runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2024-05-02:
Jeg synes generelt set, at det er klogt og rigtigt, at man har en reguleringsmekanisme, som betyder, at hvis lønmodtagernes repræsentanter og arbejdsgiverne forhandler sig til lønstigninger på det private område eller på det offentlige område, altså at lønnen stiger i samfundet, så har vi en automatik, der betyder, at det også har afsmittende effekt på overførslerne.
Det er en automatik, vi har, fordi vi generelt set ønsker, at der er en sammenhæng, så der ikke bliver for stor forskel.
Det er også derfor, at den automatik piller vi ikke ved med det her forslag.
Men det er rigtigt, at vi fra starten har sagt, at den ekstra lønindtægt, der var udtryk for, at man arbejdede 1 dag ekstra, ikke, om jeg så må sige, var at betragte som en lønstigning, men en merløn, fordi man arbejdede 1 dag mere, og det skulle ikke afspejle sig i overførselsindkomsterne.
Det står vi fuldstændig på mål for, også fordi dem, der er på overførsel, jo ikke har byttet en fridag eller har mistet en fridag og derfor heller ikke får højere ydelser.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-02:
Men det piller man jo faktisk ved.
Mindreregulering, som Socialdemokratiet har fået igennem, betyder f.eks., at førtidspensionister har 12.000 kr. mindre om året, end man ellers ville have.
Den regulering betyder, at kontanthjælpen er blevet udhulet med 30 pct.
Dagpenge
er også blevet udhulet med tusindvis af kroner.
Så det er jo ikke for sjov, at Fagbevægelsens Hovedorganisation, dem, der repræsenterer alle fagforeninger, går ind og kritiserer, at man nu med tusindvis af kroner vil udhule dagpengene, men også de andre ydelser.
Hvad mener ordføreren om det, at Fagbevægelsens Hovedorganisation tager afstand fra lovforslaget?
Jens Joel (S), 2024-05-02:
Vi har igennem en årrække haft en aftale om mindreregulering.
Den gælder ikke længere.
Det her er et spørgsmål om, at man ikke indfører en mindreregulering, men at man justerer det sådan, at præcis den merindtægt, der kommer fra at gå på arbejde 1 dag mere – for dem, der bliver bedt om at gå på arbejde 1 dag mere – får man som lønmodtager; den ændrer ikke på overførselsindkomsterne.
De vil til gengæld følge den generelle lønudvikling, ligesom systemet generelt tilsiger.
Karsten Hønge (SF), 2024-05-02:
Lige når man sådan hører hr. Jens Joel argumentere, lyder det, som om der er en snusfornuft i, at når nu, som hr. Jens Joel siger, lønmodtagerne skal arbejde 1 dag mere, så skal de have en lønindkomst, men dem, der ikke arbejder 1 dag mere, skal slet ikke have reguleret deres overførselsindkomster.
Det lyder sådan intuitivt snusfornuftigt.
Men hvis det er det, vil jeg gerne spørge hr. Jens Joel, hvilke andre ting i lønudviklingen der så skal tages ud.
Man kunne jo lige så vel argumentere for, at når nu modtagerne bliver langt mere effektive og deres lønninger derfor stiger, skal det ikke have noget at gøre med de mennesker, der alligevel ikke arbejder.
Man kunne argumentere for, at selv om man har nogle stærke fagforeninger, der får forhandlet sig frem til nogle gode lønstigninger, hvorfor skulle det så smitte af på nogle mennesker på overførselsindkomster, der jo ikke har deltaget i de forhandlinger?
Så det, der lyder snusfornuftigt, er jo simpelt hen rundet ned til noget, hvor man kunne undtage overførselsindkomsterne på uendelig mange områder.
Så resultatet er, at hr. Jens Joels argumentation ganske enkelt ikke giver nogen mening, medmindre Socialdemokratiet har tænkt sig at forfølge den længere ud.
Jens Joel (S), 2024-05-02:
Det har Socialdemokratiet ikke.
Karsten Hønge (SF), 2024-05-02:
Så har jeg til gengæld tænkt mig at spørge Socialdemokratiet: Hvornår er det egentlig blevet socialdemokratisk politik at øge uligheden her i samfundet, som det her forslag gør?
Jens Joel (S), 2024-05-02:
Det ændrer ikke på den i øvrigt udmærkede regulering, vi har af overførslerne, som betyder, at de stiger i takt med lønudviklingen for at undgå for store forskelle.
