runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen Larsen (LA), 2023-02-28:
Tak, formand.
TikTok-manden er jo et udtryk, som man har hørt på det seneste i medierne, og der har vi altså at gøre med en mand, hvis sag omfatter 36 forhold og startede i januar ved retten i Helsingør.
Han har bl.a. benyttet sig af det, vi i dag lovgiver om, nemlig grooming.
En anden ting, man kan nævne, er Rotherham.
Navnet på denne britiske by burde sætte en skræk i livet på enhver forælder i denne verden.
Rotherham var epicenter i en enorm skandale, hvor groomingbander udnyttede de svageste og mest socialt udsatte unge piger seksuelt.
Værre endnu med den sag var, at myndighederne skjulte sagerne.
Det politi, de anklagere og de lokale politikere, der skulle hjælpe ofrene, ignorerede dem og smed dem under bussen i et politisk korrekt korstog.
Det må aldrig kunne ske i Danmark.
Det er derfor godt at se, at der foregår et arbejde med at gøre grooming til et emne, vi kan forene os mod her i Folketinget.
Vi skal have en aktiv lovgivning mod grooming i vores samfund.
Med internettets og mobiltelefonernes indtog har pædofile og seksuelle krænkere nemlig fået adgang direkte ind i vores børns værelser, hvis vi ikke passer ordentligt på dem.
Vi skal give de pædofile og seksualforbryderne, der afpresser og misbruger vores unge mennesker online og ude i samfundet, så svære kår som overhovedet muligt.
Vi skal ramme dem hårdt og helst så lang tid, inden skaden er sket, som muligt.
I Liberal Alliance er vi ikke med i den oprindelige aftale om det her lovforslag, og der er også nogle spørgsmål til, hvorledes dette forslag præcis skal fungere, som jeg er spændt på at få afklaret i det videre lovgivningsarbejde.
Men alt i alt er vi i Liberal Alliance positive over for forslaget og støtter det.
Mai Mercado (KF), 2023-02-28:
Det er altid en god dag, når strafskærpelser er på lovprogrammet, og ligeledes er det en god dag, når straffelovens bestemmelser udvides og nye bestemmelser kommer til.
Så det er en rigtig god dag i dag med det her lovforslag.
Til gengæld er det en skidt dag for krænkere, voldtægtsforbrydere og dem, som truer eller groomer sig til overgreb, for vi skærper straffene, og vi udvider en række af straffelovens bestemmelser.
Det gør vi, fordi vi opdaterer lovgivningen, så den møder den digitale virkelighed, for virkeligheden er, at børn og unge i dag i vid udstrækning bruger internettet til at holde venskaber ved lige og danne nye venskaber, og de bruger endda internettet til fritidsaktiviteter såsom gaming.
De børn og unge skal beskyttes, for den teknologiske udvikling har givet folk, der vil begå seksuelle overgreb mod børn og unge, helt nye muligheder, bl.a. ved at de kan udgive sig for at være en anden på sociale platforme og i spil.
Vi får således en ny bestemmelse i straffeloven, som kriminaliserer grooming.
Den digitale virkelighed er, at der findes krænkere og overgrebsmænd, som bruger indgange i spil og på sociale medier til at indynde sig hos børn, sådan at groomeren kan benytte et tillidsforhold til at begå seksuelle overgreb.
Vi får også udvidet straffeloven, således at sexstortion kriminaliseres.
Sextortion er et fænomen, hvor en person får en anden til at udføre seksuelle handlinger på sig selv.
Et eksempel er ham, der kaldes TikTok-manden, som i 2021 blev idømt 3 års ubetinget fængsel og nu igen sidder på anklagebænken.
Positivt er det også, at den såkaldte lærerparagraf nu udvides til også at omfatte blufærdighedskrænkelse.
Lærerparagraffen er jo et forbud mod seksuelle relationer mellem børn under 18 år og personer, de har et særlig tillidsfuldt forhold til, det være sig en lærer, en idrætstræner eller lignende.
Tilsnigelse til samleje sidestilles nu med voldtægt, og strafferammen skærpes til det dobbelte, således at den følger strafferammen for samleje uden samtykke, og det bakker vi op om, for der er ikke samtykke, hvis den ene udgiver sig for at være en anden person.
