runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Nødgaard (DF), 2017-01-11:
Jamen det bliver interessant at se, om vi så kan få flyttet lidt i forhold til det, som ministeren nu melder ud om, hvor ministeren mener at grænsen skal ligge.
Men det kan vi jo så tage sammen.
Jeg tror sådan set ikke, at det her vil være en ladeport, vi åbner.
Jeg tror faktisk, at det vil være rigtig godt, hvis det er, man kigger lidt bredere på området.
Det kan man jo også se at nogle af de organisationer, der arbejder med området, har sagt.
Jeg har lige et kort spørgsmål: Når nu ministeren har lagt det her ud – og jeg kan forstå, at meget af det skal blive til lovgivning – vil det her så komme til at gælde med tilbagevirkende kraft?
Nick Hækkerup (S), 2017-01-11:
Henset til, at udenrigsministeren har udtalt, at hans partis udenrigspolitik er, »at vi følger det, amerikanerne beder os om«, jf. DR-Debatten, 2014, vil udenrigsministeren da redegøre for, hvad der menes med denne formulering?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-11:
Jeg vil gerne indledningsvis understrege, at jeg ikke inden for rammerne af et § 20-spørgsmål kan udtale mig om socialfaglige forhold.
Jeg har derfor forstået spørgsmålet sådan, at der ønskes uddybet, hvorfor udspillet »Retfærdighed for ofre« særlig fokuserer på børn, der har været udsat for seksuelle overgreb, frem for børn, der har været udsat for omsorgssvigt eller vanrøgt.
Med udspillet foreslår regeringen bl.a. en fuldstændig afskaffelse af forældelsesfristerne for gerningsmandens strafansvar i sager om seksuelle overgreb mod børn og for erstatningsansvar for offentlige myndigheder, som har svigtet i den henseende.
Der er ikke nogen tvivl om, at der også kan være andre former for overgreb eller svigt, som kan udgøre nogle ganske forfærdelige forhold for et barn, og som kan have alvorlige og langvarige konsekvenser for barnet.
Men seksuelle overgreb mod børn er en af de værste forbrydelser, et menneske overhovedet kan begå.
Selv enkeltstående tilfælde af seksuelle overgreb mod børn kan give langvarige ar på sjælen, særlig når det foretages af en person, som burde have passet på barnet.
Jeg har i morgen aften indkaldt retsordførerne og skrevet, at de var velkomne til at tage socialordførerne med, til politiske drøftelser om de initiativer, jeg har præsenteret, med henblik på at regeringen i den samling her kan fremsætte et lovforslag om ændring af bl.a. straffeloven og forældelsesloven.
Jeg ser meget frem til de drøftelser og til, at vi kan finde nogle gode løsninger, der kan være med til at sikre, at ofre oplever at få retfærdighed.
Karin Nødgaard (DF), 2017-01-11:
Jeg tror ikke, det kommer bag på justitsministeren, at DF er optaget af den her sag.
Det har vi også været tidligere, under forgængeren på posten, hvor vi jo netop både har haft samråd og haft spørgsmål i spørgetiden om det.
Og det har både været retsordførere og socialordførere.
Og når jeg nu i mit spørgsmål vælger at skrive »socialfagligt belæg«, er det selvfølgelig, fordi jeg er socialordfører, og jeg har måske en lidt anden tilgang til nogle af de her ting.
Det har jeg også oplevet i tidligere debatter med justitsministre på det her område.
Men det er meget vigtigt for Dansk Folkeparti, at der sker noget på det her område nu.
Det kan jeg jo så også forstå der gør.
Det forstod jeg egentlig også på den tidligere justitsminister, som sagde, at inden sommeren 2016 ville der være noget klar, så vi kunne arbejde videre.
Det er ikke sket, men det sker så forhåbentlig nu, for det er jo rigtig vigtigt.
Jeg har også noteret mig, at regeringen har lavet et udspil, der hedder »Retfærdighed for ofre«.
Vores bekymring er egentlig, om det udspil er vidtgående nok.
