runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-23:
Hvis man ser på Klimarådets anbefalinger, kommer de jo med en anbefaling af, at vi skal gøre mere for at sænke energiforbruget i bygninger i kommuner og regioner.
Den deltager jeg jo ikke i, så den har jeg ikke indflydelse på.
Det er derfor, at jeg stiller det her forslag i Folketingssalen.
Hvis man kigger på samfundsøkonomien i det her, har det at renovere kommunale bygninger, så der bliver et bedre indeklima for dem, der skal modtage undervisning, eller dem, der skal arbejde der, bare som mange plusser.
Samfundsøkonomisk vil det være et kæmpe plus, hvis man satte skub i det her.
Så i stedet for at gøre helt frit kunne man sige, at vi lemper anlægsloftet med så og så mange milliarder kroner og fordeler det ud over landet.
Kan ministeren ikke se, at i stedet for at lempe det her totalt kunne man måske finde på et kompromis?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-23:
Enhedslisten fremsætter her et forslag til folketingsbslutning om at undtage klimatilpasningsprojekter og energirenoveringer af offentlige bygninger fra anlægsloftet.
Beslutningsforslaget pålægger regeringen at fremsætte et lovforslag om, at energirenoveringer af offentlige bygninger og klimatilpasningsprojekter i kommunerne ikke er omfattet af anlægsloftet gældende fra den 1. januar 2026.
Problemet lige i øjeblikket er, at vi har et anlægsloft, som sætter begrænsninger for, hvor mange penge kommunerne må bruge på anlæg.
Vi står i en situation hvor der er et vedligholdelsesefterslæb i nogle kommunale bygninger; bygningerne trænger til at blive energirenoveret.
Hvis man kigger på, hvad Klimarådet er kommet med af gode anbefalinger, så skriver de at energiforbruget i kommuner og regioners bygninger, er for høje, og at forbruget vil kunne nedsættes, ved at bygningerne blev energirenoveret.
Så er det de ting, der handler om klimasikringen.
Mange kommuner oplever, at de bruger mange penge på at udbedre, efter at der er sket skade på bygninger og veje, og der er der behov for, at vi kommer frem til, at vi kan beskytte værdier og lokalsamfund meget bedre.
Det vil vi kunne ved at give lov til, at kommunerne kan investere i flere klimatilpasningsprojekter.
Jeg har set en del løsninger på havnearealer.
Lars Aagaard (M), 2025-04-23:
Det er jeg sikker på, regeringen gerne vil.
Nu tror jeg ikke, jeg er ressortminister for håndteringen af atomaffald.
Jeg husker det, som om at det ressort er underlagt indenrigs- og sundhedsministeren – tror jeg nok.
Men det kan man jo finde ud af.
Generelt vil jeg anbefale, at de debatter, man skal føre om specifikke reguleringsområder, adresseres til den minister, der er ansvarlig for det.
Mig bekendt har man haft en tidligere debat om håndteringen af det radioaktive affald, der ligger ude på Risø, så det er jo ikke, fordi det er et helt ukendt emne for Folketinget at forholde sig til.
Men man er jo fri i Folketinget til at rejse de debatter, man gerne vil, og det var sådan set bare det, der var min pointe – altså, jeg kan ikke se, at forbuddet mod at have elproduktion baseret på atomkraft lægger nogen bånd på, hvad der kan diskuteres her i salen.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-23:
Jeg synes ikke, det er et mærkeligt indlæg, men det må jeg så konstatere at ministeren synes det er.
Hvordan skal vi nogen sinde kunne sætte os ned og snakke om, hvor vi vil gøre af affaldet i Danmark, og tage en seriøs diskussion om det i Folketingssalen, hvis det er sådan, at vi har partier, der ikke engang vil snakke om, at vi skal fjerne forbuddet.
Men jeg hører ministeren sige, at han gerne vil stille op til det, så det tænker jeg er et spor, vi på en eller anden måde vil prøve at arbejde ned ad.
Lars Aagaard (M), 2025-04-23:
Det synes jeg var et, undskyld mig, relativt mystisk indlæg.
Jeg har da aldrig deltaget i nogen debatter, hvor jeg har givet udtryk for, at man ikke må diskutere, hvordan affaldsproblematikken skal håndteres.
Jeg konstaterer bare, at den ikke kommer frem i de her debatter.
Men alle har da været fri til at tage det op.
