runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-12:
Tak for det.
Det er jo netop også i regi af sundhedsreformen, at vi igen har talt om aldersgrænser for køb af eksempelvis alkohol og for den sags skyld også, hvornår unge begynder at ryge, hvornår unge begynder at drikke, og vi har faktisk allerede rigtig mange aldersgrænser.
Noget af det, der i hvert fald slog mig, var, at unges rygedebut er 15 år, unges alkoholdebut er 15 år, og på det tidspunkt er unge faktisk ikke gamle nok til at måtte købe alkohol og tobak.
Så tænker jeg: Vi kan godt sætte aldersgrænsen op, men hvad hjælper det, hvis det er sådan, at vi ikke én gang for alle kan få detailhandelen til at overholde de aldersgrænser, som allerede gælder – for den sags skyld også for medicin og spil?
Så hvad er regeringens forslag til rent faktisk at få detailhandelen til at overholde de aldersgrænser, som allerede er der, og som der jo er en grund til er der?
Ellers hjælper det jo ikke noget, at vi ovre i Sundhedsministeriet sidder og aftaler nye aldersgrænser i forhold til en sundhedsreform.
Simon Kollerup (S), 2022-05-12:
Jeg er glad for bare i hvert fald indledningsvis at kunne konstatere, at jeg tror, vi har det samme sigte, altså det samme mål for, hvad vi gerne vil.
Vi ønsker jo en nikotinfri generation; vi ønsker at håndhæve de her aldersgrænser, og vi skubber også til dem i det udspil, vi har fremlagt, fordi vi tror på, at det skaber bedre rammer om vores ungdom og vores sundhed i vores land.
Så er det klart, at aldersgrænser ikke er meget værd, hvis ikke de bliver håndhævet.
Forpligtigelsen er jo hos de forhandlende.
Men vi skal som myndigheder kunne føre kontrol med, at de lever op til deres forpligtigelser.
Der kan jo drøftes forskellige kontroltiltag, og det ved jeg også bliver gjort i regi af forhandlingerne om en sundhedsreform, men jeg vil bare gentage, at grundlæggende er vi sådan set enige i, at mysteryshoppere godt kan være et redskab, man kan bringe i anvendelse.
Jeg siger bare, at jeg synes, det skal tages i forhandlingslokalet og ikke i Folketingssalen, og det vil jeg opfordre til at man så gør.
Men det kunne godt være et tiltag.
Det skal selvfølgelig gøres respektfuldt og hegnes ind ud fra de bekymringer, der kan være om det, men vi har brug for en stærkere kontrol, og det er et af værktøjerne.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-12:
Tak for det.
Jeg kan også sagtens få øje på de dilemmaer, der kan være forbundet med at bruge mysteryshoppers.
Vi har bare for nylig set et forslag fra De Konservative om at bruge aldersverificerede betalingskort.
Det kan ikke lade sig gøre, fordi der er så mange betalingsformer.
Og alle mine kolleger i Folketinget er jo sådan set enige i, at de aldersgrænser, der er, skal overholdes.
Sikkerhedsstyrelsen lykkes bare ikke med at fange den del af detailhandelen, som altså ikke kan finde ud af at overholde aldersgrænserne.
Og lige om lidt ved vi, at de store medier igen står derude og viser, hvor mange steder man kan købe alkohol, selv om man kun er 15 år.
Derfor synes jeg, det er vigtigt at have et bud på, hvordan vi så gør det den her gang, hvis det skal virke.
Simon Kollerup (S), 2022-05-12:
Og jeg er enig i, at det her godt kan være et bud.
Men i stedet for at vi tager det som en isoleret drøftelse og siger, at nu bliver vi i Folketingssalen enige om at gøre mysteryshopping til en del af det, synes jeg det skal indgå i det samlede kompleks.
Men jeg kan sagtens selv se både fordele, men også, som ordføreren selv siger, dilemmaerne, og det må jo så bores yderligere ud i forhandlingerne.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-05-12:
Jeg skal bare lige forstå det korrekt.
Vil det sige, at ministeren ikke afviser, at han er åben over for sådan nogle statslige børneagenter, der går ud og lokker den unge kassedreng til ulovligheder?
Hans Andersen (V), 2022-05-12:
Tak for det.
