runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2021-02-03:
Tak til hr. Naser Khader.
Jeg er helt sikker på, at jeg forstår, hvad det er, der er motivationen bag det vigtige spørgsmål.
Anholdelsen og nu fængslingen af Navalnyj er helt uacceptabel.
Det har jeg også fra dansk side meldt klart ud, hvilket også er fulgt op af en klar fordømmelse fra et samlet EU.
De seneste to weekender har vi desværre set, at de russiske myndigheder har slået
hårdt ned på store, landsdækkende regeringskritiske demonstrationer.
Undertrykkelsen af kritiske stemmer og begrænsningen af ytrings- og forsamlingsfriheden er stærkt foruroligende, uacceptabel og ikke vejen frem.
Derfor kommer min og det samlede EU's klare fordømmelse og klare opfordring til Rusland om snarest at løslade Navalnyj og de fredelige demonstranter.
Den fælles EU-linje er vigtig, når der skal siges fra over for Rusland.
Jeg har fra dansk side lagt vægt på, at mødet netop anvendes til helt utvetydigt at tilkendegive vores holdning til sagen, ligesom jeg selv gjorde det klart og kontant tilkendegav den holdning ved det møde, jeg havde med Lavrov sidste år.
Som bekendt pressede jeg også på for indførelsen af EU-sanktioner i forbindelse med giftattentatet på Navalnyj.
Regeringen er derfor også rede til aktivt at støtte indførelsen af yderligere EU-sanktioner i sagen om Navalnyj.
Jeg vil dog gerne understrege, at sanktioner ikke er et mål i sig selv og ej heller bør være det eneste instrument i værktøjskassen.
Det er lige så vigtigt, at EU aktivt støtter op om det russiske civilsamfund.
Vi skal stå sammen med befolkningen og stå vagt om de demokratiske værdier og melde konsekvent ud, således at den russiske befolkning ikke er i tvivl om, hvad vi står for.
Naser Khader (KF), 2021-02-03:
Der er dukket meget op siden sidst.
Men så tager jeg det spørgsmål, der er sendt til udenrigsministeren: Vil ministeren svare på, hvordan regeringen har tænkt sig at konfrontere den russiske præsident, Vladimir Putin, så det står klart, at Danmark fordømmer den russiske regerings magtanvendelse over for oppositionen, herunder den nu fængslede Aleksej Navalnyj, og vil ministeren samtidig redegøre for, hvordan den danske regering planlægger at lægge pres på EU for at indføre nye sanktioner mod Rusland?
Og der er mange flere spørgsmål.
Det vil jeg gøre.
Mener ministeren, at det er tilstrækkeligt at åbne for sanktioner over for Rusland?
Ministeren har muligvis et bedre kendskab til russisk magtpolitik end undertegnede, men jeg er spændt på at høre, om trusler tidligere har virket over for Vladimir Putin.
Hvordan mener ministeren, at EU har håndteret Ruslands brud på menneskerettigheder og retsprincipper?
Jeppe Kofod (S), 2021-02-03:
Det drejer sig også om konkret støtte til civilsamfundet, til befolkningen, til journalister, der bliver udsat for overgreb, til folk, der bliver fængslet uden lovlig grund, bare fordi de bruger deres frihedsrettigheder.
Det skal EU stå samlet om at vise: at det sådan set ikke er befolkningen i Rusland, vi har noget problem med, men magthaverne, som begrænser deres rettigheder.
Og vi er villige til at se på alle instrumenter i den forbindelse – som nævnt yderligere sanktioner, men også, hvordan vi kan støtte civilsamfundet mere aktivt fra EU's side.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-03:
Det er jeg selvfølgelig glad for.
En anden ting, man kunne gøre – når vi nu står og brainstormer – handler om: En ting er at få flere fængselsbetjente, men man kunne jo også få færre indsatte.
Vi havde for et par uger siden lejlighed til at diskutere den her manglende efterlevelse af aftalen om afsoning i hjemlandet for andre EU-lande.
Jeg har også haft lejlighed til nu at læse op på den, og som jeg læser den, er der egentlig ikke noget galt med selve aftalen.
Hvis man er idømt en fængselsstraf på mere end 6 måneder, har landene pligt til at tage folk hjem.
