runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2017-11-23:
Mange tak, formand.
Dette er jo det første møde i Folketinget efter kommunevalget, så jeg vil da gerne ønske alle tillykke med valget.
Det gode ved et kommunevalg er, at selv om ikke alle er lige tilfredse – det kan jo af gode grunde ikke lade sig gøre, for nogle tager altså stemmer fra andre – så er der ved sådan et kommunevalg altid nogle lyspunkter, man kan glæde sig over.
Så derfor er der ikke noget problem i, at vi ønsker hinanden tillykke med et valg, hvor der vel også var en nogenlunde acceptabel stemmedeltagelse.
Hvad lovforslaget angår, er vi jo i modsætning til de foregående ordførere ikke en del af opbakningen til den økonomiaftale, som forslaget har sin rod i, da vi mener, at den faktisk fører til en udhuling af velfærden.
Men det udelukker ikke, at der i sådan en aftale kan stå noget fornuftigt, og det gør der bestemt, hvad det her angår.
Det er jo yderst fornuftigt, at kommunerne har mulighed for at indgå nogle samarbejder på tværs og dermed få en bedre udnyttelse af skatteydernes kroner, simpelt hen.
Og vi bakker også op om, at man gør det samarbejde og muligheden for at opnå det mindre bureaukratisk, ved at kommuner og fællesskaber op til en vis størrelse ikke skal sende deres samarbejde ind til godkendelse i Ankestyrelsen.
Vi forstår ikke rigtig bekymringerne fra Dansk Industri og andre for, at det her skulle føre til, at kommunerne i højere grad engagerede sig i erhvervsmæssige aktiviteter.
Jeg vil sige, at hvis det var tilfældet, ville det for Enhedslistens vedkommende være et yderligere stærkt argument for at støtte forslaget.
Men det er det så desværre ikke, for det reguleres jo af nogle helt andre lovgivninger.
Derfor vil jeg undlade at gå ind i en debat om det stærkt ideologisk prægede udtryk opgavetyveri: det offentliges opgavetyveri.
Men lad os vende tilbage til det senere.
Jeg vil også sige til de bekymrede, at der jo stadig væk er et tilsyn.
Ankestyrelsen skal føre tilsyn.
Og der er faktisk også stadig væk et håndtag til at gå ind og sige: Hov, det, I gør der, er ikke rigtigt, fordi kommunerne stadig væk skal leve op til den her lånebekendtgørelse – tror jeg den hedder – og indsende deres regnskaber, som Ankestyrelsen skal kigge efter i sømmene.
Så jeg tror ikke, der er nogen grund til alle de der bekymringer.
Ligesom Dansk Folkeparti vil jeg glæde mig over, at det her bliver slået klart og tydeligt fast, at i sådan nogle fællesskaber kan der kun udbetales diæter og tabt arbejdsfortjeneste.
Så er vi da i hvert fald i den sammenhæng ude over den diskussion, som vi havde for ikke så længe siden, om visse ben til visse kommunale repræsentanter, når de repræsenterer kommunen i andre sammenhænge.
Det er måske ikke helt betryggende, at Ankestyrelsen ikke helt nøje kan gøre rede for, hvilke fællesskaber der findes.
Det synes jeg også er lidt rodet, så det må vi lige dyrke i udvalgsarbejdet, ligesom jeg selvfølgelig også er med på, at vi skal have afklaret de spørgsmål, som Dansk Folkeparti har rejst. Så på den baggrund kan Enhedslisten støtte forslaget.
Magnus Heunicke (S), 2017-11-23:
Tak for det.
Vi tager jo fat på en del forslag på det kommunale område, og det er meget aktuelt, for vi har jo lige haft kommunalvalg.
Det her forslag er en opfølgning på aftalen, der er indgået mellem regeringen og KL, altså Kommunernes Landsforening, en aftale, som vi i Socialdemokratiet bakker op om.
Det her element handler om, at der i dag findes forskellige former for kommunale fællesskaber, altså selskaber dannet på tværs af kommunegrænserne.
Det sker ofte, f.eks. på affaldsområdet, altså affaldsforbrændingsanlæg og sådan noget, men faktisk også på beredskabsområdet og i forbindelse med kommunale tandplejer, madproduktion, natur og drift af naturområder, havne og færgedrift, hvor to eller flere kommuner går sammen om at løse opgaven bedre og billigere og med mere kvalitet til gavn for borgeren.
