runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-08:
Det her er jo udmøntningen af noget, som foregik, inden Nye Borgerlige kom i Folketinget.
Umiddelbart ser det også ud til, at vi kan støtte det.
Vi er enige i den bekymring, som den konservative ordfører rejser, og vi synes, det er et væsentligt punkt.
Vi er faktisk også enige i det, som Enhedslistens ordfører rejser.
Jeg går ud fra, at man ikke tænker på Klaus Riskær-finten her, altså med 5 år, og så kan man få eftergivet sin gæld, men at det rent faktisk har betydning for folk, som ligger i den lave gruppe og har problemer med at betale.
Jeg går ud fra, at det er den vej, man ønsker at gå med det, og så ser vi positivt på det også fra Nye Borgerliges side.
Det er helt klart.
Altså, hvordan kan det ske?
Jeg ved, at mine kolleger herinde ikke ønskede, at det skulle ske.
Men lad os nu kigge på rækkefølgen.
Jamen har man ikke undersøgt det først?
Hvad er garantien for, at det kan håndtere det nuværende skattesystem?
Jeg er ikke sikker på, at det kan det, og for hver gang det går galt, hælder jeg til analysen om, at det nuværende system er så komplekst, at det ikke kan lade sig gøre.
Lad det være pejlemærket på, hvor simpelt det danske skattesystem skal være, så skatteinddrivelsen, skatteopkrævningen, kan foregå via en app.
Det kunne være et smukt pejlemærke, og så ville det også være væsentlig billigere at udvikle.
Så umiddelbart ser vi frem til en udvalgsbehandling af det.
Men i Nye Borgerlige løfter vi også pegefingeren og siger, at lad os nu få forenklet det her skattesystem, så vi ikke poster endnu flere midler ud.
Og til sidst vil jeg godt knytte den her kommentar til det: Måske skulle vi prøve at kigge på decentral skatteinddrivelse igen.
Kommunerne har tidligere løftet opgaven på det her område.
Måske skulle vi begynde at kigge derud igen.
Jeg siger ikke, at der skal sedler op i den lokale Brugs om, hvem der er skyldnere, men jeg ser nogle fordele i at flytte det ud tæt på borgerne.
Det kan godt være, at der er nogle, der føler en lidt større forpligtelse til at betale til nærmiljøet i stedet for til Christiansborg.
Tak for ordet.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-10-08:
Alternativet var i 2017 med i aftalen om at styrke den offentlige gældsinddrivelse, hvilket skulle sikre en mere effektiv inddrivelse af gælden til det offentlige.
Derfor synes vi også, at det her er et godt forslag, for det er ikke rimeligt, at nogle borgere skal betale for andre borgeres gæld, fordi de ikke betaler den.
Det er derfor godt, der bliver igangsat en række initiativer i forhold til at inddrive gælden, så det offentlige kommer på fode igen, efter at det, der tidligere hed SKAT, i september 2015 stoppede den automatiske inddrivelse af den offentlige gæld.
Jeg vil gerne anerkende fru Anne Honoré Østergaards afsnit omkring gennemsigtighed, regelforenkling og afbureaukratisering.
Det tilslutter jeg mig meget, og det har vi rigtig meget brug for i mange sammenhænge, især i den her sammenhæng.
Noget af det, som vi også i Alternativet synes er en god ting, er, at der nu bliver nogle klare regler for eftergivelse af gæld til det offentlige med en særordning til de socialt udsatte, som ikke har mulighed for at betale deres gæld, som også en tidligere ordførere har været inde på.
Så alt i alt støtter vi forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-08:
Tak for ordet.
Jeg sad i Finansudvalget lige før, og jeg beklager, at jeg derfor ikke var til stede her.
I forhold til lovforslag L 26 forventer jeg også, at vi kommer til at stemme for det.
Jeg synes dog, at der er nogle udfordringer i det, som Advokatrådet påpeger.
De giver ikke ligefrem de højeste karakterer for udformningen af det her lovforslag.
Der er bl.a. en problemstilling om rangeringen af forskellige typer af gæld, hvor de påpeger, at den måde, som lovforslaget nu er udformet på, betyder, at gæld til det offentlige får forrang, selv om der måtte være andre typer af gæld, hvor der som udgangspunkt var en ret til at få dem betalt først.
Så ændrer vi altså retsstillingen, og det går jo ud over nogle mennesker.