Jeg noterer mig jo nu, at ministeren siger, at det er forfærdelige forhold, og det er en af de værste typer af overgreb.
Men det vil sige, at der jo også er andre typer af overgreb, som er meget, meget slemme.
Derfor synes jeg også, det er vigtigt, at ministeren nu tilkendegiver, at man måske har været lidt for begrænset i det, der er med i udspillet, og at man faktisk skulle gå hen og udvide det.
For vi ved jo, at der for mange børn og unge, som netop vokser op i den her type af familier, hvor der sker sådan noget, går mange år, før de egentlig når til en erkendelse af, hvad der er foregået, og før de så også melder det.
Men der kan jo også være børn, som er blevet blufærdighedskrænket f.eks. – som ikke decideret har været udsat for et seksuelt overgreb, men som er lige så traumatiserede og har været lige så hårdt ramt på sjælen og på psyken som de andre.
Det er jo der, hvor jeg synes det ville være meget oplagt at høre ministeren, om man måske ikke har været lidt for begrænset i det, der står i udspillet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-11:
Ja, det kan jo sagtens være, at det ikke er den helt rette, for det har været et ærligt forsøg på at sige, at når vi går ud og bryder retspraksis på den måde, vi gør, ved at sige, at vi dropper forældelsesfrister, så skal det efter min mening være på et afgrænset område. Hvor skal snittet så ligge?
Jeg tror bare, at når vi bevæger os længere ud og vi taler vanrøgt, hvor er vi så henne, og på hvilken skala?
Det er meget svært.
Vi lytter selvfølgelig altid til både fagkundskaben, sagkundskaben og politiske kollegaer.
Karin Nødgaard (DF), 2017-01-11:
Jamen jeg synes også, det er rigtig fint, at der indledes nogle drøftelser.
Men jeg har egentlig et meget enkelt spørgsmål, og det går ud på, om ministeren mener, at det at have været udsat for en enkeltstående voldtægt skulle være værre – jeg ved godt, det måske kan være svært at rangordne sådan nogle ting, men alligevel – end at man har levet i årevis, hvor man har haft nogle torturlignende forhold at vokse op under.
Det har vi jo hørt i nogle af de sager, der har været igennem de seneste årtier, desværre.
Der synes jeg det vil være vigtigt at høre, om ministeren ikke mener, at man måske har været lidt for snæver i det, man nu arbejder med i forhold til at afskaffe forældelsesfristerne.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-11:
Jeg anerkender, at det her er skåret skarpt til, fordi vi afskaffer forældelsesfristerne.
Det er også derfor, den her diskussion er så uendelig svær, for hvor er det, grænserne så skal gå?
Tilgangen har jo været af et ærligt hjerte at sige: Seksuelle overgreb mod børn er noget af det groveste – det er noget af det groveste – man kan forestille sig.
Men det betyder jo ikke, at andre overgreb så ikke er grove.
Et eller andet sted skal vi jo finde en balance, når vi går så langt, som vi gør ved at afskaffe forældelsesfristerne, for det er bestemt ikke retspraksis i Danmark at gøre det.
Et eller andet sted skal vi jo lægge snittet, og det må vi så drøfte efterfølgende.
Karin Nødgaard (DF), 2017-01-11:
Ministeren siger, at ministeren ikke kan vurdere, hvad der er værst.
For min bekymring er, at vi vil stå i en situation, hvor vi ikke føler, at vi får lavet det godt nok, når vi nu står der og formentlig har fået fjernet den her forældelsesfrist i forhold til seksuelle overgreb, fordi der er en masse børn og unge, som faktisk har oplevet noget, som er mindst lige så slemt.
Det er derfor, jeg egentlig bare tilkendegiver over for ministeren, at man måske skulle overveje netop at arbejde lidt mere med det, fordi ministeren jo også selv – det ved jeg godt – bruger udtrykket: Hvor skal grænsen gå?
Men det kunne godt være, at den grænse, ministeren har lagt fast nu, måske ikke er den helt rette.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-11:
Med det udspil her gør vi jo noget, der ikke er normalt i dansk retspraksis, nemlig siger, at vi afskaffer en forældelsesfrist.
