Rune Lund (EL), 2017-05-19:
Det gør vi kun på Enhedslistens årsmøde.
Vi diskuterer i dag tre forslag.
Der er et forslag, som vi fra Enhedslistens side har fremsat sammen med SF, om at annullere alle planlagte besparelser i SKAT.
Vi kan jo se, når vi kigger på tallene, og også af den tabel, som er indsat i beslutningsforslaget fra vores side, at SKATs bevilling vil falde frem mod 2020.
Samlet set vil der ske en besparelse på 1,3 mia. kr., og budgettet vil være ca. 600 mio. kr. mindre i 2020, end det er i 2017.
Selv hvis vi regner alle reserver med og de bliver brugt og udmøntet alle sammen, vil der stadig væk være et budget på hele skattevæsenets område, som vil være ca. 600 mio. kr. mindre, end det er i 2017.
Så vi har et alvorligt problem, når vi siger, at vi vil styrke skattevæsenet, og samtidig har en masse allerede planlagte besparelser, som ligger forude og truer genrejsningen af SKAT.
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er lidt svært, når vi alle sammen er enige om, at vi skal styrke SKAT, at vi så ikke bare kan blive enige om, at vi skal sætte en prop i i forhold til de ødelæggende besparelser, som vi har set de sidste mere end 10 år, og som har sparet SKAT i stykker.
Jeg mener simpelt hen, at vi burde kunne blive enige om nu, at det der med at spare SKAT i stykker og det der med at høvle besparelser ned over SKAT altså er noget, som burde have været stoppet for længst.
Vi er ikke nået helt dertil endnu.
Tingene bevæger sig i den rigtige retning i øjeblikket, det er tydeligt.
Men det er også tydeligt, at der stadig væk er grænser, der skal rykkes i den her debat og i de politiske positioner, før vi får et ordentligt fundament at diskutere en reel genrejsning af SKAT på.
Så har vi fra Enhedslisten og SF's side fremsat et forslag om at tilføre 1.000 ekstra årsværk til kontrollen.
Det ligger jo i forlængelse af, at vi i dag har ca. 7.000 ansatte i skattevæsenet.
Med den plan, som er fremlagt i efteråret 2016, om at tilføre netto 1.000 ekstra ansatte, så vil vi i 2020 komme op på ca. 8.000 ansatte i skattevæsenet.
Og det er den debat, som er væsentlig at tage nu, specielt når vi ser på nogle af de kontrolområder, hvor SKAT kontrollerer, hvor mange penge hver enkelt medarbejder får hevet hjem til statskassen.
Det er jo en diskussion, som vi har ført, specielt her det seneste år
– altså hvor mange gange en medarbejder i SKAT kan tjene sin egen løn hjem
Det startede med, at vi havde en meget teknisk gennemgang i Skatteudvalget om, hvad det er for nogle it-systemer, SKAT har, og hvilke nogle oplysninger vi kan trække ud – kan vi trække oplysninger ud helt ned på hver enkelt medarbejder? – og den slags ting.
Det stod klart, at SKAT har en lang række data liggende, som kan bruges til at lave nogle meget præcise businesscases – sådan som vi jo også ser at man arbejder med businesscases andre steder i samfundet, f.eks. i kommunerne, hvor man ser på, om man kan ansætte to medarbejdere og forhindre socialt bedrageri, eller hvis man kan ansætte en ekstra medarbejder på jobcenteret, så har man en lønudgift der på måske 0,5 mio. kr., men så kan man måske spare lidt på forsørgelsesudgifterne, fordi det måske kan bidrage til, at der er nogle flere folk, der kommer i arbejde.
Den måde at tænke en businesscase på er fuldstændig integreret i den måde, kommunerne laver deres økonomistyring og budgetlægning på, og det er mig en gåde, at den måde at tænke økonomien på ikke for længst er indarbejdet i den måde, som staten og SKAT tænker sin økonomistyring på.
Jeg synes, det er meget, meget opmuntrende, når vi hører debatten i dag.
Det er jo også der, hvor jeg virkelig synes at skatteministeren skal lytte, og jeg håber også, at de ovre i Finansministeriet, som ligger 50 meter væk, lytter efter, hvad det er for et politisk signal, der kommer fra et flertal her i Folketinget.
Vi ønsker en anden måde at beregne det her på.
Det er jo tydeligt, at det er det, som et flertal i Folketinget ønsker.
Vi ønsker, at en skattemedarbejder, som hiver millioner af kroner hjem hvert eneste år, ikke kun skal opfattes som en udgift, sådan som det sker, når Finansministeriet regner.
Vi ønsker, at indtægter og udgifter skal tænkes sammen.
