runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-02-03:
Tak til ministeren.
Vi deler jo fuldstændig analysen af, at vores studerende har det virkelig vanskeligt.
Nogle har slet ikke været fremme på deres uddannelsesinstitution endnu, men er startet virtuelt på deres uddannelse sidste år med præfabrikerede forelæsninger.
De er ved at falde fra, der er et stort frafald.
Ministeren oversendte en rapport til os om, at 43 pct. føler sig ensomme, men det undrer mig, at ministeren ikke har indkaldt til et eneste møde med ordførerne under den her bølge to.
Hvorfor indkalder ministeren ikke til et møde med ordførerne om, hvordan man skal håndtere den her nedlukning, andet end skriftligt at orientere om su-forlængelse og puljer til studenterrådgivning?
Det bliver jo håndteret forskelligt derude.
Der er f.eks. nogle på CBS, der ikke har været på deres uddannelse endnu.
Så det handler også om at følge op på, hvorfor det har været håndteret så forskelligt fra sted til sted.
Men vi efterlyser også en plan for, hvad vi kan gøre ved den mistrivsel, som er derude nu, og vi beder om et møde som ordførere.
Det undrer os, når vi nu har været i anden bølge i lang tid – også siden før december – at vi ikke bliver indkaldt til et møde, men kun har skriftlige udvekslinger om ekstra su-klip.
Det er jo en teknikalitet, selvfølgelig skal de have ekstra su, fordi de ikke har deres studiearbejde m.m.
Hvornår er det, vi kan komme til et møde og få en ordentlig drøftelse om situationen og få en ordentlig status på, hvordan det står til på vores uddannelser?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-02-03:
Jeg vil godt understrege, at der hele vejen igennem har været en meget stor opmærksomhed både på de faglige og de menneskelige konsekvenser under corona, og at vi også politisk faktisk har taget nogle ret store beslutninger i fællesskab, f.eks. om både i sommer og her til vintereksamen og nu igen til sommereksamen at give dem fleksible rammer, fordi det er en ekstraordinær situation.
Så det vigtigste fra vores side er at sikre nogle rammer, de kan navigere inden for, f.eks. ret til ekstra su-klip, hvis de bliver forsinket på grund af corona, eller at håndtere deres praktikker eller give dem fleksible rammer for at afholde eksamen.
Det er jeg stolt over at vi har gjort i fællesskab.
Det kræver ikke ugentlige møder, men jeg vedkender mig, at det godt kunne være på sin plads med en drøftelse igen snart, ligesom vi jo har haft det løbende igennem perioden.
Jeg kan faktisk ikke genkende det med, at der er nogle uddannelser, der har været fuldstændig lukket ned i mange måneder.
Det er sådan, at det løbende har været politisk prioriteret, også fra ordførerens partis side, at så snart det overhovedet var muligt, så lod vi nogle komme ind, og vi har jo også politisk appelleret til, at det ikke var de samme, man lod komme ind hver uge, sådan at alle en gang imellem fik lov at komme ud af deres værelser.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-02-03:
Igen vil jeg sige, at det her undrer mig.
Vi har jo haft en nedlukning i foråret, og det virker ikke til, at der har været nogen plan for eller overvejelser om, hvordan man skulle håndtere nedlukning nummer to.
Nu er der nogle, der har været lukket ned hele tiden, nogle har været helt lukket ned i 8 uger, og stadig er vi ikke blevet indkaldt til et møde.
Vi ved jo ikke, hvornår de kommer tilbage igen.
Der foregår jo noget derude nu.
Hvorfor kommer vi ikke til et møde nu?
Vi kan jo ikke vente til foråret.
Eller det mener ministeren vi godt kan, og så kan vi håbe på bedre vejr og mindre corona.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-02-03:
Og spørgerens parti har jo her været inde at tage ansvar gang på gang under den her pandemi.
Det vil jeg godt kvittere for.
Det er en rigtig vigtig opgave, vi i fællesskab står med, men lige præcis her er der også rigtig meget, man har ansvar for ude lokalt.
De knokler derude og gør det bedste, de kan, og det, vi politisk må gøre, er at sikre rammerne for det.
Det er der også brug for i de kommende måneder, og derfor vil jeg godt igen give tilsagn om, at det skal vi drøfte.
Eva Kjer Hansen (V), 2021-02-03:
Jeg vil gerne sige tak til ministeren for besvarelsen.
