runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2016-06-02:
Nu er Sverige jo ingenlunde det første land, der har anerkendt Palæstina, heller ikke i Europa.
Der er 134 – eller er det 135? – lande, som har anerkendt Palæstina, og det har ikke rykket noget som helst på jorden, overhovedet.
Og det er det, der er min pointe.
Vi bliver nødt til at fokusere vores handlinger dér, hvor det nytter noget, i stedet for at føre symbolpolitik.
Det synes jeg sagen er for alvorlig til.
Christian Juhl (EL), 2016-06-02:
Tak for det.
Jeg synes, det er interessant at diskutere det, som ordføreren nævner.
Både det med at lave en beretning – det ligger helt på den flade hånd – og det med at prøve at påvirke EU alt det, man kan.
Jeg er selv personligt overbevist om, at det økonomiske er noget af det mest effektive, hvis man vil ændre Israels holdning.
De har alle dage været afhængige af at have et bredt netværk.
Jeg var en af sympatisørerne, da jeg var helt ung, fordi jeg delte begejstringen over, at de byggede den stat op.
Men så er der sket så mange dårlige ting bagefter.
Der var en stor reaktion fra Israel, da EU ikke ville forny den privilegerede handelsaftale, en voldsom reaktion endda.
Der har også været store reaktioner, hver gang store virksomheder, altså multinationale selskaber, har trukket deres aktiviteter på grund af et folkeligt pres.
Det er en af de ting, der har fået Israel til at reagere.
Vi har det også i vores grundlag for Vestsahara.
Jeg tror, det er noget, vi skal tage med sammen med alle de andre elementer.
Martin Lidegaard (RV), 2016-06-02:
Jeg er enig i den sidste del af hr. Rasmus Nordqvists analyse, og jeg tror, at det, man lettest kan samle EU om, sådan set er at gå imod bosættelserne.
Jeg tror, alle lande i EU, selv dem, der er Israels største venner, anerkender, at her skyder Israel sig selv i foden og gør det langt sværere at få en palæstinensisk stat og få fred med palæstinenserne.
Altså ud over at det, der foregår, er blodig uretfærdighed over for palæstinenserne selv.
Så der er ingen tvivl om, at det at gå imod bosættelserne er et af de spor, man kan forfølge i EU-regi.
Jeg tror også, det har lange udsigter, før vi kan få en fælleseuropæisk anerkendelse af Palæstina.
Jeg tror bare, at hvis Danmark skal have nogen som helst mulighed for at påvirke EU i den retning, kan vi ikke smide det eneste kort, vi har i den sammenhæng, nemlig vores egen stemme.
Når jeg kigger på Sverige og den marginalisering, der pågår i Sverige – både i EU og i forhold til parterne – i det her spørgsmål, så synes jeg ikke, det er et eksempel, der maner til efterfølgelse, faktisk tværtimod.
Jeg tror faktisk, at det forholder sig lige modsat.
Jeg tror, at hvis Danmark anerkender nu, vil vi ikke lægge et større pres på de andre EU-lande – tværtimod ville vi være ligegyldige, ligesom Sverige er fuldstændig ligegyldige nu.
Det er der, uenigheden er.
Hvis jeg troede på, at det her ville lægge et pres på resten af EU, ville jeg overveje det.
Jeg har sådan set den modsatte opfattelse, nemlig at det, at Danmark kan tilbyde sin støtte både den ene og den anden vej rundt, er det, der giver Danmark den største mulighed for at påvirke processen i EU.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-06-02:
Tak, formand.
Der er igennem det seneste stykke tid sket en voldsom stigning i brugen af samfundstjeneste.
Det er bl.a. for forbrydelser som vold, grov vold og seksualforbrydelser.
Der er ingen tvivl om, at den stigning, der er set, kan ledes tilbage til de ændringer, som den tidligere regering lavede tilbage i 2015.
Dengang advarede vi i Dansk Folkeparti med andre borgerlige partier om de konsekvenser, den her ændring kunne have.
