runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2018-05-03:
Det synes jeg også er godt, for jeg faktisk enig i, at der nogle gange er nogle myter, og det er godt at få afmystificeret det her område lidt.
Jeg er meget optaget af, at vi ligesom får genoptaget den diskussion, der var om Vederlagskommissionens anbefalinger, og jeg tror egentlig bare, at jeg herfra vil sige, at jeg håber, at ministeren på et tidspunkt vil overveje, om man ikke skulle sætte sig sammen og se på, om man skulle gennemføre nogle af de ting, der ikke blev gennemført i anbefalingerne.
Jeg tror, at lige så længe vi ikke gør det, vil de her diskussioner opstå, fordi det bare ikke svarer til det, der er på det almindelige arbejdsmarked, og det mener jeg det bør.
Kristian Jensen (V), 2018-05-03:
Man skal bare huske på, at Vederlagskommissionens forslag var deres bud på en balance, en balance, hvor de både kiggede på, hvad det er for nogle normaliseringer af optjeningsregler, der skal være, og hvad det så er for en tilsvarende forøgelse af lønnen, der skulle til for at bevare en balance og bevare en aflønning, der svarer til jobs med tilsvarende ansvar i den offentlige og private sektor uden for den, kan man sige, ret begrænsede arbejdskreds, som folketingsmedlemmer og ministre nu engang er.
Men jeg afviser ikke, at man kan blive klogere hen ad vejen, og jeg afviser ikke, at der kan være elementer, der gør, at man kigger på det her på ny.
Pelle Dragsted (EL), 2018-05-03:
Mange tak for en grundig gennemgang, måske også en lille smule et skønmaleri i forhold til det med, at det her førtidspensionsfradrag er en ligestilling med arbejdsmarkedspensionerne.
Det kom jo også frem under den debat dengang, at det er noget billigere for os, om jeg så må sige, at købe os til de der 3-5 år, end det er for folk på en almindelig arbejdsmarkedspension.
Så konsekvenserne, den procent, de skal gå ned, er betydelig større.
Men lad nu det ligge.
For der var en anden minister fra regeringen, en nu afgående minister, der var ude at sige, at det sådan set overhovedet ikke gjorde indtryk på ham.
Der er jeg meget enig med hr. Jacob Mark, for det er, som om den her kritik bliver ved.
Og vi har jo flyttet os et stykke – efter en del diskussion – i forhold til at få ligestillet pensionsalder og andet.
Men kunne det her ikke foranledige regeringen til at spørge: Skal vi nu ikke tage det sidste skridt og få lavet et arbejdsmarkedspensionsbaseret pensionssystem for os politikere?
Jamen når det kommer til pension, er det bare ikke helt korrekt.
Hvis ikke jeg tager meget fejl, så optjener vi som folketingsmedlemmer vores pension cirka dobbelt så hurtigt som en tjenestemand.
Og når det kommer til en minister, så optjener man altså på 8 år det, som det tager en tjenestemand et helt liv at optjene i pension.
Så det er jo ikke en ligestilling med tjenestemænd.
Altså, det er jo rigtigt nok, at vi er kommet rundt om mange ting.
Det var da meget værre dengang, hvor en minister kunne gå ud og så få ministerpension resten af sit liv, og også til sine børn – som hr. Jann Sjursen, ikke for at hænge ham ud, men det var hans sag, der ligesom igangsatte den her diskussion oprindelig.
Der er mange danskere, der stadig tror, at det er sådan, men det er det heldigvis ikke.
Men vi har nogle hjørner tilbage, som stadig væk er meget privilegerede, og spørgsmålet er, om det ikke er på tide at tage fat på dem.
Kristian Jensen (V), 2018-05-03:
Jeg svarer helt præcist på den sag, der blev nævnt.
Jeg blev spurgt om førtidspensionsfradraget for overenskomstmæssigt ansatte og så for os.
Førtidspensionsfradraget for overenskomstansatte er større end vores, men førtidspensionsfradraget for tjenestemænd er ligesom vores.
Optjeningsreglerne er anderledes.
Jeg har aldrig nogen sinde lagt skjul på, at optjeningsreglerne er anderledes.
Og det er ikke, fordi man bliver mere nedslidt af at skulle svare på hr. Pelle Dragsteds spørgsmål; det er nu engang bare sådan, det er.
Så skal vi nu ikke bare lige lade den med, at man kan gå på pension, straks efter man er stoppet, ligge?
