runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2022-04-26:
I mine øjne er det jo helt naturligt løbende at følge op på, om tingene går, som vi ønsker os, i de her aftaler såvel som i andre.
Men hvis man forestiller sig, at vi ikke havde brugt teknologi til at nå dertil, hvor vi er i dag med den grønne omstilling, hvor ville vi så være?
Altså, jeg mener, at nu taler vi alle sammen om varmepumper som det mest naturlige som alternativ til gasfyr.
Det er jo en teknologisk løsning.
Vindmøllerne er jo en teknologisk løsning.
Solcellerne er en teknologisk løsning.
Det er jo ikke ret lang tid siden, at power-to-x nærmest lød som science fiction, og nu taler man allerede – jeg tror faktisk, det var fru Pia Olsen Dyhr, der fortalte mig det forleden – om næste generation af power-to-x.
Det går jo så stærkt med den teknologiske udvikling, at den skal vi, synes jeg, betragte som vores ven i det her og som en nødvendig forudsætning.
Men selvfølgelig skal vi i fællesskab have et øje på, om forudsætningerne for de aftaler, vi laver, holder, og så må vi jo være klar til at mødes igen og bygge ovenpå, tænker jeg.
For det første er der mig bekendt ikke tale om, at der specifikt er taget et forbehold i forhold til Aalborg Portland.
Der er indlagt i forslaget til skattereformen, at der er en del af dansk produktion og dansk industri, som har anderledes vilkår end andre, og som derfor bør have nogle andre forhold i forbindelse med den nødvendige grønne omstilling.
Hvad angår Aalborg Portlands engagement med politiske partier, så er det noget, Aalborg Portland må svare på.
Så vil jeg afslutningsvis sige, at det sådan set glæder mig, hvis Dansk Folkeparti gerne vil være med til at gøre noget for de ældre, og det glæder mig i særdeleshed, fordi jeg har været lidt i tvivl om, hvor Dansk Folkeparti er på vej hen.
Jeg er jo ikke tvivl om, at hr. Morten Messerschmidt er meget klassisk borgerlig – jeg tror sågar, at det, hvis jeg siger, at han er meget klassisk højreorienteret, vil blive betragtet som en kompliment i hans lejr.
Og jeg ved jo godt, hvad konsekvensen af det er.
Det er besparelser i vores velfærdssamfund – besparelser på sundhedsområdet, ældreområdet, børneområdet, uddannelsesområdet eller sågar handicapområdet, eller hvor man ellers kan finde vej til at give de skattelettelser, som andre i blå blok ønsker sig at få.
Det er i hvert fald det mønster, det normalvis følger.
Så hvis ordene i dag betyder, at Dansk Folkeparti stadig væk er et parti, vi kan arbejde sammen med i forhold til sociale forbedringer, så har vi jo faktisk fået noget rigtig godt ud af den her spørgetime i dag.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-26:
Tak, formand.
Lad mig bare til en indledning sige, at jeg tror, at vi alle sammen meget gerne vil mødes med statsministeren og hr. Søren Pape Poulsen i mange debatter; det glæder vi os til.
Jeg hører normalt ikke til den ubeslutsomme type, men jeg synes virkelig, at de her debatter er svære at forberede sig på.
Hvad skal man gribe i, hvad skal man tage fat på?
Først ville jeg jo have taget fat i forbeholdsafstemningen osv., men det er der jo tilsyneladende ikke rigtig andre der interesserer sig for – jo, statsministeren var lidt inde på det i sine afsluttende bemærkninger – og jeg vil jo heller ikke som ny partiformand skille mig alt for meget ud, så det er måske underligt at spørge til det.
Så kunne man tage fat i den udmærkede melding, som statsministeren kom med i går, som jeg jo ikke kan lade være med andet end at se som en lille kompliment til det udspil, Dansk Folkeparti kom med før påske, hvor vi spurgte: Skal vi ikke skattefritage ældrechecken?
Det er jo tæt på det, statsministeren foreslår.
Vi spurgte også: Skal vi ikke hæve befordringsfradraget?
Og det foreslår statsministeren jo.
Det er jo godt, men det emne er ligesom taget.
Så tænkte jeg: Hvordan gør andre partiformænd?