Dem ser vi så nu rullet ud i fuld skala, må man sige; det har jo været noget af en eksplosion, det har drejet sig om.
Det er baggrunden for, at vi har indkaldt til den her forespørgselsdebat; det er baggrunden for, at vi har stillet de spørgsmål, som vi har stillet, for vi synes egentlig, det er helt relevant, at vi tager en diskussion af, hvordan vi straffer, hvilken form for straf vi bruger.
Derfor ser jeg selvfølgelig utrolig meget frem til at få ministerens besvarelse af det stillede spørgsmål, men jo også, at ordførerne for de forskellige partier markerer, hvordan partierne står.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at fra Dansk Folkepartis side ser vi gerne, at man i de her tilfælde, hvor det drejer sig om grov vold og seksualforbrydelser, tager skeen i den anden hånd.
Der straffer vi alt for lidt, og hvis det stod til os, skulle vi straffe langt hårdere i fremtiden.
Og det er sådan set med det udgangspunkt, vi har indkaldt til forespørgselsdebatten, og jeg ser frem til at høre ordførernes indlæg og ministerens besvarelse.
Trine Bramsen (S), 2016-06-02:
Vi bliver nok ikke enige om, hvorfor vi straffer, om det primært er for retfærdigheden alene, eller om det også handler om, at kriminelle ikke skal begå kriminalitet igen.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren, for han konkluderer i sin ordførertale – konkluderer – at der kan være personer, der er straffet for krænkelser af børn, der har lavet videooptagelser, som er blevet distribueret på nettet.
Og ordføreren konkluderer videre, at der kan være tale om gerningsmænd, der igen og igen har banket kvinder.
Er det noget, ordføreren ved, eller er det noget, ordføreren gætter på at dem, der har fået samfundstjeneste, har begået af forseelser?
Mit andet spørgsmål er, om ordføreren ved, om der er tale om personer, der ellers havde fået betingede domme, altså som ellers ikke ville være kommet i fængsel.
Det skal man jo have en ubetinget straf for.
Ordføreren svarer ikke på mit spørgsmål.
Er det noget, der ellers ville have givet en ubetinget straf, eller er det noget, der ville have givet en betinget straf, altså hvor den, der havde fået dommen, alligevel ikke ville være kommet i fængsel?
Det vil jeg gerne bede ordføreren om at forholde sig til.
Er det noget, han ved, eller er det noget, han står på talerstolen og påstår, for det er jo rimelig centralt i den her debat.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-06-02:
Kære fru Trine Bramsen,
der er sket en stigning på 30 pct., når det kommer til domme med samfundstjeneste for seksualforbrydelser.
Der er næsten sket en fordobling, når det kommer til de domme, der relaterer sig til grov vold.
Jeg tror ikke, det er en tilfældighed, at man har set en eksplosion på det her område, siden venstrefløjen vedtog de her meget, meget klare regler.
Dertil kan jeg bare sige, at man i mit parti har en ambition om at gå i den modsatte retning.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-06-02:
Altså, det første, som spørgeren spørger ind til, er jo en helt konkret sag, som Jyllands-Posten har skrevet om den 5. april.
Spørgeren burde huske den, for spørgeren har jo selv udtalt sig i artiklen.
Det er såmænd en konkret sag, der er hentet ind, hvor det har drejet sig om opbevaring og videredistribution af børnepornografisk materiale.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-06-02:
Tak for det.
Det var en tale, hvor der ikke blev sagt ret meget om, hvad der eventuelt gøres forkert på palæstinensisk side.
Mener ordføreren, at det er helt legitimt, at der er terrorister, der laver busbomber rettet direkte mod civile i Israel?
Synes ordføreren, at det er helt legitimt, at der sendes missiler ud over civile israelske områder og gås efter civile mål?
Det er der, jeg synes, at Enhedslisten går helt galt i byen, altså når man på den måde helt eklatant vælger side i den her konflikt og kun mener, at Israel er skurken.
Jeg anerkender klart, at Israel gør mange ting forkert.
