runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2019-10-10:
Tak for det.
Det her er jo et fantastisk projekt, og vi har ventet lidt længe på det,
synes vi i SF, så vi vil selvfølgelig gerne sige tak til ministeren for endelig at få sat det her på anlægsloven.
Det er en bane, som vil øge kapaciteten og sænke rejsetiden, så det er vi selvfølgelig glade for.
Jeg kan også nævne, at vi jo for et halvt års tid siden forsøgte på at få den daværende regering til at respektere det flertal, der var for Togfonden DK, og dermed fremsætte et lovforslag om at få det her som anlægslov, så vi kunne komme i gang, og det var de jo desværre ikke meget for.
Nu er det ikke, fordi jeg vil gøre mig besværlig over for transportministeren, men noget skal jeg jo lave, når jeg ikke klapper ad hans udmærkede initiativer.
Men Socialdemokratiet var jo selv med til sammen med SF og Radikale og Enhedslisten og Dansk Folkeparti at fremsætte et beslutningsforslag i januar om at presse den daværende regering til at respektere det flertal, der var for Togfonden DK og for at få sat det her på anlægsloven og få sat penge af, så vi kunne komme i gang, for det er jo faktisk en bane, som oprindelig skulle have været sat i gang anlægsmæssigt mellem 2020 og 2026.
Derfor er vi jo lidt kede af – jeg ved godt, at det ikke vedrører det her specifikke lovforslag i dets formulering – at regeringen lægger op til først at få det her finansieret fra 2023.
Vi synes, det er dejligt, at I går i gang, men vi ville egentlig godt have, at det gik lidt stærkere.
Jeg kan så forstå, at der egentlig ikke er nogen sådan teknisk begrundelse for, at man først kan gå i gang der, så jeg kunne godt tænke mig at høre transportministeren, om han er enig i, at der ikke er nogen teknisk begrundelse for, at man først vil gå i gang fra 2023.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-10-10:
Jo, det gør det da bestemt.
Andre ordførere var i forhold til de berørte lodsejere inde på, at vi prøver på at ramme så få som overhovedet muligt med det her store anlægsprojekt.
Men det ændrer jo ikke på, at der er mange, der har ventet og ventet, og når vi så ovenikøbet også kan se, at det koster penge i den sidste ende, og at der er færre penge til andre projekter, så er det selvfølgelig ikke noget, man synes er positivt.
Men det glæder mig heller ikke, at den nuværende regering jo så vælger at gøre et glimrende papir med en masse skrift på blankt og strege det hele ud igen, for det betyder også, at vi andre steder kommer til at se nøjagtig de samme typer af scenarier som det, hr. Henning Hyllested på glimrende vis skitserer i den her sag.
Men vi vil altså i Dansk Folkeparti have lov til at se fremad, og vi vil også have lov til at sige, at det, der nu langt om længe kommer til behandling, er rigtig godt for vores infrastruktur i Danmark, og derfor vælger vi at se fremad.
Henning Hyllested (EL), 2019-10-10:
Ærgrer det ikke hr. Hans Kristian Skibby, at projektet er så forsinket, som det er, og at den tidligere regering jo har siddet på hænderne eller rettere har været direkte modstandere af hele togfondsprojektet, herunder Vestfynbanen.
Jeg tænker mere på den situation, der er opstået ved, at projektet jo sådan set bliver 400 mio. kr. dyrere, eller man kunne i hvert fald have sparet 400 mio. kr., hvis man havde etableret Vestfynbanen, samtidig med at man anlagde det tredje spor på Den Vestfynske Motorvej.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt.
Ved den synergieffekt, der kunne have været opnået der, kunne man have sparet de der, jeg tror omkring 400 mio. kr. Ærgrer det ikke ordføreren, at vi er kommet i den situation?
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-10-10:
Jeg vil gerne prøve at starte der, hvor andre slap, i forhold til den lovbehandling, vi har, om etableringen af den her nye jernbane over Fyn.
Det er jo rigtigt, som flere har sagt, at forslaget rent lovgivningsmæssigt har haft en relativt lang og svær fødsel.
