runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Camilla Fabricius (S), 2025-02-19:
Beklager, formand.
Vi har faktisk haft en samtale med de tekniske folk herinde om, at det faktisk for nogle er lidt svært at høre nede på rækkerne.
Jeg ved, at der også er et par af mine ordførerkollegaer, der har haft problemer; lyden var lige lidt vanskelig.
Tusind tak for ordet, hr. formand.
Med dette lovforslag løser vi tre udfordringer.
Overordnet kan man sige, at med disse tre justeringer gør vi bumpene på vejen en smule mindre.
Den første del handler om, at borgere med psykiatriske lidelser nu får mulighed for at få tre dages ophold på et socialt akuttilbud, og det er en mulighed, som de ikke tidligere har haft.
Det giver ro og skaber en chance for, at netværket omkring borgeren kan få styr på hverdagen.
Vi kan se, at netop denne indsats har manglet, og det kan være afgørende for at skabe stabilitet i en ellers kaotisk hverdag.
Med del to mindsker vi bureaukratiet i kommunerne ved at fjerne klagemuligheden for borgere, der er bortvist fra herberger.
Det er altså en regelændring, som forenkler kommunernes arbejde og udspringer af den aftale, som regeringen har lavet med KL.
Den tredje del er, at vi nu ændrer lovgivningen, så en borger, der er på et herberg, kan skifte handlekommune.
Det betyder, at en kommune med samtykke fra borgeren kan overføre borgeren til en anden kommune, sådan at hjælpen følger med.
Brugerorganisationer og ngo'er har længe påpeget, at denne mulighed har manglet.
Vi ved, at støtten skal være hurtig, nærværende og til stede, når mennesker står uden en bolig og uden et hjem.
Her har vi så haft et af de bump, jeg talte om før, som vi nu får ryddet af vejen med den her justering.
Vi vil gerne takke for de mange høringssvar, der har været.
Det har været givende og opløftende på socialområdet at opleve, hvor mange brugerorganisationer og ngo'er, der bruger tid på at give deres bidrag.
Vi er ikke i mål, men vi er på vej.
Tak for ordet.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-19:
Det er jo sådan, at Ankestyrelsen har flere muligheder for at gribe ind over for kommunernes lovbrud i de her sager.
Det, som Ankestyrelsen kan gå ind i, er, hvis der sker konkrete lovbrud, men det, Ankestyrelsen ikke kan gå ind i, er jo, hvis der ikke er ressourcer, hvis der ikke er medarbejdere, og hvis der ikke er faglighed i kommunen, og det er jo i høj grad det, der er tilfældet i Langeland Kommune.
Det er en kommune, der kæmper for at sikre rekruttering af medarbejdere, og det er tydeligvis også et sted, hvor vi stadig væk skal sætte ind med hjælp og støtte og også bede kommunalbestyrelsen om at prioritere det område på en måde, der gør, at folk har lyst til at arbejde der og være der.
Det er det, jeg har bedt borgmesteren om at gøre, og jeg har også bedt mit ministerium om at undersøge, hvis ikke Langeland Kommune er den opgave voksen, om der er noget, vi kan gøre, for at Langeland bliver tvunget til at samarbejde med andre kommuner om at løfte den her faglighed.
Jeg hører egentlig, at spørgeren sådan set er enig med mig i, at vi skal gøre mere end det, vi har gjort, og det er også derfor, at jeg rækker en hånd frem og siger: Lad os nu prøve at kigge på, om der er mere, vi kunne gøre.
For der er jo også noget strukturelt i, at den mindste kommune måske også er den, der kæmper med nogle af de største problemer på familieområdet.
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-19:
Ja, det gør man jo ikke fra Ankestyrelsens side, og det er det, der er hele problemet.
Det, der har været problemet igennem årevis nu, er, at ingen går ind og retter op på det her, heller ikke ministeren eller taskforcer.
Ingen af de initiativer, der har været, har virket, og nu er man simpelt hen ude i, at man forsøger at se, om man kan få nye kommuner, Odense i det her tilfælde, til at tvangsanbringe børnene, så man kan dukke op til en landsretssag og sige: Hvad sagde vi?
Så kan man sige, at det var hende, der var noget galt med, selv om alt jo tyder på, at det var der ikke.
Det er rent ud sagt uhyggeligt at være vidne til.
