runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-24:
Tak, og tak for orienteringen, og tak for mødet med ministeren for nu godt 3 timer siden; det havde jeg set frem til længe.
På mødet tog vi lidt forskud på den sag om fejl ved ansøgning om opholdstilladelse eller statsborgerskab, som jeg rejser her.
Vi talte også om de lange og meget ofte uhensigtsmæssige sagsbehandlinger, som tager flere år, f.eks. det uhensigtsmæssige i, at man sjældent kan nå til telefonen, fordi der er lange ventetider, og hvor der ofte går flere år, fra en sag bliver afleveret, til den kommer frem.
Et eksempel er jo f.eks. Annette Herzogs sag, som har været bragt op her i salen et par gange.
Den har været sendt gennem ankesystemet og Indfødsretsudvalget, og det har foreløbig nu har taget 3½ år, og det er bare, fordi hun som prisbelønnet børne- og ungdomsbogsforfatter mangler et Dansk 3.
Hun får kun rejst sagen i Indfødsretsudvalget, fordi nogle af os har fået øje på den, men hun er kun en blandt rigtig mange, for hvert år søger rigtig mange borgere både statsborgerskab og opholdstilladelse i Danmark, og det er derfor klart, at der naturligvis må ske fejl.
En anden fejl ramte Zohreh Bagheri, som søgte opholdstilladelse, men for dem findes der ikke noget udvalg som sådan.
Zohreh er uddannet ingeniør, hun er gift med en dansk statsborger, hun taler flydende dansk, hun har to børn, som går i henholdsvis børnehave og skole, og så læser hun til socialrådgiver.
Zohreh har søgt dansk statsborgerskab efter reglerne for et par år siden.
Det er netop den situation, som bliver påpeget her.
Men Zohreh fik ikke permanent opholdstilladelse, da Udlændingestyrelsen overså, at hun levede op til beskæftigelseskravet ved også at have arbejde i sin mands virksomhed.
Da hun kunne dokumentere, at Udlændingestyrelsen havde begået en fejl, fik hun at vide, at hun måtte søge om statsborgerskab på nye og ændrede vilkår.
Mener ministeren ikke, at det ville være rimeligt, at man fra Udlændingestyrelsens side, når man har begået en fejl, bør lade sagen omgå på de vilkår, som var gældende, da ansøgeren søgte om opholdstilladelse?
Kim Valentin (V), 2020-06-24:
Tak, formand.
Hvad mener ministeren om, at der stadig er selvstændige og virksomheder, der ikke har fået svar på deres ansøgninger om kompensation fra hjælpepakkerne?
Andreas Steenberg (RV), 2020-06-24:
Synes ministeren, at det er fair, at en dansk statsborger efter 30 års ægteskab får udvist sin hustru til et land, hun ikke har været i i årtier?
Simon Kollerup (S), 2020-06-24:
Men jeg smutter fluks tilbage i Erhvervsministeriet og sætter en kande kaffe over til et møde med ordføreren, hvor vi kan få kigget på det her forhold, som flere har bragt frem, om, hvorvidt håndhævelsen er god nok, som den er i dag.
Så er jeg enig i, at det ikke skal stå og falde med, om det kommer til at hedde tvistnævn, men hvis der kan være andre måder at passe godt på de ideer og de kreative hjerner, vi har, i vores erhvervsliv, så er det også en sikring af fremtidens arbejdspladser i Danmark.
Mona Juul (KF), 2020-06-24:
Det er jeg virkelig glad for.
Så det synes jeg er rigtig dejligt at vi får undersøgt.
Men det er i hvert fald vigtigt, at vi får en lettere adgang til afgørelser, og at det hverken skal koste staten eller krænkeren, eller hvem det nu måtte være, en masse penge her, så vi slipper for både dyre og langtrukne retssager og masser af presse, som jo også er med til at presse aktørerne i det hele.
Så lad mig slutte med at sige: Supergodt, lad os tage fat i det efter sommerferien som noget af det absolut første!
Simon Kollerup (S), 2020-06-24:
Jeg vil starte med, og jeg er tæt på at sige, at jeg en til en deler synet på, hvad kreativitet, innovation gør af gode ting for dansk erhvervsliv.
Vi er ikke så store, at vi bare kan konkurrere på hurtigst og billigst, men skal bruge det, vi kan lægge i produkterne, fra de krøllede hjerner, hvis man må bruge det udtryk som et positivt udtryk om de kreative mennesker, vi har, i vores erhvervsliv.