Den sidste udvidelse af straffeloven er en indføjelse af religiøse ledere i forbuddet mod at misbruge en person, der står i et afhængighedsforhold til den pågældende leder, eksempelvis ved at en religiøs leder altså ikke må misbruge sin magt til at skaffe sig samleje med et medlem af menigheden.
Med de positive ord kan vi i Det Konservative Folkeparti støtte varmt op om lovforslaget.
Peter Kofod (DF), 2023-02-28:
Tak for det, formand.
I Dansk Folkeparti vil vi gå meget langt for at beskytte børn og unge mod overgreb, også længere, end man gør med det her lovforslag.
Det var der desværre ikke flertal for dengang.
Selv om vi gerne vil gå længere end lovforslaget, hilser vi det selvfølgelig velkommen, for det er et rigtig godt skridt i den rigtige retning.
Vi mener, at det er fornuftigt at kriminalisere grooming.
Det vil betyde, at man har begået en fuldbyrdet forbrydelse, selv om handlingen ikke udmønter sig i et fuldbyrdet seksuelt overgreb.
Vi kan så altid diskutere, om strafferammen på op til 2 år er tilstrækkelig.
Vi er også tilfredse med fokusset på den forurettede i form af muligheden for at få beskikket en bistandsadvokat, ligesom de skal have adgang til en vederlagsfri samtale med en advokat både før politianmeldelsen og efter sagens afslutning.
Man kunne også overveje, om der med fordel kunne være et bedre tilbud om gratis psykologhjælp.
Der er grundlæggende mange positive elementer i lovforslaget, herunder også indsatsen mod sextortion.
I Dansk Folkeparti anser vi lovforslaget som et klart skridt på vejen mod en skærpet indsats mod og straf for pædofili, og på den baggrund kan vi støtte forslaget.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2023-02-28:
Det er da ikke så tit, at Alternativet står og taler for skærpelse af straffe, men det gør vi i dag.
Det her lovforslag udvider straffeloven til at omfatte tilfælde, hvor gerningspersonen får den forurettede til at udføre seksuelle handlinger på sig selv, tilsnigelse til samleje.
Det sørger for, at betegnelsen pornografi ændres til seksuelt materiale, det straffer religiøse ledere, der udnytter deres position til at skaffe sig samleje eller andet seksuelt forhold, på linje med folk, der misbruger en arbejdsmæssig, økonomisk eller behandlingsmæssig afhængighed.
Så omfatter det også grooming, hvor en gerningsperson systematisk eller ved manipulation udnytter, at der er en yngre og mindre erfaren person, som man opbygger en relation til, og hvor man med forsæt udsætter den pågældende for en seksualforbrydelse.
Vi går ind for det hele, og vi støtter selvfølgelig det hele, men vi lægger også mærke til, at der i arbejdsgruppen om digitale krænkelser her var en uenighed omkring grooming.
Nogle i gruppen mente, at det ville være vanskeligt at sondere mellem strafværdig kontakt og ikkestrafværdig kontakt, og påpegede, at langt de fleste tilfælde af den her type kriminalitet ville være strafbare efter andre bestemmelser.
Her kunne man i udvalgsarbejdet godt gå ind og præcisere lovgivningen yderligere, så vi sikrer, at den rammer helt nøjagtigt, og at det selvfølgelig er de skyldige, der bliver dømt.
Men uanset hvad stemmer Alternativet for det her lovforslag, formand.
Pernille Vermund (NB), 2023-02-28:
Digitale børnelokkere skal findes og straffes, og seksuelle forbrydelser skal straffes hårdere, end de bliver i dag, ikke mindst når forbrydelserne begås mod børn og unge.
Det mener vi i Nye Borgerlige, og derfor støtter vi nærværende lovforslag.
Det er også derfor, vi er med i de aftaler, som vi i sidste valgperiode indgik om politiets og anklagemyndighedens økonomi og om initiativer mod digitale krænkelser – to vigtige aftaler, som ligger til grund for dagens lovforslag, men som et af de nuværende regeringspartier, Venstre, dengang nægtede at bakke op om.
Venstre havde nemlig et ultimativt krav under forhandlingerne, det såkaldte skattestop, og for Venstre var skattestoppet vigtigere end de retspolitiske aftaler, der i disse år ligger til grund for borgernes sikkerhed.
