Mai Mercado (KF), 2021-06-03:
I dag behandler vi så redegørelsen om folkeskolereformen, og man må jo sige, at resultatet er klart, og det er, at der ikke er de store forbedringer at spore på målsætningerne; igen er reformens målsætninger ikke indfriet.
Elevernes faglige resultater og trivsel er ikke blevet forbedret med folkeskolereformen, som det ser ud nu, og det samme gælder målsætningen om, at folkeskolen skal mindske betydningen af social baggrund i forhold til faglige resultater.
Den gennemsnitlige trivsel er nogenlunde uændret.
Men bag tallene ligger stadig væk, at der er i omegnen af 8 pct., som oplever grov mobning, såvel som at man ikke umiddelbart kan påstå, at inklusionen fungerer fuldstændig, som den skal.
Den sande skandale i det her er, at der i folkeskoleforligskredsen igennem mange år ikke har været et ønske om at få lavet de justeringer, der skal til, at dårlige reformelementer er blevet syltet i mange år efterhånden, fordi alle åbenbart har købt devisen om, at det tager mellem 5 og 15 år at implementere en stor reform.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at det kun er på folkeskoleområdet, man siger det, mens det ovre på beskæftigelsesområdet er sådan, at hvis der er elementer, der ikke fungerer i en beskæftigelsesreform, en førtidspensionsreform og lignende, så tager man fat i det, så får man lavet nogle undersøgelser, så får man sikret, at man får fulgt op, og at man får lavet de ændringer, som gør, at reformen opfylder sit formål.
Så det gør man ved rigtig mange andre reformer.
Folkeskoleområdet er det eneste, hvor man bare har accepteret, at det skal tage mellem 5 og 15 år, og hvem har i øvrigt rammesat det?
Jeg blev rigtig glad, da det blev lanceret, og jeg håber på, at det bliver brugbart, jeg håber, at det bliver lige præcis den vekselvirkning, hvor man får al praktikken og virkeligheden ind og får mødt de politiske holdninger, og jeg håber, at vi får et tæt samarbejde, og at det også bliver med de politiske partier.
Der er blevet sagt rigtig meget om den udvikling, der har været, fra folkeskolereformen blev indgået til i dag, men noget af det, jeg i hvert fald har noteret mig, er, at skyttegravskrigene er blevet mindre.
Jeg kan huske, at da jeg efter 2019 kom over og blev folkeskoleordfører, så kiggede jeg rundt i salen til den første debat, og så tænkte jeg, hold da op, der er ikke sket ret meget, siden jeg var folkeskoleordfører tilbage i 2013-14, for det var de samme kampe, det var den samme retorik, og der synes jeg dog der er sket noget siden hen.
Det er jo ikke det, forligskredsen har sagt igennem de mange år, hvor vi har påpeget, at vi bliver nødt til at lave ændringer.
Der har vi altså påpeget, at der er behov for justeringer.
Jeg kan simpelt hen ikke tælle antallet af gange, hvor jeg har stået i debatter og har sagt, at det ikke er en ny stor reform, som vi lægger op til, men vi bliver nødt til at få kigget på de reformelementer, som ikke fungerer i dag.
Og der kan jeg ikke rigtig finde ud af, om det ønske eller det signal, som regeringen egentlig lægger op til, nemlig at man gerne vil lave justeringer, så også korresponderer med den forestilling, jeg har om justeringer, eller om det, jeg egentlig opfatter som justeringer, i en socialdemokrats hoved bliver opfattet som en reform, men det må vi jo se på, når vi kommer dertil.
I hvert fald var det sådan i mange år for især Socialdemokraterne, at reformen var perfekt, man måtte ikke røre ved den.
Den berøringsangst har vi ikke haft på noget tidspunkt, og som andre ordførere også har sagt, så havde vi en mere distanceret tilgang, da vi gik ind i folkeskoleforligskredsen og var med, for den reform var ikke hundrede procent og hele vejen bygget på konservativ ideologi.
Så vi vil gerne tage fat om de elementer, som trænger til at blive forbedret.
Lad os starte med skoledagens længde.
Det er en lang skoledag i dag, og vi kan jo se ud af redegørelsen, at 83 pct. af udskolingseleverne vurderer, at den er for lang, og det er 68 pct. på mellemtrinet.
Det, der jo bliver helt interessant, er jo, at det altså er noget højere end før reformen, så der er for mange elever, som synes, at de går for lang tid i skole.
Hvis det så bare var en spændende og interessant og en varieret skoledag, som de oplevede, kunne man måske bedre købe ind på det, men når de ikke synes det, er der i hvert fald nogle ting, som skal ændres.