Kunne det ikke også være, vi skulle intensivere det, justitsminister, simpelt hen for så at sørge for, at i hvert fald de østeuropæere, der er i danske fængsler, ikke fylder op og gør tilværelsen stresset for vores fængselsbetjente?
Nick Hækkerup (S), 2021-02-03:
Det er også en relevant problemstilling, og sådan som jeg husker det, er jeg faktisk indkaldt i samråd om præcis den problemstilling, så der får jeg lejlighed til at svare på det i dybden, er jeg sikker på.
Og det er rigtigt, at et af de elementer, som vi arbejder med, er det her, der drejer sig om ubetinget fængselsstraf, hvor der helst skal være 6 måneder tilbage, altså som udestår.
Der er jo også nogle sagsbehandlingsskridt internt i vores egne systemer, og jeg tror faktisk, at nogle af dem, hvis man kunne skære ned på dem, ville være egnede til at sikre, at der er flere, som kommer til afsoning i hjemlandet.
Det er jo i hvert fald et fælles ønske at sikre, at der er flere, som afsoner i hjemlandet.
Astrid Krag (S), 2021-02-03:
Vi har jo gjort os nogle rigtig gode erfaringer fra en række frikommuneforsøg, der har været, hvor man – kan man sige – har givet friere tøjler til de sagsbehandlere og de socialrådgivere, der sidder med familiernes og børnene sager, og har kunnet se, hvordan det har givet rigtig, rigtig positive resultater, og vi kommer til at fremlægge det, jeg mener, det er i næste uge, for de ordførere, der skal forhandle for partierne.
Jeg ved ikke, om man får glæde af hr. Morten Messerschmidts selskab, men i hvert fald forventer jeg, at fru Karina Adsbøl kommer, og hele den tanke og de konkrete erfaringer, man har gjort sig, håber vi at kunne løfte med ind i de her forhandlinger.
Og det kræver noget af os som folketingspolitikere, altså at vi vil lade være med at detailstyre så meget, som vi har en tendens til at gøre, men jeg tror, vi kan komme ganske langt med det.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-03:
Tak for svaret.
Jeg er jo helt med på, at der er nogle forskellige systemer, og at det ikke er Familieretshuset, der sagsbehandler de her sager.
Men meget ofte vil man jo som familie være i berøring med flere elementer, og derfor synes jeg jo generelt, når man ser på det pres, systemet er under, at det så er relevant at spørge.
Det er jo børnenes tarv, barnets hensyn, der må være det væsentlige, og når man som borger står i sådan et system, kan man godt blive ramt af en magtesløshed, især også hvis man måske ikke er blandt de mest ressourcestærke i samfundet.
Så derfor vil jeg gerne høre: Hvordan forestiller man sig sådan mere konkret fra ministerens side at ændre på de her strukturer?
Det er jo nemt nok at sige, at administrationen skal væk, at vi skal have tillid osv., men helt konkret hvordan?
Astrid Krag (S), 2021-02-03:
Først kan vi lige tage de lange ventetider ved Familieretshuset, som jo ikke har noget med udspillet »Børnene Først« og anbringelsesområdet at gøre.
Der har vi jo i begge de finanslove, vi har nået at lave indtil videre som regering, afsat trecifrede millionbeløb, fordi det system blev født underfinansieret, og det er jeg enig med spørgeren i er enormt utilfredsstillende og et kæmpestort problem, og det er det jo først og fremmest for de børn, der kommer i klemme.
I forhold til sagsbehandlingstider, sagspres og jo også de fejl, som fru Karina Adsbøl rigtigt påpeger sker, bl.a. at man ikke får gennemført de børnesamtaler, man skal, så håber vi at kunne få opbakning fra Folketingets partier til, at den nye Barnets Lov er mindre procestung end den nuværende lovgivning, og vi får samlet al lovgivning i Barnets Lov, men vi får også fjernet noget af al den ekstreme procesregulering, der er på det her område, så sagsbehandlerne derude får tid til det, der er det væsentligste, nemlig arbejdet med børnene og de familier, der har brug for hjælp.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-03:
Tak, formand.
Når jeg har valgt at være medspørger sammen med fru Karina Adsbøl her i dag, så er det, fordi jeg egentlig ikke som politiker, men som borger det seneste års tid har været mere i kontakt med den her del af systemet, end jeg tror man normalt ønsker sig, og oplevet et system, der er under et meget, meget voldsomt pres.