Men det skal selvfølgelig ikke betyde, at vi ikke i dag også trods alt skal tillade os at være positive og glade og synes, at det er en god dag for Folketinget, hvor vi langt om længe kan få lovforslaget til behandling og dermed sikre, at vi tilvejebringer, ikke så meget finansieringen, for det har vi tidligere været inde at gøre, men den almindelige gældende lovhjemmel til transportministeren, departementet og i sidste ende Vejdirektoratet til at etablere de anlægsaktiviteter, der skal i gang oven på den glimrende vvm-undersøgelse, som jo er blevet gennemgået.
Det er en lang proces, det tager tid, og vi er i Dansk Folkeparti også indforståede med, at vi ikke kommer til at holde åbningen de første par år, men det tager jo tid at bygge de ting, som skal til.
I Dansk Folkeparti er vi meget glade for, at det her er en aftale, hvor det kan ses, at man faktisk er i stand til at kombinere jernbaneprojekter med motorvejsprojekter.
Derfor synes jeg og Dansk Folkeparti også, det var godt, da de blå partier tilbage i 2017 lavede en klar manifestering i forhold til at fremrykke nogle anlægsinvesteringer til at lave det tredje spor på motorvejsdelen, som jo kommer til at køre nogenlunde parallelt med den nye jernbaneforbindelse, som vi lovbehandler her i dag.
Det giver god energi, og det giver god forståelse af fælles projekter, at vi indtænker både jernbaneinvesteringer og investeringer i den almindelige offentlige transport.
Folk vil meget, meget gerne frekventere vores motorveje, og det skal vi så som Folketing sørge for at facilitere nogle rimelige betingelser for at kunne gøre.
Der har vi haft et efterslæb på Fyn.
Og der er jo et udviklingsprojekt i gang, som ligger lidt op ad den indsats, som kommer til at ske, når vi får det her lovforslag gennemført og går i gang med selve projekteringen.
Andre ordførere har været inde på, at der er så og så mange meter, og at toget kommer til at kunne køre så og så hurtigt, så det skal jeg nok lade være med at trætte folk med.
Jeg skal sådan set
bare på vegne af Dansk Folkeparti kvittere for det gode samarbejde, som vi siden 2010 har haft med de andre partier, om tilvejebringelse af den her del af infrastrukturen i Danmark, og vi ser frem til det videre samarbejde om det her.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-10:
Det kan jeg bekræfte, og det fremgik også af mit svar til hr. Henning Hyllested.
Men det ændrer ikke på, at der er taget 2 mia. kr. af anlægsrammen som sådan.
Thomas Jensen (S), 2019-10-10:
I forhold til igangsættelse og finansiering vil jeg bare spørge hr. Kristian Pihl Lorentzen, om det ikke også er korrekt, at den tidligere regering var underlagt nogle hensyn til en budgetlov, hvilket denne regering også er, som jo har en betydning for, hvornår der ligesom er plads til at kunne igangsætte et projekt som det her.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-10:
Men jeg synes alligevel, det er vigtigt at give signalet, for nu forestår der jo en detailprojektering, hvor man virkelig får tegnet stregerne ude i terrænet, altså så man kan se, hvad det tyder for den enkeltes baghave osv.
Og i den proces er det også vigtigt, at vi virkelig tager hensyn til borgerne, der bliver ramt af det her, for det er voldsomt at anlægge en ny jernbane ud igennem landskabet, og derfor er det så vigtigt at sende det signal, så det er jeg helt enig i.
Det gør det jo ikke lettere at gennemføre tingene hurtigt, for det er faktisk i den første periode, hvor der i forvejen er få penge, at man tolder de 2 mia. kr. på anlægsrammen.
Carl Valentin (SF), 2019-10-10:
Tak for det.
Med lovforslaget ønsker regeringen at gennemføre dele af den aftale, som alle partier indgik i sidste valgperiode.
Lovforslaget lægger op til en række ændringer, som skal sørge for, at reglerne bliver overholdt inden for motorområdet.
I SF mener vi, at det er vigtigt at gøre op med systematisk snyd, og med det her lovforslag tager vi Motorstyrelsens betragtninger seriøst og leverer desuden en skærpet bødepraksis, så der f.eks. ikke udbetales eksportgodtgørelse på et forkert grundlag.
