runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2017-09-07:
Tak, formand.
Jeg er jo som socialdemokrat meget optaget af, hvordan og hvorledes vi finansierer den offentlige velfærd, og det kunne jeg også høre på ordføreren at han gik meget op i på Dansk Folkepartis vegne, og derfor tror jeg jo heller ikke, at Dansk Folkeparti har sådan en særlig pengekasse med nogle særlige penge, der kan bruges til bestemte formål.
Så hvis man giver lettelser, som regeringen har lagt op til, og som Dansk Folkeparti støtter, hvordan ser det så ud med den offentlige vækst?
Der har Dansk Folkeparti jo tidligere været inde på, at den skulle være på 0,8 pct. i forhold til de udfordringer, som også Socialdemokratiets ordfører hr. Benny Engelbrecht var inde på, altså at der kommer flere ældre, og at der også er brug for, at der bliver taget hånd om kræftbehandlingen og mange andre ting.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad der er Dansk Folkepartis bud på en procentsats for at kunne sikre den offentlige velfærd.
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Der er behov for en lille, moderat offentlig vækst, og vores mål er 0,8 pct.
Men det, der også er vigtigt for os – det vil jeg gerne sige – er, hvad pengene bliver brugt til.
For det er nemlig en prioritering, det er rigtigt.
Da Bjarne Laustsens parti var i regering, det skal vi bare huske, havde vi en offentlig vækst, der lå på langt over 1 pct., men det var ikke, fordi der kom flere sosu-assistenter, og det var ikke, fordi der kom flere sygeplejersker.
Men det var, fordi vi fik 25.000 flygtninge/indvandrere ind, og det kostede utrolig mange penge, og det gjorde så, at vi havde en meget høj offentlig vækst.
Så for Dansk Folkeparti er det ikke vigtigt bare at bruge pengene, for os er det vigtigt, hvad de bliver brugt på.
Men til spørgsmålet: Jo, vi har så sandelig et mål om, at der skal være en lille, moderat vækst i det offentlige forbrug, men på de rigtige steder.
Bjarne Laustsen (S), 2017-09-07:
Det glæder mig at høre.
Men vi har jo før set, når man sidder i en forhandling i en sen nattetime, at Dansk Folkeparti så siger ja til noget, de tidligere har sagt nej til, og det er jeg jo rigtig ked af.
Det er bare helt evident, at det er sådan, det er, og derfor vil jeg selvfølgelig gerne have den garanti fra Dansk Folkeparti, at de ikke giver sig i forhold til de 0,8 pct.
Så må Dansk Folkeparti for min skyld jo gerne øve indflydelse på og sætte grænser op med hensyn til, hvor det er, man vil sikre væksten henne.
Men det er vigtigt, at der er økonomi til de opgaver, der skal udføres.
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Først vil jeg lige sige, selv om vi ikke er en del af regeringen, at det er det forkerte talepapir, hr. Bjarne Laustsen har fået.
For det er faktisk ikke ufinansierede skattelettelser, regeringen har fremlagt.
Vi er bare ikke enige i, at man bruger pengene dér.
Men det er jo en prioritering, som regeringen har haft.
Vi er ikke enige i den prioritering, men de har brugt pengene på det.
Sådan er det.
Det er bare for at få det slået fast.
Vi ønsker at bruge dem et andet sted, og det har jeg jo sådan set også svaret på hr. Bjarne Laustsens spørgsmål.
Ønsker Dansk Folkeparti at flytte nogle af de penge, som regeringen har brugt på skattelettelser, over til velfærd?
Ja, det gør vi.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-09-07:
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere for det, som Dansk Folkepartis ordfører sagde om overbudspolitik, nemlig at det var i højsæson lige nu, og at der ikke var grænser for, hvad der kunne loves herinde.
Jeg var selv lidt inde på det i forbindelse med min debat med Socialdemokratiets finansordfører.
Socialdemokratiet sagde tidligere på året, at der var brug for 1.000 ekstra medarbejdere i SKAT.
Nu kommer regeringen med et udspil, hvori der også er flere medarbejdere til SKAT, og Socialdemokratiet foreslår stadig væk 1.000 ekstra medarbejdere.
Derfor vil jeg også spørge ind til, om det så ikke også er vigtigt, at vi står ved de ting, vi har aftalt.