Der er nogle meget, meget lange sagsbehandlingstider ved Familieretshuset, og der er en underlig tendens i mange kommunale afgørelser, hvor man i hvert fald ikke altid rigtig kan se, at det er barnets tarv, der er blevet inddraget osv.
Og når nu vi har en regering, som jo både før den blev regering, og mens den har været regering, har betonet meget, at man vil være børnenes regering, så er det jo ikke for meget at spørge til: Hvad har man så egentlig tænkt sig at gøre for at rette op på den her situation?
Og det er jo både i forhold til tvangsbortadoptioner osv., men også helt generelt på området.
Astrid Krag (S), 2021-02-03:
Nu har spørgeren sagt flere ting, f.eks at det er svært at få ophævet en adoption, når man ønsker det.
Det vil jeg gerne have konkrete eksempler på fra spørgeren.
Det kan kun ske, hvis det er til barnets bedste, og det er ikke den konkrete kommune, der træffer den beslutning.
Karina Adsbøl (DF), 2021-02-03:
Så kan jeg så forstå på ministerens svar, at ministeren ikke er bekymret for, at der kan være et økonomisk incitament i det her.
Altså, jeg er i jo hvert fald bekymret for, når vi ser på tvangsbortadoption, at der i en kommune som Lolland er en stigning i deres indstillinger omkring tvangsbortadoption.
hvad er så helt konkret forskellen i forhold til det, regeringen kommer med
Hvordan kommer lovgivningen til at se ud i forhold til børnenes stemmer?
For man skal jo passe på med, at man ikke lægger alt ansvaret over på et barn.
Nu er det jo sådan, at vi er bekendt med, at der er rigtig, rigtig mange fejl i de børnesager, og at der er rigtig mange fejl i børnesamtalerne, hvor vi ved, at børnene ikke bliver hørt, og at deres ord ikke bliver vægtet.
Så i forhold til lovgivningen i dag kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren mener, at man, når nu myndighederne vil tvangsbortadoptere, vil give børnene flere rettigheder, i form af at de kan få ophævet deres adoption, såfremt de ønsker det.
Vi har desværre set eksempler på, at det kan være svært at få ophævet adoptionen og herunder også det, at man skal indhente samtykke fra ens adoptivforældre.
Så vil man fra regeringens side gøre det?
En anden ting, jeg synes man skal have fokus på, når man snakker tvangsbortadoption, er, hvordan regeringen vil sikre, at det er i barnets tarv, at et barn bliver tvangsbortadopteret, og at det ikke bliver en brik, et økonomisk incitament, for kommunerne.
For det er jo sådan i dag, at regeringen har sat øget fokus på at lempe reglerne omkring tvangsbortadoption i det her udspil, regeringen er kommet med, og når man vælger at tvangsbortadoptere børn, hvordan vil regeringen så sikre, at det er i børnenes tarv, og at det ikke bliver et økonomisk incitament?
For man kunne jo godt tro det efter regeringens udspil, også i forhold til at der jo ikke er sat så mange midler af til at få vedtaget regeringens udspil.
Nu håber jeg så, der kommer en langvarig forhandling omkring det her, for vi er jo i hvert fald ikke enige i nogen af de elementer, regeringen har spillet ud med.
Astrid Krag (S), 2021-02-03:
Den mulighed har barnet imidlertid allerede i dag.
Børn har således allerede i dag mulighed for at få indflydelse på deres egen situation, og det skal de i allerhøjeste grad fortsat have.
Når der er indledt en sag om ophævelse af en adoption, har myndighederne pligt til at undersøge, om ophævelse af adoptionen er den bedste løsning for barnet.
Til belysning af barnets bedste skal barnet, adoptivforældrene og de oprindelige forældre høres, og der skal naturligvis også lægges vægt på barnets mening.
Derefter skal myndighederne vurdere, om det er bedst for barnet, at adoptionen ophæves.
Det er afgørende for fortsat at passe på barnet.
Spørgeren antyder i spørgsmålet, at børn ikke høres i sager om adoption uden samtykke.
Det er naturligvis ikke korrekt.
Når barnet er fyldt 12 år, gennemføres adoptionen ikke uden samtykke fra barnet, medmindre der er særlige omstændigheder.
Og ved afgørelsen skal der i videst muligt omfang tages hensyn til barnets holdning til adoptionen.
