runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Nej, det kan jeg faktisk ikke forestille mig.
Jeg vil sige, at der faktisk også er nogle oplagte finansieringskilder til det.
Hvis man ser på overskuddet på statens regnskab for 2019, kan man jo se, at det nærmer sig lige omkring de 50 mia. kr., og de penge kan man bruge til at investere i den grønne omstilling.
Det ville være mærkeligt at betale af på gæld i en situation, hvor der faktisk er negative renter, hvor vi tjener penge på at låne fra statens side.
Der er nogle investeringer i den grønne omstilling, som skal foretages hurtigt.
Så der er penge til rådighed, og der er fornuftige måder at bruge de penge på, bl.a. på de her områder.
Tommy Ahlers (V), 2019-10-22:
Tak til ordføreren.
Både i ordførerens tale og i Enhedslistens oplæg til finansloven er der en remse, som næsten er Egon Olsen i Olsenbanden værdig, om, at man skal genrejse Danmark som et bæredygtigt velfærdssamfund, og at man vil finde pengene i toppen af samfundet ved at bede banker, multinationale selskaber, storaktionærer og virksomhedsarvinger om at bidrage mere.
Jeg kunne godt tænke mig sådan at få sat lidt ansigter på, hvem de her storaktionærer er.
Hvis man er en tømrermester på Nordfyn, har 10 ansatte og ejer alle aktierne i sit eget selskab, er man så storaktionær?
Hvis man er en vvs'er ude i Dragør, der har 15 ansatte og ejer alle aktierne selv sammen med sine børn, er man så storaktionær?
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Nej, så er man ikke storaktionær.
Men det kan godt være, at man alligevel skal betale en mere rimelig beskatning ved f.eks. generationsskifte af virksomheder, hvis det er det, som spørgeren henviser til.
Jeg vil henvise til, at de finansieringsforslag, som vi er kommet med i vores finanslovsforslag, jo bl.a. indbefatter, at vi skal harmonisere beskatningen af kapital- og arbejdsindkomst med lønindkomst, sådan at man ikke betaler en lavere skatteprocent ved at tjene penge på renter eller ved at tjene penge på at købe og sælge aktier eller få udbytte fra nogle aktier, man ejer.
Det andet er jo, at vi har nogle forslag til, hvordan vi lukker det, som vi opfatter som skattehuller, og som betyder, at store multinationale selskaber år efter år kan slippe af sted med at betale 0 eller næsten 0 kr. i skat.
Det er noget, vi vil gøre.
Harmonisering af aktie- og kapitalindkomst vil give 5 mia. kr. ekstra om året, og det vil have en klar social profil, for det vil være de allerrigeste, faktisk den rigeste procent, som primært vil komme til at bidrage lidt mere med deres rigdom til fællesskabet.
At lukke skattehuller vil give omkring 2,5 mia. kr. ekstra om året.
Det er nogle af de finansieringsforslag, vi har, og det er det, der danner baggrunden for den formulering, som hr. Tommy Ahlers læser op.
Tommy Ahlers (V), 2019-10-22:
Ordføreren havde været klog, for han havde jo gættet, hvor jeg gerne ville hen med det her om storaktionærer – altså at det, man foreslår om generationsskifteafgift, også rammer den her type virksomheder som tømrermestre og vvs'ere, der jo spiller en kæmpe rolle og tager et samfundsansvar.
Det er jo dem, der ansætter mange flere lærlinge procentvis sammenlignet med store entreprenørvirksomheder.
Det er dem, der tager dem, kommunen ringer og spørger om de ikke kan finde et arbejde til, fordi de er ved at falde ud af arbejdsmarkedet.
Det er dem, der tager det ansvar.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Bekymrer det slet ikke ordføreren, når den type virksomheder siger, at hvis man tredobler generationsskifteafgiften, vil det skade dem og gøre, at de måske enten er nødt til sælge, sammenlægge eller simpelt hen lukke?
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Man må bare konstatere, at den rabat, som den tidligere regering har givet, på bo- og gaveafgiften for arvinger til familieejede virksomheder jo ikke er en beskatning af de familieejede virksomheder.
Det handler om en bo- og gaveafgift for arvingerne til familieejede virksomheder.
