runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-06-04:
Det er korrekt, at der foregik en virksomhedsoverdragelse fra DIA til Ankestyrelsen for at sikre, at man fik overdraget arkiverne, men det er ikke alle medarbejdere, der er blevet ansat i Ankestyrelsen.
Jeg vil gerne sige, at det stadig væk er rigtig, rigtig vigtigt at konstatere, som jeg også sagde helt indledningsvis i min tale, at der skal to lande til, at man kan foretage en international adoption: et land, der afgiver et barn, og et land, der modtager.
Danmark har haft en vigtig tilsynsopgave.
Det er jeg rigtig, rigtig glad for.
Men vi kan omvendt heller ikke stå på mål for alle ulovligheder, der er sket i et land, som havde nogle lovgivninger og nogle regler tilbage i 1970'erne og 1980'erne, som muliggjorde, at der var penge mellem børnehjem og enkeltpersoner, og en stor efterspørgsel efter raske børn til adoptionen.
Allerførst vil jeg sige, at det er korrekt, at vi har været uenige om udmøntningen af de midler, der ellers indgik i SSA-aftalen for 2024 og 2025, omkring den bagudrettede undersøgelse.
Der kan man i lyset af den debat, vi har her i dag, sige, at det jo er fair nok.
Det, jeg ikke synes er fair, er, at vi heller ikke er nået til enighed om udmøntningen af de midler til Post Adoption Service, som lige præcis skulle styrke indsatsen i forhold til at få hjælp til psykologrådgivning.
Derudover er vi kommet med 35 mio. kr. ekstra, ud over SSA-rammen, til at sikre juridisk rådgivning og det at placere attachéer i fire lande.
Så jeg synes, vi er kommet rigtig langt, og jeg vil sige, at i forhold til undersøgelsen glæder jeg mig til at drøfte undersøgelsens design med SF og Konservative.
Karina Adsbøl (DD), 2025-06-04:
Jeg vil bare have ministeren til at bekræfte, at der, hvor uenigheden har været, er i forhold til det juridiske.
De andre ting, der er blevet debatteret i forhold til at have ret til sin egen historie og alt det, er jo noget, alle partier er enige i, og det er jo ikke der, uenigheden er.
Det var det første.
Det var det med en bekræftelse.
Så vil jeg høre angående undersøgelsen: Hvem, minister, kommer til at lave den, og bliver det sådan, ligesom man kan se det fra Sverige, at der kommer til at sidde juridiske professorer eller kompetencer i spidsen for den her undersøgelse, som der har gjort i Norge og Sverige?
Og når regeringen har fået lavet den her undersøgelse, vil det så være sådan, at der vil komme nogle hovedanbefalinger til regeringen i forhold til handling?
Karin Liltorp (ALT), 2025-06-04:
Det skulle man mene.
Jeg vil igen sige, at jeg ikke bebrejder den nuværende socialminister, som på mange områder gør et supergodt stykke arbejde.
Men jo, oppositionen har presset på for det her i rigtig mange år.
Det virker altid lidt sjovt, at det nu bliver fremlagt som en gave, men det er bare ikke helt den gave, man ønskede sig, for man går slet ikke så langt, som ønsket var, og som de adopterede i virkeligheden ønskede sig.
Karina Adsbøl (DD), 2025-06-04:
Tak, og tak for talen.
Også tak for samarbejdet om det her.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens vurdering af det her.
Nu kan vi se, at der er en række ordførere, der er glade for, at de kan komme i gang med den her undersøgelse, men kan ordføreren ikke bekræfte, at der sidder en minister og det har været en lang, sej kamp igennem flere år?
Der har været adskillige samråd, også under den tidligere minister.
Kunne man ikke for længst være gået i gang og have afdækket det her?
Så er der uenighed om det juridiske, men hvis man gerne vil have handling, kunne man vel have gjort det for lang tid siden?
Karin Liltorp (ALT), 2025-06-04:
Åh, det er så dejligt, når vi får fordrejet det og siger: Hvordan vil man nøjagtig gøre det?
Der vil jeg gerne sige, at jeg ikke er jurist.
Alle os, der sidder i oppositionen, er jo helt med på, at vi skal blive enige om en måde at gøre det på, og at det er de danske myndigheders ansvar, der skal undersøges.
Den synes jeg ikke er så svær at forstå.
