runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Kudsk (DF), 2019-11-13:
Tak til formanden.
Jeg stiller spørgsmålet: Har ministeren tillid til Solutio Gruppen, som er en opholds- og botilbud for unge mellem 15 og 25 år?
Jamen jeg kan oplyse ministeren om, at den 28. august 2018 giver Socialtilsyn Syd en tilladelse.
Den 22. marts 2019 politianmelder Langeland Kommune dem for, at de har nogle borgere over 18 år boende.
Efterfølgende beder de så som sagt om at få en tilladelse.
Det, der er vigtigt, og som jeg prøver at påpege over for ministeren, er: Hvorfor sørger Socialtilsyn Syd ikke for, at når de giver en tilladelse, så retter de henvendelse til kommunen og siger til dem, at de har givet den her tilladelse?
Det, Langeland Kommune er frustreret over, som de siger, er, at de mener, at Socialtilsyn Syd har givet en tilladelse, selv om de udmærket godt vidste, at kommunen havde sagt, at det ønskede de ikke.
Hvad mener ministeren om det?
Astrid Krag (S), 2019-11-13:
Ja, undskyld, det er ikke for at være kontrær, men den tilladelse, som spørgeren beskriver blev givet den 28. august 2018, er en tilladelse til hvad – til også at huse borgere over 18?
Men det er under forudsætning af en godkendelse fra ...
Jeg tror, det her meget godt viser, hvorfor det ikke er ministre og folketingsmedlemmer, der sagsbehandler.
Jeg vil da sige, at jeg synes, det lyder som en sag, der skal følges op på.
Så send meget gerne de oplysninger, du har, om sagen til mig.
Carsten Kudsk (DF), 2019-11-13:
Så vil jeg sige tusind tak til ministeren.
Jeg vil selvfølgelig sørge for at følge op på det.
Det, der også er vigtigt for mig at påpege over for ministeren, er, at ministeren får sagt til Socialtilsyn Syd, at hvis de giver nogle tilladelser, skal de i det mindste sørge for at sende en mail til kommunen og gøre dem opmærksom på det.
For det kan jo ikke være rigtigt, at kommunen selv tilfældigt skal opdage, hvis der er kommet en udvidelse af et tilbud.
Eventuelt kunne man også godt fra tilsynets side lige rette henvendelse til kommunen og sige, at man vil høre dem, fordi man har planer om at gøre de her ting, så det ikke kommer som et chok.
For ellers får vi nogle institutioner, som laver det, jeg vil kalde kommuneshopping.
Astrid Krag (S), 2019-11-13:
Ja, jeg må simpelt hen bare tone rent flag og sige, at jeg måske stadig ikke tror, jeg helt har forstået rækkefølgen i det her, og om politianmeldelsen går på noget, der egentlig var givet en tilladelse til – eller det var der så måske ikke, fordi den var givet, i henhold til at der var en kommunal godkendelse.
Men det lyder i hvert fald som en meget lidt optimal situation.
Jeg går ud fra, at ordføreren har sendt de oplysninger, han selv havde, til socialtilsynet.
Men send dem også gerne over til os.
Jeg kan jo i hvert fald konstatere, senest også i dagens presse, at der er mange diskussioner, herunder også skattediskussionen, som bliver tænkt sammen med udligning, og nogle af de ting har en relevans inde i udligningsdiskussionen.
Andre er måske, hvad man vil kalde i kanten, og nogle er nogle andre væsentlige diskussioner, men som ikke direkte har betydning for udligningsmodellen.
Så det er jo sådan lidt et både og-spørgsmål.
Men jeg vil da bare til sidst sige, at hvis Venstre har nogle konkrete tanker – og det gælder hele vejen rundt, i alle de sammenhænge, spørgeren har nævnt – må man være meget velkommen til at melde dem på banen.
Jeg er som socialminister dybt optaget af, at vi får reduceret skadevirkningerne for de kvinder – og mænd for den sags skyld – der er i prostitution, og at vi sørger for, at færre ender i en situation, hvor de er drevet ud i prostitution på grund af gæld, misbrug og andet.
Jeg vil også sige, at når vi får den nye viden, jeg mener vi skal have, så vil den forhåbentlig – og det vil jeg gøre mit til – danne udgangspunkt for, at vi også kan få en bedre oplysning i befolkningen om prostitution og de skadevirkninger, der er.
