runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-13:
Hos Alternativet er der mange dagsordener, der fylder meget i de her tider, men det, der fylder allermest, er den bæredygtige omstilling.
I den forbindelse ligger det os utrolig meget på sinde at realisere den klimalov, vi har vedtaget, om at sikre 70 pct.s reduktion af Danmarks CO 2 -udslip i 2030.
Desværre er arbejdet med klimahandlingsplanen i Folketinget endt i en gang klimanøl med bl.a. en bilaftale og en skatteaftale, som møder utrolig hård kritik fra både regeringens eget Klimaråd og de grønne organisationer
Derfor har vi i Alternativet rettet vores blik mod de kommende forhandlinger, der skal sikre, at vi sparer tilpas med CO 2 i et af de mest CO 2 -udledende erhverv, der findes, nemlig landbruget.
Alternativet går til forhandlingerne med et mål om, at landbruget ligesom alle andre sektorer skal reducere CO 2 -forbruget med de aftalte 70 pct.
Hvis landbruget skal reducere mindre end dette, skal andre sektorer jo reducere endnu mere.
I den forbindelse skal vi udtage lavbundsjorder, udvikle nye typer foder.
Vi skal forbedre gyllehåndteringen.
Vi skal forske i at udvikle plantebaseret mad.
Men vi skal også gøre noget, som jeg savner støttepartiernes helt tydelige anerkendelse af: Vi skal reducere kødproduktionen i det danske landbrug markant.
Vi er nødt til at reducere den danske kødproduktion, og hver gang vi taler om dette, taler regeringen om lækage.
Lækage er en teoretisk idé om, at hvis vi reducerer kødproduktionen i Danmark, så er der bare nogle andre i et andet land, der producerer kødet, og så er vi lige vidt.
Men jeg vil gerne udfordre det argument.
I Alternativet mener vi, at ministeren burde være i gang med at formulere kataloget over virkemidler, der skal sikre, at også landbruget kommer til at reducere med 70 pct. i 2030.
Det katalog kan ikke skrives uden en lavere kødproduktion; vi kommer simpelt hen ikke i mål uden.
Så med den ene hånd har vi brug for at skrue ned for kødproduktionen, og med den anden skal vi samtidig udvikle og understøtte alt det, der skal sættes i stedet.
Vi skal forstå at genopbygge jorden, mens vi dyrker den – leve med naturen og ikke kun af den.
Det kræver en masse konstruktive idéer og initiativer, som Alternativet fremlægger i starten af næste uge i form af et landbrugsudspil fra vores politiske leder, Franciska Rosenkilde, som bringer ønskerne om CO 2 -besparelser ind i en overordnet plan om, hvordan Alternativet mener at der skal drives landbrug i Danmark.
Vi skal bruge lejligheden til at udvikle og fremtidssikre dansk landbrug, så vi kan producere menneskemad i tusind år i stedet for at klemme det sidste ud af en kødproduktion, som ødelægger klima, natur og dyrenes mulighed for at leve gode liv.
Lad os lave verdens bedste grønne og økologiske landbrug.
Tak, formand.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-04-13:
Tak for det til Alternativet.
Altså, der bliver jo sagt mange ting, som jeg er enig i.
Der bliver talt rosende om udtagning af lavbundsjorder – det har vi afsat 5 mia. kr. til i vores finanslovsudspil.
Der bliver talt om fodersammensætning, altså det her med, sådan som jeg ser det, at satse meget på græsprotein, som jo er den måde, man kan mindske importen af soja på.
Der bliver talt om det her med en anden håndtering af gylle, hyppig gylleudslusning osv. Men så ophører enigheden også, for så henviser ordføreren til et teoretisk begreb, der hedder lækage.
Anerkender Alternativet ikke, at folk skal have noget at spise, uanset hvor det bliver produceret?
Tak for det, formand, og tak til hr. Edmund Joensen, som starter med at sige, at det her er et mere hjemligt emne.
Vil hr. Edmund Joensen ikke lige uddybe, hvad der menes med et mere hjemligt emne?
Edmund Joensen (SP), 2021-04-13:
Det er den hjemlige del af det.
Forsorgen er på Færøerne, og det er der, det sker.
Og det er hjemligt på en anden måde, fordi det er her i huset, det er her i Folketinget, det bliver reguleret, og i ministerierne i Danmark, det bliver reguleret.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-04-13:
Tak for det.