Kim Valentin (V), 2024-05-02:
Tak til formanden for ordet.
I Venstre erkender vi nødvendigheden af at foretage tilpasninger i vores samfund, hvor det er nødvendigt.
Det her lovforslag lægger op til at neutralisere virkningen på overførselsindkomsterne som konsekvens af afskaffelsen af store bededag som helligdag.
Med lovforslaget sikres det, at personer, der modtager overførselsindkomster, ikke kompenseres for den ekstra arbejdsdag, som lønmodtagere arbejder.
Det er helt fornuftigt og rimeligt.
Det var på intet tidspunkt hensigten, at nogle borgere skulle modtage en økonomisk fordel, fordi andre arbejder 1 dag mere.
Det vil ikke være rimeligt at underminere værdien af hårdt arbejde, som er hjørnestenen i vores samfund.
Det her lovforslag handler ikke om at reducere ydelserne.
Det handler blot om, at ydelserne ikke automatisk stiger som følge af 1 ekstra arbejdsdag.
Ydelserne vil altså fortsætte med at stige i takt med den generelle udvikling.
Det her er alene en ændring, så ydelserne ikke stiger grundet afskaffelsen af en helligdag.
I praksis vil det med al sandsynlighed betyde, at ydelserne stiger en smule mindre, end de ville gøre uden vedtagelsen af lovforslaget.
Selve lovforslaget ændrer på reguleringen af ydelser, som er forligsbelagt af to forlig, og da der desværre ikke var fuld opbakning i forligskredsen til lovforslaget, vil det først træde i kraft efter næste folketingsvalg.
Med de bemærkninger kan jeg fortælle, at Venstre støtter op om lovforslaget, og vi ser frem til det videre udvalgsarbejde.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-02:
Hvor mange ansatte i vores samfund tror Venstre oplever at blive arbejdsløse i løbet af deres arbejdsliv?
Kim Valentin (V), 2024-05-02:
Det er forholdsvis mange.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-02:
Det er bare, fordi jeg synes, at nogle gange, når der bliver talt om det – og det ved jeg ikke om ordføreren kan genkende – lyder det lidt, som om vi ser folk, der er i arbejde, som sådan en fast gruppe og folk, som er arbejdsløse, som en fast gruppe, og som om vi nogle gange i debatten faktisk mangler at se det som noget, der er ret dynamisk, altså på den måde, at folk i løbet af deres liv får en fyreseddel eller af en anden årsag ryger ud af arbejdsmarkedet og er på overførselsindkomst i en overgang.
Derfor vil jeg bare spørge, om ikke ordføreren er bekymret for, hvad man så gør, når den overgang faktisk bliver for lang og de økonomiske konsekvenser bliver for store.
Kim Valentin (V), 2024-05-02:
Jeg synes, at det, at vi har et system, hvor der er et relativt godt sikkerhedsnet under dem, der bliver arbejdsløse, er vigtigt – og det synes jeg også vi har.
Jeg synes ikke, at den ændring, vi laver her, skaber grundlag for, at der er noget, der falder.
Det er tværtimod bare en regulering, så der ikke er noget, der stiger mere, end rimeligt er, og det er det, jeg siger vi gør med det her lovforslag.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-02:
I Danmarksdemokraterne stemmer vi for forslaget.
I Danmarksdemokraterne har vi været modstandere af afskaffelsen af store bededag, og det er vi naturligvis stadig, men nu, hvor afskaffelsen desværre er en realitet, mener vi dog, at lovforslaget i sig selv er fornuftigt.
Vi synes, det er tilstrækkeligt, at overførselsindkomsterne fortsat stiger i henhold til den almindelige lønudvikling, men vi afviser den del af stigningen, der skyldes afskaffelsen af store bededag som helligdag.
Vi synes ikke, at afskaffelsen af store bededag skal føre til en permanent højere regulering af overførselsindkomsterne.
Når vi stemmer for, skyldes det altså i høj grad, at lovforslaget vil være med til at sikre en vis rimelighed, i og med at det rent faktisk kun er borgere, som er i arbejde, der bliver kompenseret for afskaffelsen af store bededag, og ikke borgere på passiv forsørgelse.
Selv om vi støtter forslaget, skal jeg til slut også bemærke, at det er en uskik, at man i sin tid lovgav om, at lønmodtagere skulle kompenseres med en lønstigning på 0,45 pct.