Jeg er meget positiv over og glad for, at det er en holdning, som nu har materialiseret sig her i Folketinget, og jeg synes, det er meget positivt.
I forhold til B 99, som er det forslag, som Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti har fremsat, om, at vi skal mødes og forhandle om flere ressourcer til indsatsen: Det støtter Enhedslisten selvfølgelig, for så kan vi få den detaljerede diskussion om, hvordan vi præcis gør det.
Det er rigtig godt, at det forslag er fremsat og kan blive vedtaget, så vi kan få diskussionerne med skatteministeren.
Jeg mener i den sammenhæng, når vi ser, at medarbejderne tjener deres løn så mange gange ind, som de gør, at så må en businesscasefinansiering også være noget, vi kan få på bordet allerede nu.
Altså, vi snakker maj måned, og en finanslov skal indgås i november.
Vi har faktisk et helt halvt år til at få kæmpet for, at man kan bruge nye beregningsmetoder, når vi snakker finansloven.
Når man ser på negativ moms, hvor det jo meget foruroligende er sådan, at udbetalingerne af negativ moms er steget med 68 pct. fra 139 mia. kr. i 2009 til 235 mia. kr. i 2015, kan man se, at kun 2 pct. af udbetalingerne er kontrolleret.
De 60 medarbejdere, der sidder på området, skovler penge ind.
Det er jo virkelig en businesscase, der batter.
I forhold til de 1.000 ekstra medarbejdere er det rigtigt, at vi var nogle partier, som i foråret 2016 sagde, at vi skal have 1.000 flere ansatte i SKAT.
Vi tilføjede »mindst«, for vi synes sådan set, at behovet er større.
Det blev skudt ned flere steder fra, for det var urealistisk, og det var overbudspolitik.
Så går der sådan et lille halvt års tid, og så ligger der en plan, »SKAT ud af krisen«, en genopretningsplan for SKAT, hvor der bliver tilført 1.000 ekstra medarbejdere.
Men det er jo så også der, hvor kontrolindsatsen ikke er blevet tilgodeset.
Det er også derfor, vi bliver nødt til at se på, hvordan vi kan ansætte flere folk der.
For Enhedslisten er det selvfølgelig afgørende, at man ikke bare finder på et tal.
Så vi har 7.000 ansatte i dag i hele skattevæsenet.
Det vil blive 8.000 i 2020 med genopretningsplanen for SKAT, »SKAT ud af krisen«.
Hvis der kommer 1.000 ekstra i forbindelse med kontrol, vil det blive 9.000 i 2020, og vi så i virkeligheden gerne, at man gik videre end det.
Vi så gerne, at det tal kom op på 10.000 som styringsmål, herunder også ekstra ansatte til inddrivelse og til mange af de andre funktioner, som der er brug for i SKAT.
Vi kan også se, at der f.eks. er mange af de medarbejdere, der er i dag i SKAT, der går på pension inden for en kortere årrække, og der er jo brug for en form for overlevering af de erfaringer, der er, og der er brug for overlap.
Vi står i en situation, hvor vi sådan set har brug for lidt ekstra luft og en buffer, også til at indføre nye it-systemer og mange ting.
Så et styringsmål på 10.000 er fra Enhedslistens side sådan set optimalt. Så er det jo klart, at man altid skal vurdere, om man har det rigtige antal medarbejdere i forhold til de digitale værktøjer, man har, og i forhold til de opgaver, der skal løses, i forhold til i hvor høj grad virksomhederne overholder skatteloven eller borgere overholder skatteloven, og igen i forhold til hvor meget man skal være efter virksomheder eller borgere eller hvor meget man ikke skal være det.
Det er jo en løbende diskussion og en løbende vurdering af, hvordan man prioriterer ressourcerne, og hvordan ressourcerne skal være.
Men jeg mener, at man roligt kan sige, at lige nu er problemet i SKAT ikke, at der er for mange medarbejdere.
Lige nu er problemet, at der er for få medarbejdere.
Men jeg vil bare sige, at jeg synes, at debatten har været meget positiv, og at dagen i dag er dagen, hvor det her i Folketingssalen vil blive konstateret, at der er et flertal, som ønsker en anden måde at regne på end det, som har været virkeligheden indtil nu.
For den rigtige måde at regne på, i forhold til hvordan det kan betale sig at ansætte folk i SKAT, er fundamentet for, at vi kan få en fornuftig snak om, hvad der skal til, for at vi får genoprettet SKAT rigtigt og får SKAT rigtigt ud af krisen – får vendt udviklingen, sådan at der ikke sker det, som er sket de sidste mange år, nemlig at SKAT er ødelagt og sparet i stykker, men at vi simpelt hen får investeret i et stærkt og handlekraftigt SKAT.