Hvad mener hr. Edmund Joensen at en, hvad kan man sige,
kommende flerårsaftale for kriminalforsorgen skal rumme set fra et færøsk perspektiv?
Edmund Joensen (SP), 2021-04-13:
Det, man selvfølgelig vil, er, at man får faciliteter, der er tidssvarende, som jeg også siger i talen.
Det betyder, at det er de fysiske rammer, som vi snakker om.
Mette Frederiksen (S), 2021-04-13:
Først og fremmest tak for talen og for at sætte fokus på meget, meget relevante problemstillinger.
Vi har jo haft lejlighed til at have ordvekslinger et par gange efterhånden, og mange af de ordvekslinger har handlet om behovet for handel, yderligere samhandel, adgang for Færøerne til markeder.
Det går godt for Færøerne, og endnu engang et kæmpestort tillykke med coronahåndteringen.
Det ser også ud, som om økonomien ikke får det tilbageslag, som man kunne have frygtet.
Men I er jo driftige købmænd på Færøerne, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt ind til, hvad ordføreren mener der skal til her, eller hvilke perspektiver der er i forhold til en yderligere samhandel og indsats der.
Edmund Joensen (SP), 2021-04-13:
Det er vi vant til.
Men vi ved godt, at vi ikke har de rigtige markedsforhold i EU, som burde være det største marked for os, fordi vi er uden for EU og af den grund bliver presset til at sælge både til Rusland, Kina og andre lande.
Vi vil gerne sælge til dem, men vi skal ikke sælge på den måde, at vi bliver afhængige af dem.
Det er vi enige om.
Jeg har ofte stået her og talt om storpolitikken i Arktis, men i dag vil jeg fortælle om noget hjemligt, nemlig om politiet og kriminalforsorgen på Færøerne.
Historisk set er alvorlig kriminalitet på Færøerne nærmest ikkeeksisterende, heldigvis for det.
Men vi har desværre fået et nyt og alvorligt problem på vores øer: narkorelateret kriminalitet.
Markedet for narkotika på Færøerne er voksende, og flere af de unge er kommet ud i et misbrug, som de har svært ved at komme ud af.
Den seneste tid har vi også set, hvordan bandemedlemmer kommer til øerne for at indkræve narkogæld, og vi har set, hvordan de truer med tæv og det, der er værre.
Det er en skræmmende tendens.
Umiddelbart synes det positivt, at der i den politiaftale, der blev forhandlet på plads for få måneder siden, blev lagt stor vægt på politiet i nærområderne, og at der dermed blev gjort op med centraliseringen i Rigspolitiet.
Lad mig bare sige, at behovet for at få mere nærpoliti er større end nogen sinde på Færøerne, og jeg ser frem til at se aftrykkene fra aftalen i det færøske samfund, for det er forebyggelse, der er nøgleordet i denne situation.
Med et synligt politi i lokalområdet med kendte ansigter, fortrolighed og tillid mellem de unge og den lokale betjent kan vi forebygge meget.
De fysiske forhold i kriminalforsorgen på Færøerne er langtfra tilfredsstillende.
Vi har ikke et tidsvarende fængsel, der kan opfylde de helt basale behov, som et fængsel skal kunne.
Jeg vil slutte med at sige, at det er et stort ønske fra kriminalforsorgen på Færøerne at få rettet op på forholdene.
Amnesty International har flere gange påpeget de manglende rettigheder for de indsatte og især det uhensigtsmæssige i at sende indsatte til Danmark til afsoning, hvilket er et konkret brud på nærhedsprincippet.
Det er vigtigere end nogen sinde, at vi forebygger, hvor vi kan, at vi griber de mennesker, vi kan, inden de kommer ud, hvor de ikke længere kan bunde, og ultimativt vigtigt, at vi har de nødvendige fængselsfaciliteter.
Mette Frederiksen (S), 2021-04-13:
Men betyder det så en opbakning fra hr. Edmund Joensen til, at vi skal fortsætte samarbejdet i forhold til EU og dermed tilstedeværelsen i Bruxelles, og at det fortsat skal være en vigtig del af den indsats, som Danmark yder i det europæiske, altså at få koblet Færøerne tættere på det europæiske samarbejde?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-04-13:
Tak, formand, og tak til hr. Edmund Joensen for talen.