Her tænker jeg på aftalen om regionernes økonomi, som blev lavet før sommerferien, og som er godkendt og stemt hjem igennem Folketingets Finansudvalg, set i forhold til den diskussion, der er om det her 2-procentskrav.
For der synes jeg det har været lidt uklart og svært at forstå, præcis hvad det er, Dansk Folkeparti mener.
Man har støttet aftalen om et 2-procentskrav, og så har man sagt, at jo, man vil gerne se på noget mere hensigtsmæssigt som styringsmekanisme.
Det har vi en aftale om at der arbejdes på.
Så skal jeg bare forstå: Mener Dansk Folkeparti, at man inden for den aftale, man har lavet med regionerne, og uden at have et nyt styringsredskab alligevel kan løbe fra den aftale, der indeholder produktivitetsstigningskrav på 2 pct.?
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Det er jo sådan, som jeg også prøver at sige en lille smule pædagogisk – det tror jeg da at det var – at hele Folketinget, og i hvert fald Socialdemokratiet, sådan set, mener jeg, har godkendt aftalesystemet, hvor regionerne kommer ind og laver en aftale.
Der har vi ikke noget mandat; det har vi så nu.
Det, jeg synes, der er forskellen på det, altså i forhold til det her med, at man kun kan lave det om til 2019, er, at regionerne har været ude og sige: Selv om der er indgået en aftale, kan vi faktisk godt leve med at få de nye budgetter udmøntet på et senere tidspunkt i 2018 – hvis det lykkes i finansloven at få 2-procentskravet taget ud allerede i 2018 – end vi ellers ville have fået.
Det åbner da for en ny politisk mulighed for at komme det krav, der er stillet derudefra – og som regeringen også er enig i, nemlig at man sådan set også vil arbejde for at få det væk i 2019 – i forkøbet.
Men hvis vi i fællesskab i finanslovsforhandlingerne kan få det væk i 2018, også med accept fra regionerne af, at de får deres budgetter senere, så synes jeg da, at det i hvert fald skal prøves af.
Det håber vi meget kan lade sig gøre, og vi håber, at regeringen er velvillig over for det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-09-07:
Tidligere har hr. René Christensen jo sagt, at hvis vi skulle af med 2-procentskravet, skulle der være et nyt styringsværktøj i stedet for.
Så er det bare jeg siger: Skaber vi så ikke en uholdbar situation, i forhold til at vi har lavet en aftale, at vi bredt har aftalt, at vi skal se på et bedre styringsinstrument, som vi kan bruge fremadrettet?
Er det så ikke et forkert sted at prioritere og sige, at det, der er aftalt, afviger man fra, i stedet for at bruge finanslovsforhandlingerne til at kigge på nogle andre initiativer på sundhedsområdet, som der jo også er sat penge af til i regeringens udspil?
I stedet for kunne vi sige: Her er nogle målrettede løsninger på udfordringer på steder, vi skal forbedre, og så prioritere og sætte ind der, hvor vi synes udfordringerne er størst, i stedet for at blive låst i sådan en bevillingsteknisk diskussion, som vi har sagt vi kommer til at kigge på fremadrettet.
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Det skal formanden ikke høre et ondt ord for, for jeg lytter gerne til en god debat om skat mellem to partier, som ellers normalt ikke taler om den slags.
Men i dag er det åbenbart helt comme il faut at tale om det, og det synes jeg er godt, og derfor vil jeg også spørge om skat.
For når hr. Benny Engelbrecht nu siger, at skat nærmest er af det onde, og at det kan man ikke få noget godt ud af, var det så en fejl, da Socialdemokratiet for ganske få år siden selv gennemførte en skattereform, hvor man faktisk gik ind og sænkede topskatten markant, man sænkede selskabsskatten markant, og hvor det i øvrigt blev finansieret ved, at man skar i kontanthjælpen?
Var det så en fejl?
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Nu citerer hr. Jacob Jensen mig for at sige, at skat – eller skattelettelser, antager jeg det er – skulle være af det onde.
Det mindes jeg ikke på noget som helst tidspunkt at have sagt, så måske er der et eller andet i opfattelsen hos hr. Jacob Jensen, som er lidt forkert.
