runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2020-11-18:
Ja, det vides ikke nøjagtig, hvad det vil koste, for der er selvfølgelig en række forudsætninger: Hvad vil det betyde for, hvor meget man vil gå til tandlæge osv.?
Så det er et skøn, vi baserer det på her.
Men hvis man slår op i et tidligere leveret folketingssvar, det seneste, som vi har fundet til den her forberedelse, som er fra 2018, altså for temmelig kort tid siden – spørgsmål 917 fra 2018 – kan man se, at det anslås, at brugerbetalingen på tandlægeydelser tilbage i 2016 udgjorde 7,9 mia. kr.
Det er forbundet med usikkerhed, men det anslår man at brugerbetalingen udgjorde.
Hvis man så gjorde det gratis, ville brugen så stige?
Formentlig.
Men hvad det vil koste, er selvfølgelig behæftet med usikkerhed.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-11-18:
Det er jo dejligt at høre, at der nu endelig kommer hul på det her arbejde, men jeg synes ikke rigtig, at ministeren svarede på mit spørgsmål.
Jeg spurgte: Hvornår kan vi forvente, at det afsluttes, for det har jo snart stået stille i 2 år nu, og inden da havde det også stået stille, fordi man skulle lave en evaluering?
Den evaluering er der jo, og den ligger klar til, at man kan tage fat på det.
Så hvornår forventer ministeren at det her arbejde er færdigt?
Christian Juhl (EL), 2020-11-18:
Jamen det blev jeg ikke helt så meget klogere af.
Altså, er 7,9 mia. kr. det, som det koster i dag?
Er det rigtigt forstået?
Men vi skal jo have fundet ud af det andet beløb, og jeg vil jo sige, at man godt kunne afdæmpe udgifterne ved f.eks. at udbygge skoletandplejen eller de kommunale tandplejer, som det hedder, i stedet for at vælge den forkromede model og lade private tandlæger, som jo er relativt dyre i drift, overtage det hele.
Per Larsen (KF), 2020-11-18:
Jeg vil ikke afvise, at man helt specifikt kan finde nogle eksempler på nogle tandsygdomme, som det ville være hensigtsmæssigt at få behandlet, sådan at man kunne hjemtage gevinsten på den lidt længere bane.
Det kan man ikke afvise.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-11-18:
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at vi jo ikke skal gøre den offentlige sektor større for at gøre den større.
Jeg synes, vi skal forebygge, at vi overhovedet får brug for at skulle på sygehuset eller skulle have ordnet tænder eller alt muligt andet.
Men det forudsætter jo, at vi gør det rigtige fra starten af, at vi forebygger i stedet for at bruge alle pengene på helbredelse.
Hvis det rent faktisk kunne vise sig, at man kunne spare patienter for dyre behandlinger og også personligt irriterende behandlinger, giver det så ikke mening at prøve at overveje, om der er nogen typer af behandlinger, som man skulle gøre gratis, for til gengæld at kunne forebygge, at sundhedsvæsenet skal have store udgifter på behandling af sygdomme?
Per Larsen (KF), 2020-11-18:
Man kan jo ikke afvise, at der kan være nogle dynamiske effekter ved at højne tandbehandlingen.
Men spørgsmålet er bare, hvor store de er.
Det er jo økonomien, der holder os tilbage fra at stemme for det her forslag.
Vi synes ikke, at den offentlige sektor skal være større, og vi har ikke som udgangspunkt mulighed for at finde pengene inden for budgetterne.
Jeg har jo netop også i regionerne kunnet se, at der fattes man også penge.
Jeg kunne jo sagtens finde steder i sundhedsvæsenet, hvor der var behov for noget mere personale og andre ting.
Så sådan som det ser ud med tandområdet i øjeblikket, synes jeg simpelt hen, at der, hvor vi skal sætte ind, er at sikre, at de unge mennesker kommer i et kontinuerligt forløb, ved at de bliver tilmeldt en tandlægeklinik, som så indkalder dem og tager hånd om deres tænder.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-11-18:
Tak for det.
