runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2020-06-04:
Nu er det jo et beslutningsforslag, der pålægger regeringen at sikre det.
Men skal jeg forstå det sådan, at hvis Radikale Venstre ikke stemmer for beslutningsforslaget, så ønsker man ikke at pålægge regeringen at sikre det?
For det synes jeg jo netop ville være et ekstremt uheldigt signal at sende.
Skal jeg også forstå det sådan, at Radikale Venstre ikke ville stemme for en velfærdslov som den, Socialdemokraterne har foreslået?
For det er ordret det, der bliver skrevet i beslutningsforslaget her.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-06-04:
Ordføreren skal forstå det sådan, at det er Radikale Venstres prioritering at sikre, at der er råd til minimum at dække det demografiske træk, og det kommer vi også til at præsentere et finanslovsforslag der gør.
Det kan godt være, at der i vores finanslovforslag er forslag til, hvordan man finansierer at dække det demografiske træk og sikrer, at der ikke bliver skåret ned på forskning, som er finansieringsforslag, som Enhedslisten ikke vil være enig i.
Det er derfor, jeg synes, det ville være lidt anderledes at stemme for noget, hvormed vi faktisk ikke afdækker, hvordan vi finansierer tingene.
Det er jo der, vil jeg tro, at forskellene er.
Astrid Carøe (SF), 2020-06-04:
Tak for det.
Vi kan ikke blive ved med at kræve, at de mennesker, der udgør grundstenen i vores velfærdssamfund, hele tiden skal løbe hurtigere og blive mere og mere effektive for færre penge.
Selvfølgelig skal pengene følge med, når der kommer flere børn og flere ældre, så der er penge til gode daginstitutioner og god pleje til de ældre.
Så tak til Enhedslisten for at fremsætte det her forslag, der jo følger op på de løfter, vi gav hinanden og vælgerne i valgkampen sidste år.
Jeg mener, det er vigtigt, at vi holder os selv op på det, vi lover, og lige så vigtigt er det, at vi holder hånden under velfærden.
I forståelsespapiret, som regeringen har indgået sammen med os og de øvrige støttepartier, står der, at der skal etableres en bund under velfærden.
Det mener jeg er et stærkt udgangspunkt for en kommende velfærdslov, hvor vi sikrer, at pengene følger med, når vi bliver flere børn og ældre.
På den måde skaber vi tryghed for kommuner og regioner, for at udgifter til vigtige velfærdsopgaver kan dækkes.
En tryghed skal erstatte det årlige slagsmål om, hvorvidt budgetterne rækker.
Det er mit håb, at vi på den måde kan give de varme hænder en smule ro på, for det fortjener både vores børn og ældre, men også læger, sygeplejersker, pædagoger, sosu'er og alle de andre af velfærdsheltene.
Med de ord meddeler jeg, at SF støtter op om forslaget.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-04:
Tak, formand.
Jeg vil egentlig holde min tale ret kort – ikke mindst fordi Enhedslisten i bemærkningerne tydeligvis har rettet beslutningsforslaget mod Socialdemokratiets og Venstres udmeldinger under valgkampen, hvor der gik lidt konkurrence i, hvem der kunne fyre mest af statens tilgængelige råderum af.
Så vi Konservative mener i hvert fald, at velfærd ikke bare skal gøres op i et tal, der er låst fast til befolkningsvæksten; velfærd skal måles i kvalitet, og velfærd skal også måles i tryghed og sikkerhed, og det skal selvfølgelig kunne justeres efter behov.
Så det giver ikke mening i vores øjne at låse velfærden fast på den måde, som Enhedslisten har gjort her.
Nu vil jeg glæde mig til at høre Enhedslistens spørgsmål.
Vi stemmer ikke for.
Pernille Skipper (EL), 2020-06-04:
Tak for talen.
Det er jo altid forbilledligt, når nogen af os herinde, og nu taler jeg også for mig selv, kan forholde os til tingene kort og præcist.
Det er meget klart tale ikke at ville stemme for det.
Det, der undrer mig, er den her smøre om, at velfærd ikke kan gøres op i tal.
Det er fuldstændig rigtigt, for hvad skal man bruge et tal til, når man sidder ude på plejehjemmet og der ikke kommer nogen sosu-assistent ind nu og hjælper?