For jeg husker f.eks. også en debat, vi havde i sidste uge i P1, hvor hr. Jacob Jensen inviterede Socialdemokratiet til at deltage i forhandlinger om bilafgifter, og jeg har ikke modtaget nogen invitation endnu.
Så det kan godt være, at der er et eller andet i hørelsen, som man lige skal have rettet lidt op på.
Vi har ikke noget mod skattelettelser.
Hvis man skal give skattelettelser, skal det være i bunden, men kun hvis det er sådan, at der er et råderum til det, og der må vi altså minde om, at det råderum, der er til stede i dag, er til stede, fordi vi har aftalt med danskerne, at de bl.a. skal gå senere på pension af hensyn til at kunne sikre vores velfærd.
Da hr. Thor Pedersen, dengang han var finansminister, præsenterede velfærdsaftalen, sagde han ikke: Nu har vi skabt et råderum til at kunne give skattelettelser i fremtiden.
Han sagde: Nu har vi skabt et råderum til fremtidens velfærd.
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Det er altid godt at lytte til hr. Thor Pedersen – det skal man altid gøre – men spørgsmålet var sådan set meget simpelt, altså om det var en fejl.
Var det en fejl, da man for ganske få år siden med Socialdemokratiet i spidsen gik ind og sagde, at der er behov for at skabe vækst i det her samfund?
Det så man så at man bedst kunne gøre ved at sænke skatterne, og det var ikke bare skatterne i almindelighed, men målrettet en topskattelettelse og en selskabsskattelettelse, og man gik ved samme lejlighed ind og finansierede det ved at skære på kontanthjælpen.
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at det var en fejl, da hr. Jacob Jensen citerede mig for at skulle sige, at skattelettelser er onde.
Det har jeg nemlig ikke sagt.
Så jeg opfatter det, som hr. Jacob Jensen netop har sagt, som en anerkendelse af det.
Vi lavede jo selvfølgelig en skattereform, først og fremmest for at løfte nogle folk ud af en topskat, som det ikke var meningen de skulle være i.
Med den måde, som vi har indrettet topskattesystemet på i dag, har vi ca. 10 pct. af den danske befolkning, som betaler topskat.
Før havde vi ca. 25 pct. af den danske befolkning, der levede i familier, som bidrog med topskatten, og det var ikke meningen, at sygeplejersken eller metalarbejderen skulle det.
På den her måde kommer man, når man har en indtægt på godt 0,5 mio. kr., ind i topskatten, og dermed er det de bredeste skuldre, der bidrager bedst til samfundet.
Det er en fin indretning, og det synes vi man skal fortsætte med.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Tak for det.
Råd til skattelettelser er jo en sjov logik.
Ja, det er der, fordi der er et råderum.
Når man kigger ud i fremtiden, er borgernes skatteindbetalinger højere end de planlagte udgifter.
Så hvis der ikke er råd til at lade borgerne, damen, der sidder ved kassen, beholde de penge, de tjener ved at arbejde, nu, hvornår er der så?
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Jeg har godt hørt argumentet også fra økonomiministeren, at danskerne skulle betale for meget i skat.
Jeg minder altså lige om, at vi stadig væk har et underskud de offentlige finanser.
Det er godt.
Jeg ved godt, at Liberal Alliance ikke eksisterede i 2006, men man har dog tilsluttet sig principperne i velfærdsaftalen og de efterfølgende forlig, der er lavet.
Det, man har gjort, er, at man har sagt, at der skal være råd til den demografiske udvikling, der er.
Der bliver flere danskere, som skal modtage velfærd.
150.000 flere borgere over 70 år vil vi være i år 2025.
At tro, at man kan levere den samme velfærdsservice til dem, uden at man bruger flere penge, er altså naivt.
Men hr. Joachim B. Olsen har jo ikke ret, når hr. Joachim B. Olsen påstår, at der er planlagt, at der skal være et overskud.
Det, der er planlagt, er, at regeringen siger, at man vil bruge færre penge.
Så kan hr. Joachim B. Olsen hoppe og danse på et ben og råbe nej, nej, nej, men sandheden er jo, at vi vil opleve, at vores velfærdssystem bliver udhulet på den måde.
Josephine Fock (ALT), 2017-09-07:
Tak for det.
Tak til ordføreren, og tak for Socialdemokratiets finanslovsudspil, som jeg synes har mange rigtig gode positive takter.
