runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stine Brix (EL), 2017-11-23:
Jeg vil i hvert fald sige herfra, at jeg øjner en god mulighed for, at der kunne stikkes en kæp i hjulet for ambitionerne i regeringsgrundlaget om at tvinge kommunerne til at konkurrenceudsætte mere.
Jeg synes også, der er nogle gode muligheder for en ny KL-ledelse for at undgå, at det her vil være scenariet, og det synes jeg jo personligt vil være meget, meget glædeligt.
For jeg synes, det ville være rigtig tosset at konkurrenceudsætte, udlicitere og privatisere mere, end vi allerede gør.
Men vigtigst af alt har jeg utrolig svært ved at forstå, hvorfor det er blevet regeringens og især også Liberal Alliances holdning, at det er noget, der bedst besluttes herinde.
Så lad det være mit sidste spørgsmål til ministeren: Hvorfor er det egentlig overhovedet, at ministeren mener, at regeringen og Folketinget skal bestemme, hvor meget der skal konkurrenceudsættes ude i kommuner og regioner?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-11-23:
Jeg takker Enhedslistens ordfører for omsorgen for regeringens muligheder.
I forhold til det konkrete opfatter jeg det sådan, at der er et flertal i Folketinget, som afventer regeringens udspil.
Det er der forskellige synspunkter på.
Jeg lagde mærke til, at der blev sagt, at der ikke bliver givet vetoret til KL.
Det svar sætter jeg stor pris på.
Og derfor fortsætter vi arbejdet og tager dialogen med det eller de partier, der vil være interesseret i at tale med regeringen.
Ja, jeg tænkte, at jeg lige ville tage ordet igen, selv om det jo egentlig er Enhedslistens debat og ikke min debat.
Jeg har jo svaret en gang, kan man sige, men da man jo ikke kan svare på spørgsmål i første runde, syntes jeg, det var naturligt at gå op på talerstolen en gang til.
Forespørgerne var lidt utilfredse – sådan opfatter jeg det – med ikke at få et klart svar på det spørgsmål.
Og det er jo, fordi svaret på det spørgsmål er, at det udspil kommer i det nye år.
Det er svaret på spørgsmålet, og derfor er det jo svært at oplyse om, hvordan det bliver, da det ikke er udformet endeligt endnu.
Den næste ting er, at det, vi siger, er, at der engang var nogle obligatoriske måltal, som var aftalt mellem VK-regeringen og Kommunernes Landsforening, og der står i regeringsgrundlaget, at det vil vi arbejde med igen, men jeg har understreget i dag, at det ikke er sikkert, at det kommer til at blive på samme måde, som det var under den daværende regering.
Det er nogle af de overvejelser, vi har, og derfor vil jeg også gerne takke for de mange bidrag, der har været på tværs af partier om de tanker, man har om det her område.
For et er jo, at man kan være imod regeringens sådan grundidé, men hvis den nu bliver til noget alligevel, kan man jo stadig godt have gode indspark til, hvordan man så kunne gøre det.
Så derfor synes jeg, det har været meget nyttigt at høre de mange forskellige indlæg.
Det er vi blevet enige om, og det sætter jeg stor pris på.
Men jeg står her og først og fremmest, fordi jeg synes, det vil være mest rimeligt, at der også er mulighed for at stille spørgsmål til ministeren.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-23:
Jeg synes bare, at nu har vi skaffet os rigtig meget erfaring – been there, done that – og nu kan vi se, at den klogeste beslutning jo i virkeligheden er at vælge at løse opgaven så tæt på borgeren som overhovedet muligt, og at det er de folkevalgte, der er der, som også bedst ved, hvad det så er.
Carl Holst (V), 2017-11-23:
Men ordføreren svarede ikke på mit spørgsmål.
Anerkender ordføreren – da vi ikke dømmer kun på holdninger, men også på handlinger – at ordførerens parti var med til at spare de 132 mio. kr., hvad der netop var med til at sætte fokus på økonomi, hvad der netop var med til, at man ikke så på kvalitet, og netop var årsagen til, at vi bl.a. så nogle meget uheldige konkurser på plejehjemsområdet?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-23:
Altså, det er jo også et ideologisk spørgsmål.
Men når alle her fra talerstolen appellerer til sund fornuft, tænker jeg, at det også er vigtigt, at vi får en grundig drøftelse med hinanden om, hvem det så er, der faktisk er i stand til at træffe den rigtige beslutning i forhold til den enkelte borger.
