runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Olumeko (ALT), 2025-11-06:
Tak for ordet.
Jeg er vikar i dag for min kollega Helene Brydensholt.
Tidligere ordførere før mig har allerede redegjort for lovforslaget, men også for dataforordningen, så det vil jeg lade være med at kede jer med.
Til gengæld vil jeg sige, at vi i Alternativet sådan umiddelbart ser positivt på lovforslaget, som tilvejebringer supplerende nationale rammer for dataforordningen, men at vi jo også lægger mærke til, at der i høringssvarene er en bekymring for manglende klageadgang, og at der er et behov for at kunne forstå de her regler; at der behov for en tydeligere vejledning i forhold til at forstå de forpligtelser, som både myndigheder og virksomheder skal leve op til som følge af forordningen.
Og som ordføreren for SF ganske rigtigt sagde, er der også en bekymring i forhold til armslængdeprincippet.
For nu forventer vi i Alternativet at stemme for lovforslaget, men der er altså nogle bekymringer, vi skal dykke ned i i udvalgsbehandlingen.
Caroline Stage Olsen (M), 2025-11-06:
Tak for det, og tak for nogle skønne indlæg.
I vores digitale tidsalder er data afgørende både for vores økonomi og for vores samfund.
Uanset hvad vi gør, genereres der hver dag data, og den data rummer store potentialer og også positive potentialer, men vi har nogle udfordringer i forhold til techgiganternes datamonopol.
Der er nogle få virksomheder, som har kontrol over enorme mængder af data, og det påvirker alt fra konkurrence til adgang til information.
Med datadelingsforordningen tager vi et vigtigt skridt, synes jeg, mod at skabe et fælles europæisk datamarked, hvor vi kan skabe mere retfærdig fordeling af værdi fra data og udnytte de store mængder af data, som vi har i samfundet til innovation og styrket konkurrence.
Hovedprincippet i forordningen er, at både virksomheder og forbrugere skal have mulighed for at tilgå, forvalte og dele de data, som de selv bidrager til at skabe.
Forordningen skal skabe en mere retfærdig datadeling og skal også sætte nogle klare regler for, hvem der kan tilgå og bruge data, samt under hvad for nogen betingelser.
F.eks. har den her forordning og reglerne hensigt til at beskytte de små og mellemstore virksomheder mod urimelige kontraktvilkår i datadelingsaftaler.
Med det her konkrete lovforslag udpeges Digitaliseringsstyrelsen som kompetent myndighed til at føre tilsyn med reglerne og med, at de overholdes.
Konkret indføres der også nogle supplerende bestemmelser, som fastsætter rammerne for et effektivt tilsyn, forhåbentlig, herunder håndhævelsesbeføjelser og sanktionsmuligheder.
Lovforslaget skal sikre, at reglerne i dataforordningen bliver håndhævet effektivt og skaber en mere retfærdig adgang til og kontrol over data for både borgere og virksomheder.
Det tror jeg personligt vil ruste Danmark for fremtiden og bidrage til en stærkere dansk dataøkonomi.
Jeg står selvfølgelig til rådighed for at besvare spørgsmål, som udvalget måtte ønske belyst under udvalgsbehandlingen, og selvfølgelig også her i dag.
Tak for ordet.
Sophie Løhde (V), 2025-11-06:
Vi mener, at man skal have dansk statsborgerskab for at kunne stemme til Folketinget i Danmark.
For så vidt angår ens muligheder for at stemme til lokal- og regionalvalg, bygger de nugældende regler på den politiske aftale, som Dansk Folkeparti har været med til at indgå.
Så kan man diskutere inden for de muligheder, der er for at regulere det, hvad det skal være.
Under en foregående regering var det 3 år, så blev det strammet op til 4 år, og jeg mener, at man maksimalt kan gå op til 5 år.
Er der fundet den rette balance?
Det kan man jo godt tage en politisk diskussion af.
bare sige, at når man ser ned over antallet og også andelen af udlændinge, der kan stemme til det kommende kommunal- og regionalvalg, og hvor det meget ofte lyder, som om de alle sammen kommer fra Mellemøsten, så er de største grupper jo altså, kære venner, EU-borgere.