Det kan man ikke.
Og det har man ikke kunnet i snart 20 år.
Jeg anerkender, at der er en markant forskel på vores pensionsordninger og andres pensionsordninger, og det er forskellen på optjeningshastigheden.
Når man ser bort fra den og spørgsmålet om børnepensionstillæg, er reglerne om udbetaling og om førtidspensionsfradraget faktisk meget lig med, hvad der sker alle andre steder.
Der er en forskel, og det er forskellen på optjeningshastigheden, og den har vi jo diskuteret nogle gange.
Jeg var selv med til at foreslå, at der skulle nedsættes en kommission, nemlig Vederlagskommissionen.
Der valgte Folketingets partier så, da kommissionen kom med sin rapport, ikke at følge kommissionens anbefalinger.
Vi vedtog nogle nye regler sidste år, og dem står regeringen ved.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-03:
Vi var så et af de partier, der gerne ville følge Vederlagskommissionens anbefalinger, men en kreds af partier valgte så at fravige dem, kan man sige, i den lov, der nu er.
Jeg synes altså, at ministeren bliver nødt til at anerkende det der argument med, at der også er børnepension i overenskomstoptjeningen.
Det er jo en anden måde, man optjener sin overenskomstmæssige pension på.
Det er jo finansieret over den samlede pulje, så jeg synes, at man ikke kan sammenligne det på den måde og sige: Nå, men det findes jo også i arbejdsmarkedspensionerne.
Jeg håber, at ministeren vil sige, at det her er en model, vi skal arbejde hen imod at få indført, så vi får en arbejdsmarkedsbaseret pension, således at vi kan sige, at vi følger den gængse dansker, om jeg så må sige.
Karen J. Klint (S), 2018-05-03:
Jeg vil give spørgeren ret i, at der er ændret mange ting, og det er også derfor, det er så uigennemskueligt, måske også for nogle af os selv, men i hvert fald for borgerne især.
Det med eftervederlaget er jo også, fordi det ikke i dag er så svært at komme i arbejde igen, efter man har været politiker.
Det var det for nogle år siden.
Det med folkepensionsalderen, altså, der skal vi jo alle sammen være lige på, ved hvilken alder vi optjener folkepension.
Men det ændrer jo ikke ved, at vi grundlæggende synes, at vederlag og pensionsordninger alt andet lige hører sammen i en samlet pakke.
Og det var også det, Vederlagskommissionen pegede på, i hvert fald for os som folketingspolitikere.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-05-03:
Mener Socialdemokraternes ordfører ligesom ministeren, at det der med at være fuldtidspolitiker er at sammenligne med at være tjenestemand, så 8 år som minister f.eks. medfører lige så hårdt slid på en person, som 37 års tjeneste i politiet f.eks.?
Karen J. Klint (S), 2018-05-03:
Det er ikke sikkert, jeg ville have brugt det samme billede.
Jeg vil hellere bruge det billede, at det er en samlet økonomisk pakke på de hverv, man har.
Jeg er selv gammel statstjenestemand.
Jeg har også prøvet det, jeg har sådan set arbejdet i 52 år, hvis vi også kalder det herinde for et arbejde, så jeg havde faktisk også haft fuld tjenestemandspension i den oprindelige stilling, jeg havde, da jeg kom herind.
Men det ændrer jo ikke på, at vi ser det som en samlet pakke, altså ministerløn eller ministervederlag og pensionsordning, folketingsvederlag og folketingspensionsordning.
Omkring hvem vi skal sammenligne med, synes jeg, det er nemmere at sammenligne på vederlaget, hvor vi jo for vores vedkommende har lønramme 37 til 39.
Jeg har ikke prøvet at være minister, så jeg synes ikke, jeg er den rette til at vurdere, hvordan ministerhvervet slider på en minister, i forhold til hvordan det slider på os eller på andre.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-05-03:
Det er jo rart at have en ekspert inde, i forhold til hvordan det er at være tjenestemand.
Men hvis man nu ikke mener, at det er så vigtigt det med at sammenligne sig med tjenestemænd, vil Socialdemokraterne så være lydhøre over for at lave en ny model, hvor man også kigger på det hele samlet, men trods alt vurderer det der med, at pensionen skal optjenes ligesom de fleste andre danskere optjener deres pension, så der ikke er det her voldsomme lønhop, hvor man på 4 år som minister kan arbejde i 18 år?