Og så kom jeg for en sjælden gangs skyld til at tænke på hr. Torsten Gejl.
Jeg ved godt, at han ikke er partiformand, men han har jo sådan en public service-funktion kørende her fra talerstolen, hvor han viderebringer spørgsmål fra den virkelige virkelighed, og det vil jeg da også prøve.
Så gik jeg ind på min facebookside og spurgte, hvad der virkelig interesserer folk – altså, hvis man havde muligheden for det og den priviligerede adgang, som jeg har, til at spørge statsministeren, hvad ville man så spørge om?
Og det, der virkelig er mange, der gerne vil vide, er: Når nu statsministeren har lavet den her meget ambitiøse CO 2- skatteplan og specifikt har undtaget Aalborg Portland, som jo har en nær tilknytning til statsministerens valgkreds, hvor meget har Aalborg Portland så egentlig spyttet i statsministerens valgkasse?
Det kunne jeg godt tænke mig at spørge om.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-26:
Jamen så lad os rette det med det samme.
Nej, der er ikke nogen i regeringen, der har planer om at overføre den model, der er på ungdomsuddannelserne, til folkeskolen.
Så fik vi rettet det og lagt det til side.
Og det er helt rigtigt, at spørgetimen er for statsministeren til at besvare spørgsmål.
Jeg har bare bidt mærke i, at der ikke gives ret mange svar fra hr. Søren Pape Poulsens side, og at man evner – og det er egentlig ret imponerende, ikke mindst i betragtning af at man gerne vil være statsminister – at gå uden om alle spørgsmål og aldrig give et svar.
Gerne, jeg har jo sådan set også inviteret hr. Søren Pape Poulsen på et tidspunkt, hvor jeg tror vi fik nej til en debat.
Så ja, det vil være fint.
Men man bliver nødt til at svare, for udfordringen er der.
Og virkeligheden er jo den, at skiftende regeringer igennem rigtig mange år ikke har løst det her problem.
Problemet har fået lov til at vokse sig for stort, og hvis vi er enige om, at det ikke er godt med en folkeskole, hvor 90 pct. af børnene har minoritetsbaggrund, hvad er løsningen så?
Det er jo den diskussion, vi så skal have med hinanden.
Så kan jeg i øvrigt tilføje: Nej, jeg er ikke tilhænger af, at der f.eks. er muslimske friskoler i Danmark, hvor muligheden for at møde et barn med dansk baggrund nærmest er umuligt.
Det synes jeg faktisk ikke er godt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-26:
Statsministeren kommer nok til at lære at leve med, at det er statsministeren, der i det, vi har her, som hedder spørgetime med statsministeren, bliver spurgt om noget.
Og så deltager jeg gerne i rigtig mange debatter om vores skoler, om etnicitet, om de kæmpe udfordringer, vi har steder i samfundet.
Men jeg bliver jo bekymret over det, jeg hører her.
For det, jeg hører – og man må gerne rette mig, hvis jeg har hørt forkert, for det er meget, meget voldsomt – er, at samtlige landets folkeskoler skal forvente, at der nu vil tegne sig samme mønster for dem, og at tvangsfordelinger af små børn vil komme til at feje ind over landets folkeskoler .
Skal man så forstå det på den måde, at man også her, ligesom man bekæmpede de private gymnasier, nu vil bekæmpe de frie og private skoler, for at regeringen kan få det, som den vil have det?
Det synes jeg er en meget, meget principiel diskussion om, hvilket samfund vi vil have.
Og jeg ønsker ikke et samfund, hvor der er nogle skoler, der bliver meget etniske med de deraf følgende problemer; men at lille Danmark så skal være prøveklud for et projekt om tvangsfordeling synes jeg er virkelig uhyggeligt.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-26:
Der begynder at være et mønster i, at der ikke gives et svar fra hr. Søren Pape Poulsens egen side.
Man kan kritisere – og jeg skal nok svare på spørgsmålet – men man giver ikke et svar, for det er jo en rimelig diskussion.
Læg Folketingets flertal til side – hvad gør vi?
Altså, vil vi fortsætte en udvikling, hvor Danmark bliver mere og mere etnisk opdelt på boligområdet, på daginstitutionsområdet, på skoleområdet, på ungdomsuddannelsesområdet?