Karina Adsbøl (DF), 2021-02-03:
Tak for det.
Mener ministeren, at børn skal have mulighed for at ophæve en tvangsbortadoption, som de ikke selv har haft indflydelse på, og hvor gammelt skal barnet i så fald være for at få den ret?
Nick Hækkerup (S), 2021-02-03:
Jamen i virkeligheden er der jo flere elementer i det, hvor et af dem er: Hvad kan vi gøre på kort sigt?
Dér er der sat ekstra penge af i finansloven til at imødegå nogle af udfordringerne.
Det kan man roligt kalde et plaster på såret.
Men ud over det kan man sige, at der, hvor vi for alvor skal gøre noget ved de strukturelle problemer, er i forbindelse med den flerårsaftale, som skal forhandles i indeværende år, og som jo tilrettelægger økonomien for de kommende år.
En af grundene til, at vi står i de problemer, som vi står i i øjeblikket, er, at den eksisterende aftale stod på en forventning om en belægningsprocent på, så vidt jeg husker, 96 pct., og vi er nu over 100 pct., og det fører til de her strukturelle problemer eller i hvert fald til nogle af dem.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-03:
Så er der jo sådan set en enighed om, hvad vi kan gøre.
Så er det jo kun et spørgsmål om at skride til handling.
Og der vil jeg så bare høre, om justitsministeren til de mange fængselsbetjente, der sidder derude, måske kan give et perspektiv på, hvornår nogle af de her ting bliver til virkelighed.
For selv om vi lever i et land, hvor der er relativt høj tillid til politikere og til systemet osv., i hvert fald hvis vi sammenligner med andre lande, så kunne der jo alt andet lige godt være en mistillid, der handler om, at det bare er ord og ord.
Det er i hvert fald noget, jeg meget ofte oplever, når man udstikker en retning og siger: Ja, ja, kom tilbage, når der er noget handling.
Hvornår forventer justitsministeren at der kommer handling på det her, så forholdene bliver bedre for vores fængselsbetjente?
Astrid Krag (S), 2021-02-03:
Det var mange ting på en gang.
For at starte bagfra synes jeg nu nok, at der følger økonomi med.
Altså, det er over 760 mio. kr. varigt om året, vi vil løfte det område med.
Det husker jeg ikke at have set under nogen af de regeringer, som Dansk Folkeparti har været med til at holde ved magten.
Så der følger økonomi med det udspil, vi har lagt frem fra regeringens side, som jo handler om at give børnene stærkere rettigheder.
Derfor har vi heller ikke tænkt os at ændre noget som helst ved, at det ikke er kommunen, der beslutter bortadoptioner, for der skal ikke være et økonomisk incitament i det her.
Mette Thiesen (NB), 2021-02-03:
Hvornår forventer ministeren at forhandlingerne med Folketingets partier om en ny langsigtet infrastrukturaftale begynder?
Benny Engelbrecht (S), 2021-02-03:
Tak for spørgsmålet.
Det er min klare ambition, at kommende infrastrukturinvesteringer skal forhandles bredt i Folketinget for at sikre langsigtede og solide politiske aftaler, som adresserer de væsentlige trafikale udfordringer.
Det er væsentligt, at alle ved, hvad man kan forvente på de store linjer; det er en opgave, der kræver tid og et solidt grundlag.
Med aftalen fra december 2020 om grøn vejtransport har regeringen sammen med Radikale Venstre, SF og Enhedslisten sat et ambitiøst mål for fremtidens grønne biler, så vi sikrer, at minimum 775.000 grønne biler kører på vejene i 2030.
I løbet af februar forventes Eldrupkommissionen at komme med sin afsluttende rapport om ladeinfrastruktur til elbiler, sådan at vi har det sidste grundlag på plads for at kunne indlede forhandlingerne.
Så har jeg selvfølgelig også noteret mig, at spørgeren i dagens udgave af Lokalavisen Egedal også har rejst spørgsmålet omkring infrastrukturforhandlinger, og der kan jeg bl.a. se, at man ønsker at prioritere Frederikssundsmotorvejen.
Det er jo ikke overraskende, at der kommer ønsker udefra lokalt, og spørgeren nævner i forbindelse med debatindlægget de lokale ønsker, der er fra de lokale borgmestre, og det forstår jeg sådan set også udmærket.