Hvad vil ministeren gøre for at stoppe de grove lovbrud?
Det kommer ministeren ikke med nogen svar på.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-19:
Så er vi jo enige.
Det var også det, mit svar gik på.
Det gik på, hvordan vi generelt løfter niveauet i en kommune som Langeland.
Det handler om, hvordan vi generelt sikrer, at der er ressourcer, kvalitet og faglighed til stede.
Det har man indtil videre gjort ved bl.a. at sikre nogle taskforceforløb for medarbejderne; ved at jeg har indkaldt borgmesteren til et møde, hvor jeg har sagt, at man bliver nødt til at prioritere kvalitet og faglighed fra kommunalbestyrelsens side; og ved at Ankestyrelsen lige nu også overvejer et nyt tilsyn med kommunen.
Derudover er jeg ved at undersøge, om vi kan pålægge en kommune som Langeland at samarbejde med andre kommuner, fordi jeg jo ligesom spørgeren er optaget af, at vi ikke ser sager som de her, hvor man efterfølgende skal gå ind og rette op på sagsbehandlingen fra Ankestyrelsens side.
Jeg er faktisk lidt i tvivl om, hvad det er, spørgeren spørger til, for hvis det er en konkret enkeltsag, må jeg sige, at jeg ikke kan gå ind i konkrete enkeltsager.
Men jeg er enig i, at det lyder meget, meget bekymrende.
Den konkrete sag må behandles i Ankestyrelsens afdeling eller den del af Ankestyrelsen, som går ind i konkrete sager og kigger på, om sagsbehandlingen er foregået korrekt.
Det har jeg ro i maven ved at man gør.
Så er der den anden del, som jeg egentlig troede var det, som spørgeren ønskede at spørge ind til, og som er det, jeg er optaget af, og det er, at det jo ikke kun er i denne sag, men også i andre sager i Langeland Kommune, at man sikrer en korrekt sagsbehandling.
Det er det, der er baggrunden for, at der er blevet tildelt ressourcer til Langeland Kommune.
Det er det, der er baggrunden for, at jeg indkaldte Langelands borgmester til et møde, hvor jeg bad dem om at prioritere kvalitet og faglighed.
Og det er på den baggrund, jeg er gået i gang med at undersøge, om vi kan pålægge kommuner som Langeland at samarbejde med andre kommuner for at sikre faglighed til at håndtere sager som den, der netop er beskrevet.
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-19:
De her halvdårlige forklaringer har vi jo hørt på i årevis nu, og der sker ingenting.
Sandie Hansen er lige nu udsat for endnu et justitsmord af Langeland Kommune, da de som en stille hævn har fået en vikar, som aldrig har mødt Sandie Hansen, til at lave en ny børneundersøgelse på ganske få dage som en lille overdragelsesgave til Sandie Hansens nye Kommune, Odense Kommune.
Mange af de fejlagtige oplysninger, som kommunen en gang tidligere allerede har måttet undskylde for, og som vi jo også har talt om i gentagne samråd, både med den nuværende minister og tidligere minister, genbruges nu på meget interessante og spændende måder.
Sandie er ikke inddraget, hun er ikke partshørt, og den børnesamtale, som faktisk blev afholdt, ganske få dage inden den her undersøgelse blev afsluttet, er ikke engang brugt, ligesom skolen ikke er hørt og den nyeste PPV ikke er brugt.
Ved nærmere undersøgelse viste det sig så faktisk, at de havde lavet to; de havde bare glemt at oversende den ene.
Måske er det også komplet manglende kendskab til familien, der gør, at socialrådgiveren i den her undersøgelse 19 gange kalder Sandie for Sandra.
Altså, det er jo et niveau, der er rystende lavt.
I årevis lader man bare den her kommune køre videre.
Nu må ministrene, både social- og boligministeren, men jo også indenrigs- og sundhedsministeren, simpelt hen gribe ind over for den her kommune og slå ned på det og sige, at så alvorlige lovbrud vil vi simpelt hen ikke finde os i bliver udøvet over for sagesløse borgere.
Hvordan skal Ankestyrelsen kunne kigge ned i det, når alt, hvad der står, jo er forkert?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-19:
Som jeg netop har redegjort for, også i min besvarelse af S 635, tager jeg situationen omkring sagsbehandlingen i Langeland Kommune meget alvorligt.