Siden har det vist sig, at skattestoppet ikke var mere ultimativt, end at det kunne veksles til ministerposter under en socialdemokratisk statsminister.
Sådan kan man jo prioritere så forskelligt.
Lovforslaget, som vi førstebehandler i dag, indeholder syv overordnede punkter.
De er gennemgået af ordførere før mig, og vi har haft en lang dag, og jeg havde egentlig tænkt mig at gennemgå dem alle sammen teknisk, men jeg tænker, at jeg vil spare jer for gennemgangen, og slutte af med at sige, som jeg har sagt før, når vi taler retspolitik,
at det bekymrer mig, at der endnu en gang i dette lovforslag står, at lovforslaget ikke gælder for Grønland og Færøerne.
Det fremgår af § 4, og jeg håber, at vi med en ny justitsminister kan få sat skub i det her og få sikret, at Grønland og Færøerne bliver opdateret, og at de grove forbrydelser, vi ser, ikke mindst i Grønland, er noget, der kommer til at høre fortiden til og ikke fremtiden til.
Men med de ord og den lille kritik skal jeg sige, at vi bakker op om lovforslaget.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-02-28:
Tak, formand.
Grunden til, at Inuit Ataqatigiit tager ordet her, er at grooming og digitale krænkelser også foregår i Grønland og er et stort problem i Grønland.
Fra 2018 til 2021 er antallet af anmeldelser om børnepornografi i Grønland f.eks. fordoblet.
Både Grønlands Politi og ikke mindst Grønlands børnetalsmand efterlyser mere oplysning på området og en tydeligere lovgivning på området.
Det er der således et samlet ønske om i Grønland, og hermed vil vi gerne give det samlede ønskede videre til regeringen om, at dette lovforslag også bør gælde i forhold til Grønland.
Tak for ordet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-02-28:
Tak for ordet.
Det er jo, fordi vi ikke kom helt i mål, lige præcis når det handler om sugardating.
Vi fik godt nok en afklaring fra arbejdsgruppen af, at det er rufferi, når platforme mod betaling faciliterer køb og salg af sex.
Derfor vil jeg høre, om det er ministerens holdning, at det er noget, politiet skal gå ind i og efterforske af egen drift.
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-28:
Jeg tror generelt, at politiet skal rejse en efterforskning og tage efterforskningsskridt der, hvor der kan være en formodning om et kriminelt forhold, som så også kan bære en sag.
Så helt generelt synes jeg jo altid, det er fornuftigt, at politiet forsøger at efterforske de forhold, hvor det er, at man mener, at der er begået lovovertrædelser, og hvor der er en krænket part.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-02-28:
Tak skal du have, formand.
Og tak til ministeren for at fremsætte dette lovforslag.
I Moderaterne er vi store tilhængere af forslaget, der har til hensigt at udvide straffeloven, så den også gælder grooming og andre former for digitale krænkelser.
Mine to kollegaer i både Socialdemokratiet og Venstre har stået og talt vidt og bredt om, hvad det her lovforslag kan, og hvad det gør godt for.
De digitale krænkelser er en bekymrende tendens i vores samfund, hvor der er meget i dagligdagen, der i den grad strider med at finde sted i den digitale verden.
Det er en trist tendens, der desværre er kommet for at blive.
Derfor mener vi i Moderaterne, at vi skal være med til at modvirke udfordringerne ved at have rettidig lovgivning, der egner sig til den digitale verden.
Vi har et ansvar over for vores børn og vores unge og et ansvar for, at de får en god opvækst.
Det ansvar betyder også, at vi skal afskærme børn eller unge fra krænkere og manipulerende adfærd på nettet, men samtidig også sætte ind over for krænkere.
Det gør vi med dette lovforslag, og Moderaterne kan bakke hundrede procent op omkring det lovforslag.
Tak for ordet.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-02-28:
Retten til egen krop er en af de mest grundlæggende rettigheder, vi har som mennesker.
I Grønland har vi 14 gange så mange voldtægter som i Danmark.
Det vil sige, at vi også har 14 gange så mange ofre for voldtægt, som der er her i Danmark.
Derfor er dette lovforslag så vigtigt.
Det er positivt, at regeringen i samarbejde med naalakkersuisut arbejder målrettet for at hæve standarden på danske ansvarsområder i Grønland, så lovgivningen i Grønland og i Danmark følger hinanden.