Det er lidt sådan her: De danske myndigheders ansvar skal undersøges, og det får vi nogle jurister til at beslutte sammen med os hvordan man bedst gør.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-06-04:
Jeg synes desværre ikke, jeg fik svar på, hvad det er for en helt konkret juridisk undersøgelse, man vil have i Alternativet.
Er det en granskningskommission?
Eller er det en advokatundersøgelse?
Eller er det nogle specialdesignede undersøgelsesmekanismer, man vil ud i?
Jeg kan fortælle, at i nogle af dem kan man ikke interviewe mennesker, der har siddet med det her ansvar, og i andre kan man.
Hvad vil Alternativet egentlig, og hvordan vil det konkret hjælpe de her mennesker, som vi taler om lige nu og her?
For det er meget utydeligt for mig.
Karin Liltorp (ALT), 2025-06-04:
Nu er der gennem tiden lavet rigtig mange juridiske undersøgelser, og de fleste, der har været igennem sådan en og fået medhold, ved, hvor meget det betyder for oprejsningen at vide, at ja, man har været udsat for en kæmpestor uretfærdighed, og at nu siger myndighederne undskyld og giver eventuelt også en økonomisk kompensation.
Det er sket masser af gange igennem den politiske tid, så selvfølgelig kan vi også gøre det her.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-06-04:
Tak for det.
I debatten indtil nu har vi jo sådan skullet lægge øre til, hvilke onde motiver vi andre har for at vælge en anden vej.
Men jeg kunne rigtig godt tænke mig at prøve at spørge ordføreren, om ordføreren ved, hvad det er for en juridisk undersøgelse, Alternativet vil gå med, og hvordan det helt konkret vil hjælpe nogle af de her mennesker.
Karin Liltorp (ALT), 2025-06-04:
Det er svært at vænne sig til.
Der står ikke noget i vores vedtagelsestekst om, at man ikke kan gå i gang nu.
Jeg synes, vi skal gå i gang nu.
Alternativet er, at man laver den her uvildige undersøgelse og så om 2-3 år finder ud af, at der er begået fejl, og så kan man begynde at snakke om en juridisk undersøgelse.
Det synes jeg egentlig er lidt fjollet, når vi allerede ved, at der er blevet begået fejl.
Karina Adsbøl (DD), 2025-06-04:
Jeg tror, der er rigtig mange, der er interesserede i undersøgelsens design, netop i forhold til også at placere et ansvar i forhold til staten, hvad den ligesom skal indeholde, hvad den skal undersøge og alle de ting.
Derfor spurgte jeg faktisk tidligere om, hvem der så skulle stå i spidsen for den, herunder også om man ville gøre, ligesom man har gjort i Norge og Sverige, og også om undersøgelsens hovedanbefalinger, og om der vil foreligge sådan noget, når undersøgelsen er færdig.
Det tænker jeg da at ministeren må have gjort sig nogle tanker om.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-06-04:
Det, jeg kan sige med sikkerhed, er, at ordføreren jo kan starte med at kigge i vedtagelsesteksten, i forhold til hvad det er, undersøgelsen skal belyse, og hvad det er, den skal komme ind på.
Det er jo bl.a. myndighedernes rolle og praksis i forhold til det, der har været i fortiden, og det er organisationerne.
Derudover vil vi selvfølgelig drøfte undersøgelsens design med SF og Konservative, som nu er med i en aftale omkring udmøntningen af at sikre, at vi får lavet den undersøgelse, og det glæder jeg mig til.
Katrine Daugaard (LA), 2025-06-04:
Men Ankestyrelsen har jo lige præcis svigtet her, og det er jo derfor, at der sidder en masse adopterede, som ingen tillid har til, at det er hos dem, PAS ligger.
Det er jo derfor, vi ikke har færdigforhandlet de sidste ting, der blev talt om før.
Det er jo netop, fordi dem, ministeren gerne have skal ind over tingene, har de adopterede ikke tillid til.
Man har også lige ansat alle DIA's medarbejdere i Ankestyrelsen, endda inden man overhovedet undersøgt, hvad de har deltaget i.
Kan ministeren ikke se, at det er galt?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-06-04:
Rigtig mange af de fund, man har gjort gennem tiden, har man jo brugt til at reagere her og nu i forhold til samarbejdet.
