runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2024-04-04:
Der er ingen overhovedet, der har anklaget danskerne for at have en dårlig arbejdsmoral – slet ikke socialdemokrater.
Men en af mine kollegaer, hr. Kaare Dybvad Bek, sagde f.eks., at hvis man har et arbejde, hvor man ikke kan gå hjem, fordi man ikke selv styrer sin arbejdstid og ikke lige kan flytte to arbejdstimer til om aftenen, som rigtig mange funktionærer kan, så skal man ikke bøje nakken, fordi man kommer sent ned i daginstitutionen.
Det har jo ikke noget at gøre med, at man ville ønske, at alle kommer sent ned i daginstitutionen.
Det er da en anerkendelse af, at nogle lønmodtagere ikke bare selv kan rykke rundt på deres arbejdstid.
Jeg synes ærlig talt, at det er vildt, hvis Enhedslisten ikke anerkender, at man ikke skal have dårlig samvittighed over, at man nogle gange har været på arbejde meget tidligt, nogle gange meget sent.
Sådan er det for rigtig mange lønmodtagere derude – men det handler da ikke om dårlig arbejdsmoral.
Danskerne arbejder rigtig meget, og det er sådan set grundlaget for den velstand, vi kollektivt har, og der er ingen, der anklager nogen for dårlig arbejdsmoral.
Men vi har forskellige arbejdsliv, og det her forslag er bl.a. med til at rette lidt op på nogle af de uretfærdigheder, der er i arbejdslivet.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Det er bare lige måske for at få fakta på plads.
Når man nu siger det om arbejdsmarkedet, kan ordføreren så ikke bare bekræfte, at den største gruppe, der gik på Arnepension og fik retten til Arnepension i hvert fald de to første år, ikke var folk, som var på arbejdsmarkedet, men folk, der var på efterlønsordningen?
Jens Joel (S), 2024-04-04:
Det er jo rigtigt, at der findes forskellige tilbagetrækningsordninger, og at man nogle gange vil være – sådan er det jo med mennesker – kvalificeret til forskellige tilbagetrækningsordninger, og derfor vil der selvfølgelig også være et overlap.
Grunden til, at det var helt afgørende for Socialdemokratiet at indføre retten til tidlig pension, var i virkeligheden to ting.
For det første kan vi med en stigende pensionsalder og anerkendelsen af, at vi ikke alle sammen har de samme arbejdsliv, i gennemsnit godt arbejde længere, men vi kan ikke alle sammen arbejde længere, og derfor er der brug for, at nogle af dem, der er startet tidligst og haft hårde jobs, har en mulighed for at trække sig tilbage.
Den anden grund til, at man var nødt til at lave Arnepensionen, er jo, at efterlønnen reelt er under udfasning.
Så det er ikke en mulighed i fremtiden.
Det er jo baggrunden.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Det er jo lidt en kontrafaktisk historieskrivning, for hvis det var tilfældet, at man rent faktisk ønskede det, så kunne man bare have udeladt efterlønsordningen, men det gjorde man netop ikke.
Man indregnede folk, som var på efterløn, i Arnepensionen, så der var rigtig, rigtig mange danskere, som var trådt ud af arbejdslivet, som bare kunne gå over på en ydelse, som var højere.
Det er jo det, man gjorde.
Så ville det jo være billigere, og man kunne have hjulpet flere.
Jens Joel (S), 2024-04-04:
Man kan ikke sige, at Arnepensionen er en erstatning, fordi det ikke er sammenlignelige ordninger, men i en fremtid, hvor efterlønsordningen forsvinder, fordi den jo i realiteten, ikke af Socialdemokratiet, men af et andet flertal, blev besluttet udfaset og afskaffet, har man brug for at tage højde for, at der er stigende pensionsalder, men der er ikke ensartede arbejdsliv.
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-04:
Hvis jeg ellers forstår den her lov korrekt, vil den tid, man har gået på en erhvervsskole og taget en række kurser, f.eks i at svejse, inden man får et arbejde, ikke tælle med i beregningen af, hvornår man har ret til Arnepension.
Men hvis man er startet som uuddannet i en virksomhed, og virksomheden sender medarbejderen på de nøjagtig de samme kurser, så vil det med det her lovforslag tælle med i beregningen af Arnepensionen.