Så vidt jeg husker, er det første gang, jeg så klart har hørt en tilkendegivelse fra ministerens side om at fastholde en bevilling til Fredericia Teater.
Men det, jeg jo spørger til, er, om de kan fastholde deres § 5-bevilling.
Og nu hører jeg så ministeren skabe tvivl om, hvad beløbsstørrelsen skal være, og endda sige, at man på det kommende ordførermøde skal drøfte, om der skal støtte til Fredericia Teater.
Hvorfor alle de forbehold fra ministerens side?
Hvad er det, ministeren er i tvivl om i forhold til fortsat at give en støtte på et tilsvarende niveau som hidtil til Fredericia Teater?
Joy Mogensen (S), 2021-02-03:
Som jeg klart gjorde rede for, var det min opfattelse på kulturordførermødet før jul, at spørgerens parti, Venstre, og regeringen sådan set ikke var i tvivl om, hvilket niveau vi ønskede bevillingen på, men vi ønskede også gerne en bredere enighed.
For det er den måde, vi plejer at holde kulturlivet højt på sådan både i den nationale, men også i den regionale og lokale kontekst.
Så derfor ville vi gerne gå den ekstra omgang, og det er også derfor, jeg stadig væk helst ikke vil konkludere helt endeligt, selv om man jo selvfølgelig godt kunne det, når man kan se, at der er et smalt flertal.
Men jeg synes, at det i forhold til Fredericia Teater ville være klædeligt , hvis vi kunne få flere partier med.
Derfor har jeg bedt om de her yderligere oplysninger, og derfor vil jeg gerne i respekt for det forhandlingsforløb afvente konklusionen i næste uge.
Eva Kjer Hansen (V), 2021-02-03:
Jamen tak for de fine intentioner om at få en bredere enighed.
Altså, mig bekendt var der også flere partier, der bakkede op om at fortsætte støtten, og især Dansk Folkeparti, tror jeg, har været meget klare i deres udmelding.
Men når der nu så netop er et klart flertal, som selvfølgelig kan blive bredere – der kan være nogle partier, der endnu ikke har givet klare meldinger – ændrer det jo ikke ved mit spørgsmål om, hvorfor det er, at ministeren udtrykker, at man på det kommende møde skal tage stilling til, om Fredericia Teater skal støttes, og om, hvad beløbet skal være.
Det, jeg jo efterlyser, er ministerens holdning til støtten til Fredericia Teater, og at støtten skal være på det niveau, som det har været på hidtil.
Hvorfor er det, at ministeren ikke vil tilkendegive sin holdning til Fredericia Teater?
Joy Mogensen (S), 2021-02-03:
Så jeg vil gerne gentage det, når spørgeren efterlyser det, altså netop at det var spørgerens parti, Venstre, og regeringen, der tilsammen inden jul var enige om, at den her § 5-bevilling var den vej, vi gerne ville gå.
Men vi var også enige om, at det var vigtigt at få det underbygget yderligere.
Og det er derfor, jeg har taget tiden til at få de her yderligere oplysninger, og det er så med håbet om, at vi i næste uge kan få endnu flere partier til at bakke op omkring en videreførelse af et stærkt Fredericia Musicalteater.
Jeg må indrømme, at jeg har fulgt Folketingets spørgetid, også før jeg kom herind, men jeg finder det stadig væk besynderligt, at man kan stå her som minister og blive stillet spørgsmål gentagne gange om det samme, når man tilkendegiver det så tydeligt, som man kan.
Som spørgeren, der som tidligere minister selv har stået i lige præcis den situation og prøvet at få et godt forhandlingsforløb med nogle ordførere, jo udmærket godt ved, så gavner det ikke, hvis man slår for hårdt til for tidligt.
Jeg har, Socialdemokratiet har, ordførerne har, de lokalvalgte socialdemokrater har klart sagt, hvor Socialdemokratiet er, og regeringen har på ordførermødet gjort sin stilling fuldstændig klar.
Og det er det, jeg siger her: Spørgerens parti og regeringen var enige om, at vi gerne ville gå videre med § 5-bevillingen, men at vi gerne ville afvente yderligere oplysninger, inden vi drog den endelige konklusion.
Den kommer i næste uge.
Eva Kjer Hansen (V), 2021-02-03:
Hvad er ministeren begrundelse for, at Fredericia Teater endnu ikke har fået besked på, at de beholder deres status som § 5-teater?
Joy Mogensen (S), 2021-02-03:
Tusind tak for spørgsmålet.