Hvad skal man bruge et tal til, når man er et barn i en daginstitution, der ikke har tid sammen med en voksen?
Der er regnearkene jo ligegyldige.
Det problem må ordføreren vel anerkende.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-04:
Tak til Enhedslisten for at fremsætte det her forslag.
Det er jo helt interessant at høre diskussionen blandt de store partier om, hvad man egentlig lovede, og hvad man egentlig har tænkt sig at leve op til.
Derfor skal jeg egentlig bare sige, at Dansk Folkeparti støtter det her forslag og ser frem til, at det bliver vedtaget, måske knap med Venstre, men det må vi jo se, når vi kommer dertil.
Men tak for forslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-06-04:
Ja, det kan jeg bekræfte, hvis det er den finansiering, som Venstre foreslår, Enhedslisten vil stemme for.
Tak for det, og også tak fra Venstres side til Enhedslisten for at bringe den her debat op.
Man kan se i det beslutningsforslag, der er lavet, at det jo sådan lidt er en forbrugeroplysningsdebat som opfølgning på folketingsvalgkampen, men man må så også sige, at det ikke nødvendigvis er uddybet så meget i beslutningsforslaget.
Men vi er enige i den intention, der er, nemlig at sikre danskerne en ordentlig velfærd og også at sikre, at man er i stand til at honorere den demografiske udvikling og det demografiske træk.
Så i bund og grund er det her en diskussion, som selvfølgelig bliver aktuel, men nu bliver den jo ikke så aktuel, fordi regeringen har udskudt hele diskussionen omkring velfærdsloven – det har Enhedslisten også selv spurgt om og konstateret.
Den kommer så til efteråret, må man forstå.
Det, som jeg synes bliver spændende at finde ud af, når det her beslutningsforslag skal udvalgsbehandles, er jo, hvordan og hvorledes Enhedslisten forestiller sig finansieringen af hele den økonomiske udvikling i det danske samfund – og også det, der skal til, for at levere på velfærdsområdet.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at det, hvis det er den kurs, som Enhedslisten tidligere har ordineret – i forhold til at skatterne skal stige, og afgifterne skal stige – så i hvert fald ikke er noget, som Venstre kan se sig selv i.
Og vi har jo netop været vidne til en finanslov, som har betydet, at skatter og afgifter er blevet sat op.
Nu har vi så kunnet konstatere i debatten her i dag – det er jo sådan set det mest interessante indtil videre – at Socialdemokratiet har sagt, at man ikke vil sætte skatter og afgifter op i den her valgperiode.
Det tror jeg er for godt til at være sandt, for lige om lidt skal vi jo til at se forslag fra regeringen, som helt sikkert vil indeholde elementer, hvor man sætter skatter og afgifter op, men det må vi jo teste.
Det kan vi nok ikke teste alene i udvalgsbehandlingen.
Men Venstre støtter intentionen, og derfor glæder vi os sådan set også til at diskutere det her videre under udvalgsbehandlingen.
Pernille Skipper (EL), 2020-06-04:
Som det fremgår af bemærkningerne til beslutningsforslaget, er inspirationen jo hentet to steder fra – dels Socialdemokraterne og dels Venstre, og det er måske i sig selv lidt mærkeligt, når det er et beslutningsforslag fra Enhedslisten.
Men det er jo, fordi de to partier faktisk sagde noget meget enslydende og forbilledligt klogt, nemlig at det var vigtigt, at danskerne blev lovet, at velfærden ikke fortsat ville blive udhulet, men at man ville prioritere pengene, råderummet, til velfærden, sådan at det demografiske træk blev dækket.
Det mindes jeg både Venstre og Socialdemokraterne lovede i løbet af valget.
Og derfor undrer det mig lidt, at det er sådan lidt en loren tilgang til det her, man har.
Jeg troede sådan set, at det ville være noget, Venstre ville stå på mål for stadig væk på trods af økonomisk krise, men der var måske nogle undtagelser til det der velfærdsløfte, som stod med småt, og som jeg ikke fik med under valgkampen.
Lur mig om Venstres vælgere fik det med.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-06-04:
Jeg tror, Pernille Skipper får alt med.
For jeg har jo netop sagt, at vi støtter intentionen.
Vi står ved det velfærdsløfte, vi gav.
Så det kan man være helt tryg ved.