F.eks. er samarbejdet ophørt med Sydkorea, og det er ophørt med en lang række andre lande gennem tiden, fordi man har fået viden om det enten fra egne undersøgelser i Danmark eller fra undersøgelser, der er tilvejebragt af andre lande, og som man har oversat og fulgt op på.
Det så man jo, da Ankestyrelsen lavede sin undersøgelse, der kom januar 2024, og der kiggede man på 1970'erne og 1980'erne og fandt frem til konkrete børnehjem, hvor man kunne se at der havde været problemer med f.eks. identiteter og andre ting.
Der er det jo rigtigt, at der vil være nogle tilfælde, hvor vi ikke kan komme videre, fordi der ikke er den viden til stede, måske endda fordi papirerne er forsvundet, også i Sydkorea.
Så på den baggrund vil jeg sige, vi kommer til at udvide vores undersøgelser til alle 70 lande.
Vi kommer til at give endnu flere viden om, hvad det var for en situation, de stod i.
Men der kommer også til at være folk, som vi formentlig ikke kommer til at kunne give fuldstændig oprejsning, fordi den måde, tingene fungerede på i Sydkorea, gjorde, at der skete menneskerettighedskrænkelser.
Det er ikke det samme, som at Danmark i dag kan rette op på alting, for det foregik i Sydkorea, desværre.
Katrine Daugaard (LA), 2025-06-04:
Ministeren bliver nødt til at gøre os klogere på, hvad det er, man lægger op til der skal ske med de fund, man vil gøre.
Vi har jo gjort fund i de andre undersøgelser, der har været, som ingen konsekvenser har haft.
Andre lande har foretaget meget dybdegående undersøgelser, bl.a. i Korea med sandhedskommissionen, hvor man har peget på specifikke børnehjem og specifikke årstal og sagt: De børn ved vi befinder sig i Danmark.
Her vil ministeren jo ikke engang gøre sig den umage at finde ud af, hvem de er, prikke dem på ryggen eller sende dem en mail og sige: Ved du hvad, det drejer sig faktisk om jer.
I er blevet handlet hertil, og I har muligvis nulevende biologisk familie siddende i Korea, som I er blevet stjålet fra.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-06-04:
Jeg synes, der er rigtig mange hvis'er.
I første omgang synes jeg, det er vigtigt, at vi nu får den her uvildige undersøgelse, hvor vi kommer ind på at beskrive og belyse de statslige myndigheders rolle og praksis og også de adoptionsformidlende organisationer, som jo på mange områder agerede i de her lande og var vidende eller uvidende om, hvad det egentlig var, der foregik, og også om de landes lovgivninger om det her.
Så må man jo tage stilling til, hvad der skal ske herefter.
Min forventning er også, som Mette Abildgaard var inde på, at det jo ikke er noget, som folk nødvendigvis behøver at stå alene med.
Det kan også være, man går flere sammen om at ønske at få belyst flere dele også juridisk, og det er det, vi også giver støtte til.
Peder Hvelplund (EL), 2025-06-04:
Så kommer jeg lidt i tvivl, for jeg synes f.eks., at SF's ordfører var meget klar på, at den her undersøgelse kunne vise ting, der kunne gøre, at der så måtte rejses krav om en juridisk undersøgelse.
Derfor skal jeg bare høre, om det efter ministerens opfattelse så er sådan, at der ligesom bliver sat punktum med den her uvildige undersøgelse, at vi nu får afdækket det her, og så vil det under ingen omstændigheder kunne give anledning til, at der skal laves en juridisk undersøgelse.
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Jeg har jo læst vedtagelsesteksten, og jeg synes, at noget af det, der går meget igen, netop er at belyse og beskrive.
Det handler meget om det, vi har gjort, altså en deskriptiv undersøgelse.
Derfor vil jeg egentlig godt høre ministeren: Hvad skal der være af fund i den her undersøgelse, for at det kan føre til, at vi får den juridiske undersøgelse?
De undersøgelser, der er lavet indtil nu, har jo peget på massive svigt og systematiske fejl også fra myndigheders side.
Så hvad er det konkret, der vil skulle findes i den her deskriptive undersøgelse, for at det vil føre til, at vi får den juridiske undersøgelse, der vil kunne placere et myndighedsansvar?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-06-04:
Det forstår jeg også godt.