I Danmarksdemokraterne bakker vi op om den danske model, og spørgsmålet om løn bør altid drøftes blandt arbejdsmarkedets parter.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-02:
Tak for det.
Jeg vil også sige, at det er sjældent, at jeg har fået så meget ros fra socialdemokrater som til min 1. maj-tale.
Der er eddermame en harme ude i landet, må man sige, men det kan man selvfølgelig også se i meningsmålingerne, hvor det er kernen, der bare imploderer nu.
Jeg vil gerne spørge ind til det her med at udhule ydelserne, for der er rigtig mange forskellige ting, som har udhulet ydelserne igennem tiden.
Nu talte vi kort om mindrereguleringen før, i forhold til at f.eks. kontanthjælpen er blevet udhulet med 30 pct.
Derfor ser jeg også det her som noget, der rammer oven i alle de andre forringelser, der er.
Kan ordføreren ikke være utryg ved det, vi ser, altså at sikkerhedsnettet begynder at få ret store huller og folk falder igennem?
Vi har også behandlet et lovforslag i sidste uge, og nu begynder boligorganisationer at ringe med alarmklokkerne, fordi flere faktisk ikke kan betale deres husleje.
Giver det ikke en utryghed?
Jens Joel (S), 2024-05-02:
Tak for det.
Vi har fra starten sagt, at det er vigtigt, at man får løn for den ekstra arbejdsdag, man har, men at det heller ikke skulle have konsekvenser for overførselsindkomsterne, da man jo ikke som modtager af overførselsindkomster giver afkald på en fridag.
Derfor er det her forslag et udtryk for, at man laver en engangstilpasning i den normale mekanisme, man har.
Overførslerne, hvad enten det er pensioner eller su eller alle mulige andre ting, vil også fremadrettet stige i takt med lønudviklingen, fuldstændig som vi ellers kender det fra systemet.
Socialdemokratiet støtter forslaget, og jeg har lovet at hilse fra Radikale Venstre og sige, at det gør de også.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-05-02:
Fru Rosa Lund fortsætter med ikke at ville forholde sig til de spørgsmål, der bliver stillet.
Skal man forstå det sådan, at Enhedslisten mener, at Danmark skal modtage 2.000 kvoteflygtninge plus de 80 millioner mennesker, der har ret til at komme til Danmark?
Eller hvad er det, Enhedslistens politik er?
Rosa Lund (EL), 2024-05-02:
Jeg synes, jeg har svaret på spørgsmålet en del gange.
Jeg kan godt se, at det ville være nemmere for hr. Bjørn Brandenborg, hvis jeg satte et eksakt tal på, men det kan man ikke, når man er forpligtet af Genèvekonventionen.
Men jeg kan da godt sige helt klart – og det har jeg også sagt mange gange fra denne talerstol – at Danmark selvfølgelig ikke kan huse alle verdens flygtninge, og selvfølgelig betyder antallet noget, hr. Bjørn Brandenborg.
Det ved vi godt i Enhedslisten.
Anders Kronborg (S), 2024-05-02:
Tak for det.
Den grundlæggende forskel på Enhedslistens udlændingepolitik og Socialdemokratiets udlændingepolitik er jo i virkeligheden en erkendelse af, at antallet betyder noget.
Jeg kan forstå på fru Rosa Lunds svar på hr. Mikkel Bjørns glimrende spørgsmål, at man vil tage mange flere tusind flygtninge i Danmark.
Jeg sidder selv og arbejder med hele indfødsretsområdet, og jeg har sådan prøvet at spore mig ind på, hvornår Enhedslisten ikke synes, at en borger skal have det rødbedefarvede pas, altså dansk statsborgerskab.
Så kunne fru Rosa Lund ikke prøve at folde Enhedslistens udlændingepolitik lidt mere ud og så give et klart svar på, hvor mange af de mange tusind flygtninge, der kommer, der så skal have dansk statsborgerskab?
Vil fru Rosa Lund være klar til at sige nej til nogle af dem, der ønsker dansk statsborgerskab?
Rosa Lund (EL), 2024-05-02:
Netop fordi hr. Anders Kronborg arbejder med indfødsret til daglig, ligesom jeg selv gør, ved hr. Anders Kronborg også godt, at reglerne for at få dansk indfødsret er ekstremt stramme.
Vi mener f.eks., at hvis man er født i Danmark, skal man have dansk statsborgerskab, og at hvis man har haft sine formative år i Danmark, skal man have dansk statsborgerskab.