Og hvis man så samtidig er folketingsmedlem i den periode, er det faktisk 6 år oveni.
Så er det 24 års arbejde på 4 år.
Det er jo objektivt fuldstændig hul i hovedet.
Det kan alle jo se.
Karen J. Klint (S), 2018-05-03:
Jeg står ikke her og kommer med nye løfter i forhold til den stemmeaftale, der er.
Men hvis nogen vil være med at drøfte, hvordan vi kan formidle den nuværende ordning bedre, så vil jeg godt sige ja til det.
Men jeg står ikke her med et forhandlingsmandat til at tilgodese DF på det ønske.
Carsten Kudsk (DF), 2018-05-03:
Jeg vil gerne spørge ordføreren fra Socialdemokratiet ikke, om hun ikke mener, at hvis en borger f.eks. kommer til en minister og siger: Hvordan sikrer jeg mine børn i forhold til min død?, så vil ministeren svare: Du skal selvfølgelig lave en forsikringsordning, men det gælder ikke for mig.
Synes ordføreren ikke, at det ville være en god ting, at med den store løn, som en minister har, kunne man i det mindste have råd til en forsikringsordning, ligesom alle andre borgere?
Jacob Mark (SF), 2018-05-03:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg synes, at det var rart, at selv om ministeren ikke støtter borgerforslaget, så tog ministeren det seriøst og gik grundigt ned i det.
Det synes jeg er godt for de her borgerforslag.
Det er mit andet af slagsen, og det var ikke helt tilfældet i det første borgerforslag.
Det er derfor, at jeg siger det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre om følgende.
Noget af det, som jeg tror er problemet for folk, er det her med, at hvis man er minister, optjener man livslang pension meget hurtigt, fordi den ikke er bidragsfinansieret eller opsparingsbaseret, men fordi den bygger på den gamle tjenestemandspension.
Karen J. Klint (S), 2018-05-03:
Jeg tror bare, at hvis den pensionsordning, der er i dag, skulle erstattes af noget andet, så skulle lønnen stige væsentligt.
For det er en samlet pakke, hvor input og output skal passe sammen.
Pelle Dragsted (EL), 2018-05-03:
Det er bare lidt sjovt, for det argument har kørt gennem alle de år, hvor Enhedslisten har arbejdet sammen med andre partier herinde for at få gjort noget ved nogle af de urimelige privilegier.
Og det er jo faktisk lykkedes at ændre det hen ad vejen uden at pille ved de andre dele.
Vi har jo sat pensionsalderen op, uden at vi blev kompenseret for det – heldigvis; det skulle vi heller ikke.
Vi har fjernet en række andre urimeligheder, altså i forhold til bl.a. modregning i vores eftervederlag allerede fra første år.
Så vi har lavet masser af indgreb, og heldigvis, for det var endnu mere urimeligt før.
Vi snakkede før om børn af ministre, og at man fik pension hele livet.
Så der er en lang tradition for, at vi faktisk har pillet ved ting, uden at det så skulle betyde, at lønnen skulle hæves samtidig.
Så jeg kan ikke forstå argumentet om, hvorfor vi ikke skulle kunne gøre det i forhold til ministrenes pension, altså give dem en lidt længere optjening, så det tog lidt længere tid at optjene fuld pension, end det gør i dag.
Kristian Jensen (V), 2018-05-03:
Jeg mener sådan set, at det er meget sammenligneligt.
Jeg mener, at når man undervejs i Folketinget, og jeg har været med i flere omgange, bl.a. i forbindelse med ændringen tilbage i 1999, har vurderet, hvad folketingsmedlemmers vederlag skal være, har man taget vederlag, pensionsoptjening, pensionsrettigheder med i betragtning.
Så jeg mener sådan set det er meget sammenligneligt med, hvad der foregår på det private arbejdsmarked.
Jeg synes faktisk godt, de kan sammenlignes.
Må jeg så ikke bare sige til det, som jeg nok tror var den sidste korte bemærkning til mig, og som flere har sagt om at gennemgå det her borgerforslag grundigt: Det mener jeg faktisk vi skylder alle borgerforslag at gøre, for uanset om vi er enige eller uenige i forslagene, er der nogle mennesker, der har sat sig ned og forholdt sig til en problemstilling.
