runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-01-12:
Tak til ordføreren.
Jeg skal spare ordføreren for at spørge ind til svinekød, men spørge om noget andet i stedet.
Jeg vil gerne spørge om, hvor mange flygtninge Alternativet mener vi kan tage.
Når jeg spørger, er det, fordi både partiformand Uffe Elbæk har sagt, at Danmark sagtens kunne tage 10.000 flere, og fru Josephine Fock selv sidste år i Altinget har skrevet, at vi har råd og vi har masser af plads til at tage flere.
Kan vi få et slag på tasken?
Hvor mange drejer det sig om, som Alternativet mener vi kan rumme mere i Danmark?
Josephine Fock (ALT), 2018-01-12:
For mig er det ikke en værdi, at jeg synes, at jeg har ret til at spise kød – har ret til at spise lammekød eller har ret til at spise svinekød.
Det er jo ikke for at vise disrespekt, men for mig er det ikke en del af en værdidebat.
Værdidebatten i den diskussion ville for mig være at sige: Skulle vi tage den demokratiske bestemmelse lokalt?
Altså, skulle vi sætte det lokale demokrati ud af spil, fordi vi herinde mener, at vi skal diktere, hvad man skal spise i en daginstitution i Horsens?
Det ville være værdipolitik, kunne man sige, for mig.
Jeg synes virkelig, at det er op til de lokale at diskutere det, og hvis man så finder ud af lokalt, at man vil have svinekød i sin daginstitution, jamen så må der blive serveret svinekød, eller man kan sige, at man ikke vil servere kød overhovedet, eller at man kun vil servere lammekød.
Jeg mener ikke, at det er vores opgave som Folketing at tage stilling til det.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-01-12:
Jeg forstod før på fru Josephine Fock, at hun hellere vil tale om noget andet, da der blev spurgt om, hvor mange flygtninge Alternativet synes der skal komme til Danmark.
Jeg vil nu gerne holde fast i, at vi gerne vil have et svar på, hvor mange flygtninge Alternativet synes der skal komme til Danmark.
Man kan jo ikke bare svare, at man hellere vil tale om noget helt andet, om, hvordan vi løser flygtningekrisen.
Man er nødt til at kunne svare på, hvad Alternativets politik er.
Hvor mange flygtninge skal der komme ind i Danmark?
Josephine Fock (ALT), 2018-01-12:
Jeg er jo enig i, at man, hvis man kommer til Danmark, selvfølgelig skal tage Danmark til sig.
Det var i virkeligheden også statsministerens ord.
Jeg tror jo, at for rigtig mange af de mennesker, der flygter, er det lige præcis det danske demokrati, de gerne vil være en del af.
Spørgeren formulerer det, som om det er flertallet af de mennesker, der kommer til Danmark, der ikke ønsker at tage del i det danske demokrati.
Sådan som jeg hører spørgeren, ligger der nærmest også i spørgsmålet, at det er flertallet af alle dem af anden etnisk herkomst, der bor i Danmark, der ikke ønsker det.
Det er ikke min oplevelse, og jeg synes heller ikke, at der er basis for at sige, at vi har et problem af den størrelsesorden.
Vi har et problem med visse segmenter, og det er der, jeg gerne vil snakke om socialt udsatte boligområder og for alvor lave nogle indsatser, der sikrer, at alle kan blive en del af fællesskabet og ikke behøver at synes, at f.eks. bandelivet er mere attraktivt.
Det skal vi selvfølgelig arbejde intensivt med, for det er der jo ingen af os der ønsker.
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Det er jo ikke et spørgsmål om, hvad vi skal have at spise i aften.
Skal det være grønsager eller oksekød eller svinekød?
Jeg synes egentlig, at det er lidt skuffende i forhold til den principielle diskussion, som jeg mener faktisk er væsentlig, nemlig om det er gavnligt, at en del af sharialoven og de her religiøse renhedsforestillinger får lov til at diktere, hvilken mad man spiser i børnehaverne.
Er det vigtigt?
Ja, det mener jeg søreme at det er.
Jeg mener, at det er meget vigtigt, fordi det jo ikke kun er det her isoleret set.
Det er også principielt.
Hvor langt skal vi gå for at tilpasse os de her shariaforestillinger?
Der synes jeg altså at jeg savner et svar fra venstrefløjen.