Hr. Carl Holst nævner plejeområdet, og der minder jeg bare om, at der har været rigtig, rigtig mange vanvittig dyre konkurser.
Det har kostet kommunerne rigtig mange penge at stå med de her mange, mange forskellige konkurser – i øvrigt i alle mulige forskellige afskygninger og nogle gange med risiko for, at man skulle ud at forsyne ældreområdet med personale, som man faktisk ikke havde, indkalde folk på overarbejde, og hvad det nu ellers førte med sig.
Jeg tror stadig væk på, når vi kigger på den borgernære velfærd, at det er kommunerne, der bedst er i stand til at vurdere, hvad behovet er – om det er i Ringkøbing, eller om det er i København.
Carl Holst (V), 2017-11-23:
Tak til ordføreren.
Jeg hæftede mig ved ordførerens bemærkning om, at man skal have en demokratisk tilgang til det her.
Man kan jo også have den demokratiske opfattelse, at det her drejer sig om enkeltindividet i demokratiet, nemlig borgeren, og sikringen af borgerens frie valg, idet jeg refererer til beslutningen i 2013 under den daværende socialdemokratisk ledede regering støttet af SF og Enhedslisten, hvor man netop reducerede i forhold til kravet om antallet af leverandører til plejehjem.
Man sparede 132 mio. kr. Og Venstre og andre gode partier var imod, fordi man netop sagde, at konsekvensen af det her var, at det nu blev prisen, der var afgørende, og ikke kvaliteten.
Må jeg anmode ordføreren om at have et blik for, at det her kan være demokratisk for borgeren og ikke kun være demokratiet i forhold til de folkevalgte.
Stine Brix (EL), 2017-11-23:
Tak for det, og tak, fordi ministeren stiller sig til rådighed.
Jeg har jo også læst forslaget til vedtagelse fra regeringspartierne og Dansk Folkeparti, og det, jeg hæfter mig ved, er jo, hvad der ikke står.
Der står jo ikke, at Folketinget er enige om, at det er en god idé at indføre obligatoriske måltal.
Og jeg synes også, at det på baggrund af den debat, vi har haft i dag, er højst usikkert, om der egentlig er et flertal for det.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens overvejelse: Hører ministeren det samme som jeg, altså at der faktisk ikke er et flertal her i Folketinget for at tvinge kommuner og regioner til at konkurrenceudsætte en vis andel?
Carl Holst (V), 2017-11-23:
Også tak til ordføreren fra mig.
Jeg kunne godt tænke mig at blive oplyst om og få en fornemmelse af, hvor Alternativet egentlig er henne i spørgsmålet om løsningen af velfærdsopgaver.
Er Alternativet imod, at man gør brug af ikkeoffentlige tjenesteydelser, selv om det er en offentlig forpligtelse, og imod, at man udliciterer det?
Kunne man forestille sig inden for beskæftigelsesområdet eller andre områder, at det var det ikkeoffentlige, der løste opgaverne?
Og er Alternativet principielt imod det?
Så vil jeg gerne spørge ordføreren, om han er enig med mig i, at det ikke er fair at kalde det privatiseringer, når det tydeligt drejer sig om udlicitering; at det altså stadig væk er en offentlig forpligtelse, men leveret af nogle andre.
Er ordføreren enig med mig i, at det ikke er en fair politisk retorik?
Torsten Gejl (ALT), 2017-11-23:
Mange tak.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig fint, at Enhedslisten nu sætter fokus på det ved sådan en forespørgselsdebat her, hvor vi alle sammen prøver at blive lidt klogere på, hvad det er, der er på vej, og hvad der sker, og hvad status er.
Jeg anerkender selvfølgelig, at det ikke direkte handler om privatisering alene, fordi det jo ikke kun er private, der kan byde på de her ting, der åbenbart skal tvangsudbydes.
Det her tvinger i hvert fald det offentlige til at konkurrenceudsætte et antal opgaver – sådan må det vel forstås, når det er måltal – og her er vores holdning, at det skal kommunerne gøre lige præcis i det tempo, som kommunerne selv synes.
Det er ikke kun, fordi der er en del historier om, at private firmaer ikke har kunnet varetage opgaven ordentligt, men også fordi jeg synes, jeg mangler belæg, jeg mangler forskning, jeg mangler dokumentation for, at den del af det, der vil blive privatiseret, er bedre end den offentlige opgaveløsning.