Det synes jeg jo er et positivt skridt, hvor man stiller sig på ofrenes side.
Så er jeg helt med på, at spørgeren kan have ret i at spørge, hvor det er, den grænse går.
Der er jo børn, der har oplevet vanrøgt og har oplevet de mest forfærdelige forhold.
Vi kender alle sammen eksemplerne.
Der kan man selvfølgelig spørge sig selv, om det ikke også burde gælde i de tilfælde.
Vi har bare valgt at sige, at når man vil afskaffe en forældelsesfrist, skal man passe meget på.
Det er jo en af udfordringerne, hvor det så er, man sætter grænsen ved tilbagevirkende kraft, hvor langt tilbage.
Altså, det, vi har gjort i vores udspil, er simpelt hen, at vi har sagt: De sager, som ikke er afsluttet, og som ikke er forældede, kan føres.
Hvis sager er forældede, er det der, vi har trukket stregen i udspillet her.
Man kunne forestille sig, at der var nogle meget gamle sager, hvor den offentlige myndighed måske ikke eksisterer længere, hvor sagerne er makuleret, og hvor nogle af de mennesker, der har haft med dem at gøre, er døde.
Det er jeg helt med på at vi kommer til at diskutere, men det har været for at sige
: Hvor er det, vi trækker den nødvendige, men meget svære grænse for den tilbagevirkende kraft?
Men det handler om sager, som endnu ikke er forældede.
Der kan godt være forhold, der er sket for mange år siden, hvor sagen ikke har været kørt endnu, og så er den jo ikke forældet.
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-11:
Sagen er her, at der vel er tale om en oplistning af former for myter og løgne, som føder ind i sådan en typisk narrativ fra den russiske regerings side om et Europa i moralsk forfald.
Lad mig tage en anden sætning, som jeg har fået den præsenteret.
Iben Thranholm skriver ligeledes, hvordan den vestlige politiske elites voldsomme had til kristendommen har frarøvet Europa sit moralske kompas, og at Europa er som Judas, der anvender falsk medfølelse med det formål at udslette den europæiske kristne civilisation.
Altså, jeg ved ikke, hvad det har med virkeligheden at gøre.
Marie Krarup (DF), 2017-01-11:
Nu er jeg her jo ikke for at forsvare Iben Thranholms synspunkter, selv om jeg tilfældigvis er enig i mange af dem, men jeg er her for at sige, at det er problematisk, at der er nogle holdninger, som bliver anset for rigtige og sande, og så er der nogle, som tilhører fjenden, og det er jo så Rusland for øjeblikket, som er beskrevet som fjenden, og de er så forkerte, fordi de kommer derfra.
Det er jo det, der er debatten.
Det er jo ikke en debat om indholdet i hendes artikel, det er debatten om, om det kommer fra Rusland.
Og det er jo det, der er latterligt.
Vi skal have en åben debat om de holdninger, som den artikel udtrykker, i stedet for at opføre hende på en liste over debattører, som åbenbart anses for at være betalt af fjenden.
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-11:
Jeg har ikke i det pågældende debatindlæg kunnet finde den præcise formulering, der henvises til fra spørgerens side.
Jeg peger derimod gerne på andre elementer i det omtalte indlæg, som jeg finder er udtryk for misinformation.
F.eks. skriver debattøren, at Europa har dannet, hvad hun kalder en uhellig alliance med islamismen med det formål at udslette den kristne civilisation.
Det er bare for at tage et enkelt eksempel.
Det er da en forholdsvis voldsom påstand.
Marie Krarup (DF), 2017-01-11:
Ministeren mener altså, at det er i orden, at man stempler Iben Thranholms indlæg som russisk misinformation.
Jeg havde troet, at der ville blive sat en parentes om det, og at man ligesom ville undskylde det, for det er jo bare en holdning, som er fuldstændig legitim at have, og som mange partier, herunder mit eget, har haft i rigtig lang tid, nemlig at vi er skeptiske over for muslimsk indvandring i Europa, og at vi mener, at det undergraver Europas frihed, de europæiske staters frihed, på lang sigt, når der er meget islam til stede i de enkelte lande.