Sundhedsvæsenet, altså det, som regionerne også tager sig af, har jo rigtig mange omkostninger til f.eks. behandling af hjertepatienter.
Det kan være en af de der følger af, at vi faktisk har vores tænder i lang tid.
Men netop paradentose og medicinskader koster rigtig meget i det somatiske sundhedsvæsen efterfølgende.
Kunne ordføreren ikke se en idé i, at man måske kunne spare nogle af de udgifter, der er forbundet med, at man skal behandle patienter for hjertesygdomme, som følger af paradentose, mod at vi til gengæld sørgede for, at patienterne ikke fik paradentose, ved at tilbyde gratis tandbehandling, som så kunne forebygge paradentose og medicinskader?
Per Larsen (KF), 2020-11-18:
Nej, det tror jeg ikke.
Man betaler jo allerede, som jeg også var inde på, fra statens side en stor del af regningen.
Regelmæssig diagnostisk undersøgelse imellem 18 og 25 år er der et tilskud til på 152,36 kr.
Det synes jeg sådan set er okay.
Torsten Gejl (ALT), 2020-11-18:
Det er jo ikke kun de socialt udsatte, som går rundt og har ondt i tænderne, og som går rundt og har kronisk tandbetændelse og får kræft eller diabetes af det.
Det er jo rigtig, rigtig mange mennesker, der har svært ved at få råd til tandlæge.
Hvorfor ikke stemme ja i dag og sige, at så laver vi sammen en plan?
Vi ved måske godt, at det ikke kan gøres på 1 år.
Men hvorfor ikke stemme ja i dag og så sige, at så laver vi en plan på 1 år eller 3 år eller 5 år?
Tror ordføreren ikke godt, man vil kunne forklare alle de her mennesker, der har skrevet under på det her borgerforslag, at vi ikke kan gøre det i morgen, men at vi faktisk gerne vil kreditere alt det arbejde, der har været med at lave det her borgerforslag, og lave en god plan, lave nogle gode mål og så sikre, at den tandlægebehandling kan blive gratis?
Per Larsen (KF), 2020-11-18:
Jamen det er jo simpelt hen de der 8 mia. kr.
Vi har ikke lige et bud på, hvordan man skulle kunne finde dem.
Jeg mener heller ikke, at det store problem med tandsundheden er egenbetaling.
Jeg mener simpelt hen, det er helt andre mekanismer, der skal til.
Hvis vi sørger for at bibeholde den der gode trend med, at man har skoletandplejen, og at man fortsætter i et forløb hos en tandlæge og sørger for at vedligeholde tænderne på en fornuftig måde, så er det ikke en stor økonomisk belastning, medmindre man er socialt udsat, og dem er der jo taget hånd om.
Torsten Gejl (ALT), 2020-11-18:
Men når vi nu bruger penge på, at resten af sundhedsvæsenet er gratis, hvorfor mener Konservative så ikke, at det skal være gratis at gå til tandlæge?
Per Larsen (KF), 2020-11-18:
Det, der altid lige melder sig som problemet, er jo pengene, for uanset at hr. Christian Juhl siger, at 8 mia. kr. ikke er mange penge, kan man sige, at enhver milliard kroner tæller.
Vi er, som ordføreren også var inde på i sin tale, netop lige midt i en krise, som jo tærer voldsomt på vores økonomi, og det gør, at det faktisk bliver mere og mere vanskeligt fremadrettet at finde midler til de opgaver, som man gerne vil have løst i den offentlige sektor.
Christian Juhl (EL), 2020-11-18:
Men nu viser det sig, at tandlægeskrækken er ligefrem proportional med, hvor stor risiko der er for virkelig at skulle have gjort noget alvorligt ved sine tænder.
Altså, hvis man har været ved den almindelige tandlæge og bare lige fået renset hænderne og fået dem kigget efter, vænner man sig jo til, at det slet ikke er så slemt, hvorimod det, hvis man virkelig skal til bunds i tænderne, er meget, meget ubehageligt.
Det er klart nok, at det skal løses.
