runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2020-05-05:
Lige for at tage den der med finansieringen: Vi har jo ingen forudsætninger for at regne på, hvad det her koster, og det er derfor, vi spørger ministeren.
I virkeligheden burde man jo have haft det regnestykke på bordet for længst, når vi nu har lavet det her fælles betænkningsbidrag sidste år og Socialdemokratiet indtog regeringsposterne i juni måned.
Men nu får vi vel et tal på bordet, og så må vi jo se, hvad det koster.
Jeg tror ikke, det er ret mange basseører, vi snakker om, og det skulle være muligt at finde det ved en finanslovsforhandling, som jeg var inde på.
Men forslaget i sin essens går jo ud på, at kommunerne skal have muligheden for at indrette sig med miljøzoner, hvis de efter lokal beslutning synes, det er en god idé.
Det synes man jo i Københavns Kommune, og der vil jeg da minde Mette Gjerskov og ministeren, og hvem det er, om, at Socialdemokratiet jo også i Københavns Kommune har stemt for det og stemt sammen med det massive flertal, der var til kommuneplanen i Københavns Kommune lige nøjagtig omkring det her med miljøzoner.
Omkring nulemissionsforslaget: Ja, vi har selvfølgelig taget det med, fordi vi synes, det er nødvendigt.
Hvis vi skal nå målsætningen om 70 pct.s reduktion i 2030, så tror vi, at det er nødvendigt, at der også sker noget drastisk på det her område.
Lea Wermelin (S), 2020-05-05:
Det er jeg selvfølgelig til dels enig i, altså at tingene hænger sammen.
Men det er jo ikke sådan i politik, at fordi noget, man gerne vil på et område, hænger sammen med noget andet, så skal det stå i vejen for, at man kan rykke på nogle områder, før man har det fulde billede.
Jeg ved også, at ordføreren jo ved alt om, at man nogle gange selvfølgelig er nødt til rykke frem ad banen, selv om man ikke nødvendigvis har alle svarene.
Så jeg synes sådan set, det er fint, at vi kan få debatten i salen i dag.
René Christensen (DF), 2020-05-05:
Tak for svaret.
Men det, jeg siger, er egentlig hverken for at gå efter ministeren eller forslagsstilleren; det er bare for også at sige, at man jo ikke kan skille det ad og stå her og snakke om miljø og luft, og så, når man går ind ad en anden dør, snakker man klima og klimabelastning og om, hvordan vi bruger verdens ressourcer.
Det er vi jo nødt til at samtænke, og derfor kan det her forslag jo ikke sådan stå helt alene.
Altså, det her griber også ind i nogle andre debatter, som vi kan have i et andet lokale.
Derfor egner sådan et forslag som det her sig jo til at tage en mere gennemgribende diskussion af, hvordan det er vi vil have klima og miljø sammentænkt, i forhold til når vi kigger fremadrettet.
Lea Wermelin (S), 2020-05-05:
Jeg tror, at det, som vi arbejder med i forhold til miljøzonerne, jo ligesom er i forhold til det med den tunge trafik, altså at man f.eks. kan påmontere et partikelfilter og så fortsat kan køre i byerne.
Så er der ideen om en nulemissionszone, og det er jo en lidt anden idé, og det er også derfor, jeg siger, at der er sådan en række spørgsmål til det, som forslagsstilleren kan have gjort sig nogle tanker om, og det synes jeg da er fint at få på bordet.
Derfor er det heller ikke en afvisning, men det er bare for at sige, at det sådan set er der, hvor Socialdemokratiet har stået hele vejen.
Så jeg synes, det er vigtigt, at vi kommer videre i forhold til kampen for ren luft i Danmark, og der står vi som sagt ved det, som vi er enige med de andre partier om i forhold til betænkningen fra sidste år, og det indbefatter jo også, at vi skærper miljøzonerne.
René Christensen (DF), 2020-05-05:
Tak for det, formand.
Altså, politik er jo nogle gange kompliceret, og nu står ministeren og siger, at det her forslag sådan set er godt, og at ministeren deler intentionerne og det hele.
Og den kunne man jo godt falde i.
Vi kunne også stå her og tale om cirkulær økonomi og om, at de produkter, vi bruger, skal vi bruge helt ud, for så får vi mest klima for det; det nytter ikke noget at producere noget og så kun bruge det i kort tid og smide det væk.
