runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2021-05-18:
Da Dansk Folkepartis retsordfører, hr. Peter Skaarup, ikke kan være til stede i dag, er det blevet mig pålagt at læse hans tale op, som lyder: I Dansk Folkeparti hilser vi forslaget fra SF velkommen.
Det er et såvel interessant som sympatisk forslag.
Vi er således helt enige i, at forsvarsløse mennesker skal beskyttes mod kyniske sælgere, så målsætningen er god nok.
Men om dette forslag helt rammer hovedet på sømmet, må vurderes nærmere under udvalgsbehandlingen, hvor detaljerne kan kigges efter i sømmene.
Af bemærkningerne fremgår det eksempelvis, og jeg citerer: »Tilsvarende foreslås det, at aftaler om abonnementer eller varer på kredit skal kunne omstødes, hvis køberen har en kreditadvarsel i Folkeregisteret - og dette forhold ikke har været drøftet i forbindelse med indgåelsen af aftalen«.
Vil dette være nok?
Man kan også læse følgende, og jeg citerer igen: »Sælgere kan eventuel give personer med advarslen en kopi af alle dokumenter og først acceptere kundens accept efter 14 dage.
Det giver tid og ro til, at den potentielle kunde kan gennemgå dokumenterne med et familiemedlem eller en bekendt og være sikker på aftalens indhold«.
Men mon sårbare borgere, demente eller handicappede vil sætte sig ned med en pårørende og gennemgå dette?
Eller vil det måske bare komme til at ligge i de 14 dage, indtil sælgeren ringer igen?
Så alt i alt er der gode intentioner, men det er ikke sikkert, at forslaget i praksis vil betyde den helt afgørende forskel.
Men alt sammen vil vi nu kigge nærmere på i forbindelse med udvalgsbehandlingen, og endnu en gang mange tak til SF for forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-05-18:
Tusind tak for spørgsmålet.
Der er nu 29 sekunder til at redegøre for, hvordan vi kan få revolutioneret aftalelovens bestemmelser på det her område.
Det vil jeg forskåne forsamlingen for at høre på, så jeg vil bare nøjes med at sige til fru Karina Lorentzen Dehnhardt, at vi er helt klar.
Fru Karina Lorentzen skal være glad over Venstres holdning.
Vi er helt klar til at kigge på det her, for SF har fat i et rigtigt problem.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-18:
Det er jo netop også derfor, vi i forslaget foreslår, at man har en tænkepause på 14 dage, lidt ligesom ved ejendomshandler, og så kan man tiltræde aftalen, så jeg synes egentlig, vi har taget lidt højde for det.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-05-18:
Jamen jeg kan sagtens følge tankegangen, men nu siger fru Karina Lorentzen Dehnhardt det netop med ordene, at det er folk, der helst ikke vil umyndiggøres.
Nej, men efter forslaget her, hvad er det så, der sker?
Jamen så bliver de jo næsten udsat for det, der er værre end at blive umyndiggjort, for så ligger der jo pr. definition det i det, at deres underskrift ikke er bindende.
Så jeg tror altså, vi skal ind at kigge på de regler, der gælder omkring umyndiggørelse, og de trænger i øvrigt også til at blive kigget godt igennem, de er så indviklede, at man tror, det er løgn, men det arbejde deltager vi også gerne i.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at der også er situationer, hvor de pågældende personer gerne vil indgå en aftale, og er det måske en fornuftig aftale, skulle den også gerne kunne gøres bindende.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-18:
Jeg er selvfølgelig glad for, at Venstre også anerkender, at der er en problemstilling.
Jeg vil sige, at jeg har lavet det her forslag sammen med en række organisationer, og de peger netop på, at de her mennesker helst ikke vil umyndiggøres, de vil faktisk gerne have muligheden for måske sammen med en bostøtte at kunne indgå en aftale.
Men der, hvor problemet opstår, er f.eks. i Region Midtjylland, hvor der er 400 beboere på autismebosteder, som bliver kontaktet af folk, som franarer dem deres NemID-oplysninger og selvfølgelig gør det med henblik på at indgå økonomiske aftaler.
Hvis nu sådan en borger står i kreditadvarselssystemet, er det så ikke rimeligt, at når en virksomhed ikke tjekker, om den pågældende borger står der, er aftalen ugyldig?
