runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Lippert (SF), 2023-11-09:
Med det her lovforslag gives der mulighed for at bevare elementfabrikken ved Rødbyhavn, en fabrik, der på sigt kan være med til at producere elementer til meget andet end Femern Bælt-forbindelsen, som den ellers er grundlag for at skabe.
Bliver der brug for denne type elementer, er der for mig at se ingen tvivl om, at det er smartere at bevare den nuværende fabrik end at nedlægge den og bygge en ny; altså hvis der bliver brug for den type elementer, der kan produceres på fabrikken.
Kausaliteten skal gå den vej, det er afgørende for SF.
En bevarelse af elementfabrikken må aldrig blive en undskyldning, aldrig blive et argument for et anlægsprojekt.
Det må ikke indgå i argumentationen for, hvorvidt fremtidige projekter skal blive til virkelighed.
Først når man har aftalt at udføre et projekt, må elementfabrikken komme på tale.
Sådan sikrer vi, at en bevarelse af fabrikken er til gavn og ikke i sig selv er årsag til øget udledning og belastning af vores klima og miljø.
For en bevarelse af fabrikken kan blive til gavn; den kan bidrage med arbejdspladser på Lolland, den kan bidrage til fremtidens vindmølleparker, og den kan gøre nødvendige anlægsprojekter mindre klimabelastende.
Men står vi en dag og har ikke brug for fabrikken og overvejer, om vi mon kan finde på noget, den kan lave, så er det, vi skal stoppe op.
Skulle den blive overflødig, må vi sige tak for nu.
Ministeriet skriver i høringsnotatet: Viser det sig, at der ikke er brugere af anlægget, skal der tages stilling til, hvorvidt produktionsområdet skal tages ned.
Der mener jeg ikke, at der skal være nogen tvivl om, at produktionsområdet skal tages ned i det tilfælde.
Jeg skal derfor hilse fra Radikale Venstre og sige, at de ligesom vi kan bakke op om lovforslaget, under forudsætning af at vi kan bevare kausaliteten den rigtige vej.
Anlægsprojekter skal være årsag til at bevare fabrikken; fabrikken må aldrig blive årsag til nye anlægsprojekter.
Jens Meilvang (LA), 2023-11-09:
Som jeg sagde i det andet svar, ejer staten jo allerede fabrikken hernede.
Jeg synes, det ville være lidt mærkeligt, hvis vi i dag står og siger, at den bare skal rives ned, dagen efter vi er færdige med at lave elementer til Femernforbindelsen.
Derfor synes jeg egentlig, at vi skal bruge den tid frem til 2027 til at finde ud af, om den kan bruges til noget andet.
Min helt klare ambition er jo, at vi skal have bygget en Kattegatforbindelse, og det ville altså være mærkeligt, at vi river en fabrik ned til 6 mia. kr. i dag for så at sætte gang i at bygge en ny om 5 år, når vi forhåbentlig har besluttet, at vi skal bygge en Kattegatbro.
Niels Flemming Hansen (KF), 2023-11-09:
Mange tak for det, formand.
Det er jo som altid en kæmpe glæde for mig at stå her og tale om det lovforslag, der er blevet fremsat, vedrørende bevarelsen af tunnelelementfabrikken, og om vores glæde over Femernforbindelsen i Det Konservative Folkeparti, hvor vi jo er stolte af at have været en endog meget aktiv del af beslutningen om etableringen af Femernforbindelsen.
Der vil være langvarige og positive effekter, ikke kun for vores region i Europa, men også for vores land som helhed.
Naturligvis vil jeg gerne understrege vigtigheden af at bevare tunnelelementfabrikken.
Den elementfabrik spiller en afgørende rolle i vores fremtidige infrastrukturudvikling.
Den leverer de essentielle komponenter, der gør det muligt for os at realisere store projekter som f.eks. Femernforbindelsen.
Det kan være en kommende Als-Fyn-forbindelse eller andre broer i Danmark, som man jo taler om i øjeblikket.
Det, der er væsentligt i forhold til bevarelsen af den, er jo, at nu har vi den; den er der, og vi har mulighed for at planlægge fremtidige projekter i Danmark med den som et anker.
Ved at bevare fabrikken sikrer vi jo ikke kun arbejdspladser, men også kompetencer og ekspertiser, der er afgørende for vores fortsatte udvikling som nation, hvad enten den skal bruges til at lave tunnelelementer andre steder, vindmøller, vindmøllefødder, eller hvad man nu skal.