Før i tiden så vi, at der gik 10-15 år, før lovgivningen i Grønland på danske områder kom op på niveau med dansk lovgivning.
Vi har også stadig væk på en række områder i Grønland lovgivning, som vi bestemmer over her i Folketinget, og som er fra 1960'erne og 1970'erne, og som vi skal have opdateret.
Derfor er samtykkeloven og det, at forslaget bliver behandlet her i dag, et stjerneeksempel på, at når dansk lovgivning træder i kraft i Danmark, skal regeringen tage stilling til, om de samme rettigheder også skal være der for borgerne i Grønland.
Loven trådte i kraft den 1. januar 2021, og naalakkersuisut har i forbindelse med behandlingen hjemme i Grønland i Inatsisartut meddelt, at der skal igangsættes et omfattende informationsarbejde ved indførelsen af den her lov.
Det er meget, meget positivt.
Derfor har Inuit Ataqatigiit også svært ved at få armene ned, over at samtykkeloven nu snart træder i kraft i Grønland.
Jeg vil give stor ros for denne proces, hvor Inatsisartut også er blevet hørt.
Det lover godt for fremtidige lovforslag, herunder også det næste lovforslag, som skal behandles her i salen, nemlig L 50, som vi også fra IA's side håber kommer til at træde i kraft for Grønland.
Det glæder særlig Inuit Ataqatigiit, at ofrets retsstilling styrkes med det her lovforslag.
Når der er så forholdsmæssigt mange overgreb på børn og voldtægter i Grønland i forhold til i Danmark, er det vigtigt, at vi følger arbejdet og også kigger på nogle af de her knaster, der har været med samtykkeloven i Danmark.
Det er også vigtigt, at vi husker på, at hele 82 pct. af alle anmeldelser af voldtægt afvises i retterne i Grønland.
Det er et kæmpe retssikkerhedsmæssigt problem, vi har, fordi vi mangler beviserne.
Med disse ord vil vi gerne sige, at vi er glade for, at lovforslaget er blevet fremsat.
Vi støtter det på det varmeste.
Det er med til at sikre nogle bedre rettigheder til nogle folk i Grønland, og det glæder Inuit Ataqatigiit.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-28:
Mange tak for ordet, og tak til alle ordførerne for, synes jeg, de meget positive indlæg, som vi har hørt her i dag.
Også i Grønland, som flere jo har nævnt, er der er blevet set positivt på lovforslaget, som det grønlandske parlament, Inatsisartut, har tilsluttet sig enstemmigt.
Det er vigtigt for mig, at der er grønlandsk opbakning til lovændringer for Grønland, fordi det er det grønlandske folk, der skal bestemme, hvad der skal gælde i Grønland, og det er i sagens natur dem med indgående kendskab til det grønlandske samfund og de grønlandske forhold, som er bedst egnede til at vurdere, hvordan det grønlandske retssystem skal indrettes.
Jeg er glad for, at der også her i Folketinget er bred opbakning til forslaget.
Jeg tror, at vi alle sammen kan være enige om, at et stærkt justitsområde er en forudsætning for et velfungerende og trygt samfund.
Det lovforslag, som vi behandler i dag, har netop til formål at styrke de danske ansvarsområder i Grønland.
Lovforslaget er udarbejdet efter ønske fra og i tæt dialog med naalakkersuisut, altså den grønlandske regering.
Lovforslaget indeholder en lang række elementer, og jeg vil ikke remse alle ændringerne op, men nøjes med at nævne et par af dem.
Jeg er særlig glad for, at der med lovforslaget foreslås indført en samtykkebaseret voldtægtsbestemmelse i kriminalloven, som svarer til den ændring af straffeloven, der blev gennemført i Danmark fra den 1. januar 2021, og hvis det her lovforslag bliver vedtaget, vil der således fremover også kunne dømmes for voldtægt i Grønland, hvis gerningsmanden har haft samleje eller andet seksuelt forhold med en person, som ikke har samtykket heri.
Det er vigtigt, at kriminalsager i Grønland behandles så effektivt som muligt, så sagerne kan afsluttes inden for en rimelig tid af hensyn til både tiltalte og forurettede,
og med lovforslaget foreslås der derfor en række initiativer, der skal være med til at lette behandlingen af kriminalsager.