Derfor lytter vi også til KL's egen formand fra Venstre, Martin Damm, der er imod det her.
I Alternativet har vi en kæmpestor tillid til, at kommunerne kan finde ud af at løse deres opgaver selv og træffe deres egne valg.
Vi synes, det er fint med den her debat, og der er åbenbart noget på vej.
Det er svært at vide, hvad det er, men nu er Alternativet, som er et nyt parti, i hvert fald rigtig godt opdateret på dagsordenen nu og på den debat, der er i Folketinget om det.
Og det er et af de parametre, jeg i hvert fald vil holde regeringen op på, når der kommer de her forslag, altså hvad med meningen, hvad bliver der af meningen?
Vi kommer f.eks. til at opleve situationer, hvor kommuner skal konkurrenceudsætte nogle opgaver, som det er fuldstændig meningsløst for dem at konkurrenceudsætte.
Det er i hvert fald et parameter, som Alternativet har med i de videre forhandlinger.
Men tak til Enhedslisten for at rejse det her, og tak til alle for at bidrage med god information.
Ja, det sidste er jeg enig med hr. Carl Holst i.
Så snævert kan man ikke se på det.
Med hensyn til om vi fuldstændig er imod enhver form for udlicitering, er svaret nej.
Der er jo masser af situationer, hvor private går ind og løser opgaver fint, eller det kan være civilsamfundsorganisationer, der løser dem fint.
Hvis man skulle være en lille smule visionær – og det er egentlig ikke for at starte en ny debat – kunne det da være spændende at se på, hvem der ellers kunne byde ind.
Hvordan ville civilsamfundsorganisationer og not for profit-organisationer i højere grad kunne komme til at byde ind på nogle af de her opgaver og varetage nogle af de her opgaver?
Jeg har enorm meget tiltro til, at not for profit-organisationer på den rigtige måde kan komme ind og løse opgaver i Danmark, de endnu ikke løser, og med en meget høj kvalitet.
Så når jeg tænker lidt visionært, er det måske den vej, som jeg synes det kunne være spændende at se på.
Carl Holst (V), 2017-11-23:
Jeg synes, det er fint og godt, at ordføreren er visionær, og jeg synes, det er relevant at spørge: Hvem skulle det ellers være?
Det er måske der, at man for at finde ud af, hvem det ellers kunne være, kunne have den tilgang, at man spørger og tager et udbud.
Så på den måde er der måske ikke så langt mellem det, som regeringen lægger op til, og det, som ordføreren gør opmærksom på.
Og så er jeg meget enig med ordføreren i, at vi selvfølgelig skal værne om det kommunale selvstyre.
Andreas Steenberg (RV), 2017-11-23:
I tirsdags blev en masse mennesker valgt til at tage vare på deres lokalsamfund i en kommune eller en region.
I Radikale Venstre vil vi gerne lade de mennesker få lov til at gøre netop det sammen med borgerne i kommuner og regioner.
Vi er et parti, der gerne vil, at borgerne bliver inddraget i de beslutninger, der skal træffes om deres egen hverdag, og det mener vi at de bedst bliver via kommuner og regioner, hvor man beslutter det så tæt på borgerne som muligt, og ikke ved, at vi sidder her i Folketinget og beslutter alting.
I Radikale Venstre ser vi både fordele og ulemper ved udbud.
For os er det vigtigste, at den enkelte kommune eller region har gennemdiskuteret, hvorfor og hvordan man sender i udbud, hvad formålet med et udbud er, og hvilke krav man stiller i forhold til innovation, overenskomst, eller hvad det nu kan være.
For os giver det ikke mening med tvangsudbud, som vi vedtager her i Folketinget.
Det kan der komme dårlige og uigennemtænkte udbud ud af.
Derfor vil vi gerne lade det være op til den enkelte kommune eller region at beslutte det.
Borgerne har lige valgt deres repræsentanter til kommuner og regioner.
Lad os nu lade de nye og gamle folkevalgte beslutte, hvad der skal ske i deres lokalområde, også når det kommer til udbud.
Torsten Gejl (ALT), 2017-11-23:
Midt i den her dejlige enighed er der jo også nogle uenigheder.
Ja, man kan spørge, men hvis det tvinges igennem, synes jeg, det er at gå på kompromis med kommunernes selvstyre.