Nu stillede hr. Edmund Joensen jo mig et spørgsmål tidligere omkring radaren, som er en del af den aftalte arktiske kapacitetsudbygning, så nu vil jeg gerne stille modspørgsmålet: Hvad mener hr. Edmund Joensen i virkeligheden sådan nærmere omkring den her kapacitetsaftale, der er lavet, og specifikt også i forhold til den her radar?
Edmund Joensen (SP), 2021-04-13:
Først og fremmest kan jeg sige, at landsstyret jo har fået mandat fra det færøske udenrigsnævn til forhandlinger, så sagen er for landsstyret forhandlingsklar, kan man sige.
Selvfølgelig er det sådan på Færøerne – det ved alle sammen – at folk ikke er enige om en natradar på Færøerne.
Der vil altid være nogle, som synes, det er en dårlig idé og siger nej.
Men jeg kan fornemme, at der er et temmelig stort flertal ...
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-04-13:
Jeg vil super gerne lige give hr. Edmund Joensen mulighed for at færdiggøre sætningen.
Så jeg tager lige mine 30 sekunder, og så kan jeg jo så håbe, at jeg får fuldendt svaret.
Edmund Joensen (SP), 2021-04-13:
Jeg kan bare fornemme, at der er et rimelig stort flertal i Lagtinget, som ser det ansvarlige i at være en del af forsvarsalliancen, og som vil tage sit ansvar på sig.
Nu er det op til landsstyret at forhandle, så jeg vil ikke foregribe noget som helst, men jeg håber det bedste.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-04-13:
Tak for det.
Mange vil også mene, at det er en alt for lille sag at tage op i sådan et fint forum, men det synes jeg ikke.
Før jeg indtog talerstolen, lagde jeg derfor nogle billeder på min Facebook og Instagram, så man kan se, hvad det er, jeg taler om, nemlig en dansk mur, der står midt i Thorshavn.
Inden for muren holder Rigsombudsmanden til.
Der står det, vi kalder for amtmandsborgen.
Da den blev opført på en høj bakke i 1881, var den et slot i forhold til byens andre bygninger.
Få år senere lod man bygge en mur mellem den store have, der er rundt om borgen, og byens hovedgade.
Det er ikke nogen kinesisk mur eller Berlinmur eller Palæstinamur eller Trumpmur eller betalingsmur, men som alle disse mure er det en politisk mur.
Den er op til 3½ meter høj.
Derfor bliver menigmand ikke bare forment adgang til Rigsombudsmandens oase på byens fineste adresse; han kan ikke engang se ind i den.
De danske embedsmænd var i borgen inden for muren; de lokale borgere var udenfor.
Muren symboliserede en magt, der herskede over det færøske folk, men samtidig var adskilt fra folket.
Og sådan har det slet ikke altid været op igennem tiderne; mange af amtmændene var meget engageret i det færøske samfund.
Men muren udtrykte noget andet, og det gør den stadig væk.
Når turister spørger, hvorfor en central strækning af Thorshavns hovedgade er mørk, indeklemt, kedelig, trist og død, så må man svare, at bag ved den mørke mur var det, at Danmarks repræsentant på Færøerne forskansede sig.
Byrådet i Thorshavn ønsker nu muren taget ned, og grunden til, at jeg tager det op i dag, er, at det er Statsministeriets gesjæft.
Man skal ikke feje det af bordet og sige, at det er en sag for Bygningsstyrelsen eller andre.
Muren er en politisk sag.
Man bør derfor tage godt imod det politiske ønske om at få den helt eller delvis fjernet.
Det ville være en god og en klog og en populær politisk beslutning med en klar symbolik og et klart budskab.
Hvis man siger nej, vil også det være en politisk beslutning med en klar symbolik og et klart budskab.
Tak for ordet.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-04-13:
Jeg ved simpelt hen ikke, hvor jeg skal starte henne i forhold til Murens fald.
Så jeg vil starte et lidt andet sted med et emne, som hr. Sjúrður Skaale selv bragte op tidligere på dagen.
Så jeg tænker, det er noget, der ligger dette nært.
Og det handler selvfølgelig om Arktis-kapacitetspakken og det, som radaranlægget er en del af.