Det har vi ikke råd til mere.
Hvordan vil klimaaftrykket så være, i forhold til at de biler så skal skrottes eller på anden måde skal miljøbehandles?
Altså, intentionerne er vi sådan set også enige med ministeren i, men er ministeren ikke også enig i, at det er lidt mere kompliceret end bare at lave noget sådan sort og hvidt, i forhold til at de her biler nu skal forbydes?
For der har faktisk også været en klimabelastning, da man producerede de her biler, og hvordan håndterer vi så det?
Lea Wermelin (S), 2020-05-05:
Tak for det.
Nu forholder jeg mig jo til det beslutningsforslag, der ligger, og dermed også den idé, der er i forhold til nulemissionszoner dér, og der kan jeg jo bare konstatere, at der stadig er rigtig mange spørgsmål.
Derfor vil jeg heller ikke stå og afvise en netop spændende idé, hvis det er sådan, at man kunne finde en god model for det.
Det er også bare for at sige, at vi i Socialdemokratiet helt fra starten af, hvor det her har været præsenteret som en tanke, har haft en række spørgsmål.
Og det har vi så fortsat, men jeg er også meget indstillet på, hvis forslagsstilleren eller andre har gode eksempler fra andre byer eller andet, man kan kigge på, at vi så kan gøre det sammen.
Carl Valentin (SF), 2020-05-05:
Tak for det svar.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at nulemissionszoner ikke var en del af betænkningen, men om ikke andet synes jeg, det kunne være interessant at kigge nærmere på muligheden for at indføre det og også komme i dybden med den idé.
For når ministeren nu synes, det er en spændende idé og sådan, kunne det være fedt at få det overblik, som ministeren synes man mangler, for så kunne det jo være, at vi kunne træffe de beslutninger.
Og ja, det er fuldstændig rigtigt, vi er ret utålmodige i SF i forhold til det her, så jeg håber, der snart sker noget mere på det her område.
Lea Wermelin (S), 2020-05-05:
Tak for spørgsmålet.
I forhold til nulemissionszoner vil jeg sige, at jeg også i min tale prøvede at sige, at det jo er et forslag, der har været fremme før, og at det ikke var en del af den fælles betænkning.
Det var, fordi vi i Socialdemokratiet også allerede dengang sagde, at der er masser af spørgsmål i forhold til nulemissionszoner, det er en spændende idé, men vi har altså ikke svaret på de spørgsmål endnu, nemlig hvad miljøeffekten er, hvis man gør det, og hvilke konsekvenser det i øvrigt vil have for den måde, man indretter byerne på.
Det synes jeg da er noget af det, vi kan dykke ned i.
Men det er bare for at sige, at det faktisk ikke er noget af det, der stod i den betænkning fra sidste år.
Men jeg er helt indstillet på, at vi kan svare på spørgsmål i forhold til det, vi har, og i øvrigt også lytte til det, som er vigtigt for partierne her i salen.
Til det her med utålmodigheden vil jeg sige, at jeg sagtens kan forstå, at der kan være en utålmodighed i forhold til at skulle tage nogle ekstra skridt.
Jeg vil sige, at vi jo også er i gang, for vi har, samtidig med at det her beslutningsforslag bliver behandlet, også gang i en lovbehandling i forhold til miljøzoner, hvor vi fremrykker trinkrav på den tunge trafik, som jo også indgår i den betænkning.
Så jeg kan sagtens forstå en utålmodighed, men det er bare for at sige, at vi også er i gang med arbejdet.
Carl Valentin (SF), 2020-05-05:
Jeg synes, ministeren sagde++ rigtig mange fornuftige ting i sin tale.
Hun brugte det meste af sin tid på at snakke om, at luftforurening er et stort problem, at man glæder sig over kommunernes meldinger om ønsket om at beskytte borgerne bedre, og at man også deler ambitionen fra den betænkning, som vi lavede sammen for et år siden.
Men jeg synes faktisk ikke, det var meget, man kom ind på, hvorfor man så stemmer imod.
Den primære grund, jeg kunne høre, var, at man ikke synes, man har overblik over nulemissionszoner, men har man så tænkt sig at få det overblik?
Det synes jeg kunne være interessant at vide.
Derudover henviser man til finansieringen, og vil det sige, at når regeringen fremlægger sit finanslovsforslag næste gang, vil man anvise et bud på en finansiering, som vi så kan byde ind på?