I dag er det sådan, at når man laver sådan en konstruktion, så er der et automatisk krav om, at man skal gå til Ankestyrelsen for at få godkendt et sådant fællesskab.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-11-23:
Tak for det.
Jeg respekterer selvfølgelig, at det er ministerens politiske udgangspunkt, og til en vis grad kan jeg egentlig godt erklære mig enig i, at sådan nogle aftaler kan skabe et mere forpligtende samarbejde.
Men er det ikke korrekt, at ministeren jo også tidligere, når vi har diskuteret det her, har sagt til mig og til andre, at DBO'erne jo heller ikke er perfekte, at der faktisk også er visse DBO'er, der faktisk åbner op for misbrug, der åbner op for, at der bliver flyttet kapital rundt i lande, som vi har DBO'er med?
Så der er også en slagside i den forbindelse.
Altså, DBO'er er ikke en garanti for, at der ikke finder skatteunddragelse eller hvidvask sted.
Karsten Lauritzen (V), 2017-11-23:
Tak, formand.
Jeg synes, det er fint, at forslaget kommer tilbage til udvalget.
Og det haster jo ikke som sådan med det her forslag.
Jeg vil bare sige, at det efter min opfattelse er misforstået, når SF's ordfører fremfører en argumentation om, at fordi der er udfordringer med hvidvask og korruption og andet i det pågældende land – i det her tilfælde Aserbajdsjan – så skal vi ikke lave en dobbeltbeskatningsaftale, altså at hvis vi ikke har en dobbeltbeskatningsaftale, øger man beskyttelsen.
Hvis man ikke forhandler et skatteregime med de her lande, er det lettere for dem at fungere som skattely, hvidvaskningsland eller noget andet.
Det ligger også i DBO'en, at Danmark får øget sine muligheder for rent faktisk også at føre kontrol og samarbejde med de aserbajdsjanske myndigheder, så hvis man ikke stemmer for dobbeltbeskatningsaftalen, risikerer man at gøre sig selv en bjørnetjeneste i forhold til det, som SF's ordfører er inde på.
Så jeg er politisk uenig i det, der er formålet med at sende forslaget tilbage til udvalget, men jeg respekterer som minister og parlamentariker naturligvis, at det er et ønske fremsat af SF, og derfor støtter regeringen, at det kommer tilbage til udvalget mellem anden og tredje behandling.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-11-23:
Intentionen er en sidestilling eller en ligestilling, men vi mener simpelt hen bare, at beregningsgrundlaget er forkert.
På SF's vegne har vi afgivet en betænkning, og jeg ved, at der også kommer et sent ændringsforslag, men fordi vi ikke er sikre på, om det er en reel politisk uenighed, eller om det simpelt hen er udtryk for en uenighed i forbindelse med den måde, man laver beregningerne i ministeriet, så mener vi, at forslaget bør komme tilbage til udvalget for en fornyet drøftelse.
Christian Poll (ALT), 2017-11-23:
Tak for det.
Vi synes, at det virker, som om der er en modsætning i lovforslaget.
Man ønsker at ligestille biogas med diesel, men når vi kigger ned i beregningerne, er det en meget lille justering, der sker.
Jeg har fået det indtryk – især fra branchen og andre aktører, som har henvendt sig om forslaget – at den meget lille ændring ikke vil gøre en forskel.
Derfor er der behov for, tror jeg, at vi tager sagen tilbage i udvalget, og jeg har arbejdet med et ændringsforslag til, hvor man ellers kan lægge justeringen af afgiften, sådan at den vil komme til at gøre en forskel og reelt ligestille biogas med diesel.
Andreas Steenberg (RV), 2017-11-23:
Her i ellevte time – faktisk i går aftes – er vi af nogle interessenter på det her område blevet gjort opmærksom på, at der måske er nogle udfordringer med lovforslaget.
Det er svært for os i Radikale Venstre at gennemskue, hvad konsekvenserne af det er, og om det er noget, der egentlig gør en forskel.
Derfor kan vi støtte, at forslaget kommer tilbage i udvalget, så vi sammen med Skatteministeriet og skatteministeren kan få det belyst.
Det håber vi at regeringen også vil være med til.