Derfor har jeg som nævnt også bedt mit ministerium om at undersøge, om vi fremover kan pålægge kommuner at samarbejde på børneområdet for at sikre den nødvendige kvalitet og faglighed.
Det mener jeg kan være med til at sikre, at vi også får mere lovmedholdelighed i sagsbehandlingen.
Derudover har jeg på et møde med Langelands borgmester gjort det klart, at det er afgørende, at kommunen får prioriteret faglighed, kvalitet og ressourcer til området.
Som borger i enhver kommune i Danmark skal man jo kunne stole på, at kommunen foretager en korrekt sagsbehandling.
Ankestyrelsen er bl.a. klagemyndighed for kommunernes afgørelser om bl.a. barnets lov og serviceloven, og derudover fører Ankestyrelsen også tilsyn med, at kommunerne overholder den lovgivning, der særlig gælder for offentlige myndigheder.
Tilsynet henhører under indenrigs- og sundhedsministerens ressort, og Ankestyrelsen har den 29. november 2024 sendt en ny høring til Langeland Kommune om, hvordan kommunen og dermed kommunalbestyrelsen vil sikre, at den overholder lovgivningen i forbindelse med behandling af sager i familieafdelingen.
Kommunen har frist til at besvare denne høring inden den 1. marts 2025, hvorefter Ankestyrelsen vil tage stilling til, om der skal rejses en ny tilsynssag over for Langeland Kommune på baggrund af de aktuelle forhold i kommunen.
Ankestyrelsen har altså flere muligheder for at gribe ind over for kommuners lovbrud, som reglerne ser ud i dag.
Rigsrevisionen er i gang med en undersøgelse af Ankestyrelsens tilsyn på socialområdet, herunder Ankestyrelsens brug af sanktioner.
Rigsrevisionens beretning er planlagt til offentliggørelse i andet kvartal af 2025.
For yderligere spørgsmål om Ankestyrelsens tilsyn med kommunernes lovgivning skal jeg henvise til indenrigs- og sundhedsministeren.
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-19:
Vil ministeren forholde sig til den seneste udvikling i Langeland Kommunes sagsbehandling i sager om anbragte børn og svare på, om ministeren mener, at det er i orden, at den manglende faglighed og lovmedholdelighed i sagsbehandlingen ikke har konsekvenser for kommunen, men kun for borgerne?
Camilla Fabricius (S), 2025-02-19:
Det er korrekt, at regeringen har fremlagt det forslag som en del af det her lovforslag.
Thomas Danielsen (V), 2025-02-19:
Altså, jeg har ikke været inde at faktatjekke alle medier, der har lavet en historie eller er kommet med et udsagn omkring DSB's indkøbscentral.
Men jeg ved, at der er fastprisaftaler på de her ydelser, og det er selvfølgelig dem, der skal passe, og det skal selvfølgelig køres ind i de it-systemer.
Så det er jeg tryg ved kommer til at ske.
Det, jeg er optaget af, er, at når året er omme, passer regnskabet.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-19:
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik noget svar på, hvad ministeren mente om den her type opførsel, hvor Knorr-Bremse ikke svarer og DSB så vælger alligevel at betale.
I et andet svar til Folketinget bliver Knorr-Bremse beskrevet som en stor og vigtig strategisk samarbejdspartner, hvilket jeg også forstod på ministeren.
Kan ministeren gøre mig klog på, hvordan det kan hænge sammen, når det er så stor og vigtig en strategisk samarbejdspartner?
Thomas Danielsen (V), 2025-02-19:
Der er jo et særligt forhold mellem DSB og Knorr-Bremse, hvor jeg tror man kan kalde DSB for storkunde.
Og man har så været bekymret for likviditeten, må man forstå, fra DSB's side, hvis nu man ikke betalte regningerne.
Det, jeg er optaget af, er, at pengene passer sidst på måneden, og man nævner så eksempler her, hvor man har betalt for meget.
Men det er klart, at når det der med it-systemet osv. bliver gjort op, skal det her selvfølgelig køre bedre i fremtiden.
Men det er jo helt normalt, at vores statslige virksomheder har samarbejdsaftaler på kryds og tværs med andre private virksomheder.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-19:
Jeg synes, det faktisk leder til to spørgsmål.