Edmund Joensen (SP), 2021-04-13:
Absolut.
Nu er jeg hverken i landsstyret eller i Lagtinget, men det har været et stort ønske igennem mange år på Færøerne at få større adgang til de europæiske markeder.
Så det er en selvfølge.
Men vi kan kun sælge råvarer og ikke færdigvarer.
Det er det, der mangler.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-04-13:
Det glæder mig også at kunne have en konstruktiv dialog med alle de partiledere, der sidder her, og jeg er sikker på, at vi kan finde en fælles grund også omkring Grønland, når vi søger det.
Her er viden også en rigtig god måde at komme ind på det på, altså for at nå selve forståelsen af, hvorfor vi har de drømme, vi har; hvorfor vi har de visioner, vi har; hvorfor vi tænker, som vi gør.
For fra barnsben bliver vi oplært i alt fra Danmark, men man bliver lidt overrasket, når man så kommer til Danmark og der omvendt bare ikke er nok viden om Grønland.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-04-13:
Nu er jeg jo liberal, og derfor tror jeg på, at det skal markedet sådan set nok klare, og så er jeg helt sikker på, at landbruget nok skal omstille deres produktion til det, markedet efterspørger.
Men altså, ser Alternativet virkelig Danmark som dækket af en osteklokke?
Eller lad mig spørge på en anden måde: Er det vigtigere for Alternativet at nedbringe den nationale CO 2 -udledning end at nedbringe CO 2 -udledningen i verden?
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-13:
Nej, altså, det går jo hånd i hånd.
Der er vi pionerer, og der skal vi jo vise vej.
Og det er jo en situation, hvor temperaturstigningerne bliver så store, at vi kommer til at kæmpe med millioner, måske milliarder af klimaflygtninge fra både tørker og oversvømmelser.
Så nej, vi mener ikke, at markedet er i stand til selv at løse klimaproblemerne.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-04-13:
Som I alle ved, har der lige været valg i Kalaallit Nunaat.
Det har været et spændende valg og en spændende kampagne at følge tæt, hvor både landspolitik og kommunalpolitik er blevet drøftet.
Folket har nu talt, og det er det samme folk, vi arbejder og kæmper for, uanset hvilken placering vi fra Siumut gør det fra.
Og selv om vi fra Siumut ikke har fået det privilegie at føre forhandlingerne i denne omgang, glæder det os stadig at være gået frem med 1 mandat i parlamentet.
Siumuts største politiske vision er jo statsdannelse, men det handler i bund og grund om at skabe et stærkt folk og om, at vi har et land, hvor loven er tilpasset selve landet ud fra befolkningens kultur og levevis.
Det er ikke altid en let opgave, især når Grønlands geografiske størrelse betyder, at man har nogle steder i Grønland, hvor man dyrker landbrug og har 25-30 graders varme om sommeren, men hvis du tager til det nordligste Grønland, lever man mest af naturaløkonomi under konstant vintermørke og med minus 30 grader om vinteren.
Derfor kan jeg godt en gang imellem smile lidt for mig selv, når man i Danmark diskuterer Udkantsdanmark, og hvor langt der er mellem by og land.
Det er derfor en af Inatsisartuts mest fornemste opgaver at sikre, at loven bliver tilpasset landets folk og den geografiske placering.
Det er også en opgave, vi jo har her i Folketinget.
Vi er ansvarlige for, at så længe der er ansvarsområder, som Danmark varetager for Grønland, skal de ansvarsområder opdateres.
De skal opdateres med tiden, med klimaet og med folket.
Det er en opgave, som Danmark ikke altid har formået at magte.
Som følge af manglende viden, tror jeg, og forståelse for Grønland fra Folketingets side er en stor del af lovgivningsarbejdet blevet negligeret, for hvordan skal man egentlig kunne opdatere love, hvis man ikke kender nok til landets folk og levevilkår?
Demokrati og repræsentation er jo altafgørende her, så for at sikre, at hele det grønlandske folks stemme bliver hørt, og for at sikre folket mest mulig indflydelse på eget land, bliver vi nødt til at få omstruktureret nogle af de rammer, vi har, og som ligger til grund for det her arbejde.
Helt konkret ønsker vi fra Siumuts side, at vi får sat gang i en dialog i Folketinget om oprettelse af en form for folketingsråd.