Jens Joel (S), 2024-04-04:
Det er rigtigt, at der findes uddannelsesgodtgørelser, som ikke er omfattet af ancienniteten.
Men det, som vi her sigter mod, er, at ligesom hvis man modtager en lærlingeløn, har man under det, som lovforslaget her omhandler, nemlig opskoling, også modtaget en supplerende lønudbetaling fra sin arbejdsgiver, mens man har været under noget uddannelse, og på den baggrund mener vi egentlig, at det er sammenligneligt med dem, der har modtaget en lærlingeløn.
Derfor synes vi, det er rimeligt, at de bliver omfattet.
Faktisk var det det, der var intentionen med forslaget.
Det er jo rigtigt, at det også gælder for andre, som har gået i skole i længere tid, og som ikke er startet så tidligt på arbejdsmarkedet, at de ikke får anciennitet for den skoletid, de har haft.
Sådan er der selvfølgelig grænsedragninger, og det her forslag sigter til at få rettet op på, at for nogle af dem, bl.a. hjemmeplejerne og nogle af sosu-hjælperne, som nogle gange er blevet pålagt det af deres arbejdsgiver, og som har haft uddannelse, bl.a. med lønudbetaling, talte det ikke med i første omgang, da vi lavede ordningen.
Kim Valentin (V), 2024-04-04:
I aftalen om tidlig pension blev det besluttet, at perioder med lønnet uddannelse fra arbejdsgiveren skal tælle med i anciennitetsberegningen.
Desværre er det kommet frem, at perioder med opskoling og supplerende aflønning ikke er blevet inkluderet.
Derfor retter vi nu op på det.
Formålet med lovforslaget er derfor at sikre, at opskoling også tæller med i anciennitetsberegningen.
Det er kun naturligt, at perioder med opskoling tæller med i ancienniteten.
Uddannelse med løn, f.eks. elevløn på erhvervsuddannelserne, tæller allerede med i dag.
Det er derfor helt rimeligt, at vi også anerkender den værdi, som opskoling har.
Med de bemærkninger kan jeg fortælle, at Venstre støtter op om lovforslaget, og at vi ser frem til det videre udvalgsarbejde.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-04:
Virksomhederne, samfundet og lønmodtagerne har en fælles interesse i løbende opkvalificering og i løbende voksen-, efter- og videreuddannelse.
Vi skal opmuntre og støtte alle initiativer til, at lønmodtagerne har de kvalifikationer, som virksomhederne efterspørger.
At stille mennesker dårligere, når det kommer til pension, fordi de har gjort det, som vi alle sammen ønsker os, giver ingen mening.
Så det, der er brug for, er en større fleksibilitet i forhold til dokumentation.
Det styrker borgernes retsstilling.
Det gør beregningen af anciennitet mere ensartet, og som Fagbevægelsens Hovedorganisation skriver i deres høringssvar: »Det er helt afgørende, at udmålingen af ancienniteten er fair og dækkende.«
Et andet sted skriver de: »FH støtter de foreslåede ændringer, som vil gøre reglerne for udmåling af anciennitet mere ensartede på tværs af faggrupper og skaber parallelitet til elevløn på erhvervsuddannelserne, der udløser anciennitet efter gældende regler.
Derved undgås en konkret utilsigtet forskelsbehandling af lønmodtagere inden for forskellige brancher.«
Derfor støtter SF naturligvis lovforslaget.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-04:
Tak for det.
Med lovforslaget foreslås det at skabe de lovgivningsmæssige rammer for, at ansøgere om tidlig pension kan få perioder under opskoling med løbende arbejdsgiverbetalt supplerende aflønning medregnet til anciennitet til tidlig pension.
I vores optik er det absurd, at raske mennesker kan trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet på skatteborgernes regning.
I januar 2023 var 10.907 personer på tidlig pension, men færre end to ud af ti føler sig nedslidte. Så den her snak om, at det er folk, der har arbejdet i hårde jobs, er jo ikke en betingelse.
Lad os få svesken på disken.
Det er jo ikke folk, der er nedslidte.
Altså, hvis vi kigger på, hvad de svarer om, hvorfor de går på tidlig pension, svarer 41 pct. af kvinderne, at årsagen til det er, at de vil have mere tid med familie og venner.