Der er da ingen begrænsninger, i forhold til om vi kan diskutere, hvordan affaldsproblematikken skal håndteres ved atomkraft.
Der er ikke nogen begrænsninger på, hvad folk kan regne på i Danmark.
Det er man da fri til.
Så jeg har meget svært ved at se, at koblingen er der, og at det forhold, at regeringen ikke mener, at tiden er inde til at ophæve forbuddet, men til at have en fordomsfri tilgang og følge det, ikke er fornuftigt.
Det betyder så også bare, at hvis man vil ophæve forbuddet mod atomkraft, er der nogle ting, man skal huske der skal tages stilling til, herunder affaldsproblematikken.
Men jeg imødeser da gerne, hvis nogen vil have den debat og inviterer til det – så kommer jeg gerne.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-23:
Men det var ikke det, jeg ville – det var det her omkring affald.
Det, at vi har vores forbud mod kernekraft, gør jo, at vi ikke engang kan få lov at tage den debat om affald i, og at vi ikke engang kan få en beregning på, hvilke ressourcer det ville kræve f.eks. i ministerierne.
For vi vil gerne ind og tage den debat, men vi får ikke lov til at tage den, når vi ikke engang kan tale om kernekraft på dansk jord.
Så hvordan skal vi kunne gøre det, hvis end ikke vi vil åbne for den dialog?
Lars Aagaard (M), 2025-04-23:
Det skal ikke tages ned som et generelt argument imod atomkraft.
Det er bare for at sige, at hvis man seriøst mener, at vi skal gøre Danmark klar til at ophæve forbuddet imod atomkraft, skal man jo mene det så meget, så man når 360° rundt om, hvad det så kræver af os, herunder at sikre, at der er myndigheder, der kan føre det fornødne tilsyn, og at vi har en klarhed om, hvordan affaldsproblematikken skal håndteres osv.
Det var mere i den sammenhæng, at det skulle forstås.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-23:
Jeg synes, at den pointe, ministeren fremdrog her til sidst, om, at der jo ikke er nogen, der har leveret løsningen på affaldsproblemet i forbindelse med atomkraft, og det er jo lidt grotesk, når vi samtidig har noget mindre radioaktivt affald liggende ude ved Roskilde og ikke kan finde en permanent løsning på det.
Der synes jeg, at dem, der er tilhængere af atomkraft, skylder at komme med en løsning på, både hvor er det skal ligge, og hvor affaldet skal graves ned.
Det synes jeg egentlig også at den her debat har slået fast, og jeg synes, det var godt, at ministeren havde det med i sin afrunding.
Lars Aagaard (M), 2025-04-23:
Nej altså, det er sådan, at der er en bestyrelse, der skal varetage fordelingen af midlerne til EUDP.
Så har spørgeren ret i, at der er nogle enkelte undtagelser, hvor vi af og til politisk tager en beslutning om, at der skal være et vindue for en særlig prioritet – men det er altså undtagelser.
Jeg har tillid til, at den bestyrelse, der sidder for EUDP, vil være i stand til at vurdere projekterne ud fra de generelle kriterier, altså teknologimodenhed, om der er et markedspotentiale, om det kan det bidrage til den grønne omstilling osv., og der hylder jeg, at når det handler om forskning og teknologiudvikling, har vi så vidt muligt en teknologineutral tilgang, og jeg har tillid til, at EUDP-bestyrelsen vil kunne foretage de vurderinger.
Så er det mit indtryk – jeg har faktisk selv siddet i bestyrelsen for EUDP – at de ansøgninger, der kommer, har en lidt længere indløbstid end som så, for de skal være godt forberedt.
Jeg vil blive overrasket, hvis der er et projekt med atomkraftteknologi, der er sat til 2026, der vil kunne nå at have forberedt en ansøgning, der vil have en kvalitet, der gør, at den vil slippe igennem, når den bliver vejet på bestyrelsens vægt, men det skal de afgøre.
Det er ikke en politisk afgørelse.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-23:
Hvis man skal se på, om der er nogen nyheder i dag, så er det jo en nyhed, at ministeren nu kommer frem med, at EUDP-midlerne også kan bruges til noget, der vedrører atomkraft.
Jeg har så skyndt mig at google og kan glæde mig over, at ansøgningsfristen i 2025 var her i starten af marts, så atomkraften får ikke en øre i år.
