runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stine Brix (EL), 2018-05-23:
Tak for den præcisering.
Det er jeg klar over.
Der er intet til hinder i vores forslag for, at man kan lave samarbejde.
Det, som vi lægger op til, og som der også står klart i teksten, er jo, at man skal sikre, at alle borgere har let adgang til det.
Det betyder ikke, at det fysisk skal være placeret i hver enkelt kommune, hvis ikke det er det, der giver mening.
Men alle borgere, uanset hvilken kommune de bor i, skal have let adgang, frem for at det kun er i de omkring 18 kommuner, som vi taler om i dag.
Men det, som jeg godt kunne tænke mig at høre ministeren forholde sig mere til, er det her med, at vi har et sundhedsvæsen, hvor det er helt klart, hvad for nogle tilbud og hvilke rettigheder man har, og så har vi de tilbud, der gælder, når man er i kommunen og har en psykisk krise, hvor det er utrolig forskelligt, og hvor det er meget vanskeligt som borger at finde ud af, hvilke tilbud der er, hvilke rettigheder man har.
Mai Mercado (KF), 2018-05-23:
Jeg tror, at fru Stine Brix opererer med en forkert præmis indlejret her.
For fru Stine Brix stiller det op, som om det er sociale akuttilbud eller ingenting; som om det er en måde at få hjælp på eller ikke at få nogen hjælp overhovedet.
Og der er det jo vigtigt at sige, at kommunerne jo sådan set allerede i dag er forpligtiget til at yde hjælp til borgere, som er i krise, og som er udsatte på den ene eller på den anden måde.
Vi kan så se, at med hjemmelen, der er givet her pr. 1. januar, er der flere kommuner, som vælger at drive og oprette sociale akuttilbud.
Og det er jo rigtig godt, men jeg tror også bare, at man skal have blik for, at kommuner kan være forskellige; man kan have indgået samarbejdsaftaler med en anden kommune, eller der kan være en organisering, som gør, at man i den enkelte kommune tænker, at det måske ikke er lige nu for dem, at de skal prioritere sådan et socialt akuttilbud, fordi de i stedet har en anden organisering, som altså passer bedre til lige præcis den kommune.
Og der tror jeg bare man skal have et blik for, at den nuance også forekommer, og at det altså ikke er et socialt akuttilbud eller ingenting.
Stine Brix (EL), 2018-05-23:
Tak til ministeren, både for roser og for ris.
Jeg er selvfølgelig bekendt med den lovændring, som ministeren henviser til, og som gør det muligt for kommunerne at oprette de her sociale akuttilbud til borgere, der er i psykisk krise.
Og det, der jo er hensigten her, er at sikre, at alle de borgere kan få adgang til sådan et akuttilbud, hvis de har behov for det, uanset hvilken kommune de bor i, om det så er en af de 18 kommuner, der enten har eller tænker på at etablere et tilbud, eller om det er i en af de omkring 80 andre kommuner, som ikke gør sig de overvejelser p.t.
Det ligger jo i forlængelse af en diskussion, vi tit har på sundhedsområdet, hvor vi ser store problemer med geografisk ulighed i forhold til sundhed.
Og det er lidt det, vi ser, når det gælder psykiatrien i kommunerne.
Der bliver det op til den enkelte kommune, om man vil stille det til rådighed.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens overvejelser i forhold til at sikre, at der er ens rettigheder for borgerne, uanset hvilken kommune de bor i.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-23:
Jamen budskabet er modtaget, særlig det, jeg antager var en rosende bemærkning om mit lille, højstemte indslag før, men jeg synes, at vores kulturarv har en stor værdi.
Jeg synes også, at mennesker i dagens Danmark har en ualmindelig stor værdi, det er dog os, der er i live i dag, der skal bære landet frem, så der skal foretages balancerede hensyn hertil.
Jeg siger bare: Vores fortidsminder - hvis først vi fjerner dem, kommer de aldrig tilbage, og de minder os om noget, som vi hver dag, særlig vi, der sidder herinde, skal huske på.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-05-23:
Jeg synes, at den afslutning var, som var den taget direkte ud af Dansk Folkepartis mund.
Det er jeg glad for at høre, men jeg håber så samtidig, at ministeren tager det, at der er mennesker, der kommer i klemme, med sig; der er mennesker, som føler sig kørt over af systemet ved tilfældigheder, og man beskytter et hensyn, som de i den konkrete sag simpelt hen har svært ved at se formålet med.