Vi støtter lovforslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-10:
Jeg ser også frem til samrådet, og jeg vil også gerne understrege, at også qua min personlige erfaring må jeg sige, at det apparat, som er kommissarius vedrørende ekspropriationer, er ekstremt professionelt, og at min oplevelse i hvert fald har været, at det også er en funktion, som tager meget stort hensyn til de borgere, som bliver berørt.
Derfor vil jeg bare understrege, at det synes jeg i hvert fald helt grundlæggende er noget, vi skal holde fast i, uanset hvad der sker på dette område.
Jane Heitmann (V), 2019-10-10:
Tak for det.
Og et stort tillykke med ministerens første lovforslag.
Det varmer jo mit lille blå hjerte, at det er et lovforslag, som vedrører Fyn, og det er jo ikke nogen hemmelighed, at det på Fyn har den allerallerhøjeste infrastrukturelle prioritet, da det jo er en udvidelse af E20, og jeg håber ikke, at det her lovforslag kommer til at stå i vejen for, at vi kan få udvidet fynske E20 hurtigt.
Det er klart, at ved førstebehandlingen i dag starter usikkerheden jo for alvor blandt de relevante lodsejere, altså om man er stavnsbundet til sin ejendom fra nu og mange år ud i fremtiden, om hvilke jordpriser der eventuelt bliver eksproprieret til.
Og mit spørgsmål er egentlig: Hvilken besked kan ministeren sende til de fynboer, som nu kan forvente en ekspropriation, for at berolige dem – i forhold til at ministeren selvfølgelig vil sikre rimelige jordpriser, selvfølgelig skal man ikke være bange for at blive stavnsbundet?
Henrik Dahl (LA), 2019-10-10:
Tak for ordet.
Med lovforslag L 22 fjerner man den særlige fradragsret for renter af hybrid kernekapital, og det er jo en genfremsættelse af et lovforslag, der blev fremsat før valget, i næsten uændret form.
Vi er som flere andre også forundrede over, at der ikke længere nævnes noget om aftalen om ret til seniorpension for nedslidte, men det får vi vel lejlighed til at blive klogere på.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-10:
Det var bare, om ordføreren kan bekræfte, at EU ikke konkret har sagt, at det her strider imod EU-lovgivningen.
Henrik Dahl (LA), 2019-10-10:
Det er ganske korrekt, men der er en risiko for, at ordningen bliver underkendt.
Det er jo selvfølgelig en vurderingssag, om man vil løbe den risiko, men det vil vi ikke.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-10:
Vil Liberal Alliance som et borgerligt parti ikke være enig i, at det vil være bedre at vente, inden man lægger en ekstra afgift på 350 mio. kr. ud på en banksektor, som sandsynligvis vil sende regningen videre til borgerne?
Vil det ikke være bedre at vente, til vi kan være sikre på, at EU siger, at det her bliver vi nødt til?
Henrik Dahl (LA), 2019-10-10:
Det kan være meget kostbart for staten, hvis der går meget lang tid og der så f.eks. kommer et tilbagebetalingskrav.
Jeg tror, at det samlede tilbagebetalingskrav i den berygtede Ambisag fra 1980'erne er på 51 mia. kr.
Det er 51 mia. kr., vi taler om, så det er altså en alvorlig sag at blive underkendt, og der mener vi efter at have overvejet sagen ikke, at vi skal acceptere procesrisikoen.
Louise Schack Elholm (V), 2019-10-10:
Første skridt er, at man ikke fjerner den finansiering, der er fundet til det, så hvordan kan det være, at man fjerner de penge, der er sat af til at gennemføre seniorpension, når man siger, at man vil støtte seniorpensionsordningen?
Morten Bødskov (S), 2019-10-10:
Det, at finansieringen ikke er eksplicit beskrevet i det her lovforslag, er jo ikke ensbetydende med, at den ikke indgår i aftalen og i de drøftelser, der er om finansiering af seniorførtidspensionsaftalen.
Det er vi enige i.
Men så synes jeg bare, man skylder svar på, hvordan man har tænkt sig at finde de der 750 mio. kr., som den aftale, man har lavet, altså ikke er finansieret med, hvis vi ser på, hvor stort selve hullet i aftalens finansiering i eksempelvis 2025 ville være.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-10-10:
Tak for det.
Først har jeg lige en bemærkning til det med, at den økonomi, som regeringen har overtaget, skulle være så dårlig.
