runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2018-11-13:
Altså, vi ved jo alle sammen, at hvis man har været meget højt op i et træ, så kan der være problemer med at komme ned igen.
Så meget desto mere synes jeg, der er grund til at sige tak til ordføreren for en meget afbalanceret ordførertale.
Altså, alt det der, vi hørte under kampagnen, om, at pædofile ville få frit spil osv., blev ikke nævnt, og der var en erkendelse af, at vi har fået en ordning, som der godt kan være problemer med, men som fungerer på nuværende tidspunkt, og så skal vi selvfølgelig sørge for, at den bliver ved med det.
Og det vil jeg godt kvittere for, for jeg synes, det er godt og rigtig dejligt at høre det fra den socialdemokratiske ordfører.
Jeg har to spørgsmål.
Det første handler om fortiden: Var det ikke ærgerligt, at vi fik lavet en Lissabontraktat, der betød, at vi ikke kunne tilvælge enkelte retsforbehold, men absolut skulle afskaffe hele retsforbeholdet for f.eks. at være fuldt medlem af Europol?
Det andet spørgsmål, jeg har, er: Nu træder Storbritannien jo ud af EU, og det vil sige, at en kæmpe bidragsyder til Europol vil være uden for samarbejdet.
Er det ikke på tide, at vi finder en måde, hvorpå man i Europa kan lave et fornuftigt politisamarbejde mod grænseoverskridende kriminalitet mellem demokratiske stater, der ikke er bundet op på, at man nødvendigvis er medlem af EU?
Jan E. Jørgensen (V), 2018-11-13:
Denne mulighed vil ikke blive stillet til rådighed for Danmark som følge af, at Danmark efter Europol-aftalen ikke har direkte adgang til EIS.
Rigspolitiet har i den forbindelse oplyst, at det betyder, at dansk politi ikke med samme smidighed som politiet i de øvrige EU-lande vil kunne foretage opslag i EIS som led i det patruljerende politis opgavevaretagelse, herunder i forbindelse med udlændingekontrol, grænsekontrol eller indsatsen over for udenlandske personer med relation til bandemiljøet mv.«
Kan ordføreren se det tragikomiske i, at hans parti har medvirket til, at dansk politi ikke får de muligheder fremover?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-11-13:
Det, jeg kan konstatere, er, at det er nogenlunde samme klamamse, som var med i redegørelsen sidste år.
Der var det også i nær fremtid, at alle de her fortrædeligheder ville ske, og det er det så stadig væk.
Og som jeg også sagde i min ordførertale, er det der begreb åbenbart noget, der rummer en vis elastik.
Jeg ved ikke, om det så er om 10 år, men det rummer i hvert fald en vis elastik.
Jan E. Jørgensen (V), 2018-11-13:
Jeg synes, at hr. Kenneth Kristensen Berth tager meget nonchalant på det, som Rigspolitiet har skrevet, det må jeg sige.
Altså, jeg læner mig op ad Rigspolitiet og betragter dem som større eksperter på operationelt politiarbejde end både jeg selv og ordføreren.
Og her står der altså: »Antræffer politiet således en udenlandsk person eller standser et udenlandsk køretøj, der er mistænkt for at indgå i kriminelle aktiviteter, vil politipersonalet ikke på stedet kunne foretage en søgning via mobiltelefon i EIS med henblik på at fastslå, om den pågældende er kendt for kriminalitet i andre EU-lande.«
Det er ikke særlig tilfredsstillende.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-11-13:
Men det er der så heller ikke nogen der kan i øjeblikket.
Og det er derfor, det er fremtidsmusik.
Jeg har det sådan med fremtidsmusik, at det skal man da selvfølgelig sådan i et eller andet omfang tage alvorligt, men man skal jo heller ikke overdramatisere.
Altså, man skal heller ikke sige, at det her er en katastrofe.
Det er det jo ikke på nogen måde.
Tværtimod har vi nu en aftale, som Rigspolitiet siger er helt i orden og er en god aftale.
Den operationelle praksis er, som den hidtil har været, og Europol er også glade.
Så jeg synes, at vi alle sammen skal være glade.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-13:
Tak for det, formand.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at i Liberal Alliance deler vi forslagsstillernes ønske om at afskaffe begrænsningen af dobbeltuddannelse.