Den har en unik placering, og derfra kan man sejle større elementer rundt i hele verden.
Jeg anser bevarelsen af fabrikken som en mulighed for at skabe en dansk førerposition inden for megastructures, og hermed mener jeg, at den er en vigtig del af løsningen for at bevare ekspertisen i landet.
Det, der jo skete, da vi var færdige med både Øresundsforbindelsen og Storebæltsforbindelsen, var, at så skyllede vi jo al den ekspertise ud med badevandet.
Og her spiller det bare en vigtig rolle, at man har et sted at forankre det, og som man kan kontakte, når man ude i verden vil bygge kæmpeprojekter.
Som det er lige nu, kommer den til at ligge under Sund & Bælt, og jeg tænker, at vi derefter kan bruge den i forhold til planlægningen af vores fremtidige infrastruktur.
Men det er klart, at den ikke behøver – i hvert fald ikke for min skyld – at ligge dér til evig tid.
Den kan sagtens blive solgt til en privat aktør på et tidspunkt.
Det er vi sådan set åbne over for.
Og med disse ord er vi meget positive over for forslaget.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-09:
Det er meget fint, men det var bare ikke et svar på mit spørgsmål.
Hvor skal pengene komme fra?
Hvem skal betale den regning?
Nick Zimmermann (DF), 2023-11-09:
Jeg vil sige, at helt overordnet mener jeg sådan set, at vi igennem de sidste 30-40 år har begået den store dumhed herindefra samlet set som politikere at sende alt for mange statslige arbejdspladser ud i det københavnske område og kun lægge dem i de store byer.
Jeg synes sådan set, det er fantastisk, hvis vi herinde fra Borgen kan bidrage til, at der også kommer nogle arbejdspladser ud andre steder end nødvendigvis lige i midten af København.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-09:
Når nu Dansk Folkeparti mener, at staten skal eje produktionsvirksomheder, og at vi skal have mere stat og så åbenbart mindre menneske og mindre af det private, hvem skal så betale, hvis den her produktionsvirksomhed, som staten nu skal eje, giver underskud?
Hvor er det, pengene skal tages fra?
For jeg går ud fra, at det er Sund & Bælt eller skatteborgerne, der skal betale.
Og hvor skal pengene så tages fra, hvis staten nu ikke kan finde ud af at drive en produktionsvirksomhed?
Nick Zimmermann (DF), 2023-11-09:
Tak for det.
Jeg kan sige fra Dansk Folkepartis side, at vi i hvert fald kommer til at støtte det her forslag.
Vi synes sådan set, at det er en god idé at fastholde betonelementfabrikken ved Rødbyhavn.
Man kan sige, at vi jo også får brug for at producere elementerne i fremtiden, og Lolland er jo et af de områder i Danmark, hvor det er godt at fastholde nogle produktionsarbejdspladser.
I det hele taget vil etableringen af den faste forbindelse over Femern Bælt være til stor gavn for hele Lolland-Falster i forhold til vækst og udvikling.
Derfor er vi i Dansk Folkeparti sådan set meget glade for, at vi i dag vedtager det her lovforslag, der gør det muligt, at vi kan bevare produktionsområdet og produktionsfaciliteterne i Rødbyhavn.
Så vi kan i Dansk Folkeparti støtte det her forslag.
Jette Gottlieb (EL), 2023-11-09:
Oprindelig var der jo ret god mening i, at man besluttede, at den fabrik skulle nedlægges, når man var færdig med at producere elementerne til Femernforbindelsen, og det var i øvrigt forudsætningen for hele projektet, bl.a. på grund af miljøspørgsmål såsom nulløsning i forbindelse med gennemstrømning og sådan nogle ting.
Jeg vil også sige, at normalt er jeg jo ikke ret glad for brug og smid væk-metoden, men når det var så klar en forudsætning, synes jeg også, man skylder beslutningstagerne, at man tager dem alvorligt.
Så kan man spørge: Er der behov for sådan en fabrik?
Det bliver der jo spurgt om, og det svar, jeg kan høre, er et par luftkasteller: Kattegatforbindelsen skulle være begrundelsen; Østre Ringvej – jeg kalder den for havnetunnellen i Københavnstrup – skulle også være en forudsætning.