Det ligger jo i tæt forlængelse af det forrige, som jeg tænker vi kan fortsætte, for mit svar vil også ligge i forlængelse af det svar, jeg netop har givet spørgeren.
Som nævnt blev Fredericia Musicalteater i den nye konstruktion først etableret af Fredericia Byråd den 14. januar, og derfor kan man heller ikke på den måde tale om, at teatret kan beholde en status som teater under scenekunstlovens § 5.
Men der skal træffes en ny politisk beslutning om, hvorvidt det ny musicalteater så kan få en lignende status under scenekunstlovens § 5, og det har jeg, som jeg også lige har redegjort for, undskyld gentagelsen, indhentet yderligere dokumentation for – en beskrivelse af, hvordan den nye konstruktion er skruet sammen, sådan at det kan danne grundlag for en politisk beslutning i næste uge.
Og det er derfor, der ikke er blevet meldt endeligt tilbage til Fredericia Kommune.
Men som sagt har ministeriet nu modtaget og også analyseret og udsendt det materiale, der skulle til, for at vi i næste uge på kulturordførermødet kan træffe den endelige politiske afgørelse, således at man både i Fredericia Kommune og på Fredericia Musicalteater kan gå på vinterferie med den endelige afklaring.
Eva Kjer Hansen (V), 2021-02-03:
Så ministerens indstilling er, at man fastholder et støttebeløb på det hidtidige niveau, som man har fået med § 5-bevillingen – at beløbet er på det hidtidige niveau.
Det er ministerens indstilling, og det, der udestår, er at finde ud af, hvor mange partier, der støtter en bevilling på det niveau.
Joy Mogensen (S), 2021-02-03:
Mange tak.
Ja, det er faktisk min oplevelse, at spørgerens parti og regeringen, der tilsammen udgjorde et flertal på det ordførermøde, der var kort før jul med kulturordførerne, hvor vi drøftede Fredericia Teater, gerne ville gå videre med § 5-bevillingen.
Det, der dog også var drøftelsen, var, at det ville være godt, hvis der var et bredere flertal.
Der var forskellige spørgsmål, f.eks. om konstruktionen af det nye teater i forhold aktiviteter, organisation og økonomi.
Derfor har jeg bedt Fredericia Kommune om at fremsende uddybende materiale.
Det var den 14. januar i år, at Fredericia Byråd tiltrådte stiftelsen af det nye Fredericia Musicalteater, og en bestyrelse blev udpeget i samme omgang.
Dagen efter, den 15. januar, fik Kulturministeriet tilsendt det uddybende materiale, som kulturordførerne havde udbedt sig.
Kulturministeriet har nu gennemgået materialet grundigt og har også indhentet en udtalelse fra Statens Kunstfond om det kunstneriske potentiale i det nye teater; det var også et af de punkter, der blev diskuteret på kulturordførermødet.
På den baggrund vil jeg på næste møde med kulturordførerne drøfte, om det nye teater skal støttes.
Det aftalte vi skulle ske inden vinterferien, og det vil blive i næste uge, vi drøfter det på vores kulturordførermøde.
I den forbindelse skal vi så netop drøfte, hvor højt tilskuddet skal være, og om teatret skal placeres under scenekunstlovens § 5, som spørgerens parti og regeringen drøftede ved sidste møde før jul.
Når jeg siger det her, vil jeg dog også bare sige, at jeg finder det besynderligt at få spørgsmålet her i dag, da det jo netop er mit indtryk, at både jeg og Kulturministeriet har holdt spørgerens parti meget tæt underrettet, da det netop er os, der har givet de her tilkendegivelser på et tidligt tidspunkt, og de er altså nu ved at blive underbygget.
Peter Hummelgaard (S), 2021-02-03:
Tak til hr. Torsten Gejl for spørgsmålet.
Det er vigtigt for mig, og jeg bestræber mig på at behandle udvalgsspørgsmål efter gældende retningslinjer og inden for de almindelige svarfrister.
Jeg kan på den baggrund oplyse, at jeg har bedt Beskæftigelsesministeriet kigge nærmere på de udvalgsspørgsmål, der er stillet efter sommerferien og frem til november sidste år.
Her kan jeg oplyse, at der i den periode er svaret rettidigt på mere end 95 pct. af spørgsmålene inden for 4-ugersfristen og herunder endeligt på op til ni ud af ti af de stillede spørgsmål.