34 pct. af begge køn svarer desuden, at årsagen er, at de har lyst til selv at bestemme, hvad de foretager sig.
Jeg kan godt forstå, at man har lyst til at bruge mere tid med sin familie og sine venner, hente børnebørnene tidligt fra sfo'en og bruge mere tid på sine hobbyer.
Men det er jo helt forrykt, at det skal ske på skatteborgernes regning.
Sådan er det ikke på nogen anden måde, medmindre vi har sagt, at der er en pensionsalder, som vi ellers har.
Så det er jo to måder at lave pensioner på: en med alder og en med, hvor længe du har gjort det, som vi mener er det, der skal tælle, for at du har aftjent din værnepligt.
Det skal vi jo have gode ordninger til, og jeg synes også, man kunne klappe nogle ordninger sammen, så vi ikke havde så mange forskellige og det ikke var så svært, at både borgere og myndigheder rodede rundt i dem.
Så vil jeg gerne afslutte med at påpege, at jeg finder det ekstremt dobbeltmoralsk, at vi har en statsminister, der påstår, at hun ikke er helt sikker på, at vi skal hjem fra samlebåndet kl. 16.00 – vi skal jo arbejde noget mere – alt imens hun selv hiver raske borgere ud af arbejdsmarkedet.
Ekstra arbejde gælder åbenbart ikke for Socialdemokratiets vælgersegment.
Liberal Alliance støtter ikke forslaget, og jeg skal hilse fra Radikale Venstre og sige, at det gør de heller ikke.
Tak for ordet.
Jens Joel (S), 2024-04-04:
Det var egentlig mest foranlediget af, at Liberal Alliances ordfører sagde, at man nu trak sig tilbage på skatteborgernes regning, altså man må forstå: for nogle andres penge.
Det er jo velkendt, at Liberal Alliance ikke støtter den her ordning, men kan ordføreren ikke bare bekræfte, at rigtig mange af de mennesker, vi her taler om, jo er startet også 8-10 år før på arbejdsmarkedet, end jeg eksempelvis gjorde?
Der gik de rundt og betalte skat, mens jeg tog en uddannelse.
Hvordan kan ordføreren så mene, at de trækker sig tilbage for andre folks penge, når de har arbejdet langt over 40 år og betalt skat og været en del af det her samfund?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-04:
Hvis det er skatteborgere, er det på skatteborgernes regning, og det er jo så også skatteborgere.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-04-04:
Vi var da også utrolig ærgerlige over, at det skulle være et ultimativt krav fra regeringen, at man skulle spise en toptopskat for at være med til alle de andre gode ting, som vi gerne så ske, så den frustration deler jeg da.
Jeg så da gerne, at vi kunne stemme for alle de gode ting, men et lovforslag kan jo godt indeholde elementer, som ikke er gode, selv om det indeholder elementer, der er gode, og derfor bliver der jo ting, man skal tage på balancen, og det tror jeg vi alle sammen kender efter lidt tid herinde.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-04-04:
Det er da rigtigt, at det lovforslag, som nu her bliver lagt frem, er et lovforslag, som beror på en politisk aftale mellem både røde, mindre røde og nærmest også nogle blå partier, og det kan jo altid give lidt godt kissejav herinde i Folketinget, hvor der er nogle, der synes, at nogen går for langt, og der er andre, der synes, at de ikke går langt nok.
Sådan må det nu engang være, når kompromiser skal nås.
Det, vi noterede os i Danmarksdemokraterne, da man lagde op til de her bemeldte skatteforhandlinger, var jo, at man for at spise skovsneglen, havde jeg nær sagt, skulle være indstillet på, at det blev en aftale, som alene berørte, at det skulle være skat på arbejde, som kom til at blive indeholdt i aftalen.
Det var et bærende fundament, og det var et fundament, som regeringen havde et flertal for, inden forhandlingerne gik i gang.
Der var flere årsager til, at Danmarksdemokraterne valgte at støtte det og gå med, og det er simpelt hen grundlæggende, fordi langt, langt det meste i den her aftale er delelementer, som går i den rigtige retning.
Så er det også rigtigt, at der er nogle små tidsler.