Anni Matthiesen (V), 2019-11-13:
Tak for det.
Astrid Krag (S), 2019-11-13:
Kommunerne havde frist til at vedtage deres budgetter for 2020 i sidste uge.
Vi har ikke tal for kommunernes budgetter for service og anlæg for 2020 endnu, men vi kender skatteresultatet, som viser, at kommunerne samlet øger kommuneskatten med 293 mio. kr. til næste år.
Det er ærgerligt, og det er et brud på vores aftale med KL om, at skatten samlet set skulle holdes i ro.
Vores aftale er jo baseret på, at kommunerne er solidariske; at nogle af dem med god økonomi var parate til at sætte skatten ned, hvis andre sætte den op.
Som spørgeren nok er bekendt med, følger det af loven, at bloktilskuddet nu vil blive nedsat svarende til skatteforhøjelsen på 293 mio. kr.
Regeringen har samtidig lagt op til en samlet nedsættelse af den statslige bundskat.
Det har ikke været regeringens intention, at kommuneskatten samlet skulle stige.
Der er ingen tvivl om, at det er et resultat, vi skal drøfte med KL, og at det er nogle erfaringer, vi selvfølgelig tager med til næste års forhandlinger.
Så kan jeg undre mig lidt over, at der spørges til initiativer, for der er jo allerede taget initiativer, der skal understøtte aftaleoverholdelse.
Det er derfor, at skattestigningen automatisk bliver reguleret i bloktilskuddet.
Skattesanktionsloven blev indført i 2009 og har erfaringsmæssigt bidraget til at skabe ro om den kommunale skat.
De initiativer, der desuden som et led i budgetloven er taget for at understøtte aftaleoverholdelse, står et bredt flertal i Folketinget bag, og det går jeg også ud fra at Venstre fortsat bakker op om.
I økonomiforhandlingerne med KL blev det aftalt, at nogle kommuner skulle have mulighed for at sætte skatten op for samlet 200 mio. kr.
Det var et ønske fra KL, som regeringen imødekom under den klare forudsætning, at andre kommuner ville sætte skatten ned.
Jeg må gå ud fra, at KL derfor også har haft en forventning om, at der var kommuner, som ville være parate til at sætte skatten ned for budgettet i 2020.
Så jeg ved ikke helt, hvad det er, spørgeren fra Venstre yderligere efterlyser.
Anni Matthiesen (V), 2019-11-13:
Først og fremmest tak for svaret.
Ofte er det jo så sådan, at man, også efter at kommunerne har lagt budgetter, risikerer, at kommunerne pludselig kommer til at stå i en ny situation, altså at der kan være nogle, der så pludselig skal være med til at betale noget, de måske egentlig ikke lige havde forventet.
Der kunne jeg egentlig godt tænke mig at bruge spørgetiden her i dag til også at spørge ind til hos ministeren, om der slet ikke er andre muligheder, altså om man ikke også en gang imellem bør smide kortene på bordet og på en eller anden måde spørge: Kunne man tænke nye metoder?
Kunne man tænke det på en anden måde?
Det er jo egentlig det, jeg godt vil spørge ind til hvad ministeren mener om.
Astrid Krag (S), 2019-11-13:
Det er klart, at der, hver eneste gang en regering går ind i et lokale og forhandler en aftale med kommunerne, så kan være forskellige ønsker og forskellige krav på bordet.
I den her omgang var der et ønske om, at der skulle være en pulje med mulighed for skattenedsættelser, fra kommunernes side.
Det har der været tidligere, og det er også blevet imødekommet tidligere.
Det er da selvfølgelig klart, at det, når vi så ser, at aftalen omkring det, intentionen med det, ikke bliver overholdt, betyder, at man, hvis sådan et ønske en anden gang bliver rejst, bliver nødt til at have en snak om, på hvilken baggrund det ønske bliver rejst, og på hvilken baggrund man også forventer at kunne leve op til den samlede aftale omkring det.
Anni Matthiesen (V), 2019-11-13:
Ja, og det er jo derfor, man nogle gange tænker, at man egentlig giver hinanden håndslag på, at man vil leve op til det, og alligevel ender det jo så tit med, at man faktisk ikke lever op til det
Der kunne jeg måske godt tænke mig at gentage: Er der andre metoder, man kan tage i brug?