Jeg mindes jo også, at vi i den betænkning skrev, at vi hurtigst muligt ville sikre os, at de her initiativer blev taget, men jeg synes, at »hurtigst muligt« er ved at være gået her næsten et år efter valget.
Lea Wermelin (S), 2020-05-05:
Nej, og bare for at starte med det sidste, så skulle det ikke forstås sådan.
For som jeg også understregede i min tale, deler vi jo ambitionen om, at vi skal have renere luft i Danmark.
Jeg nævnte blot nogle af de ting, som er i gang, og som vi arbejder med, og det kan jo både være i forhold til den konkrete regulering her på miljøområdet, men jo også mange af de andre initiativer, vi har i gang, både i forhold til den hjemlige luftforurening, men jo også i forhold til udlandet.
Og jeg svarer meget gerne på det skriftlige spørgsmål.
Henning Hyllested (EL), 2020-05-05:
Altså, det med finansieringen er jo rigtigt nok, og det finder man jo ud af ved en finanslovsforhandling.
Men jeg må jo spørge, hvad det egentlig er, vi snakker om.
Jeg tror ikke, det er noget kæmpestort beløb.
Det ville sikkert ikke være særlig besværligt for støttepartierne og regeringen at finde det rigtige beløb.
Men i hvert fald vil jeg jo stille det som et skriftligt spørgsmål: Hvad regner man egentlig med at det her koster?
Så siger ministeren i sit første svar, at regeringen arbejder for en løbende udskiftning af bilparken.
Og det håber jeg sandelig ikke skal tages som et argument for, at så går det nok mere eller mindre af sig selv.
For det gør det helt sikkert ikke.
Så det håber jeg ikke skulle forstås sådan.
Lea Wermelin (S), 2020-05-05:
Tak for det.
Jeg er da glad for, at forslagsstilleren og Enhedslisten bider mærke i, at jeg er positiv over for, at vi skal gøre noget mere i forhold til at bekæmpe luftforurening.
For det er helt rigtigt, og vi er også enige med både Enhedslisten, SF, Radikale Venstre og Alternativet, som jeg nævnte i den fælles betænkning fra sidste år, og den står vi helt ved.
Men det ændrer ikke på, at vi står ved det, som der er enighed om.
Og så nævnte jeg jo også ganske kort, at det her med nulemissionszoner, som også indgår i forslaget, er et af de steder, hvor vi har sagt, at det er et spændende forslag.
Men lad os få uddybet, hvad der egentlig ligger i det.
Henning Hyllested (EL), 2020-05-05:
Jeg takker selvfølgelig for, at ministeren er positivt indstillet i forhold til intentionen, som jo også følger op på vores betænkningsbidrag fra betænkningen sidste år i forbindelse med lovforslaget i april sidste år.
Og så ender man uvægerlig med spørgsmålet: Hvorfor så egentlig afvise det?
Der er også argumenter om, at meget af luftforureningen kommer fra udlandet osv. osv.
Men vi er vel stadig væk enige om at miljøzoner er et rigtig godt middel, og det her forslag går jo ud på, at kommunerne skal have hjemmel til at indføre de her miljøzoner.
Det har de jo ikke i dag, og derfor undrer det mig, at ministeren afviser, selv om ministeren jo har alle de rigtige argumenter for, hvorfor vi skulle gøre det her.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-05:
Nå, det er man desværre ikke kommet til endnu at kræve i en finanslovsforhandling.
Kan man forvente, at Enhedslisten i finanslovsforhandlingerne i efteråret 2020 for finansåret 2021 vil have det som et hovedkrav til finanslovsforhandlingerne, at skatten skal lettes for folk i bunden af indkomstskalaen?
Rune Lund (EL), 2020-05-05:
Vores forslag om at lave en skatteomlægning, så vi giver en skattelettelse til dem i bunden, fremlagde vi i januar 2016, og det har været gældende politik lige siden, og det er det stadig væk.
Så vi har ikke fremlagt det i finanslovsforhandlingerne fra 2011 til 2015.
Men vi har i forhold til forslaget, som er godt, bl.a. en udfordring med den regnemaskine, som bruges i Finansministeriet, for selv om man med vores forslag giver en skattelettelse til folk, så de får flere penge i hånden, så er det sådan, at fordi der sker en aftrapning af det fradrag, som vi foreslår, fra indkomster fra 300.000 kr. til 350.000 kr., så vil man i det interval opleve en stigende marginalskat, fordi fradraget bliver mindre.
