Torsten Schack Pedersen (V), 2020-02-18:
Tak for det.
Det er et område, vi har brugt rigtig meget tid på i Folketinget igennem en efterhånden lang årrække: at sørge for at gøre det vanskeligere at lave økonomisk kriminalitet og være mere over, hvordan vores erhvervsregister, hvordan regnskabskontrol, hvordan skattekontrol m.v. kan gøres mere effektiv, fordi vi vil være et effektivt værn mod folk, der ønsker at drive selskab med henblik på at snyde og udnytte reglerne og ikke betale det, der nu skal betales.
Der er som sagt lavet en lang række initiativer, der har givet mulighed for at køre forskellige registre sammen hos Erhvervsstyrelsen og hos skattemyndighederne og lave såkaldt maskinlæring, så nogle af de her selskaber simpelt hen bliver fanget, inden de bliver startet op, at advarselslamperne lyser, så der ikke gives mulighed for, at man i det hele taget kan starte en virksomhed.
Hvis advarselslamperne lyser, bliver der grebet ind.
I den forbindelse ligger det her jo sådan set og følger nogle af de spor, der er lavet, og vi synes grundlæggende, det er fornuftigt, at Erhvervsstyrelsen får mulighed for effektivt at kontrollere, at reglerne overholdes, og at indsatsen skal bygges på et data- og risikobaseret kontrolprincip, således at man går målrettet til værks.
Der er også nogle sanktionsmuligheder i lovforslaget, f.eks. muligheden for i sidste ende at tvangsopløse virksomheder.
Det er jo et rimelig vidtgående tiltag, og derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at det er forbundet med nogle retssikkerhedsmæssige forsikringer, og det lader til, at den balance er fundet, men det er i hvert fald noget, vi skal være opmærksomme på.
En af de ting, som egentlig undrer mig, og som jeg tidligere har gravet en del i, er sådan set straffen for at smide sit regnskabsmateriale væk.
Man er pligtig til at bevare sit regnskabsmateriale i 5 år.
Der har været alt for mange sager, hvor ansvarlige for virksomhedens drift simpelt hen har bortskaffet regnskabsmaterialet, og de sanktioner, der har været, har været yderst, yderst beskedne.
Jeg tror, det har været behæftet med straf siden 1980'erne; mig bekendt er der vist afsagt to domme på området.
Vist kan man i den her forbindelse tvangsopløse et selskab, men hvorvidt man reelt egentlig straffer de bagvedliggende forbrydere i den forbindelse, kan jeg godt have min tvivl om, men det kan godt være, at det bliver i en anden sammenhæng, vi skal kigge på det.
Det er i hvert fald noget, der angriber min retsbevidsthed, at det er så billigt for folk, der driver en virksomhed, simpelt hen bare at bortskaffe regnskabsmaterialet og dermed gøre enhver form for efterforskning af, hvad der reelt er foregået, stort set umulig.
Som det også fremgår af høringssvarene, er der altså et meget kort tidsmæssigt spænd mellem, hvornår de her oplysninger indsendes.
Jeg tror, der står i bemærkningerne og i høringsnotatet, at det måske kun er 5 pct. af virksomhederne, men jeg synes virkelig, at vi burde lægge os i selen for, at virksomheder, der alligevel skal indberette det her tal, ikke skal indberette det to gange, og at man finder en måde, hvorpå oplysningerne kan udveksles mellem myndighederne, i stedet for at det samme tal skal indberettes to gange.
Det synes jeg sådan set ikke er særlig hensigtsmæssigt.
Vi plejer faktisk også at have det princip, at tal kun skal indberettes en gang, og så er det myndighederne, der må sørge for at udveksle dem mellem hinanden.
Der er en lang række øvrige elementer, men det, der vedrører indsatsen mod svindel, er vi sådan set tilhængere af.
Det, som den socialdemokratiske ordfører fremhævede, om, at reglerne for foreninger også lempes, synes vi også giver ganske god mening.
Det er faktisk noget, der volder store problemer i dag, hvor man skal bruge tid på at indsamle dokumentation fra bestyrelsen, indsende billed-id og alt muligt andet.
Det er rigtig bøvlet.
Det her løser nok ikke alle problemer, men det er i hvert fald et skridt i den rigtige retning.
Til gengæld er der også en anden del af lovforslaget, som er koblet på, efter at det først var i høring, og det er udmøntningen af finanslovsaftalen, som regeringen har indgået.
Jeg skal ikke gå i detaljer med det, men det indeholder jo et forhøjet gebyr i forbindelse med revisorer og ejendomsmæglere, og der vil jeg godt hejse et flag, i forhold til at vi sådan set ikke er tilhængere af, at vi pålægger erhvervslivet nye byrder.
Jeg synes måske, det ville give rigtig god mening, at det, der vedrører et område, vi har været fælles om i mange år, nemlig en indsats mod svindel og bedrageri, kan vi lave i ét lovforslag, og det, der udmønter regeringens finanslovsaftale, burde regeringen nok lave i et andet lovforslag.