Bl.a. foreslås der indført regler om behandling af tilståelsessager, som bl.a. indebærer, at en kriminalsag kan fremmes til en dom uden medvirken af domsmænd, hvis sigtede i forbindelse med et retsmøde afgiver en uforbeholden tilståelse.
Desuden foreslås adgangen til at afsige udeblivelsesdomme i kriminalsager udvidet, med henblik på at domstolene i visse typer sager ikke blot kan, men skal behandle sagen, som om tiltalte havde tilstået, hvis tiltalte udebliver uden lovlig grund.
Herudover indeholder lovforslaget bl.a. bestemmelser om, at den pligtige afgangsalder for dommere ved Grønlands retsvæsen hæves fra 65 år til 70 år, og hensigten hermed er at indføre den samme afgangsalder som i Danmark.
Endelig har Inatsisartut tilsluttet sig en række anordninger, der har til formål at modernisere arve- og skiftelovgivningen i Grønland, så den bliver tidssvarende.
Med de bemærkninger skal jeg endnu en gang takke for indlæggene, og jeg ser frem til den videre behandling her i Folketinget og står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte opstå i den forbindelse.
Tak for ordet, og qujanaq.
Christian Friis Bach (RV), 2023-02-28:
Tak til justitsministeren for et godt lovforslag og en fin fremlæggelse.
Jeg har noteret, at Danske Advokater i deres høringssvar har bemærket, at bestemmelsen om samtykke, voldtægtsbestemmelsen, er udvidet til også at omfatte tilfælde, hvor en person, der er fyldt 22 år, har samleje med et barn på under 15 år.
Men det er ikke taget med i lovforslaget her.
Og jeg kan forstå på Justitsministeriets bemærkninger til høringssvarene, at der er en drøftelse i gang mellem Justitsministeriet og naalakkersuisut om det.
Og jeg ville bare høre, om justitsministeren allerede nu kan sige lidt om den drøftelse, og hvor langt den er kommet.
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-28:
Jeg kan ikke på stående fod redegøre for status på den drøftelse, men det vil vi selvfølgelig oversende til udvalgets behandling i forbindelse med lovforslaget.
Pernille Vermund (NB), 2023-02-28:
Tak for det.
Jeg har, som jeg også sagde i min ordførertale, tidligere til tidligere justitsministre nævnt, at når vi behandler lovgivning i Danmark på retsområdet, går der ofte lidt for lang tid, før det også får effekt for Grønland og Færøerne.
Ofte står der, som der også står i det lovforslag, vi kommer til at behandle lige om lidt, at loven ikke gælder for Grønland og Færøerne.
Vil ministeren i modsætning til tidligere justitsministre være åben for i højere grad at effektivisere den måde, vi lovgiver i Grønland på, sådan at de ofre, der jo helt åbenlyst er i Grønland, bliver færre og ikke flere fremover?
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-28:
Jeg tror i hvert fald, at jeg vil gå så langt som til at sige, at jeg fuldstændig anerkender præmissen og også problemformuleringen i det spørgsmål, som fru Pernille Vermund stiller.
Det er jo også derfor, vi har det som ambition hele tiden at sørge for at gøre alt, hvad vi kan, for at der lovgivningsmæssigt er de samme standarder på både Færøerne og i Grønland, som der er i den danske lovgivning.
Når det er sagt, tror jeg også, man skal have respekt for de sagsgange og de lovgivningsmæssige skridt, som man skal igennem i henholdsvis Grønland og på Færøerne, når det er, at lovgivningen skal opdateres til de standarder, som vi har sat her i Folketinget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-02-28:
Problemet er jo, at der typisk ikke er nogen, der anmelder det, der foregår på de platforme.
Men vi ved jo fra medier, som har kigget dybt ind i det her, at det første, der sker, er, at der er nogen, der spørger: Vil du give 1.000 kr. for at have sex med mig?
Det vil sige, at der foregår prostitutionslignende ting de her steder, men der er ikke nogen, der anmelder det.
Så derfor spørger jeg: Skal politiet tage de her sager op af egen drift i et forsøg på at afsløre det rufferi, der helt tydeligt foregår på de her platforme?
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-28:
Tak for det.
Vi er åbne over for alle gode forslag til, hvordan man kan smidiggøre det samarbejde, selvfølgelig med al respekt for at der proportionalt er forskelle i, hvad det er for nogle ressourcer, der er til rådighed.