Men kunne Konservative så være med til, at vi udbyggede skoletandplejen, sådan at vi tager nogle år med mere der, for det tror jeg alt andet lige ville være billigere?
Jeg tror, det er meget, meget billigere at have skoletandpleje, end det er at have privatpraktiserende tandlæger til at tage det hele.
Per Larsen (KF), 2020-11-18:
Tak for den bemærkning.
Det er rigtigt, at det, at vi har skoletandplejen i dag, jo sikrer, at der er en god tandsundhed hos børnene, og hvis vi så bare fortsætter den gode udvikling, kan man jo have sine tænder og have minimale problemer med tandsundheden i rigtig mange år.
Det er væsentligt, at vi sikrer, at man fortsætter i et tandlægeforløb med regelmæssige tandeftersyn.
Det er vi fuldstændig enige om.
Jeg tror, at for mange af de unge er det også andre ting end lige nøjagtig prisen på det der årlige tandeftersyn, der afskrækker dem.
Der er også nogle, der har tandlægeskræk og sådan noget.
Der kan være flere årsager til det.
Christian Juhl (EL), 2020-11-18:
Jeg vil gerne sige tak til Konservatives ordfører for netop at påpege, at hvis det lykkes for os at få alle mennesker til at have en regelmæssig tandpleje, vil der på den længere bane være en meget, meget mindre udgift, for så er det vedligeholdelsen, der sørger for, at udgiften aldrig bliver rigtig stor.
For vi ved jo godt, hvor stor den udgift for at skulle have et gebis, ligesom min mor havde, inden hun var 30 år, er – altså, det kaldte vi det dengang, nu hedder det vistnok protese eller noget andet.
Men det er jo billigere.
Tænk, hvis hun som ung havde haft adgang til tandlæge dengang og fast havde haft den mulighed, var det jo aldrig kommet dertil.
Det ved vi jo.
Vi har relativt sunde tænder i vores familie, men for hendes vedkommende holdt de bare ikke så længe.
Hun var flov over det hele livet, og det havde været rigtig, rigtig dyrt for hendes familie at hjælpe hende med det.
Lad os få gang i den her udvikling.
Og så må vi jo se, hvor langt bukserne kan holde.
Vi er nødt til at komme i gang med det, fordi det er så vigtigt for de grupper, der ikke har råd til det i dag.
Per Larsen (KF), 2020-11-18:
Tak for det, formand.
Det er vigtigt at have en god tandsundhed, og man skal passe på sine tænder.
Det er desværre ikke alle unge, der sørger for at komme regelmæssigt til tandlæge.
Derfor vil vi gerne arbejde for at finde en ordning, så man kommer til at vælge en tandlæge, når man forlader skoletandplejen, på samme måde som man vælger, hvilken praktiserende læge man vil bruge, så man ikke får et tidsmæssigt slip.
Vi ved, at der er rigtig mange unge, der ikke kommer til tandlæge, og på et tidspunkt hober det sig måske op, og så har de nogle huller i tænderne eller andet, og så har de lige pludselig den store regning.
Hvis det er sådan, at man kommer regelmæssigt til tandlæge og sørger for at vedligeholde sine tænder, er der faktisk en meget begrænset omkostning forbundet med et årligt tandeftersyn.
Det er utrolig vigtigt, at man kommer i gang med det.
Og der kunne det være et eller andet med, at man simpelt hen vælger en tandlæge, en klinik, så man vil få en indkaldelse til det der tandeftersyn.
Det tror jeg vil kunne løse meget af problemet.
Jeg glæder mig over at kunne fornemme en vis form for økonomisk ansvarlighed her i salen.
Tæt ved 8 mia. kr. er jo, alt efter hvordan man ser på det, forholdsvis mange penge, og vi har ikke mulighed for lige at finansiere det.
Der er selvfølgelig en egenbetaling på tandområdet, men der er også alt andet lige i forvejen en meget stor offentlig finansiering på området.
Så vi kommer ikke til at stemme for det her forslag.
Vi synes, det er rigtig fint, at man med hensyn til tandsundhed har tilgodeset de socialt udsatte.