På en måde ligesom man har et Europaråd i Danmark, skal et folketingsråd i Inatsisartut sikre en parlamentarisk samling mellem landene og sikre direkte grønlandsk indflydelse på de love og de forligsaftaler, som omhandler Grønland, og som man bearbejder i Danmark, og det håber jeg at I fra de danske partier vil være en del af.
Til slut vil jeg gerne takke for muligheden for at deltage i partilederdebatten.
Det kunne være spændende at finde ud af, hvordan vi kunne inkludere de egentlige grønlandske partiledere, som sidder i Inatsisartut, så de også kunne få lov til at have en debat med de partiledere, der sidder i Folketinget, og dialogen kunne begynde.
Tak for ordet.
Mette Frederiksen (S), 2021-04-13:
Tak for talen.
Og tillykke til Siumut med valget.
Vi glæder os selvfølgelig til et fortsat samarbejde med alle politiske partier i Grønland.
Jeg ved jo, at spørgsmålet om børn og børns rettigheder og sikringen af lige muligheder for alle børn ligger ordføreren meget på sinde, og i de nu forgangne snart 2 år har vi jo intensiveret samarbejde på det her område til stor fælles glæde.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til, hvordan ordføreren ser på perspektiverne for yderligere samarbejde på det område.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-04-13:
Jeg synes helt klart, at der er en del, vi kan samarbejde om.
Når det gælder de danske ansvarsområder i Grønland, skal vi også kigge på retssystemet og kriminallovgivningen og på, hvordan vi sikrer os, at folk, der har begået seksuelle overgreb på børn, faktisk bliver straffet på det niveau, som det kræver, for det går ikke, at man bare kan møde sin gerningsmand på gaden, efter det er sket.
Det er nogle af de specifikke samtaler, jeg synes vi kan begynde at have med det danske Folketing, idet ansvaret ligger her.
Mette Frederiksen (S), 2021-04-13:
Det er jo et perspektiv, vi ikke så ofte har på den her på den her problemstilling, men det er klart, at alle her jo er bekendt med, at der er nogle meget kedelige tal, hvad angår seksuelle overgreb på børn, og det er en af de værste forbrydelser, man kan begå, så det er klart, at det jo sætter sig negativt i mange andre henseender i et samfund.
Jeg vil egentlig bare bekræfte, at når der er tale om alvorlige forbrydelser, er det at straffe og sikre, at ofret ikke møder sin gerningsmand, selvfølgelig helt afgørende.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-04-13:
Tak for det.
Det sidste synes jeg er interessant, fordi hele situationen omkring Arktis jo er i forandring, og det gælder for alle arktiske nationer, hvor Grønland selvfølgelig er med qua sin geografiske placering og resten af kongeriget er med på grund af Grønland.
Altså, hvad ser partilederen der er af perspektiver i det her tættere samarbejde?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-04-13:
Det, jeg tænker på, er, at der lige har været valg, og det, jeg synes var så smukt ved valget, er jo det demokrati, der kommer med, altså den her repræsentation.
Når Grønland er så stort, som det er, er der også en masse små subkulturer, man bliver nødt til at tage med, og det bliver repræsenteret i langt højere grad i Inatsisartut, end det gør i Folketinget, fordi vi kun er to mandater.
Det er derfor, jeg har et ønske om, at parlamentet i Danmark og parlamentet i Grønland skal have en stærkere dialog og en stærkere måde at kunne forhandle på, både om lovgivning og om andre ting, man skal forhandle om Grønland, på en direkte måde, hvor vi kommer til at omstrukturere.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-04-13:
Tak for det.
Nu har vi lavet en ny arktisk kapacitetspakke, som jo i sagens natur fylder meget i Grønland, både i forhold til teknologiske kapaciteter og i forhold til muligheden for at aftjene værnepligt og deltage i forsvaret af kongeriget, som jo er det fineste, man kan gøre her i livet.
Hvad mener fru Aki-Matilda Høegh-Dam
at der af perspektiver, når man ser på den parlamentariske del af det her fremadrettet?
Altså, hvad er den parlamentariske vinkel på det fælles forsvar, der er af kongeriget, i et nyt Inatsisartut?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-04-13:
Lige nu er det sådan, at når Danmark og Grønland eller for den sags skyld Færøerne skal forhandle om noget, er det ikke på regeringsplan.