I en tid, hvor virksomhederne råber på arbejdskraft, virker det jo paradoksalt, at regeringen fremsætter et lovforslag om at forlænge det midlertidige børnetilskud for tredje gang.
Altså, en enlig forsørger med to børn skal nu have 2.000 kr. ekstra skattefrit om måneden.
Når nu regeringen igen hæver de sociale ydelser til især arbejdsløse flygtninge og indvandrere, undres man, når statsministeren inden valget lovede, at ydelserne ikke ville blive hævet.
Det er jo en helt forkert retning i beskæftigelsespolitikken, der er med til at mindske incitamentet til at tage et arbejde, og det gavner hverken samfundsøkonomien eller den enkelte at være på offentlig forsørgelse.
I dag er halvdelen af ikkevestlige indvandrerkvinder herhjemme ikke i job, mens syv ud af ti etnisk danske kvinder i arbejdsstyrken er i beskæftigelse.
I Venstre mener vi, at flest mulige mennesker skal bidrage til fællesskabet.
Vi mener, at det burde være en selvstændig målsætning i sig selv at føre en politik, der får mennesker op om morgenen for at passe et arbejde, og da Venstre sidst havde regeringsmagten, stod vi i spidsen for at indføre kontanthjælpsloftet, integrationsydelsen og 225-timersreglen, og dengang oplevede 87.000 børn, at en af deres forældre forlod kontanthjælpssystemet.
Venstre har også fremlagt et udlændingeudspil, hvori vi vil afskaffe det midlertidige børnetilskud.
Børn har tre gange så stor risiko for at havne på kontanthjælp, hvis blot én af deres forældre er på kontanthjælp.
Det er baggrunden for, at vi ikke kan støtte lovforslaget i dag.
Så var Socialdemokratiets ordfører af den opfattelse, at årsagen til, at lovforslaget blev fremsat, var, at det altid skulle kunne betale sig at arbejde, at høje ydelser ikke måtte være lig med at slække udlændingepolitikken, og at børnene ikke måtte betale prisen.
Men børnene bliver jo netop dem, der betaler prisen, når far og mor ikke går på arbejde, og ydelserne bliver hævet med det her lovforslag, og gevinsten ved at tage et arbejde bliver mindre med det her lovforslag.
Så med alt sammen rammer regeringen ved siden af skiven med det her lovforslag, og derfor kan vi ikke støtte det. Tak.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-12:
Tak, formand.
Det her var et dårligt forslag, første gang det kom, anden gang det kom, og da det blev forlænget, og vores holdning til det har ikke ændret sig: Det er stadig væk et dårligt forslag.
Der må man sige, at der er vi ved at være der, hvor grænsen er nået – at det her måske bare er den politik, som regeringen synes man skal føre, og som deres flertal synes der skal føres.
Og det er, at de her ikkevestlige indvandrere, som i høj grad ikke har tænkt sig at komme ud på arbejdsmarkedet, og som står i stor kontrast til ukrainerne, der tværtimod gerne vil arbejde, skal belønnes med 2.000 kr. skattefrit hver måned.
Det er der absolut ingen grund til.
Mange af dem har været her i mange år, nogle af dem har været her i få år, men de kan sagtens komme ud på arbejdsmarkedet.
Hvis du ikke vil arbejde, har du ingen arme, og så får du ingen småkage.
Offentlige ydelser burde kun være til danske statsborgere på den måde, og så har vi lavet en særlov for ukrainerne, som giver mening.
Men det her gør vi kun op med ved at sætte hårdt mod hårdt.
Så har der i den her debat været snakket om løndumping og om, at folk ikke får nok ud af at gå på arbejde.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Folk får ikke nok ud af at gå på arbejde.
Men hvis venstrefløjen reelt set havde et ønske om, at folk skulle have noget mere ud af at gå på arbejde, altså hvis Enhedslisten og SF havde det ønske, ville de f.eks. støtte Nye Borgerliges økonomiske politik, som siger, at de første 9.000 kr., du tjener hver måned, er skattefri, og derefter betaler du kun 37 pct. i skat og ikke noget arbejdsmarkedsbidrag og ikke noget topskat.
Det ville i høj grad gøre det mere attraktivt at tage et arbejde.
Nye Borgerlige kan selvfølgelig ikke støtte forslaget.
René Christensen (DF), 2022-05-12:
Vi ønsker – der er jeg meget enig med spørgeren – at alle skal være på et ordnet arbejdsmarked.