Jeg må bare sige, at den rabat er en meget uproduktiv og forkert måde at bruge samfundets ressourcer på, og man kan jo bl.a. spørge de økonomiske vismænd om, hvad de siger om det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-10-22:
Tak, hr. formand.
Jeg vil gerne blive lidt i den samme boldgade i forhold til det her med de danske arbejdspladser, for det er jo sådan, i hvert fald ifølge det, som regeringen har lagt frem, at man ikke ønsker, at det skal være nemmere for de danske familieejede virksomheder at opnå et succesfuldt generationsskifte.
Man lægger op til at tilbagerulle den aftale, som Dansk Folkeparti var med i, om at hjælpe de her mange tusind danske virksomheder, som inden for de næste 10 år står foran et generationsskifte.
For konsekvensen af at gøre det, som regeringen vil, er jo, at man i stedet for at vælge et almindeligt generationsskifte, hvor man så gør det efter de regler, vi har i dag, vælger at sælge virksomheden og opnå en værditilvækst – måske nok til egen familie – så ejerskabet ender hos kapitalfonde eller hos andre virksomhedsfonde.
Og fonde kan Enhedslisten jo ikke lide.
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Vi kan godt lide fonde, men vi synes, der gælder nogle meget lempelige skatteregler for fonde.
Så hvis der i højere grad bliver fondsejerskab, er det sådan, at vi bliver nødt til at kigge på de meget lempelige skattevilkår, som gælder for fonde.
Hvis vi ser på det med den rabat på bo- og gaveafgiften, som DF jo desværre har været med til at indføre, og som vi nu vil rulle tilbage, udtaler en af de økonomiske vismænd, Carl-Johan Dalgaard: »Man tilskynder til, at flere virksomheder bliver ved med at være styret inden for en familie frem for at blive solgt eller få en anden ledelse.
Dermed sænker man produktiviteten i samfundet som helhed.«
Kunne de her penge i virkeligheden ikke være blevet brugt på en mere fornuftig måde, hvis Dansk Folkeparti spørger sig selv sådan helt ærligt?
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-10-22:
Med al respekt har vi ikke så mange milliardærejede selskaber i Danmark; vi taler om 23.000 virksomheder, der skal have ejer- og generationsskifte inden for de næste 10 år.
Når så debatten ruller herinde, nævner Enhedslisten sådan nærmest pr. automatik altid milliardærerne og godsejerne osv., men det er jo ganske almindelige, danske familieejede virksomheder, vi taler om.
Det er tømrermestre, glarmestre, VVS'ere og alt muligt andet, og det er jo der, der er et skisma, nemlig at de virksomheder med den regelændring, som man lægger op til, ender med i større grad at være ejet af kapitalfonde eller af virksomhedsfonde i stedet for at være familieejede.
Og fonde kan Enhedslisten jo ikke lide.
Men nu går I så ind og støtter en lovgivning, som giver dem medvind på cykelstien.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-10-22:
Jeg tænker: Hvornår begynder Enhedslisten at høre på den virkelige verden, på det danske erhvervsliv og de små og mellemstore virksomheder?
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Det er jo simpelt hen en forkert måde at stille det op på.
Det er bare sådan helt fakta: Bo- og gaveafgiften er noget, som arvingen skal betale, det er ikke noget, som virksomheden skal betale.
Det vil sige, at man skal betale skat af arven, ligesom man skal betale skat af anden arv, hvis man er borger i det danske samfund, og hvis man er skattepligtig her i landet, og det er ikke en detalje, men det er faktisk vældig væsentligt.
Så spørgsmålet er her – også i forlængelse af det, som de økonomiske vismænd siger på det her område – hvorfor man i det hele taget fra f.eks. Det Konservative Folkepartis side har valgt at smide 1 mia. kr. ud af vinduet på den her uproduktive måde, altså den her produktivitetshæmmende foranstaltning, som nedsættelsen af bo- og gaveafgiften har været, når man kunne have brugt de penge på en meget mere fornuftig måde.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-10-22:
Tak for ordet.
Jeg bliver noget nervøs, når jeg hører ordføreren tale om de små og mellemstore virksomheder og generationsskifte.
