Mattias Tesfaye (S), 2023-04-25:
Tak for en god debat og til formanden for ordet.
Regeringen og folkeskoleforligskredsen indgik den 10. februar i år en aftale om at forlænge muligheden for at afkorte skoleugens længde, om at give mulighed for at fravige kravet om fuld kompetencedækning og om afskaffelse af udviklingsplaner.
I de seneste 2 skoleår har kommuner og skoler haft mulighed for midlertidigt at afkorte skoleugens længde.
De kan konvertere den understøttende undervisning til andre aktiviteter i undervisningen, der udløser et tilsvarende personaleforbrug.
F.eks. kan jeg se, at det bliver brugt til tovoksenordninger, undervisning i små hold eller det, der bliver kaldt turboforløb.
Herudover har kommunerne mulighed for at fravige målsætningen om fuld kompetencedækning, så klasserne i højere grad kan have de samme lærere i løbet af skoledagen.
Men de muligheder, altså frihed til at forkorte skoleugens længde og fravigelse af det, der bliver kaldt fuld kompetencedækning, bortfalder som udgangspunkt med udgangen af det nuværende skoleår, og vi ved, at både skoler og kommuner har sat stor pris på muligheden for at tilrettelægge undervisningen, ud fra hvad der giver fagligt bedst mening lokalt for de elever, der nu engang er på skolen, og der er fortsat behov for og et stort ønske om fleksibilitet og frihed til de enkelte skoler, så de kan skabe rammer, der løfter fagligheden og sikrer god trivsel for både elever og ansatte.
Med forslaget vil kommunerne fortsat i skoleåret 2023/24, altså det, der starter til august, have mulighed for at afkorte skoleugens længde med al tiden til understøttende undervisning, og derved kan skolerne prioritere andre aktiviteter, der udløser et tilsvarende personaleforbrug.
Hvis skolen vurderer, at det er den rigtige løsning for at sikre klassens faglige udvikling, kan man altså benytte sig af den her mulighed.
Kommunerne får i samme skoleår, altså 2023/24, fortsat mulighed for at fravige kompetencedækningsmålet, så skolerne kan prioritere pædagogiske hensyn, f.eks. det, der bliver kaldt fålærerprincippet, hvor klasserne i højere grad har de samme lærere i løbet af skoledagen.
Derudover rummer forslaget også afskaffelse af udviklingsplanen, sådan som også flere ordførere har været inde på.
Den daværende regering og folkeskoleforligskredsen indgik den 29. oktober 2021 en aftale om det fremtidige evaluerings- og bedømmelsessystem i folkeskolen.
Det blev bl.a. aftalt, at folkeskoler med bekymrende kvalitet årligt skulle udtrækkes til en udviklingsliste, og at kommunerne skulle udarbejde en udviklingsplan for de skoler, som var omfattet af listen.
Formålet med initiativet var ikke at lave en samlet oversigt.
Det var, at kommunalbestyrelserne skulle sætte ind over for de konkrete skoler med bekymrende kvalitet.
Regeringen og forligspartierne har på den baggrund indgået aftale om at fjerne kravet om, at kommunerne skal udarbejde en udviklingsplan for skoler, der er omfattet af udviklingslisten, og at selve betegnelsen udviklingsliste helt udgår.
De ændringer skal mindske bureaukrati og være endnu et skridt i forhold til at understøtte ambitionerne om at frisætte folkeskolen.
Med forslaget vil kommunalbestyrelsen blive oplyst om, hvilke folkeskoler i kommunen der har behov for styrket opmærksomhed for at undgå vedvarende dårlig kvalitet, og det forventes, at kommunen sætter fokus på arbejdet med kvaliteten og udviklingen af de pågældende skoler.
Jeg tror egentlig godt, vi herindefra kan have en tillid til, at kommunalbestyrelserne vil deres børn det bedste.
Tak for ordet.