runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2017-04-04:
Det er en utrolig vigtig lovgivning, som vi her arbejder med, på det familieretlige område.
De mennesker, der får brug for den, er under voldsomt pres, så vi har i Alternativet prøvet at se på, om vi kunne gøre det så enkelt som muligt – det er ikke altid let, for det er et meget, meget teknisk stofområde.
Jeg vil ikke gentage det hele.
Jeg synes, at det efterhånden er blevet godt beskrevet af de forrige ordførere, og jeg vil slet ikke kunne gøre det lige så levende, som især en af de tidligere ordførere gjorde det.
Men vi har faktisk gennem mange forhandlinger været dybt nede i det her, nede i masser, masser af mellemregninger.
Jeg synes også, at vi fra et ligestillingsperspektiv er nået godt i land.
Jeg synes, at vi har ryddet op i og opdateret reglerne om ægtefællers økonomiske forhold i forbindelse med en skilsmisse.
Og i næste hug skal vi til at se på et mere enkelt system for skilsmisseret; det bliver rigtig spændende forhandlinger.
Så lige nu vil jeg egentlig bare sige, at Alternativet er glad for at kunne stemme for begge forslag.
Orla Østerby (KF), 2017-04-04:
Tak for det.
Jeg vil gøre det meget kort.
Jeg tror, at noget af det, man på et tidspunkt må vende tilbage til, og som ikke er med i det her, er reglen om pensioner, som ikke er blevet ændret.
Vi har der set nogle uheldige ting i forbindelse med skilsmisser og ægteskaber, hvor den ene part er kommet dårligt ud af det.
Men det kommer sandsynligvis på et senere tidspunkt.
Ellers vil jeg sige, at Det Konservative Folkeparti støtter de to lovforslag.
Mai Mercado (KF), 2017-04-04:
Tak for det, formand.
Når kærligheden er stor, tænker man ikke, at der kommer en dag, hvor man skal skilles, sagde fru Karin Nødgaard heroppefra lige før.
Jeg synes egentlig, at det var meget storladent, og at det passer godt til den alvor, der også er over det lovforslag, som vi behandler her i dag.
Jeg vil gerne sige tak til alle ordførerne og også gerne kvittere for modtagelsen af forslagene.
Hr. Torsten Gejl sagde, at det er to gode lovforslag set ud fra et ligestillingsperspektiv; det tror jeg er fuldstændig rigtigt.
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil nævnte en bekymring vedrørende andelsboliger, og jeg er fuldstændig enig i, at et oplysningsarbejde, der er direkte målrettet andelsboligejere, er fuldstændig påkrævet.
Så nævnte fru Karin Nødgaard bl.a. også, at gamle love jo ikke nødvendigvis er dårlige love – også lidt i lighed med det, fru Pernille Rosenkrantz-Theil nævnte.
Det har altså længe været et ønske at få nogle mere moderne regler om ægtefællers økonomiske forhold, og det ønske opfyldes også med forslagene her.
Samtidig viderefører vi jo loven og den grundlæggende ordning; jeg mener også, at ligedelingsordningen fortsat er den bedste måde at dele ægtefællers formue ved skilsmisse og død, hvis andet ikke er aftalt.
Til gengæld forbedrer vi samtidig ægtefællers muligheder for at aftale en formueordning, som passer til deres situation – og der må jeg også erklære mig fuldstændig enig med fru Pernille Rosenkrantz-Theil i, at det er rigtig godt, at vi nu får gjort ægtepagter utilgængelige for offentligheden, for hvilken glæde har offentligheden af det?
Det, vi arbejder med, er juridisk meget tungt, og derfor er det også vigtigt, at vi har en god udvalgsbehandling.
Jeg står naturligvis også i den forbindelse til rådighed for at besvare de spørgsmål, som udvalget måtte ønske at få belyst.
Men indtil videre vil jeg sige tak for kommentarerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-04-04:
Der er jo forskellige elementer omkring ændringer af netdriften, og jeg vil godt høre ministeren, om han vil forholde sig til den kritik, der er, af, at nu kan der være elhandelsselskaber, som går konkurs eller har et tab, hvor det sådan set er et tab, som netselskaberne skal overtage, på trods af at det eventuelt slet ikke er noget, der vedrører dem.
Synes ministeren, at det er rimeligt?