Jeg skal selvfølgelig beklage, at det kommer sådan her i ellevte time, men jeg synes også, det må være en god idé for os alle sammen, at vi får styr på, hvad der er op og ned i de informationer, vi fik her i går.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-11-23:
Vi har jo ofte de her diskussioner, når vi taler om dobbeltbeskatningsoverenskomster, DBO'er, om, hvad det er for nogle lande, vi indgår de her aftaler med.
Hele pointen er jo at sikre nogle gennemskuelige og ordentlige skatteaftaler, som virker for begge lande, der indgår aftalen.
På den måde kan man sige, at hvis vi gerne vil have så mange DBO'er som muligt, vil vi nødvendigvis også komme til at lave dem med lande, der ikke har demokratisk transparens, eller som ikke har det samme niveau af governance og skattekontrol osv., som vi har i Danmark.
Så det er ikke en generel indvending, vi har fra SF's side, på det her punkt.
Men lige præcis Aserbajdsjan spiller altså en hovedrolle netop nu i en af de største korruptionsager, en af de største sager om hvidvask og skatteunddragelse, og derfor er timingen jo nærmest bizar nu, hvor vi skal lave en aftale, som beror på, at man kan stole på hinandens myndigheder, og at man udveksler oplysninger ikke bare til gavn for erhvervslivet, men også for både at sikre, at der ikke sker dobbeltbeskatning, og at der heller ikke sker dobbelt ikkebeskatning.
Den diskussion har vi haft med skatteministeren, og det tror jeg egentlig at skatteministeren også er enig i.
Nu foregår der jo så det, at der måske kommer en skattelyliste fra EU den 5. december – det lyder i hvert fald til, at den er på trapperne – og derfor synes jeg, at det giver mening at vente med ratifikationen af den her aftale, til vi har en skattelyliste og ved, hvad den skal bruges til, og til vi ved, hvad vi selv i Folketinget synes den skal bruges til.
Skal vi f.eks. ikke indgå DBO'er med lande, der er på skattelylisten?
Så på den baggrund vil jeg egentlig appellere til, at vi venter – der er trods alt kun er meget, meget kort tid, til den europæiske skattelyliste kommer på banen – og at vi tager en diskussion i udvalget igen om, hvorvidt der er en nedre grænse for, hvilken type lande vi vil lave skatteaftaler med.
Her er det jo et regime, der direkte fra øverste sted har været dybt involveret i hvidvask, bestikkelse, korruption og skatteunddragelse.
Det synes jeg altså er anderledes end andre lande, hvor man måske kan sige, at de ikke har det samme niveau som i Danmark, men hvor det stadig væk giver mest mening at vi indgår aftaler.
Hov, og jeg vil dermed gerne – tak, formand – appellere til, at det kommer tilbage i udvalget, for jeg mener, det er en principiel diskussion, om vi indgår aftaler med lande, der er så dybt involveret i korruption, som det ser ud til at Aserbajdsjan er pt., og hvad det vil betyde rent principielt med en eventuel skattelyliste, og om det skal have nogen indvirkning på, hvilke lande vi laver DBO'er med, så derfor vil jeg gerne have det tilbage i udvalget.
Carl Holst (V), 2017-11-23:
Det har Venstre også.
Vi siger ikke, at de skal gøre det.
Vi siger, at de skal spørge til pris og kvalitet.
Vi siger, det er vigtigt at få afdækket, om noget, der i dag foregår i det offentlige, med fordel kunne foregå et andet sted til en billigere pris, til en bedre kvalitet.
Hvad man beslutter sig for, har vi tillid til at de lokalt valgte afklarer lokalt.
Det er rammerne, vi sætter måltal for – på samme måde, som vi også sætter måltal for andre områder.
Villum Christensen (LA), 2017-11-23:
Det siger sig selv, at når man tager nogle kommunale opgaver, som kommunerne har kompetence til at lægge ned i et selskab, så skal der være ret klare spilleregler for, hvordan man håndterer de opgaver, i hvilket regi man gør det, og på hvilken måde man gør det.
For det er jo ikke en almindelig delegation, man lige kan tage tilbage.
Den ligger ligesom i selskabet.
Derfor skal der også være nogle godkendelser, og her har man så fundet en model light for de her godkendelser, som jeg synes ser ganske fornuftig ud.
I forhold til de bekymringer, der har været hos Dansk Industri, så ved jeg ikke, om man kan kalde det opgavetyveri.
Det er måske et lidt voldsomt ord, men hvis man sidder i sådan et selskab, hvad jeg har haft fornøjelsen af i rigtig mange år, så kan man sagtens genkende den problematik, at sådan nogle selvstændige enheder jo gerne vil vokse sig store.