Så jeg synes sådan set, at både jeg og mit ministerium har leveret en gedigen indsats og udført et stykke arbejde i en udfordrende tid, som jeg gerne står på mål for.
Når det er sagt – og uagtet – kan nogle udvalgsspørgsmål imidlertid være af et omfang, hvor det desværre ikke kan lade sig gøre at have et fyldestgørende svar klar inden for de almindelige svarfrister.
Det har også været tilfældet med de pågældende spørgsmål, idet en besvarelse af spørgsmålene kræver større modelberegninger.
Beregninger har i dette tilfælde endvidere været forsinket grundet en opdatering og konsolidering af det beregningsgrundlag, der ligger til grund for opgørelserne.
Hertil bemærkes, at i overensstemmelse med gældende retningslinjer kan endelige svar eftersendes, når det er muligt at give et fyldestgørende svar.
Jeg har derfor også i henhold til Folketingets retningslinjer løbende sørget for at holde udvalget orienteret om status, og hvornår besvarelserne forventes oversendt.
Som senest oplyst til Beskæftigelsesudvalget i brev af 14. og 23. december 2020 er spørgsmålene under udarbejdelse og forventes eftersendt snarest muligt og senest i løbet af februar.
Torsten Gejl (ALT), 2021-02-03:
Et af de spørgsmål, som jeg ikke kan få svar på, er: Kan ministeren oplyse, hvor mange samboende førtidspensionister og samboende pensionister, der er ramt af gensidig forsørgerpligt?
Nu har vi ventet i 4½ måned på svar på dette og andre spørgsmål, men vi har ikke fået svar endnu, selv om den normale svarfrist ifølge forretningsordenen er 4 uger.
Hvorfor får vi ikke svar?
Hvornår får vi svar?
Mener ministeren, det er rimeligt, at vi skal vente så mange måneder på at få svar på vores spørgsmål, og hvordan mener ministeren at vi skal varetage vores parlamentariske kontrol af regeringen, når vi ikke kan få svar på vores spørgsmål?
Peter Hummelgaard (S), 2021-02-03:
Jeg kan forsikre hr. Torsten Gejl om, at hverken jeg eller regeringen eller for den sags skyld ministeriet har nogen som helst interesse i ikke at svare, hvis det er enkelt og hurtigt at svare.
Det er jo også derfor, at vi har besvaret ni ud af ti spørgsmål rettidigt og inden for svarfristen.
Vi synes, det er vigtigt at svare folketingsmedlemmer, så vi har en fyldestgørende debat om de temaer, som vi nu engang diskuterer; i det her tilfælde er det noget, som jeg også ved hr. Torsten Gejl og hans parti er meget optaget af, nemlig ægtefælleafhængighed.
Vi vil give et fyldestgørende svar, så snart vi er i stand til at give et fyldestgørende svar.
Torsten Gejl (ALT), 2021-02-03:
I forbindelse med mit helt enkle spørgsmål om, hvornår samlevende pensionister og førtidspensionister skal betale gaveafgifter, hvis de modtager penge af hinanden til medicin eller tandlægeregning, er jeg blevet sendt fra beskæftigelsesministeren til skatteministeren og tilbage til beskæftigelsesministeren uden at få svar.
Synes beskæftigelsesministeren, det er rimeligt, at jeg står tilbage uden at have fået svar på det simple spørgsmål, selv om jeg har stillet spørgsmålet adskillige gange mundtligt som skriftligt til både ministre og ministerier?
Peter Hummelgaard (S), 2021-02-03:
Som jeg sagde før: Vi har ingen interesse eller nogen som helst fornøjelse i hverken at trække svar ud, som vi er i stand til at give, eller ikke at overholde de svarfrister, der er.
Men det her er jo et tydeligt eksempel på, at man, når man ikke overholder svarfristerne, så får lov til at stå og besvare, hvorfor man ikke overholder svarfristerne, og det har vi ingen interesse i.
Men jeg synes jo også, hr. Torsten Gejl meget rammende beskriver, at det ikke har været et så enkelt spørgsmål at besvare, siden det også er blevet sendt frem og tilbage mellem ministerierne.
Det er en kompleks størrelse, og vi vil forsøge at give det fyldestgørende svar, som hr. Torsten Gejl leder efter, så hurtigt, som vi overhovedet kan, og det, som vi senest har oversendt til Beskæftigelsesudvalget, er her i løbet af februar måned.