Ligegyldigt om man er kommet under asylregler, eller hvordan man er kommet til Danmark, så skal vi ikke udnytte arbejdskraften i Danmark; så skal vi ikke konkurrere på den laveste fællesnævner.
Så der er jeg meget enig.
Men det, der er udfordringen her, er jo det, at Danmark bliver et attraktivt land at komme til og søge asyl i, samtidig med at der også er nogle, man fastholder uden for beskæftigelse.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-12:
Så må vi jo til det igen igen og endnu en gang forlænge det midlertidige børnetilskud, som jo egentlig bare var et foreløbigt plaster, vi fandt frem i forbindelse med forståelsespapiret – papiret, som støttepartierne udformede sammen med regeringen.
Det var tilbage i august-september 2019, at vi aftalte, at det midlertidige ekstraordinære børnetilskud skulle træde i kraft i stedet for den egentlige aftale om et nyt ydelsessystem.
Men det er så det, vi har foran os.
SF's mål er til gengæld fortsat fuldstændig det samme, nemlig at rive loftet over kontanthjælpen ned og lægge en ambitiøs plan for, hvordan vi mærkbart og målbart får færre fattige børn i Danmark, at tilføre systemet flere penge og at skabe et mere enkelt og gennemskueligt system for de samlede offentlige ydelser.
Det er godt at få kigget på de samlede ydelser og se på, hvordan de indbyrdes spiller sammen.
Det er altså svært at vente på, at forhandlingerne ender med et resultat, men det er da helt umuligt at vente på for børn i fattige familier.
Det er nødvendigt at skærme børnene så godt som muligt i ventetiden, og derfor er det godt, at vi nu i dag igen forlænger det midlertidige ekstraordinære børnetilskud.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-12:
Tak for det.
Jeg er helt enig i frustrationen over, at vi skal stå her igen og forlænge det midlertidige børnetilskud.
Jeg kunne bare ikke dy mig, fordi man tidligere fra talerstolen fik det til at lyde, som om det midlertidige børnetilskud betyder, at folk ikke vil tage sig et arbejde.
Det er jo faktisk sådan, at vi helt videnskabeligt kan tage den her diskussion; det behøver ikke at være sådan noget med synsninger eller borgerlige mavefornemmelser.
For 3 dage siden kom rapporten, der kom evalueringen, i forhold til arbejde og midlertidigt børnetilskud, og der vil jeg bare høre ordføreren, om det ikke også er rigtigt, at vi faktisk kan se, at det ikke har betydet det, som man ellers kan høre på andre – at det skulle have betydet, at folk ikke har søgt arbejde – men at flere tværtimod faktisk er kommet væk fra de ydelser, hvor de har fået midlertidigt børnetilskud?
Karsten Hønge (SF), 2022-05-12:
Jamen jeg blev jo træt i hele kroppen, da jeg hørte Venstres ordfører, hr. Hans Andersen, udføre de her liberalistiske øvelser frit på gulv, hvor ender, som aldrig har eksisteret, blev bukket sammen, og med magiske besværgelser, som ikke har det fjerneste med virkeligheden at gøre.
Altså, i korthed kan man sige, at kontanthjælpsloftet virker – ja, det virker: Det skaber flere fattige.
Virker det i forhold til at få folk i arbejde?
Nærmest overhovedet ikke.
Selv på en god dag med medvind på cykelstierne og høj sol fik det vel maksimalt 450 mennesker, ikke i arbejde, men ind på arbejdsmarkedet, og det er ikke sikkert, at de kom i arbejde, hvorimod vi nu inden for de sidste 13 måneder har oplevet, at 166.000 mennesker er kommet i job, uden at vi forsurede og ødelagde almindelige menneskers liv, men simpelt hen, fordi der var ledige jobs.
Vi behøver ikke at diskutere mere, hvorvidt kontanthjælpsloftet virker, eller hvad der skal til for at få folk i arbejde.
Det er fuldstændig dokumenteret, og man skal være en ualmindelig galvaniseret liberalist for at påstå, at man skal forsure menneskers liv for at få dem i arbejde, når vi kan konstatere, at 166.000 mennesker kom ind på arbejdsmarkedet, uden at man ødelagde nogen ting, og uden de her såkaldte reformer, hvorimod kontanthjælpsloftet kun duede til én ting, og det var at gøre folk fattigere, apatiske og opgivende over for at få gang i deres liv.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-12:
Det kan jeg kun tilslutte mig.