Men jeg synes, det er lidt mærkeligt, når man har haft sådan nogle puljer i rigtig mange år, og der har været debat om det, og man er kommet frem til, at man ikke kan understøtte noget, der har med atomkraft at gøre, at man så lige pludselig kommer frem til, at det kan man så alligevel godt.
Det synes jeg er lidt underligt, og jeg synes, det er ærgerligt, for det er jo 300 mio. kr., der er tale om, så det er jo ikke, fordi det er mange penge i forhold til den energisektor, vi har, og de udviklingsmuligheder, der er med de teknologier, vi har brug for.
For eksempel er der i år afsat 60 mio. kr. til ellagre.
Jeg synes, det er spændende, at man har gjort det.
Så nogle gange har man jo fokuseret på noget, fordi man ser, at der er behov for en bestemt udvikling.
Kan ministeren ikke se, at det kan blive en udvanding, at man nu også skal til at kunne give penge til atomkraft?
Torsten Gejl (ALT), 2025-04-23:
Tak, formand.
I Alternativet kan vi godt lide det her forslag
– er der et par høretelefoner, ministeren kan tage på, hvis det skulle være? – om at løsne anlægsloftet lidt eller lave et lille hul i anlægsloftet for at sikre finansiering til klimaprojekter, energirenoveringer osv.
Altså, den varme, der slipper ud, svarer til et CO 2 -forbrug på 400.000 t.
Det er jo meget, når vi regner i millioner med hensyn til 2030-målsætningen.
Hvis man nu holder det der og siger, at det er det her, vi bruger det til, og ikke yderligere, ville det så have så slemme konsekvenser?
Lars Aagaard (M), 2025-04-23:
Først vil jeg sige, at jeg ikke kender den beregning fra energiborgertinget, men det må være nogle år siden, den er lavet, for det er trods alt nogle år siden, at energiborgertinget var der.
Det var det, jeg forsigtigt sagde i min tale.
Det er godt med energirenoveringer af økonomiske grunde, og man ikke skal spilde energi, selv om den er grøn.
Men den energiforsyning, der er til vores boliger, er jo på vej til at blive grøn, så hvad angår de der 400.000 t, tror jeg, at hvis man opdaterede regnestykket, så ville det sandsynligvis se anderledes ud.
Det skal man bare huske, hvis det er klimaet, man går op i.
Jeg er sikker på, at hvis man tog partiernes ordførere og stillede dem op herinde og så bad dem om på hvert ressortområde at forklare, hvad de synes der var vigtigt, så ville der komme mange gode forslag til, hvad kommunerne skulle kunne investere i.
Derfor er det et princip, at anlægsloftet er der for at holde styr på den samlede økonomi, og så giver det kommunerne mulighed for, at de lokalt kan lave den prioritering.
Og det er det, regeringen vil holde fast i.
Marianne Bigum (SF), 2025-04-23:
Mange tak, og tak til ordføreren.
Jeg har også selv siddet i kommunalbestyrelse.
Jeg har endnu til gode at høre nogen kommunalpolitiske kolleger omtale anlægsloftet som et frihedsværktøj.
Tværtimod bliver der henvist til, at det netop er en spændetrøje.
Hvis man giver en person spændetrøje, kunne man måske, hvis man var ordfører, argumentere for, at vedkommende har frihed til at vælge, om vedkommende vil rulle til højre eller til venstre, men jeg tror nu nok, at de helst ville være lidt fri for den.
Nu når ordføreren selv har erfaring med ESCO-projekter, oplevede ordføreren det samme som mig i vores kommune, at de besparelser, vi troede vi ville få ind, egentlig bare gik til private firmaer, og at de faktisk ikke kom kommunen til gode?
Christian Friis Bach (V), 2025-04-23:
Tak for det.
Forslaget rejser jo en vigtig debat: Hvordan sikrer vi den grønne omstilling og klimasikringen uden at sætte styringen med den offentlige økonomi over styr?
Derfor kan vi jo godt forstå baggrunden for forslaget.
Når klimaforandringerne viser tænder, og når vi ved, at investeringer i energirenoveringer både kan gavne klimaet og økonomien, så virker det måske oplagt at fritage den slags projekter fra anlægsloftet.
Men det er vigtigt at se hele billedet, og anlægsloftet er ikke et benspænd for den grønne omstilling.
Det er en ramme for ansvarlig økonomisk prioritering, og kommunerne har selv frihed til at vælge, hvordan de vil bruge deres anlægsmidler.
Skal det være en ny vuggestue, klimasikring af et villakvarter eller energirenovering af rådhuset?