Torsten Gejl (ALT), 2021-02-03:
Kan årsagen til, at jeg ikke får svar, være, at jeg peger på en skattemæssig gråzone, som tusinder af førtidspensionister og pensionister befinder sig i, uden at ministrene ved, hvordan det skal håndteres?
Altså, det er en gråzone, der betyder, at folk med de laveste indkomster risikerer at blive beskattet fem gange.
Er det, fordi sagen ikke skal frem, at jeg simpelt hen ikke får svar på mit spørgsmål?
Peter Hummelgaard (S), 2021-02-03:
Jeg kan forsikre hr. Torsten Gejl om, at vi ingen interesse har i, at tingene ikke bliver belyst, som det bliver efterspurgt.
Jeg har heller ikke et indtryk af, at der er en eller anden form for dyb stat-konstruktion mellem Beskæftigelsesministeriet som system og Skatteministeriet som system.
Vi er interesserede i at levere de svar, som hr. Torsten Gejl kan bruge til noget i hans folketingsarbejde, og det vil vi gøre så fyldestgørende, som vi overhovedet kan.
Men jeg tror, at det, der kan være forklaringen, er, at hr. Torsten Gejl jo helt sikkert rammer ned i noget, der er en kompleks størrelse og derfor heller ikke så enkelt at svare fyldestgørende på inden for den fastsatte svarfrist.
Mattias Tesfaye (S), 2021-02-03:
Jeg er enig i, at vi skal have et Danmark i balance, og det er rigtigt, at centrene i dag ligger i København, Odense, Aarhus og Aalborg.
Så ud af landets fem regioner er der altså fire af dem, der har sådan et center; det er kun Region Sjælland, der ikke har et center.
Men det er rigtigt, at med den geografiske placering ligger de jo alle sammen øst for den jyske højderyg; det er fuldstændig korrekt.
Det er jo det, der er hele tankegangen bag de her centre.
Eva Kjer Hansen (V), 2021-02-03:
Tak til ministeren for svaret.
Det forstår jeg som et tilsagn om, at ministeren inden vinterferien, inden uge 7, har givet klar besked til Fredericia Teater.
Så er vi dog nået et godt stykke i dag.
Tak for det tilsagn.
Så vil jeg gerne spørge ministeren: Er der noget i det arbejde, der så er pågået fra jul og til nu, som ændrer på den beslutning, der blev truffet på ordførermødet før jul, om, at et bredt flertal allerede dengang gerne ville fastholde det nuværende beløbs størrelse?
Mattias Tesfaye (S), 2021-02-03:
Til det første vil jeg sige, at mit hovedfokus har været at få standset ulykken, ligesom man siger om førstehjælp.
Det vil sige, at vi ikke skal træffe flere afgørelser på baggrund af en bekendtgørelse, der er for gammel.
Det er derfor, at vi har orienteret både Udlændingestyrelsen og Udlændingenævnet om, at ministeriet desværre ikke har fået opdateret den her boligkravsliste.
Det betyder også, at de sager, hvor boligen ligger i et område, der er omfattet af boligkravslisten, bliver sat i bero.
Udlændingestyrelsen træffer selvfølgelig ikke afgørelse i de sager, hvor boligkravet ikke er afgørende for sagens udfald.
Det betyder, at Udlændingestyrelsen meddeler afslag på ægtefællesammenføring, hvis der er andre betingelser, der ikke er opfyldt.
Og styrelsen vil selvfølgelig give en tilladelse i de sager, hvor betingelserne for ægtefællesammenføring er opfyldt.
Andreas Steenberg (RV), 2021-02-03:
Det er jo en tilståelsessag.
Reglerne for danskere, der finder kærligheden i udlandet, er blevet så komplicerede, at ikke engang ministeriet selv kan finde ud af dem.
I 2 år har man ikke opdateret en liste, og nu sidder der én konkret person – Tomas fra Skanderborg – som har fået udvist sin højgravide hustru til Ukraine.
Han kan nu ikke blive forælder sammen med sin hustru.
Det her barn, som er dansk statsborger, skal fødes i Ukraine.
Det er de selvfølgelig usikre på.
Det er jo en grov, grov fejl, Udlændinge- og Integrationsministeriet har lavet.
Derfor har jeg to spørgsmål til ministeren: Hvad er der sat i gang af undersøgelser internt i ministeriet, tjenstlige forhør, og hvad der ellers skal til, for at finde ud af, hvordan en så grov fejl med så alvorlige konsekvenser for danskere, der har fundet kærligheden i udlandet, kan ske?