Jeg var faktisk til stede under fru Mette Reissmanns tale – jeg sad blot i grebningen og nød en kop kaffe og nød den gode ordførertale – så jeg har hørt, hvad der er blevet sagt her om vores sommergruppemøde.
Det er klart, at mange studerende, eller nogle studerende i hvert fald, kan opleve det som en begrænsning af deres frihed, at de ikke kan tage parallelle uddannelser.
Som jeg også har sagt ved flere lejligheder, og som hr. Jacob Mark også har holdt mig fast på, har jeg faktisk selv en dobbeltuddannelse, så det ville jo være en anelse hyklerisk, hvis jeg var meget imod det.
Og derfor har vi så også foreslået at fjerne den begrænsning, der er med forbuddet mod dobbeltuddannelse.
Hvis den dag skulle komme, hvor reglerne mod dobbeltuddannelse bliver fjernet, så tror jeg imidlertid ikke – og det er jo meget underligt – at der er nogen som helst diskussion om stress eller om, at det er svært at være ung, eller at det er svært at tage en uddannelse, der vil forstumme.
Jeg tror heller ikke, der er særlig mange, der vil komme til at bruge det, for den sum, som det kostede at tilbyde dobbeltuddannelse, var vel knap et par procent af de penge, vi samlet set bruger på at uddanne unge mennesker.
Så det har aldrig været særlig populært at tage en dobbeltuddannelse.
Jeg tror såmænd også, at de mennesker, som godt kan lide at tale om stress i uddannelsessystemet, nok skal finde nogle andre anledninger til at tale stress op.
Så derfor tror jeg ikke, forslaget kommer til at fjerne stress.
Men hvis vi for et begrænset beløb kan skære lidt ned på antallet af behandlinger her i salen, er pengene måske godt givet ud af alligevel.
Men når vi så ikke kan støtte beslutningsforslaget, sådan som det foreligger, så er det, fordi der jo altså er et finansieringsproblem, som skal løses, og det er et finansieringsproblem, som navnlig ligger Venstre og Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet på sinde.
Begrænsningen af dobbeltuddannelse er jo navnlig disse tre partiers, og derfor er det selvfølgelig også kun rimeligt, at man sætter sig ned og finder en løsning i fællesskab, hvor den her finansiering bliver fastholdt.
Jacob Mark (SF), 2018-11-13:
Det er jo vældig heldigt, at jeg havde taget højde for den bekymring, at der skal findes en finansiering, og at det skal findes i aftalekredsen.
Jeg har simpelt hen på vegne af SF fremsat et forslag, der handler om at indkalde til forhandlinger for at se, om man kan afskaffe uddannelsesloftet; se, om man kan blive enige om en finansiering.
Det var det, som jeg håbede at LA nu, hvor de ikke længere er for uddannelsesloftet, i hvert fald ikke ude i pressen, ville være med på.
Men det lyder ikke til, at man har kunnet presse regeringen til det.
Men jeg vil høre, om ordføreren er opmærksom på, at det ikke er selve loftet, jeg foreslår afskaffet.
Det er et forslag om, at vi skal sætte os sammen og forhandle.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-13:
Men der er også et stort flertal i Folketinget, som tilsyneladende mener, at det ikke gør noget, at det går meget, meget langsomt med at gennemføre reformer.
Så vi går ned i gletsjertempo med reformer, og så kommer det jo nok på et eller andet tidspunkt.
Jacob Mark (SF), 2018-11-13:
Så er det jo godt, at LA altid er der til at piske stemningen og farten op igen.
Hvis det her virkelig ligger LA på sinde – og jeg så, at LA's politiske ordfører var ude på de sociale medier forleden og sige, hvor vigtigt det var at få afskaffet uddannelsesloftet – så ville det jo være nærliggende, at LA selv pressede tempoet lidt i vejret.
Så hvis ikke nu, så hvornår? fristes jeg til at spørge.
Hvis det ikke bliver før et valg, vil man så være indstillet på straks efter et valg at sætte sig sammen og forsøge at finde en alternativ finansiering?
Pernille Schnoor (ALT), 2018-11-13:
Her fra min plads og fra Alternativet skal der i hvert fald lyde et klart og tydeligt ja tak til beslutningsforslaget.
Jeg tror ikke ligesom den tidligere ordfører, at man taler stress op.
Der blev sagt, at det vil man gøre, uanset det her bliver ændret eller ej.