Carsten Bach (LA), 2017-04-04:
Nørdet eller ej, så vil jeg sige, at ordførererne før mig, og måske specielt hr. Jens Joel, jo meget fint har redegjort for, hvad lovforslagets indhold er, så det vil jeg så afholde mig fra at gøre.
Det, jeg selv og Liberal Alliance særlig hæfter os ved i den her forbindelse og i forbindelse med den nye økonomiske regulering, er, at det som rammelovgivning skal sikre, at forbrugerne får en rimelig pris og en høj forsyningssikkerhed.
Så er det jo i øvrigt et led i regeringens samlede forsyningsstrategi, som bl.a. skal sikre en høj effektivitet og effektiviseringer for op imod 600 mio. kr. Sidst, men måske ikke mindst, skal reguleringen også understøtte en efterspørgsel efter ny og mere effektiv teknologi.
Christian Poll (ALT), 2017-04-04:
Alternativet mener, at det er positivt, at man med forslaget søger at skabe mere lige konkurrence i elsektoren, bl.a. ved at adskille monopolroller og markedsroller.
Vi mener også, det er positivt, at forslaget baseres på anbefalingerne fra Elreguleringsudvalget.
Dansk Industri, DI, fremhæver f.eks. en pulje til grønne investeringer, som er anbefalet, men ikke medtaget i lovforslaget.
DI tager også forbehold for, at detaljerne skal fastlægges i en bekendtgørelse, og at det jo netop er i en sag som denne, hvor djævelen i høj grad ligger i detaljen.
Der er tale om et meget omfattende lovforslag, og det kan være helt i orden, men høringssvarene viser generelt stor usikkerhed om konsekvenserne.
Derfor har jeg brug for en grundig afklaring, før vi i Alternativet kan tage endelig stilling.
Måske er der flere, der qua høringssvarene kunne bruge sådan en gennemgang.
Til eksempel kan nævnes SEAS-NVE's høringssvar, hvor de skriver, at forslaget til økonomisk regulering er meget overordnet og bærer præg af, at de helt overordnede mekanismer for den økonomiske regulering ikke er på plads.
Dette samt de heraf følgende uklarheder og manglende sammenhænge på tværs i lovforslaget giver anledning til bekymring.
Det er ligeledes en grundlæggende bekymring, at hverken politikere, myndigheder eller forsyningsselskaber i realiteten kan overskue, hvad konsekvenserne bliver af lovforslaget.
Men mange af de innovative løsninger ligger måske netop i de lidt længere horisonter end 5 år.
Forbrugerrådet Tænk efterlyser f.eks., at man undlader at forlænge reguleringsperioden og foreslår en hurtig unbundlinganalyse, som også er foreslået af Elforsyningsudvalget.
Disse ting mangler.
Så alt i alt er vi noget skeptiske fra Alternativets side og glæder os til at blive klogere og se, om udvalgsarbejdet kan bibringe forbedringer og en større klarhed.
Sanne Bjørn (RV), 2017-04-04:
Tak for det.
Den her lov skal sætte rammen for en ny økonomisk regulering af netvirksomhederne, og det skal så igen sikre den her effektive eldistributionssektor med rimelige priser.
Så kan ministeren fastsætte reglerne om indtægtsrammen, når netvirksomhederne sikrer, at de er identitetsmæssigt adskilt fra elhandelsvirksomhederne.
Man kan ophæve de to støtteordninger for produktionsanlæg, Energinet.dk skal betale et fikseret beløb, og der er en masse andre og mindre ændringer, som tidligere ordførere også har gjort rede for.
Jeg skal gøre det ganske kort.
Det her er jo et stort og komplekst område, og det er også derfor, at Elreguleringsudvalget blev nedsat.
Det har nu arbejdet grundigt og er kommet med de her anbefalinger, som vi synes det er rigtig fornuftigt at implementere.
Vi mener, at det er vigtigt med en løbende regulering af elmarkedet, og vi tror også, at det her nok ikke bliver sidste gang, men at vi kommer til at se en løbende regulering.
Så Radikale Venstre stemmer for forslaget.
Orla Østerby (KF), 2017-04-04:
L 180 er det første lovforslag, der følger op på regeringens forsyningsstrategi for fremtidens elforsyning, som skal komme borgere og vores virksomheder til gavn.
Med L 180 udmønter vi aftalen fra den 4. november 2016.