Jeppe Bruus (S), 2021-05-18:
Tak for det.
Der er desværre mennesker i det her land, som bliver narret af glubske sælgertyper, der uden omtanke og omsorg, men i en eller anden rus og med et ønske om at franarre nogen noget ringer til folk og forsøger at sælge dem alt muligt.
Nogle af dem er så dygtige, at de kunne sælge sand i Sahara, som det hedder.
Derfor er det her beslutningsforslag rigtigt, forstået på den måde, at der er et reelt problem, som vi skal kigge på, og derfor er jeg glad for, at justitsministeren faktisk også imødekommer det ved at sige, at vi jo må undersøge, hvad det er for nogle civilretlige retsvirkninger, det kan have, hvis man som sælger ikke orienterer sig i Robinsonlisten.
Det er vel kort fortalt der, vi er.
Der er virksomheder, der udnytter det, og derfor er vi nødt til at prøve at undersøge, hvordan vi kan håndtere det.
Det er jo positivt.
Vi kan ikke med alle de forklaringer, som justitsministeren har været inde på, støtte beslutningsforslaget, som det ligger, men vil gerne anerkende SF for endnu en gang at tage fat på noget, som er vigtigt for mange mennesker, og som vi så må se på hvordan vi kan arbejde videre med.
Nick Hækkerup (S), 2021-05-18:
Men jeg anerkender også problemstillingen.
Jeg tror også bare, man må sige, at i Danmark indgås der millionvis af aftaler, jeg havde nær sagt hver eneste dag, men det gør der nok ikke.
Men alligevel er det rigtig, rigtig mange aftaler, og det vil være en betydelig byrde at læsse over på vores erhvervsliv, hvis vi siger, at alle aftaler skal tjekkes i det og det register.
Det kan godt være, at det er relevant, men det kan også godt være, at der er nogle andre måder at gøre det på, som vil være bedre til at nå målet uden at have helt samme belastning.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-18:
Jamen lige præcis her frabeder borgeren sig jo kontakt.
Når det så sker alligevel og borgeren har et handicap, står borgeren bare enormt ringe.
Det er da en mærkelig form for frihed at forsvare, altså at så skal den aftale være gyldig alligevel.
Der er simpelt hen pårørende, som kæmper umanerlig meget med at få opløst de aftaler efterfølgende, fordi virksomheden siger: Vi har en gyldig aftale.
Javel ja, men virksomheden har ikke kigget i de her to registre, hvor f.eks. ens gamle mor står registreret, og så har hun tegnet tre abonnementer.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå ministeren holder fast i skal være en gyldig aftale.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Mange tak.
Vi er allerede gået i gang med en intern drøftelse om, hvad det helt specifikt er med den her uddannelse i Kangerlussuaq, som der jo skal etableres.
Og der er jo blevet afsat 50 mio. kr., og der tænker jeg, at det bliver naalakkersuisut og regeringen, der selvfølgelig skal have en dialog om, hvad det helt specifikt skal indeholde.
Men de toner, jeg hører hjemmefra, er i hvert fald, at man ønsker, at der er mere fokus på beredskab end nødvendigvis på en ren militær uddannelse.
Men jeg har også enormt stor respekt for værnepligtsuddannelsen, og jeg mener også, at den giver vores unge nogle gode kompetencer.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-18:
Der kan jeg ikke bare nøjes med at sige qujanaq, men qujanarujussuaq.
Christian Juhl (EL), 2021-05-18:
Tak for det.
Det beroliger mig faktisk temmelig meget, for jeg blev nervøs, da jeg hørte den konservative ordfører tale om, at det skal grønlænderne stort set ikke blande sig i.
Jeg mener dybest set, det er et meget, meget centralt spørgsmål, at både Færøerne og Grønland blander sig i udenrigs- og sikkerhedspolitik for deres eget område.
Der er et punkt her i den skriftlige redegørelse , hvor der står: »Der opbygges også i samarbejde med Naalakkersuisut en ny forsvarsuddannelse med værnepligtslignende indhold ...«.
Nu har jeg det sådan, at mange unge går ind i forsvaret, ikke fordi de vil kæmpe for fædrelandet, men fordi de gerne vil have sig en uddannelse.
Er IA tilfreds med, at der bare står »værnepligtslignende indhold«?