Forstår ordføreren, hvad det er, der sker i en virksomhed, når man dræner egenkapitalen, for at næste generation kan overtage, og hvad det betyder for de her ca. 300.000 medarbejdere, der er ansat i de 23.000 små og mellemstore virksomheder, som skal generationsskiftes inden for de næste 10 år, og at man dermed hæmmer mulighederne for virksomhedernes udvikling, fordi de tærer på den egenkapital, der ligger?
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Næh, det skal ikke forstås sådan.
Det skal forstås sådan, at når vi f.eks. ser på de virksomheders – og det gælder ikke bare den type virksomheder i Danmark, men faktisk også i andre europæiske lande – konkurrenceevne, deres evne til at skabe arbejdspladser, deres modstandsdygtighed under en finanskrise, så må man bare konstatere, at de er stærke for samfundsøkonomien, og derfor har vi som samfund en interesse i at fremme den slags virksomheder.
Det handler ikke om, at staten skal gå ind og overtage noget som helst; det handler om at skabe nogle bedre rammer for en virksomhedskultur, hvor kunderne, forbrugerne og medarbejderne i højere grad kan gå ind og være en del af virksomheden.
Det er det, det handler om.
Det vil jeg meget gerne forklare, og hr. Morten Messerschmidts indlæg, som jeg værdsætter – for jeg tror, det er omkring 13 år siden, vi sidst har diskuteret sammen her i Folketingssalen – viser i virkeligheden, hvor lidt opmærksomhed der er på den kooperative sektor i de danske samfund.
Hvis jeg nævner Coop, Arla, OK eller alle de forsyningsselskaber, som leverer el, gas og vand til den danske befolkning, så er det bare nogle få eksempler på virksomheder i vores samfund, som enten er medarbejderejede, forbrugerejede eller kundeejede.
Den sektor er meget, meget stor, og den får for lidt politisk opmærksomhed, og jeg og Enhedslisten synes, det er vigtigt, at vi får skabt nogle bedre rammevilkår for, at mennesker, som ønsker at starte den form for virksomheder, får nemmere ved det, at der bliver bedre rådgivning, at der bliver bedre lånemuligheder, og at der bliver en bedre lovgivning, som gør det nemmere at starte den slags virksomhed op, hvis man går og har en drøm om at starte den type virksomhed.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-22:
Tak, formand.
Jeg hørte tidligere ordføreren tale om demokratisk ejede selskaber, og det er klart, at man så bliver en lille smule bekymret, i hvert fald når man tilhører en familie, der tjener sine egne penge ved at have en familieejet virksomhed.
Sådan er det hjemme hos os.
Min kæreste, Dot, og hendes familie har igennem mere end 100 år drevet forretning på Dyrehavsbakken, og jeg vil da bare gerne høre, hvem det så er, hr. Rune Lund forestiller sig skal overtage ejerskabet af den forretning, der altså igennem mere end 100 år har tilhørt familien Stefansen.
For jeg går ud fra, at det er det, der ligesom lægges op til, når Enhedslisten taler om overgang til demokratisk ejede selskaber.
Eller hvordan skal vi forstå det her begreb?
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Fonde giver jo mulighed for, at man kan lave en fundats, som f.eks. stiller nogle bestemte krav til, hvordan en virksomhed skal udøves, og derfor kan fondseje godt være en fornuftig konstruktion.
Det, der i vores øjne er problemet med fondskonstruktionen, er de meget lempelige skattevilkår – altså, hvor man som fond nærmest stort set selv kan bestemme, hvor meget man vil betale i skat.
Det er teknisk, og det er en længere diskussion.
Jeg synes bare, det er vigtigt at sige i forhold til bo- og gaveafgiften og arvingerne til familieejede virksomheder, at det er en produktivitetshæmmende foranstaltning at give den skatterabat.
Det siger de økonomiske vismænd.
Man skal desuden også huske det, som bl.a. hr. Karsten Lauritzen sagde, dengang han var skatteminister, nemlig at det her jo ikke er et spørgsmål om, om det giver økonomisk mening; det er et moralsk spørgsmål.
Og der må jeg bare sige, at mit moralske kompas simpelt hen er skruet anderledes sammen.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Tak for en god tale, som jeg tror vi vil kunne tilslutte os det meste i.
Hr. Ole Birk Olesen sagde før, at en af årsagerne til, at Liberal Alliance var gået tilbage ved valget, nok havde været, at vælgerne ikke satte pris på et parti, der lavede så meget ballade i den borgerlige blok.