Så derfor er jeg meget optaget af den her dagsorden og vil gerne forfølge den, også sammen med ordføreren.
Jeg ved også, at ordføreren ikke tager sager op her i Folketingssalen, medmindre det virkelig er vigtigt.
Derfor: En ting er at forfølge, hvad det her private tvistnævnt bliver for en størrelse, og om det kommer, noget andet er bare at give min tilkendegivelse af, at vi i fællesskab godt kan se ned i, om håndhævelsen er tilstrækkelig.
Det vil jeg gerne være åben over for.
Mona Juul (KF), 2020-06-24:
Jamen det er ikke nogen hemmelighed, at jeg er vild med design, og jeg synes, at vi i Danmark er enormt kreative og innovative, og uanset om vi laver tøj eller vi laver huse eller spil eller møbler, life science-produkter eller bæredygtige løsninger til hele verden, så gør vi det på den fede måde – med originalitet og særpræg og med opbygning af brands – og vi kan øge priserne, vi har stoltheden, og vi har også arbejdspladserne, og vi kender alle sammen de mest ikoniske af dem.
Kopiprodukter er derfor en kæmpe trussel mod de danske virksomheder.
Internationalt er kriminalitet ofte organiseret, lukrativ og med lav risiko.
Svaret er selvfølgelig at styrke myndighedshåndhævelsen og det internationale samarbejde, ligesom vi også spærrer adgang til de webshops og websites, der udelukkende sælger kopiprodukter.
Det er klart.
Men i forhold til designerne og kreative erhverv og de virksomheder, der arbejder med det herhjemme, er udfordringen, at det ofte ikke kan betale sig at tage krænkeren i retten simpelt hen, fordi det dræner virksomhederne for tid og likviditet, og selv når de vinder, ender de ofte med at lide en eller anden form for finansielt tab, når det hele gøres op.
Også her tænker jeg rigtig meget på iværksættere, for hvem magter dog sådan en kamp, hvis man endelig er kommet i gang med sin virksomhed.
Jeg synes ikke, det er i orden.
Vi skal op på dupperne, og det er vi, når det gælder de internationale kopister, men det ser ud, som om vi hænger sådan lidt i bremsen, når det er indenlandsk kopiering, og måske særligt, når det gælder mode og tekstil, som der måske ligesom er en blind vinkel for i den danske lovgivning ovenikøbet – altså hvor danske designs og brands kopieres af indenlandske og udenlandske virksomheder.
Jeg har også bemærket, at EU-Domstolen faktisk tidligere har afgjort tvister, hvor udfaldet har tilgodeset designvirksomhederne.
EU-Domstolen har tilmed udtalt, at de ønsker, at afgørelser i sådanne sager skal have en afskrækkende effekt over for krænkerne, således at lignende sager minimeres simpelt hen.
Sådan et ønske har vi vel også i dansk lov, men spørgsmålet er, om det egentlig bliver håndhævet helt.
Det er der forskellige mennesker der har meninger om.
Det ved jeg heller ikke helt præcist, men jeg noterer mig, at ministeren i hvert fald er positivt indstillet over for at se på lige præcis det her område.
Så mit spørgsmål er: Har ministeren en tidsplan for, hvornår der kommer noget, altså simpelt hen hvornår processen går i gang?
Simon Kollerup (S), 2020-06-24:
Det skal vi nok komme godt igennem.
Det er faktisk et meget, meget interessant og godt spørgsmål, og jeg kan bare forsikre om, at i regeringen er vi optaget af at sikre, at virksomhederne har de bedste rammebetingelser for let og enkelt også at kunne drive forretning i Danmark.
Det er en dagsorden, som favner bredt, og den går selvfølgelig på tværs af både brancher og erhverv.
I Danmark skal vi leve af vores viden og vores innovation, og her har de kreative erhverv og innovative brancher en helt central rolle.
Det er derfor vigtigt for fremtidens eksport, vækst og arbejdspladser, at virksomhederne har mulighed for også at beskytte deres ideer og produkter mod efterligninger.
Det gælder naturligvis også på designområdet, hvor det er helt afgørende for ikke mindst små virksomheder, at de kan beskytte deres innovative design og har mulighed for at håndhæve deres rettigheder.
Her kan virksomheder få vejledning om bekæmpelse af kopister.