Pernille Skipper (EL), 2020-06-04:
Så det skal forstås sådan, at Venstre står ved det velfærdsløfte, også når der skal stemmes om et beslutningsforslag – altså Venstre støtter forslaget?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-06-04:
Betyder Venstres velfærdsløfte, som var en grundsten i Venstres folketingsvalgkamp, at man fortsat holder fast i, at man ønsker at dække det demografiske træk?
Og hvis man gør det og siger, at man kan finansiere det, kan man vel også stemme for det forslag, som Enhedslisten har fremsat?
Eller hvordan skal det forstås?
Troels Lund Poulsen (V), 2020-06-04:
Det skal forstås som det, jeg svarede før: at vi står ved det løfte, vi gav i valgkampen for et år siden.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-06-04:
Men så håber vi … [Lydudfald] … står ved, at pengene skal følge med, når der bliver flere børn og ældre, og man kan finde en finansiering til det.
Så kan man vel også stemme for et forslag her, som forpligter den siddende regering på, at det demografiske træk skal dækkes.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-06-04:
Der sagde jeg jo til fru Pernille Skipper, at vi skulle have en udvalgsbehandling, hvor vi så ser på: Hvad koster det her forslag?
For Enhedslisten har jo desværre glemt at finansiere det her beslutningsforslag.
Det er jo, som om det bare er noget, man trækker ned fra luften og så siger: Ja, det her kunne vi godt tænke os.
Der skal jo trods alt være rimelighed til, men vi har trods alt vist, hvordan vi vil finansiere vores velfærdsløfte.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-04:
Jeg anerkender jo netop, at velfærd er rigtig meget mere end bare at låse et tal fast til befolkningsvæksten, for det er også kvaliteten af trygheden, hvor godt man tager hånd om vores ældre, hvor godt man passer på vores børn.
Om ikke andet er det nok primært for, som Enhedslisten også skriver i bemærkningerne, jeg vil ikke sige for at drille, men for at udfordre Venstre og Socialdemokratiet i de udmeldinger, som de kom med i valgkampen.
Pernille Skipper (EL), 2020-06-04:
Det er fuldstændig korrekt.
Det er det.
Men jeg kan heller ikke helt lade være med at spørge om det.
Det er rigtigt, at kvaliteten er det afgørende.
Det er jo fuldstændig afgørende, at det pædagogiske personale er godt uddannet og er i stand til at tage sig af vores børn og hjælpe dem på vej i livet, men antallet af pædagoger og antallet af voksne på stuen er afgørende for, hvilken tid man har til at levere den kvalitet.
Det kan vel selv ikke Konservative benægte.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-04:
Men det er jo ikke det, der står i beslutningsforslaget.
Jeg mener ikke, at der står noget om antallet af pædagoger og noget om kvalitet osv.
Der står, at man skal låse det her fast i forhold til det demografiske træk.
Det synes vi bare er en forsimplet måde at gøre tingene på.
Så simpelt er det jo ikke, og det er jeg sikker på Enhedslisten også godt selv ved.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-06-04:
Det er et af de største illusionsnumre, der findes i dansk politik, at man sætter et ord som velfærd op til at forsvare, at man skal dræne skatteborgernes lommer derude og putte flere penge ind i statskassen.
For faktum er, at der ikke burde stå velfærd deroppe.
For offentligt forbrug er jo den korrekte betegnelse; at man vil forøge det offentlige forbrug år efter år, så politikerne herinde på Christiansborg, politikerne ude i regionerne og politikerne ude i kommunerne kan fortsætte deres vanvittige brug af borgernes skattekroner.
Hvis man bare kun brugte pengene på grundlæggende kernevelfærd, var vi nået langt.
Men det gør man ikke.
Man bruger dem på alt muligt andet.
Vi har tidligere debatteret i dag, at udgifterne til eksterne konsulenter ryger igennem taget – det gjorde de også under den seneste regering, og det gør de også under den her.
Nu er vi næsten oppe at runde de 12 mia. kr. Så bruger vi 8-9 mia. kr. på nogle jobcentre, der ikke leverer.
Vi har en forfejlet ikkevestlig indvandring, der koster 33-35 mia. kr. om året.
Der er mange penge, som vi bruger i det offentlige, som vi overhovedet ikke burde, og som intet – intet – har at gøre med grundlæggende kernevelfærd i skolerne, i dagplejen og i børnehaverne.