Så vi kan f.eks. ikke tænke selv i Dansk Folkeparti.
Vi er åbenbart nødt til at ringe til Kreml for at høre, hvad vi skal mene.
Altså, det er jo ikke rimeligt at sige, at det er en Kreml-narrativ, når det er en Dansk Folkeparti-narrativ, når det er en fædrelandskærlig eller kristendomskærlig narrativ, som den slags personer kommer med.
Pludselig at pådutte os, at vi får det fra Kreml, er helt ude i hampen.
De tanker kan man godt tænke selv, hvis man har en rationel tankegang.
Jeg synes, det er et uhyggeligt eksempel på en heksejagt på bestemte holdninger.
Altså, de EU-kritiske og islamkritiske holdninger bliver jo nu anset for upatriotiske, og der vil jeg altså sige, at man godt kan være en god patriot, samtidig med at man er kritisk over for EU og kritisk over for islam.
Jeg tror faktisk, at man er en bedre patriot, hvis man er det – og man er det ikke, fordi man har fået det fortalt fra Kreml.
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-11:
Jeg vil gerne kort komme ind på, hvordan taskforcen arbejder med at afsløre pro Kreml-misinformation.
Taskforcen dokumenterer løbende misinformation, der indsamles via et netværk af ca. 500 frivillige.
Netværket består journalister og eksperter, embedsmænd, ngo'er og tænketanke fra over 30 lande.
De udpeger materialer fra online medier, printede medier, tv og sociale medier.
Det er efterfølgende taskforcens eksperter, der ud fra en professionel vurdering udvælger eksempler på misinformation – over 2.000 eksempler siden taskforcen begyndte arbejdet – der offentliggøres i to ugentlige nyhedsbreve.
Indholdet af nyhedsbrevene og taskforcens vurderinger er ikke udtryk for en officiel EU-position.
Her oplyses, hvilke medier der har været anvendt, hvad indlægget drejer sig om, hvordan det er opført på listen, og hvem i netværket der har udpeget indlægget.
Der er altså ikke tale om en sort liste med individer.
Jeg bemærker, at spørgeren ikke nævner, hvilken kendt dansk islamkritiker, der er tale om.
Såfremt der er tale om det debatindlæg af debattør Iben Thranholm, der blev publiceret i »The Russian Insider« tilbage i oktober 2015, er jeg enig i taskforcens vurdering af, at det udgør et typisk eksempel på Kremls narrativ om Vestens moralske kollaps.
Marie Krarup (DF), 2017-01-11:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er rimeligt, at en kendt dansk islamkritiker er sat på EU-taskforcen East Stratcoms liste vedrørende russisk misinformation, fordi vedkommende skriver, at Europa svigter sine egne værdier ved at tillade en stor muslimsk indvandring til Europa?
Mener ministeren, at det er rimeligt, at en kendt dansk islamkritiker er sat på EU-taskforcen East Stratcoms liste vedrørende russisk misinformation, fordi vedkommende skriver, at Europa svigter sine egne værdier ved at tillade en stor muslimsk indvandring til Europa?
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-11:
Jeg er helt uenig i, at det, at man lægger fakta på bordet, forsøger at få nuancer ind i debatten, er det samme som at indskrænke ytringsfriheden.
Marie Krarup (DF), 2017-01-11:
Mener ministeren, at EU-taskforcen East Stratcom udfører et værdifuldt arbejde med at imødegå russisk misinformation?
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-11:
Jeg takker for spørgsmålet om East Stratcom-taskforcen og henviser selvfølgelig i første omgang til samrådet i Udenrigsudvalget om samme emne den 1. december 2016.
Misinformationen bidrager til at skabe mistillid til medierne, obstruere en demokratisk debat og slå sprækker i det europæiske og transatlantiske samarbejde og påvirke udviklingen internt i EU-landene og i USA.
Det er derfor med god grund, at en lang række vestlige efterretningstjenester i offentlige udtalelser og stærke vendinger har advaret om truslen fra brugen af misinformation som led i den russiske påvirkningskampagne.