Godhavnsundersøgelsen har jo også været nævnt og bragt i spil flere gange, men man skal huske på, at Godhavnsrapporten baserer sig på konkrete personers klager over deres opvækstforhold på nogle institutioner, som staten driftede, altså drev selv, i en afgrænset årrække, og den undersøgelse, der bliver lagt op til fra oppositionens side, eller jeg kan ikke engang kalde det oppositionen, for det er fra en række partiers side, er jo en undersøgelse, der favner mange forskellige lande, op til 70 forskellige lande, i over 50 år.
Karin Liltorp (ALT), 2025-06-04:
Jeg er heller ikke tvivl om, at det vil være svært, men det skal jo ikke være en undskyldning for ikke at få en retfærdig rettergang.
Det, jeg nok bare efterspørger en erkendelse af, er, at det i virkeligheden handler om retfærdighed.
Det handler om, at myndighederne har fejlet, og lige nu får vi jo i oppositionen indtryk af, at man ikke vil påtage sig det ansvar, at man er bange for at påtage sig ansvaret.
En ting er at få belyst sin historie, det er jo meget dejligt, men de fleste vil gerne have oprejsning; at der siges: Vi har virkelig udsat dig for en uretfærdighed, så undskyld og her er erstatningen.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-06-04:
Jeg føler, at de er blevet taget som gidsel i diskussionen om netop en bagudrettet undersøgelse, og det synes jeg faktisk ikke er fair over for de mange adopterede, som har behov for det.
Så vil jeg sige i forhold til en juridisk undersøgelse, at det, der er formålet med den undersøgelse, er at understøtte de adopteredes ret til at kende deres historie.
Det bliver også at belyse myndighedernes rolle dengang i forhold til den tilsynsopgave, de havde med de organisationer, som stod for formidlingen ude i mange, mangeartede og forskellige typer lande.
Jeg tror ikke, at det er helt let at placere et ansvar, som mange har sagt i dag.
Det bliver jeg også nødt til ærligt at sige.
Karin Liltorp (ALT), 2025-06-04:
Tak for det, og tak til ministeren.
Som jeg har sagt før, synes jeg, at ministeren generelt gør et fremragende stykke arbejde, og i virkeligheden er alle jo enige om den her støtte til de adopterede.
Der er masser af gode tiltag i den her aftale, men kan jeg ikke få ministeren til at indrømme, hvis ministeren virkelig gransker sit hjerte, at det rigtige ville have været at lave det til en juridisk undersøgelse, så de kan få den retfærdighed, de efterspørger.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-06-04:
Med den her aftale laver vi jo en grundig, uvildig undersøgelse af, hvordan adoptionsformidlingen er foregået gennem tiden.
Det er jo, som jeg har nævnt, de statslige myndigheders tilsyn, der bliver belyst – også i samarbejdet med udlandet – og hvordan man så også i praksis gjorde det, så ikke bare lovgivningen bliver beskrevet, men også, hvordan det så skete i praksis.
Det får man belyst.
Derudover er det sådan, at vi jo giver støtte til, at man også kan få juridisk hjælp til at undersøge sin egen sag.
Til sidst vil jeg også sige, at i den proces vil det også være muligt at se på, ligesom man jo også har gjort det med den undersøgelse, der ligger om 1970'erne og 1980'erne og Sydkorea, om flere vil støtte sig til den her uvildige undersøgelse i forhold til en eventuel retssag ved domstolene.
Peter Kofod (DF), 2025-06-04:
Tak for det.
Jeg har den bekymring, at den her sag er ved at løbe ud i sandet.
Der er gået mange måneder, siden taskforcen afleverede sidst.
Jeg tror, vi alle sammen var i Landstingssalen, da konklusionerne blev fremlagt, og jeg tror, at alle gik hjem med en følelse af, at nu ville regeringen nok påtage sig et eller andet ansvar, og der ville ske noget.
Og der skete ikke rigtig noget, eller der skete faktisk ingenting.
Nu er vi her i dag og drøfter den her sag, for jeg tror nærmest, den samlede opposition har ønsket, at nu skal vi diskutere den her sag igen.
Og regeringens svar er så: Vi må lige afvente nogle retssager, der så kører, og som er slut om 100 år.
Kan den socialdemokratiske ordfører ikke forstå, at vi er mange, der følte, at nu var der endelig kommet hul på den her sag?