Forsyningssikkerheden er totalt afgørende i det her spil, og derfor spiller den en stor rolle.
Den nye regulering vil jo give et bidrag til effektiviseringen i størrelsesordenen op mod 600 mio. kr. i 2020.
En anden del bliver udmøntet både i regeringens forsyningsstrategi og i Elreguleringsudvalgets anbefalinger, og det drejer sig om en skærpelse af netvirksomhedens særskilte identitet.
Det er en skærpelse, som skal sikre, at elforbrugerne er klar over, hvilken virksomhed de har med at gøre, og den skal sikre, at netvirksomheder som monopolvirksomhed ikke indirekte markedsfører sig som kommercielle virksomheder.
Forslaget skulle gerne styrke konkurrencen på handelsmarkedet, og lovforslaget indeholder også en ophævelse af de to støtteordninger for elektricitet fra de særlige anlæg, der anvender biomasse som energikilde.
Ordningen lukkes først i januar 2017.
Omkring høringssvarene vil jeg godt lige gøre opmærksom på NOE's høringssvar.
Hvis vi samtidig tænker på det forsyningsnet, der er, så er det ikke sikkert, at det er bygget til lige præcis at skulle aftage den her energi, og det betyder, at de har er et stort nettab.
Men Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-04-04:
Tak for det, formand.
Regeringen er glad for at kunne præsentere det første lovforslag, der følger op på regeringens forsyningsstrategi.
Det er dermed det første lovforslag, der realiserer regeringens planer om fremtidens forsyning, som skal komme borgere og virksomheder til gavn.
Jeg håber, vi kan få et godt samarbejde om dette og det kommende lovforslag for sektoren.
Lovforslaget udmønter den meget brede stemmeaftale af 4. november 2016 om en ny økonomisk regulering af elnetvirksomhederne.
Reguleringen bygger på Elreguleringsudvalgets anbefalinger til en fremtidssikret regulering af elsektoren.
Jeg fornemmer, at der er bred opbakning til at indføre en ny økonomisk regulering fra både organisationer, slutbrugere og store dele af branchen.
Den nye økonomiske regulering skal sikre en effektiv eldistributionssektor med rimelige priser for elforbrugerne og en fortsat høj forsyningssikkerhed.
Reguleringen skal understøtte efterspørgsel af ny og effektiv teknologi.
Den nye regulering vil bidrage til, at der opnås effektiviseringer for op mod 600 mio. kr. i 2020 til gavn for borgere og virksomheder i Danmark.
Regeringen udmønter med lovforslaget tillige en anden del, som også følger op på både regeringens forsyningsstrategi og Elreguleringsudvalgets anbefalinger.
Skærpelsen skal sikre, at det står klart for elforbrugerne, hvilken virksomhed de har med at gøre.
Det skal sikre, at netvirksomhederne, som er monopolvirksomheder, ikke indirekte markedsfører kommercielle virksomheder.
Forslaget vil derfor støtte konkurrencen på elhandelsmarkedet.
Lovforslaget indeholder desuden af ordensmæssige hensyn en ophævelse af to støtteordninger for el for særlige anlæg, der anvender biomasse som energikilde.
Ordningerne er blevet lukket med virkning fra den 1. januar 2017, og de ophæves for at bringe dansk ret i overensstemmelse med EU-retten.
Endelig indeholder lovforslaget regler om, at Energinet.dk betaler et fikseret beløb til at dække omkostninger til opgaver i Energistyrelsen, Energitilsynet og Ankenævnet på Energiområdet indtil udgangen af 2017.
Der indføres samtidig hjemmel til opkrævning af et fikseret afgiftsbeløb til dækning af de omkostninger, som Erhvervsministeriet har til forsyningssekretariatets drift og opgavevaretagelse for 2017.
Jeg er samlet set rigtig glad for lovforslaget, fordi det netop er det første lovforslag, der følger op på regeringens forsyningsstrategi.
Jeg vil afslutningsvis takke for den interesse for lovforslaget, Tinget i dag har udtrykt.
Jeg ser frem til at fortsætte de konstruktive drøftelser om lovforslagets enkelte elementer i udvalget, og jeg er tilfreds med de bemærkninger, der er faldet.
Jens Joel (S), 2017-04-04:
Jeg beklager – jeg skal ikke forlænge debatten, men vi har jo faktisk ikke rigtig diskuteret regeringens forsyningsstrategi.