Forsvarets Efterretningstjeneste har i den årlige risikovurdering fra december ligeledes påpeget, at Rusland på denne vis søger at udnytte og forstærke skillelinjerne i Vesten.
For at imødegå pro Kreml-misinformation skal der spilles på mange strenge, og EU's East Stratcom-taskforce har siden 2015 været en af dem.
Det er regeringens vurdering, der i øvrigt understøttes af internationale eksperter, at taskforcen udfører et vigtigt og værdifuldt arbejde i at afsløre pro Kreml-misinformation – det være sig om krigen i Syrien, konflikten i Ukraine og forhold i Europa.
Den har bidraget til at øge bevidstheden om misinformation og har fået sat emnet på den internationale dagsorden.
Jeg er glad for, at vi fra dansk side støtter taskforcen med en sekunderet medarbejder, men det er klart, at taskforcen ikke kan stå alene med dette arbejde, der er brug for en bredspektret indsats i flere regi, og vi står over for et langt, sejt træk.
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-11:
Men der er sikkert rigtig meget, som man kan diskutere, når man står midt i sådan et storm af i bund og grund misinformation, som foregår, og forvrængende billeder af, hvad der er virkeligheden.
Marie Krarup (DF), 2017-01-11:
Jeg synes, det er vigtigt at tage i betragtning, at efterretningstjenesten ikke anbefaler, at vi indskrænker ytringsfriheden og laver agenturer for rigtige og falske nyheder.
De siger, at der er en holdningspåvirkning fra russisk side, og det er jeg da enig i.
Den kan vi da imødegå med en fri debat.
Det, der er et problem, er, hvis vi begynder at indskrænke den frie debat ved at sige, at der er nogle holdninger, der ikke må repræsenteres i debatten.
Det er problematisk, og det er det, East Stratcom gør, og det er derfor, man som en regering, der går ind for ytringsfrihed, burde gå ind for at nedlægge East Stratcom eller i hvert fald ikke bidrage til den.
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-11:
Altså, vi ser åbenlyst ikke ens på det her spørgsmål.
Det gælder f.eks. helt konkret i spørgsmålet om, hvordan vi stiller os i forhold til situationen i Syrien, hvorvidt vi bidrager med nødhjælpsarbejde eller ikke bidrager med nødhjælpsarbejde – alle de her historier, som så bygger op til en eller anden historie fra pro Kreml-sider om, at alle bare er imod Rusland.
Det er sådan set
ikke et spørgsmål om, om man skal vælge den ene eller den anden side; det er bare et spørgsmål om, synes jeg, at få nogle nuancer ind i debatten.
Igen må jeg bare sige, at vi ikke deler synsvinklen på det her.
For mig handler det her om faktuelle oplysninger.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-01-11:
Hvad har udenrigsministeren tænkt sig at gøre for at hjælpe den danske statsborger og menneskerettighedsaktivist Abdulhadi al-Khawaja, der sidder som politisk fange i diktaturstaten Bahrain?
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-11:
Som det vil være spørgeren bekendt, er der tale om en personsag, som er underlagt tavshedspligt.
Lad mig også erindre om, at sagen løbende er blevet behandlet i fortrolighed i Udenrigspolitisk Nævn, som er det rette sted at drøfte denne type sager.
Skiftende danske udenrigsministre har siden 2011 arbejdet aktivt for at finde en humanitær løsning, som indebærer, at den dansk-bahrainske statsborger kan løslades og få rehabilitering og behandling for den tortur, som han har været udsat for i forbindelse med fængslingen.
Jeg vil naturligvis fortsætte den linje.
Arbejdet med sagen foregår både på politisk og på diplomatisk niveau i form af kontakter med Bahrain og internationale samarbejdspartnere.
Dialogen med Bahrain foregår uden offentlighed af hensyn til muligheden for at finde en løsning.
Danmark har også taget sagen op adskillige gange ved samlinger i FN's menneskerettighedsråd, senest den 19. september 2016, hvor Danmark opfordrede Bahrain til at løslade fængslede politiske fanger, herunder den dansk-bahrainske statsborger.