Jeg synes, vi bliver nødt til at lave et forum, der gør, at vi også kan skabe de her dialoger på parlamentarisk plan, og så skal vi kunne finde en eller anden omstrukturering i fællesskab, i en fælles dialog om, hvad det er, der passer bedst.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-04-13:
Tak for det, og tak for ordførerindlægget.
Jeg deler til fulde synspunktet om, at man jo egentlig ikke i Danmark burde have brug for at tale om afstande, når man ser på forholdene i Grønland.
Så det synes jeg var en fin bemærkning.
Grunden til, at jeg lige tager ordet, er i forhold til det der med tanken om, hvordan man yderligere kunne forstærke samarbejdet og måske også på forskellige niveauer.
Jeg synes, det er en spændende tanke, altså det her med, at parlamentarikere også kan mødes og udveksle synspunkter.
Men vi havde tidligere med kollegaen fra Grønland en debat om det her med, om man også kunne styrke den generelle viden omkring hinanden, altså eksempelvis i skolerne, så man sørgede for, at der var en sådan mere grundlæggende forståelse for hinandens forhold.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-04-13:
Jo, helt sikkert.
Og det er jo en fælles grund, vi kan finde med hinanden.
Jeg synes helt klart, at hvis vi skal have en eller anden form for alliance, uanset hvordan vi kommer til at strukturere det, så bliver vi også nødt til at have en fælles forståelse og læring om hinanden.
Men det betyder jo også, at vi bliver nødt til at se på det brede perspektiv.
Vi bliver også nødt til at se på, at der er nogle steder i Grønland, hvor der er regn og slud, og andre steder, hvor der er minus 40 grader, og hvor man bliver nødt til at have en anden lovgivning end sydpå.
Der er så meget ved det.
Man bliver nødt til at have en større forståelse for det for netop også at kunne have en bredere forståelse af, hvilken lovgivning vi herindefra skal bygge op.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-04-13:
Men det tror jeg også generelt.
Når jeg har hørt debatterne om Grønland, er der jo en fuldstændig åben dør, i forhold til hvordan vi så gør det bedst, men det baserer sig selvfølgelig på, at der er et vidensgrundlag.
Det har ordføreren også tidligere i debatten her i dag været inde på er nødvendigt.
Det er bare derfor, jeg synes, at det er en god idé at prøve at styrke det, både styrke det her i huset selvfølgelig, men jo også styrke det udeomkring.
Så det synes jeg bare er noget af det, som kan komme ud af den her debat, der måske kan være til fælles gavn, ud fra det, som vi også tidligere talte om, nemlig at man skal have fokus på det, der kan skabe gensidig glæde.
Mai Villadsen (EL), 2021-04-13:
Ordføreren må have mig undskyldt, men er det ikke en kende dobbeltmoralsk, at man står her og taler om Kærshovedgård, og at man som justitsminister har stået og sagt, at andre lande skal modtage deres egne kriminelle statsborgere, og så vil man ikke engang tage de statsborgere, som kurderne nu har, som de mener har begået kriminalitet, og som øjensynlig kunne komme til Danmark og dømmes?
Er det ikke dobbeltmoralsk?
Burde man ikke ændre holdning, ligesom andre partier har gjort det for nylig?
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-13:
Jo, det anerkender vi selvfølgelig.
Men nu, når det er sådan, at vi ser, at der er en kraftigt CO 2 -udledende produktion i Danmark og den også har store problemer med dyrevelfærd, er det så et argument, at hvis vi ikke gør det, gør andre det bare?
Altså, kan man bruge det argument, der siger: Vi må gerne gøre det forkerte, for ellers gør andre bare det forkerte?
Skal vi ikke prøve at støtte landbruget til at blive fremtidens landbrug ved at producere det, vi kommer til at spise i fremtiden, og det er jo i mindre grad kød og i højere grad planter?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-04-13:
Jeg mener, at hele essensen af den diskussion, vi har haft, om, hvordan vi bekæmper klimaforandringer, hvordan vi når vores målsætninger, jo også har været, at hvis vi bare er ligeglade med lækageeffekten, går det jo galt.
Det må da være her, vi skal producere varerne.
Hvorfor skal klima altid handle om noget, vi skal have mindre af?
Kunne vi ikke få mere produceret på den rigtige måde?