Der var endelig sort på hvidt nogle steder, hvor der stod, at myndighederne fundamentalt havde svigtet deres ansvar, og at det var medvirkende til, at så mange mennesker døde den nat.
Er det ikke trist, hvis vi står her, og så er det ved at løbe ud i sandet?
Mette Reissmann (S), 2025-06-04:
Jeg er ikke enig med hr. Peter Kofod i den frygt for, at det løber ud i sandet, som hr. Peter Kofod udtrykker.
Tværtimod har jeg jo lige læst et forslag til vedtagelse op, hvori der inviteres til drøftelse – lige netop når vi har de her to glimrende input til, hvordan det skal løses.
Jeg er helt med på det, når både hr. Peter Skaarup og hr. Peter Kofod siger, at det hver eneste dag er en byrde at bære for de efterladte, at der ikke kommer nogen afslutning.
Det anerkender jeg fuldt ud.
Det ændrer ikke ved, at regeringen og Socialdemokratiet ikke har glemt sagens indhold og ikke har glemt substansen og det smertelige ved det.
Derfor er det også sådan, at der i vedtagelsesteksten netop lægges op til at invitere alle Folketingets partier til en drøftelse hurtigst muligt efter sommerferien og dernæst også igen, når vi kender resultatet af de to verserende sager.
Helle Bonnesen (KF), 2025-06-04:
Det er 35 år siden, at 159 mennesker mistede livet og efterlod familier, pårørende og venner.
Enhver, som har mistet en person, man har nær, eller et familiemedlem på tragisk vis, kan sætte sig ind i, hvordan en katastrofe fylder resten af ens liv.
Den smerte forsvinder aldrig, og det bliver en del af en.
Men de færreste kan nok sætte sig ind i den tragiske hændelse med »Scandinavian Star«, når der er tale om en mordbrand, der er kombineret med, at myndighedernes ansvar bliver en central del af historiefortællingen.
Som andre i salen har jeg heller ikke været personligt involveret i sagsbehandlingen af »Scandinavian Star«, og min viden stammer fra, at jeg som almindelig dansker har fulgt sagen i medierne, selvfølgelig kombineret med forberedelsen til i dag og naturligvis høringen i Landstingssalen i 2024 og undersøgelsen fra 2022.
Det er jo helt tydeligt, at vi står med et stort åg, og at vi står med en stor beslutning.
For hvad er den rigtige vej at gå herfra?
Det oplagte skridt for mig vil være, at vi som politiske partier begynder at drøfte konklusionerne i de to undersøgelser, ikke som en redegørelse og ikke som en høring.
De har begge begrænsninger i deres naturlige form.
Efter den sidste høring, som andre har været inde på var for 9 måneder siden, og som med rette har kritiseret, hvad der skete, er jeg tilfreds med, at vi i det mindste i dag på baggrund af den her redegørelse har en regering, der nu indkalder til netop drøftelse af de to høringer for at diskutere indholdet og kritikken af dem, og hvilke initiativer de kan føre til.
Andre har nævnt de to retssager ved domstolene.
Der mener jeg for så vidt også, at de skal have lov til at gøre deres arbejde.
Jeg skal hilse mange gange fra fru Katrine Robsøe fra Radikale Venstre, som også støtter regeringens vedtagelsestekst, og hun understreger, at det netop har været vigtigt, at vi med den her redegørelse har opnået, at regeringen nu indkalder til den diskussion, vi måske nok skulle have haft for 9 måneder siden, baseret på de to undersøgelser og kritikken af dem.
Vi er nok flere, der forventer et vist tempo, som ikke er identisk med 9 måneder.
Den anden vedtagelsestekst, der ligger her, går meget langt.
Vi mener, at det er et skridt for langt i forhold til de informationer, vi har nu.
Vi kan ikke udelukke, at der er en dag vil opstå den situation, at vi når frem til en undskyldning, og hvad deraf rækker.
Men for nuværende vil vi se frem til, at ministeren snarest indkalder os ordførere til den videre behandling.
Derfor støtter vi sammen med Radikale Venstre, som jeg skal hilse fra, regeringens vedtagelsestekst.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-06-04:
Det tager jeg mere som en kommentar end som et spørgsmål.
Peter Kofod (DF), 2025-06-04:
Men det er jo hele humlen i sagen, at vi ikke ved, hvad det er, der sker derovre.