Eller må vi bare erkende, at det altid vil blive ved med at være på den her måde, altså at man, selv om man så indgår en aftale, må forvente, at det aldrig nogen sinde kommer til at kunne overholdes?
Astrid Krag (S), 2019-11-13:
Min oplevelse er nu, at der er en markant bedre aftaleoverholdelse i disse år, end man har set tidligere.
Selvfølgelig er det alvorligt, at man ikke overholder den del af aftalen, der handler om skattestigninger, men sanktionen falder jo også, må man sige, og på en måde, hvor det ikke kommer til at betyde samlede højere skatter.
Den større diskussion handler jo nok om budgetloven i det hele taget.
Anni Matthiesen (V), 2019-11-13:
Tak for invitationen til også at komme med indspark.
Man kan sige, at ja, vi skal have kigget på budgetloven, og vi ved jo også, at der inden længe forhåbentlig venter en drøftelse omkring hele udligningssystemet.
Jeg ved ikke, om man på den her måde også kan tænke styringen af skattestigninger osv. ind i den sammenhæng.
Men det er måske det, jeg godt vil runde af med at spørge ministeren om: Kunne man forestille sig, at man også er nødt til at tænke på hele skatteområdet, når vi nu skal til at drøfte udligning?
Balder Mørk Andersen (SF), 2019-11-13:
Kunne vi blive bedre til at kommunikere den viden ud til f.eks. de unge mennesker ude i omklædningsrummene rundtom i det ganske land og i skolerne?
For vi ved, at en sexkøbsdebut i en ung alder fører til oftere køb af sex senere hen.
Tænk, hvis vi i endnu højere grad tog det på vores skuldre som stat at tydeliggøre, at vi her i Danmark, i et humanistisk samfund, altså behandler mennesker ordentligt – vi sætter ikke vores kortvarige udløsning højere end hensynet til menneskers langvarige fysiske og psykiske helbred.
Det håber jeg ministeren vil arbejde med på.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-13:
Tak for svaret.
Grunden til, at vi spørger til det, er jo, at vi oplever en meget uoverskuelig situation i øjeblikket, hvor den tyrkiske præsident Erdogan har meddelt, at en række syrienskrigere fra forskellige lande, men altså også Danmark, nu bliver løsladt og sendt på farten i retning af Danmark.
Senest i mandags kom der jo så en til Danmark, og det, som vi hører, er jo, at der kan være flere på vej.
Derfor er det jo klart, at det, når nu Folketinget efter ønske fra regeringen har hastebehandlet forslaget om at kunne fratage syrienskrigere statsborgerskabet og hermed også undgå, at de kommer til Danmark, er et naturligt spørgsmål at høre, om man så har brugt den lovgivning.
Derfor synes jeg da, det er positivt, at der nu i hvert fald er noget på vej, altså tre personer, der så muligvis bliver frataget deres statsborgerskab.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor mange statsborgerskaber ministeren mener der bør fratages nu her.
Var det rigtige ikke, at vi fratog alle syrienskrigere, der er på vej til Danmark, deres statsborgerskab?
For vi risikerer jo, at det, som statsministeren har sagt, om, at vi ikke skal have syrienskrigere til Danmark, ikke bliver til virkelighed, hvis ikke regeringen gør noget her.
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-13:
Som jeg har opfattet udfordringen, er det her efterslæb noget, der har foregået over lang tid, og som jeg antager at man også har arbejdet med løbende i regionsrådet – med de udfordringer, der har været i forbindelse med den kollektive transport.
Men hvis det er sådan, at det er et ønske, som De Konservative bærer ind, så må vi jo selvfølgelig kigge på det.
Det har indtil nu ikke været noget, som jeg har noteret mig som et ønske, der er kommet fra den konservative transportordfører, men det må vi jo så lytte til, hvis det kommer.
Balder Mørk Andersen (SF), 2019-11-13:
Goddag til transportministeren.
Har ministeren forståelse for ønsket fra Københavns Kommune og Frederiksberg Kommune om at få nedrevet den statslige vej Bispeengbuen for derved at muliggøre en åbning af Ladegårdsåen, og kan ministeren forestille sig en statslig medfinansiering på mindst 33 pct. til dette infrastrukturelle og rekreative projekt?
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-13:
Tak for spørgsmålet.