Jeg var modstander af borgerforslag, for jeg mener sådan set, at bare man kan få overtalt et folketingsmedlem til at fremsætte et forslag, vil det have samme virkning som at samle 50.000 underskrifter.
Men når nu nogen har valgt at gøre sig den ulejlighed at samle så mange underskrifter, gør vi os den ulejlighed at behandle det grundigt.
Jacob Mark (SF), 2018-05-03:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil først og fremmest bare sige, at jeg også opfatter alle mine kollegaer og også dem, der ikke stemmer for det her borgerforslag, som arbejdsomme.
Det er heller ikke derfor, jeg mener man skal lave ordningerne om.
Det er af to årsager.
Den ene er, at jeg gerne vil skabe mere gennemsigtighed, og den anden er, at jeg gerne vil skabe mere retfærdighed i de ordninger, der er.
Jeg synes, at man kom langt, da man lavede den sidste aftale, men jeg synes ikke, at man kom i mål.
Så jeg tror egentlig, at mit spørgsmål til Socialdemokratiets ordfører skal være: Hvorfor er det retfærdigt eller en rigtig ordning, at ministre på 8 år kan optjene den samme livslange pension, som det tager en almindelig lønmodtager et arbejdsliv at optjene?
Karen J. Klint (S), 2018-05-03:
Vi ønsker ikke at pille ting ud og tale om delelementer enkeltvis.
Vi ønsker at have en helhed i drøftelserne, og vi vil gerne være med til at gøre det mere gennemsigtigt.
Og hvis der skal ændres på den ene del, skal der nok også ændres på den anden del.
Jacob Mark (SF), 2018-05-03:
Det kunne man jo i princippet godt, for grunden til, at man har den pensionsordning og har det vederlag, man har, er jo, at man på et tidspunkt besluttede at lave en ordning, der i min optik ikke er rimelig.
Jeg forstår godt argumentet om, at man også skal kigge på vederlag, hvis man f.eks. afskaffer det skattefri tillæg eller tager nogle af de andre dele, som Vederlagskommissionen snakkede om.
Men man kan vel godt lave en ligestilling af pensionsordningen, uden at man kigger på vederlaget.
Det er jo en politisk beslutning.
Karen J. Klint (S), 2018-05-03:
Der siger jeg som socialdemokrat, at vi ser det som en samlet pakke.
Pelle Dragsted (EL), 2018-05-03:
Jeg kunne til nød måske så acceptere, at man så det som en samlet pakke i forhold til folketingsmedlemmer.
Altså, alt er jo relativt, men det er rigtigt nok, at folketingsmedlemmers løn her er lavere end i mange andre europæiske lande.
Men når vi nu snakker ministerpension og ministerlønninger, er det jo ikke sådan, at ministre er dårligt lønnede.
De tjener, så vidt jeg husker, lidt over 1. mio. kr. – det kan være, ministeren kan hjælpe os.
Og derudover optjener man altså på 8 år som minister en fuld pension fra det år, man pensioneres, og til man dør, altså det, som det ville tage en almindelig lønmodtager – herunder tjenestemænd – et helt liv at optjene, hvis de overhovedet kommer i nærheden af det.
Og det virker umiddelbart ikke helt rimeligt.
Så hvad synes Socialdemokraterne om det, når det nu er ministerpensionerne, vi snakker om?
Karen J. Klint (S), 2018-05-03:
Mit svar skal være noget i retning af det, som ministeren kom med, nemlig at vederlag og pensionsordning skal ses som et samlet hele.
Så hvis der var en anden optjening, skulle vederlaget så være væsentlig større?
Det er en samlet pakke.
Lise Bech (DF), 2018-05-03:
Forslagsstillerne fra Socialistisk Folkeparti, Enhedslisten, Alternativet og Radikale Venstre ønsker, at kommunerne fremover får mulighed for at foreslå udpegninger af Natura 2000-områder.
Det foreslås, at kommunerne får en formel adgang til dette, samt at regeringen forpligtes til at viderebringe kommunernes forslag til Europa-Kommissionen, hvis forslagene opfylder de formelle krav om tilstedeværelse af naturtyper og arter.
På nuværende tidspunkt er ministeriet i gang med en større gennemgang af de eksisterende Natura 2000-udpegninger, som ikke har været set på, siden de blev udpeget.
I Dansk Folkeparti er det vores forventning, at der vil blive udtaget arealer, for det drejer sig om arealer, der ikke opfylder de krav, der skal til, for at være udpeget som Natura 2000-områder.