Der var jo en opfølgende artikel efter Frihedsbrevets oprindelige artikel om DSB's overfakturering.
Der fremgår det, at DSB sidste sommer adskillige gange forsøgte at kontakte Knorr-Bremse, fordi en række ydelser pludselig var blevet dyrere.
Knorr-Bremse svarede aldrig, men DSB betalte regningen alligevel.
Og når jeg står her og hører ministerens forklaring, som lidt er, at der er styr på det og det er aftalt, til trods for at de ikke svarer, kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens tanker om den type opførsel både fra Knorr-Bremse og fra DSB's side af.
Vi står i dag i en situation, som ministeren også var inde på, hvor der i Europa er en mangel på essentielle driftskomponenter til tog i form af bl.a. stålaksler og hjul.
Kan ministeren afvise, at DSB's praksis med systematisk at godkende fakturaer med en potentiel overpris på 15 pct. reelt set handler om, at DSB ønsker – og det synes jeg jo faktisk ministeren lod antyde – at komme forrest i køen hos Knorr-Bremse, når det gælder servicering af tog og adgang til komponenter, hvilket jo så kan ramme andre producenter, der måske ikke er villige til at kræve betaling ud over det aftalte?
Thomas Danielsen (V), 2025-02-19:
Tak for det.
Jeg mener helt generelt, at vores statslige virksomheder har en meget påpasselig omgang med skatteborgernes betroede midler.
Og de forvalter dem naturligvis efter bedste evne, også selv om det kan se mærkeligt ud udefra.
I den konkrete sag med Knorr-Bremse og DSB's forhold er det jo ikke et helt almindeligt forhold, kan man måske sige.
Det er et meget tæt partnerskab, hvor der egentlig er lavet fastprisaftaler osv., som man så har kunnet konstatere ikke har holdt, som jeg forstår det i forbindelse med nogle nye it-systemer fra Knorr-Bremse, hvorfor man har afveget fra dem i forhold til at betale regninger, som egentlig var dyrere end det, der var aftalt, mod at det så selvfølgelig skal kompenseres på et senere tidspunkt, sådan at det, man betaler i sidste ende, selvfølgelig er den rigtige pris.
Så har der åbenbart været nogle overvejelser i forhold til likviditet for virksomheder og alt muligt andet, som har gjort, at man her og nu har betalt den regning, mod at man så bliver modregnet senere hen.
Og det er jeg sådan set helt tryg ved, og jeg er egentlig glad for, at man får tingene til at fungere.
Det, som man har frygtet fra DSB's side, som jeg forstår det, er jo, at man har haft vanskeligt ved at få togene til at køre, hvis nu der var reparationer, som ikke blev udført, eller som blev udskudt, eller i værste fald at virksomheden Knorr-Bremse gik konkurs på grund af likviditetsudfordringer.
Derfor har man altså valgt den her metode, og det, jeg er optaget af, er, at pengene passer i sidste ende, så der ikke bliver betalt overpriser.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-19:
Tak skal du have, og tak til ministeren for troligt at møde op.
Det her er ved at være en ugentligt tilbagevendende begivenhed.
Mener ministeren, at det er udtryk for en ansvarlig omgang med skatteborgernes midler, når DSB ifølge en artikel i Frihedsbrevet systematisk godkender fakturaer fra Knorr-Bremse, der er op til 15 pct. dyrere, end hvad DSB havde forventet?
Jeppe Bruus (S), 2025-02-19:
Fra dansk side har vi en interesse i at omlægge landbrugsstøtten, så den understøtter den grønne omstilling.
Det bliver vores position i forhandlingerne.
Vi er også nødt til at være realistiske og sige, at der jo er nogle strømninger rundtomkring i Europa, som måske trækker i den anden retning.
Men det er da bestemt en del af det, som vi kommer til at arbejde med som regering, og det kommer jeg selvfølgelig til at konkretisere frem mod den danske formandsperiode i efteråret, hvor vi skal lede de forhandlinger.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-19:
Jamen det er godt, at ministeren kan få en dybere indsigt ved de gedulgte forhandlinger, der foregår i Finansministeriet nogle gange.
Jeg kunne godt tænke mig at høre om det fremadrettede.
Vi står over for, at der skal laves en ny landbrugsstøtte, som jo kunne udformes lidt anderledes, end den er nu, og Danmark skal sådan set inden så længe overtage EU-formandskabet.