Trods alt er man alligevel startet med at kunne hæve ydelserne for flygtninge uden at have nogen finansiering bag – man kunne bare tage pengene op af kassen, fordi økonomien faktisk var utrolig sund.
Og nu prøver man så at tegne et billede af, at pengene mangler, fordi man naturligvis ikke selv kan opfylde sine egne valgløfter – og det er så alle os andres skyld.
Jeg vil egentlig bare spørge skatteministeren, hvad de 350 mio. kr., som det her lovforslag indbringer ved at fjerne fradraget for hybrid kernekapital, skal bruges til.
Hvad foreslår ministeren at de penge skal gå til?
Man har jo åbenlyst bevidst fjernet koblingen til seniorpensionen – er det, fordi man ønsker, de skal gå til noget andet?
For ellers kunne man jo bare lade koblingen blive der.
Der må jo være en eller anden grund til, at man har fjernet den her sætning fra det gamle lovforslag.
Hvad skyldes det?
Vil man ikke bruge de her penge på seniorpensionen?
Morten Bødskov (S), 2019-10-10:
Årsagen til, at det er fjernet, er, at regeringen ikke med i aftalen.
Men vi bakker op om den.
Jeg tror, at hr. Dennis Flydtkjær vil vide, at hvis man kigger lidt på tidligere regeringsskift og tidligere aftaler, der ligesom er gået på tværs af regeringsskift, så vil det ikke være nogen overraskende øvelse.
Men det, jeg synes ville være det allerallerbedste, var, hvis Dansk Folkeparti også tog Venstres ordfører i hånden og gik over til beskæftigelsesministeren og medvirkede til at fylde det hul op, man har efterladt i den her aftale, og som jo altså er på op mod 750 mio. kr. i 2025.
Det er da alligevel en sjat.
Det synes jeg da at man skulle gå over og se om man ikke kunne finde en løsning på.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-10-10:
Et nemt finansieringsforslag kunne jo så være, at man lod være med at bruge et par hundrede millioner kroner på at hæve ydelserne til flygtninge – dem kunne man jo så have smidt i den pulje.
Men de ydelser kunne man så godt finde penge til – og de penge kunne man ellers starte med at bruge som en del af finansieringen.
Jeg køber ikke helt den begrundelse, hvor man siger: »Nå ja, men regeringen var ikke med i aftalen«.
Der er jo stadig væk et flertal i Folketinget, der står bag aftalen, selv om regeringen ikke var med i den, altså selv om Socialdemokratiet ikke var med i den.
Koblingen er der jo stadig væk til den finansiering, for man støtter aftalen, og man støtter finansieringen.
Hvorfor så pille det ud?
Det giver jo ikke nogen mening.
Jeg ser det kun som et eller andet benspænd for at så tvivl om, om der overhovedet er en seniorpension, og om der er finansiering.
Der er jo ingen grund til at pille det ud, hvis man så alligevel støtter det.
Eller gør man det?
Altså, jeg synes, det er en lidt søgt forklaring.
Louise Schack Elholm (V), 2019-10-10:
Det undrer mig endnu en gang, at den socialdemokratiske regering ikke vil bakke op om aftalen om seniorpension.
For det første var det noget, som Mette Frederiksen i valgkampen sagde man ville stemme for, altså aftalen om seniorpension, og som jeg forstår det, var det også en del af det forståelsespapir, som man lavede med sine støttepartier, da man fik regeringsmagten, nemlig at man ville bakke op om seniorpensionsaftalen
Hvordan hænger det sammen med, at man fjerner finansieringen til seniorpensionsaftalen?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-10:
Europa-Kommissionen har fastslået, at de danske skatteregler muligvis kan medføre en positiv særbehandling af den finansielle sektor og derved så kan udgøre en ulovlig statsstøtte.
Men som jeg læser det, er det jo ikke fastslået, men det er en generel vurdering, der kommer fra EU, og i Nye Borgerlige lægger vi os altså ikke fladt ned på ryggen, hver gang EU siger vuf.
Hvis man ved lidt om det, vil man også vide, at det ikke er sikkert, at den her udgift kun bliver ved erhvervslivet, men at den jo måske også bliver lagt ud på kunderne, altså ganske almindelige danskere, som har lønkontoer og boliglån og banklån og alle mulige andre lån, og hvor udgiften bliver sendt videre.