Synes vi, at det er den rigtige måde at udvikle et samfund på?
Jeg er bange for den udvikling.
Jeg tror ikke, det medfører integration eller sammenhængskraft.
Jeg tror, det medfører det modsatte, som det bl.a. også ses på kriminalitetsområdet, som både hr. Søren Pape Poulsen og jeg har arbejdet meget med tidligere.
Hvis ikke det her er svaret – fair nok – hvad er så svaret, hvis vi skal undgå et stadig mere etnisk opdelt samfund?
Så er jeg ikke helt sikker på, at jeg forstod spørgsmålet, altså om jeg sådan skal sætte et tal på, men jeg kan jo sige, hvad der er regeringens holdning, og det er, at vi ønsker generelt, at både grundskolerne og ungdomsuddannelserne i Danmark afspejler det omkringliggende samfund, og at vi ikke får en for stor koncentration af etniske grupper det ene eller det andet sted.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-26:
Det er desværre ikke kun på gymnasieområdet, at regeringen vil fratage elever deres frie valg.
Statsministerens partikollega hr. Jens Joel har skrevet sådan en hel bog om, hvor problematisk han synes det frie skolevalg er på grundskoleområdet.
Ifølge hr. Jens Joel er gymnasierne dermed kun første stop, inden tvangsfordelingen også skal ramme landets grundskoler.
Også undervisningsministeren har været ude at erklære, at regeringen kommer med et udspil til, hvordan det skal gøres, og derfor vil jeg rigtig gerne spørge statsministeren i dag: Er der en øvre grænse for, hvor mange børn i grundskolen der skal tvangsfordeles til at gå på en anden skole, og hvor ligger den grænse i så fald for statsministeren?
Mette Frederiksen (S), 2022-04-26:
Et flertal i Folketinget har besluttet sig for en ny model for ungdomsuddannelserne, og dermed har vi jo forsøgt at give det flertal et svar på, hvordan vi kan sikre en mere repræsentativ fordeling af de unge.
Jeg skal bare lige forstå det rigtigt – bliver der sagt fra De Konservatives side, at man så må lukke de gymnasier?
Er der så ikke nogle unge, der kommer til at få langt til deres uddannelsessted?
Så er der vel nogle andre unge, der skal transportere sig over en længere strækning.
Jeg er altid villig til at diskutere, om vi kan gøre tingene bedre.
I Danmark må vi ikke fordele ud fra etnicitet, men vi har fået ungdomsuddannelser, der er opdelt ud fra etnicitet, og det er jo det, der er vores udfordring.
Vi kan lige så godt være ærlige og sige, at der for få år siden ikke var etnisk opdelte ungdomsuddannelser i Danmark, men det er der kommet i dag.
Som jeg har forstået det, kan man ikke fordele eleverne ud fra etnicitet, så hvad er løsningen?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-26:
14-årige Emma siger til Berlingskes journalist: »Jeg synes, det er mærkeligt, at mine forældres indkomst skal bestemme, hvilket gymnasium jeg skal ende på«.
Hun er en af de flere tusind unge, der næste år bliver en ufrivillig del af regeringens tvangseksperiment – aftalen, der betyder, at elever fremover bliver tvangsfordelt ud på gymnasier, som de ikke har lyst til at gå på.
Hvis ens forældre tjener lidt for meget eller lidt for lidt, risikerer man at blive tvunget et sted hen langt fra familie og venner med op til en times transport fra bopælen hver vej.
Hvis etnicitet er et problem, så luk de gymnasier, udbyg andre, og fordel eleverne.
Jeg synes, det er vigtigt at få sagt til Emma, at jeg synes, det er dybt urimeligt, og at vi burde ændre det nu.
Hvad er egentlig statsministerens svar til Emma og de tusindvis af andre unge, der nu kan risikere at skulle tvangsfordeles?
Marcus Knuth (KF), 2022-04-27:
Vi vil jo mene, at de her regler er helt skæve.
Hvis det er sådan, at man søger om permanent ophold som 18-årig, skal man ikke leve op til noget krav om beskæftigelse eller videre uddannelse, og man kan sågar have begået omfattende kriminalitet.
Tallene her taler jo deres klare sprog.