Det er dér, jeg synes at det alt for let kan komme til at skabe meningsløshed.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-24:
Jeg har så meget tillid til Folketingets evne til at overskue tingene, at jeg ikke tror, at det bliver et fuldstændig forvirrende forløb, hvis man vedtager én ting i dag og der så i øvrigt kommer en anden pakke.
Man skal lige huske, at vi jo stod i en meget alvorlig situation – og det gør vi stadig væk – hvor kuglerne fløj om ørerne, og vi diskuterede, hvad vi kunne gøre for vidnerne.
Det er det, vi har brugt lidt tid på, og det er det, der på baggrund af de drøftelser kommer til at indgå i vores udspil.
Men vi synes ikke, at det skal afholde os fra at få vedtaget det her.
Så er det i hvert fald på plads.
Josephine Fock (ALT), 2017-11-24:
Jeg synes, det er superpositivt, at regeringen har taget sig tid til at snakke med dem, der faktisk ved noget om tingene.
Der må ministeren egentlig ikke misforstå mig.
Jeg synes, det er en rigtig god idé med et vidneudspil.
Jeg kunne bare godt tænke mig, at vi så tingene i en sammenhæng, for som flere ordførere også har nævnt oppe fra talerstolen, er det jo ikke det, at den udmålte straf bliver hævet med en tredjedel, der nødvendigvis afskrækker en person fra at true vidner.
Der skal jo langt, langt flere ting til, og derfor synes jeg, at det ville være så rart, hvis tingene var i en sammenhæng, så der både var nogle forebyggende indsatser og nogle konkrete tiltag over for vidner, f.eks. at de kunne lade sig videoafhøre osv., og så måske også en strafskærpelse, i stedet for at vi sådan skal hakke det op i delelementer.
Så jeg vil anbefale ministeren, at man kæder det hele sammen.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-24:
Altså, vi er ikke kommet med et vidneudspil endnu i regeringen.
Det, vi behandler i dag, er på baggrund af, at vi har syntes, det var vigtigt hurtigt at sende det signal som samfund, at vidner er noget, vi skal beskytte, og at det skal koste noget ekstra, hvis man truer vidner.
Zenia Stampe (RV), 2017-11-24:
Det er simpelt hen bare for at forstå, hvad det er, vi muligvis stemmer ja til.
Lad os sige, at man har truet en person og denne person har relation til en bande.
Men er det rigtigt forstået, at vi så har sådan en trappemodel, hvor vi faktisk har tre led, altså straffen plus en forhøjelse plus en til forhøjelse, eller hvordan skal det forstås?
Josephine Fock (ALT), 2017-11-24:
Tak til ministeren for talen.
Jeg vil også spørge ind til det her vidneudspil, fordi det, jeg jo i virkeligheden rigtig godt kunne tænke mig, var, at man kunne se tingene i en sammenhæng.
Derfor undrer det mig egentlig, at ministeren fremsætter den del af lovforslaget, som handler om vidnebeskyttelse, nu her inden vidneudspillet kommer.
Hænger tingene ikke sammen, og kan ministeren i virkeligheden ikke sørge for, at tingene hænger sammen, sådan at vi får det som en samlet pakke, der handler om vidnebeskyttelse?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-24:
Det synes jeg er en fuldstændig urimelig måde at lave politik på, altså at forvente, at ministeren så skal kunne stå herfra og nævne alle strafferammer og de mulige og umulige ting i det, og hvad det så vil føre til.
Altså, fru Zenia Stampe ved jo lige så godt som jeg, at når man tager udgangspunkt i, hvilken straf folk skal have, handler det også om forbrydelsens karakter, og hvad det betyder.
Og derfor kan man ikke bare give ét svar på det.
Det forstår jeg ikke skal gøres til en stor konflikt.
Altså, hvis man kan få alle de svar, man vil have, ved at stille spørgsmålene, så vil jeg rigtig, rigtig gerne sørge for, at man får de svar.
Men jeg synes, at det er lidt vildt at sige, at det er præcis der, straffen er, for det kommer jo an på forbrydelsens karakter.
Zenia Stampe (RV), 2017-11-24:
Jeg ved ikke helt med den der jernnæve, som jo ikke ligefrem er vores kop te, men jeg synes, at hr. Søren Pape Poulsen er en sympatisk mand.
Men jeg bliver bare nødt til at sige, at det ikke er første gang, vi har en debat om stramninger, hvor ministeren ikke helt er i stand til at redegøre for, hvilke konsekvenser de her stramninger har.
Det bekræfter mig jo bare i, at det er ren symbolpolitik.