Den beslutning tager kommunalbestyrelsen, og det skal kommunalbestyrelsen blive ved med at gøre.
Vi skævvrider kommunernes frihed til at prioritere lokalt, og vi undergraver det økonomiske styringsværktøj, som anlægsloftet er.
Og det er jo ikke, fordi kommunerne så er stavnsbundet med klimaproblemer og energiineffektive bygninger.
Nej, de kan jo bruge nye innovative løsninger.
Eller nye og nye: Da jeg sad i en kommunalbestyrelse for – nu skal jeg tænke mig om – 15 år siden, brugte vi allerede ESCO-modeller ude i Egedal til at energirenovere bygningerne, rådhuset og skolerne, og de ESCO-modeller havde vi rigtig god fornøjelse af.
Det kan kommunerne gøre.
Der er energitjenesteydelser og andre finansieringsformer, der kan give kommunerne mulighed for at investere i energirenoveringer, uden at det belaster anlægsloftet.
Og kigger man på de samlede offentlige investeringer, er det jo heller ikke, fordi vi helt har glemt klimatilpasningen eller de grønne projekter.
Der er afsat midler til kystbeskyttelse og nu det højtstående grundvand.
Der sker noget, og sådan skal det blive ved.
Men vi er nødt til at holde fast i det grundlæggende: Kommunernes anlægsudgifter er offentlige udgifter, og det vil sige, at hvis vi sætter dem fri ét sted, presser vi økonomien et andet sted.
Derfor er det min klare overbevisning, at hvis vi skal justere anlægsrammen, skal det ske i det forum, hvor det hører hjemme: økonomiforhandlingerne mellem regeringen og Kommunernes Landsforening.
Det er der, vi finder balancerne hvert år i hver kommune og ikke med nogen særundtagelser i lovgivningen styret fra Christiansborg.
Så derfor kan vi ikke fra Venstres side bakke op om forslaget.
Tak for ordet.
Jesper Petersen (S), 2025-04-23:
Der er lidt den forskel på de roller, vi har her i Folketinget i dag fra vores respektive partier, at der jo er flere hensyn og, hvad skal man sige, balancer, der skal gå op, som man nu engang må tage særlig højde for, når man er regering og også vil have en fornuftig styring af den samlede stimulering af vores samfundsøkonomi. Derfor bliver det en prioritering, og der vil jo også være ønsker om at renovere og forbedre skoler og børnehaver med andet, som har med energirenovering at gøre.
Det må alt sammen finde sin balance, men at det her også er vigtigt at prioritere, er jeg enig med Enhedslisten i.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-23:
I stedet for ligesom at vente på, at EU har krævet noget bestemt, kunne regeringen vel også gå til KL og sige: Vi synes, at det der energirenovering er meget vigtigt.
Vi har lyttet til Klimarådet.
Nu vil vi handle.
Så kunne man gå til forhandlingen og sige til KL, at man gerne vil hæve anlægsloftet til 30 mia. kr. og ligesom sige, at de der ekstra milliarder skal gå til energirenoveringer.
Kunne det ikke være noget, som ordføreren kunne hviske finansministeren i øret og anbefale som en god løsning?
Jesper Petersen (S), 2025-04-23:
Der ligger jo i det, at vi mener, det er vigtigt at bruge anlægsmidler på det her område, og når jeg nævner, at anlægsrammen i år er 20,3 mia. kr., og de ting, der allerede sker inden for det, så er det jo en understregning af, at vi gerne ser den udvikling fortsætte, og at der er en mulighed for prioritering inden for det betragtelige beløb, der er til anlægsudgifter, for også at prioritere investeringer som dem her.
Hvordan det så skal ske, mener jeg jo hører hjemme i kommunen selv, men jo også i de aftaler, der er mellem regeringen og kommunerne.
En mulighed, som også ministeren nævnte, er også at anvende de her ESCO-modeller, hvor der er et samarbejde med private, og hvor man altså får afløftet noget af investeringsudgiften nu og her, mod at man så afbetaler det hen ad vejen.
Det er også et eksempel på noget, man kan anvende, og så vil der jo altså komme nogle nye krav i forbindelse med EU's energieffektiviseringsdirektiv, som vi som regering vil fremlægge.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-23:
Tak for sympatien for forslaget.