Der er måske noget om den analyse.
Derfor undrede det mig også lidt, at jeg her for, det er vel ved at være en 3 ugers tid siden, mens jeg var i New York, kunne se fra åbningsdebatten, at hr. Ole Birk Olesen lavede et ret hårdt angreb på min partiformand angående boligskatterne, hvor han påstod, at Konservative i Finansudvalget havde været med til at blåstemple en stigning af boligskatterne ved at godkende et aktstykke om kommuneaftalen mellem regeringen og kommunerne.
Så vil jeg bare høre, om hr. Ole Birk Olesen kan bekræfte, at Liberal Alliance har stemt for identiske aktstykker de sidste 7 år.
For det undrer mig, at man gør så meget ud af noget, som man selv har stemt for i de sidste 7 år.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Det kan jeg bekræfte.
Det, der var tilfældet de sidste 4 år, var jo, at vi havde en borgerlig regering og et borgerligt flertal.
Så det vil sige, at vi jo lavede finanslovsforhandlinger efterfølgende, hvor vi kunne annullere det, der skete i det aktstykke, i Finansudvalget.
Det var det, der skete ved den første finanslov i 2015, og det skete også ved de efterfølgende finanslove.
Så vi annullerede den beslutning, som blev truffet ved det aktstykke, i Finansudvalget.
Derfor kunne vi med sindsro stemme for det, i tiltro til at vi kunne lave om på det i finansloven efterfølgende.
Det kan vi jo ikke længere nu.
Jeg husker tilbage til 2015, hvor der blev en mindre krise i det danske Folketing, fordi Det Konservative Folkeparti ikke ville stemme for det aktstykke, til trods for at man var i stand til at annullere virkningerne af det ved finanslovsforhandlingerne efterfølgende.
Så det er jo sådan set Det Konservative Folkeparti, som her har skiftet politik.
På det tidspunkt, hvor man kunne annullere det i finanslovsforhandlingerne, ville man ikke stemme for aktstykket, men nu, hvor man ikke kan annullere det i finanslovsforhandlingerne, stemmer man for det.
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Jeg tror, at de unge mennesker, som ikke bare var til møder sammen med hr. Ole Birk Olesen og jeg selv, men over hele landet, gav er et budskab til os politikere på tværs af partier om, at det grønne skulle sættes i højsædet.
De har en meget klar forventning om, at det også er det, vi gør.
Den regering, som jeg er finansminister i, har lige lagt et finanslovsforslag frem, hvor vi sætter mere end 2 mia. kr. af til en styrket indsats på det grønne.
Vi kommer med en klimalov, som jeg ikke ved om hr. Ole Birk Olesen vil være en del af, men det håber jeg, og derefter en klimahandlingsplan.
Jeg tror, at det i høj grad er, hvad de unge mennesker, vi mødte, uanset om de stemte blåt eller rødt, havde en forventning om, nemlig at vi sætter handling bag ordene.
Det gør den her regering.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Jeg husker de der debatter.
Jeg husker også, at der var unge mennesker, som ikke kunne forstå, at der overhovedet var registreringsafgift på elbiler, når det nu er en grøn bil, som kan oplades med strøm fra vindmøller om natten og så bruge af den strøm om dagen.
Jeg tror ikke, at et eneste af de unge mennesker havde en forestilling om – med de ord, som finansministeren brugte i de debatter – at han som sin første gerning som finansminister ville fremlægge en finanslov med højere afgift på elbiler.
Jeg tror, at de unge mennesker føler sig svigtet af finansministeren.
Jeg tror, at de unge mennesker føler, at han har snydt dem i valgkampen.
Hvad har finansministeren at sige til sit forsvar?
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Jeg vil sige til hr. Ole Birk Olesen, at jeg tror, at rigtig mange unge mennesker har følt sig snydt af politikere i al almindelighed i for lang tid, nemlig snydt på den måde, at vi ikke herinde for alvor har taget det ansvar på os at sætte en grøn retning.
I samarbejde med andre partier har vi sat reduktionsmålet på 70 pct.
Det er epokegørende.
Det er afgørende i en dansk sammenhæng.
Det sætter en retning på globalt plan.