Noget af det, jeg gerne vil fokusere på, og det kommer nok ikke bag på ordføreren, er jo det grønne.
Jeg hørte ordføreren nævne, at Socialdemokratiet gerne vil have et grønt Danmark og er uenig i, at det grønne nationalregnskab skal droppes, og det er jeg selvfølgelig rigtig glad for.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge lidt ind til, er registreringsafgiften.
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Tak for spørgsmålet, og også tak for anerkendelsen af vores kritik af, at man ikke længere laver et grønt regnskab, hvilket vi jo synes er helt forkert.
Det svarer lidt til, at man ikke længere måler på fattigdom – det forsvinder fattigdom jo heller ikke af.
Og så længe, der ikke er kommet en afklaring på det, kommer der heller ikke til at blive solgt en eneste bil, hverken en, der sviner, eller en, der er grøn.
Jeg tror ikke, det er regeringens hensigt, at bilparken på den måde skal blive ved med bare at blive ældre og ældre; jeg tror, at regeringen også godt kan forstå, at her er en brændende platform.
De forslag, som er på banen, om at lave en teknisk baseret afgift, som bl.a. skal fokusere på sikkerhed og på udledninger – altså det, at bilparken bliver så grøn som mulig – synes vi er ekstremt interessante.
Det er drøftelser, vi gerne vil deltage i.
Jeg har også hørt, at andre partier gerne vil deltage i dem, og jeg håber selvfølgelig, at det flertal, som dermed manifesterer sig uden om regeringen og til dels med regeringen – for De Konservative har jo også indikeret det samme –
bliver taget alvorligt, og at man går i gang med nogle reelle forhandlinger her.
Josephine Fock (ALT), 2017-09-07:
Tak for det.
Så kunne jeg godt tænke mig at lede spørgsmålet videre.
Lad os nu sige, at regeringen faktisk ikke lykkes med noget nu her – ja, så tegner det ikke så godt.
Men hvad har Socialdemokratiet så tænkt sig i forhold til et eventuelt regeringsskifte?
Vil Socialdemokratiet så tage initiativ til at indkalde partier med henblik på at omlægge registreringsafgiften, så den bliver mere afhængig af CO2-udledning?
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Altså, hvis det virkelig skulle være sådan – og jeg kan slet ikke overskue konsekvenserne, hvis det skulle være sådan – at regeringen bare lader det her ligge og ikke meget hurtigt adresserer det spørgsmål, der er med bilafgifterne, vil det være gennemført uansvarligt.
Så på den måde må man sige, at det jo selvfølgelig godt kan være, at det ender med at udløse et valg – det skal jeg ikke kunne afvise – og så er det en anden situation.
Det vil de facto sætte bilsalget fuldstændig i stå.
Så det, der må være hensigten nu, er, at vi får lavet noget ordentligt og noget bredt.
Og jeg håber selvfølgelig, at alle partier, også Alternativet, vil være med i de forhandlinger.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Men der bliver lagt op til at bruge flere penge, og de aftaler, de reformer, der blev lavet, gør, at der kan bruges flere penge.
Så den aftale, der blev lavet med danskerne, bliver holdt, og så er der altså en manko mellem de planlagte udgifter og skatteindtægterne, og derfor er det vores prioritering, at så lader vi borgerne beholde deres egne penge.
For, hr. Benny Engelbrecht, det er borgernes penge.
Du har ikke tjent dem.
Fru Mette Frederiksen har ikke tjent dem.
Det er borgerne, der har tjent dem, og vi synes så, at de skal have lov til at beholde lidt flere af dem.
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Men derudover synes jeg, at det, med hensyn til hvordan vi i givet fald skal skrue noget sammen, som vi ikke ved om der råd til i dag, bliver lidt for hypotetisk.
Men man skal så samtidig også huske på, at der er en kamp, som jeg håber at Folketingets partier, både Enhedslisten, Dansk Folkeparti og alle andre partier, der ikke er en del af regeringen, husker, nemlig at regeringen lægger op til at lave besparelser på overførselsindkomsterne for i omegnen af 5,25 mia. kr., og vi ved ikke, præcis hvem det så er, der skal betale den regning.
Det kan meget vel være pensionisterne, så i virkeligheden står slaget måske om noget helt andet.