Det land, der er mest repræsenteret både antals- og andelsmæssigt, er Polen; dermed er det polakker, der arbejder i Danmark, betaler skat her, har børn i daginstitutioner og går på arbejde og bidrager til, at dansk økonomi er sund.
Hvorfor?
Fordi vi mangler arbejdskraft i Danmark og i de her år er afhængige af, at der er international arbejdskraft, som har lyst til at bidrage i Danmark, hvor man så har mulighed for at kunne udøve sin demokratiske ret alene i forbindelse med kommunal- og regionalvalg.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Jeg er lidt nysgerrig på, om det er et grundlæggende princip, eller om det er en praktisk foranstaltning, vi taler om her.
Lige nu taler vi om, at det er ca. 500.000 mennesker, der kan stemme til et dansk valg, altså udlændinge, der kan påvirke et dansk kommunalvalg.
Hvis nu udviklingen fortsætter og vi snakker 1 million udlændinge ud af 4½ millioner mennesker, der kan stemme, eller 1,5 millioner udlændinge ud af 4½ millioner mennesker, vil ministeren så sige, at der kan komme et tidspunkt, hvor det godt kan udvikle sig til at blive en udfordring, at så mange udlændinge kan påvirke danske kommunalvalg?
Sophie Løhde (V), 2025-11-06:
Der er ikke nogen tvivl om, at jeg da synes, at det er en vigtig diskussion.
Med til billedet hører også – det er ikke altid, at det bliver fremhævet i debatten – at udlændinge jo generelt har en markant lavere stemmedeltagelse, end hvis vi sammenligner med den øvrige del af befolkningen.
Jeg tror, at den ligger på under 30 pct., mens det er i omegnen af 70 pct. for den øvrige del, som stemmer i forbindelse med kommunal- og regionalvalg.
Det, der er et grundlæggende princip, er, at man selvfølgelig skal være dansk statsborger for at kunne stemme til folketingsvalget, og så har det jo den indbyggede logik, at i de år, hvor Danmark i særdeleshed mangler international arbejdskraft, hvorfor der f.eks. også er mange europæiske borgere, der arbejder og bor i Danmark, betaler skat, har børn i daginstitution og så fremdeles, er der flere, der opnår stemmeret til kommunalvalg og til regionalvalg.
De er jo afskåret fra at stemme til et folketingsvalg, hvis de ikke er danske statsborgere.
Det er da et helt grundlæggende princip, men diskussionen er selvfølgelig vigtig.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Respekt for det meget elegante forsøg på ikke at svare på mit spørgsmål.
Jeg vil gerne have at vide, om ministeren mener, at vi kan nå et antal af udlændinge i Danmark, som kan være så stort, at det kan udgøre en udfordring, at de stemmer til et kommunalvalg.
Det er et meget simpelt spørgsmål.
Det er ikke noget om alt det andet eller om, hvem der er her eller noget.
Kan antallet, altså andelen i forhold til danske vælgere med dansk statsborgerskab, på et tidspunkt blive så højt, at det rent faktisk udgør et problem, eller ser man overhovedet ikke, at det kan blive noget som helst problem på et tidspunkt?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg synes jo, det er et problem.
Valgplakaterne er oppe nu, og det er ikke mange af dem, der ikke er skrevet på dansk, der er skrevet på polsk.
Det bliver jeg nødt til at sige.
Jeg ser heller ikke ret mange på hollandsk.
Jeg har slet ikke set nogen på tysk.
Det, jeg til gengæld ser, er nogle, hvor det dybest set er på et sprog, som jeg i hvert fald ikke har lært endnu, det bliver skrevet på.
Vi er kommet i en situation i Danmark, hvor folk kan stemme til noget, som er meget vigtigt lokalt og regionalt, og det er de her valg; de er jo meget vigtige for nærområderne.
Mener ministeren, at det kan være problematisk, at vi allerede nu har regler, der åbenbart lader folk stemme, som tilsyneladende ikke er i stand til at læse dansk?
Mener ministeren, at det er et problem, at vi ved tidligere valg har set, at der blev arrangeret valgbusser af kandidater ude i områder, hvor valgdeltagelsen, som ministeren siger, er lav, og man på den måde kan få nogle vælgere, der måske ikke har sat sig ind i, hvad det er, vi stemmer til, for de kan som sagt ikke dansk, og at vi dermed ikke får den brede palet af holdninger?