Jeg synes i forvejen, at vi – mellem fru Aaja Chemnitz og mig selv, men også, hvad jeg hører, bredere i regeringen – har et rigtig, rigtig godt og frugtbart samarbejde.
Det vil vi jo naturligvis gerne fortsætte, og vi vil også fortsætte den tætte dialog om, hvordan vi så også kan smidiggøre de lovgivningsprocesser, som gør, at den grønlandske lovgivning kan opdateres hurtigere til den danske lovgivningsstandard.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-02-28:
Tak for det, og også tak for det gode samarbejde.
Derfor tror jeg, det er vigtigt, at vi får en afklaring af, hvem det egentlig er, der skal tage teten.
Det er derfor, jeg spørger ind til det her.
Kunne man forestille sig, at man fra dansk side tog noget mere initiativ til, at man, når der var nogle nye ting på justitsområdet, så rakte ud til Grønland, frem for at man skal vente på, at Grønland beder om, at lovgivningen skal træde i kraft for Grønland?
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-28:
Det tror jeg sagtens man kunne forestille sig.
Vi har allerede drukket én kop kaffe, hvor vi kort berørte det her, men det kunne jo være nærliggende at snakke lidt mere grundlæggende om det.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-02-28:
Tak for det, formand.
I dag er også en god dag – en rigtig god dag – at være retsordfører for Socialdemokratiet på, fordi jeg får lov til at være den første på talerstolen til at tale om det her lovforslag, som vi førstebehandler i dag.
Lovforslaget udmønter bl.a. anbefalinger fra arbejdsgruppen om digitale krænkelser og indeholder rigtig mange gode og vigtige skridt i kampen mod seksuelle overgreb.
Det gælder særlig i forhold til vores børn og unge.
De skal beskyttes mod fysiske overgreb og krænkelser, men de skal også beskyttes digitalt, og voksne, som krænker, misbruger og udnytter børn, skal straffes.
Det gælder også, når de gør det på internettet.
Med lovforslaget lægges der op til en selvstændig kriminalisering af grooming – altså den situation, hvor en ældre, mere erfaren person opbygger et tillidsforhold til et barn for at kunne begå seksuelle overgreb – og der bliver sat ind over for det, der kaldes sextortion, hvor en person truer med at dele eksempelvis nøgenbilleder for at få et barn til at udføre seksuelle handlinger på sig selv.
Det er jo nogle forfærdelige gerninger – at udnytte tillid, systematisk manipulere og bearbejde et barn for at misbruge det seksuelt – det er afskyeligt, og det skal stoppes.
Derfor er vi meget glade for de skærpelser, som der er lagt op til.
Lovforslaget indeholder også andre gode forslag, som skal sætte ind over for seksuelle krænkelser og misbrug.
Vi får udvidet straffeloven, så blufærdighedskrænkelser også bliver en del af den såkaldte skolelærerparagraf.
Hvis man har et særligt betroet forhold til et barn eller en ung, som man jo har, når man er skolelærer, pædagog eller træner i en sportsklub, så skal man uanset samtykke ikke have lov til at udsætte sin elev for blufærdighedskrænkelser.
Forslaget indeholder også en ændring i forhold til det, vi i dag kalder tilsnigelse til samleje, altså den situation, hvor en person tilsniger sig samleje med en person, som tror, at vedkommende har sex med en anden.
Og så lægger forslaget op til, at det skal være strafbart, hvis en religiøs leder groft misbruger det afhængighedsforhold, som kan bestå mellem religiøse ledere og et medlem af dennes menighed.
Det her er et vigtigt forslag.
Det er vigtigt, fordi vi får sat ind over for nogle helt afskyelige personer, som begår noget af den værste kriminalitet, vi kan forestille os: overgreb mod og krænkelser af børn.
Og så er det helt enormt vigtigt, fordi vi med de her forskellige initiativer i forslaget får sendt et klart budskab ud til ofrene for seksuelle overgreb: Det er aldrig jeres skyld; det er aldrig jeres ansvar.
Det er gerningspersonerne, som udnytter, manipulerer, misbruger og krænker.
Det er gerningspersonernes skyld, det er deres ansvar, og det er dem, som skal mærke konsekvenserne.
Det kommer de til med det her lovforslag.
Tak for ordet.