Desuden har Patent- og Varemærkestyrelsen været facilitator for, at danske virksomheder har fået mulighed for at tegne forsikringer hos private udbydere, så virksomhederne har råd til at håndhæve deres rettigheder over for kopister.
Jeg er helt opmærksom på de svenske erfaringer, ligesom jeg har noteret mig, at Dansk Industri i pressen har givet udtryk for, at man gerne ser, at der i Danmark oprettes et tvistnævn efter svensk forbillede, men jeg er også bekendt med, at en række organisationer og bl.a. også Udvalget til Beskyttelse af Videnskabeligt Arbejde igennem et par år har arbejdet på at etablere et privat tvistnævn i Danmark.
Den seneste tids udvikling vil naturligvis indgå i vores løbende overvejelser om optimering af reglerne om beskyttelse af håndhævelse af rettigheder på designområdet.
Private tvistnævn er noget, vi har en god tradition for i Danmark, og det er min opfattelse, at disse nævn kan bidrage til en kvalificeret og smidig løsning på tvister mellem de erhvervsdrivende, så de erhvervsdrivende i højere grad kan bruge deres ressourcer på deres kerneforretning.
Jeg vil derfor afvente udfaldet i forhold det danske private tvistnævn, inden jeg vil tage stilling til, om der kan være behov for yderligere tiltag i offentligt regi.
Mona Juul (KF), 2020-06-24:
Tak for det.
Mener ministeren ikke – spørger jeg sådan helt retorisk stærkt her – at de danske designere beskyttes bedre ved at etablere et tvistnævn efter svensk eller finsk forbillede, og at et sådant tvistnævn bør etableres i Danmark?
Simon Kollerup (S), 2020-06-24:
Ja, både-og vil jeg sige, for der kan være mange grunde til, at ens ansøgning er forsinket undervejs, men der ligger faktisk også noget til grund, der er fælles for alle de her årsager, nemlig at det ikke er oplagt eller naturligt at skulle fortælle ansøgeren, hvad den specifikke årsag er, fordi man dermed også risikerer at skabe læring.
Hvis der er nogen, der ønsker at misbruge ordningen, vil man så tilbyde gratis læring til, hvordan man kan misbruge ordningerne.
Det er derfor, det her er så pokkers vanskeligt.
Jeg vil bare gerne slutte af med at forsikre spørgeren om, at vi fra regeringen og Erhvervsministeriets side kun ønsker, at pengene bliver udbetalt så hurtigt, som det overhovedet kan lade sig gøre.
Det har vi lært af undervejs, og vi har heldigvis også fået tallene rigtig højt op, sådan at vi har en hurtig udbetaling på sagerne.
Kim Valentin (V), 2020-06-24:
Ja, lad mig så komme med et lille fif.
Jeg har selv været selvstændig i 27 år, og jeg vil sige, at hvis jeg behandlede mine kunder, som de er blevet behandlet fra mange offentlige myndigheders side under den her krise, havde jeg nok ikke haft en virksomhed.
Det er ikke sagt med en kritisk holdning til det hele, for jeg ved godt, at folk knokler, så det er ikke det, men jeg mener godt, man kunne kommunikere bedre.
Man kunne f.eks. lave en track, hvor man kunne sige, at min sag er på et bestemt niveau, og derfor behøver du ikke spørge, før den kommer længere hen.
Så man altså hele tiden ved, ligesom med en pakke, at den er der i systemet, og at det er det, der skal gøres, for hvis man ved, hvor ens sag er, ville vi alle sammen i høj grad slippe for at rykke.
Simon Kollerup (S), 2020-06-24:
Så er der lys i lampen.
Der er ingen tvivl om, at vi alle sammen har lært utrolig meget af den her krise og også af de hjælpepakker, vi har bygget.
Jeg tror, at vi også her, hvor vi har stået i salen, har brugt det udtryk, at vi har skullet asfaltere, mens vi kørte, og vi har endda skullet køre stærkt.
I den proces har vi lært mange ting, og vi har også løbende justeret vores hjælpeordninger, sådan at den struktur, der er der, også er effektiv.
Det er derfor, vi kunne sætte ind med straksudbetaling, og det er derfor, vi i dag har så flotte tal på ordningerne for lønkompensation og de selvstændige; vi har nemlig lært undervejs.
Og den læring vil vi selvfølgelig tage med, hvis vi skulle komme til at stå i en situation, hvor det bliver aktuelt igen.