Nej, nu bliver det her altså lidt for spøjst.
Når jeg konstaterer det enkle, at demokrati ifølge det græske ord, som det kommer af, som er folkestyre, betyder, at flertallet bestemmer, så er det jo sådan, som det er.
Det er det, som det drejer sig om.
Jeg anerkender, at Danmark er en retsstat, og jeg anerkender de grundlæggende principper, som ordførerne har remset op.
Det ændrer bare ikke på, at demokrati betyder, at flertallet bestemmer.
Zenia Stampe (RV), 2018-01-12:
Det er jeg da faktisk en smule rystet over, altså at Dansk Folkeparti og hr. Christian Langballe i dag står og gør sig til talsmand for et utrolig reduceret billede på demokratiet, altså at flertallet bestemmer.
Det har i hvert fald ikke så meget at gøre med kultur og værdier, som jo er det, vi taler om i dag.
Så har vi i hvert fald ikke det samme syn på et demokrati.
For for mig er demokrati jo også respekten for mindretallet.
Det er også dialogen, altså at man trods alt lytter, og at man ikke bare tromler andre.
Det er også, at man accepterer et nederlag, det er også, at man indimellem giver plads til mindretallene, at man lader folk forsamle sig, at man lader dem, man er uenig med, tale, at man giver dem en fair proces.
Det er da også demokrati, og det skal vi da prøve at uddanne vores egne borgere til, om det så er børn, der endnu ikke har lært det, eller det er borgere, der er kommet hertil, og som skal lære det, for sådan var det ikke der, hvor de kom fra.
Det er da der, værdikampen foregår, og jeg vil bare opfordre hr. Christian Langballe til at tage den værdikamp, ja, både med nye danskere, men da søreme også med sine egne vælgere, som har fået et eller andet med demokrati galt i halsen.
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Jeg synes på en eller anden måde, det var en sjov tale – misforstå mig ikke – sjov, fordi det jo altid er nemt at være demokrat og gå i dialog med alle dem, man er enig med, og så i øvrigt brændemærke alle dem, man er uenig med, og sige, at det er udemokratisk.
Demokrati betyder vel ret beset, at flertallet bestemmer, kort og godt, sådan er det.
Så kan man jo lægge alt muligt i det og sige, at det er sådan en særlig livsform, der trives i Det Radikale Venstre, og det er godt nok for mig, men demokratiet er vel, at flertallet bestemmer, og dets væsentligste værdi er, at folk derude har indflydelse på den politik, der bliver ført.
Det er det, der er afgørende.
Betyder det så, at jeg skal ensrette mine vælgere, de vælgere, som går ind for dødsstraf?
Nej, det gør det faktisk ikke.
For det skal de så have lov til at mene.
Det er bare ikke min holdning, og hvis jeg skal udtale mig om det, får de også at vide, hvad jeg mener om det.
Zenia Stampe (RV), 2018-01-12:
Jamen det har ikke noget at gøre med, at jeg er vikar.
Det er, fordi det er en overordnet værdidebat.
Og det er et meget, meget specifikt, konkret spørgsmål, som handler om nogle drøftelser, der foregår i en anden kreds.
Så det synes jeg egentlig ikke jeg behøver at undskylde for.
Det er bare sådan, at vi har debatter i Folketinget med forskellige temaer, og man ville jo heller ikke forvente, at jeg ville kunne komme med svar på helt konkrete spørgsmål på et eller andet boligpolitisk område, som jeg ikke har en jordisk chance for at kunne svare på for alvor, når det ikke er mig, der er ordfører.
Men hvis det er et spørgsmål om midlertidighed, altså hvis vi sådan mere generelt snakker midlertidighed og flygtninge, hvor vi ikke taler om de konkrete regler, for dem sidder jeg jo ikke og forhandler, så synes jeg også, det er en rigtig tanke, at man skal vende hjem, når man er i stand til det.
Men ingenting er jo sort-hvidt.
Der kan jo være familier, som er kommet hertil og har fået børn; børnene er startet i skole, de voksne er kommet på arbejde osv. osv.
De har startet et nyt liv her.
Børnene kan måske faktisk tale dansk med deres forældre derhjemme.
Der er jo flere, der mener, at forældrene skal tale dansk med deres børn, også selv om de har et andet modersmål, for at sørge for at de bliver rigtig danske.