For det betyder, at de kreditorer, som vedkommende skyldner måtte have, bliver sat bagerst i køen, og de risikerer ikke at få deres penge.
Det tænker jeg ikke umiddelbart var hensigten med lovforslaget, og det synes jeg lige vi skal have afklaret.
Jeg ville sætte pris på, om ministeren ville sætte et par ord på det, enten nu eller senere.
Det vil nok være en betingelse, at vi lige får svar på det, før vi kan støtte lovforslaget.
Ellers synes vi, at det giver god mening.
Carl Valentin (SF), 2019-10-08:
Tak, formand.
Med lovforslaget ønsker regeringen at styrke inddrivelsen af gæld til det offentlige.
Lovforslaget lægger op til en række ændringer, som bl.a. giver det offentlige mulighed for at afskrive gæld for særlig udsatte borgere.
Det hilser vi velkommen i SF, da en håbløs gæld kan være en stor barriere for, at socialt udsatte kan få en ny chance i livet.
Derudover ønsker regeringen med lovforslaget at minimere ressourceanvendelsen i opkrævningen af gæld og sikre klare regler for både håndteringen af flere skyldnere på én fordring og eftergivelse af gæld m.m.
Lovforslagets forståelighed kan være til kritik, men ændringer inden for skattevæsenet og inddrivning af gæld er et komplekst område, hvorfor man skal holde tungen lige i munden for at forstå, hvad det egentlig går ud på.
Vi vurderer dog, at borgerne i sidste ende står stærkere med de her ændringer, og så er SF også en del af aftalen om en styrkelse af den offentlige gældsinddrivelse, og derfor støtter vi lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-08:
It-løsninger kan hjælpe det offentlige og private og borgere med simplere løsninger på at håndtere de ting, der skal håndteres.
Det er utvivlsomt, at de kan det.
Man må bare også erkende med EFI i baghovedet, at det også kan kræve noget af lovgivningen.
Det nytter ikke noget at sætte et simpelt it-program til at håndtere et kompliceret skattesystem.
Jeg undrer mig sammen med Nye Borgerlige over, at man gik i gang med at udvikle EFI uden at have det i baghovedet, sådan at vi nu i dag må konstatere, at det system brugte man så et milliardbeløb på uden at få noget ud af det, sådan at vi nu er i gang med at udvikle et nyt system, hvor man så heldigvis med den her lovgivning, som vi behandler nu, vil forenkle lovgivningen, så it-systemet også kan fungere.
Jeg husker ikke, at der har været tilsvarende skandaler i private virksomheder, der har kastet milliardbeløb væk på it-systemer, som viste sig at være ubrugelige.
Så det tyder på, at der i det offentlige er en anden slendrian med det her, fordi det ikke er ens egne penge, man varetager, men andres penge.
Og jeg kan godt se, at hr. Rune Lund fra Enhedslisten griner dernede.
Det forstår jeg også godt, for hvad skal han ellers gøre?
Alternativet er jo at erkende, at for hver gang man beder det offentlige om at overtage noget, som private i dag varetager, løber man en risiko for, at det bliver sløset og sjusket.
Eftersom Enhedslisten jo går ind for, at hele samfundet skal overtages af det offentlige, og at der ikke skal være noget privat tilbage, så forstår jeg godt, at han ikke har anden valgmulighed end at grine og lade, som om at det, der bliver sagt, er det rene sludder.
Men det her eksempel viser jo, at det er tilfældet, nemlig at offentlige systemer ikke altid er lige gode til det her.
Vi støtter det her lovforslag, fordi det jo netop skal råde bod på det problem, som blev skabt, da man forsøgte at lave et EFI til et kompliceret skattesystem.
Hans Andersen (V), 2019-10-08:
Tak for det.
Ordføreren nævnte de tre spor, og der er jeg i forhold til spor nummer to nysgerrig efter at høre, om ordføreren i dag kunne løfte sløret for, hvordan Socialdemokratiet vil hjælpe Arne.
Arne er nævnt i Socialdemokratiets annoncer, og det kunne godt være, at Arne snart havde et ønske om, at der kom noget konkret fra Socialdemokratiet.
Nu har Socialdemokratiet haft regeringsmagten i en del dage efterhånden, og så kunne det jo godt være, at ordføreren i dag kunne uddybe spor to, som ordføreren nævner.
Samira Nawa (RV), 2019-10-08:
Den økonomiske ansvarlighed består i, at vi netop får folk ud på arbejdsmarkedet.