Det mener vi er sund fornuft.
Det giver ikke mening at udpege landbrugsjord og byarealer, som ikke indeholder noget bevaringsværdigt.
Vi støtter ikke forslaget, da det efter vores opfattelse ikke vil være en god idé, at kommuner kan gennemtvinge forslag.
Så vil udpegninger nemt kunne ske på vidt forskellige grundlag rundtom i landet.
I dag foretages de politiske prioriteringer af Folketinget, således at udpegninger af Natura 2000-områder foregår på samme måde, uanset hvor i landet det er. Som sagt: Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-03:
Det har jeg en forventning om at man gør.
For det her handler jo altså om, at vi ønsker at kalde en spade for en spade.
Vi skal have områder, som er Natura 2000-områder.
Så det handler jo ikke om at inddrage natur; det handler om at kalde tingene det, de er, og sætte den rigtige mærkat på vores områder.
Simon Kollerup (S), 2018-05-03:
Tak for det.
Der er fremsat et beslutningsforslag om en formalisering af kommunernes forslag til udpegning af nye Natura 2000-områder over for regeringen.
Hvis forslagene om fredede områder lever op til de formelle krav om tilstedeværelse naturtyper og arter, vil beslutningsforslaget forpligte regeringen til at viderebringe kommunernes forslag til EU.
En sammenhængende og vild natur og et grønnere danmarkskort er helt afgørende, hvis vi skal standse tilbagegangen af biodiversiteten i Danmark.
Derfor er det også ærgerligt at være vidne til den politik, som den nuværende regering har ført på det her område.
Der er bestemt ikke kommet mere eller bedre beskyttet natur.
Med regeringens såkaldte naturpakke har man endda reelt foreslået at fjerne naturbeskyttelsen for 23.000 ha natur i Danmark.
Det er ikke godt nok.
Vi har sammen med SF fremlagt et meget ambitiøst forslag til, hvordan vi kan gøre det meget bedre.
Vi skal have bedre sammenhængende natur og naturparker med en stærk naturbeskyttelse, og vi skal også udpege flere arealer til beskyttet natur.
Det er faktisk sådan, at i dag, mens vi har behandlet lovforslag og beslutningsforslag her på området, har vi i Socialdemokratiet lanceret vores udspil, som hedder »Danmark skal igen være en grøn stormagt«.
Jeg har taget et eksemplar med til ministeren – og har skrevet en lille hilsen i øvrigt også, men det er jo så lige meget.
Men deri ligger der ambitioner, som er høje, på vegne af natur, på vegne af biodiversitet, på vegne af det, som forslaget i dag også kredser om.
Vi mener, at kommunerne i dag har gode muligheder for at komme med forslag til regeringen, når det kommer til udpegningen af naturområder, som skal beskyttes.
Derfor ser vi gerne, at vi i første omgang i fællesskab får afdækket i udvalget, hvordan vi skaber de bedste rammer for et Danmark med både mere og bedre sammenhængende natur.
Anni Matthiesen (V), 2018-05-03:
Socialdemokratiets ordfører lagde nok selv lidt op til, at jeg er nødt til at stille et par spørgsmål.
For det gør mig egentlig lidt ked af det, at Socialdemokratiet ikke anerkender, at netop naturpakken, som den borgerlige regering fremsatte, jo var historisk ambitiøs.
Er det ikke noget, som ordføreren godt kan bekræfte?
Det er jo noget af det, som vi alle sammen ved er rigtig vigtigt.
For det er der, mange af arterne også trives.
På det område har vi jo netop været utrolig ambitiøse.
Derfor kan jeg ikke forstå, at vi skal have den her diskussion i salen i dag.
Jeg havde egentlig ønsket i stedet for, at man måske kunne anerkende, at der valgte vi at tage et kæmpe skridt i den rigtige retning.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, om det ikke er rigtigt, at hver eneste gang man vil lave nye tiltag, skal man selvfølgelig også finde pengene.
Simon Kollerup (S), 2018-05-03:
Jo, det er helt rigtigt.
Man skal altid finde pengene til det, når man skal lave nye tiltag.
Hvis ordføreren gerne vil have noget, der er historisk ambitiøst, har jeg også en kopi med til ordføreren af Socialdemokratiets nye udspil i dag, hvor vi lægger op til 75.000 ha urørt skov.
For det er rigtigt, at urørt skov har en betydning og kan gøre en forskel.