Mener ministeren, at vi er kommet til et sted, hvor vi måske skal til at regulere?
Sophie Løhde (V), 2025-11-06:
Jeg mener generelt, at man skal engagere sig og sætte sig ind i, hvad det er, man skal stemme til, og det er jo sådan, at dem, der stemmer, også er dem, der bestemmer.
Så jeg vil jo opfordre flest mulige til at benytte sig af deres demokratiske rettigheder i forbindelse med afholdelse af det kommende kommunale og regionale valg.
Men jeg er også nødt til at sige, at de tre mest repræsenterede nationaliteter blandt de udenlandske vælgergrupper altså er EU-statsborgere.
Det gælder i øvrigt også for mange af de største udenlandske vælgergrupper, og det er derfor, at jeg tog afsæt i f.eks. Polen, der udgør den største gruppe i både antal og i procentandel.
Der blev nævnt Tyskland.
De ligger på en tredjeplads.
Italien ligger på en sjetteplads.
Sverige ligger på en syvendeplads.
De har mulighed for at stemme til kommunal- og regionalvalg, hvis de er bosiddende i Danmark, betaler skat, måske har børn i skole eller er under uddannelse eller i daginstitution, eller hvad ved jeg.
Hvorvidt man skal udsende kommunale valgbusser, mener jeg er et anliggende i den enkelte kommune at tage stilling til, i forhold til hvordan man også mest hensigtsmæssigt tilrettelægger lokalvalget i kommunen.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Det tyder på, at svenskerne kan forstå og læse de danske valgplakater.
Det tyder det også på med polakkerne og tyskerne, for jeg har ikke set nogen på de sprog.
Det, jeg har en formodning om, er, at der er nogle, der kommer hertil og måske ikke lige får pakket deres kulturelle bagage ud, og som nu bliver brugt til at skaffe stemmer til politikere, der fuldstændig har det superfint med, at de ikke forstår, hvad det er, de stemmer om; det er en påstand.
Da jeg ikke har mulighed for som demokratisk modstander at læse, hvad der står på valgplakaterne eller i pjecerne for den sags skyld, så stiller det jo også mig dårligt, for så skal jeg jo til at have krav om, at alting skal skrives, sådan at vi alle sammen kan deltage, og det skal vi jo godt lave.
Men det synes jeg måske er en skæv vej at gå.
Men som sagt, minister, det er ikke polakkerne, og det er jo heller svenskerne, vi i Danmarksdemokraterne er bange for.
Sophie Løhde (V), 2025-11-06:
For så vidt angår tredjelandsborgere, er der jo altså også nogle regler som følge af vores udlændingelovgivning, som regulerer, hvem det er, der har lov til at opholde sig her, f.eks. i forhold til at opnå en arbejdstilladelse i Danmark.
Betyder det, at man skal sige, at alt er fuldstændig mejslet i granit, og at der er ingenting, der nogen sinde kan laves om og andet?
Nej, jeg synes da, at man skal diskutere.
Det svarede jeg også den foregående spørger på, altså at den rette balance nu er fundet, for så vidt angår f.eks. de muligheder, der er for at regulere i forhold til bopælskravet, som for nugældende er på de 4 år, og som tidligere altså har været 3 år og blev hævet til 4 år, bl.a. som følge af en aftale med Dansk Folkeparti.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-06:
Men det er jo, fordi de nugældende regler er en opstramning af de regler, der var før.
Men vi kan jo godt stramme yderligere op.
Altså, Dansk Folkeparti har gennem hele perioden principielt ment, at folk uden dansk statsborgerskab ikke skal have stemmeret i Danmark.
Der er mit ydmyge spørgsmål til regeringen, om de bakker op om, at udenlandske borgere fra tredjelande, dvs. folk fra Mellemøsten og Nordafrika eksempelvis, der ikke er EU-borgere, ikke skal have stemmeret i Danmark, hvis ikke de har et dansk statsborgerskab.
Sophie Løhde (V), 2025-11-06:
Først vil jeg sige, at EU-retten ikke regulerer valgret til kommunale og regionale valg i Danmark.
Og for så vidt angår hele spørgsmålet omkring de nugældende regler for netop tredjelandsborgere, bygger de, som jeg nævnte i min tale, på en politisk aftale indgået mellem den tidligere borgerlige regering og lige præcis Dansk Folkeparti.