Det er jo bare at sige, at nu strammer vi yderligere.
Og så kommer man med en procentsats uden overhovedet at vide, hvad den procentsats så kommer til at betyde i praksis.
Det er fair nok; vi stiller en masse spørgsmål, og vi synes også, at det er et vigtigt område.
Men at fægte i blinde eller at stramme i blinde synes vi simpelt hen bare er ukvalificeret.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-11-24:
Jeg synes, det er positivt, at regeringen har tænkt sig at komme med en egentlig pakke i stedet for alene at komme med det her, for jeg synes, det her lægger fint op til, at man vil kunne supplere det på en række punkter for at sørge for bedre vidnebeskyttelse.
Det har vi selvfølgelig også nogle forslag om eller input til hvordan man kunne gøre.
Men jeg er nysgerrig på regeringens udspil, og hvad der kunne være i det.
Noget af det, der optager os – der er flere forskellige ting – men noget af det, der særlig har optaget os i den seneste tid, er, at de her bandemedlemmer jo altså spreder meget, meget stor utryghed, bl.a. blandt vidnerne, når de står uden for retssalene, og når de poserer i medierne.
Det synes vi simpelt hen er uacceptabelt.
Så indeholder det forslag, regeringen kommer med, en måde, hvorpå vi kan gøre selve behandlingen af de her vidner pænere, mere tryg, eller er der ikke noget i den retning?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-24:
Uden at stå her og sige, hvad vores udspil indeholder, vil jeg sige, at det er klart, at fokus er på, at det at vidne skal være trygt.
Det at stille sig på samfundets side skal være trygt.
Det har vi nogle forslag til.
Og jeg er meget overbevist om, at meget af det, vi kommer med, vil være noget, som hr. Peter Kofod Poulsen synes er en rigtig god idé.
Så kommer vi til at drøfte hvordan, for vi skal jo skaffe et flertal for de udspil, vi kommer med.
Men jeg tror, at det som udgangspunkt vil imødekomme flere af de tanker, som jeg normalt hører Dansk Folkeparti har.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-11-24:
Jeg bliver nødt til at være meget konkret, for hver gang regeringen siger, at man kommer med noget, der er godt, ender det jo ligesom udspillet om ungdomskriminalitet, hvor vi mildest talt ikke var særlig imponerede.
Men for at tage et andet konkret eksempel, som jeg da håber regeringen vil tage med i hatten, når man skal præsentere sit eget udspil, vil jeg sige, at vi i Danmark ikke har været særlig gode til faktisk at bruge de muligheder, vi har, for videoafhøring – bruge det som et redskab, så folk ikke nødvendigvis skal sidde ansigt til ansigt med de her folk i retterne rundtomkring.
Så jeg kunne måske bare skynde mig her, før min taletid løber helt ud, at skyde det på banen og spørge ministeren: Hvad mener ministeren om det, og er det noget, som man vil tage med videre i pakken?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-24:
Der vil jeg så gerne bevæge mig ud og sige, at udspillet kommer før jul.
Vi har nogle gange haft sådan en øvelse her, hvor jeg siger, at nu kommer der en pakke, og så kommer der en afhøring af mig, med hensyn til hvad der så kommer i den pakke.
Det står jeg jo ikke og siger her på forhånd.
Det skal forstås, som det er, altså at vi hæver straffen med en tredjedel.
Så vil jeg i øvrigt opfordre spørgeren til at stille nogle meget konkrete spørgsmål, som vi kan svare på under udvalgsbehandlingen, for det vil jeg rigtig gerne gøre for at give nogle eksempler.
Jeg kan godt forstå, at der er nogle, der siger: Hvad betyder det her egentlig?
Problemet er, at det jo kommer an på kriminalitetens karakter, truslens karakter, hvad det er, det betyder.
Derfor kan man jo ikke bare give ét svar her fra talerstolen, og det er derfor, jeg sådan set meget, meget gerne vil give en række eksempler.
Trine Bramsen (S), 2017-11-24:
Lovforslaget her har til formål at skærpe straffen for vidnetrusler og hærværk mod bl.a. overvågningskameraer i udsatte boligområder.
Indledningsvis skal jeg sige, at det er utrolig vigtigt at få fokus på vidnerne.
I Odense har vi set, hvordan både hjemløse, tatovører og andre er blevet truet af bandegrupperinger.
Jeg har mødt nogle af ofrene, som har fået ødelagt deres liv, fordi de er stået frem, fordi de har hjulpet politiet.