Så derfor er det lige nu et meget dyrt forslag med de udokumenterede regnemetoder, som bruges i Finansministeriet.
Så selv om folk får flere penge mellem hænderne, selv om de fattigste – dem, der tjener mindst – får flere penge mellem hænderne, så har det alligevel i Finansministeriets regnemaskine en negativ arbejdsudbudseffekt.
Så det er en af de forhindringer, vi står over for i øjeblikket.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-05-05:
Jeg synes, det er lidt sjovt, at man kommer med et finansieringsforslag, som man godt ved at et flertal af samtlige partier ikke kan støtte.
Altså, så må man lige gå tilbage og se på det igen.
Lige nu står vi i en situation, hvor vi rent faktisk bruger så mange penge og er i en krise og bruger ud over det sædvanlige, og så kommer man med et forslag, der vil koste, var det et trecifret millionbeløb, uden at man reelt har fundet et finansieringsforslag.
Det synes jeg er urealistisk.
Vi kan derimod godt tage en snak om, hvordan man gør kommunernes tilskud mere obligatorisk eller noget andet.
Det kunne vi godt tage en snak om, men det er jo ikke det, det her handler om.
Men hvis du spurgte mig om det, ville jeg være positiv.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-05:
Jeg synes, det er noget meget underligt at sige.
Ordføreren spørger ind til, om vi kan anvise, hvor man eventuelt kan tage pengene fra, og så nævner jeg sådan set et ret konkret eksempel på, hvor man kan tage nogle af pengene fra.
Altså, vismændene er sådan set i Information for ikke så længe siden netop gået ind og har anvist det her, altså har sagt, at man kan bruge pengene meget, meget smartere end at bruge dem på at understøtte den grønne omstilling.
Men sidste gang vi var i den her debat, var Venstres argument imod et lignende forslag, vi debatterede i salen tilbage i januar, at det var en ydelse.
Nu er det her et beskæftigelsesfradrag, det er en skatterabat, som Venstre som borgerligt parti jo burde støtte.
Hvorfor gør Venstre ikke det?
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-05-05:
Venstre har på ingen måde ændret holdning.
Vi vil ikke kloge os på, hvad der er bedst for den enkelte familie med hensyn til fleksible pasningstilbud og en masse andre ting.
Men jeg må ærligt indrømme, at når man kommer med et forslag, som så skal finansieres af den grønne omstilling, selv om Nye Borgerlige udmærket godt ved, at vi er rigtig mange partier, der er optaget af den grønne omstilling, så virker det lidt som et upassende finansieringsforslag – for på den måde ved man jo godt at vi ikke kan støtte det.
Så spørgsmålet er bare, om det er noget, man foreslår for at provokere, eller om det er noget, man reelt vil, for så ville man ligesom i et parforhold søge et samarbejde.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-05:
Tak til Venstres ordfører.
Jamen det er jo sådan cirka blevet besvaret.
Det kommer an på, hvor mange familier der vælger at gøre brug af det her.
Der er kommet et forsigtigt estimat, men det kommer helt an på, hvor mange der bruger det.
Men finansieringen er fuldstændig klar.
Altså, Danmark bruger over 10 mia. kr. hvert år på at understøtte den grønne omstilling, og det er sådan set ikke en statslig opgave, så det beløb kunne man f.eks. bruge til at give familierne en reel valgfrihed.
Og hvad angår det her med danskkundskaber, så kan de indvandrerfamilier, som bor i de her ghettoområder, som ikke taler dansk, og som er på offentlig forsørgelse, selvfølgelig ikke gøre brug af det her forslag.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at komme lidt ind på det, for sidste gang vi behandlede et lignende forslag her i salen, var Venstres ordfører utrolig positiv og lavede faktisk også efterfølgende et instagramopslag, og jeg citerer: Man er ikke en dårlig mor, fordi man gerne vil gå på arbejde, og man er heller ikke en dårlig mor, hvis man gerne vil gå hjemme, mens børnene er små.
Desværre er der stor forskel på mulighederne for at tilvælge hjemmepasning i landets kommuner.
Det vil jeg personligt kæmpe for at komme til livs.