Så jeg vil bare høre ministeren, som nu gør et stort nummer ud af, at den her aftale er et led i den: Kan ministeren pege på noget, der har ændret sig som et led i regeringens forsyningsstrategi, eller er det hele faktisk bare, præcis som det var, inden forsyningsstrategien ankom?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-04-04:
Jeg er nødt til lige at vide, hvad det er, ordføreren helt præcis gerne vil have jeg skal udtrykke mig om.
Jens Joel (S), 2017-04-04:
Jeg tror bare, at det kom lidt bag på mig, da vi havde lavet aftalen om reguleringen her og opfølgningen på Elreguleringsudvalgets anbefalinger, som vi jo sådan set er enige om, at den pressemeddelelse, der bagefter gik ud, sagde, at nu havde vi landet det første element af forsyningsstrategien.
For det var, så vidt jeg vidste, ikke det, vi havde været til møde om.
Derfor spurgte jeg bare, om der egentlig var noget i det her forslag, som ikke allerede var aftalt inden – altså noget substansmæssigt, som ikke allerede var klar, inden forsyningsstrategien kom på bordet.
Det var bare det, jeg ville høre om ministeren var enig i.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-04-04:
Tak for det.
Tak for spørgsmålet, det vil jeg gerne svare på.
Det er der jo ikke umiddelbart.
Men det er også således, at regeringens forsyningsstrategi jo er en samlet strategi frem mod 2025, med henblik på hvordan vi kan effektivisere hele sektoren.
Der er det her arbejde jo en del af den strategi, der er frem mod 2025 i forhold til at effektivisere, i forhold til at finde de økonomiske gevinster, i forhold til at sikre forbrugere og virksomheder de lavest mulige priser.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-04-04:
Jeg synes, Jens Joels spørgsmål var meget relevant.
Jeg synes ikke, at ministeren skal forsøge at lave et barn på andre partier.
Vi har haft et forarbejde og set på, om der skulle være ændringer af, hvordan netselskaberne skulle have rammevilkår.
Det har sådan set haft en fødsel, som har ligget langt uden for det, som regeringen så har pønset på – at man skulle se på alle sektorer i forsyningssektoren.
Så jeg synes ikke, det er rimeligt, at man gør det her til, at det væsentligste i det er, at det er en del af regeringens forsyningsstrategi.
Det er sådan set mere bundfældet i det energiforlig, som ligger fra 2012.
Så jeg synes ikke, det er rimeligt, at ministeren trækker historien over i et nutidigt forløb, når det egentlig mere er noget, som vedrører energiforliget fra 2012.
Er ministeren ikke enig i det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-04-04:
Det er jo sådan, at regeringen har fremlagt en forsyningsstrategi frem mod 2025.
Der indgår det her også, men spørgeren har da også ret i, at det her arbejde i forhold til det her lovforslag jo ikke noget, der er startet under den her regering; jeg tror faktisk, at det startede under den tidligere, måske endda under den tidligere igen i forhold til regulering af hele elområdet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-04:
Jeg tror ikke, at vi behøver at ulejlige ministeren med at stille det som et spørgsmål, for han har meget tydeligt sagt, at det vil han ikke, fordi det vil han ikke.
Der mener jeg jo bare at det ville være en rigtig god idé, at det bliver så nemt som muligt at tjekke det her, også fordi på det tidspunkt, hvor en forsikringstager køber en forsikring, kan selskabet jo godt være dækket af Garantifonden.
Det er det ikke nødvendigvis 3 år efter, men sådan en hjemmeside kunne jo netop løbende være opdateret.
Det her siger jeg jo både for forsikringstagernes skyld, men også, fordi vi ikke skal ud i en situation igen, hvor vi skal sætte så store millionbeløb og så mange menneskers privatøkonomi på spil.
Så det er for at skabe mest mulig transparens.
René Gade (ALT), 2017-04-04:
Jeg kommer med sikkerhed til at holde mig inden for taletiden, for jeg vil gøre det kort og sige tak, fordi vi fik lov til at skrive os på aftalen til sidst.
Vi er glade for at bakke op om den her fælles løsning, som lovforslaget er et symbol på.