Og i stedet for at forholde sig til én brik, synes jeg, at hr. Ole Birk Olesen skulle se på hele puslespillet.
Marcus Knuth (V), 2019-10-22:
Tak til finansministeren.
En af de ting, der under valgkampen gav mig lidt håb, var den her reklame fra Socialdemokratiet med en masse bogstaver, og så var der sådan en ordleg, der skulle vise, at Socialdemokratiets etpartiregering ville handle til højre og til venstre og lave forskellige aftaler ind over midten, bl.a. på udlændingeområdet.
Og det så jeg jo lidt som et plaster på såret for nogle af de andre aftaler.
Men virkeligheden er jo, at allerede nu lægger regeringen op til ti lempelser på udlændingeområdet.
Man vil give markant flere penge til flygtningefamilier, man vil gøre det meget nemmere at optjene kontanthjælp, selv om man ikke har været i Danmark længe, man vil gøre det nemmere for flygtninge at blive i Danmark.
Vi ser jo tal fra Finansministeriet, der viser, at byrden for det danske samfund årligt er på omkring 33 mia. kr. for den ikkevestlige indvandring.
Har finansministeren regnet på, hvor meget de her ti lempelser koster det danske samfund i kroner og øre?
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Jeg må sige, at det, der er meget vigtigt for den her regering, er – og gerne i et bredt samarbejde, og der håber jeg da også, at partiet Venstre vil tage ansvar – at videreføre den faste og stramme udlændingepolitik, som vi synes har afgørende betydning for Danmark, og som jeg også håber at et flertal i det her Folketing fortsat bakker op om.
For jeg er helt overbevist om, at befolkningen gør det.
Og vi kommer ikke til at slække på udlændingepolitikken.
Men der har været beslutninger under den tidligere regering, som vi synes har været ukloge, f.eks. beslutningen om Lindholm; at man ville bruge en masse, masse penge, mere end man behøver, på noget, der i øvrigt tager alt for lang tid.
Og det er bare ét eksempel, hvor man kan sige, at der vil vi fortsætte en stram udlændingepolitik, men vi vil gøre det klogere.
Marcus Knuth (V), 2019-10-22:
Da jeg begyndte som udlændingeordfører for lidt over 4 år siden, var det, jeg lærte meget hurtigt, at niveauet af de sociale ydelser betyder noget, og hvor nemt det er at blive i et land betyder noget.
Og det er jo præcis to af de ting, som jeg nævnte lige før: Man vil give flere penge til flygtningefamilier, man vil gøre det nemmere at optjene kontanthjælp, selv om man ikke har været i Danmark længe, og man vil gøre det nemmere at blive.
Kan ministeren ikke se, at det her jo er nogle af de mest klokkeklare og stærkeste lempelser, man overhovedet kan komme med?
Men hvis ministeren ikke vil komme med et økonomisk tal på, hvor meget det her vil koste det danske samfund, kan ministeren så sige, hvor meget af den danske kultur, vi giver køb på, ved at lave de her lempelser?
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Vi står vagt om en stram og fair udlændingepolitik for det her land.
Det er en helt grundlæggende og afgørende del af den her regerings arbejde, og jeg formoder, at der fortsat er et stort flertal i Folketinget, der bakker op om det.
Og det vil vi meget gerne stå fast på i et samarbejde med bl.a. Venstre i de kommende år, når den her regering skal udfolde sin udlændingepolitik.
Og så håber jeg da, at de erfaringer man har gjort sig fra de seneste fire år i regering, er noget, man så også kan få glæde af i opposition, og at vi står sammen om den kurs, vi i fællesskab har sat.
Katrine Robsøe (RV), 2019-10-22:
Tak for det.
Jeg havde faktisk store forhåbninger til regeringens finanslovsudspil, men jeg blev da også desværre ret skuffet.
For selv om det er rigtig godt, at regeringen har valgt at leve op til aftalepapiret, når det kommer til afskaffelse af omprioriteringsbidraget, er det jo desværre ikke alle besparelser på uddannelse, der er blevet afskaffet.
Jeg kan i hvert fald ikke finde videreførelsen af taxameterløftet til humanistiske og samfundsvidenskabelige uddannelser i udspillet, og det til trods for at finansministeren faktisk selv har anvendt det såkaldte finansministersprog og kaldt det for en skrænt.