Vi tror i Alternativet, at uddannelsesloftet er med til at skabe stress og frustration omkring uddannelsesvalget, for hvad nu, hvis man vælger forkert?
Vi tror på den gruppe af unge, som ytrer, at de føler sig enormt pressede og føler sig stressede på grund af de mange valg, de står over for i forbindelse med deres uddannelse.
Dansk Magisterforening lavede en undersøgelse, der viste, at stressniveauet blandt de studerende på universiteter og professionshøjskoler er højt.
90 pct. svarede, at de har oplevet stress inden for det seneste semester.
Så det mener vi at vi skal tage meget alvorligt.
Uddannelsesloftet er for mig at se det sidste skud på stammen i en lang række politiske tiltag, som sætter unge under et større pres.
Vi ved, det går ud over deres trivsel, og i bund og grund handler det jo om, om de unge føler, at de kan finde mening med deres liv.
Det er svært at træffe et så afgørende valg, der påvirker så mange år ud i fremtiden, og det er svært at føle sig låst fast i en hverdag, hvor man ikke oplever, at det giver mening.
Derfor skal vi have mere fleksibilitet tilbage i vores uddannelsessystem.
Det ved jeg at de studerende selv synes, og det glæder mig også, at ministeren har fokus på det her med, at vi skal have noget mere fleksibilitet ind i vores uddannelsessystem. Da loftet blev indført, så vi jo en reaktion fra rigtig mange, der følte sig ramt.
Nu bliver der nævnt, at det ikke er et særlig stort antal.
Jeg tror, at dem, der bliver ramt, nok er lidt ligeglade med, hvor store tal vi kan slynge ud her.
Vi så demonstrationer, vi så underskriftsindsamlinger, vi så et borgerforslag i Folketingssalen fra de unge selv.
Så jeg synes, vi skylder de unge at lytte.
Vi skylder dem at have adgang til en uddannelse – samme adgang, som vi selv har haft, os, der sidder her i Folketingssalen.
Vi skylder dem tryghed i uddannelsessystemet.
Vi skylder dem et fleksibelt uddannelsessystem, som tager hensyn til, at man kan tage fejl.
For det er nemlig en rigtig god ting at tage fejl.
Det er det, vi lærer noget af, og det er det, vi skal lære de unge – at det er rigtig godt at tage fejl – og det skal understøttes i vores uddannelsessystem.
Så jeg vil sige, at det glæder mig, at siden borgerforslaget i foråret var på, har både Liberal Alliance og Socialdemokratiet ændret syn på det.
Det glæder mig rigtig meget.
Så hvis nogen skulle være i tvivl, vil jeg sige endnu en gang, at Alternativet stemmer for beslutningsforslaget.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-13:
Nu kan jeg jo ikke svare på, hvor meget politisk kapital mit parti vil have efter et valg.
Så vi må jo først se på, hvor meget politisk kapital vi i det hele taget har, når valget er overstået, og så må vi overveje, hvad vi vil bruge den til.
Men det er da en af tingene, det er helt klart.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-11-13:
Det forekommer mig, at ordføreren tæsker løs på en død sild og forsøger at presse de sidste blodsdråber ud af den der sild, der har ligget sådan
seks, otte, ti dage og rådnet.
Altså, ordføreren siger, at det spidser til.
Jeg kan simpelt hen ikke finde ud af, hvor det er, det spidser til.
For nu var ordføreren så venlig at erindre mig om, hvad der stod i den her før, og så skal jeg altså erindre ordføreren om det samme den her gang.
Altså, der står på side 2: »Det fremgår endvidere af redegørelsen, at det i forhold til adgangen til Europols databaser er Rigspolitiets vurdering, at aftalen sikrer dansk politi en adgang, der operationelt næsten svarer til den direkte adgang, som dansk politi havde frem til den 1. maj 2017.«
Altså, hvor er det, det spidser til?
Jeg er fuldt med på den der fremtidsmusik, men jeg forstår det slet ikke, for hvis man kigger på det i dag, kan jeg simpelt hen ikke se, at det spidser til.
Så vil ordføreren ikke redegøre for, hvor det set gennem dagens briller spidser til?
Jan E. Jørgensen (V), 2018-11-13:
En interessant tanke, siger man – lidt for interessant, synes jeg.
Men det er selvfølgelig meget betegnende, at Enhedslisten ikke kunne give et konkret svar på, hvordan det skulle fungere, for Enhedslistens privilegium er jo, at man kan kritisere, men sjældent stiller noget i stedet.