Det er så en afvisning af vores metode, men jeg fik ikke helt fat i, hvad det så er for en metode, som Socialdemokratiet vil anvise for ligesom at løse de her problemer med, at der er et energirenoveringsefterslæb i offentlige bygninger, og at mange kommuner oplever, at den der lille kystsikringspulje, som man kunne søge, altså ikke var noget, der var tilstrækkeligt.
Den havde jo også en væsentlig kommunal og lokal medfinansiering, som gjorde, at folk ikke så det som løsningen på det store problem.
Så det er fint at udtrykke en sympati for, at Enhedslisten kommer med nogle gode forslag, men så er det vel en debat i Folketingssalen, der kan sikre, at man kommer frem til en endnu bedre løsning, og der hørte jeg altså ikke rigtig Socialdemokratiets løsning på det her.
Jesper Petersen (S), 2025-04-23:
Tak for ordet.
Enhedslistens bagvedliggende politiske intention med forslaget her, altså at der investeres lokalt i energirenovering og klimatilpasning, kan jeg helt tilslutte mig.
At der både hos borgere, i det offentlige og i virksomheder sker investeringer, der effektiviserer og nedbringer energiforbruget, er vigtigt for den grønne omstilling og for udnyttelsen af vores ressourcer.
Ofte følger der også eksempelvis bedre komfort og indeklima med renoveringerne, som forslagsstilleren jo også selv for et øjeblik siden var inde på i sit spørgsmål til ministeren.
Med mere ekstremt vejr, stigende vandstand osv. er der rigtig nok behov for betydelige klimatilpasninger mange steder i Danmark.
Så langt, så godt.
Metoden, Enhedslisten foreslår, altså at suspendere anlægsloftet for de typer af investeringer, vi taler om, er Socialdemokratiet til gengæld ikke enig i.
Anlægsrammen er en vigtig del af den økonomiske styring i den offentlige økonomi og har indvirkning på den samlede samfundsøkonomi.
Det redskab vil Socialdemokratiet gerne holde fast i.
Så må aftaler om midler til klimatilpasning, midler til kystbeskyttelse og andre aftaler, man kan se for sig, og størrelsen på anlægsrammen være en del af de politiske forhandlinger, der finder sted her i Folketinget og imellem regeringen og kommunerne.
For så vidt angår udnyttelsen af anlægsmidlerne lokalt, så er det en del af den lokale beslutning om prioriteringen af brugen af anlægsmidlerne i kommunen – en anlægsramme, der under ét er på 20,3 mia. kr. her i 2025.
Heldigvis sker der allerede i dag fremskridt – jeg tror, ministeren var inde på nogle af dem, så jeg beklager, hvis det her er en gentagelse.
Vi ser jo, at aftaler angående klimasikring og kystbeskyttelse indgås i Folketinget.
Det sker løbende, men bare sidste år blev der udmøntet 150 mio. kr. til kystbeskyttelsespuljen, og så sent som her den 27. marts blev der fremsat et lovforslag, der udmønter en bred politisk aftale om at skabe løsninger til at sænke højtstående grundvand i byområder.
Jeg har fået oplyst, at der årligt renoveres 1 pct. yderligere af de offentlige bygninger til at have energimærke B eller bedre.
Også når det gælder bygninger, der ikke når det niveau, men fortsat har en lavere mærkning end B-kategorien, sker der vedligehold, der opgraderer og forbedrer de bygninger og altså mindsker deres energiforbrug.
Så som sagt vil jeg gerne udtrykke sympati for Enhedslistens fokus og for intentionen med forslaget her, men af de grunde, jeg har nævnt, vil Socialdemokratiet gerne gå i retning af de politiske mål, vi taler om, ad andre veje end med den konkrete metode, Enhedslisten foreslår.
Tak for ordet.
Lars Aagaard (M), 2025-04-23:
Vi skal implementere EU-reguleringen inden for de tidsfrister, der er.
Altså, det er regeringens politik at gøre det, og der er endnu ikke taget endelig stilling til, hvordan reglerne skal implementeres.
Så det kommer inden for den implementeringsfrist, der er sat af EU-reguleringen.
Så overrasker det mig en lille smule … eller lad mig udtrykke det på en anden måde: Jeg håber, at SF, som jo potentielt er et regeringsparti – sådan opfatter jeg i hvert fald partiets ambition – anerkender, at anlægsloftet spiller en meget, meget central rolle i at have styring på det samlede offentlige forbrug og dermed er et centralt styringsredskab for at sikre, at vi har en fornuftig økonomi i det her land.