Men jeg mener samtidig også, at palæstinenserne gør mange ting forkert, og vi bliver nødt til at kunne se det fra begge sider.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-06-02:
Tak for det.
Altså, Enhedslisten tager da klart afstand fra terror.
Jeg tager klart afstand og fordømmer angreb på alle civile, lige meget om de bliver udført af palæstinensere eller israelske bosættere.
Og realiteten er jo desværre, at vi har en situation, hvor der sker angreb fra både bosættere og fra israelske soldater, der begår grove overgreb, og der sker også angreb fra palæstinensernes side på uskyldige civile.
Det skal selvfølgelig klart fordømmes, og de ansvarlige for det skal retsforfølges.
Imens ser vi desværre, at israelske soldater og bosættere går fri.
Fra dansk side skal der arbejdes for – det har vi faktisk også lavet en vedtagelse om – at alle, der begår krænkelser, retsforfølges, og det står vi i Enhedslisten på mål for.
Alle, der begår angreb og overtrædelser af menneskerettighederne, skal selvfølgelig retsforfølges og straffes.
Jeg tror, det er vigtigt at huske på, hvad realiteten er.
Realiteten er jo den, at Israel bryder de aftaler, man har lavet ifølge Osloaftalen.
De går eksempelvis ind i A-områderne og anholder palæstinensere uden om de palæstinensiske myndigheder.
Man har et sikkerhedssamarbejde, hvor man med præsident Abbas' egne ord har stoppet 400 angreb på Israel.
Men problemet er jo, at de israelske soldater ser passivt til, når bosættere angriber den anden vej.
Det er jo det, der undergraver de palæstinensiske myndigheder; det er jo det, der undergraver de kræfter, der arbejder for fred.
Det er så de kræfter, der siger: Kunne I så ikke anerkende os?
Det ville give os en styrket platform.
Det er så det, vi foreslår her i dag.
Jeg glæder mig til den dag, hvor Socialdemokraterne støtter det.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-06-02:
Jeg er da glad for, at det kom i svaret, når det nu ikke kunne komme i talen – den lidt mere balancerede tilgang til sagen, som jeg synes det er vigtigt at man har.
Men så lad mig stille det spørgsmål, jeg har stillet til så godt som alle de medlemmer af Enhedslisten, som har stillet spørgsmål til mig i dag: Hvor mange centimeter tættere på en fredelig tostatsløsning vil vi komme, hvis Danmark gik enegang og lavede den her soloudmelding?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-06-02:
Jeg er rigtig glad for, at hr. Michael Aastrup Jensen stiller spørgsmålet.
Jeg har nemlig siddet og regnet på det her under debatten, og vi kan ikke tælle det i centimeter.
Vi kan tælle det i kilometer.
Det er 3.195 km; det er nemlig afstanden fra København til Østjerusalem, den by, som bliver hovedstad i en kommende ny fri palæstinensisk stat.
Så det er svaret: 3.195 km.
Nick Hækkerup (S), 2016-06-02:
Tak til ordføreren for også at tage afstand fra at fordømme de palæstinensiske overgreb.
Kunne man så forestille sig, at ordførerens tankerække også ville lede til samme konklusion, i forhold til hvordan der skal reageres over for de betydelige ting, der er at kritisere Israel for – altså præcis det, ordføreren selv sagde i sin tale før?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-06-02:
Vi skal kritisere alle krænkelser af menneskerettighederne, hvem der end udfører dem.
Vi skal kritisere alle angreb på civile, hvem der end udfører dem.
Det var også indholdet af det seneste forslag til vedtagelse, som faktisk blev vedtaget her, altså at alle skal retsforfølges.
Desværre har vi en situation, hvor det ikke sker.
Bosættere, der har begået overgreb på palæstinenserne, bliver ikke retsforfulgt; israelske soldater, som skyder og henretter uskyldige palæstinensere, bliver ikke retsforfulgt.
Derfor har vi selvfølgelig et problem.
Men vi bliver også nødt til at anerkende, at Israel jo er besættelsesmagten her, og det er jo derfor, der skal lægges et internationalt pres på dem.