Kim Valentin (V), 2020-06-24:
Min oplevelse er, at når man er i spidsbelastningsperioder, og det er vi nu, skal man passe på med at pege fingre ad mennesker, der virkelig knokler løs – og jeg ved, at mennesker knokler løs for at få det her løst – for så skal man også kigge på, hvor effektive vi egentlig er til sagsbehandling, hvor gode vi er i forbindelse med vores processer og sådan nogle ting.
Det er sådan nogle ting, man kan bruge tiden til også, nemlig til at finde ud af, om vi kan blive bedre, til der næste gang muligvis måtte komme en lignende situation.
Hvis det er sådan, at vi skal udbetale igen på et senere tidspunkt, slipper vi så for så lange sagsbehandlingstider?
Simon Kollerup (S), 2020-06-24:
Det er ingen tvivl om, at det betyder meget, at de her hjælpeordninger kommer hurtigt ud at virke.
Det er faktisk også derfor, jeg er glad for, at tallene er så høje, altså at vi på den store lønkompensationsordning har udbetalt på 98 pct. af dem, som har søgt og været omfattet af ordningerne, og det er 96 pct. på selvstændigordningen.
Det betyder noget, at pengene kommer hurtigt.
Når man så alligevel kan opleve, at der er en forlænget sagsbehandlingstid, så er det, som jeg nævner, ofte sådan, at der er en god grund til det.
Der er ingen i Erhvervsstyrelsen, der sidder på hænderne og får dagene til at gå med ingenting, det kan jeg love.
Men det kan være, at en ansøgning er udtaget til kontrol, det kan være, der skal supplerende oplysninger ind.
Ofte er der en god forklaring.
Men det betyder selvfølgelig ikke, at det ikke er en hård ventetid.
Det tror jeg vi alle kan sætte os ind i.
Kim Valentin (V), 2020-06-24:
Tak for det.
Det var nogenlunde også det svar, jeg sådan havde forventet.
Nu er det så også min opgave at lytte til, hvad det er, der rent faktisk sker derude.
Det er jeg sikker på ministeren også synes er ministerens opgave.
Det, jeg hører, er, at der stadig væk er en gruppe af virksomheder, som ikke får udbetalt.
Og jeg har også selv et eksempel – det er derfor, jeg kan være på lidt sikker på det – på ansøgninger fra starten af april.
Og der er trods alt gået mere end 8 dage der.
Og det kan der være mange årsager til, så derfor skal man ikke tage en ansøgning ud og generalisere ud fra det.
Men alligevel er det jo ikke kun mig, der siger det.
Det er f.eks. også SMV Danmark, der har været ude og sige, at der altså er problemer i det her felt.
Og man må også sige, hvis vi ser det i lyset af coronakrisen, som er en på mange måder dyb krise, som virkelig rammer mange grupper af ansatte, som måske ikke lige troede at de ville blive ramt, så er det er udtryk for, at vi nu har 250.000 af arbejdsløse, noget i den stil, og det havde vi slet ikke regnet med for ½ år siden.
Og derfor må jeg også spørge ministeren: Hvad tror ministeren, det betyder for beskæftigelsen, at pengene er så lang tid undervejs for dem, der så venter på det?
Simon Kollerup (S), 2020-06-24:
Tusind tak for spørgsmålet.
Først vil jeg gerne begynde med at slå fast, at langt de fleste, der har søgt om kompensation, allerede har modtaget svar.
Desuden er mange af de sager, der ikke er afgjort endnu, kun få dage gamle, og det er vigtigt at holde fast i, at det er det, der er tilfældet.
Derfor vil jeg også gerne lige nævne de aktuelle tal.
For lønkompensationsordningen er der udbetalt penge til 98 pct. af virksomhederne, som har søgt og er omfattet af ordningen.
Blandt de 98 pct. er der så nogle virksomheder, der har søgt flere gange, og som stadig venter på svar på den seneste ansøgning.
På selvstændigordningen er det tilsvarende tal 96 pct.
Tallet er lavere for freelancere og kombinatører, hvor det er henholdsvis 86 pct. og 56 pct., som har fået pengene udbetalt.
Det relativt lave tal blandt kombinatørerne skyldes bl.a., at denne gruppe ofte har en kompleks sammensætning af indkomst.
For ordningen for kompensation af faste omkostninger har 77 pct. fået pengene udbetalt.
Vi har aktuelt en gennemsnitlig sagsbehandlingstid på ca. 8 dage for de sager, der ikke kræver yderligere information eller skal til udvidet kontrol.