Og jeg håber, at ministeren på et tidspunkt vil være med til at lave en lempelse af administrationen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-23:
Jeg mener, at gravhøje og andre fortidsminder er en vigtig del af vores kulturarv.
Jeg mener, at det præg, vores forfædre satte på vores land, er med til at minde os om, hvem vi er i dag, hvorfor vi er her i dag.
Det skal vi mindes om en gang imellem.
Det er det, der gør, at mennesker tager i krig og risikerer deres liv for det her land.
Det er de værdier, der ligger spredt rundtomkring, bl.a. i gravhøje, i kongeriget Danmark.
Dem er jeg stolt af.
Liselott Blixt (DF), 2018-05-23:
Jeg er fuldstændig enig.
Der er for mange projekter.
Det er derfor, at jeg i min kommune sagde, at vi skal have en kommunal psykiatrihandlingsplan.
Vi skal sørge for, at vi fanger børn og unge, vi laver en tidlig indsats for de 0-2-årige, for der er rigtig mange psykisk syge der også.
Vi skal gøre noget, så vi får lærerne og pædagogerne klædt på.
Vi skal sikre, at vi tager hånd om de stressramte, de degressive, men vi skal søreme også tage fat i de ældre, der sidder på et plejehjem og har fået en psykisk lidelse.
Der skal kommunerne lave en plan.
Så det håber jeg at vi tager med i en handlingsplan på psykiatriområdet.
Stine Brix (EL), 2018-05-23:
Min tålmodighed rækker ikke til at vente på, at det vokser nedefra.
Jeg synes ikke, der er noget, der tyder på det, og jeg tror, det handler om én ting: penge.
Hvis ikke man har pengene til at etablere det her tilbud, tror jeg heller ikke det kommer til at ske.
Det er derfor, vi ser, at tilbuddet – og nu tør jeg ikke lægge hovedet på blokken, med hensyn til om det kun er i de kommuner, der har været en del af forsøget – rent faktisk stort set kun findes i de kommuner, der har været en del af forsøget.
Det synes jeg er en skam, for det er jo tilfældigt.
Altså, hvad var det for nogle kommuner, der indgik i forsøget?
Det er jo ikke, fordi det er de 14-18 kommuner, som havde mest behov nødvendigvis – det er dem, der måske har søgt eller på anden måde er blevet udvalgt.
Jeg synes faktisk, det er vigtigt, at vi kan sikre, at borgerne, uanset hvilken kommune de så bor i – om det så har været en, der har søgt et projekt eller er blevet udvalgt til at indgå i et forsøg – så kan få adgang til den hjælp, de har brug for.
Carl Holst (V), 2018-05-23:
Endnu en gang tak til ordføreren og forslagsstilleren for engagementet i emnet, som jeg tror vi alle sammen deler.
Vi har så nogle nuancer i, hvordan vi ser på emnet.
Vi bliver nødt til at gøre noget ovenfra.
Nu var både ordføreren og jeg inde på civilsamfundets betydning i drøftelserne.
Tror ordføreren, at det er mere bæredygtigt, at man lovgiver sig til en forpligtelse, end at man siger, at noget vokser nedefra, uanset om det er i Foreningsdanmark eller i det kommunale selvstyre?
Orla Østerby (KF), 2018-05-23:
Tak for det.
Forslagsstillerne bag B 109 vil pålægge regeringen senest den 1. januar 2019 at pålægge kommunerne, at borgere med psykisk lidelse, da der bor i egen bolig, har let adgang til et socialt akuttilbud.
Vi kan sige, at intentionen med forslaget jo kan være rigtig.
Det, som forslaget her jo lægger op til, er, at det skal være alle kommuner med undtagelse af de allermindste.
Spørgsmålet er, om det er den bedste måde at bruge pengene på, altså ved centralt fra at lægge det ud i kommunerne.
Det tror vi ikke.
Forslagsstillerne siger også, at det vurderes, at det her vil koste omkring 230 mio. kr. det første år og 205 mio. kr. i årene efter.
Og der må vi sige, at ministeriet kommer frem til godt og vel det dobbelte, så her mangler der jo i hvert fald noget finansiering.
Forslaget er, at det finansieres via en udligningsskat på pensionsudbetalinger.