Men at gøre det skattefinansieret synes vi ikke er nogen god idé, sådan som det er fremsat i det her forslag.
Vi kommer til at stemme imod.
Christian Juhl (EL), 2020-11-18:
Men jeg vil sige, som jeg sagde før, at vi da ikke var være bange for at sige: Vi skal bruge 370 mia. kr. på coronaen, for vi vidste, at det skulle løses.
Vi har ikke helt styr på, hvor de penge skal komme fra alle sammen.
Nogle af dem skal betales nu, nogle skal betales over år.
Og det har Radikale stemt for, det har SF stemt for, det har de borgerlige stemt for.
Vi er jo nødt til at tage nogle initiativer nogle gange og så sige: Vi løser selvfølgelig den opgave med finansieringen samtidig med det.
Det gør vi også den her gang.
Og jeg vil bare sige til alle, der lytter: 7,5 mia. kr. – eller hvor meget det nu var, ministeren nævnte – er ikke et stort tal.
Stinus Lindgreen (RV), 2020-11-18:
Jamen det besvarede ikke spørgsmålet fuldstændigt for mig i hvert fald.
For vi var alle sammen enige i ånden; vi er alle sammen enige om, hvor vi gerne vil hen.
Men det kan være meget nemt at sige, at vi stemmer for noget, som koster 7 mia. kr., eller hvor meget det måtte være, velvidende at man ikke behøver finde pengene, fordi det ikke bliver til noget.
Og jeg sympatiserer med det, men jeg kan ikke med god samvittighed stemme for noget eller sige, at jeg støtter noget, som jeg ikke kan finde pengene til.
Så jeg synes, det er ærligt – set fra min stol i hvert fald – at sige: Jeg er enig i ånden, men vi må tage det i bidder.
Jeg kan ikke se en anden løsning på det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-18:
Jeg tror, det er det tætteste, jeg har hørt, på en politisk indrømmelse heroppe fra stolen i den tid, jeg har været i Folketinget.
Det var da dejligt.
Det er også godt, at det nogle gange sker.
Og så hører man jo også fra venstrefløjen, fra Socialistisk Folkeparti, at de lige pludselig anerkender dynamiske effekter.
Jamen det er jo skønt.
Det kunne være dejligt, hvis det så også gælder, når vi taler skattelettelser og afgiftssænkninger – at man anerkender de dynamiske effekter på lige fod der.
Det forstår jeg sådan set godt.
Det argument kan jeg godt anerkende.
Men andre siger, at de stemmer for det, fordi det er hensigten , de stemmer for.
Sådan hører jeg måske lidt Enhedslisten sige – at så finder vi ud af det andet bagefter.
For at give dem derude, som stiller de her borgerforslag, en klarhed om forskellen, tror jeg, det vil være hensigtsmæssigt, at vi måske sætter os ned og finder ud af, om vi af princip gør det ene eller det andet.
Det tror jeg bare vil være hensigtsmæssigt i forhold til dem, som laver de her borgerforslag derude.
Så det skal bare være en lille opfordring herfra.
Angående borgerforslaget kan jeg sådan set
godt lide nogle af elementerne i det.
Jeg køber simpelt hen ikke argumentet om det med økonomien.
Fair nok, det er 7 mia. kr., man skal finde, men det er altså 0,5 pct. af budgettet.
Hvis man ikke kan finde 0,5 pct. af budgettet, burde man ikke sidde med ansvaret for det.
Det er altså sådan min grundlæggende holdning til det.
Det handler jo om prioriteringer, og det er nok der, problemet måske kommer omkring det her.
Det er finansieringen.
For hvor der måske er nogle herinde i Folketingssalen, som vil finansiere det via højere skatter, som så vil skade samfundet, så er vi måske andre partier, som, hvis vi skal gå ned ad den her sti, vil finansiere det ved at omlægge nogle af de udgifter, som vi har inden for det offentlige.
Det handler om, hvorvidt vi kan blive enige om det, og det er jeg måske ikke så sikker på at vi kan.
Så ligger der det andet element i det med, om noget skal være brugerbetalt, eller om det ikke skal være brugerbetalt, og om det giver mening.