Altså, skal der ikke en reel uddannelse til, hvis grønlænderne skal ind i forsvaret?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-05-18:
Tak for spørgsmålet.
Så jeg tror, at svaret er, lidt som fru Aaja Chemnitz Larsen også var inde på, at sige, hvordan det er, vi får den her tættere dialog op, så vi er enige om, hvad prioriteterne er, hvad udfordringerne er, hvad målet er, så vi har en stærkere dialog og en tættere koordinering.
Der, hvor det går galt, er, når man kommer for sent ind.
Vi har set et eksempel med teleområdet på Færøerne, vi har set et eksempel med investeringer på Grønland, hvor man på bagkant får at vide af en dansk regering, at ups, ups, der er noget her, I skal være opmærksomme på.
Der tror jeg virkelig, det ville styrke os, hvis vi havde den dialog på et meget, meget tidligere tidspunkt og lidt mere langsigtet talte om, hvor det egentlig er, der ligger nogle elementer, der kan være problematiske.
For så tror jeg, at vi helt havde undgået at komme ind i de problemer, som vi har været i de sidste 10 år i forhold til nogle af de her områder, hvor det på ny begynder at udfordre os.
Edmund Joensen (SP), 2021-05-18:
Tak til ordføreren for en god tale, og tak til Venstre for den altid store interesse for rigsfællesskabet.
Mit spørgsmål går på, at vi alle oplever en kolossal interesse for rigsfællesskabet i øjeblikket og specielt fra stormagternes side.
Hvad synes ordføreren er fornuftigst at gøre i dag i rigsfællesskabet angående stormagternes politik?
Hvordan skal vi alle sammen gebærde os i fællesskab?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-05-18:
Vi er jo i den situation den dag i dag, at befolkningen på Grønland og Færøerne i morgen kan beslutte sig for, at de gerne vil være selvstændige.
Så derfor er den fortsatte opbakning til fællesskabet jo, at man i en eller anden form kan synes, at det, der foregår, er rimeligt, og at man kan se fordelene i det.
Og det kræver den her tætte dialog, og i øjenhøjde.
Men i sidste ende er det jo, med den grundlov, vi har, stadig væk også regeringens kompetence eller ansvar at tage nogle beslutninger.
Men det skal jo ske på en måde, hvor Grønland og Færøerne kan se sig selv i det og i en tæt dialog.
Og der føler jeg jo også, at regeringen i høj grad er kommet et stykke længere, og at der hele tiden sker en udvikling, der gør, at rigsfællesskabet udvikler sig.
Christian Juhl (EL), 2021-05-18:
Jeg hører det sådan, at Venstre også er på vej til at anerkende, at sikkerhedsområdet ikke er en eneret for den danske udenrigsminister, men at det rent faktisk også allerede nu ligger ude i landene, og at de også agerer sikkerheds- og udenrigspolitisk selvstændigt i visse spørgsmål, og at den udvikling vil fortsætte.
Det synes jeg er positivt, for det er jo netop med til at styrke et land, at man har sin egen sikkerheds- og udenrigspolitik og også kan lave aftaler på egen hånd, der gavner Grønland og der gavner Færøerne.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-05-18:
Der er jo en masse områder som handel og andre ting, telepolitikken, som statsministeren var inde på, hvor man allerede agerer.
Det er så bare der, altså i en mere kompleks verden, hvor der igen er nogle større sikkerhedstrusler og hele det digitale område kommer ind, hvor vi tror på, at der er en fordel i, at vi så måske får koordineret lidt mere på de områder, som man allerede har hjemtaget.
Så jeg synes jo, at der gradvis er kommet albuerum.
Jeg tror så også bare, at vi skal have en ærlig snak med hinanden om, hvad det er for nogle områder, hvor det rent faktisk styrker os alle sammen og er i vores alle sammens interesse, at vi ikke kan blive spillet ud mod hinanden.
Altså, jeg tror, det er fordelene ved at være i et rigsfællesskab, der binder os sammen, og der er en fordel for lande med meget, meget små befolkninger ved, at man f.eks. i forhold til cybertrusler og andet kan have et samarbejde med en partner som Danmark.
Så jeg forestiller mig ikke, at vi sådan lovgivningsmæssigt skal skrue det tilbage, men jeg tror bare, vi skal have en ligeværdig dialog om, hvad det er for nogle fælles løsninger, vi er enige om.