Så har jeg også hørt nogle mere vidtløftige argumenter om, at der skal bygges en tunnel mellem Finland og Estland, og der kunne man måske også bruge fabrikken.
Men fælles for de her ting, at det ikke er noget, der starter i morgen.
Det vil sige, at argumentet om – jeg er nemlig også meget by og land-tænkende – at fabrikken løser en masse problemer lokalt, jo ikke er rigtigt, for man må vel formode, at når man er færdig med at lave tunnelelementerne til Femernforbindelsen, bliver dem, der nu er ansat, fyret, for så er der ikke noget at lave.
Derfor er jeg rigtig, rigtig bange for det, som SF nævnte som et argument, nemlig at den her fabrik kan blive forudsætning for, at man beslutter nogle infrastrukturprojekter, som er bekvemme.
Jeg kan konkret nævne, at Kattegatforbindelsen og Østre Ringvej er jeg absolut imod, så for mig er det en skade, at selve fabrikkens eksistens kan blive et argument for at gennemføre det.
Det var i øvrigt også et selvstændigt argument for at opretholde Sund & Bælt, som der ellers ikke er så gode argumenter for.
Så summa summarum tror jeg, at fabrikken bliver et selvstændigt argument i den almindelige infrastrukturdebat, og det ønsker jeg ikke, og derfor kan jeg ikke støtte forslaget.
Og så skal jeg hilse fra Alternativet og sige, at sådan har de det også.
Niels Flemming Hansen (KF), 2023-11-09:
Vi har en lang og en rum tid til at få set på det spørgsmål og få svaret på det spørgsmål.
I sidste ende er det jo Sund & Bælt.
Det er vi fuldstændig enige om.
Men det, der ligger i det, er, at nu har vi det og kan planlægge.
Hvis vi så frem mod den tid kan se, at hov, her bliver der ikke brug for en tunnelelementfabrik, så kan vi sælge den til f.eks., som ordføreren selv har nævnt tidligere i spørgsmål, en vindmølleproducent, som gerne vil have fabrikker liggende meget, meget tæt på vand, så man kan sejle sine elementer ud.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-09:
Tak for den anekdotiske fortælling.
Det svarede bare ikke på mit spørgsmål: Hvem skal betale, hvis den her virksomhed giver underskud?
Altså, SAS, som staten også ejer, giver jo også underskud.
Der ryger regningen direkte til skatteborgerne.
Her er det så Sund & Bælt, der ejer det.
Skal vi forvente, at det bliver dyrere at køre over Storebælt, eller skal pengene bare tages op af statskassen, hvis den her virksomhed giver underskud?
Jeg er ikke betrygget ved, at Konservatives ordfører bare står og giver en garanti for, at den her virksomhed kommer til at give overskud.
Det ved man ikke!
Derfor spørger jeg: Hvis den giver underskud, hvem skal så betale?
Niels Flemming Hansen (KF), 2023-11-09:
Det vil være således, at når vi sidder og planlægger fremtidige infrastrukturprojekter, vil man jo regne tunnelelementfabrikken, når den ligger under Sund & Bælt, ind.
Fabrikken kan blive stillet til rådighed.
Dem der skal levere mandskab ind på den, og dem der skal betale for det, er jo private aktører, men fabrikken har så unik en beliggenhed, at man derfra kan sejle rundt.
I øvrigt, hr. Lars Boje Mathiesen, er grunden til, at den ligger dér, ret interessant.
Det var jo, at dengang man valgte at etablere en tunnelelementfabrik og man spurgte markedet, hvor den skulle ligge, mente man ikke, at man kunne sejle elementer så langt ud, og derfor ligger den nede på Lolland.
Der blev også budt ind fra, så vidt jeg husker, både Kalundborg og Odense.
I dag har vi en anden viden.
I dag har vi en viden, som jeg forstår sådan, at man kan sejle de her op til 1.000 km ved at putte en prop i hver ende, og derfor kan man jo i dag sige: Nu ligger den rigtigt.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-09:
Jeg har spurgt tidligere ordførere, som ikke kunne svare på det, så derfor spørger jeg nu den konservative ordfører: Hvem skal betale regningen, hvis den her virksomhed giver underskud i driften?
Nick Zimmermann (DF), 2023-11-09:
Jeg mener helt grundlæggende, at vi bliver nødt til at lægge arbejdspladser andre steder end kun i midten af København.