Men det, vi støtter, er, at det er vigtigt, at mennesker med psykiske lidelser får den rette hjælp til at klare sig i egen bolig, til at trives der.
Man kan sige, at i forbindelse med de satspuljeprojekter, der var, med at afprøve og udbrede sociale akuttilbud, har det vist sig, at der er mange af kommunerne, der har valgt at fortsætte.
Det er jo sådan, at nogle kommuner i dag har indgået en aftale med regionen – det ved jeg at min egen kommune i Lemvig har gjort sammen med to andre kommuner – om at få det her psykiatritilbud ud i nærheden af borgerne, i kommunen.
Når vi ser samlet på det, er det sådan, at sociale akuttilbud er et supplement til kommunernes eksisterende indsats efter serviceloven, som jo bygger på en individuel, konkret vurdering.
Vi tror på den nære sundhed, også i psykiatrien.
Der vil regionerne mange steder rundtomkring i Danmark sammen med kommunerne blive enige om, at man kan have nogle akuttilbud, der ligger tæt på borgerne, og det vil være det fuldstændig rigtige at gøre, nemlig at lade det være i nærområdet.
Men Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte beslutningsforslaget her.
Trine Torp (SF), 2018-05-23:
Først og fremmest tak til Enhedslisten for at fremsætte det her gode forslag.
Begge intentioner synes vi i SF er rigtig fornuftige.
Sociale akuttilbud er en enorm hjælp og et vigtigt tilbud for mennesker med psykiske lidelser, og det viser erfaringerne på området jo også.
Som der også er redegjort for i bemærkningerne til forslaget, har man gennem to nu afsluttede satspuljeprojekter fra henholdsvis 2008 til 2011 og fra 2014 til 2017 arbejdet med at udbrede sociale akuttilbud.
De gode resultater, bl.a. i forhold til borgernes øgede velbefindende og færre indlæggelser og sengedage i den almene psykiatri, vidner om, at der virkelig er noget at komme efter her, både for den enkelte borger, men også for psykiatrien.
Og jeg tror, vi alle sammen har mødt, hvis man er i kontakt med mennesker, som er psykisk sårbare eller har psykiske lidelser, nogen, der har beskrevet, at det er utrolig svært at finde ud af, hvor man kan få hjælp, og mange oplever også at blive afvist, når de henvender sig nogle steder.
Nogle gange betyder det bedrøveligvis også, at deres lidelser forværres, og i de værste tilfælde ender det med indlæggelse og nogle gange med tvang, fordi man ikke har fået den hjælp, man skulle have.
Så vi bakker op om de tre foreslåede kerneydelser, som er nævnt i forslaget: akuttelefon, en mulighed for at kunne møde op i akuttilbuddet uden visitation og mulighed for at overnatte i akuttilbuddet.
Det er alle vigtige elementer for at skabe nogle robuste og understøttende tilbud, der kan rumme at modtage borgere, der ofte har et stort behov og kommer med kort varsel.
Det er i samme forbindelse fornuftigt, at forslaget også peger på, at tilbuddene skal rumme en udkørende funktion til borgere, som har fået det akut psykisk dårligt, eller som ikke selv kan komme til tilbuddet.
Jeg skal ikke gå meget ind i den foreslåede finansiering i forslaget, men vil blot erklære, at vi fra SF's side er villige til at skaffe en finansiering sammen med forslagsstillerne og andre, der måtte bakke op.
Og på den baggrund støtter SF forslaget.
Marianne Jelved (RV), 2018-05-23:
Det er sådan set det, der er meningen med serviceloven.
Gennem satspuljen har der været en form for udviklingsarbejde, kan man måske kalde det, af akuttilbud til mennesker med psykisk lidelse, der bor i egen bolig.
Men det er forskelligartet efter de forskellige kommuners størrelse og behov, og det er jo i virkeligheden meget lærerigt, at man ikke nødvendigvis kan tage én bestemt form og lægge ned over alle kommuner, fordi der er så mange ting, der spiller ind i kommunernes vurdering af, hvad de har brug for til de enkelte borgere.
Men man kan sige, at det i hvert fald også på forskellig måde har været en succes, og kommunerne har uden tvivl oplevet at have gavn af de to forløb fra satspuljen og set deres forskelligartede behov.
Det synes jeg også er lærerigt.
Det er oplagt, at man lokalt forholder sig til de løsninger, der passer bedst til den enkelte kommune.