Christian Juhl (EL), 2021-05-18:
SF's ordfører for Grønland taler jo somme tider om version 2.0 i forhold til rigsfællesskabet.
Jeg mener, at vi allerede er i gang med at forme den i praksis.
Vi skriver ikke ned undervejs, men virkeligheden ændrer sig.
Jeg vil høre, om ordføreren er enig i, at der rent faktisk sker det, at Grønland og Færøerne får reel indflydelse på udenrigs- og sikkerhedspolitikken og i visse situationer også optræder selvstændigt, måske i strid med gamle holdninger i både Venstre og Socialdemokratiet, men at virkeligheden er sådan, at de har bilaterale aftaler, både med USA og Rusland, og realiserer de aftaler, de laver.
Og at der rent faktisk sker en ændring af rigsfællesskabet, fordi de to andre lande ser nye muligheder ved selvstændigt at forhandle.
Jeg vil høre, om ordføreren er enig i det synspunkt.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-05-18:
Jeg siger tak for bemærkningerne.
Jeg tror sagtens, vi kan finde ud af at arbejde sammen om det.
Jeg tror egentlig, vi relativt meget ser en til en på, hvordan et tæt og ligeværdigt forhold skal være, og jeg glæder mig meget til at høre det konkrete forslag.
Vi er selv kommet med nogle modeller for, hvordan et øget parlamentarisk samarbejde på tværs af parlamenterne kunne være, så jeg glæder mig rigtig meget til at høre jeres forslag.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Mange tak.
En tættere dialog – det er sådan, jeg hører det, og vi kommer meget gerne med et meget konkret forslag.
Vi gør det faktisk i vores ordførertale, så det håber jeg også ordføreren vil forholde sig til, når vi kommer dertil.
Og man kan jo godt undre sig over, hvorfor det er så dyrt, ikke nødvendigvis fra Grønland til Danmark, men fra Danmark til Grønland, og det vil jeg i hvert fald gerne bakke op om at vi får løst.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-05-18:
Tak for det.
Det er det, altså, den eneste vej frem, vi ser for rigsfællesskabet, også i takt med at Grønland og Færøerne har hjemtaget mange flere opgaver, er et ligeværdigt samarbejde, hvor vi i højere grad sidder med ved det samme bord og bliver enige om løsningerne, og det betyder jo også et øget råderum for Grønland og Færøerne, der er så det lille men, at vi også tidligere havde en rapport om DAU, og deri er til gengæld nogle andre ting, hvor vi tænker at der også kan være nogle ting, vi er uenige om, og som vi går ind i et rum og bliver enige om, inden vi hver især taler med hver vores stemme udadtil, fordi vi mener, det kan være problematisk, hvis man går ud og f.eks. over for amerikanerne taler med to forskellige stemmer, for ofte om for vigtige ting.
Der tænker vi, at der i højere grad er behov for, at vi sætter os sammen i et rum og bliver enige om nogle røde linjer, eller hvad man før har kaldt det.
Men det er jo også et mere ligeværdigt samarbejde, kan man sige, vi lægger op til dér.
Men der er nogle ting, som vi nok ikke skal melde ud i øst og vest, når det gælder det udenrigspolitiske.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Mange tak til ordføreren, og også tak for det gode samarbejde.
Grønland vil jo gerne sidde med ved forhandlingsbordet, bl.a. ved forsvarsforligsforhandlingerne, men vi sidder sådan lidt i et hjørne, kan man sige, i en del af forhandlingerne, og det føles lidt som at sidde ved børnebordet til familiefesten, og ønsket er jo i hvert fald på sigt at sidde med på lige fod med andre.
Så det vil jeg høre om er noget, som Venstre vil bakke op om i de kommende år.
Kasper Roug (S), 2021-05-18:
Tak for det.
Det er jo så her, hvor vores stærke fællesskab og viljen til at se hinanden som ligeværdige parter kommer i spil.
Der er ingen tvivl om, at det fællesskab, vi har nu, med rigsfællesskabet, selvfølgelig er noget, vi skal udvikle.
Og det er det jo også, når vi står over for udfordringer.
Og en udfordring i det tilfælde her kunne jo så være f.eks. eksport af fisk til henholdsvis Kina og Rusland.