Og dér, hvor det rent faktisk betyder noget, er, at vi fastholder de mennesker, der allerede er på arbejdsmarkedet, og som allerede har opbygget en rigtig høj erfaring, og det er lige præcis dem, der kan bidrage allermest.
Så igen: Det er et rigtig godt forslag, som jeg fortsat bakker op om.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-10-08:
Jeg står her med aftalen om ret til seniorpension for nedslidte, som jeg desværre sammen med partiet var med til at blive smidt ud af, og som hr. Hans Andersen sad og forhandlede færdig.
Og jeg kan bare sige, at det her ikke hjælper Arne.
Derfor er det netop, vi går ind og siger, at vi gerne vil hjælpe Arne.
Og nej, vi har ikke det rette forslag til det nu – det kommer.
Så jeg er bare nødt til at sige, at det her ikke hjælper Arne.
Og det er det, vi gerne vil, og det er det, vi sidder og arbejder med.
Karsten Hønge (SF), 2019-10-08:
Nej, det er ikke fair at referere sådan til det, jeg sagde før, hvor jeg tydeligvis fik bremset op og fik sagt, at det var forkert, at det var for ultimativt sagt af mig.
Så det er udelukket, at vi stemmer imod det.
Det reparerede jeg på bagefter, og det var godt, hr. Leif Lahn Jensen gjorde mig opmærksom på det.
Da gik jeg simpelt hen lige for langt retorisk.
Så det er der ikke nogen tvivl om: Det kommer vi ikke til.
Alt tyder på, at vi kommer til at stemme for.
Men det ændrer da ikke på, at vi alle sammen herinde, uanset hvad vi stemmer, skal være opmærksomme på, hvad vi bruger vores penge på, og om det er fair at bruge så mange penge på at få så lillebitte en effekt.
Det er en fair diskussion, hvis man passer på pengene.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-08:
Jamen først siger hr. Karsten Hønge, at man, hvis det kom til afstemning nu som et forslag, ville stemme imod.
Hr. Leif Lahn Jensen spørger: Vil man stemme imod?
Men man sagde først, at man ville stemme imod.
Derefter siger man, at man vil undlade at stemme.
Så spørger jeg igen: Vil SF undlade at stemme om et element, som indgår i forståelsespapiret, som man selv har indgået?
Karsten Hønge (SF), 2019-10-08:
Indtil videre står vi ved den aftale, der er.
Jeg synes, det er min pligt at gøre opmærksom på det, ligesom vi gjorde før.
Vi havde jo aftalen før i sommer, hvor hr. Lars Boje Mathiesen kunne have haft fornøjelsen af at deltage.
SF var imod at bruge 170 mio. kr. på at få 636 mennesker i arbejde.
Vi synes ikke, det er en fair måde at bruge pengene på.
Her er situationen den, at det er en del af forståelsespapiret, og vi har i øvrigt mange gange undervejs sagt, at den samlede aftale, som ligger om seniorførtidspension, vil vi stemme for.
Vi synes jo, det er en forbedring.
Vi synes, det er en meget lille forbedring, man giver.
Så vidt jeg husker, er det 137 mennesker om året i 4 år, som den seniorførtidspension vil omfatte, der kommer fra fuldtidsarbejde, men det er da bedre at hjælpe de 137 mennesker om året end ikke at hjælpe nogen, og derfor kan vi også godt stemme for det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-08:
Nu blev jeg også forvirret.
Kan SF, kan hr. Karsten Hønge bekræfte, at SF overvejer at undlade at stemme for et element, som indgår i forståelsespapiret, som SF har indgået?
Karsten Hønge (SF), 2019-10-08:
Der er ikke noget opgør.
Altså, jeg har jo forklaret, hvad vores position er.
Det er helt rigtigt, at jeg var for markant i forhold til at sige, hvad resultatet af det blev, men vi står inde for den aftale.
Så har jeg i øvrigt mange gange, også i valgkampen, sagt, at den samlede aftale, der ligger om seniorførtidspension, ser jeg ikke nogen grund til at vi ikke skulle stemme for, og det har jeg jo sagt adskillige gange.
Men sådan er det med alle aftaler.
Der er noget, der er rigtig godt, og noget, der ikke er så godt.
Med hensyn til den her aftale synes jeg, der er en urimelig eller overdreven brug af penge for at få ganske få i arbejde.
Men den samlede aftale indeholder andre gode ting.