Det er en fornøjelse at møde spørgeren for første gang her i Folketingssalen.
Jeg håber ikke, at det bliver sidste gang.
Tværtimod.
Jeg har masser af sympati for det ønske, som er lokalt.
Indledningsvis skal jeg dog lige gøre lidt reklame for Folketingets tv-kanal.
For sidste onsdag kunne man se mig besvare spørgsmål om det samme, stillet af hr. Jan E. Jørgensen.
Så det er jo ikke første gang, vi har spørgsmålet her i salen.
Bispeengbuen med det dertilhørende vejanlæg er et stykke statsvej i hovedstaden og er en del af planlægningen tilbage fra 1950'erne om at etablere et højklassevejnet i og omkring København.
Helt overordnet kan man sige, at strækningen opfylder sit trafikale formål.
Der har dog tidligere været ytret ønske fra Københavns og Frederiksberg Kommune om, at området udformes på anden vis.
Det har jeg sådan set masser af sympati for.
Det er også sådan, at partierne bag aftalen om en grøn transportpolitik, som spørgerens parti også er en del af, har lavet en aftale den 14. november 2018 og her noterer sig kommunernes ønske om at omdanne det her område omkring Bispeengbuen.
I den forbindelse har man tilkendegivet, at man fra statslig side vil være positiv over for at overdrage dette vejstykke, altså statsvejen, så længe den nye trafikale løsning ikke har mindre kapacitet end det tilstødende vejnet.
Som en del af aftalen fremgår det, at overdragelsen af Bispeengbuen og vejanlæg i givet fald skal ske efter de sædvanlige principper, hvor kommunerne ydes et økonomisk bidrag, der modsvarer det, som staten sparer på vedligeholdelsesudgifter, og det tilsagn, vil jeg understrege, er selvfølgelig fortsat gældende.
Hvad der så måtte blive båret ind i forbindelse med en kommende infrastrukturaftale, må vi jo så se på til den tid.
Men det, som er tilkendegivet, altså at man kan overdrage stykket, og at der kan følge de penge med, som man sparer på vedligehold, står naturligvis ved magt.
Altså, i givet fald er der jo nogle elementer, der skal overvejes meget grundigt, og der må være en masse ubekendte i forhold til det.
Den aftale, som blev lavet i 2018, står jeg selvfølgelig ved, bl.a. fordi mit parti og dermed regeringen er bag den.
Der er også et bredt flertal bag den, i øvrigt også spørgerens eget parti, og det står vi jo i hvert fald i første omgang på.
Men jeg kan også forstå, at der er nogle ubekendte, f.eks. også spørgsmålet om fritlægning af Ladegårdsåen.
Som jeg forstår de indledende undersøgelser, vil den her rørlagte å skulle graves relativt dybt, før man kan tale om et egentligt vandløb.
Så der er altså også nogle terrænmæssige udfordringer.
Dermed må det også handle lidt om, hvad prisen er.
Balder Mørk Andersen (SF), 2019-11-13:
Det er klart, at for mig som valgt politiker på Frederiksberg Rådhus er det også meget interessant at spørge ind til statens eventuelle medfinansiering.
Der noterede vi os, at under valgkampen i maj 2019 var ministerens kollega Pernille Rosenkrantz-Theil fungerende politisk ordfører for Socialdemokraterne og meldte ud med en meget, meget positiv opbakning til det og sagde faktisk, at staten skulle støtte med mere end den sparede renoveringsudgift.
Kan ministeren komme ind på, hvad der eventuelt kunne ligge af opbakning til kollegaen der?
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-13:
Det, som jeg har at kunne give tilsagn om, er det, som der er truffet konkrete beslutninger om.
Hvad der måtte blive ønsket i en kommende infrastrukturaftale eller i andre sammenhænge, må man jo tage der.
Men jeg konstaterer også bare, at jeg i hvert fald ikke kommer til at give et tilsagn om en procentdel af et tilskud til et projekt, som vi ikke kender den samlede pris på.
Alene det, at det er uklart, hvordan man i givet fald skal lave en kapacitet, som kan leve op til det her, også i spørgerens spørgsmål, gør det jo lidt svært at give nogle konkrete tilsagn.
Balder Mørk Andersen (SF), 2019-11-13:
Tak for de positive tilkendegivelser fra ministerens side.