Det er jo noget, som jeg regner med at man selvfølgelig tager med, også når man har de debatter, der nu engang er imellem rigsfællesskabets regeringer.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Så kan jeg fortælle ordføreren, at 20 pct. af Royal Greenlands eksport går til Kina, mens Polar Seafood, som er et af de store selskaber, sælger for 300 mio. kr. til Rusland hvert år.
Så det er jo betydelige beløb, kan man sige,
i den grønlandske økonomi
Vi har jo også de samme bekymringer i forhold til finanspolitisk holdbarhed, som regeringen også lægger op til i redegørelsen.
Så det er et hensyn, vi er nødt til at tage, samtidig med at vi selvfølgelig også er opmærksomme på den sikkerhedspolitiske situation.
Kasper Roug (S), 2021-05-18:
Jeg er ikke bekendt med – hvad skal man kalde det – de ting, som bliver eksporteret til Rusland, i det tilfælde her.
Men ikke desto mindre er det jo noget, som gerne skulle kunne foregå i et samarbejde mellem regeringen og naalakkersuisut.
Det er jo klart, at hvis der er nogle hindringer på den ene eller den anden måde, som man gerne vil se på fra Grønlands side, så har den nuværende regering jo udelukkende åbne arme, i forhold til at man selvfølgelig gerne vil diskutere det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Mange tak til ordføreren.
Jeg vil også gerne sige tak for det generelt gode samarbejde med regeringen, og det håber jeg selvfølgelig også der bliver med naalakkersuisut.
Så det er jeg meget fortrøstningsfuld omkring.
Jeg synes også, det er enormt positivt, at man netop med det samarbejde, man har haft omkring vacciner og covid-19-bekæmpelse, understregede, at vi kan få noget godt ud af at have det her rigsfællesskab.
Og på samme måde
også, når vi snakker om eksperimentbørnene
Tusind tak for den undskyldning.
Det næste, der står for, er en erstatning, og det må jo gå sin gang.
En nuance, jeg synes er vigtig at have med, når vi snakker USA, Rusland og Kina, er, at vi i Grønland jo også eksporterer rigtig meget til Rusland og Kina.
Fra Grønlands side er vi jo med på, at USA er en tæt allieret, og vi er også med på, at der er nogle bekymringer i forhold til Rusland og Kina.
Hvordan kan vi ligesom sikre, at de økonomiske hensyn til os også bliver taget med i betragtning, når man kigger på den udenrigspolitiske arktispolitik fra dansk side fremadrettet?
Edmund Joensen (SP), 2021-05-18:
Tak, og tak for svaret.
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal styrke dialogen; det er den bedste vej, vi kan gå.
Færøerne har jo store interesser i alle stormagterne.
Vi sælger jo en hel del til Rusland, en hel del til Kina og også til USA, så vi er meget interesserede i den afspændingspolitik, som jeg forstår at alle er enige om, men man frygter alligevel for en oprustning.
Men tak for svaret.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-05-18:
Tak for betragtningen, og det er jo det.
Altså, der er jo, som fru Aaja Chemnitz Larsen var inde på, også noget sårbarhed, når man eksporterer rigtig meget til nogle lande.
Noget af det, jeg også tror at Danmark kan være behjælpelig med – det var også det, jeg var inde på i min tale – er, at man hjælper Grønland og Færøerne til at få noget mere markedsadgang, få mulighed for at være på flere markeder.
Altså, der er jo det der problem – og det er der for os alle sammen, vi oplever det også i vores egen udenrigspolitik – at når man er meget afhængig af nogle enkelte markeder, så bliver man også meget sårbar for pres.
Så noget af det, jeg tror, vi kan arbejde sammen om, er det her med at få øget markedsadgang, f.eks. til EU og USA, så man ikke er så afhængig af enkelte markeder, hvilket jo kan gøre, at man let kan blive presset.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Mange tak, og tak til ordføreren.
I IA er vi meget fortalere for, at den her rigsfællesskabsdebat ikke bliver bagudskuende, men at den også bliver fremadskuende.
Men jeg synes måske desværre, det var en ret dyster fremtidsvision, som Dansk Folkeparti fremlagde.
Personligt vil jeg sige, at jeg meget er fortaler for, at vi ser realiteterne i øjnene.