Som jeg også talte om før over for Liberal Alliances ordfører, syntes vi også i Danmarksdemokraterne, at det var lidt underligt, at man fra regeringens side ligesom rent culpøst og forsætligt valgte at putte en pænt stor tidsel ned i buketten, og vi noterede os jo også lige før, at Socialdemokraternes ordfører nævnte kornblomsterne og ikke mindst de røde roser, men også et par mælkebøtter, og ordføreren noterede sig så også, at der var kommet en rodeotyr med.
Jeg må nok sige, at jeg har svært ved at se, hvordan man propper en rodeotyr ned i en blomsterbuket, men det kan man, når man har sådan en fantasi, som Socialdemokraterne jo må have, siden de er endt med at blive socialdemokrater.
Sådan må det jo være.
Men det ændrer ikke på, at vi sådan set har bidt til bolle, og at vi altså også støtter, at der må være plads til en enkelt tidsel eller to.
Vi er grundlæggende glade for, at tre fjerdedele af den her skattelettelse går til at sænke skatten på arbejde, ved at vi forhøjer beskæftigelsesfradraget for rigtig, rigtig mange mennesker.
Det er faktisk 4,8 mia. kr., som går til den del af det, og der er også et ekstra beskæftigelsesfradrag til enlige forsørgere.
Så er det også sådan, at der i de to sidste år, man er på arbejdsmarkedet som seniorer, kommer et ekstra beskæftigelsesfradrag, og det er selvfølgelig også nogle ting, som kan være med til at øge arbejdsudbuddet.
Vi anerkender sådan set, at det, hvis man kigger sådan lidt isoleret på det, og siger, at der nu kommer 5.000 mere i form af et matematisk øget arbejdsudbud, så måske ikke er et prangende antal i forhold til 10 mia. kr
Det kunne godt være, at pengene kunne have været fordelt på en anden måde.
Men Danmarksdemokraterne er med i aftalen, og vi kan støtte lovforslaget.
Mads Olsen (SF), 2024-04-04:
Jeg er faktisk lidt nysgerrig igen på den geografiske ulighed her, for den gennemsnitlige skatteborger i Allerød og Furesø får dobbelt så meget ud af den her skatteaftale som en gennemsnitlig skatteborger på Lolland eller i Thisted.
Nu siger Danmarksdemokraterne jo, at den her aftale trækker i den rigtige retning, men er det virkeligt den rigtige retning at øge den geografiske ulighed, der er i Danmark?
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-04-04:
Det er i hvert fald i den rigtige retning, at man sikrer, der kommer et højere beskæftigelsesfradrag for dem, der er i arbejde.
Det er klart, at hvis man har en højere indkomst og man får et højere beskæftigelsesfradrag, kommer det til at ramme.
Det er jo klart; der er mange, man skal dele det over i forhold til den indtægt, der er forskellige steder.
Det betyder selvfølgelig også, at når man skal, jeg havde nær sagt putte krummerne ned i mange fuglenæb, er der ikke særlig mange krummer, når man skal dele det med så mange borgere – der er godt 3,3 millioner skatteborgere her i Danmark, altså folk, der går på arbejde.
Så den del af det anerkender vi.
Men vi har jo også læst noget af det, der kommer fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd osv., nogle af dem, der har analyseret, hvor den her skattelettelse lander bedst.
Der er jo, og det anerkender vi sådan set blankt, en skævvridning i forhold til den del af det, men det ændrer ikke på, at grundlæggende går de 4,8 mia. kr. af den her skatteaftale til at øge beskæftigelsesfradraget for folk, der er i vedvarende arbejde her i Danmark, og det mener vi er langt mere positivt end det, der taler imod.
Mads Olsen (SF), 2024-04-04:
Men grunden til, at den her skatteaftale rammer geografisk skævt, er jo også, fordi den rammer socialt skævt.
Det er jo, fordi dem, der bor på Lolland, generelt set ikke betaler lige så meget i skat som dem, der bor i Allerød.
Men man kunne jo sagtens have lavet en skatteaftale, der primært gavnede dem i bunden.
Det ville jo både gavne Ginikoefficienten og den sociale ulighed, men det ville jo også gøre, at det ville se modsat ud på den geografiske ulighed.
Så ville dem på Lolland og i Thisted lige pludselig få dobbelt så meget som dem i Allerød og Furesø.
Hvorfor har man ikke gjort det i stedet for?
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-04-04:
Der er mange måder at tilrettelægge det på.