Der er en lang række områder, kan man sige: Vi har tandlæger nu, vi har optikere, og vi har også kiropraktorer og alle andre ting, som man også selv skal betale til, men som vi på en eller anden måde har et tilskud til.
Vi kan godt diskutere, hvor snittet skal være.
Hvor meget tilskud skal der være til det?
Skal det være fuldstændig gratis, eller skal det være med brugerbetaling?
Jeg synes, det er en relevant debat, og vi er fuldstændig åbne for at tage den.
Men det kræver jo, vi kigger på, hvordan man finansierer det.
Det kræver, vi kigger på, hvilke nedslag man gør på de her ting.
Og skal det gælde alt?
Skal det også lige pludselig gælde ting, som ikke er sundhedsmæssige?
Altså, laver man et snit, hvor man tillader nogle ting, laver man et snit, hvor man ikke tillader andre ting?
Så vil jeg sige, at den gode borgerlige løsning på det her jo er at sænke skatter og afgifter, så borgerne derude har nogle flere penge, så de har råd til at betale de her tandlægeregninger, i stedet for at statsliggøre det hele.
Christian Juhl (EL), 2020-11-18:
Nu er det ikke bare Enhedslistens hensigt; vi har stort set i alle de 30 år, vi har eksisteret, haft i vores program, at vi vil have gratis tandpleje, fordi vi synes, at alt, hvad der har med sundhed gøre, skal vi være fælles om at betale.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til ordføreren, for det er så nemt at sige hver gang: Lad os give nogle skattelettelser, for så har folk råd til selv at betale.
Nej, det er det, der er problemet.
Mange af dem, som er virkelig i klemme med deres tænder, betaler sandsynligvis ingen skat eller meget, meget lidt skat, fordi de lever på et eksistensminimum.
Det er derfor, at de ikke har råd til at få ordnet deres tænder.
Det er ikke deres skattebyrde, der i den situation er den største ulempe.
Jeg kan derimod godt tåle at betale noget mere selv, hvis jeg betalte noget mindre i skat, for der balancerer tingene.
Og det kan de rigeste i den grad – de vil endda tjene på det.
Det er jo derfor, at det at give skattelettelser er at lave en omvendt byrdefordeling igen.
Det vil altid blive de dårligst stillede, der vil blive ramt, og de rigeste, der vil få mest ud af at lave en skattelettelse.
Derfor vil jeg sige: Hvordan pokker skal vi sørge for, at de mest udsatte med den laveste økonomi får en løsning på deres tænder?
Det får vi ikke ved at give mere i skattelettelse.
Per Larsen (KF), 2020-11-18:
Tak for det, formand, og tusind tak for den flotte opbakning, der er rundtom i salen, til det her forslag.
Også tak til ministeren for at tage så pænt imod forslaget og for en rigtig flot tale.
Vi er alle sammen optaget af, at så få som overhovedet muligt får kræft, og der er vacciner jo en del af løsningen i forebyggelsen af det.
Det her er et rigtig godt skridt på vejen.
Problemet er jo, som det også er nævnt, at frekvensen af børn, der bliver vaccineret, simpelt hen er for lav, og den skal vi have op.
Der er tale om alvorlige sygdomme, når vi snakker hpv.
Vi ved, at 375 kvinder hvert år får livmoderhalskræft, og omkring 100 af dem dør af deres kræftsygdom.
Vi ved også, at der er andre kræftformer, altså analkræft, kræft i mundsvælg og peniskræft, som hpv-vaccinen beskytter imod.
Som I jo også har kunnet læse og se, er det simpelt hen et spørgsmål om, at man får lagt nogle spor for at få frekvensen så højt op som overhovedet muligt.
Vi ved jo, at der er nogle, som bevidst fravælger det.
Der er nogle, der ikke bliver vaccineret, og derfor er det også rigtig fint, at man kom i gang med at få drengene med, fordi det vil øge muligheden for at skabe en høj grad af immunitet blandt de unge.
Vi ved også, at fire ud af ti 30-årige faktisk har hpv, og det problem kommer vi ud over, hvis det er sådan, at vi får frekvensen højt nok op.