19 pct. af de unge, der bruger den her ordning, begår kriminalitet efter tildelingen af permanent ophold, men hvis du vel at mærke kommer fra Iran, Irak eller Somalia, er det næsten 30 pct., der begår kriminalitet.
Så hvorfor ikke gøre det, som vi foreslår her, nemlig at afskaffe ordningen og så lave en anden ordning, der er af kortere varighed, og som er betinget af, at man ikke begår kriminalitet?
Men ministeren ved jo udmærket også godt, at årsagen til, at så mange unge får statsborgerskab så hurtigt, er, at der både er et smuthul i forhold til permanent ophold for unge, og så er der også et smuthul i forhold til statsborgerskab for unge, hvor man heller ikke skal have haft et job eller levet op til særlig mange krav overhovedet.
Og der er det jo, vi ser, at 21 pct. pakistanere, 20 pct. iranere, 18 pct. afghanere begår omfattende kriminalitet, efter de har fået dansk statsborgerskab.
Der er det jo, vi siger stilfærdigt: Jamen hvis nu vi venter med at give de helt unge dansk statsborgerskab, indtil de har været har lidt længere og har levet op til nogle flere krav, så kan det være, at de ikke begår kriminalitet.
Hvad vil ministeren gøre ved dem, der begår kriminalitet?
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-27:
Jeg vil starte med at sige, at et krav om mindst 5 års permanent ophold, før man kan søge statsborgerskab, jo ville ramme alle, altså rigtig mange mennesker, tusindvis af mennesker, som hvert år søger om dansk statsborgerskab.
Og det, som udlændingepolitikken jo handler om, er at finde balancen mellem på den ene side at have en stram udlændingepolitik og på den anden side at have nogle regler og betingelser, der gør, at de tusindvis af mennesker, der kommer til landet hvert år, også mener, at der er nogenlunde rimelighed i, hvilke betingelser de bliver mødt med fra det danske samfunds side.
Og den balance er det væsentligt at finde, og den mener jeg faktisk at vi på mange stræk har fundet.
Hvis vi gennemførte det, der ligger her foran os nu, så mener jeg, at vi ville miste balancen.
Og mange mennesker ville også opleve – ud over at vi bryder konventionerne – at der ville være en helt urimelig lang ventetid til at få statsborgerskab.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-04-27:
Det Konservative Folkeparti foreslår med det her beslutningsforslag at indkalde til forhandlinger om at ændre reglerne på indfødsretsområdet, så udlændinge, der søger om dansk statsborgerskab, skal have haft permanent ophold i Danmark i mindst 5 år.
I Socialdemokratiet mener vi, at man fra Folketingets side skal stille høje forventninger og stramme krav til udlændinge, der søger om dansk statsborgerskab.
Det er og bliver et stort privilegium at blive dansk statsborger, og når man først har opnået dansk statsborgerskab, er det svært at få det taget fra sig igen, også selv om man begår alvorlig kriminalitet.
Derudover er det en stor tillidserklæring fra det danske samfund, når udlændinge får dansk statsborgerskab og for alvor bliver en del af fællesskabet her i Danmark.
Derfor er det vigtigt, at vi i videst muligt omfang sikrer os, at udlændinge, der opnår dansk statsborgerskab, er blevet tilstrækkelig danske i deres hjerter og i deres sind.
Derudover er det vigtigt, at de har arbejdet flittigt og målrettet på at lære dansk og være selvforsørgende og tilegne sig danske værdier og blive en del af Danmark med alt, hvad det indebærer.
Det nuværende krav til opholdsperiodens længde og kravet om permanent ophold er fastsat, så det er i overensstemmelse med statsborgerkonventionen, og den indeholder en forpligtelse om, at vi maks. kan fastsætte krav om 10 års fast ophold som betingelse for at kunne få dansk statsborgerskab.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-27:
Men jeg minder jo om, at ministeren faktisk har lyttet til nogle af de andre problemstillinger, vi har påpeget der stadig væk er på indfødsretsområdet.
Jo, vi har lavet en god aftale, men den er jo ikke perfekt.
Der er jo ikke nogen aftale, der er perfekt.
Og som jeg forstår det, vil ministeren indkalde til nogle drøftelser om bl.a. det her med et gebyr, hvor man betaler første gang, men ikke senere osv.