Det synes jeg er spot on.
En anden ting, hvor jeg heller ikke kunne lade være med at krumme tæer, var i forhold til hele det her billede af, at det, at ens forældre er på kontanthjælp, skulle være det, der har betydning for, om man selv ender på kontanthjælp.
Er det ikke også rigtigt, at det, der om noget gør, at man ikke får en uddannelse i sin fremtid, og at man ikke kommer i arbejde – noget, der virkelig har store sociale konsekvenser – handler om, at man lever i fattigdom?
Så hvis der er noget, det her faktisk gør, med det midlertidige børnetilskud, så er det, at vi hjælper flere i fremtiden.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-12:
Det er jo helt indlysende, at det bedste for børn i den her sammenhæng er at have forældre, der har en uddannelse og et job, hvor de tjener deres egne penge, og hvor man ved, at man kan håndtere sit liv.
Det er jo klart den bedste hjælp, man kan give sine børn.
Fattigdom i barndommen er en tatovering, der er utrolig svær at vaske af resten af livet.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-12:
Tak for ordet.
I dag skal vi førstebehandle forlængelsen af midlertidigt børnetilskud.
Det er en aftale, som vi lavede som noget af det første, da det nye parlamentariske flertal trådte til, og som hjælper knap 30.000 børn og løfter knap 7.000 børn op over fattigdomsgrænsen.
Det er en helt tydelig og klar forskel, i forhold til om det er et blåt flertal, der er herinde, eller om det er et såkaldt rødt flertal, der er herinde.
Er det så nok?
Nej, på ingen måde, og derfor er det ikke med det store smil, at vi kommer til at stemme for at forlænge det midlertidige børnetilskud.
Selvfølgelig gør vi det, for det skal ikke være de her børn, der kommer til at betale prisen for, at det er gået så langsomt med at få lavet den aftale, vi skal lave om et nyt ydelsessystem.
Men der er brug for, at vi gør noget.
Jeg synes faktisk, at ud over det i den diskussion eller den samtale, vi havde med hr. Karsten Hønge fra SF lige før, er der et andet perspektiv, som faktisk også mangler.
Men jeg synes faktisk, at vi glemmer – og det er også noget af det, der burde gøre det lettere for Socialdemokratiet rent faktisk at lave en ordentlig aftale på ydelsesområdet – hvad det her har af betydning for det hele samfund.
Vi har nogle rigtig stærke fagforeninger i Danmark, og de har helt klart en kæmpe del af æren for, at vi har gode lønninger og et godt arbejdsmiljø.
Det handler om dagpengene, og det handler om kontanthjælpen.
For det er også med til at sætte en bund under, hvad det er, arbejdsgiverne kan presse lønnen ned til.
Der er kommet rigtig meget kritik, bl.a. fra Venstre, af, at vi har hjulpet nogle af dem, som er på integrationsydelsen eller SHO-ydelsen.
Vi har lige set, hvordan ukrainske krigsflygtninge bliver brugt i et vikarbureau og skal arbejde for 75 kr. i timen før skat – 75 kr. i timen.
Så det her med, at vi skal have et ordentligt ydelsessystem, handler selvfølgelig om de børn, som mister deres fremtid, fordi de vokser op i fattigdom.
Det handler om de voksne, de mennesker, som bliver ramt af systemet.
Men det handler faktisk også om hele vores velfærdssamfund og hele vores arbejdsmarked og trygheden for lønmodtagerne.
Så vi kommer til at stemme for, men der er en bunden opgave i at få lavet den aftale og et nyt ydelsessystem, og det haster, for den her aftale hjælper kun nogle, og vi har altså brug for at få ryddet op i de skandaløse aftaler, der har været fra den tidligere regering.
Mona Juul (KF), 2022-05-12:
Tak for ordet.
Også her er jeg vikar for vores beskæftigelsesordfører, hr. Niels Flemming Hansen, som ikke kunne være her i dag.
Men det skal ikke forhindre ham i at give den korte og klare konservative holdning til lovforslaget, nemlig at hvis man kan arbejde, så skal man arbejde, og at det selvfølgelig samtidig skal kunne betale sig at arbejde.