Men grundloven er jo sådan, og de regler, som hr. Anders Kronborg selv har været med til at lave, er jo sådan, at man kun får dansk statsborgerskab, hvis man lever op til de kriterier.
Anders Kronborg (S), 2024-05-02:
Det er fuldstændig rigtigt, at den socialdemokratiske regering har strammet reglerne.
For man må aldrig nogen sinde kunne trække et dansk statsborgerskab i en automat.
Lad os prøve at lege med et tænkt eksempel: Hvis en af de mange tusind flygtninge, som fru Rosa Lund gerne vil have til Danmark, efter, lad os sige 3 år, ansøger om at få dansk borgerskab, vil fru Rosa Lund så trykke på den grønne knap og give en sådan borger statsborgerskab?
Rosa Lund (EL), 2024-05-02:
Ja, hvis det også var mig, der satte kriterierne for, hvornår man måtte få statsborgerskab.
For hr. Anders Kronborg ved jo udmærket godt, at efter de nuværende regler ville det slet ikke kunne lade sig gøre.
Men Enhedslisten har jo ikke mandaterne lige nu til at lave indfødsretsreglerne om.
Måske har vi det forhåbentlig efter næste valg, men det har vi ikke lige nu.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-05-02:
Jeg synes godt, jeg vil komme Enhedslisten lidt til hjælp her, for faktum er jo, at det, som man fra Socialdemokratiet står og taler om her, er, at hvis vi havde en situation som den i 2015 og der ville komme tusindvis af migranter eller andre til landets grænser, ville de jo komme ind – så ville de jo blive behandlet.
Det var det, der skete i 2015, og ikke en eneste lovgivning har man ændret, så det ikke bliver tilfældet igen.
Så det er jo noget sniksnak, når man står og siger: Uh, vi har sikret, at det ikke kommer til at ske.
Der kan ske nøjagtig det samme igen.
Mit spørgsmål til Enhedslisten er: Når man vil tage imod 15-20.000, som det kunne være, og måske mere – hvis der nu kom flere millioner til de europæiske grænser, skulle vi også være solidariske og tage vores andel af dem – er det så rimeligt over for dem, som bor her i Danmark, at Danmark bliver mere kriminelt ved den tilgang af disse flygtninge og migranter?
Charlotte Munch (DD), 2024-05-02:
Nu skal jeg ikke gøre mig til dommer over, hvad ordføreren ser af skrækscenarier.
Jeg kan blot sige, at der tales om en regulering af noget, der ikke eksisterer.
Altså, hvis man ikke er på arbejde og derved ikke mister noget som helst, skal der naturligvis ikke reguleres.
Rosa Lund (EL), 2024-05-02:
Altså, Enhedslisten går ikke ind for kriminalitet.
Vi har i Enhedslisten ikke den grundindstilling til flygtninge, at de er kriminelle.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-05-02:
Derfor vil det, hvis der kommer flere syrere, irakere, marokkanere eller andre hertil, også betyde øget kriminalitet.
Eller er Enhedslistens holdning at sige, at man kan fortsætte en masseindvandring af disse mennesker, at man kan få 15-20.000 hertil hvert eneste år, og at det ikke vil betyde en stigning i kriminaliteten?
Er det det, man fra Enhedslistens side står og siger?
Rosa Lund (EL), 2024-05-02:
Nej, det er ikke det, man fra Enhedslistens side står og siger.
Enhedslisten har ikke fremsat et beslutningsforslag her, der handler om kriminalitet, hr. Lars Boje Mathiesen, men jeg vil meget gerne tage en debat om, hvordan vi sikrer en ordentlig integrationspolitik, og hvordan vi integrerer de mennesker, der kommer til Danmark, for jeg kan da berolige hr. Lars Boje Mathiesen, som jeg kan høre ikke rigtig kender Enhedslistens politik, med, at vi selvfølgelig synes, at man skal stille krav til mennesker, der kommer til Danmark.
Vi synes bare ikke, at det skal være de krav, vi stiller i dag.
Vi synes, at de krav, vi stiller i dag, er alt for strenge, men vi går i Enhedslisten faktisk ind for, at man f.eks. får danskundervisning.
Det er derfor, vi i 2019 var med til at sikre, at man fjernede brugerbetaling på danskundervisning.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Tak for det.
Jeg synes, det er påfaldende med den her store interesse for antallet fra særlig Socialdemokratiets side.
Det er jo det samme svar, man får, hvis man spørger ministeren eller enhver anden socialdemokrat, hvor mange flygtninge Danmark kan tage imod.