Jeg tror også, ministeren har været åben over for at justere på nogle andre småting, i hvert fald som jeg forstår det, og det her er jo nogle tal, der er meget, meget voldsomme.
45 pct. af unge statsløse, dvs. ofte palæstinensere, begår kriminalitet, efter de har fået statsborgerskab, 21 pct. af pakistanere.
Hvad vil Socialdemokratiet så gøre ved det her?
Eller skal man bare stiltiende acceptere det?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-04-27:
Jeg håber også, at spørgeren selv synes, at når man indgår en aftale, synes man, det er en god aftale, og der også er nogle regler, der gælder sådan nogenlunde, så man kan se nogle år ud i fremtiden.
Når det så er sagt, hvis vi snakker om alvorlig kriminalitet, så ja, er det nogle tal, der er alt for høje.
Men jeg håber også, at spørgeren medgiver, at vi også har taget initiativ til, at man faktisk kan tage statsborgerskabet fra folk, som f.eks. er til fare for vitale interesser for Danmark, og her synes jeg vi har haft et udmærket samarbejde med de borgerlige partier.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-27:
Men når jeg tænker tilbage her i Folketinget – hvor mange gange har vi ikke behandlet en ændring af en lov af en ændring af lov af en ændring af lov – ændrer vi jo på lovene hele tiden for at forbedre dem.
Og når nu de her tal er så voldsomme, som de er – og jeg var ikke engang klar over, at de har tal var så voldsomme, dengang vi indgik aftalen – vil jeg faktisk sige, og det tror jeg ordføreren er enig i, at det her er et ekstremt komplekst område, og jeg lærer hele tiden nye ting.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-04-27:
Vi vil meget gerne løse det, men jeg tænker også, at ordføreren må medgive, at det ikke er ret lang tid siden, vi har lavet en aftale, som jeg forstod på både Venstre, De Konservative og Liberal Alliance var en god aftale.
Man skal også nogenlunde kunne regne med, når man søger dansk statsborgerskab, at der er nogle regler, som er gældende.
Men vi kan godt løse noget af det, og jeg kan se, at hr. Marcus Knuth sender en ordfører rundt omkring med budskaber til ministeren, så hvis der er noget, skal jeg gerne sige det videre.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-27:
Først og fremmest vil jeg lige pointere, at selve beslutningsforslaget her altså umuligt kan være konventionsstridigt.
Det kan et beslutningsforslag i sig selv godt være, men selv Eva Ersbøll – omend jeg ikke altid er enig med hende – siger, at indkaldelsen til forhandlinger selvfølgelig ikke er noget problem i forhold til statsborgerretskonventionen, og det er jo det, vi lægger op til.
Vi lægger op til en forhandling.
Så kan man diskutere, at nogle forslag ville være konventionsstridige, men der er også nogle der ikke ville være det, og det gælder i hvert fald dem, som vi godt kunne se os selv i.
Det kunne f.eks. være, at man fjernede dispensationsordningen for unge, således at de rent faktisk skal have haft et arbejde, og det vil jo sige, at man for manges vedkommende kommer lidt længere ud over de der 18-19 år, og dem, der begår kriminalitet, bliver så forhåbentlig fanget af karensreglerne i mellemtiden.
Så det her kan jo altså godt løses inden for konventionerne, i hvert fald hvis man skal gøre os tilfreds.
Men jeg gerne takke Venstre for opbakningen til, at vi skal have en runde for at gå det her igennem, for der er mange små skævheder, som udestår, og det håber jeg at ministeren lytter til, så vi kan få en opsamlingsrunde om aftalen om statsborgerskab.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-27:
Vi mener, at den aftale, vi har indgået, er god, og vi ser ikke noget grundlag for at skulle indkalde til forhandlinger med henblik på at lave nogle nye regler for tildeling af statsborgerskab, så kort tid efter at vi netop har ændret dem en gang.
Faktisk mener jeg, at det er et problem i sig selv, at de bærende regler i udlændingelovgivningen igennem et par årtier er blevet ændret så ufattelig mange gange, at det efterhånden er svært at finde rundt i det, og det er derfor også et formål i sig selv at prøve at have nogenlunde ro omkring de væsentligste regler på udlændingeområdet, herunder reglerne for statsborgerskab.