De tør ikke længere være i deres hjem, de er bange for at gå på gaden – og altså alt sammen, fordi de har bidraget til opklaringen af alvorlig kriminalitet, fordi de har fortalt om, at de er blevet afpresset eller er blevet bedt om at betale beskyttelsespenge på anden vis.
Vi har også set, hvordan politiets kameraer er blevet smadret af banderne.
I Odensebydelen Vollsmose er de blevet pillet ned eller direkte ødelagt af banderne.
Det er selvsagt ikke rimeligt, og derfor skal det have en hård konsekvens at stå bag den form for kriminalitet.
Lovforslaget indeholder for det første et forslag om at skærpe straffen for vidnetrusler med en tredjedel i forhold til det gældende niveau og for det andet et forslag om at skærpe straffen for hærværk mod ting, der tjener til at forebygge eller bekæmpe kriminalitet, med halvdelen i forhold til den straf, som ville være blevet idømt efter de regler, der gælder i dag.
I Socialdemokratiet kan vi støtte begge dele.
Men som jeg har sagt så mange gange før her fra den her talerstol, og som jeg dermed nu gentager, kan straf ikke stå alene.
Når man taler med vidnerne, fremgår det, at det ikke er nok, at gerningsmanden kan se frem til en hårdere straf; vi skal også beskytte vidnerne langt bedre, end det sker i dag.
For det, at vidner tør gå til politiet og oplever, at de bliver beskyttet, er jo forudsætningen for, at de gør det.
Og det er forudsætningen for, at politiet får de udsagn, som de kan bruge til at fange og retsforfølge de kriminelle.
Nogle af de vidner, jeg har mødt i forbindelse med truslerne i Odense, fortryder den dag i dag, at de hjalp politiet.
De har oplevet et langsommeligt retssystem og ankesager, der trækker ud i en uendelighed, og de har ikke følt sig ordentligt beskyttet under sagerne.
De har ikke følt sig ordentligt hjulpet af myndighederne, bl.a. hvad angår muligheden for at kunne bo et alternativt sted, mens sagerne kørte.
Så kære minister og kære kolleger her i Folketinget: Det kan vi simpelt hen gøre bedre, og det skal vi gøre bedre.
Vi støtter forslaget her i dag, men lad os sammen finde løsninger på, hvordan vi beskytter vidnerne bedre, ud over at straffe dem, der truer dem.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-11-24:
Tak for det.
Forslaget her udmønter en politisk aftale om bandepakken, som vi sammen med Socialdemokratiet og regeringen indgik her i forsommeren, og forslaget rummer konkret to initiativer.
Det er selvfølgelig rigtig godt, og det er selvsagt et forslag, som vi sagtens kan støtte.
Vi har jo også været med til pakken hele vejen igennem.
Trusler mod vidner er fuldstændig uacceptabelt.
Vi kan selvfølgelig ikke acceptere, at man forsøger at sætte vores retssystem og retfærdigheden fuldstændig ud af kraft ved hensynsløst at true folk, der måtte vide noget.
Det skal vi ikke acceptere.
Vi skal stå på vidnernes side.
Kommer vi så helt i mål ved at vedtage den her strafskærpelse på en tredjedel?
Nej, det tror jeg er lidt naivt at tro.
Jeg tror, man må se i øjnene, at det her er et område, som vi skal blive ved med at have fokus på, og at det ikke alene er straffen over for bandemedlemmerne, der truer, der kommer til at løse det.
Der skal rigtig mange initiativer til at sikre, at folk trygt kan henvende sig, så vi sikrer, at de mennesker, der måtte vide noget, kan hjælpe os med at få sat de bandekriminelle i fængsel.
Som det andet initiativ foreslås det at skærpe straffen for kriminalitet, der ødelægger de ting, der kan virke forebyggende eller kriminalitetsbekæmpende.
Det kan være videokameraer, som konkret nævnes i forslaget.
Det er en rigtig god idé.
Fra Dansk Folkepartis side er vi meget optagede af at få rullet noget mere videoovervågning ud, og derfor er det selvfølgelig også uacceptabelt, når folk forsøger at ødelægge det, både fordi det skader vores tryghed, men også fordi det jo bekæmper os i den kamp, vi er i, mod organiseret kriminalitet, mod banderne.
Derfor kan vi selvsagt også støtte den her del af forslaget.
Så vi støtter forslaget – og tak for det.