Det er fair nok.
Men man kan så forestille sig en situation, hvor en familie har gjort alt det.
Og de har gjort deres børn danske, for det jo her, de er.
Og så siger man: Nu skal I hjem.
Det er en svær situation.
Det er et dilemma.
Og derfor er der ikke noget, der er sort-hvidt her.
Men det er selvfølgelig en vigtig diskussion – også når den bliver konkret.
Kaare Dybvad (S), 2018-01-12:
Altså, overskriften, som man kan læse oppe på skærmen, nævner jo fokus på de udfordringer, der følger af indvandringen.
Og der har flygtninge jo også sådan en vis andel i den indvandring, der sammenlagt kommer til Danmark.
Men hvis ordføreren ikke kan svare, er det jo fair nok.
Jeg synes bare, det ville være interessant at få at vide, om De Radikale mener, at man – hvis det bliver vurderet af Flygtningenævnet med en uafhængig dommer ved bordenden, at man kan vende hjem – så skal have lov til at blive eller ej.
Men det er selvfølgelig ærligt nok, hvis man er vikar og ikke har mulighed for at svare på det.
Zenia Stampe (RV), 2018-01-12:
Jeg bliver simpelt hen nødt til at melde en lillebitte smule pas her, for det her er jo en overordnet værdidebat, og nu er vi nede at snakke om konkrete regler på udlændingeområdet.
Det er ikke mit ordførerskab.
Så det vil jeg meget gerne bede min ordfører om at forholde sig til og svare på.
Og det siger jeg bestemt ikke, fordi jeg er bange for det spørgsmål, men bare fordi jeg ikke kan svare på det, for jeg ved ikke, hvor drøftelserne er lige nu i udlændingekredsen.
Det er klart, at jeg jo skulle kunne svare på det, hvis det var det, der var til debat, og det, der var på dagsordenen i Folketingssalen.
Men jeg er bange for at komme til at svare på en måde, som ikke er i overensstemmelse med de drøftelser, der foregår lige nu på området og med vores egen ordfører.
Men hvis spørgeren spørger lidt mere generelt om værdier osv., kan det jo godt være, jeg kan forsøge at komme med et radikalt svar på det.
Josephine Fock (ALT), 2018-01-12:
Jamen jeg kan ikke sætte et tal på, ligesom hr. Rasmus Jarlov jo heller ikke kan sige, at der kun skal være nul, fordi vi har en forpligtelse til at tage imod de mennesker, der står ved vores grænse, og som har ret til flygtningestatus.
Det har vi råd til, og derfor har vi i vores finanslovsforslag bl.a. foreslået at tage imod 2.000 kvoteflygtninge – også for at signalere, at vi synes, at kvotesystemet er et godt system.
Jeg vil hellere diskutere, hvor mange kvoteflygtninge vi så synes vi kunne have råd til at tage, og hvordan vi sikrer en indsats i nærområderne, der for alvor batter – langt mere end det, vi gør i dag – og som betyder, at vi måske kunne begrænse nogle af flygtningestrømmene.
Det er jo noget, vi alle sammen i virkeligheden er enige i.
Kaare Dybvad (S), 2018-01-12:
Tak for det.
Som flygtning har man jo krav på midlertidig beskyttelse.
Men hvis det er sådan, at Flygtningenævnet med en uafhængig dommer for bordenden vurderer, at man godt kan vende hjem til sit hjemland, men man har lyst til at blive i Danmark, mener ordføreren så, at man skal have lov til at blive i Danmark?
Josephine Fock (ALT), 2018-01-12:
Det er mere en konstatering.
Altså, vi siger ja til at modtage flere kvoteflygtninge, og vi siger ja til de spontane flygtninge, der står ved Danmarks grænser og måtte komme fremover.
Men vi vil gerne diskutere, hvad der skal til, for at man for alvor kan sørge for, at der slet ikke kommer flygtninge.
Hvis man overhovedet kan håbe på det, altså i forhold til at folk må flygte.
Karen J. Klint (S), 2018-01-12:
Vi er jo enige i, at hvis kvotesystemet kan udbygges, bør det erstatte noget af det andet.
Vi er bare nået frem til et andet resultat, altså at det er den samlede sum af borgere, som kommer til Danmark, der betyder noget.
Derfor har vi sat kvotesystemet på pause – vi har jo ikke sagt nej til kvotesystemet.