Når SF også vælger at spørge til det her, er det jo, fordi det er en meget, meget væsentlig sag for os, især os, der hører til i hovedstaden.
Helt tilbage i juni 2012 stillede SF faktisk på Frederiksberg Rådhus et forslag om netop at få åbnet Ladegårdsåen, involverende en nedrivning af Bispeengbuen.
I den vision indgik faktisk en tanke om, at man kunne sejle i kajak fra Damhussøen og ind til søerne.
Sikke en turistattraktion vi kunne skabe der.
Det er bl.a. derfor, jeg står her i dag.
For vi har en sekssporet motortrafikvej, der skærer igennem hovedstaden i anden sals højde.
Det er formentlig det eneste sted i Danmark, vi oplever noget lignende.
Perspektiverne er fuldstændig klare: Mindre støj, mindre forurening, et grønt, rekreativt område, skybrudssikring, generelt en livable city ville det her muliggøre.
Det er for mig som SF'er indbegrebet af grøn transportpolitik at tænke på det her.
Nu er hovedrenoveringen så udskudt til ca. 2031-32.
Det giver selvfølgelig lidt mere tid til at finde de rigtige løsninger, men det må ikke gå hen og blive en sovepude.
Det er også derfor, det er vigtigt for mig at stå her i dag og faktisk nøde ministeren til at sætte sig i spidsen, positivt, for det her arbejde, som ville kunne være en kæmpestor gevinst for hovedstaden og måske, hvis jeg fik ret i mine forudsigelser om kajak, kunne blive en turistattraktion uden lige.
I ministerens svar indgår et element om, at strækningen vil skulle have den samme trafikale kapacitet.
Kunne man forestille sig, at København, hovedstaden, i fremtiden faktisk har brug for færre biler og en helt anden måde at tænke trafik og mobilitet på?
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-13:
Altså, konkret er det jo sådan, at regionernes økonomi forhandles mellem staten og regionerne.
Mig bekendt har det ikke været sådan, at De Konservative i deres input i forhold til en investeringsplan har tænkt regionale baner ind, og mig bekendt var det heller ikke en del af den tidligere regerings idé om at lave en infrastrukturaftale.
Men hvis det er sådan, at det er et konservativt ønske, må man jo bære det ind til infrastrukturforhandlingerne.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-11-13:
Jamen nu ved jeg jo, at regeringen har hældt den tidligere trafikaftale ned ad brættet, og at man i foråret 2020 har planer om at skulle kigge på en ny trafikaftale.
Så tænker jeg jo bare i forhold til infrastrukturen i Region Sjælland, om det var noget, som regeringen kunne tænkes at prioritere ind i trafikaftalen for at hjælpe Region Sjælland på en eller anden vis.
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-13:
Det er jo som sagt sådan, at det statslige tilskud, som gives til regionen, ikke ligger under mit ressort, så uagtet at jeg har meget sympati for det, også for det, borgmestrene har skrevet – jeg ved jo, at spørgeren også selv er kommunalbestyrelsesmedlem – så foretages der nu engang en fordeling af de opgaver, der skal varetages.
Noget varetages i kommunerne, noget varetages i regionerne, og noget varetages af staten, og den del af statens opgave, som har med regionernes økonomi at gøre, og som vedrører Østbanen, ligger ikke under transportministerens ressort.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-11-13:
Det har man ikke pengene til.
Nu er det jo sådan, at der er over 1 million pendlere om året, der benytter Østbanen både til arbejde og uddannelse, og der er også et universitetshospital i Køge.
Hvordan forholder ministeren sig til, at der jo faktisk også er mange unge mennesker, der benytter Østbanen for at komme til deres uddannelse på Campus Køge, når vi nu ved, at transporttid og tilgængelighed rent faktisk betyder noget for de unge i forhold til fastholdelse i uddannelse?
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-13:
På linje med andre regionale trafikopgaver, eksempelvis Letbanen i Aarhus, er det sådan, at jeg generelt synes, at det, at folk benytter sig af kollektiv transport, er rigtig, rigtig positivt.
Men ligesom Letbanen i Aarhus ikke er en del af mit ressortområde, fordi det nu engang er en økonomi, der varetages af henholdsvis kommune og region, så er Østbanens økonomi altså heller ikke noget, der ligger under mit ressort.