Har Venstre pludselig ændret holdning på det her område?
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-05-05:
Tak for ordet.
Den moderne familie skal have frihed til at vælge, om børnene skal passes i et offentligt dagtilbud, i et privat dagtilbud eller i hjemmet i form af hjemmepasning.
Nye Borgerliges forslag går ud på at indføre et børnepasningsfradrag med en værdi på op til 109.200 kr. om året til forældre, hvis barnet ikke anvender et offentligt dagtilbud, mens det er i alderen 6-36 måneder.
Jeg tvivler ikke på, at intentionen med beslutningsforslaget er god, men det virker, som om det er gået lidt rigelig hurtigt med at skrive beslutningsforslaget.
Der er nemlig en masse ubesvarede spørgsmål.
Jeg kunne remse op i en lind strøm, men her er de væsentlige: Hvad koster Nye Borgerliges børnepasningsfradrag?
Hvordan vil Nye Borgerlige finansiere børnepasningsfradraget?
Og hvad med krav til danskkundskaber?
I dag kan kommunerne vælge at give et tilskud til pasning af egne børn, men tilskuddet kan maksimalt gives for en periode på 1 år.
Nye Borgerliges børnepasningsfradrag kan benyttes, fra barnet er 6-36 måneder.
Det betyder, at forslaget vil trække mange forældre ud af arbejdsmarkedet i lang tid.
Konsekvensen vil være et lavere arbejdsudbud og færre skatteindtægter.
Det kunne være interessant at få at vide, hvad det koster.
Nu kan jeg forstå, at skatteministeren har sagt, at det kommer til at koste et trecifret millionbeløb – det er det tætteste, jeg indtil videre har kunnet komme på det.
Det er mange penge.
Hvordan vil man finansiere det?
Det vil vi gerne vide.
I disse tider, hvor milliarderne ruller ud af statskassen, virker det paradoksalt og en anelse upassende, at I er kommet med et sådant ufinansieret forslag.
Lige nu har vi nok at bruge pengene på.
Sjovt nok indeholder Nye Borgerliges forslag heller ikke et krav til danskkundskaber.
Vi er i Venstre bekymrede for, om det foreslåede fradrag i høj grad vil blive brugt af indvandrerfamilier.
Det vil i så fald gå ud over integrationen, når der ikke er krav om danskkundskaber, som der ellers er krav om i dagtilbudsloven.
Egentlig er det lidt overraskende og måske også lidt komisk, synes jeg, at det er Nye Borgerlige, der fremsætter et forslag, som nærmest målrettet virker til at understøtte indvandrerfamilier – men fair nok.
Alt i alt er det et beslutningsforslag, som skal en tur tilbage på værkstedet.
Der er alt for mange løse ender og ubesvarede spørgsmål.
Derfor kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Troels Ravn (S), 2020-05-05:
Som jeg har sagt, er der allerede i dag mulighed for, at vi gennem kommunerne kan få et tilskud til at passe vores børn selv.
Så mener jeg ikke, at fællesskabet derudover skal bidrage med et stort trecifret millionbeløb.
Og så mener jeg faktisk også, at ordføreren underkender danske familiers evne til at planlægge deres familieliv, når ordføreren postulerer, at alle sådan pr. definition er spændt for en vogn og underlagt, at man skal have to indtægter.
Det er jo op til familierne selv at lave den planlægning.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-05:
Tak for svaret.
Men det er det jo sådan set ikke helt, for rigtig, rigtig mange danske familier er spændt lidt for det her socialdemokratiske hamsterhjul, hvor man er hundrede procent afhængig af to indkomster for at få tingene til at hænge sammen.
Det her er netop en håndsrækning til dem.
Ja, der er nogle kommuner, der giver et tilskud.
Det her er ikke et tilskud, det er et beskæftigelsesfradrag og i øvrigt op til en større værdi end det, nogle kommuner giver som tilskud.
Det her er jo sådan set noget, der kan gives over en bred kam, og så er det op til de 109.200 kr. Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministeren om, hvorfor Socialdemokratiet ikke ønsker at give de familier, der vælger netop ikke at belaste det offentlige, et bedre frit valg til at passe børnene hjemme.
Troels Ravn (S), 2020-05-05:
Jeg vil gerne anerkende, at det her forslag forsøger at give børnefamilier mere fleksibilitet, og jeg vil gerne anerkende den intention om mere fleksibilitet.