Det her forslag trækker desværre i den modsatte retning, og derfor kan vi ikke stemme for forslaget, ligesom vi ikke stemte for de foregående forlængelser og det oprindelige forslag, som jo baserer sig på det forståelsespapir, som regeringen har udarbejdet sammen med støttepartierne.
René Christensen (DF), 2022-05-12:
Ja, så står vi her igen, hvor man lystigt giver gaver til ikkevestlige indvandrere.
Det er 2.000 kr. skattefrit hver måned til de familier, som står uden for arbejdsmarkedet.
45 pct. af de ikkevestlige indvandrere deltager ikke aktivt på arbejdsmarkedet, og nu bliver de så belønnet for det med op til 2.000 kr., hvis det er en børnefamilie.
Det kan Dansk Folkeparti selvfølgelig ikke støtte.
Der er ingen tvivl om, at det her er en udlændingelempelse, for når man øger beløbene, så bliver Danmark mere interessant at komme til.
Der er heller ingen tvivl om, at når man øger beløbet, så bliver det mindre interessant at komme på arbejdsmarkedet.
Og derfor kan Dansk Folkeparti selvfølgelig ikke støtte, at man nu over 6 måneder bruger yderligere 160 mio. kr. på at fastholde de ikkevestlige indvandrere derhjemme på danskernes regning.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-12:
Tak for det.
Jeg plejer jo at være glad for det samarbejde, vi har på social dumping-området, og jeg kan ikke lade være med at tænke på, at jeg synes, at Dansk Folkeparti kommer til at placere sig som et arbejdsgiverparti i den her situation.
Hvis det var, at man ikke i praksis ville få en timeløn på 40 kr. på integrationsydelsen, men faktisk havde det samme lønniveau som de andre, så ville der være langt færre chancer for at se det, vi har set med vikarbureauet, som presser ukrainske krigsflygtninge ud til at skulle lave rengøringsarbejde og arbejde i landbruget til 75 kr. i timen før skat.
Kan Dansk Folkeparti ikke godt se, at der er et problem her, altså at man faktisk presser lønmodtagerne i rengøringsbranchen og i landbruget, ved at man har så lave ydelser på det her område?
René Christensen (DF), 2022-05-12:
På ingen måde.
Man skal passe på, at man ikke blander pærer og æbler sammen.
Nogle af de her mennesker er jo kommet her under asylreglerne, fordi de skal have ophold og beskyttelse.
Det, man gør nu her, er, at man økonomisk gevaldigt belønner de her børnefamilier, som har holdt sig uden for arbejdsmarkedet, som ikke har prøvet at blive selvforsørgende, mens de opholder sig i Danmark.
Og det synes vi er et problem.
Samtidig med at man hæver ydelserne så markant, som man gør her – med helt op til 2.000 kr. skattefrit om måneden – gør man det selvfølgelig mere attraktivt at komme til Danmark.
Man skal huske på, at de mennesker, der kommer til Danmark og søger asyl, jo vælger Danmark, fordi det er et attraktivt land at komme til.
Det er jo ikke de mennesker, der er noget galt med; det er jo systemet, der er noget galt med – og her går systemet den helt gale vej.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-12:
Jeg synes ikke helt, at ordføreren svarer på, hvorfor man er villig til at skabe reel social dumping og presse lønmodtagerne på arbejdsmarkedet.
Det er jo med til at presse de andre lønmodtagere, at der nu er nogle, der kan presses til at skulle arbejde for 75 kr. i timen inden for rengøringsbranchen og inden for landbruget.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-12:
Tak til Venstres ordfører.
Vi er selvfølgelig kede af, at Venstre ikke vil støtte op om forslaget.
Men vi må også bare erkende, at arbejdsmarkedets parter har haft 46 år til at give kvinderne ligeløn – 46 år! – og der er jo ikke sket noget.
Vi har haft måltal, vi har haft al den viden, organisationerne derude peger på det, og der ligger tonsvis af materiale om, hvad vi skal gøre, men det er politisk handling, der mangler.
Vi vidste jo, at når vi fremsatte det her forslag, så ville man sige, at arbejdsmarkedets parter skulle involveres, og lige præcis derfor er det en del af vores forslag.