Så når man hører fra, ja, faktisk desværre bredt lige fra Venstre til Socialdemokratiet og til Enhedslisten, at vi bliver nødt til at følge det demografiske træk for at sikre penge til statskassen, så vi kan sikre grundlæggende kernevelfærd, så er det et falsum.
For det handler alene om, at man vil sikre penge til, at man kan kanalisere flere af dem ud til centraladministration og ledelse og alt muligt andet ude i kommunerne, regionerne og herinde i staten, som ikke giver gevinst for borgerne derude.
I Nye Borgerlige vil vi gerne bruge penge på grundlæggende kernevelfærd, men vi kan absolut ikke støtte, at man pr. automatik bare skal forøge statskassen med det demografiske træk, så politikerne har flere penge at lege med – aldrig nogen sinde.
Henrik Dahl (LA), 2020-06-04:
Tak for anledningen til at diskutere et rigtig vigtigt emne, nemlig hvordan man tager stilling til kvalitet.
Gør man det ved at se på ressourceforbruget eller ved at se på resultatet?
Hvis man vedtager, at kvaliteten af den offentlige velfærd er defineret ved ressourceforbruget, så er det jo klart, at når befolkningen f.eks. vokser eller bliver ældre, så er der ikke nogen vej uden om et større ressourceforbrug, hvis kvaliteten skal fastholdes.
Men det er jo bare ikke generelt sandt, at pris er lig med kvalitet.
Det er tit bare det dyreste.
Sådan er det i den private sektor, og sådan er det også i den offentlige.
Et rigtig godt eksempel på det er jo skolerne.
Det er jo meget veldokumenteret, at der ikke er nogen sammenhæng mellem, hvad det koster at drive skolevæsen i en kommune, og hvor gode resultater kommunens skolevæsen leverer.
Den eneste sammenhæng, man måske kan dokumentere, er en svag tendens til, at kommuner med meget høje udgifter til skoler har det med at underpræstere.
Kvalitet skal selvfølgelig måles på resultatet.
De bedste skoler, universiteter, hospitaler osv. skal jo være defineret som dem, der leverer de bedste resultater, ikke som dem, det koster flest penge at drive.
Vi går ind for, at den offentlige sektor leverer ydelser af høj kvalitet, men vi tror ikke, at høj kvalitet er defineret ved høje omkostninger, og derfor kan vi ikke støtte forslaget her.
Noget andet er så, at hvad ville der ske, hvis man låste omkostningsniveauet fast til befolkningsudviklingen?
Ja, der ville jo med garanti ske det, at offentlige organisationer mistede motivationen til at forbedre deres produktivitet, og mistede motivationen til at forbedre deres kvalitet.
Der ville ikke komme innovation i samme grad, som der ellers kommer, når man låser omkostningerne fast.
Så det forslag, Enhedslisten fremsætter, er et forslag, som med garanti giver faglig og produktivitetsmæssig stagnation i den offentlige sektor.
Og det er jo bare et yderligere argument for det, jeg allerede har afsløret, nemlig at forslaget ikke er et godt forslag, og derfor ikke bør støttes.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-06-04:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om Enhedslisten anerkender, at man kan gøre tingene på en anden måde, så man kan få mere grundlæggende kernevelfærd for de samme penge, og om Enhedslisten også anerkender, at man kan prioritere pengene i det offentlige anderledes, så man kan kanalisere dem over til grundlæggende kernevelfærd og så lade være med at bruge dem på andre ting, f.eks. på centraladministration og ledelse.
Pernille Skipper (EL), 2020-06-04:
Jeg mener faktisk, at jeg brugte en hel del af min tale på netop at sige, at det kan man.
Der er unødvendigt bureaukrati i det offentlige, der er unødvendige dokumentationskrav, der er mangel på tid til de ansatte.
Og der er mange ting, vi kan lære af corona, men en af de mange ting, som vi burde lære, er jo at se, hvad der sker, når vi beder pædagogerne om at organisere alting på en helt ny måde og gøre det selv, eller hvad der sker, når lærerne får at vide: Nu er det op til jer; her er en kæmpe opgave – løs den lokalt.
Og de brillerer; de laver jo de vildeste ting på rekordtid.