Jeg synes også, der er alt for få mennesker, der bliver omfattet af den, men den omfatter dog nogle mennesker, som ellers ikke ville have fået en hjælpende hånd.
Bent Bøgsted (DF), 2019-10-08:
Jamen jeg synes, det bliver mere og mere interessant.
Hvorfor har SF så ikke sagt til statsminister Mette Frederiksen: Den del af forståelsespapiret vedrørende det her kan vi ikke være med på?
Altså, man har jo åbenbart skrevet under på et forståelsespapir om, at det her skal gennemføres.
For det var jo den aftale, som lå, som den tidligere regering sammen med Dansk Folkeparti og Radikale gennemførte, og det ligger i forståelsespapiret, og så siger hr. Karsten Hønge: Nej, det er vi ikke en del af.
Jeg synes, det bliver mere og mere spændende, hvad SF egentlig har skrevet under på i det forståelsespapir.
Men det må jo så være et opgør mellem SF og Socialdemokratiet.
Karsten Hønge (SF), 2019-10-08:
Ja, men jeg tror egentlig også, det var det, jeg endte med at svare hr. Leif Lahn Jensen.
Men det ændrer jo ikke på, at vi da skal diskutere ethvert lovforslag, også selv om det ender med, at SF skulle blive en del af forligskredsen og dermed af gode grunde stemmer for det hele.
Det ligger da som et element, at vi skal diskutere, om det her er den rigtige måde at bruge pengene på.
Det vil man jo ofte gøre, når man har et forlig.
Der er det, synes jeg, bare min forpligtelse at fortælle, hvorfor jeg synes, at den her del af det er problematisk.
Det er ikke det med bundfradraget, og det er ikke det med den mindskede ægtefælleafhængighed, men det med, at man giver de her præmier.
Bent Bøgsted (DF), 2019-10-08:
Jeg synes da, det er lidt spændende.
Nu har jeg selvfølgelig ikke været med til at se på noget forståelsespapir, men det har SF jo i forbindelse med regeringsdannelsen, og det her er jo en del af den samlede aftale om seniorpension.
For det er inde i den samlede aftale om seniorpension.
Det bliver bare fremsat i to forskellige lovforslag.
Jeg kan selvfølgelig ikke sige det hundrede procent, men den samlede aftale om seniorpension med hele indholdet ligger jo i det forståelsespapir, som hr. Karsten Hønge har været med til at skrive under på.
Så det er jo spændende at se, hvordan Socialdemokratiet vurderer det, og om det er acceptabelt, at SF siger, at de ikke er en del af den aftale med det forståelsespapir.
For det her ligger i den samlede aftale.
Det er ikke noget med en aftale, der er lavet separat.
Det ligger i den samlede aftale om seniorpension.
Karsten Hønge (SF), 2019-10-08:
Jeg kan bare lige bekræfte, hvad vores valgmuligheder vil blive: Hvis vi bliver optaget i forligskredsen, vil det være at stemme for.
Hvis vi ikke bliver det, vil vi tage stilling til det, og der kan der være en mulighed for, at vi undlader at stemme.
Det er helt korrekt, at vi ikke kommer til at stemme imod.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-10-08:
Ja, for jeg er jo nødt til at sikre mig, at SF stadig væk har del i det forståelsespapir, hvor der netop står, at man skal indføre den her aftale, og det er jo så også hele aftalen, vi står med i dag.
Så jeg er glad for, at ordføreren, hr. Karsten Hønge, lige rullede det lidt tilbage og lige må kigge på det igen.
Karsten Hønge (SF), 2019-10-08:
Ja, og derfor kommer det til at afhænge af, hvordan positionen bliver.
Hvis det isoleret kommer på, siger jeg, at det er vores udgangspunkt for det.
Jeg vil egentlig også sige til hr. Leif Lahn Jensen, at jeg tror, jeg var lidt for kategorisk ved at sige, at vi ville stemme imod, så nu skal jeg lige spole tilbage: Hvis det isoleret set kommer til afstemning, har vi ikke gjort det op endnu, og det kan godt ende med, at vi undlader at stemme.
Ja, jeg spoler lige tilbage, for det var faktisk lidt forkert; jeg var for kategorisk, da jeg sagde det før, det er rigtigt.
Det var godt, at hr. Leif Lahn Jensen gjorde mig opmærksom på det.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-10-08:
Økonomisk ansvarligt, siges det, og man hører mange ting.