Marianne Bigum (SF), 2025-04-23:
Tak for det.
Men nu blev jeg alligevel nysgerrig, i forhold til om ministeren ikke kan løfte sløret for, hvad det så er, regeringens politik er i forhold til at få noget mere hastighed på det her område.
Og ministeren afviser det, men hvad er regeringens politik i forhold til at få sat lidt mere tempo på det her?
Er det at vente til 2026?
Lars Aagaard (M), 2025-04-23:
Jeg er opmærksom på, at der er nogle kommuner, der ønsker sig et højere anlægsloft, og kommunerne er jo velkommen til at tage det op.
Jeg har indtryk af, at det bliver bragt op hvert år i kommuneforhandlingerne med finansministeren.
Så det skal kommunerne jo bare gøre, og så bliver man i den forhandling enige om, hvad den samlede offentlige økonomi, kommunale økonomi, er.
Vi skal jo senere implementere EU's krav til den offentlige bygningsmasse, og der kommer vi tilbage til det spørgsmål, som fru Marianne Bigum rejser.
Og det er klart, at der skal ske noget mere på den kommunale side eller i forhold til den offentlige bygningsmasse for at leve op til EU-kravene, men de krav skal jo først implementeres.
Jeg mener, at det er primo 2026, at der er deadline for det, så det kommer vi tilbage til.
Marianne Bigum (SF), 2025-04-23:
Mange tak.
Ministeren har nu sagt nogle gange, at man ved at løfte anlægsloftet vil fratage kommunerne muligheden for at prioritere.
Det gør man jo sådan set ikke; de kan jo stadig vælge at prioritere det eller ej.
Og sådan som jeg forstår det på kommunerne, er der faktisk også et ønske om at få lov til at gøre det her.
Altså, flere har midlerne til at gøre det, men de kan ikke få lov til at gøre det, fordi de ikke har det frie valg.
De tvinges tværtimod til at skulle vælge mellem nye daginstitutioner og godt indeklima i skolerne.
Mit spørgsmål til ministeren er egentlig, om ministeren mener, at den hastighed, som kommunerne har lige nu i forhold til energirenoveringer og i forhold til klimatilpasning, er fornuftig og er nok til, at vi kan nå alt det, vi skal.
Lars Aagaard (M), 2025-04-23:
Altså, nu er investeringer i energirenoveringer og klimatilpasning ikke noget, der går over.
Det er betydelige beløb, der skal investeres i de kommende år i begge ting.
Og derfor skal det indgå i den samlede prioritering af den offentlige økonomi.
Derfor ender vi jo det samme sted med, at det, som hr. Torsten Gejl foreslår, så er, at man politisk i Folketinget skal prioritere inden for det samlede anlægsloft.
Det vil fratage den enkelte kommune mulighed for at lave den prioritering.
Og det er det, regeringen gør på det her område.
Der skal for kommunerne være mulighed for at prioritere inden for anlægsloftet.
Torsten Gejl (ALT), 2025-04-23:
Jamen det synes jeg lidt er den der argumentation med, at hvis alle gjorde sådan, og at hvis alle altid ville det samme osv.
Og det er jo os, der styrer det.
Altså, vi er jo Folketinget, og vi kunne jo sige, at klimakrisen er en væsentlig krise – om ikke den største, vi har, når vi får løst sikkerhedskrisen.
Så derfor, af den grund, siger vi, at der laver vi et hul i anlægsloftet, og så er det jo op til os selv at kontrollere, at det ikke fører til en lavine.
Og der synes jeg da, at det ville klæde en klimaminister at sige: Det er det, der er det vigtigste, og jeg vil kæmpe for det; det er ikke sikkert, det lykkes, men jeg vil forsøge at overbevise finansministeren oppe ved det store bord om, at det her er en god idé.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-23:
Det mener jeg at ministeren har erkendt.
Det skulle have været overdraget til Folketinget, struktureret, samlet i en rapport.
Det var en klar fejl.
Derfor kan jeg jo ikke tage fra ordføreren, at ordføreren føler eller sidder med en fornemmelse af, at der blev forhandlet i en proces, hvor den information havde været vigtigt at have til rådighed.
Min pointe er bare, at det generelle billede, og det bekræftede fru Leila Stockmarr også fra talerstolen, af, at der var et elnet, som var presset og forsinket og fordyret, var kendt.
Men omfanget, det samlede omfang skulle have været tilvejebragt Folketinget.
Det var en fejl.