Så jeg synes da, at vi har fået bevis for mange ting, bl.a. velfærdssamfundets værd og alt muligt andet, men jo også, at de offentligt ansatte er ekstremt dygtige og arbejder vanvittig hårdt.
Og hvis nu vi satte dem fri, ville der nok være tid til noget andet – ja.
Men kan det gøre det i forhold til at sørge for, at man samtidig følger den demografiske udvikling?
Kan man spare så meget?
Nej, det tror jeg ikke, og man skal i hvert fald ikke gøre det, før man har fundet de besparelser.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-06-04:
Men Enhedslistens løsning er: Send flere penge.
Lad os tage minimumsnormeringerne – hvis man tager, hvor meget af tiden pædagoger er sammen med børnene, er det tal faldet fra 56 pct. til 51 pct.
Og hvis man hæver det tal til at ligge oppe på 56 pct. i stedet for på 51 pct., har man fundet de midler, altså hvad der ville svare til, at der var minimumsnormeringer i børnehaver.
Så var der jo ingen grund til at kanalisere flere penge til det.
Men hvis man ændrer arbejdsgangene – og det vil jeg gerne være med til – er der jo ingen grund til at kanalisere flere penge ud.
Når man snakker om det der med, at man sender førstegangsfødende hjem i Region Hovedstaden, så var det for at spare 927.000 kr., men samtidig bruger man mere end det på kunst til at udsmykke et nyt hospital.
Så pengene er derude i systemet.
Man vælger bare at prioritere dem på noget andet.
Pernille Skipper (EL), 2020-06-04:
Et politisk flertal har valgt at prioritere og har valgt rigtig mange dumme ting med unødvendigt bureaukrati, dokumentationskrav, som ikke er nødvendige.
Og jeg gentager: Der er al mulig grund til at sætte de offentligt ansatte fri.
Jeg tror ikke, det er Folketinget, der skal sidde herinde og lave flere regler eller arbejdsgange for daginstitutionerne, som det næsten kan lyde som om Nye Borgerlige ønsker.
Jeg synes, man skal sætte de offentligt ansatte fri og tro på, at de rent faktisk kan prioritere selv.
Men vi har jo haft eksperimentet, eksempelvis med omprioriteringsbidraget på sygehusene i mange år, hvor folketingsflertallet sagde: I skal finde besparelser på 2 pct. hvert eneste år, og det er et ansvar lokalt.
Der kom dårligere kvalitet.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-04:
Ja, sådan kan et folketingsvalg jo ændre meget, for i valgkampen kunne Socialdemokratiet støtte alle de her forslag – og mere til.
Det her er de projekter, som skal sættes i gang i 2021 i henhold til den blå plan, som vi offentliggjorde i marts 2019.
Og da den blev offentliggjort, sagde Socialdemokratiets formand, den nuværende statsminister, at Socialdemokratiet cirka ville det samme.
Nu går vi snart ind i 2021, og der skal snart laves en finanslov for 2021, så hvis man vil det samme, skal man altså have de her projekter i gang nu, for det er næste år, de skal gå i gang i henhold til planen, og Socialdemokratiet har jo sagt, at man vil det samme.
Thomas Jensen (S), 2020-06-04:
Hvad har ændret sig?
Ja, det er jo et godt spørgsmål, hr. Ole Birk Olesen.
Det, der har ændret sig, er, at folket har talt ved et folketingsvalg.
De har sammensat Folketinget på en anden måde, og på den måde, som det er sammensat, ønsker Socialdemokratiet og regeringen, at vi prøver at inddrage flere repræsentanter i beslutninger om infrastrukturen – altså et bredere forlig end det, som den nuværende transportministers forgænger evnede at gøre.
Og når vi ser på det, ville det jo, som jeg har sagt i min tale, være godt også at indhente de input, der er kommet på klimaområdet, og så om et samlet hele lave et forlig her bredt i Folketingssalen.
Det er ligesom det, der er målsætningen.
Så det kan godt ske, at det er træls for den forhenværende transportminister, at der er nogle, der vil lave tingene bredt, og at man ikke bare kan lave det blåt, men dér er vi altså af en anden observans i Socialdemokratiet.
Jette Gottlieb (EL), 2020-06-04:
Det er jo lidt beklageligt, men det er meget indlysende, når man ser, hvor meget mindre trængsel det skaber, når det foregår som kollektiv trafik.