Med hensyn til den her fremtidsmusik, som vi taler om, med QUEST kan jeg altså bare oplyse om, at Rigspolitiet har oplyst, at for så vidt angår implementeringen af QUEST, er det Tyskland, Estland, Spanien, Finland, Grækenland, Litauen, Slovakiet og Polen, der har haft adgang til et testmiljø i QUEST.
Og Rigspolitiet har endvidere oplyst, at Estland og Spanien forventes snarest at kunne tage systemet i brug operationelt.
Så QUEST og den direkte adgang for politiet er altså i en noget nærmere fremtid end Enhedslistens drømmescenarie om et politifrit samfund.
Søren Søndergaard (EL), 2018-11-13:
Ja, og det var så også derfor, at vi ændrede vores linje – så det kan hr. Jan E. Jørgensen jo ikke bruge som argument.
Men jeg vil så spørge: Hvad er det, man får adgang til via QUEST?
Er det alle oplysninger?
En af de få ting – jeg tror, at det er to eller tre ting – man får adgang til via QUEST, altså når det nu bliver udrullet, for det er jo stadig væk på forsøgsstadiet, er f.eks. oplysninger om våben.
Og undskyld, hvad er problemet i, hvis man har fat i et våben, at kontakte via de kanaler, vi nu kan kontakte via, og høre, om det våben er efterlyst?
Hvad er problemet?
Det er fuldstændig latterligt, for at sige det ligeud.
Og derfor fungerer det system i forhold til våben hundrede procent lige så godt, som QUEST kommer til at fungere.
Christina Egelund (LA), 2018-11-13:
Tak for det, og tak til justitsministeren for redegørelsen.
Vi har jo aftalt at holde øje med, hvordan dansk politi er stillet, hvordan det går, efter at vi indgik en samarbejdsaftale med Europol.
Det er godt, at vi gør det, altså holder øje med det, for det er selvfølgelig vigtigt, at dansk politi har et tilfredsstillende operativt udbytte af de aftaler, vi indgår.
Dansk politi skal selvfølgelig have de værktøjer, de har behov for, når det kommer til at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet, og det har de.
Det er jo det, redegørelsen konkluderer.
Jeg hæfter mig særlig ved, at den aftale, som vi har med Europol, har udmøntet sig på en måde, som gør, at Danmark har bevaret det operationelle udbytte af samarbejdet.
Det er rigtig positivt, det glæder jeg mig over, og det tror jeg også at de andre gør.
Det forlød, dengang vi havde den debat, at Europolaftalen ville kunne medføre nogle operative udfordringer særlig i forhold til vores adgang til EIS.
Derfor læser man selvfølgelig også den del af redegørelsen med særlig interesse.
Og her vurderer Rigspolitiet i dag, at den ordning, som Danmark har, er operativt tilfredsstillende.
Det vil sige, at det fungerer fint.
Det konkluderes også, at den aftale, som Danmark har forhandlet sig frem til, stiller os bedre end de øvrige tredjelande.
Det mener vi faktisk i LA er en indsats, som bør værdsættes.
Summa summarum synes jeg, vi må sige, at når to parter har en gensidig interesse, og her handler det om at hjælpe hinanden med at bekæmpe international kriminalitet, finder man også fornuftige løsninger.
Der har jo ikke været nogen aktører på banen, og det har sådan set været et af vores argumenter hele vejen i denne debat, som har anden interesse, end at dansk politi skal være fuldt operationelle både til at bekæmpe udenlandsk kriminalitet i Danmark, men også til at hjælpe vores partnere i andre lande med at bekæmpe kriminalitet.
Og det viser sig jo så, at når man sætter sig ned og skal finde løsninger, er det sådan set også den fornuft, der råder.
René Gade (ALT), 2018-11-13:
Det er en fornøjelse at være med for første gang, når vi diskuterer det her emne.
Der er flere, der har været igennem det flere gange, og jeg kan godt mærke, at jeg er i detailmæssige menneskehænder, altså som ny retsordfører, i sådan en kreds af EU-ordførere, der virkelig er nede i materien.
Jeg vil starte sådan lidt rundt og sige, at da vi havde folkeafstemningen, sagde vi i Alternativet: Ja, men ... Det var ikke alle, der lige soleklart forstod, hvad vi mente med det, men det var egentlig et soleklart udtryk for, at vi ville ja ved folkeafstemningen.