Det er jo også noget, som FN ved gentagne beslutninger gang på gang har slået fast, nemlig at den israelske bosættelsespolitik, den israelske besættelse skal ophøre, så der kan findes en fredelig løsning med en levedygtig palæstinensisk stat.
Nick Hækkerup (S), 2016-06-02:
Så i snakken om, hvilke sanktioner – det var ordføreren selv, der lagde op til det – der ville være relevante over for Israel, skal der også være en snak om, hvilke sanktioner der er relevante over for palæstinenserne.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-06-02:
Næh, det er helt klart bedst, hvis vi kan besætte alle job med dem, der har kvalifikationer til det.
Men i Radikale Venstre har vi ikke noget problem med, at mennesker med høje kvalifikationer, som netop ikke ligger samfundet til last, tager de job, der er til rådighed, når de er til rådighed, indtil de kan få det job, som matcher deres kvalifikationer, præcis som vi forventer det af alle andre på arbejdsmarkedet, altså at de tager et job, når det er til rådighed, i stedet for at vente.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-06-02:
Det er jo et af disse lovforslag, som måske har bevirket, at nogle smiler en smule, fordi det er en lille sag, men det er jo et stykke kulturhistorie, som et samlet Folketing i dag stemmer ja til.
Det går jeg ud fra at vi alle sammen gør.
Kort sagt er det jo næsten 1.000 års dansk kulturhistorie, vi er vidne til at vi alle sammen støtter.
En af de kongeligt privilegerede kroer går helt tilbage til 1198, nemlig Bromølle Kro.
Det er mange år.
Og der har været så mange besynderlige ting i forbindelse med hele den her sag.
I forrige folketingsperiode blev vores beslutningsforslag stemt ned, og i forbindelse med det fandt vi ud af, at Post Danmark gerne måtte bruge den lukkede kongekrone, selv om Post Danmark for halvdelens vedkommende er ejet af den svenske stat.
Vi fandt også ud af, at bagerne måtte bruge den lukkede kongekrone.
I forbindelse med dette lovforslag undersøgte jeg sagen, og det viste sig så, at begrundelsen for, at bagerne må bruge den lukkede kongekrone, går helt tilbage til 1529.
Det var sådan, at da tyrkerne stod foran Wiens porte, var det nogle bagere, der opdagede, at tyrkerne var ved at grave sig ind under muren.
Bagerne slog alarm, Wien blev reddet og dermed også Europa.
Og derfor fik de så af kejseren og kongen lov til at bruge den lukkede kongekrone, og det har så spredt sig til hele Europa.
Så når bagerne i dag har lov til at bruge den lukkede kongekrone, er det en 500 år gammel tradition.
Derfor er det en kulturhistorisk beslutning, at vi i dag giver de kongeligt privilegerede kroer lov til at bruge den lukkede kongekrone i et vist omfang.
Vi har jo skullet tage hensyn til kongehuset, og kongehuset er selvfølgelig også indstillet på at hjælpe os i den forbindelse.
Derudover har Danmarks-Samfundet også været involveret i en smule.
Danmarks-Samfundet uddeler jo faner, og de har lov til at bruge den lukkede kongekrone.
Det har de endda kunnet bevise, indtil deres arkiv for en del år siden brændte.
Men vi fik så skrevet ind i lovbemærkningerne, at Danmarks-Samfundet og andre foreninger, der kan bevise en eller anden form for tilhørsforhold til kongehuset, har lov til at bruge den lukkede kongekrone.
Der har selvfølgelig været lidt modstand fra heraldikere og andre.
Man har henvist til straffelovens bestemmelse i § 132, at det er ulovligt, at det er et statskendetegn, hvilket det selvfølgelig også er.
Derfor har der været den der balance med på den ene side at tage hensyn til kulturhistorien og på den anden side at tage hensyn til staten Danmark, til kongehuset.
Og den balance har vi fundet med dette lovforslag.
Jeg ville gerne have takket ham for at have fået det her lovforslag sendt i salen til behandling, så vi i dag kan sige ja til det.