Jeg kan ikke lade være med at sige, at vi i tirsdags behandlede en anden sag, hvor man også vil smide ekstra udgifter ud på erhvervslivet, og det gør jo, at jeg på sådan en uge som den her – uge 41 – har været med til at behandle sager, hvor man smider knap 0,5 mia. kr. i ekstra udgifter ud på erhvervslivet.
Det er rigtig, rigtig mange penge, og i de her forslag står der også, at erhvervet sandsynligvis vil sende regningen videre til brugerne.
Det vil vi ikke være med til, det er ikke borgerlig politik, og jeg kan undre mig over, at partier, som i valgkampen kørte med parolen, at det ikke må blive dyrere at være dansker, så vups, blindt og naivt stemmer for de her ting.
Det vil vi ikke være med til i Nye Borgerlige.
Derfor har jeg også et par spørgsmål til selve behandlingen, som vi måske kunne kigge på.
For har alle lande implementeret det her, og har alle lande til hensigt at implementere det her?
Altså, kan være vi fuldstændig sikre på, at det her er noget, som EU står fast på at samtlige lande skal gøre?
Det kunne være dejligt at få en konkretisering af det.
Jeg ved, at der indgår nogle lande – jeg tror, det var Holland og Sverige, der blev sammenlignet med – men er det alle lande, som følger EU's anbefalinger på det her område?
Susanne Zimmer (ALT), 2019-10-10:
I Alternativet synes vi selvfølgelig ikke, at banker skal have særfordele i forhold til andre virksomheder.
Vi synes, det er fint, at der bliver gjort op med den positive særbehandling af finansielle virksomheder, især banker.
Renteudgifter skal behandles på lige fod med almindelige skatteregler.
En forenkling af skatteregler er altid noget, som vi i Alternativet støtter op om.
Vi vil gerne have større gennemsigtighed generelt.
Så også på det punkt er det her rigtig fint.
De 350 mio. kr. kan bruges til mange gode ting – til seniorpension og også til grøn omstilling eller anden velfærd.
Og jeg tænker, at der skal træffes en stor politisk beslutning, i forhold til hvor man bruger pengene bedst.
I Alternativet støtter vi forslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2019-10-10:
Skal det forstås sådan, at Socialdemokraterne ikke bakker op om aftalen om seniorpension?
For Socialdemokraterne har jo tidligere sagt, at de ville støtte op om, at den blev lavet, de var bare ikke tilfredse og de syntes ikke, det var nok.
Bakker Socialdemokraterne ikke længere op om aftalen om seniorpension, nu, hvor man ikke vil sætte pengene af til det?
Troels Ravn (S), 2019-10-10:
Jo, det gør vi helt bestemt.
Det er det klare svar.
Vi bakker stadig væk op om forslaget om seniorførtidspension.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-10-10:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne følge op på det, som min kollega fra Venstre stillede spørgsmål om, for der er noget, jeg ikke forstår.
Hvis man bakker op om seniorpensionen og det tidligere fremgik af lovforslaget, at det finansierer det, hvorfor har man så aktivt foretaget den handling, at man piller det ud?
Hvorfor kunne det ikke få lov til at stå der?
Det er jo faktisk meget normalt, at vi i vores lovforslag, hvis der er noget, der giver et provenu, også henviser til den aftale, som det så indgår i.
Det gør vi typisk.
Her har man fra Socialdemokratiets side så aktivt pillet den del af det om, at det går til seniorpension, ud.
Så hvad er begrundelsen for det?
Troels Ravn (S), 2019-10-10:
Jamen som jeg svarede til Venstres ordfører, hersker der ikke tvivl om, at Socialdemokratiet fortsat bakker op omkring forslaget til seniorførtidspension, og at vi selvfølgelig også vil bakke op om den finansiering, der skal findes.
Kathrine Olldag (RV), 2019-10-10:
Jeg vil egentlig bare gerne følge op, for i Radikale Venstre undrer vi os også over, at den her formulering er pillet ud af lovforslagets kommentarer.
Sådan som jeg forstår ordførerens svar til fru Louise Schack Elholm, er det pillet ud, fordi det er.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig et lidt mere uddybende svar.