Lolland skal jo ikke være en glemt del af Danmark, fordi det er langt væk fra hovedstaden.
Så jeg mener sådan set, det giver rigtig god mening også at lægge nogle helt faste arbejdspladser nede i Lolland-Falster-området.
Peter Have (M), 2023-11-09:
Det forstod jeg ikke lige.
Var det: Hvem skal betale, hvis den her virksomhed kommer i udbud?
Undskyld, jeg kunne ikke høre, hvad du sagde.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-09:
Jeg skal bare lige spørge Moderaternes ordfører: Hvem skal betale, hvis den her virksomhed genererer underskud?
Kasper Roug (S), 2023-11-09:
Der er jo ingen tvivl om, at vi her har at gøre med meget store infrastrukturprojekter.
Jeg vil lige sige igen, at det jo er et anlægsprojekt på et godt stykke over 6 mia. kr.
Der er altså ikke mange private aktører, der vil betale det og stå med den risiko, der nu engang er i et projekt af den størrelse.
Så nogle gange må staten jo byde ind med at garantere lån eller på anden måde investere, som vi har set det i mange andre projekter.
Vi kan sådan set nævne alle de større broer, vi har rundtomkring i Danmark.
De er jo blevet bygget på samme måde og har sådan set også været en succes og i hvert fald til stor gavn for Danmark som helhed.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-09:
Det var svaret til min kollega på den anden korte bemærkning, jeg reagerer på, hvor jeg ligesom tænkte, at nu blev der svaret lidt udenom i stedet for at svare på det spørgsmål, der blev stillet.
Nu kunne spørgeren jo ikke stille spørgsmålet igen, så jeg vil gerne følge op på hr. Lars Boje Mathiesens spørgsmål og spørge: Hvad er problemet?
Der er jo ikke nogen, der snakker om at rive det ned.
Sådan som jeg forstår hr. Lars Boje Mathiesen, foreslår han bare, at man sælger det til en privat aktør, vel fordi vi borgerlige mennesker har en idé om, at den frie markedsdannelse sørger for de laveste priser.
Jeg tror, det var det, der lå i spørgsmålet.
Så hvorfor er det, at det her skal være statsejet?
Jeg er med på, at det er dejligt, det er der, men hvorfor skal det partout være statsejet?
Kasper Roug (S), 2023-11-09:
Jeg vil helt klart svare ja til det sidste.
Så er jeg selvfølgelig ikke så glad for, at jeg skal stå her og blive quizzet af min kollega, men jeg vil da gerne svare.
Pointen med det her er jo, at det ville være tudetosset at bruge så utrolig mange penge på at bygge et anlæg op for senere at bruge over 1 mia. kr. på at rive det ned igen, for at vi så saftsuseme skal bygge et anlæg op af den samme passende størrelse senere.
Det giver ingen mening.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-09:
Nej, det er ikke et problem, hvis man synes, at staten skal fylde en masse og skal begynde at drive tunnelvirksomheder og cementvirksomheder og alt muligt andet.
Kan ordføreren sige, om der tidligere har været store infrastrukturanlægsinvesteringer, som ikke har kunnet lade sig gøre, som er blevet umuliggjort, fordi man ikke har haft en fabrik, der var statsejet?
Og må en statsejet fabrik levere produkter, altså elementer, langt billigere, end andre firmaer kan gøre, eller skal det ikke i et EU-udbud, så man rent faktisk kan tabe et udbud, så andre private firmaer rundtom i Europa vil kunne byde ind på infrastrukturanlæg i Danmark?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-09:
Man kan sige, at private aktører gerne påtager sig en risiko, det gør de jo dagligt.
Novo Nordisk har påtaget sig en risiko i masser af år, og heldigvis, kan man sige, er det ikke statsejet, så det kan jo godt lade sig gøre at drive virksomhed, uden at staten er indblandet.
I sin tale nævnte ordføreren jo f.eks. den tredje Limfjordsforbindelse, og hvis det er tunneller, vi skal bygge nede på det her anlæg, så er jeg da ked af det, for jeg mener da, det er en bro, vi skal have i Nordjylland.
Men det kan jo godt være, det bliver ændret.
Nu når staten kan lave billige tunneller, kan det jo godt være, og det er det, der er bekymringen.