Vi ville også gerne have flere forbehold væk, altså vi ville faktisk gerne gå endnu dybere i det europæiske samarbejde.
I forhold til Europol registrerer vi ligesom de fleste ordførere i dag, at det går ret godt, altså at det går godt med den her særaftale.
Vi noterer os også, at Rigspolitiet ser udfordringer i fremtiden.
Jeg kan heller ikke komme med et tidsestimat på, hvor lang tid der går, inden udfordringerne sådan for alvor slår igennem, men vi noterer os, at de kan komme, og derfor har det heller ikke rokket ved, at vi selvfølgelig ønsker et endnu tættere samarbejde, og selvfølgelig også at vi bakker op om Europol.
Hvis jeg skulle finde noget, der helt konkret kunne siges at være et problem allerede, er det jo – idet det bliver overstatsligt, idet vores samarbejde bliver mere og mere integreret – at det jo vil være et problem, at vi ikke sidder med i bestyrelsen med stemmeret i Europol.
Det kan det i hvert fald være.
Hvis vi havde det, kunne det være, at vi også kunne tage hånd om nogle af de privatlivsudfordringer, der kunne komme, den dag det scenarie, som ordføreren for Enhedslisten kom op med, opstår, altså, hvor man faktisk har en tilgængelighed til rigtig, rigtig mange informationer fra sin tablet eller telefon om mennesker rundtomkring i Europa.
Så vi siger ja tak til redegørelsen, og tak, fordi jeg måtte blive oplært i nogle af de detailspørgsmål, som jeg ikke kendte til.
GDPR er blevet indført med et europæisk ambitionsniveau, der jo langt overstiger det danske på mange områder, vil jeg påstå, og derfor er jeg også ret tryg ved, at hvis man ender i en løsning, hvor man får den fleksibilitet, så vil det også være en løsning, der efterkommer de behov, som vi har i Alternativet, for god dataføring, og det er faktisk et område, hvor jeg føler mig lidt hjemme som it-ordfører.
Jeg kan jo ikke sige det, før jeg har set, hvad det er for en løsning.
Jeg kunne ikke forestille mig, at den slap igennem nåleøjet, hvis ikke der blev taget virkelig godt hånd om de informationer, der var.
Så var der et spørgsmål mere i forhold til bestyrelsesposten.
Det kan være, at jeg kludrer lidt i det.
Vores observatørrolle kunne vi godt tænke os var på en anden måde, og jeg er faktisk ikke bekendt med, hvor ofte der bliver stemt, og om der nogen sinde er blevet det i bestyrelsen.
Søren Søndergaard (EL), 2018-11-13:
Så det er en lidt vigtig sag, men i den forbindelse vil jeg bare høre, om Alternativet kan love både i forhold til sin kandidatur til Europa-Parlamentet, men også her i Folketingssalen, at den slags ting selvfølgelig ikke kommer til at blive vedtaget og Danmark ikke kommer til at tilslutte sig, uden at vi har en meget, meget grundig diskussion om netop spørgsmålet om registersikkerhed og borgernes rettigheder.
René Gade (ALT), 2018-11-13:
I respekt for min kollega hr. Rasmus Nordqvist, der normalt ville stå her og også er opstillet til netop parlamentsvalget, vil jeg sige, at det tror jeg godt at jeg kan love.
Altså, hvis det er en grundig diskussion, hvor vi skal sikre rammerne på et niveau, der matcher vores ideer om digitale frihedsrettigheder og ønsket om måske at kunne tage data og lægge dem ud i nogle siloer, så det hele ikke bare bliver poolet på samme tid, vil det være en lovning herfra.
Rasmus Nordqvist har vetoret på den – men det vil jeg mene.
Søren Søndergaard (EL), 2018-11-13:
Tak for det, og også her vil jeg takke for en afbalanceret holdning til det resultat, der nåede os, selv om det jo klart var, hvad Alternativet anbefalede.
Det var jo en fuldstændig åben politisk diskussion, der var.
Men jeg har et lidt uddybende spørgsmål til det der med den fremtidsmusik, som ifølge Venstres ordfører ligger lige foran os, faktisk allerede er begyndt med en lang række lande, nemlig det der med, at millioner af embedsmænd rundt omkring i EU og i Europol skal have adgang til direkte at gå ind i Europols registre og søge på alle mulige oplysninger om folk.