Man kunne jo forberede nogle landbrugsstøtteordninger, som måske på en mere naturlig måde fremmer CO 2 -reduktioner i landbruget.
Kan ministeren ikke se, at det er på tide, at vi her i år får defineret, hvad det er, man skal gå efter, for at komme frem til nogle naturlige CO 2 -reduktioner i alle EU-lande?
Jeppe Bruus (S), 2025-02-19:
Det forløb har jeg ikke kendskab til, men så var det ikke helt forkert husket trods alt, altså at det var i regi af Grøn Fond, der var sat penge af til det.
Det var sådan lidt det ene.
Til det andet, som der så ikke bliver spurgt mere ind til – men det kan vi jo så tage løbende – vil jeg sige, at jeg fuldt ud deler det potentiale, der er i at bruge forskellige græssorter.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-19:
Det glæder mig da, at ministeren tror på, at regningen reelt er nulstillet eller i vater, når året er omme – det håber jeg da.
Jeg ser bare stadig væk et problem med, at man nærmest uden tøven betaler 15 pct. i overpris, og jeg forestiller mig – det er en teori – at det kan have lidt at gøre med, at DSB ønsker at komme forrest i køen, hvilket så vil ramme andre.
Om føje år har vi måske privatiseret en del af det, og hvis der så er en, der har borgernes penge til rådighed nærmest ubegrænset og kan bruge den metode, synes jeg faktisk, det virker lidt uanstændigt.
Så har ministeren en holdning til måden, det foregår på?
Thomas Danielsen (V), 2025-02-19:
Det er dejligt, at det er vigtigt for Danmarksdemokraterne.
Det er også vigtigt for mig.
Det er derfor, jeg har taget debatten op, for hvis ikke det var vigtigt for mig, havde jeg jo ikke taget den her debat op.
Det, jeg forestiller mig, er, at det her skal prioriteres inden for IP35-kredsen, og hvis det var noget, Danmarksdemokraterne havde prioriteret, kunne man jo have prioriteret det i sit finanslovsudspil.
Men bottomline er, at det ikke er besluttet, hvor toget skal standse, og en interessant diskussion er jo også, om det skal standse så mange steder, som det gør i dag, eller om det skal være et lyntog.
Det er jo også en del af diskussionen.
Eller skal det køre over nogle stationer, når nu det drejer sig om den direkte forbindelse?
Så det er alt sammen gode og spændende debatter, som jeg glæder mig til at have med forligskredsen her i den kommende tid.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-19:
Vi har jo en udfordring her, mener vi, for hvis vi skal langtidssikre det mere tyndt befolkede Danmark, altså Vestjylland og lignende områder, så er vi i Danmarksdemokraterne af den overbevisning, at vi skal have luftbåren elektrificering for at sikre os, at vi har de gennemgående tog.
Ellers mener vi faktisk, at det, vi ser frem til derude efter 2030, bliver ringere.
Så vil ministeren i samme forbindelse sikre, at direkte tog mellem Struer og København også vil have det samme standsningsmønster, som tilfældet er i dag, med stop på alle stationer på den skrå bane?
Thomas Danielsen (V), 2025-02-19:
Man kan enten elektrificere med køreledninger eller med batteritog.
Begge dele er en elektrificering og en nulemissionsløsning.
Det, der er afsat penge til i infrastrukturplanen fra 2021, er en batteritogsløsning, som også er en elektrificering, og som er en nulemissionsløsning.
Så det er korrekt.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-19:
Kan ministeren bekræfte, at Banedanmarks oprindelige aftale med Aarsleff og Siemens om elektrificeringen af hele Danmarks hovednet også omfatter en elektrificering af den skrå bane?
Thomas Danielsen (V), 2025-02-19:
Min pointe er jo netop, at den direkte forbindelse er vigtig for mig, og derfor har jeg også forlænget kontrakten med DSB.
Men det her er jo forligsstof, og det betyder, at lige meget hvad jeg mener, kan jeg ikke bare selv beslutte det.
For det er jo forligsstof.
Så jeg kan på nuværende tidspunkt ikke sige, hvad der er stemning for, eller hvad udfaldet vil blive.
Det må vi se i forlængelse af de møder.