Pelle Dragsted (EL), 2017-09-07:
Men det her råderum er jo sådan set skabt af bl.a. den almindelige velstandsfremgang i samfundet.
Jeg har svært ved at forstå den her idé om, at det skal f.eks. vores folkepensionister ikke have andel i, hvis vi vælger at dele en del af det ud som skattelettelser.
Og jeg kan jo ud af socialdemokraternes finanslovsudspil, som er kommet i dag, læse, at det, man satser på, er en skattelettelse til lønmodtagerne.
Men betyder det, som ordføreren siger nu, at vi ikke skal læse det så præcist, og at man ikke har lagt sig fast på, om eventuelle skattelettelser kun skal omfatte de mennesker, der er i arbejde nu, så man igen igen forbigår de mennesker, der har arbejdet hele deres liv, og som er nogle af dem i Danmark, der har de allerlaveste indkomster?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-09-07:
Nu ved jeg godt, at Liberal Alliance ikke går så meget op i klima, og derfor skal vi også undskylde ordføreren, hvis han måske ikke ved så meget om det her område.
Men vi har jo nogle specifikke målsætninger i Danmark, noget, vi specifikt som land skal leve op til, også i forhold til Parisaftalen.
Men nu talte ordføreren om velstandstab, og at det kan have nogle andre samfundsøkonomiske omkostninger.
Noget af det, som man jo også sidder og beregner på, er, hvad netop klimaomkostningerne i kroner og øre kan blive, ikke om 100 år, men om få år.
Noget af det, vi allerede ser nu med nogle af de tilfælde, der har været i USA og andre steder med orkanen Irma osv., koster ekstreme beløb.
Så mener ordføreren, at det er fuldstændig lige meget, om vi når vores mål på det her område eller ej, også af hensyn til økonomien?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-09-07:
Vi havde andenbehandlingen i går, og svarene på de sidste spørgsmål kom så dagen før.
Jeg stillede ministeren et spørgsmål i går om, hvorvidt ministeren på det tidspunkt, hvor vi havde førstebehandlingen, vidste, at der var ændringer på vej for de 82.000 solcelleanlæg, som ikke var omfattet af loven.
Og jeg vil stadig væk gerne have at vide af ministeren, om ministeren ved førstebehandlingen vidste, at Energinet.dk havde en proces i gang for at ændre på vilkårene for de 82.000 solcelleanlæg, som ikke var omfattet af loven.
Det kan meget vel tænkes, at ministeren har været involveret i en bestilling af, at det skulle ske, og man kan godt spørge, hvorfor ministeren skal blande sig i det – det er en statslig institution.
Man må bare konstatere i forhold til det forslag, som Energinet.dk er kommet med, at der har ministeren jo undsagt det og sagt, at Energinet.dk bør komme med en anden løsning for de solcelleanlæg, som ikke er omfattet af den her lov.
Så jeg vil stadig væk gerne have at vide fra ministerens mund, om det er sådan, at ministeren vidste, at det indgreb, som er blevet lanceret, var i proces, var planlagt allerede ved førstebehandlingen af lovforslaget her.
Og hvis ministeren heller ikke i dag vil svare, har vi jo så mulighed for at indkalde til samråd og stille skriftlige spørgsmål osv., men jeg synes egentlig, det er mest fair, at man får tingene at vide, når man har anden og tredje behandling i Folketinget.
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Der bliver talt meget om det her med skattelettelser, så jeg vil egentlig gerne spørge, om det så vil sige, at når hr. Benny Engelbrecht siger, at Annette, der sidder ved kassen, ikke har så meget – det er jo et meget godt billede på det – så er Socialdemokratiet faktisk med på, at skattelettelser, hvis der skal være skattelettelser, skal ske i bunden, netop for at Annette, der sidder i kassen, kan få lidt mere ud af at gå på arbejde.
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Jeg er meget glad for, at hr. René Christensen understreger det og siger hvis, for det må være den rigtige rækkefølge.
Vi skal starte med at sikre, at der er penge til den velfærd, vi har lovet danskerne.
Og så er det klart, at hvis der så i sidste ende er et overskud tilbage og mulighed for at give skattelettelser, vil vi prioritere i bunden og ikke i toppen og da slet ikke det, regeringen har foreslået, altså at de 1.000 rigeste danskere kan se frem til en skattelettelse på 190.000 kr., alene på grund af at man fjerner loftet over beskæftigelsesfradraget.