Samtidig yder Udenrigsministeriet via ambassaden i Riyadh konsulær bistand til omtalte i form af regelmæssige fængselsbesøg, som det også sker med andre danske statsborgere, der er fængslet i udlandet.
Endelig har Udenrigsministeriet regelmæssig kontakt med familien.
Vi fortsætter arbejdet ufortrødent, men jeg kan desværre ikke love en hurtig løsning i sagen.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-01-11:
Jeg har selvfølgelig fuldt ud forståelse for – og udenrigsministeren er også ny – at der bliver gjort en masse ting.
Jeg vil spørge, om udenrigsministeren er opmærksom på, at der for en uge siden har været en aktion mod det her fængsel i Bahrain, hvor syv politiske fanger flygtede, og at regimet siden har strammet grebet yderligere.
Er det en situation, som man er opmærksom på fra den danske udenrigsministers side?
Det vil sige, at jeg skal forstå det sådan, at man vil lægge den samme linje, som man hele tiden har gjort, hvor der selvfølgelig har været nogle besøg, men hvor der ikke er sket så meget –
Jeg ved godt, at alle udenrigsministre gerne har villet have al-Khawaja fri, men kunne man forestille sig, at den nye udenrigsminister måske ville gå endnu mere aktivt ind i sagen, end det hidtil har været tilfældet?
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-11:
Jeg vil fastholde samme intense fokus på den her sag, som har været gældende hidtil.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-01-11:
Vil det så udelukkende komme til at omfatte al-Khawaja?
Eller kan vi måske også fra den danske regerings side få tilføjet en generel kritik af et af de lande i hele verden, der har flest politiske fanger?
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-11:
Ambassaden i Riyadh er ikke bekendt med, at de generelle forhold i fængslet eller for den dansk-bahrainske statsborger skulle være blevet forværret siden fangeflugten.
Jeg har ikke noget yderligere at tilføje.
Linjen vil blive forfulgt, vi vil løbende følge op på sagen, og det er det, der er indstillingen herfra.
Som også tidligere sagt er det tydeligt markeret på Justitsministeriets hjemmeside, at Alternativet med virkning fra den 27. oktober ikke længere er en del af aftalen.
Der er i mine øjne ikke behov for at annullere eller slette aftalen.
Der er hverken hos aftaleparterne eller i offentligheden nogen tvivl om, hvem der fortsætter i aftalen om den historiske udredning, eller om aftalens indhold.
Det er præcis det samme som før, bortset fra at Alternativet ikke længere deltager.
René Gade (ALT), 2017-01-11:
Der bliver så ikke svaret på, om vi i det mindste kan blive fjernet fra Justitsministeriets hjemmeside, hvor der i aftaleteksten står, at Alternativet har indgået den her aftale.
Jeg fortalte fra starten på det første møde med hr. Søren Pind, at vi nok ville komme i en situation, hvor der var uenighed, fordi Alternativet var det eneste ikkeregeringsstøttende parti, der var med i aftalen.
Det var det, der var lidt interessant.
Vi gik faktisk med til det, vel vidende at vi måske solgte ud for at skabe en god og lærerig udredning, på trods af at der var mange elementer, vi ikke fik med.
Så til det her med, at det er vores eget valg,
vil jeg sige, at det er det ikke.
Fra start af vidste vi, at vi måske kunne stå i en konfliktsituation.
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Vil udenrigsministeren sørge for, at aftalen mellem Konservative, Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Alternativet om en historisk krigsudredning – som er blevet brudt af den nu tidligere udenrigsminister Kristian Jensen på trods af den klare aftaleindgåelse med tidligere justitsminister Søren Pind om, at der skal være enighed mellem aftalepartierne om sammensætningen af forskerteamet – enten annulleres eller genforhandles nu, hvor Alternativet, stik imod aftalens klare ordlyd, er blevet smidt ud af aftalen på grund af uenighed om sammensætning af forskerteamet, men stadig fremgår som aftalepartner?