Kan man overhovedet forestille sig, at et parti som Alternativet, der snakker om at bevare privacy og forsvare privacy, ville være med til at godkende en sådan ordning?
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg fattede spørgsmålet.
Så kan jeg sige, at selve den idé, der lå i det program, som handlede om, at man kunne organisere kriminalitetsbekæmpelsen på en anden måde, da er en meget interessant tanke.
Jamen det synes jeg da.
Og det, der handler om, hvordan man undgår, at et stående politi bliver brugt til nogle opgaver, som ikke handler om kriminalitetsbekæmpelse, er da en meget interessant tanke.
Men virkeligheden er jo bare, at det, vi konkluderede i den diskussion, vi havde i Enhedslisten, var, at vi ikke kunne give svaret på, hvordan det skulle foregå.
Jan E. Jørgensen (V), 2018-11-13:
Tak for det.
For når jeg læser op af det program, som hr. Søren Søndergaard selv har været med til at vedtage, fra Enhedslisten, som vistnok er blevet afskaffet siden da, kan man se, hvad noget af det vigtigste for Enhedslisten er: »Frem for alt opløsning af politiet og militæret, der gang på gang har vist sig som kapitalmagtens sidste, alt for effektive, allierede.
Et socialistisk samfund kan ikke bare »overtage« den nuværende stat, som fundamentalt set er indrettet til at organisere og forsvare netop et kapitalistisk samfund.
Det gælder den danske stat, og endnu mere altomfattende den EU-stat, der er under opbygning.
« Det må være sød musik i en revolutionærs ører.
Jeg kan næsten høre, hvor meget ordføreren smiler.
Næsten er ikke lige så godt som helt, det går jeg ud fra vi er enige om.
Situationen er i dag nogenlunde tilfredsstillende inden for normal arbejdstid, det medgiver jeg.
Uden for normal arbejdstid er der en forsinkelse, og der er der søgninger, der ville være blevet foretaget, som ikke bliver foretaget.
Det kan der ikke være nogen tvivl om.
Men jeg kommer ikke og påstår, at noget er sprængt i luften af terrorister eller andet, eller at pædofile er væltet ind over grænsen.
Det er slet ikke de skræmmebilleder, vi taler om.
Det, jeg siger, er bare: Den her ordning er mere besværlig, den er mere tidkrævende og dermed ressourcekrævende.
Politiet kunne bruge kræfterne bedre andetsteds, hvis man havde et fuldt og helt medlemskab af Europol.
Det værste er selvfølgelig fremtidsmusikken, som ikke er en eller anden sciencefictionfilm, men som er virkelighed, og som bliver rullet ud, nemlig at man får den direkte søgeadgang ude fra de enkelte politibiler, ude fra grænsekontrollen og andre steder, hvor man systematisk ville have kunnet kontrollere mistænkelige personer, hvis vi havde haft den fulde adgang og det fulde medlemskab af Europol.
Det har vi ikke, og vi må klare os så godt som muligt inden for de rammer, der er.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-11-13:
Det vil jeg nu godt vove at påstå at det er, for man skal jo huske på, hvad alternativet var.
Alternativet ville have været et ja, der havde givet hr. Jan E. Jørgensen og andre i EU-begejstrede mennesker adgang til at aflevere dansk suverænitet ved almindeligt flertal i Folketingssalen, og den fremtid vil jeg gerne friholdes fra.
Jeg skal bare lige høre ordføreren, hvor det er, der står, at der er søgninger, der ikke bliver foretaget.
For det, jeg læser, er, at der er søgninger, som bliver foretaget.
Hvis de ikke er akutte, bliver de foretaget dagen efter.
Men jeg synes ikke, jeg kan læse nogen steder, at man siger, at der er nogle søgninger, man ville have foretaget, som man ikke foretager i aftentimerne.
Jan E. Jørgensen (V), 2018-11-13:
Altså, der er jo tale om en konkret vurdering: Er en opgave er af hastende karakter, eller er den ikke?
Og er den af hastende karakter, er det rigtigt, at så foretager man søgningen, og så er der en forsinkelse på, hvor lang tid det tager at få de oplysninger ind.
Og da det er et skøn i hvert enkelt tilfælde, vil der jo være søgninger, der først bliver foretaget dagen efter inden for normal arbejdstid.