Det er forkert og skævt.
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Tak for det.
Det synes jeg et er et rigtig godt svar, der kom fra Socialdemokratiet.
Det er godt, fordi det også er lidt mere rundt end tidligere svar, for der har det været enten-eller – enten var det skattelettelser, eller også var det velfærd.
Det, jeg hører ordføreren sige nu, er, at der selvfølgelig – og der er vi også helt enige med Socialdemokratiet – er nogle udfordringer på velfærdsområderne, og hvis man får løst dem og der er penge tilbage, jamen så er det ikke det samme som at sige, at man ikke må bruge dem på skattelettelser.
Jeg vil gerne rose ordføreren for at tage det op og tegne det her billede af en kassemedarbejder, det kunne også have været af en lastbilchauffør, det kunne have været af en medarbejder på et lager, altså mennesker, som står op hver morgen og passer deres arbejde og betaler deres skat, sikkert også med glæde, for at deres børn kan gå i folkeskole, og for at de og deres børn kan have fri adgang til sundhed og fri adgang til uddannelse og andet.
Så det, jeg hører Socialdemokratiet sige nu, er, at det her med at sige enten skattelettelser eller velfærd er der blødt en lille smule op på, og det vil jeg da gerne kvittere for.
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Allerførst tak for rosen for at vælge en kassemedarbejder.
Havde jeg været i hr. René Christensens sko, havde jeg ganske givet valgt en automekaniker, men jeg har jo en fortid som det, vi dengang kaldte kassedame, uanset om det så var m/k, og selv om det er så længe siden, at man dengang brugte fluesmækker, når man skulle betale med dankort.
Så det er rigtig mange år siden.
Jeg vil bare lige minde om, at rækkefølgen selvfølgelig skal være rigtig.
Altså det, vi vil prioritere at løse først, er den store velfærdsudfordring, der er, og det ved jeg jo godt, for det kan jeg høre at Dansk Folkeparti også mener.
Det, som så er vigtigt at sige, er: Ja, hvis der så er noget tilbage.
Og der må vi også erkende, at så stort er det råderum jo heller ikke.
Så vi er nødt til at starte i den rigtige rækkefølge: Først er der det med velfærden, og så er det med at sikre, at der foretages de investeringer, der skal til, og at sikre, at der er de rigtige hænder, og det sker ved en opkvalificering, ligesom der også skal sørges for sikkerheden ved en styrkelse af politiet – væk med banderne.
Og ikke mindst skal vi sikre, at vi også har det grønne element, hvori indgår bl.a. bilafgifter, som kan blive et spændende element, sådan at vi rent faktisk kan få gjort bilerne endnu mere sikre og endnu grønnere.
Pelle Dragsted (EL), 2017-09-07:
Tak for ordførertalen.
Jeg kunne høre, at ordføreren sagde, at hvis der er råd til skattelettelser, skal de gå til bunden og ikke til toppen.
Det er bare lige for få det afklaret helt præcist.
Når ordføreren snakker om bunden, er det så er den rigtige bund, det vil sige den gruppe mennesker, som har de laveste indkomster i Danmark, f.eks. vores fattigste folkepensionister, førtidspensionister, eller er det kun, om jeg så må sige, bunden af den gruppe mennesker, som har en arbejdsindkomst, som ordføreren taler om, hvis der skal være råd til skattelettelser?
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Tak for spørgsmålet.
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg nødig vil stå her og stille nogen noget i udsigt om forskellige skattelettelser, som vi ikke ved om der overhovedet er råd til.
Så jeg vil meget nødig specificere, hvem skal have hvor meget hvornår.
Det kan vi jo alle sammen godt regne ud, også ud fra de bemærkninger, der er kommet fra partierne uden om regeringen.
Så jeg vil ikke stå her og sige, hvem det så er, der skal have en skattelettelse, som vi ikke er sikre på der er råderum til.
Men det er klart, at når jeg taler om eksempelvis Annette Hansen, som er kassedame i Køge, så er det jo, fordi vi mener, at helt almindelige, hårdtarbejdende danskere vil vi sådan set godt – at hvis det er sådan, at der er et råderum – belønne.
Men igen vil jeg sige, at rækkefølgen skal være den rigtige.