Der ligger ligesom implicit en øvelse i, at nu er man sat i verden, og så kan man da også lige tage sig af endnu en opgave, og så kommer der noget andet, som måske også kunne være spændende.
Det er jo aldrig så farligt, når det er det offentlige, der står bag, hvis det skulle gå galt.
Derfor er jeg tryg ved, at man stadig væk skal have godkendt de her ting.
Jeg tror, der er brug for, at man altid har et vågent øje på den slags organisationer.
Så kan man jo kalde det så meget, men vi skal ikke lade det offentlige tage sig af mere end det, der er strengt nødvendigt, hvis det skal foregå godt og effektivt.
Så derfor kan vi støtte dette forslag.
Torsten Gejl (ALT), 2017-11-23:
I Alternativet kan vi godt lide kommunale fællesskaber, og vi kan godt lide at sætte kommunerne fri til at kunne navigere selv i så høj grad som muligt.
Og i og med at jeg synes, de andre ordførere har redegjort rigtig fint for indholdet af det her forslag, så skal jeg ikke gentage det.
Jeg vil egentlig gøre det kort og sige, at vi har fuld tiltro til, at vi kan tage en lille smule administration væk, så det bliver lidt lettere for kommunerne at opnå de her stordriftsfordele og samarbejdsmæssige fordele, der er i de kommunale fællesskaber.
Det synes vi er rigtig fint.
Det vil være fint lige at få svaret på nogle af de spørgsmål, som nogle af de andre partier har stillet, men alt i alt er vi glade for at støtte det her lovforslag.
Finn Sørensen (EL), 2017-11-23:
Nej, det var nu militæret, jeg henviste til, som jeg trods alt har nogle personlige erfaringer med.
Man skal jo helst udtale sig om noget, man ved noget om.
Så anerkender jeg ikke ordførerens syn på det pragtfulde i budgetloven.
Det er fuldstændig rigtigt, at der var overskridelser, men i dag er vi jo havnet i den helt anden grøft med det resultat, at velfærden lider i en lang række kommuner, og jeg tror, at alle ved, at sådan er det.
Vi kan bare forholde os til det faktum, at siden man indførte de stramme reguleringer fra VK-regeringens side, er antallet af kommunalt ansatte faldet med 37.000.
Det er 37.000 fuldtidsstillinger, der er forsvundet ude i kommunerne, og langt, langt hovedparten af dem er stillinger i velfærdssektoren.
Det er de pædagoger, det er de skolelærere, det er de social- og sundhedsmedarbejdere, som skulle have passet på vores børn og vores unge og vores gamle.
Det er jo konsekvensen af budgetloven, men selvfølgelig også sammenholdt med den styring, der ligger i økonomiaftalerne.
Villum Christensen (LA), 2017-11-23:
Selvfølgelig skal vi afskaffe absurde krav.
Jeg tror, det er mange år siden, at kommunernes halvårsregnskaber har haft nogen som helst effekt i forhold til evnen til at styre kommunens økonomi.
Det har vi helt andre midler til i dagens Danmark, og det har flere ordførere også været inde på.
Så derfor kan det ikke gå hurtigt nok at få det her lovforslag vedtaget.
Torsten Gejl (ALT), 2017-11-23:
Tak, formand.
Der er jo en pligt til at udarbejde et halvårsregnskab, som vi tror er fuldstændig unødvendigt.
Kommunerne kan godt finde ud af at gøre det her selv.
Så jeg vil egentlig helt kort sige, at vi gerne vil være med til at droppe et halvårsregnskab, som mange af kommunerne alligevel ikke bruger.
Marianne Jelved (RV), 2017-11-23:
Radikale Venstre kan støtte det her lovforslag, som afskaffer kravet om halvårsregnskaber.
Det kan vi, fordi det sparer bureaukrati, og dermed sparer det også penge og arbejdskraft i kommunerne.
Så vi støtter lovforslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-23:
Tak for det, formand.
Jeg skal også prøve at gøre det kort.
I SF støtter vi selvsagt forslaget, for det første fordi tiden er løbet fuldstændig fra loven om obligatoriske halvårsregnskaber.
I dag er der i modsætning til før 2009 rigtig godt styr på budgetlægningen i landets kommuner, ja, så meget, at der er mange kommuner, der slet ikke udfylder deres serviceramme fuldt ud.