Men jeg forstår på svaret, at Alternativet ikke synes, at man skal sige, at den samlede sum af kvoteflygtninge og spontane flygtninge betyder noget.
Josephine Fock (ALT), 2018-01-12:
Ja, det er det umiddelbart, for vi har jo den holdning, og det har Socialdemokratiet jo også – sådan har jeg indtil nu hørt Socialdemokratiet – at vi jo skal leve op til nogle konventioner.
Og det vil sige, at de mennesker, der står ved grænsen og søger flygtningestatus, skal vi selvfølgelig tage imod, hvis de har ret til at få flygtningestatus.
Derfor vil jeg sige – og det er ikke for at undlade at svare – at vi jo meget, meget hellere vil fokusere.
Altså, vi ville i virkeligheden gerne – hvis man kunne – lave det hele om til kvoteflygtninge, men det kræver jo også en international aftale.
Og det er der, vi synes, at Danmark skal gå forrest, og derfor er jeg også rigtig, rigtig ked af, at Socialdemokratiet var med til at stemme for det forslag, der nedlægger, at vi modtager kvoteflygtninge.
For det er vejen frem i det internationale samfund, tror vi.
I Danmark kan vi jo ikke som land løse hele den her flygtningekrise og heller ikke den flygtningekrise om klimaflygtninge, som allerede er der nu.
Men kvotesystemet er en af løsningerne på det, og ja, i vores forslag er det uafhængigt af de spontane flygtninge, der står på Danmarks grænse i dag.
Karen J. Klint (S), 2018-01-12:
Det er for at holde lidt fast i debatten om antallet, for nu kom fru Josephine Fock jo med det konkrete antal, altså 2.000 kvoteflygtninge.
Mit parti går også ind for et nyt asylsystem, der i højere grad bygger på kvoter end på spontane flygtninge:
Så mit spørgsmål går sådan lidt på det faktuelle: De 2.000 kvoteflygtninge, som fremgår af Alternativets finanslovsforslag, er det, uanset hvor mange spontane flygtninge der banker på døren?
Josephine Fock (ALT), 2018-01-12:
Det er jo ikke, fordi jeg ikke vil svare, men jeg har ikke et tal.
Jeg kan ikke sætte et tal på, fordi det jo netop også handler om, hvordan vi så løbende er til integrationen.
Hvordan går det?
Og der må jeg jo bare sige, at med hensyn til de flygtninge, der er kommet hertil de seneste 3 år – mener jeg det er – har de pakker, bl.a. igu'en og hele opbakningen til trepartsaftalen, som Alternativet har været med til, faktisk gjort, at 36 pct. af dem er i arbejde.
Det betyder, at vi gør det meget bedre nu, end vi gjorde tilbage i tiden.
Hvis man ser på det bredere, ja, så er tallet lavere i forhold til, hvor mange der gennemsnitligt er i arbejde.
Nej, selvfølgelig kan vi ikke tage imod hele verdens befolkning, og derfor synes jeg, det er sådan lidt ...
Jeg kan ikke sætte et tal på.
Jeg kan bare sige, at vi i hvert fald kan tage flere, end vi gør i dag.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-01-12:
Jeg har forstået, at fru Fock hellere vil tale om noget andet, men jeg vil gerne have svar på spørgsmålet: Hvor mange flygtninge skal vi tage imod i Danmark i dag i den situation, vi står i?
Vi kan godt sætte et tal på.
Vi har fra Konservatives side sagt 5.000.
Hvad siger Alternativet?
Eller er der en grænse for, hvor mange vi kan tage imod i Danmark?
Man kan jo ikke bare sige, at man hellere vil tale om noget andet, når jeg beder om at få svar på, hvor mange flygtninge vi kan tage imod i Danmark i den situation, vi har i dag.
Man må da kunne sige et antal.
Hvor mange har vi plads til, uden at det giver større problemer, end Alternativet vil være med til?
Det er da meget rimeligt at få svar på noget, der er så centralt i dansk politik.
Hvor mange flygtninge skal vi tage imod?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2018-01-12:
Ja, jeg tror på, at man kan beslutte lokalt, hvilken mad der skal serveres, og hvis der så var en daginstitution, hvor de besluttede sig for, at der skulle serveres kød der hver eneste dag, så kunne det godt være, at man som vegetar ikke ville vælge den institution, eller at man ville sige, at man så ville tage sin egen madpakke med, men ja, jeg tror på, at beslutningerne kan træffes lokalt.