Jeg har en fornemmelse af, der er et meget bredt flertal i Folketinget, som tror på, at de konklusioner, som taskforcen kom frem til, faktisk er rigtige.
Kan vi så have en situation, hvor Kammeradvokaten på vegne af staten må fremføre det modsatte argument, altså det, som Søfartsstyrelsen har ment i 25-30 år, eller hvor lang tid det nu efterhånden er?
Det er da derfor, det, der bliver fremført derovre, i allerhøjeste grad har en relevans, og det er også derfor, at det er relevant for os at have en opgave med at diskutere sagen til bunds her, og det er også derfor, at vi er nogle partier, som synes, at regeringen er nødt til at svare for sig.
Så jeg er nødt til igen at sige, at det her med at sige, at det bare lige er noget med tredelingen af magten, og at det er et spørgsmål for domstolene, jo ikke går, for vi er i allerhøjeste grad part i det her.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-06-04:
For det første vil jeg sige, at det godt kan være, at det er en fejl, men jeg er ikke vidende om, hvad Kammeradvokaten sidder og siger i den her sag, så det beklager jeg meget.
Det kan være, at hr. Peter Kofod er det.
Vi respekterer domstolene, vi respekterer, at domstolene skal have arbejdsro.
Når domstolene så har afsagt deres kendelse, bliver der indkaldt til møder ovre hos ministeren, og så tager vi politisk stilling til, hvad der skal ske efterfølgende.
Jeg tænker ikke, at der er et eneste parti herinde, herunder regeringen, der er uenig i, at desto før vi kan få sat nogle tykke streger under det her og få afsluttet de pinsler for de ofres familier, der er derude, desto bedre.
Peter Kofod (DF), 2025-06-04:
Situationen er vel den, at hvis man respekterer konklusionerne fra taskforcen, og det følte jeg jo vi var meget enige om, da vi sad ovre i Landstingssalen og fik konklusionerne forelagt, så kan man heller ikke bare affeje det her spørgsmål og så sige, at det er noget, man må tage stilling til ovre ved domstolene.
Den klareste essens af det er jo, hvad Kammeradvokaten siger derovre.
Er det det, som Søfartsstyrelsen har sagt altid, eller er det det, som jeg tror de fleste af os synes er meget veldokumenteret, altså det, som taskforcen kom frem til.
Det kan man jo ikke affeje og sige, at det må nogle andre tage ansvar for og stilling til, for der er vi jo som Folketing og som stat part i den sag, og så kan man ikke bare sige, at det er en lukket konservesdåse, der ligger et andet sted, og at det ikke har noget med os så gøre.
Så jeg må bare spørge: Er det, fordi fru Charlotte Bagge Hansen ikke er enig i konklusionerne fra taskforcen?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-06-04:
Altså, jeg synes, at ordføreren, hvis det er meget, meget magtpåliggende for ham at få svaret på det, skulle invitere kulturministeren på en kop kaffe
jeg hverken kan eller vil kommentere på, hvad en af mine kollegaer har udtalt.
Det kan jeg ikke, for jeg var der ikke.
Steffen Larsen (LA), 2025-06-04:
Spørgsmålet er ikke hypotetisk, for ordføreren har netop stået på talerstolen og sagt, at man i Moderaterne netop respekterer tredelingen af magten, og at man altid gør det.
Nu kan jeg jo så læse et citat op fra en kollega fra Moderaterne, kulturministeren, i forbindelse med Nordic Waste-sagen, mens der foregår både en konkursbegæring og en sag ved retten og der skal til at laves en undersøgelse af myndighederne.
Jeg læser op her: »Ét er, at virksomheden er nødt til at gå konkurs.
Men det her er en personlig falliterklæring og en personlig konkursmelding moralsk for ejeren«.
Således fortsætter en hel artikelserie, hvor kulturministeren kritiserer navngivne personer og kritiserer et sagsforløb, som er for retten.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-06-04:
Med al respekt, hr. Steffen Larsen, tænker jeg ikke lige, at det er i dag, det her spørgsmål hører til.
Jeg vil gerne have lov til at tage stilling til noget konkret.
Hvis ordføreren kommer med nogle konkrete sager og sender dem til mig, skal jeg nok tage mig tid til at kigge på det og svare ja eller nej.
Det er et hypotetisk spørgsmål, som ordføreren her beder mig om at tage stilling til.