Så vil ordføreren bekræfte, at arbejdsmarkedets parter har haft 46 år til det siden ligelønslovgivningen, og at der stadig i dag ikke er ligeløn på det danske arbejdsmarked?
Maja Torp (V), 2022-05-12:
Og derfor skal vi kigge noget mere på, hvordan det er, at vi også får lavet nogle strukturer i uddannelsessystemet, så vi henvender os mere til både det ene og det andet køn.
Så vi tror på, at vi skal starte et andet sted i forhold til at forebygge det her meget kønsopdelte arbejdsmarked, vi har i dag.
Og så afventer vi den rapport, der kommer fra Lønstrukturkomitéen.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-12:
Jeg har i mine 3 år her i Folketinget forsøgt at sætte ligestilling mellem mænd og kvinder på dagsordenen, og hver evig eneste gang jeg gør det, uanset om det handler om ret til krav om ambulant behandling eller om ligeløn, så siger man altid: Vi skal nok handle, men bare ikke endnu.
Det er altid det svar, jeg får: Nu venter vi på den ene rapport, og så venter vi på den anden rapport, og så venter vi på nogle oplysninger.
Vi handler bare aldrig nu.
Det er i virkeligheden ikke et spørgsmål, men bare en kommentar.
Men tak til ordføreren.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-12:
Mænd og kvinder er lige, men de aflønnes ikke lige.
Til trods for at vi i mange år har haft en ligelønslov, tjener mænd i gennemsnit stadig mellem 4 og 7 pct. mere end deres kvindelige kolleger, også selv om de sidder i den samme stilling og har samme kvalifikationer, og der er mellem 14 og 15 pct.s lønforskel, der dækker over forskellige funktioner, uddannelsesvalg osv.
Vi skal handle, hvor det virker, og på måder, der passer ind på det danske arbejdsmarked, og vi er altså noget usikre på, om en certificeringsordning er den rigtige løsning.
Vi har jo stadig væk til gode at se effekterne af modellen i Island, for det er en model, der møder meget kritik, bl.a. for sin helt unødig tunge og dyre administration.
Det giver bedre mening, at vi begynder med initiativer, som vi ved har en positiv effekt.
F.eks. ønsker vi, at bestemmelserne i ligelønsloven ændres, så det bliver lovpligtigt at lave kønsopdelte lønstatistikker, også i de mindre virksomheder, for det ved vi faktisk virker.
Åbenhed og gennemskuelighed giver mulighed for debat, og det medfører ofte, at de mennesker, der kan se, at de er lavere lønnet, forlanger forandringer.
Vi er enige i forslagsstillernes intentioner, men kan ikke støtte forslaget.
Vi mener, at der er andre og bedre løsninger, som kan sikre ligeløn i Danmark.
Vi vil gerne være med til at udvikle en model, som langt bedre passer til vores arbejdsmarked, og som vi ved virker.
Det betyder altså, at arbejdsmarkedets parter bliver en del af løsningen, og de har vist ikke vist nogen særlig interesse for at gå den vej, som det her beslutningsforslag lægger op til.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-12:
Tak til SF's ordfører.
Jeg vil sige, at når det er SF, der ikke vil støtte forslaget, bliver jeg mere ked af det, end når det er de borgerlige partier eller Socialdemokraterne, der ikke vil støtte det.
Det er rigtigt, at den her model har fået kritik, men det er mindst lige så rigtigt, at den her model også har fået ros.
Og vi har faktisk haft fat i Statsministeriet i Island – det land, som ligger forrest i forhold til ligestilling – og de venter spændt på resultaterne og mener, at meget af den kritik, der lige nu ligger af modellen, er for tidlig, fordi man ikke har set, hvad resultaterne er.
Island ligger forrest, og når de går med den her model, er det altså også et tungtvejende bevis for, at det må give noget, og at det må batte.
Så har jeg stillet forslag om ambulant behandling for kvinder.
Jeg har i forhandlingerne, hvor SF også var med, snakket om, at vi skal have obligatoriske opslag for bestyrelsesposter.
Og SF svarer altid, at det er en god intention, men at man enten venter på finansloven eller venter på en komité eller venter på noget andet.
Så det er i virkeligheden et åbent spørgsmål til SF: Hvad vil SF konkret stille af forslag, der rent faktisk pålægger virksomheder at reagere og sørge for ligeløn – og ikke bare forslag, der handler om åbenhed omkring løn?