Og derfor vil jeg bare gerne høre, om regeringen har glemt at få taxameterløftet med, eller om det er et valg ikke at prioritere vores uddannelser, men at pålægge dem en besparelse på 290 mio. kr.
Nu vil jeg da håbe, at det også stadig væk er en prioritering for finansministeren at videreføre taxameterløftet.
Og hvis der skulle mangle inspiration, kan I jo også selv kigge i det radikale forslag.
Der har vi i hvert fald fundet finansiering til både afskaffelse af omprioriteringsbidraget, geninvestering i uddannelse, afskaffelse af uddannelsesloftet og en videreførelse af taxameterløftet.
Men inden valget udtalte Mattias Tesfaye jo faktisk, at hvis Mette Frederiksen blev statsminister, skulle uddannelserne ikke bekymre sig om beskæringer i taxameterløftet.
Nu har vi i hvert fald rent faktisk været med til at gøre Socialdemokratiet til et regeringsparti, og derfor vil jeg bare gerne høre, om det var en fejl, at Socialdemokratiet inden valget udtalte, at de ville videreføre taxameterløftet, eller om det er en fejl nu, at man ikke har det med.
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Tak for det.
Vi synes fortsat, at vi gerne vil give et løft også andre steder i uddannelsesverdenen, eksempelvis i forhold til hum-samf.
Men vi har også taget tingene i rækkefølge, og den allerallervigtigste opgave, vi stod med på uddannelsesområdet, var at komme af med det omprioriteringsbidrag.
Det betyder ikke, at vi ikke også gerne vil forbedre vilkårene i forhold til hum-samf.
Tommy Ahlers (V), 2019-10-22:
Og tak til hr. finansministeren.
Det er fantastisk at opleve finansministerens store passion for uddannelse, og jeg må sige, at finansministeren overrasker mig lidt ved at tage den et nøk videre og decideret sige, at investeringerne i uddannelse i den her finanslov er regeringens vækstinitiativer.
Når det er sådan, har jeg et meget simpelt spørgsmål, som skulle være ret nemt for en finansminister at svare på, og det er: Hvad er bnp-effekten af de øgede investeringer i uddannelse i den her finanslov?
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Jeg tror, det kommer lidt an på, præcis hvilken finanslov vi ender med, men det er ikke sådan, at der er en kæmpe bnp-effekt i det her.
Det, vi gør, er jo i virkeligheden, at vi sætter en stopper for de planlagte besparelser, som der var under den tidligere regering.
Jeg tror faktisk – for at det nu ikke skal blive polemisk – at vi begge to deler den passion, men forskellen er, at hr. Tommy Ahlers havde den opgave at være minister i en regering, som sparede på uddannelse over en bred kam.
Så nytter det jo ikke noget, at man har al den gode vilje i verden og de bedste intentioner og i øvrigt en stor indsigt og viden, for det har hr. Tommy Ahlers, hvis der ikke er en regering, der også er parat til at sætte handling bag ordene – og det er den her regering.
Tommy Ahlers (V), 2019-10-22:
Så den deler vi jo egentlig.
Men vi deler også opfattelsen af, at vi skal gøre noget konkret for at skabe vækst i samfundet, og derfor vil jeg gerne spørge igen: Hvad er den konkrete bnp-effekt af de investeringer i uddannelse – også under forudsætning af, at andre partier kommer igennem med endnu mere investering i uddannelse?
Der kom ikke et klart svar før.
Er det, fordi ministeren ikke ved det, eller fordi ministeren ikke tror, der er en bnp-effekt af den investering i uddannelse?
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Jeg tror da bestemt, at der er en bnp-effekt af det, når man også investerer i uddannelse.
Den kan være der på kort sigt.
Den kan være der på lang sigt
Hr. Tommy Ahlers spurgte så: Hvad vil bnp-effekten blive, hvis den her regering i øvrigt laver en aftale med andre partier, som styrker uddannelserne?
Der må jeg sige, at jeg som finansminister er vant til at have mange bolde i luften, men jeg er ikke spåmand, og jeg ved ikke endnu, hvad det er for en finanslov, jeg kommer til at lave med andre partier, og dermed hvad bnp-effekten på uddannelsesområdet måtte være.