Det tror jeg egentlig man også kunne bidrage med, når vi sidder herinde i Folketinget, altså at tage den slags initiativer over for vores egne.
Så med de ord anerkender jeg Enhedslistens ønske om at bidrage til at løse nogle af de her problemer, som vi har som borgere med psykiske lidelser, men jeg vil gå en anden vej end den, Enhedslisten foreslår.
Carl Holst (V), 2018-05-23:
Bemærkningen om Headspace er jeg meget enig med fru Stine Brix i.
Jeg var selv med til at starte Headspace i Esbjerg i sin tid og mødte faktisk ved den lejlighed et psykiatrisk system, der sagde: Det her er farligt, der kan vi ikke bruge frivillige, der skal vi sørge for, at det psykiatriske system agerer.
Så i systemet er der en modstand mod frivillige i forhold til mødet, når unge mennesker kommer og siger: Jeg har ikke brækket en arm, men jeg har ondt i sjælen, for den er knækket.
Og det var den modstand, jeg refererede til.
Det er det tilbud, som jo skal være det, der kitter socialpsykiatrien og behandlingspsykiatrien sammen, og det er i det krydsfelt, beslutningsforslaget opererer.
Det var derfor, jeg tillod mig at nævne det.
Så er jeg ikke enig i, at jeg er systemisk i min afvisning.
Jeg mener faktisk, jeg er meget faglig, i forhold til at man ikke kan sige minimum.
Man bliver nødt til at tage individuelle hensyn i de enkelte kommuner.
Det behov er jeg ikke sikker på lige er det, den kommune, jeg kommer fra, nemlig Vejen Kommune, har.
Stine Brix (EL), 2018-05-23:
Tak for den præcisering.
Det, jeg opponerer mod, er, at hr. Carl Holst lyder, som om det slet ikke kan lade sig gøre.
Jeg kan bare konstatere, at det i hvert fald har kunnet lade sig gøre at lave et forsøg og et projekt, som har kunnet rumme meget forskellige kommuner, og derfor tror jeg også sagtens, det vil kunne lade sig gøre.
Det har jo også været nogle af de krav, der har været gældende ved de forsøg.
Det har bestået af de tre elementer: en døgnakuttelefon; at man kunne fremmøde anonymt, uden at man blev visiteret; og at der var en mulighed for overnatning.
Så der har været stillet nogle krav, som har været kendetegnende for projekterne, og det har været ladsiggørligt.
Så det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at spørge om, er: Hvis nu hr. Carl Holst ikke skulle tage stilling konkret til det her beslutningsforslag, men til ideen, kunne han så se perspektivet i, at vi her fra Folketingets side siger, at der skal være nogle minimumstilbud, så man ved, hvad man kan regne med, hvis man kommer i akut krise, hvor man kan henvende sig, og hvordan man skal gøre det?
Carl Holst (V), 2018-05-23:
Tak for det.
Jeg har jo netop givet udtryk for, at satspuljeevalueringen og projektet var godt, også selv om det opererede på tværs.
Så det er ikke fair, når fru Stine Brix forsøger at skyde mig i skoene, at jeg siger, det ikke kan lade sig gøre.
Det har jo kunnet lade sig gøre, og man er ved at udrulle det – alle, der var med.
Der kommer flere til, det vokser nedefra, og det glæder jeg mig over.
Jeg tror bare, det også skal vokse nedefra.
Nedefra skal det vokse, for det er kommunerne, der har fingeren på pulsen, i forhold til hvilke behov der er, hvilke muligheder man har, og hvilke indsatser der skal kunne tages.
Så har alle en rettighed ifølge serviceloven og andre love, og det skal de fortsat have.
Laura Lindahl (LA), 2018-05-23:
Også fra mig en tak til Enhedslisten for at sætte det her på dagsordenen.
Som hos tidligere ordførere er der også to årsager til, at vi i Liberal Alliance ikke støtter forslaget.
Det er rigtigt nok, at der er blevet lavet en evaluering af satspuljeforsøget, og den viste jo, at brugerne var glade for tilbuddet, og at det gav en tryghed at vide, at man kunne få hjælp døgnet rundt, men det blev ikke vurderet, om det er det her sted, man får mest for pengene.
Det synes jeg er ret relevant.
Der er rigtig mange gode ideer, der er rigtig mange gode intentioner, og der er rigtig mange gode forslag, men jeg tror, det er vigtigt, at vi begynder nøjere at overveje: Hvor får vi mest for pengene, hvor er det, vi hjælper flest mennesker for de ressourcer, vi nu engang har?