Jeg tror, at man i hele landet kan finde borgmestre, der ønsker bestemte ting.
Det eneste, jeg måske er lidt overrasket over, er, at der i det konkrete debatindlæg ikke nævnes, at der faktisk netop er blevet præsenteret en opdateret vvm-undersøgelse for netop Frederikssundsmotorvejen, der viser, at forrentningen jo er bedre end hidtil antaget.
Det synes jeg også er værd at bemærke i den her sammenhæng, og på den måde er der jo en række opdaterede vvm-undersøgelser, forundersøgelser og andet teknisk, som vi også helt aktuelt er i gang med at gennemgå og få frem, sådan at vi har det bedst tænkelige beslutningsgrundlag, når vi når frem til forhandlingerne om en grøn mobilitetsplan.
Mette Thiesen (NB), 2021-02-03:
Tusind tak for svaret.
Men det er altså ikke helt godt nok, at ministeren ikke kommer med et klart svar.
Det er efterhånden halvandet år siden, at der var folketingsvalg, og ministerens parti, Socialdemokratiet, gik til valg på, at Danmark skulle have en ny langsigtet infrastrukturplan.
For som partiet skrev i sit udspil: »Der er behov for nye investeringer i vores infrastruktur.
Investeringerne skal gøre hverdagen lettere for mange danskere, ligesom de skal bidrage til et Danmark i bedre balance.
En god og moderne infrastruktur er essentiel for danske virksomheders konkurrenceevne.«
Hvor længe synes ministeren det er rimeligt at de danske bilister og virksomheder skal vente på vished om projekter i deres område, eksempelvis Frederikssundsmotorvejen, som ministeren nævner et indlæg om her?
Og kan ministeren så garantere, at han formår at indgå en ny langsigtet infrastrukturplan i denne valgperiode?
Benny Engelbrecht (S), 2021-02-03:
Det er jo ambitionen.
Det, som kan undre mig, er selvfølgelig, at man ikke også som borgerlig har lyst til at være en del af forhandlingerne omkring at skabe de gode trafikale løsninger.
Og jeg minder lige om, at vi jo ser på det her i to tempi – først med den grønne vejtransportaftale, hvor jeg er meget ærgerlig over, at spørgerens parti ikke var med.
Det var en proces, som tog rigtig lang tid at få på plads, og det kunne jo have været nyttigt, at spørgerens parti også havde været en del af det.
For det er jo en forudsætning for at kunne sikre, når vi så skal lave den grønne mobilitetsplan med investeringer inden for infrastruktur, at de biler, der kører på vejene, også udleder mindre CO 2 .
Mette Thiesen (NB), 2021-02-03:
Vi er sådan set altid klar til at forhandle gode borgerlige løsninger, eksempelvis at man fjerner registreringsafgiften for alle biler og ikke gør det dyrere for danskerne at være bilejer.
Så jeg vil sige, at det, ministeren kommer med, vist lidt er det, man kalder et christiansborgsvar.
Den tidligere regering afsatte over 112 mia. kr. til deres infrastrukturplan, og i Socialdemokratiets udspil fra januar 2019 skrev man, at man ville afsætte mindst 70 mia. kr. til investeringer i infrastruktur og offentlige anlæg over de kommende 10 år.
Kan ministeren så løfte sløret for, om det stadig er ambitionen, eller om eksempelvis de her klimaambitioner betyder færre nye veje og motorveje i Danmark?
Benny Engelbrecht (S), 2021-02-03:
Vi skal nok komme med et konkret udspil på det her område.
Det er klart.
Men jeg synes nu ellers, at spørgeren ganske fint er faldet i gryden med christiansborgretorik, når man ikke rigtig lytter efter, hvad der bliver sagt, herunder det om ambitionen om at skabe en bred politisk aftale.
For det er helt afgørende efter min og regeringens mening, og derfor er det også virkelig ærgerligt, at Nye Borgerlige tydeligvis går mest op i retorik og ikke så meget i, om man nu rent faktisk kan være med til at gøre en forskel.
Jeg håber, man vil genoverveje det, når vi når frem til diskussionerne om infrastruktur, og at man også her vil være med til at skabe nogle konstruktive løsninger.
Det betyder selvfølgelig også, at der er aftaler, som er indgået før i tiden, som man selvfølgelig også skal respektere.