Derfor kan det eksisterende vejnet sagtens bære alle busser efter omstillingen til elektricitet, og hvad der ellers er af muligheder.
Når alle busser kører grønt på de der veje, bliver der ikke trængsel i samme omfang, som der gør, når man kører i enkeltmandsbiler.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-06-04:
Jamen jeg kunne godt tænke mig at komme det lidt nærmere.
Vi er jo enige om, at den kollektive transport er vigtig, men anerkender Enhedslisten, at faktisk halvdelen af den kollektive transport, nemlig busserne, faktisk kører på asfalt?
Så det er derfor, at jeg nogle gange har lidt svært ved at forstå modstanden mod, at vi bygger den fysiske infrastruktur, der hedder veje, altså fordi det faktisk er en stor del af den kollektive trafik, der er afhængig af den.
Jette Gottlieb (EL), 2020-06-04:
Ja, det kan være, at man skal investere i at få hakket noget asfalt op – det er jo muligt, at man kan overbyde på den måde – men under alle omstændigheder vil jeg sige, at det jo altid er et spørgsmål om prioritering, og vi har nogle prioriteringer, der ligger meget forud for motorvejsprioriteringer, i form af kollektiv transport.
Man kunne også overveje, som man på et tidspunkt gjorde det i København, om ikke vandtransport også var en gavnlig mulighed, altså sådan som man har det med f.eks. havnebussen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-06-04:
Tak for det.
Fru Jette Gottlieb gav regeringen det gode råd, at Enhedslisten skulle inviteres med til de kommende trafikale forhandlinger, fordi de havde mange gode input.
Jeg husker, at der for nogle år siden, hvor forhenværende folketingsmedlem Per Clausen var trafikordfører for Enhedslisten, kom et beslutningsforslag om, at man ville indføre et motorvejsmoratorium.
Altså, om ikke for evigt skulle der dog i 10 eller 12 år, tror jeg, være et fuldstændigt stop for investeringer i motorveje.
Er det stadig væk Enhedslistens politik, at man sådan set ikke vil være med til at investere en eneste krone i motorveje i Danmark?
Jette Gottlieb (EL), 2020-06-04:
Jeg er af den opfattelse, at spørgeren leverer det ene gode argument efter det andet for, hvorfor den kollektive transport skal styrkes, forbedres og i øvrigt også billiggøres.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-06-04:
Så er det jo, man måske skulle ønske, at fru Jette Gottlieb prøvede at bo i Bøvlingbjerg eller i Thyborøn eller i Varde eller i Jelling.
Jeg kommer fra nabobyen til Jelling, og når man kommer til Jelling fredag eftermiddag, står der på alle de digitale skilte for busserne: Ingen aktuelle afgange.
Det er den måde, det fungerer på i en by som Jelling, som har flere tusind indbyggere.
Mange har jo også børn, der skal afleveres i institution, og nogle har også delebilordninger osv.
Det håber jeg bare at Enhedslisten vil tage med ind i deres fremtidige overvejelser i diskussionerne om privatbilisme.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-06-04:
Mange tak, formand.
Jeg vil forsøge at gøre det kort, da jeg glæder mig til at skulle tilbage til Sydjylland, hvor jeg i morgen har dagen spækket med grundlovstaler, og hvor jeg vil køre rundt i det sydjyske i bil.
Mange tak til LA for at fremsætte disse beslutningsforslag.
Der er jo ingen tvivl om, at vi er rigtig, rigtig mange, der ønsker at komme rigtig godt i gang med nogle anlægsinvesteringer.
Det skaber både vækst og arbejdspladser, og det vil vi rigtig gerne.
Vi vil rigtig gerne bakke op om forslaget og være med til at lave noget på vores veje.
Det er jo ikke, fordi vi som sådan har noget imod jernbaner eller den kollektive transport, men der er bare et par aspekter, som vi skal have med, inden vi begynder på den kollektive transport.
Det ene handler jo selvfølgelig om jernbanen og om, hvor slidt den er, og det om, hvordan vi skal få gang i den proces.
Det gør jo en forskel i fremtidens forbrug.
Det mener jeg at vi skal have en undersøgelse af, før vi kan tage fat i den kollektive trafik.
Vi bakker naturligvis op om forslaget.