Jeg vil også gerne takke både Liberal Alliance og Konservative for at stemme for og i sidste ende resten af Folketinget, som har besindet sig og støttet op om dette udmærkede lovforslag, så vore kongeligt privilegerede kroer i et vist omfang nu kan få lov til at bruge den lukkede kongekrone.
Solen skinnede i går, sagde statsministeren.
Det gør den også på dette lovforslag.
Tak skal I have.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-06-02:
Det var jo en flamboyant tale, vi hørte her fra Dansk Folkeparti, men sandheden er jo, at balancen er så som så.
Det er jo Dansk Folkeparti, der har måttet give sig her, for kongehuset har ikke været så meget for det her.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-06-02:
Jeg synes jo, det er vidunderligt, at det er Socialistisk Folkeparti, der nu på vegne af kongehuset beklager, at Dansk Folkeparti har indgået dette kompromis.
Men jeg indrømmer da gerne, at det har været et kompromis.
Den har vi fundet, og jeg står på mål for det, men det er da glædeligt, at socialister nu også støtter kongehuset.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-06-02:
Jeg kan bare konstatere, og det er jeg sådan set glad for – og det vil jeg også godt ønske tillykke med – at i det her tilfælde vælger Dansk Folkeparti kroen frem for kongen.
Det skal vi da ønske jer tillykke med.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-06-02:
I Dansk Folkeparti er der plads til både konger, kongehus og kroer.
Vi er et rummeligt parti som bekendt.
Josephine Fock (ALT), 2016-06-02:
Det står jo hr. Finn Sørensen frit for at konkludere.
Det, jeg siger, er, at vi ønsker at bevare den her greencardordning også som en mulighed ud over de øvrige regler.
Det holder vi fast i.
Vi synes, det er rigtig godt, at der kan komme udenlandsk arbejdskraft til Danmark og arbejde.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-06-02:
Tak, fru formand.
Med hensyn til Alternativets udviklingspolitik har man faktisk gentagne gange insisteret på, at det er en forkert udviklingspolitik, vi har i Danmark.
Vi har jo valgt, at der er en beskæring af rammen set i forhold til at finansiere eksempelvis de mange asylansøgere og migranter, der kommer til Danmark.
Men med det forsvar, fru Josephine Fock har for det her lovforslag, legitimerer Alternativet jo reelt, at det er helt okay, at vi i Danmark skal tiltrække arbejdskraft fra Indien og Bangladesh – uddannede ingeniører, læger, it-personale osv., som kunne have fået glimrende jobs i de lande, de kommer fra.
De skal så køre taxa i Roskilde eller alt muligt andet i Danmark.
Er det ikke en dårlig ressourceudnyttelse, set i forhold til at Alternativet netop siger, at vi skal kigge på bæredygtigheden i hele verden og ikke kun i Danmark?
Josephine Fock (ALT), 2016-06-02:
Altså, vi synes, det er rigtig godt, at vi har en greencardordning, som gør, at vi kan modtage kvalificeret arbejdskraft i Danmark; det hjælper Danmark.
Så synes jeg sådan set, det er en relevant diskussion at åbne op for: om vi dræner de pågældende lande.
Men det er ikke tilfældet her.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi ikke som land lukker os om os selv, altså at vi også kan tiltrække kvalificeret arbejdskraft.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-06-02:
Svaret fra ordføreren bekræfter mig jo kun i, at det, der reelt sker, er en form for politisk egoisme, altså det, vi her oplever fra Alternativets side.
Det er jo egoisme, når man siger, det er vigtigere, at veluddannede folk fra mindrebemidlede lande – læger, ingeniører og andre – skal til Danmark for at påtage sig et job, som man ikke behøver nogen lang uddannelse for.
Vi dræner jo netop, som ordføreren selv siger, nogle af de her udviklingslande for den specialiserede viden, som de her folk besidder, og som de jo kunne bruge til at genopbygge deres egne lande og der opbygge egne strukturer, frem for at de emigrerer til et land som Danmark.