Det skal man jo også lige være klar over.
Det, der blev meldt ud, var jo egentlig et mere eller mindre arkitektonisk færdigt aftaleudkast fra regeringens side, og så lavede man en forhandlingsreserve på de her meget berømte 500 mio. kr.
Og så må man ligesom vælge.
Det var lidt ligesom det, hr. Lars Boje Mathiesen var inde på, altså om man har lyst til at være med til at kere sig lidt om skovsneglen eller ej.
Og der har vi altså valgt at bide til bolle, fordi det faktisk gør det bedre for 3,3 millioner arbejdstagere.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-04:
Tak til ordføreren for både talen og også svarene her om, at rigtig meget i aftalen jo var skitseret, inden det blev forhandlet.
Det var jo den her forhandlingsreserve, der kunne forhandles om.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre Danmarksdemokraternes holdning til topskattelettelser.
Jeg har kunnet se, at Danmarksdemokraterne svarede frem til valget, at det vigtigste var at lette skatten i bunden, men man gik ind for skattelettelser.
Men er det Danmarksdemokraternes politik, at der skal gennemføres topskattelettelser, og er det også noget, man vil arbejde for fremadrettet?
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-04-04:
Nu ved jeg ikke, om ordføreren var her i salen, da jeg tidligere stillede spørgsmål til Liberal Alliances ordfører, for der sagde jeg faktisk klart og tydeligt, at tidslen i den her blomsterbuket er toptopskatten – ingen tvivl om det.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-04:
Jo, jeg var her i salen, og det, jeg spørger til, er jo ikke toptopskatten.
Altså, det er, om det er Danmarksdemokraternes politik, både om det var det før valget, men også om det er det i dag, med topskattelettelser – ikke toptopskatten.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-04-04:
Det kom jeg til at misforstå.
Det er rigtigt.
Altså, der ligger jo også den almindelige flytning af topskattegrænsen til 750.000 kr. osv., og det er ikke der, hvor vi havde vores aktier i den her aftale.
Det kan jeg lige så godt sige hudløst ærligt.
Det er ikke os, der har foreslået, at der skulle være en ændring i måde, man beregner topskatten på, og hvor snittet skulle ligge.
Vi har kun kunnet løfte lidt af opgaven i forhold til at få indplaceret nogle at de her delelementer omkring bundfradrag og så ikke mindst selvfølgelig også de ændringer, der kommer i vores bo- og arveafgifter og sådan nogle småting.
Men man får ikke særlig meget for de 500 mio. kr., der var i forhandlingsreserven – desværre.
Mohammad Rona (M), 2024-04-04:
Tak for ordet, formand.
Vi har høj beskæftigelse og en bomstærk økonomi.
Der er ca. 3 millioner danskere på arbejde – dygtige medarbejdere, der får vores private erhvervsliv og offentlige sektor til at hænge sammen og køre rundt.
Vi bliver heldigvis flere børn og flere ældre, men andelen af personer i den erhvervsdygtige alder falder.
Regeringen har landet en aftale med en række af Folketingets partier, som skal lette skatten på arbejde.
Samtidig beder vi også dem med de allerhøjeste indkomster om at bidrage lidt mere til fællesskabet.
Det er ret vildt at tænke på, at man så i dag står her og førstebehandler et lovforslag, som man stort set er gået til valg på.
For i dag behandler vi, som min kollega allerede har sagt, et lovforslag, der udmønter store dele af den aftale om en reform af personskat, vi indgik i slutningen af sidste år.
Og stor tak til de partier, der gik med til en ambitiøs skatteaftale.
Vi letter skatten i bunden, omlægger topskatten til en ny mellemskat og indfører en topskat og en ny toptopskat.
Det giver et øget arbejdsudbud på 5.300.
Regeringen har nu samlet set gennemført reformer, som vil øge arbejdsudbuddet med ca. 30.000 i 2030.
Det er mere end tre gange så meget som de to foregående regeringsperioder tilsammen.
Så selvfølgelig støtter Moderaterne op om det her.
Tina Cartey Hansen (KF), 2024-04-04:
Det er kun nogle få uger siden, at mange danskere sad i onlinekø i flere timer for at se, om vi nu ville få penge tilbage skat, eller om vi skulle af med lidt.