Og jeg synes ikke, det er en god idé centralt at beslutte, at alle kommuner skal have et socialt akuttilbud.
Det kan sagtens være, det er en god idé.
Det synes jeg sådan set også det langt hen ad vejen kan være.
Men jeg synes ikke, det er en god idé, at vi centralt beslutter det.
Det er den første årsag.
Den anden er finansieringen.
Enhedslisten foreslår jo en frisk gang brandbeskatning af pensionisters opsparing.
Det er ikke en overraskelse for mig, at Enhedslisten foreslår det, og det er nok heller ikke en overraskelse for Enhedslisten, at Liberal Alliance ikke ønsker at genindføre den her overbeskatning.
Så Liberal Alliance støtter
samlet set ikke forslaget.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-23:
Først og fremmest tak til Enhedslisten for at sætte fokus på psykiatrien og behovet for akuttilbud i psykiatrien.
Flertallet af de socialpsykiatriske tilbud, som eksisterer allerede nu, kræver enten visitation eller en forudgående aftale, og derfor er der med meget stor sandsynlighed en gruppe af borgere, der ikke har adgang til de tilbud, de har brug for, og som passer til deres akutte behov.
Som flere også har været inde på, er det her jo et kommunalt forankret tilbud, det sociale akuttilbud, som er døgnåbent og døgnbemandet, og hvor borgere med akut psykisk krise kan henvende sig uden en forudgående aftale og uden visitation.
Vi er også meget optaget af i Alternativet, at der mangler tilbud til den gruppe, og derfor har vi i vores eget sundhedsudspil faktisk fokus på, at vi gerne vil have flere psykiatrihuse.
De psykiatrihuse, som vi gerne vil have oprettet, kan ligesom med det her forslag komme tættere på borgerne, og vi har jo set med Psykiatriens Hus i Region Midtjylland, at det har en positiv effekt også i forhold til antallet af indlæggelser, og det kan også medvirke til at forebygge uhensigtsmæssige indlæggelser og styrke muligheden for, at man kan klare sig i sit eget hjem og ikke skal igennem en længerevarende behandling.
Vi ønsker også – hvis jeg lige skal nævne vores egne ønsker i den her forbindelse – i de tilbud, som vi foreslår, at man samtidig kan balancere forbruget af medicin, så vi også får et lidt mere nuanceret forhold og en lidt mere nuanceret tilgang til forbruget af medicin og de komplementære muligheder, som anvendes i psykiatrien.
Så vi er enige med Enhedslisten i, at det giver god menneskelig mening at oprette de her akuttilbud, og det giver også god samfundsøkonomisk mening, fordi det nedbringer antallet af sengedage for målgruppen bl.a., og på den baggrund vil jeg sige, at vi er positive over for det fokus, der er på akuttilbuddene.
Om det skal være i præcis den her version, kan vi tale videre om, men vi er i hvert fald positive over for forslaget.
Stine Brix (EL), 2018-05-23:
Jeg mener sagtens, man kan bruge civilsamfundet, også på det her område.
Vi har gode erfaringer med det, f.eks. i det tilbud, der hedder Headspace, som er et tilbud målrettet unge, og som jo på nogle træk minder lidt om det, vi har at gøre med her, som så er et tilbud målrettet voksne.
Der er også forskelle, men det er bare for at sige, at jeg ikke har en principiel modstand mod, at man inddrager civilsamfundet.
Men jeg synes, at hr. Carl Holsts argumentation er sådan lidt en teknisk nedskydning, som er lidt at stramme den, i forhold til hvordan virkeligheden er i forbindelse med at kunne lovgive.
For hr. Carl Holst siger, at det ikke er muligt at lave en lovgivning, som tager højde for, at der kan være forskelle, eller at det ikke er muligt at lave en lovgivning, som tager højde for, at man nogle steder vil have gavn af samarbejde.
Det mener jeg sagtens man kan.
Hvis vi kigger på de erfaringer, vi har med de konkrete projekter, der så har været finansieret via satspuljen, så kan vi jo også se, at de projekter har kunnet rumme meget forskellige kommuner.
Der er både Københavns Kommune, som er en af de 14 i runde 2, og Syddjurs Kommune, som er inden for den samme projektbeskrivelse.