Er vi enige om det?
Er vi også enige om, at der står i forståelsespapiret, som blev skrevet under af de partier, der følger den nuværende regering, at de vil følge den her aftale?
Og er vi enige om, at SF har skrevet under på det forståelsespapir?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-08:
Tak for det.
Når man hører debatten om den seneste lovgivning om seniorførtidspension, er der vist ikke nogen tvivl om, at den er blevet lidt oversolgt.
Der er nogle forbedringer i den, og dem hilser vi da velkommen i Nye Borgerlige.
Vi er altid glade, når borgerne kan få lov til at beholde lidt flere af deres penge selv, og når borgerne kan det, kan man garantere for, at Nye Borgerlige også vil stemme for.
Nu sad vi ikke i Folketinget på det tidspunkt, men når vi kigger på den nu og her, ser vi positivt på de ting, som er deri.
Men jeg kan ikke lade være med også at sige, at det er noget af et kludetæppe, som, når alt kommer til alt, er noget politisk makværk, hvor man holder borgerne i en spændetrøje og giver dem lidt håndører hist og lidt håndører her for stadig væk at kunne bevare magten herinde i Folketinget.
Det er en helt forkert retning, synes vi i Nye Borgerlige.
Vi burde lave et system, som frigør borgerne, i stedet for at de hele tiden skal kigge på deres selvangivelse.
De skal år for år hele tiden holde øje med, hvornår det nu er, de bliver straffet for at arbejde lidt.
Vi synes ikke, det er den rigtige løsning.
Problemstillingen, vi har i forbindelse med nedslidte, er heller ikke løst.
Nye Borgerliges holdning er klar: Hvis du er nedslidt, skal du ikke arbejde.
Og vi har endnu ikke set, hvad det er for et forslag, som kommer fra regeringen.
Vi har sagt gentagne gange, vi går konstruktivt til de forhandlinger med regeringen, som måtte komme.
Vi synes, det er vigtigt, at vi som samlet Folketing kommer til at adressere den problemstilling, som vi har her.
Blot for at illustrere kan man sige, at de elementer, som aftalen indeholder, altså forhøjelse af fradragsbeløbet, forhøjelse af fradragsbeløbet i indtægtsgrundlaget for ægtefællers samliv og forhøjelse af den skattefrie seniorpræmie, jo lyder meget simpelt
, men hvis man kigger på alle de krav, der er, i forhold til om du kan få udbetalt den her seniorpræmie, jamen så er det et kludetæppe, som gør, at det er meget, meget vanskeligt for borgeren at finde ud af, om vedkommende kan få den her seniorpræmie eller ikke.
Og så har man gudhjælpemig lavet en ny ting, som siger, at hvis du skal have den her seniorpræmie andet år, jamen så er den ikke på de 32.000-42.000 kr., nej, så er den lige på 25.000 kr.
Det er altså bureaukrati og bøvlet administration, og det er ikke den rette vej at gå.
Vi burde gå foran og lave et system, som er langt mere simpelt og langt mere fleksibelt.
Vi ser gerne, at borgerne kan beholde langt flere penge selv igennem hele livet, således at det ikke er op til politikerne herinde, hvornår borgerne vælger at gå på pension, men op til dem selv og deres familier.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-10-08:
Det her lovforslag handler jo om en række forskellige ting, 13 tiltag i alt, som den foregående ordfører nævnte.
Ordføreren sagde ellers, at hun ikke ville gennemgå alle tiltag.
Jeg synes egentlig, det var en meget god gennemgang af det, så det ville være sådan lidt for meget, hvis jeg skulle gøre det samme.
Jeg synes, det var en ganske fin gennemgang.
Grundlæggende handler det jo om en række tekniske ændringer, som egentlig bare har det simple formål at lette administrationen på området, både for pensionskasserne og for myndighederne, og det synes vi også er ganske fornuftigt at få gjort.
Så jeg vil egentlig kun lave nogle få nedslagspunkter i nogle ting, som kan være lidt større i det, eller hvor der kan være noget principielt.
Det ene, jeg vil nævne, er det her med, at pensionsinstitutterne får adgang til information om udbetalinger fra livrenter og ratepensioner, hvilket måske godt kunne give sådan en frygt for, at der var nogle data, som var borgerens, som flød ud derfra.
Det har jo bare til formål, at man kan give en bedre rådgivning, så det synes jeg egentlig virker ganske fornuftigt.