Hvis der skal være noget positivt i det, kan det være, at vi allerede nu må sige, at vi alle sammen i fremtiden skal være ekstra opmærksomme på, både når det er noget i onlineverdenen og noget, der er fysisk eller en forsikring, at når noget næsten er for godt til at være sandt eller prismæssigt ligger i et leje, som er helt anderledes end de andres, skal vi lige tænke os om en ekstra gang.
Der er det jo godt, at vi så har holdt en hånd under dem, der skal holdes en hånd under.
Så vi bakker op fra Alternativets side.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-04:
Vi sad jo for nogle måneder siden og skulle lave en hasteaftale, fordi 26.000 forsikringskunder var kommet gevaldigt i knibe oven på noget af den mest sjuskede og uacceptable adfærd, vi længe har set, hos en virksomhed.
Derfor stod vi med 26.000 kunder, som kunne få ufattelig store økonomiske problemer, hvis der ikke kom en redningsaftale.
Og det brugte vi så nogle af pengene fra Garantifonden på; de penge, som jo er alle forsikringstageres penge, altså dem, der er dækket af Garantifonden, og som har indbetalt til den.
Det er fuldstændig usolidarisk over for alle dem, der har indbetalt.
Det er ikke rimeligt.
Der er både den del i det, som måske er direkte ulovlig, men i hvert fald også den sløsede adfærd med, at man ikke var dækket af en garantiordning.
Det var også derfor, mens vi sad og forhandlede og kom frem til en aftale, at jeg foreslog, at det her frivillige bidrag skulle laves om til en afgift.
Det behøvede ikke at have nogen som helst betydning for prisen på bidraget, men det, at det alene hedder en afgift, ville betyde, at alle, også udenlandske virksomheder, skulle bidrage.
For ordene i teksten her, man skal holde øje med, er jo, at man kan tilslutte sig Garantifonden – ikke at man skal – og ikke at tilslutning er en almindelig forudsætning for at være på det danske marked.
Det var der ikke politisk opbakning til.
Jeg vil stadig væk tillade mig at stille det som et ændringsforslag, for jeg synes altså, det kunne gøre noget af en forskel.
Vores ønske til virksomheder, der opererer på det danske marked, er jo, at de betaler det bidrag, altså at de bliver dækket af Garantifonden, hvis de ikke er medlem af en udenlandsk garantifond, der dækker lige så godt.
Vi kan ikke tvinge dem til at betale et bidrag, for sådan er EU-reglerne, men vi kan selvfølgelig sige, at hvis man opererer på det danske marked, betaler man en afgift.
Det er bare et spørgsmål om ord, men det betyder, at alle kommer til at bidrage ligeligt og mest solidarisk, så vi ikke kommer til at stå i den her situation igen.
Så vil jeg bare kort sige, at nogle af de ting, jeg gerne vil tage op i udvalgsarbejdet, er forslag, som er kommet i forskellige høringssvar i høringsperioden.
Nogle af spørgsmålene har ministeren svaret på.
For hvis du har tegnet en forsikring for 7-8 år siden, kan det jo være, at der er noget, der har ændret sig, så dit selskab ikke længere er dækket af Garantifonden.
Og så nytter det ikke noget, at man sidder derhjemme med et fysisk stykke papir, hvor der står, at selskabet var dækket, da man tegnede forsikringen.
Jeg synes også, at der er nogle andre gode forslag, og det kan vi jo tage i udvalgsarbejdet.
Men ellers vil jeg bare takke ministeren for en god og hurtig proces, der jo også viser, at når det virkelig brænder på og vi ikke ønsker at være farvet af, om vi sidder til venstre eller højre i salen, så kan vi godt agere hurtigt og finde en løsning.
Det kunne måske inspirere os på andre områder.
Men her var det i hvert fald en god proces, også selv om jeg ikke fik alle mine ønsker opfyldt.
Vi er dog endt med en situation, der er bedre i dag, end den var før.
Anders Johansson (KF), 2017-04-04:
Tak for det.
Lovforslaget er en udmøntning af en aftale, som alle Folketingets partier har tiltrådt.
Det er en aftale, som blev indgået i forlængelse af den her ballade, der var, omkring Husejernes Forsikring, hvor mange danskere uforvarende blev ramt af en konkurs hos Gable Insurance fra Liechtenstein.
Med den politiske aftale, som bliver udmøntet nu her, bliver det muligt for skadesforsikringsselskaber i EUog EØS-lande at tilslutte sig Garantifonden for skadesforsikringsselskaber, og samtidig skærper vi så oplysningspligten for forsikringsagenter i forbindelse med markedsføring af forsikringsaftaler.