Så synes jeg bare heller ikke, at det er rimeligt at sige til folk, at det tager 8 år at få permanent ophold plus sagsbehandlingstid og så 5 år bagefter, hvor de skal vente på at kunne få statsborgerskab.
Masser af de mennesker, der i dag får dansk statsborgerskab efter at have haft permanent ophold i 2 år, er folk, jeg er glad for at kunne give statsborgerskab.
De er velintegreret i Danmark, og de fungerer godt i det danske samfund.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-27:
Nu har der været lidt diskussion omkring konventioner og det her forslag – og bare lige for at slå en enkelt ting fast: Jeg talte med Eva Ersbøll og fik hende også meget venligt til at svare på skrift på nogle spørgsmål, jeg havde.
Selve det, at vi fremsætter et forslag, der opfordrer til at indkalde til forhandlinger, er selvfølgelig ikke imod nogen som helst konvention – det kan det jo ikke være at indkalde til en forhandling.
Men vi ser jo, at der kan være mange løsningsforslag til det her.
Et direkte tidskrav om, at man skal have været i Danmark i 5 år er vi sådan set enige i godt kan være problematisk, men man kan jo gøre det indirekte, f.eks. ved at fjerne dispensationsmuligheden for beskæftigelseskravet.
Det vil jo alt andet lige betyde, at mange af de unge, som vi synes er et problem, fordi de begår kriminalitet efterfølgende, vil skulle have haft et arbejde og dermed måske først får dansk statsborgerskab, når de f.eks. bliver 22 eller 23 år.
Er det en løsningsmodel, som ministeren så kan se sig selv i?
Jamen der var mange ting i det, som ordføreren lige har sagt, som jeg er dybt forundret over.
Men mener ordføreren vitterlig, at man er fuldt ud integreret, hvis man har fået permanent ophold?
Altså, jeg minder om, at man kan få permanent ophold, selv om man har fået en uanet stor mængde bøder for narkokriminalitet og alle mulige andre ting helt op til et ret højt niveau af forskellige fængselsdomme.
Halime Oguz (SF), 2022-04-27:
Nej, og en kriminel kan ikke få opholdstilladelse i Danmark.
En kriminel kan ikke få permanent opholdstilladelse.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Og hvis vedkommende skulle begå noget kriminalitet efter at have fået permanent opholdstilladelse, så er der også nogle hårde straffe forbundet med det og eventuelt udvisning.
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-27:
Tusind tak for det.
Jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at når man får permanent ophold i Danmark, får man det jo, fordi man har bestået en lang række prøver og man kan opfylde en lang række krav, som faktisk hver især er temmelig rimelige.
Man kan forsørge sig selv, man har et arbejde, man kan sproget, man har ikke begået kriminalitet, og derfor mener vi i Radikale Venstre jo heller ikke, at det er et problem, når f.eks. syrere, som forslagsstillerne siger, kan få permanent ophold efter en årrække.
Så er det jo, fordi de har valgt Danmark til og de rent faktisk har en fremtid her sprogligt, arbejdsmæssigt, kulturelt osv.; de tapper ind i det danske samfund og vil gerne være med på de præmisser, vi nu har lagt frem for det medlemskab.
Så kan man jo altid have nogle idéer til, hvordan man kunne gøre dem bedre – vi har også en lang række idéer til det – men det der med at lægge et loft over er et temmelig groft forslag, som jo et langt stykke hen ad vejen også strider imod den grundlæggende logik, der er i, at man, når man tapper ind, lige præcis fordi man gerne vil være med i det her samfund, så også har lov til at være her.
Hvem er vi så, der skal gå ind og sige, at det kun er et bestemt antal, der skal gøre det?
Det virker på en eller anden måde som en modsatrettet kraft på det, som vi egentlig forsøger at opnå, nemlig at integrere mange udlændinge.
Man kan jo ikke med den ene hånd stå og tordne over, at integrationen fungerer dårligt, og så, når de er fuldt integreret og står til at kunne få permanent ophold, med den anden hånd ikke ville have dem ind alligevel.
Det er der jo en eller anden totalt modsatrettet logik i, som vi i hvert fald i Radikale Venstre slet ikke på nogen som helst måde forstår.
Så med de ord støtter vi det ikke.