Det synes jeg faktisk er rigtig flot, når man tænker på, at der er tale om en ret kompliceret ordning.
Når der så alligevel er en del virksomheder og selvstændige, som venter længe på at få endeligt svar på deres ansøgning, er det naturligvis beklageligt.
Der er dog ofte rigtig gode grund til, at sagsbehandlingen trækker ud, selv om det selvfølgelig ikke gør det lettere for dem, der venter.
Men det kan bl.a. handle om, at den oprindelige ansøgning, der er blevet sendt ind, har nogle mangler.
I disse tilfælde kan det være nødvendigt for sagsbehandleren at kontakte ansøgeren, og i nogle tilfælde vil ansøgeren skulle fremsende supplerende oplysninger, før ansøgningen går igennem.
Det kan også være, fordi ansøgningen rejser nogle principielle spørgsmål, som juristerne nødt til at kigge på, så vi er sikre på, at sagsbehandleren træffer den rigtige afgørelse.
Og en tredje grund kan selvfølgelig være, at ansøgningen er blevet udtaget til kontrol.
Det kan selvfølgelig være enormt frustrerende, at man ikke får at vide, hvorfor ens sag ikke kommer nogen vegne.
Men jeg vil alligevel gerne slå fast, at der bliver gjort et meget stort stykke arbejde for at behandle sagerne hurtigt og få hjælpen ud til virksomhederne og de selvstændige.
Grundlæggende synes jeg derfor også, at tallene viser, at det på de fleste områder går rigtig godt.
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-24:
Tak for spørgsmålet.
Jeg føler mig temmelig sikker på, at spørgeren henviser til en konkret sag, der for nylig er beskrevet i Herning Folkeblad, og hvor vi, både spørgeren og også jeg selv, har udtalt os.
Som spørgeren også ved, går jeg som minister selvfølgelig ikke ind i konkrete enkeltsager.
Det tilkommer i første gang Udlændingestyrelsen og derefter Udlændingenævnet.
Men jeg vil godt generelt sige, at jeg egentlig godt forstår, at det må være frustrerende at få afslag på opholdstilladelse, at være tvunget til at forlade Danmark, men jeg mener helt grundlæggende, at vi har nogle fornuftige regler for familiesammenføring i Danmark, og jeg synes ikke, det er urimeligt at kræve, at man skal kunne forsørge sig selv, hvis man vil have sin ægtefælle til Danmark.
Det er jo et krav, der har været stillet i rigtig mange år, og som også har overlevet både røde og blå regeringer, og det er også et krav, der er ens for alle, og som kun kan fraviges, når der er nogle ganske særlige grunde
Det synes jeg er helt fair for at bruge spørgerens udtryk, og lige så fair er det, at et afslag ikke er gældende for tid og evighed.
Der er jo både mulighed for at anke det til Udlændingenævnet, og der er også mulighed for at søge igen, når man opfylder kravene, herunder kravet om, at man ikke må have modtaget støtte fra kommunen.
Andreas Steenberg (RV), 2020-06-24:
Det her er jo en helt vanvittig sag med en dansk statsborger, der i årti efter årti har arbejdet for danske virksomheder rundtom i verden.
Jeg tror nærmest ikke, at der er et land, hvor den her mand ikke har arbejdet og været med til at tjene masser af penge ind til Danmark.
Da han så bliver arbejdsløs, vender han tilbage til Danmark og modtager kontanthjælp i et halvt års tid, hvor han tager lastbilkørekort efter aftale med jobcenteret, og så kommer han i job med det samme igen og har været i job siden.
Det er jo lidt utroligt, når han så gerne vil flytte tilbage med sin newzealandske kone til Danmark, at man så ikke kan se på alle de år, han har været i arbejde og arbejdet for danske interesser og tjent penge ind.
Man ser heller ikke på, at han nu er i arbejde.
Man ser heller ikke på, at den tid, han havde på kontanthjælp, er blevet brugt på det, jeg tror ministeren og jeg er enige i er godt, nemlig at komme videre i sit jobforløb i stedet for bare at sidde permanent på kontanthjælp.
Det er efter min mening uden sund fornuft, at man ikke kan se på det samlede livsforløb og på, hvor meget den her mand har været i beskæftigelse, i stedet for lige at se på, at der har været et halvt års tid, hvor der er modtaget kontanthjælp.