Og man må også set i forhold til Grønland sige, at der er brug for menneskelig udvikling, der er brug for økonomisk udvikling i Grønland.
Det er IA i hvert fald garant for at gøre noget ved, for det ved vi.
Så kan man kigge på styrkeforholdet mellem IA, som jo fik et rigtig godt valg, og så på Naleraq.
IA har også været fortalere for, at vi skal løse den her velfærdskrise – og faktisk også i samarbejde med rigsfællesskabet.
Så det er bare for forhåbentlig at mane nogle af de her bekymringer, som Dansk Folkeparti har, i jorden.
Så deler jeg sådan set ordførerens ønske om, at der skal være noget mere i radio og tv om Grønland, og det kunne jo f.eks. være en del af et kommende medieforlig.
Hvad mener ordføreren om det?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-05-18:
Jeg kan ikke lige på stående fod forholde mig til, om man kunne forestille sig et eller andet tænkt eksempel, hvor man med en back door i det færøske telenet kunne gøre et eller andet, og hvor man vurderede, at det blev Danmark nødt til at have en eller anden holdning til.
Men som udgangspunkt synes jeg, at samarbejdet om det her er noget, der skal foregå i dialog, og så må jeg jo kigge lidt nærmere på det der forslag.
Som jeg forstår det, er det ikke noget, der har været brugt eller overhovedet har været på bordet.
Hvis vi nogle gange siger, at vi lidt leder efter de ting, vi kan sige er problematiske i rigsfællesskabet, så er det her måske en af dem, som jeg tænker falder ind under den kategori.
Barbara Gaardlykke Apol (JF), 2021-05-18:
Jeg deler sådan set også ordførerens holdninger om et øget samarbejde om det her.
Men det rejser et lidt andet og lidt større spørgsmål om noget, som man snakkede meget om i forhandlingerne, dengang Færøerne i slutningen af 1990'erne ville løsrive sig, nemlig om man kunne indføre et princip om uigenkaldelighed for de overtagne sagsområder på Færøerne.
I det her tilfælde mener jeg, at det er meget relevant at bringe det her spørgsmål op.
Vil Venstre bakke op om et nyt princip, som vi kunne kalde for uigenkaldelighed, for overtagne sagsområder?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-05-18:
Jeg ser ikke umiddelbart for mig, at vi skulle tage området for teleinfrastruktur tilbage, men derfor tror jeg alligevel stadig, også med de cybertrusler, vi har – Rusland og Kina har jo flere mennesker til at sidde og forberede de her angreb, end der bor på Færøerne, hvis man nu skal sige det lige ud – at det er klogt og i vores fælles interesse, at vi har et tæt og forpligtende samarbejde om, hvordan vi håndterer de her ting.
Det er også, fordi der er så meget kommunikation, og fordi vi jo skal kunne snakke sammen på kryds og tværs af rigsfællesskabet, også om det sikkerhedspolitiske.
Så jeg opfordrer til, at man indgår i et tæt og forpligtende samarbejde, men jeg ser ikke for mig, at det er noget, vi trækker ned over hovedet på Færøerne.
Barbara Gaardlykke Apol (JF), 2021-05-18:
Mange tak for ordet.
Hvis det nu skulle ske, at man fra regeringens side ville vælge at vurdere, at teleinfrastruktur var et sikkerhedspolitisk anliggende, ville Venstre så bakke op om, at beslutningen stadig skulle tages af Færøerne, fordi teleinfrastruktur er et overtaget sagsområde?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-05-18:
Jeg tror også, det vil være en tung og hård proces, og jeg tror heller ikke, det vil være godt for nogen.
Jeg tror ikke, det vil være godt for hverken Grønland eller Færøerne at gå igennem en proces.
Så det var en fejl, hvis jeg gav indtryk af, at det var let, eller det var uproblematisk.
Altså, som sagt er vi stærke tilhængere af rigsfællesskabet, og vi synes faktisk, at alle tre lande har fordele ud af den konstruktion, vi har.
Jeg kan ikke pege på ret mange andre steder, hvor tre små lande på den måde har haft mulighed for at have en konstruktion, der egentlig, synes jeg, er til gavn for alle tre lande.
Så jeg håber ikke, at man går ned ad den vej, for det vil være bøvlet, og det vil være alt muligt.