Spændingen er udløst, og nu venter rejsebureauer og andre på, at vi rent faktisk får pengene udbetalt næste fredag og kan bruge dem.
For det er jo blevet en folkesport at tjekke årsopgørelsen, og fremover bliver den for langt de fleste af os lidt sjovere at se på. For med dette lovforslag ændrer vi en række forhold om personskat til gavn for folk i arbejde.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det er vigtigt med skat til at finansiere vores alle sammens velfærd, men vi ser gerne, at danskerne selv kan råde over lidt mere af deres løn.
Derfor er vi naturligvis glade for den brede aftale om personskattelettelser, vi er en del af.
Det er meget positivt, at grænsen for at betale topskat ændres.
Det er også med glæde, at vi Konservative kan se, at loven forhøjer beskæftigelsesfradraget og laver et ekstra fradrag til enlige forsørgere og seniorer tæt på pensionsalderen.
En ting, der ikke rigtig har været nævnt indtil videre, men som vi er glade for, og som har været vigtig for os at få med i aftalen, er, at vi ændrer reglerne for arv mellem søskende.
Dog noterer vi os også flere høringssvar, hvor man stiller sig undrende over for, at det kun gælder ved dødsfald og ikke ved overdragelse af en familievirksomhed mellem levende søskende.
Når vi dykker ned i høringssvarene, henviser ministeren til, at det emne ikke er en del af aftalen og må tages i andet regi.
Nu har der været lidt snak om blomster her til eftermiddag, og jeg har ikke helt luret, hvilken blomst jeg er – måske den grønne firkløver.
Jeg ved det ikke helt, så vi må lige se, om vi kan sætte en grøn blomst ind i buketten.
Men der er også en torn, og den torn er jeg selvfølgelig også nødt til at nævne.
Det er selvfølgelig indførelsen af toptopskatten.
Det er imod Konservatives tankegang, at vi straffer dem, der bidrager allermest, men i min korte tid her på Borgen har jeg lært, at nogle gange må man tage det sure med det søde.
Derfor er vi Konservative med i aftalen, selv om vi er imod en toptopskat eller millionærskat eller misundelsesskat, eller hvad vi nu ellers kunne finde på at kalde den.
Vi ser os selv som et konstruktivt parti, der hellere vil være med til at forhandle og sætte retning end at stå udenfor denne vigtige aftale, der gør, at danskerne kan beholde flere af de penge, de arbejder for hver dag.
Så jeg og Det Konservative Folkeparti glædes på danskernes vegne over alt det gode, vi har opnået med dette lovforslag.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-04:
Jeg vil såmænd blot rose Det Konservative Folkeparti.
Man kan jo godt mærke, at der er nogle partier, der har gået til politik i mange år, og andre, der er forholdsvis nye i det her game, og i politik kan man jo ikke få sin vilje igennem hundrede procent.
Men kan man få 95 pct. igennem, skulle man da være et skarn, hvis man stillede sig uden for noget, bare fordi det kniber med de sidste 5 pct., så det var sådan set bare for at takke Konservative for den realistiske tilgang til skatteforhandlingerne, som partiet har udvist.
Tina Cartey Hansen (KF), 2024-04-04:
Tak for det.
Vi ser også os selv som et pragmatisk parti, der er til at tale med, så tak for rosen.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Hvorfor er det, at Enhedslisten ikke kan unde den enlige forsørger eller par i lavindkomstgruppen at få en lidt lettere hverdag med lidt flere penge på lommen?
Enhver, der bare har fingeren nogenlunde på pulsen, ved, at de er presset økonomisk de her år på grund af stigende afgifter og stigende priser på en lang række områder.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-04-04:
Nogle gange kan man godt prøve at gøre en ulykke lidt mindre slem.
Det synes jeg også er et nobelt nok initiativ.
Det kunne være sådan, man skulle betragte finansloven.
De ting, vi fik igennem, var jo bl.a. en sænkelse af afgiften på elbiler, som jeg isoleret set synes var et rigtig godt tiltag at tage op.
Så er der andre gange, hvor man må sætte foden ned og sige, at der altså også er ting, som ville køre af sted alligevel, men som vi ikke kan se os selv i, fordi vi ikke behøver at være med i en aftale, som gør noget dårligt også, og det er tilfældet her.