Jeg er fuldstændig enig i den her overordnede overskrift om, at man skal kunne forsørge sig selv, og derfor støtter vi i Radikale Venstre også den del af loven, der siger, at når ægtefællen er kommet hertil, skal man forsørge sig selv i mindst 8 år.
Vi synes, det er rimeligt, at man må kunne forsørge ægtefællen, når ægtefællen er kommet, men det vil det her ægtepar jo også kunne, fordi manden er i arbejde, og det har han i øvrigt været stort set hele sit liv.
Manden er 60 år, men så er der lige et halvt år, hvor han omskolede sig til lastbilchauffør for at kunne få et arbejde igen i Danmark.
Kunne det ikke være sund fornuft, at man så lidt bredere på det, end at et ægtepar skal skilles ad efter 30 år på grund af et halvt års kontanthjælp?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-24:
Tak, formand.
Er ministeren enig med sit parlamentariske støtteparti – Det Radikale Venstre – i, at danskere skal vise »retsind, lovsind, frisind og storsind« over for det muslimske bønnekald, og at muslimsk bønnekald i øvrigt kan sammenlignes med folkekirkens kirkeklokker?
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-24:
Der er ikke nogen grund til at være nervøs for, hvorvidt vi lever op til forståelsespapiret, og der fremgår det meget tydeligt, hvad regeringens position er omkring kvoteflygtninge.
Det, jeg bare siger, er, at vi ikke kun kan se på det sidste års tilstrømning, fordi de integrationsudfordringer, vi har i Danmark, rækker tilbage til Anders Fogh Rasmussen og Nyrup Rasmussen og Poul Schlüter og før dem.
Det er jo, fordi vi i mange år fik mange flere, end vi var i stand til at integrere.
Vi kan ikke bare se på, hvor mange der er kommet hertil det sidste år, og hvor vidt flere af dem er kommet i beskæftigelse.
Og der er det stadig væk vores udfordring, at der er for mange straffelovsovertrædelser; der er for mange kvinder, der ikke er i arbejde; der er for stor en grad af ghettoisering, i forhold til hvor folk bor henne.
Andreas Steenberg (RV), 2020-06-24:
Nu begynder ministeren at lyde, som om ministeren ikke helt vil tage kvoteflygtninge alligevel, og så er det, at det begynder at blive lidt usikkert, altså om de ting, vi har aftalt, bl.a. i forståelsespapiret, bliver til noget.
Hvis ikke 539 flygtninge indtil videre i år – altså et meget lavere tal end sidste år, meget lavere end gennemsnittet tidligere – er et lavt nok tal til, at vi kan melde os ind i det her system, hvad skal der så til, vil jeg spørge ministeren.
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-24:
Og en stor del af dem ankom, mens Anders Fogh Rasmussen var statsminister.
Vi er så nogle nu – ikke kun i Socialdemokratiet, men bredt i Folketinget – der forsøger at høvle af på den integrationsgæld.
Andreas Steenberg (RV), 2020-06-24:
Jeg er jo glad for alle de ting, ministeren siger, som jeg så må forstå er regeringens holdninger ; det er så bare ikke regeringens handlinger , for der sker jo alt for lidt.
Pengene er sat af, vi er i midten af året, så jeg har svært ved at forstå, hvorfor man ikke kommer i gang, især når man ser på asyltallene.
I Anders Fogh Rasmussens statsministertid kom der i gennemsnit 4.351 flygtninge til Danmark.
I år har det indtil videre været 539.
Hvornår skal vi tage de 500 kvoteflygtninge?
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-24:
Jamen hvert et ord af det, jeg sagde sidste år, er stadig væk regeringens holdning.
Når vi skal genbosætte kvoteflygtninge, tror jeg også, at det er klogt ikke bare med bind for øjnene at tage et vist antal kvoteflygtninge og flytte dem til Danmark.
Så tror jeg faktisk, at pengene kunne bruges mere humant tættere på konflikterne.
Man kommer meget længere, man kan hjælpe mange flere mennesker ved ikke at genbosætte dem i Danmark.
Men årsagen til, at kvoteflygtninge alligevel er en god idé, er, at der kan være nogle, der har brug for beskyttelse, selv om de egentlig er i en flygtningelejr.
Det kan f.eks. være mindretal – seksuelle eller religiøse – der er forfulgte.
Det kan også være enlige kvinder eller børn, som risikerer overgreb.
Det er noget af det, vi sidder og kigger på.