Så de nugældende regler om mindst 4 år, for så vidt angår tredjelandsborgere,
har baggrund i en aftale, som Dansk Folkeparti også har været med til at indgå tilbage i 2019.
Caroline Stage Olsen (M), 2025-11-06:
Jamen det er jo lige så personhenførbart med den her app, som det er i dag.
Hvis hr. Kim Edberg Andersen i dag – jo, altså, undskyld mig!
Hvis hr. Kim Edberg Andersen i dag benytter sig af sit kørekort – i dag kan du slet ikke benytte kørekortappen i Tyskland, bare lige for at få det på det rene; det skulle man gerne kunne på et tidspunkt i fremtiden, men det giver det her lovforslag ikke hjemmel til, og det kommer først senere, men det skulle man gerne kunne i fremtiden – så er der jo et kørekortregister, nu er jeg ikke transportminister, men hvor man vil kunne se, om dit kørekort fungerer eller ikke fungerer, ligesom man jo gør i dag.
Politiet har jo nogle oplysninger omkring en, ikke via appen, men via et nationalt register omkring kørekort.
Det er i hvert fald det, jeg har fået fortalt, men som sagt følges der meget gerne op efterfølgende.
Alexander Ryle (LA), 2025-11-06:
Hvis man ikke ønsker at bruge og vi på et tidspunkt herinde i Folketinget beslutter, at nu er der en aldersgrænse for at logge på sociale medier eller hjemmesider med voksenindhold, så kan du jo bare uploade dit kørekort eller dit pas til TikTok og til Snapchat og til Instagram.
Du behøver slet ikke at bruge statens app; der er andre måder, man kan gøre det på.
Men det svarer jo lidt til at sige, at hvis du gerne vil sende en besked til nogen og du ikke ønsker, at staten skal kigge med i din besked, så kan du bare sende et brev; der er ikke nogen, der tvinger dig til at sende en sms.
Altså, hvor frivilligt mener ministeren reelt det er, om man vil bruge den her app?
For som andre ordførere også har sagt, vil der jo være nogle ting i samfundet, man så ikke kan, der vil være nogle hjemmesider, man ikke kan besøge, nogle sociale medier, man ikke kan logge ind på, hvis man ikke gør det, og hvis man ikke er villig til at uploade sit pas eller sit kørekort.
Så hvor frivilligt er det her i virkeligheden?
Caroline Stage Olsen (M), 2025-11-06:
Tak for spørgsmålet.
Nu bevæger vi os jo ind på aldersverifikation, og det kræver jo, at der er en lov for aldersverifikation her i Danmark, og det er der ikke endnu.
Men hvis vi nu så siger, at det er der og den er gået igennem, så kan vi stadig ikke der tvinge nogen techgigant til at benytte sig af nogle af vores løsninger.
Der kommer til at være et krav om, at det på en eller anden måde skal kunne verificeres, at man har den alder, man har, men der er bliver ikke nogen tvang, i forhold til at benytte vores app.
Alexander Ryle (LA), 2025-11-06:
Jamen altså, grunden til, at jeg nævner det her, er jo, at noget af det, man gerne vil bruge appen til, er et aldersbevis.
Og hvorfor er det, man skal have et aldersbevis, hvis vi først skal diskutere aldersverificering senere?
Det kan godt være rent teknisk, at det først bliver implementeret senere, men det er jo derfor, vi gør det.
Det er derfor, jeg nævner det eksempel, og hvor frivilligt det i virkeligheden er.
Jeg ville også gerne lige nå at gentage det spørgsmål, som jeg også stillede til Socialdemokratiets ordfører.
For hvis det nu viser sig, at implementeringen af det her ikke bliver så privatlivsbeskyttende, som man siger det vil være, men at det viser sig, at man bliver identificeret, har regeringen så tænkt sig at rulle lovforslaget tilbage?
Caroline Stage Olsen (M), 2025-11-06:
Hvis jeg er minister, har jeg i hvert fald tænkt mig at få det lavet om, så det bliver det.
Selvfølgelig skal det være privatlivssikret.
Vi har haft tusind diskussioner om den her sag – nu har jeg ikke været minister i så lang tid, men vi har haft mange diskussioner om den her sag, også om aldersverifikation, hvor jeg selv har sagt ad flere omgange, at det var jeg ikke tryg ved at indføre, før vi havde en privatlivssikret metode.