Hvad er der sat i gang der?
Det andet er selvfølgelig: Hvad vil ministeren gøre for, at de – i hvert fald i den her ene sag, men også i andre sager – der er blevet adskilt ved en fejl, kan blive bragt sammen igen?
For i den her konkrete sag kan de jo risikere at skulle vente 24 måneder, altså 2 år, før de får en korrekt afgørelse.
Hvad vil regeringen gøre for at sørge for, at de her familier kan være sammen, som de rent faktisk har ret til, hvis man ellers kunne finde ud af at afgøre sagerne efter de korrekte regler?
Mattias Tesfaye (S), 2021-02-03:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at det er dybt beklageligt, at det, der hedder boligkravslisten for ægtefællesammenføring, ikke er blevet opdateret, sådan som den skulle have været.
Det er en fejl, og der er ikke nogen gode undskyldninger.
Det er en fejl, der er blevet begået i Udlændinge- og Integrationsministeriets departement, og som jeg derfor har ansvaret for.
Jeg kan oplyse, at der er givet i alt syv afslag på ægtefællesammenføring med henvisning til boligkravet, siden listen blev indført i 2018.
Jeg kan også oplyse, at den manglende opdatering heldigvis ikke har haft betydning i langt de fleste af de syv sager.
Men er der blevet truffet så meget som en forkert afgørelse, er det selvfølgelig en for meget.
Jeg kan ikke kommentere nærmere på konkrete sager, der har været under behandling i Udlændingestyrelsen eller er under behandling i Udlændingestyrelsen eller i Udlændingenævnet, og som spørgeren ved, kan jeg heller ikke stå her i Folketingssalen og videregive oplysninger om konkrete personer.
Men jeg kan oplyse, at ministeriet har orienteret både styrelsen og nævnet, altså dem, der træffer afgørelser i sagerne, om den manglende opdatering af listen.
Boligkravslisten skal nu opdateres, så vi fremadrettet undgår eventuelle fejlafgørelser.
Det giver sig selv.
Derudover kan jeg sige, at vi selvfølgelig har sendt det svar, som jeg også har givet til spørgeren og Folketinget, men med lidt mere uddybende oplysninger end det, jeg fortæller her, både til Udlændingestyrelsen og Udlændingenævnet, så vi sikrer, at der ikke nu bliver truffet afgørelser på baggrund af en forældet bekendtgørelse.
Andreas Steenberg (RV), 2021-02-03:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at danskere og deres udenlandske ægtefæller nægtes ægtefællesammenføring, blot fordi de har bopæl et sted, som indtil 2018 var betegnet som et udsat boligområde, når området i dag er et velfungerende og trygt område?
Mattias Tesfaye (S), 2021-02-03:
Jamen det synes jeg er helt naturligt: at man kigger på, hvor efterspørgslen er.
Og det er jo ikke nogen hemmelighed, at der ikke bare i Vestjylland, men i Jylland generelt set, er en masse industrivirksomheder, som eksporterer ud af landet, og som derfor også har arbejdskraft, der kommer ind i landet, og som varetager nøglefunktioner.
Og det er helt centralt for vores konkurrenceevne, at det kan foregå lavbureaukratisk, hurtigt og med et højt serviceniveau, og at man ikke først skal kontakte skattevæsenet, så udlændingemyndighederne og så et jobcenter, men at man kan ordne det hele under ét tag.
Så jeg er rigtig glad for, at vi har de her centre, og jeg kan sagtens se behovet for, at vi har mere end fire.
Jeg vil bare meget gerne sikre placeringen i samarbejde med Kommunernes Landsforening, og der vil den henvendelse, der kommer fra Esbjerg, håber jeg, betyde noget i Kommunernes Landsforening; den har i hvert fald betydet noget for mig selv.
Ulla Tørnæs (V), 2021-02-03:
Hvis man nu alene ser på Esbjerg, altså en ud af de syv kommuner, som i fællesskab har henvendt sig til ministeren, så er det faktisk sådan, at ikke mindre end 1.500 ressourcepersoner, international arbejdskraft, har brug for den service, som man kan få på sådan et center.
1.500 personer indrejser om året til Esbjerg Kommune.
Vil ministeren tage højde for det, når der skal laves en aftale med KL snarest muligt, håber jeg, men i hvert fald senest i forbindelse med de kommende økonomiforhandlinger?