For så er svaret, at det er flygtningekonventionen, der sætter begrænsningen.
Så jeg synes godt nok, det er en utrolig mærkværdig debat at være vidne til, og som afslører, at der er – og nu synes jeg, jeg bruger ministerens eget udtryk – en dobbeltbund i kufferten, altså det her med, at man står nede på sin plads og kritiserer fru Rosa Lund for at sige det, som Socialdemokratiet konsekvent har sagt igennem det sidste årti.
Ja, det synes jeg ærlig talt er dybt mærkværdigt, og jeg vil opfordre nogen fra Socialdemokratiet til at gå på talerstolen og så gøre os klogere på, hvad det er for et antal, man fra Socialdemokratiets side mener at Danmark ville kunne tage imod.
Tak for ordet.
Kim Valentin (V), 2024-05-02:
Tak til formanden.
Jeg står her i dag for at tale om et lovforslag, der skal give unge en alternativ vej væk fra banderne og ind i styrkende fællesskaber.
Bandekriminalitet er en trussel mod vores samfund.
Det ødelægger liv og skaber utryghed.
Vi har et ansvar for at bryde denne negative spiral og forme en fremtid, hvor unge kan vælge lovlydighed og meningsfuldhed frem for kriminalitet og udsigtsløshed.
Vi har et særligt ansvar over for de unge på kanten af samfundet.
Med lovforslaget, som er en del af den bredt aftalte bandepakke, giver vi i stedet de unge, der er på kanten af bandekriminalitet, en ny vej væk fra en kriminel løbebane og ind på rette spor.
Med lommepengejob får de unge mulighed for at opleve stolthed og ansvar ved at bidrage til samfundet.
De får en følelse af at blive værdsat for deres indsats og får en bedre forståelse for arbejdsmarkedet.
Vi ved, at fritidsjob har en række positive effekter for unge.
De styrker selvtilliden og bidrager til dannelse og socialisering.
Og vi ved, at unge, der tidligt får et fritidsjob, har langt større sandsynlighed for at få fast arbejde senere hen.
Det er en god investering i både de unge og vores samfundsøkonomi.
Lovforslaget giver ret til et lommepengejob til alle unge i alderen 13-17 år, der er henvist til Ungdomskriminalitetsnævnet, samt unge, hvor kommunen modtager dokumentation fra politiet om, at en ung er mistænkt for at have begået alvorlig kriminalitet.
Lovforslaget er en udstrakt hånd til de unge, der har brug for hjælp til at vælge en bedre vej i livet.
Vi skal erstatte gadehjørnet, om jeg så må sige, med en plads bag kassen i supermarkedet eksempelvis.
Med de bemærkninger kan jeg fortælle, at Venstre støtter lovforslaget.
Jeg havde for resten lige en bemærkning her: Jeg skulle hilse fra Moderaterne og sige, at de også støtter.
Anders Kronborg (S), 2024-05-02:
Vi skal have en stram, fast og fair udlændingepolitik.
Det står vi vagt om, og jeg kan bare sige til hr. Mikkel Bjørn, at det ikke er lykkedes mig i den efterhånden lange tid, jeg har været medlem af parlamentet, at stemme for lige så mange statsborgerskaber, som Dansk Folkeparti har gjort i deres historie herinde i Tinget.
Det er rigtigt nok, og det medgiver jeg, at der er en udfordring med statsløsekonventionen.
Det synes jeg vi skal være ærlige omkring.
Der er 25 optaget på det her lovforslag, som kommer ind under statsløsekonventionen.
At påstå, at alle 25 er terrorister og andet, er måske nok lige at tage munden for fuld, men jeg anerkender, at der er en udfordring.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Dansk Folkeparti er det eneste parti, der konsekvent stemmer nej hernede i salen.
Det er jo fuldstændig rigtigt, hvad hr. Anders Kronborg siger: Selvfølgelig er det langtfra alle de 2.000 – langtfra alle de 2.000 på lovforslaget – der er terrorsympatisører, islamister og kriminelle og alt muligt andet.
Men det ændrer bare ikke ved, at der altså ikke skal være særlig mange håndfulde af sådan nogle personer, før det er dybt uansvarligt at stemme for den lovgivning hernede i Folketingssalen.
Ordføreren kan jo stille et ændringsforslag, hvor vi tager de personer af, der eksempelvis er dømt for kriminalitet eller har udtalt sig i sympati med terror eller andet, og så håber jeg da, at Socialdemokratiet stemmer for, men det har jeg ikke den store tiltro til.