Et andet nedslagspunkt, jeg vil nævne, er, at der gives mulighed for, at man kan flytte årets indbetalinger mellem de forskellige pensionsformer.
Man skriver, at det er for at få det gjort mere smidigt, hvilket sådan set giver god mening.
Men jeg har også et spørgsmål – måske bare for at forsikre mig om, at det forhåbentlig ikke kan ske: Åbner det ikke også op for, at man kan have en form for spekulation?
For der er jo forskellige fradragssatser, efter hvad for en pensionsopsparing man betaler ind på, og hvis man selv nu kan sidde flytte rundt med de her pensionsindbetalinger hen over året, frygter jeg i hvert fald, at der kan komme en eller anden form for spekulation i det, fordi man så måske kan få en høj fradragsret på én pensionsform og så flytte den over på en anden, hvor der er nogle andre regler for udbetaling og andre ting.
Det er måske noget, som ministeren ikke nødvendigvis kan svare på i salen i dag, men så i hvert fald i udvalgsbehandlingen kan få forklaret, så vi kan få en forsikring om, at det ikke åbner en eller anden dør for, at man kan sidde og spekulere i de forskellige fradragssatser, der er på pensionsindbetalingerne.
Ellers er der en række andre småjusteringer i forslaget, som jeg ikke har nogen kommentarer til, og så tror jeg egentlig bare, jeg vil slutte af med at sige, at jeg regner med, at Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Der er jo lige de her enkelte spørgsmål, som vi gerne vil have afklaret, men kommer der positive svar på dem, støtter vi lovforslaget.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-10-08:
Altså, det er jo en ny øvelse at skulle tolke på en helt ny konstruktion.
Der er jo ikke tale om et regeringsgrundlag; der er tale om et papir, der danner rammen om den fællesmængde, de partier har, i forhold til hvad de accepterer, at den nye regering skal føre af politik.
Og jeg ved, at der er nogle ting, der står i forståelsespapiret, som nogle partier ikke er enige i, og der vil være andre ting i forståelsespapiret, som andre partier ikke er enige i.
Det, man kan sige at der står i forståelsespapiret, er jo det, som regeringen har forpligtet sig til og har til hensigt at gennemføre.
Og forståelsespapiret, i hvert fald i min tolkning, har alene bindende funktion for eller forpligter i et eller andet omfang regeringens hensigter med regeringsarbejdet.
Det er min tolkning.
Når det er sagt – hvis jeg lige må tage ordet til sidst – håber vi på så bred opbakning som overhovedet muligt fra alle Folketingets partier til al den politik, regeringen agter at gennemføre.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-08:
Jeg synes, det er interessant, når SF med hr. Karsten Hønge nu siger, at SF ikke er forpligtet til at stemme for og til at støtte ting, som står i forståelsespapiret.
Det åbner jo op for en ladeport for andre partier, som måske heller ikke er enige i alt det, der står i det forståelsespapir.
Så hvor går grænsen for, hvad i det her forståelsespapir man skal stemme for?
Når det kommer til klimadagsordenen, kører man jo frem med, at man har forpligtet sig på 70 pct., fordi det er det, der står i forståelsespapiret.
Så jeg kunne da godt tænke mig at spørge ministeren, om ikke man har en forventning om, at de partier, som har skrevet under på det her forståelsespapir, også bakker op om det papir.
Jeg er godt klar over, at det ikke er juridisk bindende.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-10-08:
Altså, jeg ved ikke helt, hvad hr. Karsten Hønge mener med fjendtlig handling.
Jeg tror, for at være helt ærlig, aldrig, jeg har lagt til grund, at der ville være andre partier, der bakkede op om det her, ud over regeringen og de eksisterende forligspartier.
Jeg vil til gengæld opfordre alle andre partier til både at søge om at blive optaget i forligskredsen, hvis der skulle være appetit på det, og til at bakke op om det, fordi det jo ret beset er en ganske udmærket aftale.
Mit socialdemokratiske dna byder mig til enhver tid altid at søge ind i de forlig, der eksisterer – at søge ind i aftaler.
Et af mine yndlingscitater i er af salig H.C. Hansen, der sagde, at arbejderbevægelsens styrke jo altid har været at skabe resultater frem for resolutioner, og derfor vil mit ærinde, både som socialdemokratisk minister og som socialdemokrat i det hele taget, altid være at søge resultater, uanset hvor det måtte være, og uanset hvor store eller små de måtte være.