Men der er ingen tvivl om, at jeg synes, at det vil være en god idé med en direkte forbindelse.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-02-19:
Jamen det lyder jo positivt.
Nu er vi så desværre ikke med i forligskredsen bag infrastrukturplanen, for ellers havde der i hvert fald været opbakning fra Danmarksdemokraterne til at omprioritere nogle midler til at sikre det her.
Men kan ministeren gøre mig lidt klogere på, hvor mange partier der vil bakke op om det her?
Nu siger ministeren, at der er nogle lokale, der gerne vil, men hvor mange partier herinde i Folketinget vil bakke op om at omprioritere midler, så vi sikrer det her?
For jeg tror, det er ret vigtigt for folk, at der er en direkte linje.
Folk har været vant til, at der var en direkte linje fra Struer til København, og der er som sagt ældre mennesker, der skal over at besøge deres familie, og som ikke har mulighed for at skifte i Vejle.
Thomas Danielsen (V), 2025-02-19:
Jeg synes jo netop, at det er vigtigt, at der er direkte forbindelser så mange steder som muligt, og derfor har jeg også forlænget kontrakten med DSB, så lang tid jeg kan.
Jeg kan jo ikke lave en kontrakt med nogen i 50 år jo.
Så jeg har lavet en kontrakt med DSB omkring direkte tog og fået det forlænget.
Så kommer der nogle nye indkøb osv., som er lavet før min tid.
De nye indkøb vil teknisk set
godt kunne køre direkte, men jeg tror bare ikke, det kommer til at ske.
Jeg tror, det bliver ligesom skråbanerne, altså at du, hvis du kommer fra Viborg, skal ud til hovednettet og skifte tog.
Kommer du fra Silkeborg, skal du ud på hovednettet, og så skal du skifte tog.
Her vil man så skulle skifte i Vejle, hvis det er, for jeg tror ikke på, at man til den tid – det er i hvert fald det, jeg er bekymret for – vil køre med batteritog, og derfor har jeg ligesom lagt op til, at vi i Folketinget skulle tage en drøftelse af, om det nu er den rigtige løsning, eller om vi skal omprioritere nogle midler hertil.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-02-19:
Tak for det svar.
Jeg kan i hvert fald sige, at for Danmarksdemokraterne er det meget vigtigt, at man har den her direkte forbindelse, og at man ikke kobler de byer af, der ligger mellem Struer og Vejle.
Der vil være nogle ældre, der vil være nogle, der er fysisk handicappet, som ikke har mulighed for at skifte i Vejle.
Ministeren har jo oplyst mig i et svar, at der er sikret direkte tog fra Struer til København indtil 2030, og det er selvfølgelig glædeligt, og det er jeg selvfølgelig også glad for.
Men hvad har ministeren så tænkt sig for at sikre det her direkte tog efter 2030?
Thomas Danielsen (V), 2025-02-19:
Der er i hvert fald ikke nogen, der har foreslået, at der ikke skulle være direkte tog mellem Struer og København.
Der er jo lavet en infrastrukturaftale fra 2021, hvormed det er besluttet, at der skal sættes batteritog ind fra Struer til Vejle, og så bliver der så køreledningstog fra Aalborg til København.
Det er jo korrekt, at der kan et batteritog godt køre fra Struer til København, både under køreledninger, og uden der er køreledninger.
Det, jeg bare har sagt, er, at jeg er bekymret for, om Folketinget til den tid vil lade et batteritog køre hele vejen, for jeg tror, at mange folk frivilligt vil vælge at skifte i Vejle og så kunne komme ind i et højhastighedstog, der kører fra Aalborg til København.
Jeg har bare sagt, at jeg lige synes, at vi skulle tage en vending på det, altså om vi nu er sikre på, når vi nu skal til at lave de her indkøb, at det er den rigtige løsning.
Eller skulle vi lige tage en snak i forligskredsen om, om der er villighed til at prioritere penge til køreledninger til Struer i stedet for.
Det gælder stort set alle partier lokalt, mens der er knap så stor begejstring, når man kommer herind i Folketinget.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-02-19:
Tak for det, formand.
Er ministeren enig i, at en nedlæggelse af direkte togforbindelser mellem Struer og København i fremtiden vil være i direkte modstrid med regeringens ønske om at skabe et Danmark i geografisk balance?