Så uagtet at jeg synes, at det da er meget sympatisk, at man nu undersøger, hvad det præcise behov i regionen er – det har man truffet beslutning om – så er økonomien altså ikke noget, som jeg har indflydelse på.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-11-13:
Så går jeg videre til mit andet skriftlige spørgsmål.
Hvad er ministerens holdning til – og det er lidt det, jeg har været inde på – at Heino Knudsen efterspørger hjælp fra regeringen til at finansiere renoveringen af de nedslidte skinner på Østbanen?
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-13:
Også tak for spørgsmålet her.
Som jeg bemærkede til fru Brigitte Klintskov Jerkels tidligere spørgsmål, vil jeg minde om, at aftaler om regionernes økonomi, altså der, hvor midlerne til regionernes udviklingsområde og dermed privatbanerne afsættes, ikke er transportministerens ressort, altså at det ikke er undertegnede, som varetager den del af økonomien, som har at gøre med regionernes finansiering.
Derfor er Østbanen ligesom de øvrige lokalbaner et anliggende for regionerne og de lokale togselskaber.
Til at løse den opgave modtager regionerne årligt midler til anlæg, drift og vedligeholdelse.
Dertil kommer, at regionerne har fri låneadgang til finansiering af investeringerne i banerne, og den låneadgang har en løbetid på op til 25 år.
Det er de lokale og de regionale myndigheder, der har ansvaret for at tilrettelægge trafikken, så befolkningen betjenes
bedst muligt med kollektiv trafik
Det er derfor også lokalt, man har og skal have et billede af de trafikale og økonomiske udfordringer, som de enkelte baner står over for.
På den baggrund vil jeg derfor igen henvise spørgeren til at rejse spørgsmålet om Østbanens udfordringer lokalt over for regionsrådet og her drøfte, hvilke muligheder regionen har for at sikre en tilfredsstillende kollektiv trafikbetjening af området.
Og jeg vil opfordre spørgeren og regionsrådet til at få udarbejdet nogle gennemregnede scenarier for Østbanen.
Som jeg har forstået det, foreligger der ikke et opdateret og gennemregnet forslag til, hvilke muligheder der er for Østbanen, og det gør det selvfølgelig også svært at træffe fornuftige beslutninger.
Men når det er sagt, er det også klart, at jeg som altid følger med i, hvad der sker i den kollektive transport, uagtet at selve den økonomiske del af det ikke er noget, som er transportministerens ressort.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-11-13:
Ja, nu er det sådan, at regionerne er presset på økonomien, og det er Region Sjælland jo også.
Hvis regionen så skal gå ind at sige, at nu skal man simpelt hen prøve at finde de her penge, så vil det jo betyde, at der skal skæres ned andre steder.
Det vil sige, at det så kan gå ud over andre baner, og at det kan gå ud over busbetjeningen i Region Sjælland, hvilket jo så igen kommer til at gå ud over dem, der skal pendle, dem, der skal på uddannelse osv.
Skal ministerens svar forstås sådan, at ministeren afviser, at regeringen ønsker at afsætte penge til forbedringer på Østbanen?
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-13:
Det kan jeg af indlysende årsager faktisk ikke svare på, al den stund at det ikke er mit ressort, som forhandler økonomien med regionerne.
Det gik jeg egentlig også ud fra at spørgeren var klar over, al den stund at spørgeren jo selv har erfaring fra både byrådsarbejde og regionsrådsarbejde og nu også folketingsarbejde.
Den arbejdsfordeling, som er mellem os, er nu engang den, at når det handler om både kommunernes og regionernes økonomi, så er det noget, der forhandles mellem henholdsvis regioner, kommuner, Kommunernes Landsforening og Finansministeriet og Økonomi- og Indenrigsministeriet.
Derfor har jeg selvfølgelig stor sympati for spørgsmålet, men det er ikke noget, jeg kan have indflydelse på.
Balder Mørk Andersen (SF), 2019-11-13:
Jeg må også konstatere, at det vil være svært for både København og Frederiksberg Kommune at finansiere det her, hvis ikke vi kan snakke om nogle gode modeller sammen med staten.
Det kunne f.eks. være ved, at udgifterne ikke blev medregnet inden for anlægsloftet.
Kunne ministeren forestille sig at tage det hensyn med til sin finansminister eller til social- og indenrigsministeren i de videre drøftelser om det her?