Mette Thiesen (NB), 2021-02-03:
Som jeg sagde til ministeren lige før, kommer Nye Borgerlige selvfølgelig ikke til at være med i en aftale, som gør det dyrere for danskerne.
Vi vil gerne fjerne registreringsafgiften for alle biler og gøre det nemmere og billigere for familierne at have en bil.
Benny Engelbrecht (S), 2021-02-03:
Jeg har på forhånd sagt, at der er ét projekt, som vi ikke kommer til at kigge nærmere på, og det er projektet om Mariager omfartsvej.
Ellers er der ikke på forhånd dømt nogen nye projekter ude, og der ligger rigtig mange gode projekter.
Der skal man selvfølgelig være klar over, at hvis det er sådan, at man ønsker at fremme bestemte projekter – det kunne være Frederikssundsmotorvejen – og hvis der så er nogle ting, som ellers er finansieret, men som man ønsker at finansiere på anden vis, så bliver der færre penge til nye veje.
Sådan er det, og det må Nye Borgerlige i givet fald tage med i de prioriteringsdiskussioner, der bliver, og dermed over for borgerne pege på, hvad det så er for nogle vejprojekter, der ikke skal gennemføres.
Er det Hillerødmotorvejens forlængelse, er det Frederikssundsmotorvejen, eller er det et andet projekt, måske et projekt i Jylland, som man ikke ønsker skal gennemføres, fordi man vil bruge pengene på noget andet?
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-02-03:
Tak for det, og spørgsmål lyder: Vil ministeren tage initiativ til at sikre, at der igen kan underskrives eksportcertifikater og forsegles containere fra Fødevarestyrelsen placeret i tilknytning til Claus Sørensen-frysehuset i Hanstholm, således at fødevarevirksomheder i Thy igen kan få denne service lokalt og ikke skal køre en fordyrende omvej til Fødevarestyrelsens lokaliteter andre steder i landet?
Rasmus Prehn (S), 2021-02-03:
Mange tak for spørgsmålet.
Først og fremmest kan jeg oplyse, at underskrivelse af eksportcertifikater fra Claus Sørensen A/S i Hanstholm sker fra Fødevarestyrelsens lokalitet i Aalborg, og dette er, som jeg er blevet oplyst, ikke blevet ændret de seneste år.
Faktisk skal man helt tilbage til 2017, før det var anderledes.
Jeg kan oplyse, at det desværre har været nødvendigt at flytte opgaven vedrørende forsegling af containere fra kødkontrollen i Thisted til lokalafdelingen i Aalborg fra den 1. januar 2021.
Dette skyldes, som jeg er blevet oplyst, at det ikke har været muligt for Fødevarestyrelsen at rekruttere kompetent personale til kødkontrollen i Thisted.
Jeg vil gerne understrege, at der ikke er tale om at spare på bemandingen.
Omorganiseringen skyldes tværtimod, at rekrutteringen har vist sig vanskelig, og at forsegling af få containere om dagen ikke er tilstrækkeligt til ansættelse af én medarbejder til dette alene.
Hertil kommer, at der er brug for minimum to ansatte til at løse arbejdsopgaven inden for det tidsrum, som Claus Sørensen A/S ønsker.
Fødevarestyrelsen har oplyst mig, at de har inviteret virksomheden til en nærmere drøftelse, så parterne i fællesskab kan finde den bedst mulige løsning.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-02-03:
Tak for svaret.
Det er rigtigt, at den pågældende medarbejder er blevet overført til kødkontrollen i Thisted på Tican, og det er også afgørende vigtigt, at kødkontrollen fungerer på Tican.
Men Tican er jo altså også bruger af servicen.
Jeg synes bare, det er frustrerende at opleve, at regeringen gerne vil tale om at gøre det godt, for at Danmark skal hænge sammen, men når det så bliver konkret, er virkeligheden bare en anden.
Det her betyder, at det bliver dyrere for eksportvirksomheder at transportere deres varer ud af landet.
For i stedet for at kunne få håndteret opgaven lokalt er man nødt til at køre en fordyrende omvej, og der er der sådan set kun de pågældende eksportvirksomheder til at betale den regning.
Mig bekendt – uden at være ekspert udi Fødevarestyrelsens medarbejderes kompetencer – er der vel forskel på de kompetencer, der skal bruges for at være i kødkontrollen på et slagteri, og så at forsegle containere og lave eksportcertifikater.