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-12:
Altså, grunden til, at jeg spørger, er også, at vi i 2017 har udskrevet opholdstilladelse til 10.000 mennesker fra ikkevestlige lande.
En del af dem er flygtninge, men der er faktisk endnu flere familiesammenførte.
Det kan alle danske gennemsnitskommuner godt holde til.
En gennemsnitskommune er f.eks. Næstved eller Holstebro eller Gladsaxe.
Det er sådan på det niveau.
Spørgsmålet er så bare: Kan de også holde til det næste år og næste år igen, når de i forvejen har gjort det i flere årtier?
Der er det Socialdemokratiets konklusion, at vi mener, der er udskrevet for mange opholdstilladelser i for mange år.
Og derfor skal vi i en årrække frem gøre alt, hvad vi kan, for at holde antallet af nye opholdstilladelser nede.
Med den nuværende udlændingepolitik, som vel er den mest stramme, Danmark har ført, i hvert fald siden 1983, betyder det, at der skal yderligere politiske opstramninger til, som jo er det modsatte af det, Enhedslisten mener.
Så er Enhedslisten slet ikke bekymret for, at hvis Enhedslisten fik 90 mandater i Folketinget, ville belastningerne på de danske kommuner og på det danske samfund blive alt, alt for store?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2018-01-12:
Det korte svar er: Ja.
Jeg anerkender – og det tror jeg også jeg sagde til en socialdemokratisk spørger tidligere – at antallet betyder noget for, hvor godt vi kan integrere.
Det er klart, at når der kommer rigtig mange mennesker på en gang, bliver det sværere for lokalsamfundene at løfte integrationsopgaven osv.
Og så må man jo sige: Hvad gør vi så i den situation?
Mine svar på, hvordan vi kan få en mere fair fordeling af mennesker, som har et beskyttelsesbehov, er nogle andre end Socialdemokratiets.
Jeg mener jo, Danmark skulle gå forrest i Europa og i verden i forhold til at arbejde for en mere fair fordeling.
Jeg mener, vi skulle gå forrest i massiv støtte til nærområderne i forhold til at prøve at sikre, at folk lader være med at flygte – om jeg så må sige – altså at de kan få deres hjælp lokalt.
Så vil jeg også sige: Jeg mener jo ikke, Danmark er så udfordret, at det ville være katastrofalt og helt ødelæggende for vores samfund, at der f.eks. kom 500 kvoteflygtninge, eller at der kom lidt flere flygtninge, for det ville der ganske givet gøre, hvis Enhedslistens politik blev gennemført.
Så jeg anerkender den – hvad skal man sige – vægt, der bliver stillet op, men jeg lægger lodderne et andet sted eller lidt længere til den anden side, end spørgeren gør.
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-12:
Politik handler om at veje forskellige hensyn op mod hinanden, og vi har så forskellige holdninger, der gør, at den afvejning ender med forskellige resultater.
Vi er jo enige med Enhedslisten i, at et af de hensyn, Folketinget skal tage, er, at mennesker, der har behov for beskyttelse, skal have beskyttelse, og at mennesker også på et givent tidspunkt skal have mulighed for at blive familiesammenført med deres familie eller få permanent opholdstilladelse eller statsborgerskab.
Og vi har så regler for, hvordan og hvorledes man kan opnå det.
Men anerkender Enhedslisten så også, at der er et andet hensyn, som handler om, hvor mange der kommer hertil, og det danske samfunds evne til at absorbere de mennesker, der kommer til det danske samfund?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2018-01-12:
Jeg vil sige til hr. Christian Langballe, at jeg synes, det bliver noget rod.
Altså, der kan være folk, som af religiøse årsager siger: Vi ønsker ikke at spise svinekød.
Det mener jeg da at vi skal have frihed til i Danmark, også i daginstitutioner.
Jeg har venner, som af politiske årsager ikke spiser svinekød, fordi de synes, at svinene bliver behandlet så dårligt i produktionen.
Skulle vi så sige i børnehaverne, at hvis begrundelsen for, at du gerne vil have, at dit barn får kylling eller lam eller vegetarmad, er religiøs, så vil vi ikke servere noget andet mad, men hvis det er af dyrevelfærdshensyn, vil vi gerne servere noget andet mad?