For os er det vigtigt, at vi med lovforslaget skaber mere tryghed og øget gennemsigtighed for danske private forsikringstagere.
Det synes jeg også at særlig den skærpede oplysningspligt i lovforslaget er et godt og vigtigt element i at få gjort.
Som forbruger kan det være rigtig svært at gennemskue, under hvilke betingelser en forsikring er tegnet, så derfor synes jeg, det er positivt, at vi får sat fokus på oplysningspligten, også for at vi i fremtiden undgår at ende i en lignende situation som med Gable Insurance, hvor rigtig mange danskere i god tro tror, de har tegnet en forsikring, som viser sig ikke at være ret meget værd.
Jeg har desuden noteret mig, at ministeren er ved at undersøge, hvorvidt det er muligt at gøre ordningen om tilflytning til Garantifonden obligatorisk.
Det er noget, der skal undersøges i forhold til EU, og det er noget, vi selvfølgelig vil bakke op om.
Nu må vi se, hvor den lander.
Men samlet set kan Det Konservative Folkeparti bakke op om lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-04:
Jeg blev rigtig glad over den del af ministerens tale, der handlede om, at man er ved at undersøge, om man kan gøre det obligatorisk.
For det forslag, jeg kom med, da vi forhandlede aftalen om at lave de frivillige bidrag om til en afgift, handlede jo netop ikke om at få flere penge i kassen eller om, at man skulle bidrage med mere, men det handlede simpelt hen helt teknisk om at kunne sikre, at udenlandske så vel som danske forsikringsselskaber skulle bidrage.
Afgifter er jo en national kompetence, så det ville vi kunne kræve, og det kunne bare være det samme beløb som det frivillige bidrag.
Hvis vi i stedet for kan få en ordning, hvor det er obligatorisk at være medlem her, så vil det jo være lige så fint.
Det er målet, ikke midlet, det kommer an på.
Så det vil jeg gerne takke ministeren for.
Hvis det nu ikke kan lade sig gøre, tør jeg godt love, at jeg vender tilbage om det her.
Der er ingen afgift, jeg ikke kan komme i tanker om, så det skal vi nok vende tilbage med.
Nej, men det her handler jo om – og det er faktisk mit spørgsmål – at vi aldrig må komme i sådan en situation igen.
Jeg håber, ministeren er fuldstændig enig i, at det her har været katastrofalt.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-04-04:
Jeg er enig i det meste, men ikke lige præcis vendingen om, at der er forskellige afgifter, vi kan vurdere her.
Men jeg er grundlæggende enig i – og det var vi jo også i forligskredsen – at vi skal arbejde os hen imod en ordning, hvor alle forsikringstagere i Danmark selvfølgelig har en forsikringsordning i ryggen, uanset hvilket selskab de er forsikret i.
Derfor synes jeg selvfølgelig også, det er vigtigt, at vi sender et signal til forsikringsselskaberne om, at deltagelse i en garantiordning fremadrettet kan blive en forudsætning for at tegne forbrugerforsikringer i Danmark, også for udenlandske selskaber.
Men vi kan altså ikke indføre et krav om medlemskab af en garantiordning, før vi er sikre på, at det er muligt.
Derfor skal vi have skabt enighed om medlemsgrundlaget i EU-regi.
Vi er i gang med at undersøge og afklare, om og hvordan vi kan kræve, at udenlandske forsikringsselskaber er medlem af en garantiordning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-04:
Dengang fik vi jo at vide, at man ikke i Danmark alene kunne kræve, at selskaber skulle betale det her bidrag, og at det derfor skulle være frivilligt.
Det var derfor, vi prøvede at komme med den her løsning om, at bidraget egentlig bare blev lavet om til en afgift, for så kunne man godt gøre det.
Men det ser jeg frem til, på trods af at det jo godt kan have lange udsigter, før der kommer en fælles europæisk ordning.
Men det bliver spændende.
Mit sidste spørgsmål til ministeren er, om det bekymrer ministeren, at Rigsrevisionen er skeptisk over for, om de 300 mio. kr. i fonden er nok, også set i forhold til at der nu bliver åbnet op for et nyt udenlandsk marked og nye forsikringsprodukter.