For det andet bakker SF altid op om fornuftige regelforenklinger i både stat, regioner og kommuner.
Men i SF synes vi egentlig også, at den nuværende budgetsituation i kommunerne burde give anledning til, at man evaluerede hele det nuværende kommunale sanktionsregime, ikke således at kommunerne bare kan bruge løs, men kommunerne burde have bedre mulighed for mindre overskridelser af budgetrammen, bedre overførsel af uforbrugte midler til næste år, mulighed for flerårsaftaler og den slags.
Et faktum er jo, at vi har været vidne til et underforbrug i en række kommuner i de senere år som følge af de eksisterende sanktionsregimer, og i SF mener vi faktisk, at underforbrug kan være lige så problematisk som et overforbrug og til stor skade for både vækst og ikke mindst til skade for velfærden.
Men foreløbig må vi jo nok erkende, at det er der ikke flertal for i det her Folketing, i hvert fald ikke endnu.
Derfor skal jeg bare gentage, at SF støtter det foreliggende forslag.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-11-23:
Formålet med lovforslaget er at afskaffe kommunernes pligt til at udarbejde et halvårsregnskab.
Den pligt blev indført i 2011, fordi man ville sikre sig, at kommunerne overholdt budgetterne, hvilket havde været vanskeligt i perioden 2001-2009.
Imidlertid har kommunerne samlet set siden 2011 overholdt det aftalte niveau for serviceudgifterne.
Lovforslaget er en del af aftalen mellem Kommunernes Landsforening og regeringen om kommunernes økonomi.
Jeg skal takke Folketingets partier for en væg til væg-opbakning.
Magnus Heunicke (S), 2017-11-23:
Forslaget her handler om forholdet mellem medlemmer af et byråd, en kommunalbestyrelse, en borgerrepræsentation eller et regionsråd og deres mailkonto og så dem, der formelt set er deres arbejdsgivere – det kan være borgmesteren, regionsrådsformanden eller den administration, der er der.
I visse tilfælde anses det for at være arbejdsgivere.
Det gør det altså i dag, og det betyder, at i dag kan en kommune efter persondataloven være berettiget til at gå ind og læse i en eller flere byrådsmedlemmers kommunale mailkonto.
Hvis der f.eks. er en konkret mistanke – det kan være om en række forskellige ting – ja, så kan kommunen faktisk forfølge sine interesser i sådan et tiltag.
Det har man gjort brug af – jo langtfra alle steder, heldigvis – men vi har eksempler på, at en borgmester med den her regel har fået mulighed for at gå ind og læse mange, mange mails skrevet af politiske modstandere, og det hører ingen steder hjemme.
Desværre har det hørt hjemme i loven, indtil nu, og derfor må vi sige, at vi fuldt ud bakker op om den foreslåede lovændring fra regeringens side, som netop siger, at fremover har man ikke ret til at gå ind og læse i byrådsmedlemmers eller regionsrådsmedlemmers mailkorrespondancer.
Hvis der er en konkret mistanke om misbrug eller om en kriminel handling, er det klart, at så er det en sag for politiet, og så er det jo politiet, der må gå ind og efterforske.
Og ligesom i alle andre tilfælde: Hvis det er en sag, der er alvorlig nok, så kan politiet gå ind og efterforske, også ved at få adgang til mailkonti og andet.
Det kender vi jo fra straffeloven og andet.
Så den del må politiet håndtere.
Men det er altså politiet, der har den opgave.
Det kan ikke være sådan, at politiske modstandere kan læse i hinandens mailbokse.
Jeg må sige, at jeg personligt var overrasket over, at det var sådan.
Men takket være at Folketinget tog den her sag op og ministeren reagerede på den, kan vi nu få sat en stopper for, at der er mulighed for det fremover.
Den stopper støtter vi Socialdemokrater.
Carl Holst (V), 2017-11-23:
Jeg er glad for, at vi er enige om det faktuelle; så kan vi være lidt uenige i, hvilken politisk betydning det har.
Så er det rigtigt, at den har kollektiv afstraffelse som et element.
Finn Sørensen (EL), 2017-11-23:
Mange tak for ordet.
Den lovregel, vi nu afskaffer her, har hele tiden været latterlig, så det kan kun gå for langsomt med at få afskaffet den.