Så jeg vil bare spørge: Mener hr. Carl Holst ikke, man kan lave en lovgivning, som også kan rumme kommunernes forskelligheder, men som dog sikrer, at man skal kunne have et tilbud a la det her, så borgerne ved, hvad de har af rettigheder og muligheder?
Jane Heitmann (V), 2018-05-24:
Jeg er da rigtig glad for det svar, som ordføreren gav her til sidst, nemlig at det kræver økonomi, og jeg vil bare spørge, om ordføreren anerkender, at der samlet set ude i kommunerne bliver brugt flere penge på ældreområdet under den her regering end under den tidligere socialdemokratisk ledede regering.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-24:
Vi har et ansvar, og hver enkelt har også et ansvar på individniveau, kan man sige.
Men det, jeg også gerne vil høre ordføreren om, var om det her med de samfundsmæssige, strukturelle ting.
Altså f.eks. talte jeg med en ældre dame engang, som sagde, at hun lige havde besøgt en af sine veninder, som var endnu ældre.
Og hun havde sagt, at nu var hun blevet sat ud på et plejehjem, helt ude på en mark, og hun plejede at sidde inde i sin lejlighed og kigge ud og se børnene gå i skole om morgenen, og det var ligesom det, som var sjovt, altså at holde øje med de her børn, som gik til og fra skole.
Vi har nogle gange villet gøre det så godt og lavet store og fine lejligheder til de ældre, men der er sket noget strukturelt, som gør, at vi ikke har fået f.eks. mikset generationerne, og at vi holder grupper for sig selv i ensomhed.
Så vil ordføreren være med til, at vi også kigger mere sådan strukturelt på, hvad vi kan gøre, og hvad kan vi hjælpe kommunerne med, så vi forebygger mistrivsel og ensomhed?
Jane Heitmann (V), 2018-05-24:
Vi har jo sammen taget et meget vigtigt initiativ.
Nu har vi jo lige tredjebehandlet lovforslaget om plejehjemsportalen i dag.
Og plejehjemsportalen er jo sådan set tænkt som et redskab, så man både som enkelt borger, når man skal vælge sit sidste hjem, kan gå ind på portalen og se på, hvad det er for et værdisæt, der er på plejehjemmet, måske på det lokale plejehjem – må man have sin hund med, fejrer man jul, hvordan er tilgangen til de pårørende – men jo også så man kan sidde derhjemme i stuen, enten alene eller sammen med sine pårørende, og vælge det plejehjem, som man tænker passer bedst til det menneske, man er.
Og der synes jeg jo at der er rigtig gode muligheder for, at man også kan kigge plejehjem i andre kommuner over skulderen, hvis man nu gerne vil rykke tættere på, hvor f.eks. ens børn bor.
Jette Gottlieb (EL), 2018-05-24:
Sådan tror jeg bestemt ikke man kan måle det.
Jeg kan klart meddele, at Enhedslisten også tidligere har fremsat forslag om en hel milliard kroner ekstra, der skulle ud i kommunerne, men det blev bare forflygtiget.
Så jeg tror ikke, at man kan gøre det op på den måde.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-24:
Jeg vil bare sige tak for talen, og så i respekt for, at ordføreren er standin, vil jeg bare anerkende, at ordføreren kommer ind på netop det her med, at der er samfundsstrukturer, der kan ændres.
Ordføreren nævnte nemlig det her med, at ældre, også de, der ikke er mobile, kommer til at indgå i det helt almindelige byliv.
Det synes jeg er nogle vigtige politiske målsætninger, vi må have, nemlig, at vi også anerkender, at vi kan ændre strukturelt på nogle ting, som gør, at ældre får bedre mental trivsel.
Så det var bare en anerkendelse.
Ordføreren nævner her til sidst, at det ikke kun handler om politik, men at der også er mange familier, der ikke besøger de ældre så ofte, som de har gjort.
Men vi kan jo ikke tvinge familier til at besøge de ældre medborgere, så handler det ikke om, at det må vi ligesom tage til efterretning, altså at der er noget, der kulturelt har ændret sig, så familier ikke er så tæt på hinanden mere, som de var engang, og så prøve at skabe politiske rammer, som hjælper med i forhold til de ændrede strukturer.
Som jeg nævnte før, er der nogle, der tænker i generationshuse og andet, hvor man kan understøtte politisk, at de ældre ikke sidder tilbage uden en familie, der besøger en.