Troels Ravn (S), 2019-10-10:
Der vil jeg henholde mig til, at den debat kan vi også tage i det efterfølgende udvalgsarbejde.
Her og nu
og på bundlinjen står, at vi bakker op om seniorførtidspensionsforslaget, og at vi selvfølgelig også vil bakke op om den finansiering, der skal findes.
Marie Bjerre (V), 2019-10-10:
Tak for det.
Som nyvalgt folketingsmedlem fra Nordjylland er det med stor glæde og også med en vis ydmyghed, at jeg står her i dag på Folketingets talerstol for første gang i mit liv.
Det har jeg set frem til, og så har jeg set frem til at tage fat på det, som det hele drejer sig om, nemlig lovgivningsarbejdet.
I dag førstebehandler vi L 22, et lovforslag, som ophæver retten til det særlige fradrag for såkaldt hybrid kernekapital for finansielle udstedere.
På den måde bliver de skatteretlige kriterier for fradrag normaliseret og ligestillet med ikkefinansielle udstedere.
Derudover sikrer lovforslaget, at vi ikke risikerer at komme på kant med EU's statsstøtteregler.
Lovforslaget vedrører i høj grad bankerne.
Med indførelse af det særlige fradrag på hybrid kernekapital rakte politikerne en hjælpende hånd til banksektoren efter finanskrisen, men i dag er bankerne et helt andet sted, heldigvis.
Bankerne er sundere, og derfor behøver de heller ikke længere at blive tilgodeset med særregler.
I Venstre er vi, som de fleste af jer nok ved, imod højere skatter og flere afgifter, og i det lys piner det mig selvfølgelig lidt, at lovforslaget sigter på at afskaffe et fradrag.
Men i Venstre går vi også ind for fair og lige konkurrencevilkår, og med lovforslaget får vi ligestillet de skatteretlige kriterier for rentefradrag, og når Europa-Kommissionen i øvrigt mener, at det særlige fradrag for hybrid kernekapital kan medføre en positiv særbehandling, tager vi det i Venstre alvorligt.
Jeg skal bemærke, at vi i Venstre forudsætter, at provenuet disponeres som led i aftalen om ret til seniorpension for nedslidte, som der jo fortsat er et flertal for her i Folketinget, og på den baggrund stemmer Venstre for lovforslaget.
Jeg skal hilse fra De Konservative og sige, at de også støtter lovforslaget med de samme bemærkninger.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-10-10:
Som nævnt handler det her lovforslag om at fjerne fradragsretten for renteudgifter til det, der hedder hybrid kernekapital.
Fradraget er, som det også fremgår af lovforslaget, fra en tid omkring finanskrisen, hvor vores banker skulle polstres noget mere, så de havde noget at stå imod med, når der kom en potentiel ny finanskrise.
Det var så en del af det, at man gav det her fradrag, fordi hybrid kernekapital så kunne træde ind i stedet for egenkapital og derved også give en polstring, og det kunne jo være godt på det tidspunkt, men nu ser det ud til, at bankerne er bedre polstret.
Oven i det har EU så meddelt, at det her fradrag kan agere ulovlig statsstøtte til bankerne.
Jeg vil egentlig mest af alt glæde mig over, at det, som det også er fremgået af debatten, er en del af finansieringen af den her aftale, der er lavet omkring ret til seniorpension for nedslidte, hvor de her 350 mio. kr. indgår – en ordning, som vi i Dansk Folkeparti synes er ganske fornuftig.
Men jeg vil også sige, at jeg undrer mig over, hvorfor man har valgt at pille det ud af aftalen, fordi det jo er en ren standard herinde, at hvis der er finansiering fra et lovforslag, vises det også, hvilken aftale det så indgår i.
Der har man jo så åbenbart aktivt foretaget en handling om, at det så ikke skal fremgå af det.
Det giver jo den tvivl om, om det så er, fordi man så ikke støtter, at finansieringen går over til seniorpensionen, eller hvad der ellers kan være af grund til det.
Jeg synes egentlig, det er lidt ærgerligt, at man aktivt har foretaget en handling om, at folk simpelt hen ikke skal vide, at de her penge går til seniorpension.
Fra Dansk Folkepartis side bakker vi op om lovforslaget.