Så det er vi rigtig glade for i Enhedslisten, og vi vil med stor begejstring – selvfølgelig i forhold til effekten af ændringen – stemme for det her.
Men jeg er desværre enig med den foregående ordfører, hr. Carl Holst, i hans analyse af, hvorfor det er blevet overflødigt, også set med den regerings øjne, som indførte det i sin tid.
Den forklaring, hr. Carl Holst kommer med, er fuldstændig rigtig.
Det er jo, fordi SRSF-regeringen, i øvrigt med hr. Bjarne Corydon i spidsen, med stor nidkærhed adopterede og gennemførte den budgetlov, som den tidligere regering indførte.
Og der kan jeg altså ikke lide, at ordfører efter ordfører går op her og siger: Det har vist sig, at kommunerne overholder budgetterne, og derfor behøver vi ikke have dem mere.
Nej, det er jo ikke rigtigt.
Kommunerne overholder jo ikke budgetterne.
Kommunerne er hundeangste for at blive ramt af de sanktioner, der ligger i budgetloven, hvor man laver kollektive afstraffelser ligesom i militæret.
Hvis en enkelt kommune eller to eller tre overskrider den ramme, man er blevet påtvunget af Finansministeriet, de årlige økonomiforhandlinger, så bliver alle straffet, og det er jo det, der er årsagen til, at der i kommunerne i dag er sparet over 40 mia. kr. op.
Nu må man ikke bruge sådan nogle stærke ord om, hvad der sker, når ting bare får lov at ligge og så begynder at lugte rigtig grimt.
Sådan nogle grimme ord må man slet ikke bruge her i Folketinget.
Men det er jo det, der sker med de penge.
Samtidig med at kommunerne skærer ned på velfærden, at der bliver brugt stadig færre penge pr. ældre i det her land, ligger der altså milliarder af kroner, som kommunerne ikke må bruge nu, for hvis de bruger dem, kommer de i konflikt med den selvsamme budgetlov og med de lofter, der er lavet for, hvad kommunerne må bruge af penge på anlægs- og serviceudgifter. Så det ville være dejligt, hvis ordførerne lod være med at stå og sige, at nu overholder kommunerne budgetterne.
Det gør de desværre ikke.
Hvis man endelig skulle have den der stramme styring af kommunernes økonomi – det går Enhedslisten ikke ind for – så skulle vi jo have en omvendt budgetlov, der pålagde kommunerne at bruge de penge til velfærd, som de rent faktisk får tilmålt.
Det er ikke Enhedslistens forslag, det er bare lige for at sætte tingene lidt i relief.
Men det ændrer jo ikke på, at vi støtter forslaget.
Marianne Jelved (RV), 2017-11-23:
Når beslutningerne ligger decentralt, ligger de også tættere på borgerne, og borgerne bliver mere inddraget og kan få mere at sige.
Derfor støtter vi også dette lovforslag, som gør det nemmere for kommunerne at samarbejde.
I Struer havde man for nogle år siden en debat om at lægge sig sammen med Holstebro Kommune.
I Radikale Venstre synes vi, at kommunerne allerede er store nok, og vi synes, det ville være skidt, hvis en by som Struer ikke kunne have et lokalt demokrati omkring deres skoler, plejehjem osv.
Men det kan godt være, at Struer skal samarbejde med andre kommuner om nogle af de opgaver, som Struer kan være for lille til at løse.
Struer er bare et eksempel på et sted, hvor samarbejde med andre kommuner er en god idé.
Og derfor er vi enige i intentionerne med det her lovforslag, som gør samarbejdet lidt nemmere for kommunerne.
Vi støtter L 78.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-23:
Tak for det, formand.
SF har som udgangspunkt sympati for alle tiltag, der kan forenkle og lette den kommunale opgavevaretagelse, og derfor bakker vi også op om forslaget om at ophæve godkendelseskravet for små kommunale fællesskaber, ikke mindst når kommunerne rimelig let kan trække sig fra fællesskaberne igen.
Samtidig er det dog vigtigt for SF, at de menige kommunalbestyrelsesmedlemmer har fuld kontrol med den kommunale opgavevaretagelse, og derfor vil vi også spørge ind til, om der ved overførsel af opgaver til et fællesskab sker indskrænkninger af byrådsmedlemmernes sagsindsigt i medfør af § 9 i styrelsesloven, men vi er som udgangspunkt positive over for forslaget og agter at stemme for det.