Vi kunne for den sags skyld have diskuteret en MitID-løsning for længe siden.
Der er mange af os bare enige om, at det er forbundet med at afgive alt for meget information til nogle techgiganter, som vi i forvejen synes får for meget af den information.
Så ja, jeg synes, det er vigtigt, at det er en privatlivssikret løsning, også så vi sikrer, at borgerne har den tillid til løsningen, som de skal have, og som de skal have til det digitale Danmark.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-06:
Stemmeret er ikke en ligegyldighed.
Det er et af de stærkeste udtryk for tillid, et samfund kan give et menneske.
Derfor bør stemmeret selvfølgelig forbeholdes dem, der har skrevet sig ind i det danske fællesskab, ikke bare med en adresse, men med hjerte, forståelse og ansvar, og det gør man gennem statsborgerskab.
Siden 1981 har udlændinge uden dansk statsborgerskab fået stemmeret ved kommunalvalg, blot de har boet her i 3 år.
I dag er vi nået dertil, at over 430.000 udlændinge kan stemme, mange uden sprogkundskaber, kulturel forståelse eller demokratisk erfaring.
Konsekvenserne er altså ikke teoretiske.
Pludselig fremmes en islamisk dagsorden tilrettelagt efter religiøse dogmer, ikke efter danske værdier, dansk kultur eller vestlige principper.
Det sker, når man ukritisk giver indflydelse til mennesker, der ikke nødvendigvis deler vores værdier.
Derfor tager vi i dag diskussionen om, hvem der i Danmark skal have lov at udøve demokratisk magt over vores skoler, vores ældrepleje, vores byrum og vores fælles fremtid.
Tak for ordet.
Sophie Løhde (V), 2025-11-06:
Tak for det, formand.
Lad mig indlede med at slå fast, at det ikke er hvem som helst, der skal kunne stemme i Danmark.
Det er jeg sådan set helt enig med Dansk Folkeparti i.
Skal man kunne stemme til folketingsvalg, skal man have dansk statsborgerskab.
Når vi taler om EU-borgere, skal man kunne stemme til europaparlamentsvalget, ligesom man udelukkende skal kunne stemme til lokalvalg i kommuner og regioner.
For så vidt angår tredjelandsborgere, skal man have boet i Danmark i mindst 4 år for at kunne stemme til kommunal- og regionalvalg og dermed også have en vis tilknytning til Danmark som f.eks. at bo her, betale skat, have børn i skolen osv.
Tidligere var kravet, at udlændinge fra tredjelande skulle have boet her i landet i 3 år for at have valgret til kommunal- og regionalvalg.
Det blev ændret tilbage i 2019 som følge af en politisk aftale mellem den daværende borgerlige VLAK-regering og netop Dansk Folkeparti.
Vi skal naturligvis heller ikke acceptere, at udlændinge, der er uønskede i Danmark og er udvist, fordi de har begået alvorlig kriminalitet, eller er på tålt ophold, fordi de endnu ikke har kunnet udsendes, skal kunne stemme.
Det er også derfor, vi har indrettet reglerne sådan, at de udlændinge får frataget valgretten til kommunal- og regionalvalg.
Når det er sagt, kan vi ikke bakke op om beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti, der behandles her i dag.
Det er i strid med både EU-traktaten og Europarådets konvention om udlændinges politiske deltagelse på lokalt niveau.
Derfor kan forslaget heller ikke gennemføres inden for rammerne af Danmarks EU-retlige og folkeretlige forpligtelser.
Så kan man i øvrigt mene, hvad man vil, om de internationale regelsæt, som man sikkert gerne vil diskutere, men man skal en gang imellem også huske at se den anden vej i forhold til de fordele, det også indebærer for danske statsborgere.
For for danskere, der bosætter sig i udlandet, f.eks. i de andre EU-lande eller i de andre nordiske lande, betyder det også, at de kan stemme der og dermed gøre deres politiske indflydelse gældende lokalt.
I praksis betyder det jo også, at danske statsborgere, der har været bosat i mange år i f.eks. Sverige, Norge eller Tyskland, faktisk ikke kan stemme til folketingsvalg.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-06:
Tak for det.