Men hvis man vil det, skal man også turde være ambitiøs omkring det.
Det er vi.
Derfor kan vi måske være fælles om at indfri nogle af de høje ambitioner, som vi er kommet med, så de også bliver til virkelighed.
Jeg kan godt bekræfte, at der har været tiltag i naturpakken, som trækker i den rigtige retning.
Jeg ved heller ikke, hvor ordføreren selv får den opfattelse fra.
Det er ikke det indtryk, jeg har.
Så nej, det kan jeg ikke bekræfte.
Trine Torp (SF), 2018-05-03:
Det er bare sådan lige for at præcisere, at det jo ikke er et spørgsmål om at gennemtvinge og lade kommunerne trække Natura 2000 ned over lodsejerne.
I virkeligheden handler det om, at mange landmænd gerne vil have mere natur på deres ejendom, men der er rigtig mange ordninger og regler, der forhindrer det.
Så jeg vil gerne høre, om ordføreren vil være med til at se på at fjerne nogle af de negative incitamenter, der er, for at have natur på sine arealer.
Trine Torp (SF), 2018-05-03:
Jamen altså, ministerens eget parti, Venstre, plejer faktisk at have rigtig stor tillid til kommunerne, og regeringen er jo allerede i gang med den helt store udflytning af opgaver og ansvar til kommunerne.
Jeg kan nævne planlov og kystbeskyttelse osv.
Hvad er det, der gør, at regeringen synes, at kommunerne er inkompetente, når det så gælder naturområdet?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-03:
Jeg har simpelt hen ikke personligt nået at være i Bruxelles endnu.
Jeg blev udnævnt i går.
Så nej, det har jeg ikke drøftet.
Så vidt jeg er bekendt med det, har min forgænger på posten drøftet det her.
Trine Torp (SF), 2018-05-03:
Jamen altså, mange af kommunerne efterlyser faktisk – i deres høringssvar til udpegningen af Natura 2000-beskyttelse, hvor regeringen sådan set tager nogle arealer ud – at man kan sikre landmanden adgang til de her naturstøttemidler, og de vil egentlig gerne have en mere aktiv rolle i forhold til det her med at udpege områderne.
Så jeg vil bare høre, om det også betyder, at regeringen ikke kan imødekomme de ønsker, der er indkommet fra kommunerne i forbindelse med høringen af regeringens forslag til reduktion af Natura 2000.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-03:
Altså, selve det med reduktionen og udvidelsen af Natura 2000-områder er jo en selvstændig proces, hvor man må se på, hvad det er for nogle områder, hvor man rimeligvis skal sige, at det her ikke er rimeligt at kategorisere på den måde, som det er blevet hidtil, og hvor man samtidig kan finde nogle nye områder, hvor man siger, at det her til gengæld er noget, der kan komme ind.
Selvfølgelig skal man lytte til, hvad der kommer af input rundtomkring.
Men det er jo sådan, at der allerede er præsenteret et oplæg til, hvad det er for områder og arealer, der skal indgå.
Derudover er det uhensigtsmæssigt, når der går nogle kommunegrænser, at man altså ikke får de samme store naturarealer, som vi har et ønske om.
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-05-03:
Har ministeren meddelt EU, at regeringen agter at sløjfe 23.000 ha af Natura 2000-beskyttelsen?
Og mener ministeren, det er sandsynligt, at EU vil godtage så stor en reduktion af Natura 2000-arealet i Danmark?
Vi har jo i forvejen for lidt beskyttet natur i landet.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-03:
Vi mener bestemt ikke, at kommunerne er inkompetente, og heller ikke på det her område.
Men jeg synes, der er god mening i, at den, der bestiller, også betaler regningen.
Altså, det her vil jo betyde, at man fra kommunal side kan udpege nogle områder, og at man fra Folketingets side derefter ender med regningen.
Det er en af årsagerne, som jeg også nævnte i min tale.
Og det synes jeg ikke er rimeligt.
Lise Bech (DF), 2018-05-03:
Jeg synes først og fremmest, vi skal vente og se, hvad der kommer ud af, at det er ude i høring nu med at udtage nogle arealer og lægge nye arealer ind, så det bliver de rette – de ting, det virkelig handler om.
Der er ingen grund til at tage noget landbrugsjord ud og lægge det ind som de her Natura 2000-områder.
Det skal være rigtige naturområder.