Josephine Fock (ALT), 2016-06-02:
Jeg synes, det er vigtigt at slå fast, at vi lever i en international verden.
Og jeg synes, det er vigtigt, at de pågældende, som kommer herop for at arbejde og har en lang uddannelse, som de gerne vil bruge i Danmark, f.eks. i en årrække, så tager hjem igen.
Det synes jeg vi skal være helt åbne over for.
Bent Bøgsted (DF), 2016-06-02:
Tak, formand.
Det lyder jo sådan lidt fantastisk, når Alternativet siger, at de bare skal komme herop og arbejde.
Jeg håber, at Alternativet er klar over, at den slags meget velkvalificeret arbejdskraft, som fru Josephine Fock taler om, er dem, som virksomhederne kan hente op på beløbsgrænsen.
Derimod kommer de, der kommer herop på greencardordningen, typisk til at gå som ufaglærte, og det vil sige, at de er konkurrenter til de 170.000, som vi har der skal ud på arbejdsmarkedet.
Det er jo ikke rimeligt, at velkvalificeret arbejdskraft, hvis det er det, fru Josephine Fock taler om, skal komme herop til Danmark og tage et ufaglært job, men det er det, der sker.
Vi har mødt nogle, der kører taxa.
De har en høj uddannelse, men virksomhederne vil alligevel ikke have dem.
Så er de bare kommet herop, og så arbejder de, fordi de har et greencard.
Synes fru Josephine Fock ikke, det er forkert, at de skal udnyttes til at tage de her lavtlønnede job?
Josephine Fock (ALT), 2016-06-02:
Jeg synes, at man skal spørge virksomhederne, og hvis man spørger virksomhederne, siger de, at det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi kan tiltrække udenlandsk arbejdskraft, at det er det, vi har behov for i Danmark.
Det er bl.a. det, greencardordningen lægger op til, og det er derfor, at vi støtter greencardordningen.
Bent Bøgsted (DF), 2016-06-02:
Selvfølgelig er det vigtigt, at virksomhederne kan tiltrække kvalificeret arbejdskraft.
Det er også det, de gør.
Hvis virksomhederne virkelig vil have dem, er de også klar til at betale en løn efter deres kvalifikationer.
Men resultatet er, at der er rigtig mange, der kommer herop.
De er på greencardordningen, men de har et ufaglært job.
De er i rengøringsbranchen, de er i taxabranchen, og de er alle mulige steder, hvor der er job til ufaglærte.
De får jo ikke et job i forhold til deres kvalifikationer.
Er det så ikke bedre, at de bliver hjemme og så støtter det land, de kommer fra, og er med til at bygge deres eget land godt og grundigt op i stedet for at tage et ufaglært job i Danmark?
Vi har altså 170.000 eller sådan noget, der skal ud på arbejdsmarkedet.
Finn Sørensen (EL), 2016-06-02:
Jeg var ikke så god til at læse formandens tanker.
Der er en afgørende forskel mellem greencardordningen og alle mulige andre ordninger, altså princippet i udlændingeloven, men også beløbsordningen og den her ordning, efter hvilken folk kan komme ind og få et job på den såkaldte positivliste, altså et job på et område, hvor man er enig om at der er mangel på arbejdskraft.
Det er jo det, der er den grundlæggende forskel.
Når så fru Josephine Fock vender sig imod et stop for greencardordningen, kan jeg ikke læse det på anden måde, end at så er det, fordi fru Josephine Fock dybest set er uenig i det princip, der ligger i udlændingeloven, og Alternativets holdning er derfor, at der ikke skal være nogen som helst restriktioner for, at der kommer arbejdskraft her til landet, uanset om vi har behov for den eller ej.
Det er vel det, der er konklusionen?
Josephine Fock (ALT), 2016-06-02:
Jeg synes bare ikke, at det princip skal afskære os fra, at vi også har greencardordningen.
Så vi vil gerne bevare greencardordningen som en mulighed for, at kvalificeret arbejdskraft kan komme til Danmark og tage et arbejde.