Jeg mener også, at det er forældres eget frie valg, hvordan de vil arrangere sig omkring børnepasning.
Jeg mener bare ikke, at vi ud af fælleskassen, ud af vores velfærd skal ofre 300 mio. kr. eller mere – i hvert fald et stort trecifret millionbeløb – på netop at give et fradrag af den her størrelse.
Vi har allerede i dag ordninger i kommunerne, hvor man kan få tilskud til at passe sit barn i sit eget hjem.
Derimod tror jeg på, at vi har et rigtig godt tilbud i vore institutioner, og at børnene har godt af at komme i børnehave og møde andre børn.
Men hvordan forældrene arrangerer sig, er deres eget frie valg.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-05:
Tusind tak.
Ordføreren nævner igen det her med, at ordføreren tilsyneladende bedst ved, hvad der er bedst for danske familier.
Det er noget med sammenhængskraft, det er noget med, at det er godt for børn at komme i daginstitution osv.
Det er meget forskelligt, hvordan man vælger at indrette sig som familie – det kan vi blive fuldstændig enige om.
Det her er ikke et tilskud, det er et beskæftigelsesfradrag, som jo netop er på arbejdsindkomst.
Men når ordføreren har den her meget klare vurdering af, at ordføreren faktisk ved bedre end familierne selv, hvordan familierne skal indrette sig, kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre ordføreren om, hvilken forskning eller teoretisk, psykologisk viden eller noget andet, som ordføreren bygger det på.
Troels Ravn (S), 2020-05-05:
Tak for ordet, formand.
I Socialdemokratiet kæmper vi for at skabe et samfund, hvor det ikke er forældrenes postnummer, uddannelse eller indtægt, der dikterer fremtiden for et barn.
Vi vil skabe et samfund, hvor alle børn får de bedst tænkelige muligheder for at udleve deres livsdrømme, for intet barn skal vokse op med færre muligheder end andre.
I Danmark har vi en lang tradition for fælles velfærdstilbud til vores børn.
De danske dagtilbud bidrager til, at alle børn kan blive en del af fællesskabet.
Det er helt centralt for vores sammenhængskraft i Danmark – og det er med til at sikre, at alle uanset køn og social baggrund er i lønnet arbejde og på den måde bidrager til finansieringen af vores fælles velfærd.
Socialdemokratiet har derfor med den seneste finanslovsaftale aftalt et stort løft af normeringerne i vores daginstitutioner.
Vi vælger at prioritere den fælles velfærd først og ikke give særlig støtte til de få forældre, der måtte ønske at passe deres børn hjemme.
Beslutningsforslaget, vi behandler her i dag, er fremsat af Nye Borgerlige, og de foreslår at pålægge regeringen at indføre et børnepasningsfradrag med en værdi på op til 109.200 kr. om året til forældre, hvis børn ikke anvender et offentligt dagtilbud, mens de er i alderen ½-3 år.
Fradraget skal gives, uanset om forældrene selv passer børnene hjemme eller arrangerer privat pasning.
Fradraget kan fordeles mellem forældrene og kan ikke overstige de 109.200 kr. om året uanset antallet af børn i alderen ½-3 år.
Der er dog allerede i dag mulighed for, at kommunerne kan give tilskud til pasning af egne børn i aldersgruppen 0-5 år, men en udnyttelse af et skattefradrag af den foreslåede størrelse forudsætter også, at der er tale om forældre med en relativt stor indkomst.
F.eks. ville en familie, hvor begge forældre er ansat til HK's mindsteløn, ikke kunne udnytte fradraget fuldt ud.
Fradraget giver således ikke samme tilskud til børnepasning for alle og er dermed skævt fordelt, fordi børnefamilier med lav indkomst vil få mindre ud af fradraget.
Derudover vil et børnepasningsfradrag som foreslået her blot være med til at komplicere skattesystemet yderligere – et skattesystem, som er kompliceret nok i forvejen.
Men det ville også kræve værnsregler, således at det sikres, at der ikke kan opnås både fradrag og tilskud.
Skatteministeriet skønner desuden, at forslaget vil medføre et årligt mindreprovenu på et trecifret millionbeløb – et provenu, som der heller ikke er anvist finansiering til i beslutningsforslaget.
Med de begrundelser kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.