For jeg er bange for, at staten, når den ejer det her projekt, kommer til at diktere, hvad der skal til, i stedet for at det er det frie marked, der gør det.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-09:
Nu er det jo ikke, fordi staten har vanvittig gode erfaringer med at eje og drive virksomheder.
Lad os da bare nævne SAS, og det går heller ikke for godt for Ørsted.
Så hvorfor sælger man det ikke til et privat firma, som så kan drive den her fabrik videre?
Peter Have (M), 2023-11-09:
Tak for det, formand.
Vi taler om, at vi skal være bedre til at genbruge, og det er vi også blevet, for genbrug er blevet populært, og vi er blevet langt bedre til at genbruge eksempelvis byggematerialer.
Det her forslag handler også om en form for genbrug, men først og fremmest handler det om sund fornuft.
Lovforslaget handler nemlig helt konkret om at ændre loven, således at det er muligt at bevare tunnelelementfabrikken ved Rødbyhavn, så man ikke er nødsaget til eventuelt at rive den ned senere.
Det kunne gavne os på flere fronter, både økonomisk, tidsmæssigt og i forhold til klimaet.
Og derudover er det betydningsfuldt for lokalområdet at genanvende produktionsfaciliteterne, og det ville bidrage til at fastholde nogle af de kompetencer på Lolland, som Femern Bælt-forbindelsen har bidraget til.
Det er samlet set et fornuftigt og godt forslag, som Moderaterne støtter op om.
Peter Juel-Jensen (V), 2023-11-09:
Når man ser på den politik, som den her regering fører, bliver der ført rigtig meget borgerlig politik, og det tror jeg faktisk kunne have været svært at gøre med nogle af de andre borgerlige partier her i Folketingssalen.
Det her forslag handler om, at vi ikke spiller os nogen kort af hænde.
Det her forslag handler om, at vi fremadrettet også sikrer os, at vi har nogle muligheder for at kunne producere tunnelelementer af rigtig høj kvalitet, men også sikrer, at vi løbende fortsat kan forbedre de ting, vi skal bruge til at binde landet bedre sammen, altså vores infrastruktur, og det sker selvfølgelig også i samarbejde med universiteter osv., men også, at alt, hvad der sker inden for det grønne område, gør vi på en måde, så vi belaster klimaet
mindst muligt.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-09:
Jamen det er, fordi ordføreren og den tidligere ordfører skyder os rigtig borgerlige en falsk præmis i skoen med, at vi siger, at vi så bare river det ned.
Hvis ikke vi kan få lov til at sælge det privat, skal det rives ned.
Vi spilder bare penge.
Det er jo ikke det, vi siger.
For selvfølgelig skal vi sælge det med fornuft, og som udgangspunkt kan man jo starte med at give 1 mia. kr. i afslag, for det er det, det koster at rive det ned.
Så lige pludselig kan det blive attraktivt for nogle virksomheder.
Det er dejligt at høre, at Venstre er åben over for det.
Lige så snart de ikke er i regering med Socialdemokratiet længere, bliver de rigtig borgerlige og villige til at sælge det til private.
For det er sådan, jeg hører ordføreren.
Nu blev det gemt bag »under højkonjunktur« eller »bedre konjunkturer«, men det er dejligt at høre, at Venstre på sigt er villige til at sælge det her ud til private aktører.
Peter Juel-Jensen (V), 2023-11-09:
Nu kender jeg ikke EU-retten godt nok til at vide, om man kan stille krav om sådan noget, men det tror jeg faktisk ikke man kan.
For Venstre handler det her udelukkende om at sikre, at vi har nogle muligheder fremover, men også at sikre, at vi ikke skal smide 6 mia. kr. i skraldespanden, når vi i 2027 er færdige med at støbe det sidste element.
Man skal selvfølgelig afhænde det, som det offentlige ikke skal drive, og der kan jeg sagtens følge ordføreren.
Jeg tror bare ikke, det er det rette tidspunkt.
Lad os dog sælge det på et tidspunkt, hvor der er en mulighed for at få alle pengene hjem igen og ikke kun en tredjedel, måske.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-09:
Jeg tror stadig væk ikke, at der blev svaret på mit spørgsmål, men vi stiller et andet.
Har det været undersøgt, om der er private aktører, der er interesseret i at købe det, eller har man bare valgt, at det skal være statsdrevet?
Så nævnte ordføreren faktisk en problemstilling, og jeg køber fuldstændig ind på det.