Jeg er også glad for ministerens intentioner i forbindelse med det, der blev nævnt om børnevaccinationerne, for det er også utrolig vigtigt, at vi får frekvensen hævet dér, sådan at vi undgår mange af de sygdomme, som jo ellers kan opstå.
Så stor tak for den flotte tilslutning, der er.
Jeg glæder mig til at se, hvilke initiativer regeringen vil lægge spor ud til, sådan at vi får frekvensen op på det høje niveau, som vi gerne vil have.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-18:
Det her er et forslag fra et parti, som gerne vil have, at regeringen skal fremlægge en model.
Der har vi den principielle holdning, at vi som en kollegial udstrakt hånd altid støtter op om det, så det gør vi selvfølgelig også, hvad angår det her forslag.
Christian Juhl (EL), 2020-11-18:
Tak til Konservative for at rejse debatten og fremsætte forslaget.
Det er ikke et forslag om, at vi konkret skal gøre noget lige nu, ud over at man skal prøve at komme med nogle modeller.
Så må vi vel alle sammen håbe og tro på, at de modeller fører til yderligere konkrete initiativer.
Det er i hvert fald ud fra den tanke, at vi synes, det er et godt forslag.
Enhedslisten støtter intentionen i forslaget og bakker op om ønsket om at få fremlagt forskellige modeller for, hvordan tilslutningen til hpv-vaccinen kan øges.
Hpv-vaccinen er en vigtig vaccine, som har stor betydning for forebyggelse af kræft.
Det er vist nævnt af samtlige ordførere efterhånden.
For Enhedslisten er det vigtigt, at de modeller, ministeriet udarbejder, tager højde for de forskellige målgrupper for vaccineprogrammet.
Det handler både om piger og drenge, der er fyldt 12 år, og de lidt ældre børn, som er født i årene op til vaccineprogrammet, samt det catch up-program, der kom med i sidste finanslov, for transpersoner og mænd, der er til mænd, op til det fyldte 25. år.
Derudover kan man forestille sig, at corona har haft en betydning for tilslutningen til en forebyggende vaccine.
Der er formentlig mange, der ikke tager op til egen læge for at få vaccinen, og det ønsker vi også at få belyst af ministeren.
Enhedslisten vil også meget gerne være med til at drøfte, om omfanget af de målgrupper, der i dag har vederlagsfri adgang til vaccinen, er tilstrækkeligt til at forebygge hpv-relateret kræft.
F.eks. viser en række undersøgelser, at målrettet vaccination af transpersoner og mænd, der er til mænd, såkaldte højrisikogrupper i forhold til hpv, er en god idé sundhedsøkonomisk – også for personer, der er ældre end 25 år.
I England er grænsen sat op til 45 år.
Der er en gruppe mennesker, som trods catch up-programmet stadig ikke sikres den forebyggende indsats, vi ved virker.
Det ser Enhedslisten gerne bliver en del af den fremtidige diskussion om en styrket indsats for hpv-vaccine i Danmark.
Den drøftelse kunne meget vel tages på baggrund af de modeller, ministeren fremlægger, hvis det her forslag vedtages.
Men som sagt bakker Enhedslisten op om forslaget.
Tak for ordet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-11-18:
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort ved først at sige tak til forslagsstillerne for at fremsætte et fint forslag, synes jeg.
Som forældre vil vi vores børn det bedste, og vi vil gerne træffe beslutninger på et oplyst grundlag.
Hvis forslagsstillerne har ret i, at der fortsat hersker usikkerhed i forhold til de valg, som forældre skal træffe på deres børns vegne, når det gælder vaccination, så deler jeg ønsket om, at vi forbedrer informationen.
Det giver mening, at sundhedsmyndighederne står på mål for den usikkerhed, som forældre måtte have.
Både på internettet og på sociale medier findes mange forskellige informationer om de samme emner.
Det skal myndighederne hamle op med ved transparente og klare informationer, som gør det let at træffe beslutninger om vaccination.
SF støtter forslaget.