Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Med de overskud, der er i finanssektoren, er det måske lidt svært at se, at det skulle blive et stort tab, at vi også som borgere fik andel i de overskud.
Så siger ministeren, at det er for farligt at have en offentlig bank, men vi har jo offentlige banker.
Vi har jo Vækstfonden eller EIFO, vi har KommuneKredit, og vi har su-lån; der er jo sådan set allerede mange former for offentlig bankvirksomhed, som vi kender.
Jeg ved godt, at der er partier herinde, der heller ikke mener, at man skulle kunne give lån til virksomheder gennem Vækstfonden eller EIFO, og som gerne vil afvikle den.
Det ved jeg at ministeren nok har den modsatte holdning til, og heldigvis for det, for andet ville også være grotesk.
Men jeg har lidt svært ved at forstå det som et argument, for der tager man da også som stat en risiko, og risikoen er næppe større, ved at en folkepensionist kunne få lov at have en billig konto i et offentligt bankinstitut.
Tak for det.
Jeg har glædet mig meget til behandlingen af det her forslag, for jeg ved, at det er noget, som ligger rigtig mange borgere på sinde.
Jeg kan se, når jeg skriver om det på sociale medier og andre steder, at folk med god grund er forarget over, at danske banker lige nu har nogle fuldstændig vanvittige overskud.
Det er bank efter bank efter bank, der kommer med rekordoverskud, altså overskud, som er massivt over, hvad de nogen sinde har haft før.
De penge i de her enorme overskud kan kun komme ét sted fra, og det er nede fra borgernes lommer, folkepensionister, førtidspensionister, lønmodtagere, det er fra de små selvstændige erhvervsdrivende, altså det er fra alle dem, der gør forretning med bankerne.
Det er dem, som betaler for alle de her enorme overprofitter, som bankerne så for størstedelens vedkommende sender videre i lommen på deres ejerkredse.
Hvordan er det her med, at bankerne lige pludselig tjener så ekstremt mange penge, sket?
Den korte historie er jo, at for nogle år siden, da renten var lav, satte bankerne gebyrerne massivt op.
Der var tale om langt, langt højere stigninger i gebyrerne end i den almindelige løn- og prisudvikling, og de sagde, at det blev de nødt til, fordi de ikke længere kunne tjene det samme på renterne, altså på rentemarginalen.
Nu er renten så steget hurtigt og markant, og bankerne tjener som aldrig før på rentemarginalen.
Men de har sjovt nok ikke sat gebyrerne ned, så nu har de altså dobbelt op, det er sådan set den enkle forklaring på det her.
Og der tjener bankerne altså lige nu milliarder af kroner på at modtage vores penge på deres lønkonti, sætte dem ind i Nationalbanken, hæve en rente på 3½ pct. for så at udbetale en rente på 0 eller ½ procent til borgerne.
Det er ikke acceptabelt, og det skal vi ikke finde os i.
Der er blevet sagt her, at det er godt nok, fordi det handler om, at bankerne skal polstre sig.
Bankerne er sådan set velpolstrede, og hvis det var, at det var for at polstre sig, skulle man lade være med at udbetale langt størstedelen af sit overskud videre ud til ejerkredsene.
Så det synes jeg ikke er et godt argument.
Så er det blevet antydet, at bankerne bare tjener penge, fordi de er dygtige og innovative.
Men hvis det var tilfældet, er det jo mærkeligt, at det er hele branchen, som oplever de her enorme overskud.
Og det peger jo på, at der er noget strukturelt på spil her, at det drejer sig om mangel på konkurrence.
Men konkurrencen fungerer ikke på det her område.
Det kan vi se sådan anekdotisk, ved at folk fortæller, at de har meget svært ved at gennemskue priserne.
Det betyder, at folk ikke er særlig tilbøjelige til at skifte bank, og det udnytter bankerne til at drive priserne op, og det kan vi se, når vi kigger på bankernes overskud.
Nu har jeg desværre glemt at tage teksten med herop, men af Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens rapport fremgår det, at de har lavet en undersøgelse af, om bankerne tjener for meget.
De er gået ind med nogle anerkendte økonomiske modeller og har vurderet, hvad det forventede afkast egentlig er af investeringer i bankerne, altså hvad aktionærerne bag en bank kan forvente i forrentning af egenkapitalen.
Der konkluderer de, at bankernes egenkapitalforrentning burde ligge på omkring maksimalt 7 pct., og det er altså markant under det, som bankernes egenkapitalforrentning er.
Jeg tror, at Sydbanks er 23 pct., og det er i den høje ende.
Jeg tror, at Danske Banks var 13-14 pct., hvis ikke jeg husker forkert.
Det vil altså sige, at bankerne tjener mere, end de burde, ifølge økonomisk teori, og når den slags, om jeg så må sige, overnormale profitter opstår, er det et tegn på, at konkurrencen ikke fungerer.