Anders Kronborg (S), 2024-05-02:
Jeg kan også vælge at vende argumentationen om: Dansk Folkeparti siger jo ofte, at de udlændinge, der vil Danmark, der arbejder, der knokler, der sender deres børn i skole, der har de danske værdier, skal være så hjertelig velkomne.
Så hr. Mikkel Bjørn kunne jo også stille et ændringsforslag i forhold til alle de personer, alle de mange hundrede på det her lovforslag, som vil Danmark.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at Dansk Folkeparti vil stemme imod, at de skal have et dansk pas.
Mette Thiesen (DF), 2024-05-02:
Jeg vil lige starte med at sige, at jeg tror, at ordføreren skal holde sig fra at citere Dansk Folkeparti.
Så lad nu det ligge.
Jeg kunne bare godt tænke mig, når nu ordføreren står der og det er lidt ananas i egen juice og man er så hård på udlændingepolitikken, at høre Socialdemokratiets ordfører love den danske befolkning, at ikke en eneste på det her lovforslag er kriminel, er terrorsympatisør eller på nogen som helst måde vil ligge det danske samfund til last.
Det må ordføreren jo vide.
Ellers går jeg da ikke ud fra, at ordføreren stemmer ja til det her bunkebryllup, vi igen er vidne til.
Anders Kronborg (S), 2024-05-02:
Det ville være meget useriøst at gå ned i helt konkrete cpr-numre på det her lovforslag, og fru Mette Thiesen ved jo også godt, at der er en udfordring med statsløsekonventionen.
Den har regeringen også adresseret i regeringsgrundlaget.
Vores holdning til og vores opfattelse af verdenssamfundet er, at vi skal gå ind og påvirke verdenssamfundet, ikke vende ryggen til verdenssamfundet.
Derfor kan vi ikke bare melde os ud af konventionerne, som jo er det, Dansk Folkeparti ønsker.
Den forrige socialdemokratiske regering strammede reglerne for indfødsret.
Mette Thiesen (DF), 2024-05-02:
Dengang Dansk Folkeparti sad og regerede, stod Socialdemokratiet og kaldte os ikkestuerene.
Så jeg tror, vi skal lade være med, at Socialdemokratiet står og hiver sig selv op på den høje hest.
Ordføreren svarede ikke på mit spørgsmål om, om han kan garantere danskerne, at der ikke er en eneste af dem, der er på det her lovforslag, som kommer til at ligge Danmark til last.
Anders Kronborg (S), 2024-05-02:
Der kan sagtens være nogen, der har noget vandel.
Det er jo bl.a. også det, vi tager hensyn til i Folketingets Indfødsretsudvalg.
Et eksempel, hvor man ikke kommer automatisk på lovforslaget, kan være, at man har været ude at køre en tur i sin bil, og der er et sted, man må køre 50 km/t., og der står en fotofælde, og man bliver taget i at køre 65 km/t.
Det kan være, det er en hændelse, der er sket for 3 år siden.
Det kan være, at Indfødsretsudvalget vurderer, at det var en smutter, for vi kan se, at vedkommende i mange år har haft et job, at hans børn klarer sig godt i samfundet, og at han er aktiv i foreningslivet.
Det er et vandelskrav, som vi har givet dispensation for.
Så det kan da godt være.
Peter Kofod (DF), 2024-05-02:
Tak for det.
Man må jo forstå, at den tredje erkendelse i udlændingepolitikken er noget af det allervæsentligste for Socialdemokratiet lige nu.
Jeg vil gerne spørge ordføreren i lyset af alle de mennesker, der står på det her lovforslag, som med det her lovforslag får tildelt dansk statsborgerskab: Kan ordføreren garantere, at der ikke er nogen af de personer eller måske endda mange af dem, der trækker den tredje erkendelse, som Socialdemokratiet har gjort sig i den her debat, i den gale retning?
For hvis man ikke kan give os den garanti, er det jo bare fup.
Så har man den ene dag stået og talt om væsentligheden og vigtigheden af den tredje erkendelse, og den næste dag står man så bare og deler statsborgerskaber ud en masse.
Det giver jo ingen mening.
Så kan ordføreren give en garanti for, at der ikke på det her forslag er opført personer, der netop arbejder imod det, som Socialdemokratiet ellers siger er den vigtigste værdikamp?