Det er ærgerligt, at regeringen og navnlig Venstre ikke bakker op om det her forslag, som jo er udtryk for sund fornuft.
Man kan ikke sige, at Venstre er blevet klogere, for da man implementerede stemmeretten for udenlandske statsborgere, stemte Venstre faktisk i sin tid imod, netop med afsæt i mange af de samme bekymringer, som Dansk Folkeparti har i dag, og som er, hvad skal man sige, foranledningen til vores beslutningsforslag.
Så taler ministeren om EU-ret og EU-borgere og EU-regler, men det her gælder jo ikke kun EU-borgere.
Så hvis regeringen principielt bakkede op om idéen om, at tredjelandsborgere, altså folk uden for EU, mennesker fra måske Mellemøsten og Nordafrika, uden dansk statsborgerskab ikke skulle have stemmeret i Danmark, så ville det da efter min overbevisning kunne implementeres fuldt inden for EU-rettens rammer, fordi det netop ikke er EU-borgere, der er tale om, men tredjelandsborgere.
Så det vil jeg høre ministeren ind til.
Hvad tænker hun om det?
Måske kunne ministeren jo foranledige et ændringsforslag og så stemme for det tilrettede beslutningsforslag.
Sophie Løhde (V), 2025-11-06:
Jeg tror ikke rigtig, at jeg hørte noget spørgsmål.
Jeg prøver blot i al stilfærdighed også at nuancere en del af debatten.
Jeg mener, det er helt principielt, at i Danmark skal du kun kunne stemme til folketingsvalg, hvis du er dansk statsborger.
Jeg har familiemedlemmer, der er bosiddende i Sverige og har været det siden 1980.
De er frataget deres mulighed for at stemme til folketingsvalg i Danmark.
De kan heller ikke stemme til de svenske rigsdagsvalg.
Deres eneste mulighed for at udøve deres demokratiske ret er at deltage i det svenske lokalvalg, og det er det samme, der gælder, hvis det var en svensker, der flyttede til Danmark i 1980.
Så du kan sige, at den aftale, man jo har lavet mellem EU-landene i forhold til at anerkende hinanden, som senest her også indgået med Storbritannien efter brexit, som giver dem mulighed for også at stemme til lokal- og regionalvalg, synes jeg jo sådan set er fornuftig nok, men jeg fastholder, at når vi snakker tredjelandsborgere, skal man have en vis tilknytning til Danmark.
Der er kravet blevet hævet fra de tidligere 3 år til de 4 år, og der kan man så diskutere, om det er den rette balance, der ligger der i dag.
Carl Andersen (LA), 2025-11-06:
Mange tak.
Vi indrømmer sådan set, at det giver god mening, at europæiske statsborgere og nordiske statsborgere har stemmeret til kommunalvalg.
Det, som jeg gerne vil have en debat med ministeren om, er, at vi har en stadig voksende gruppe på nu langt over 100.000 borgere fra ikkevestlige lande, altså fra Afghanistan, Iran og Syrien, som ikke har formået at få dansk statsborgerskab, måske fordi de er på offentlig forsørgelse, er kriminelle, ikke kan det danske sprog eller er antidemokratiske af adfærd.
Den her gruppe af ikkevestlige borgere og indbyggere i Danmark har stemmeret til kommunal- og regionsrådsvalg, og vi er i hvert fald nået til den erkendelse, at det udgør et stadig større problem, også for kommunalvalgene ude lokalt.
Hvis vi nu bare kigger på den her gruppe, er ministeren så enig i, at det er noget, vi skal være særlig opmærksom på?
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-11-06:
Jamen altså, jeg synes, især i medierne og over de sidste par uger, at den her debat kommer til at handle mindre og mindre om, hvem det er, der så har fået valgret og stemmeret, og mere om, hvem det er, de vælger at stemme på.
Altså, jeg har set, at der er blevet udtalt ting som, at når det trækker i retning af venstreorienterede partier som Enhedslisten og Alternativet, bliver det en demokratisk ubalance, og jeg synes ikke, det klæder nogen at have sådan en frygt for vælgerne op til et valg.
Altså, jeg synes i stedet for, at man burde gå til det med oprejst pande, stå ved sin politik og så håbe på, at det bliver belønnet i sidste ende.