Som sagt mener jeg bestemt ikke, det er et problem, at man i en daginstitution siger: Ja, hvis du ikke har lyst til at spise svinekød, må du gerne lade være med det.
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Jo jo, men det er jo så den principielle del, der igen bare bliver skåret af, og som der ikke bliver svaret på.
Det, jeg spurgte om, var, om religiøse forestillinger skal diktere, hvilken politik der skal være, hvad angår mad.
Så vil jeg i øvrigt sige, at det, der blev sagt af min partifælle, var om halalmad, altså det forhold, at der for det første er det her fænomen, der hedder halalmad, og for det andet at danske virksomheder i øvrigt bidrager bl.a. til Saudi-Arabien og den religiøse propaganda, der udgår derfra, ved at betale halalafgift.
Det synes jeg da i sig selv er et problem, som man bliver nødt til at adressere.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2018-01-12:
Som jeg hørte en af spørgerne fra Dansk Folkeparti, blev det fra Dansk Folkepartis side opfattet som et problem, at der bliver taget særhensyn, at man f.eks. siger: Ja, man kan også servere noget mad i en børnehave, som ikke er svinekød.
Så kan man sige: Det synes jeg ikke er et problem – altså at man tager sådan et hensyn – ligesom jeg ikke synes, det er et problem, at man tager hensyn til vegetarer eller til mennesker, som har allergi, eller hvad det nu kunne være.
Nej, jeg begriber faktisk ikke, hvad problemet skulle være i at sige, at vi har en børnehave eller en folkeskole, og vi skal servere noget god mad, og selvfølgelig insisterer vi ikke på, at mennesker, som hellere vil have kylling eller lam eller oksekød, ikke kan få det.
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Ordføreren siger i en bemærkning, at integrationsdebatten er for vigtig til at dreje sig om, hvorvidt man skal proppe frikadeller ned i halsen.
Er der egentlig nogen, der har foreslået det?
Jeg har ikke på noget tidspunkt her i Folketinget hørt, at der er nogen, der har gjort sig til talsmænd eller talskvinder for tvangsfodring med svinekød af børn i børnehaven.
Det, vi diskuterer, er hele halalkomplekset, det vil sige, om det er religiøse renhedsforestillinger, der skal diktere, hvilken mad man får i børnehaven, eller om der faktisk er et valg, hvor vi siger, at man får den mad, som er generel for den danske kultur.
Så vil jeg i øvrigt sige, at jeg da er tilhænger af, at muslimske børn ikke skal tvinges til at spise noget, de ikke bryder sig om.
Men religiøse forestillinger skal da ikke diktere den almindelige politik, hvad angår mad i børnehaverne.
Marcus Knuth (V), 2018-01-12:
Jeg forbandt sådan set problemet med, at der er områder, hvor de danske værdier er under pres, med, at tilstrømningen har været så stor, og det er jo præcis den asyltilstrømning, som vi har gjort rigtig, rigtig meget for at bringe helt i bund, helt ned til det laveste antal asylansøgere i 9 år.
Kan Enhedslisten se formålet med og vigtigheden af at holde antallet af asylansøgere lavt, således at vi ikke ser den her ophobning, så vi ikke ser den dannelse af ghettoer, hvor man støder de danske værdier fra sig?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2018-01-12:
Jeg må sige, at jeg synes, der er større problemer, også på det her område, end lige det med juletræet, omend jeg synes, det var tåbeligt, at man ikke bare fik sig et juletræ i den boligforening.
Spørgsmålet bliver jo så, om vi så her fra Christiansborgs side skal lovgive om, at der skal være juletræer i alle boligforeninger, og så bliver svaret jo nej, og det håber jeg også at Venstre er enig med mig i.
Det ændrer da ikke på, at jeg synes, det var en mærkelig beslutning.
Jeg må dog som sagt sige, at jeg synes, der er andre spørgsmål, der er vigtigere, f.eks. hvordan vi støtter unge mennesker i minoritetsmiljøer, som kæmper for deres frihed til at vælge kæreste, ægtefælle osv., og det kunne jeg faktisk godt tænke mig at der blev brugt flere ressourcer på at diskutere her på Christiansborg og også blev afsat flere økonomiske ressourcer til.