Det er vigtigt, at der er arbejdspladser i yderområderne, og der er jeg sikker på, at Venstre er interesseret, og den præmis køber jeg.
Så siger ordføreren, at det normalvis faktisk har været dyrere, og derfor køber man elementerne fra udlandet, og så blev jeg noget bekymret.
Vil det sige, at det, vi egentlig er i gang med nu, er på en eller anden måde at lave en eller anden form for skjult statsstøtte til, at danske elementer bliver konkurrencedygtige?
Eller skal jeg købe ind på den anden ordførers bekymring for, at vi så risikerer at få nogle udbud, der gør, at man bliver nødt til at købe elementerne fra den danske udbyder, så det derved i sidste ende bliver dyrere for skatteborgerne?
Peter Juel-Jensen (V), 2023-11-09:
Jeg tror, ordføreren prøver på at skabe en falsk konflikt.
Men der skal altså også være snusfornuft.
Vi kan da ikke etablere en virksomhed for at bygge en tunnel til Tyskland til 6 mia. kr., og så lige så snart vi er færdige med den, har vi ikke blik for, om den kan bruges til eftertiden.
Hvad vil kommende generationer ikke sige, når vi på den måde sviner med skatteydernes penge?
Det her handler simpelt hen både om at skabe nogle muligheder og fastholde nogle muligheder i et område, hvor det er svært at skabe arbejdspladser, men også om at sikre, at vi har noget infrastruktur, der gør, at vi i fremtiden kan være med til at binde vores land bedre sammen.
Det kan man da kun bifalde.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-09:
Jeg synes da, det er meget bekymrende, at man ikke lige havde tænkt på, hvad der skulle ske med en bygning til 6 mia. kr., men det må Venstre jo selv stå og rode med.
Er der noget i det her forslag, som gør, at den her virksomhed ikke skal konkurrere på lige fod med andre europæiske private virksomheder?
Det vil sige, at næste gang der skal være et infrastrukturprojekt, også i Danmark, kan man ikke bare lukke ned og så sige, at man vil købe dem herfra, og at man vil have dem herfra, og så undgå et EU-udbud omkring de her ting.
Det vil sige, at hvis vi taber det, kan vi reelt set have en fabrik dernede, som gang på gang taber udbuddene, og det vil sige, at vi bare har brugt skattekroner på at have det stående dernede, mens ordrerne alligevel går til udlandet.
Vil ordføreren her i Folketinget sige, at han vil sikre sig, at der ikke kommer noget EU-udbud på kommende infrastrukturprojekter på grund af det her?
Jacob Jensen (V), 2023-11-09:
Jeg må lige rette en misforståelse i forhold til det, der har stået omkring bekendtgørelsen i forhold til svinetransporter.
Det handler om ikrafttrædelsen, ikke om, hvornår man i øvrigt måtte udstede den.
Det er bare for lige at få sat det på plads.
Det er sådan set det.
Men det er sådan set ikke den her sag vedkommende.
Jeg agter at lave et bredt dyrevelfærdsmæssigt udspil, hvor det her omkring strafskærpelser eller i hvert fald vurderingen af, hvad der skal til, skal drøftes politisk.
Jeg kan jo ikke stå her på forhånd og konkludere, at nu skal vi sætte strafskærpelsen på et bestemt niveau, når jeg ikke kender proportionaliteten og ikke kender baggrunden for det, og jeg vil gerne se det her i sin sammenhæng.
Men jeg synes, at det her er et problem, vi bør løse, og det hører jeg også bred politisk opbakning til, og det glæder jeg mig faktisk rigtig meget over.
Carsten Bach (LA), 2023-11-09:
Jeg synes, at magien er gået lidt af den her flertalsregering hen over midten, i hvert fald på dyrevelfærdsområdet – det må vi konstatere.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om der ikke bare kunne blive sat et ugenummer på for, hvornår det så er, vi skal i gang.
Hvornår er det, der kommer til at ske noget?
Hvornår bliver vi som ordførere inviteret på en kop kaffe ovre ved ministeren for at tale om det her?
Og hvad er det for nogle initiativer, ministeren går og pusler med?
Jeg ved det i hvert fald ikke.
Det kan godt være, det er, fordi jeg ikke har hørt ordentligt efter – det skal jeg ikke kunne sige.
Men hvad er det, ministeren går og pusler med?
Hvad er det, vi ikke er helt klar til endnu?