runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2018-02-06:
Det vil sige, at det åbenbart er fint for Enhedslisten – nu ved jeg så, hvordan Enhedslisten tænker – at der er rigtig mange, der er på førtidspension, og hr. Finn Sørensen synes sådan set, at man bare burde rulle det tilbage til dengang, da der var rigtig mange på førtidspension, som det rent faktisk er lykkedes at få i fleksjob og andet.
Det er helt fint.
Sådan er det simpelt hen, når verden er perfekt.
Er det sådan, det skal forstås?
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Man må sige, at det var da en dejlig plat udlægning af det, jeg har sagt to gange her fra talerstolen, nemlig at vi er varme tilhængere af – det var vi dengang, og det er vi i dag – at man tilbyder borgere, der har mulighed for at komme tilbage på arbejdsmarkedet, hjælp til det.
Og der var også dengang, da man lavede den reform, de fornødne redskaber, som forligspartierne bare ikke ønskede at bruge, fordi der skulle spares 1,9 mia. kr. om året – det skal der åbenbart stadig væk – voksende til ca. 4 mia. kr. på længere sigt.
Hans Andersen (V), 2018-02-06:
Tak for det.
Ordføreren og jeg havde sådan en udveksling af synspunkter lige før.
For at følge op på det skal jeg bare høre, om hr. Finn Sørensen fik det hele med, for det, jeg sagde, var jo, at med den præcisering, vi nu laver, vil en mindre andel af førtidspensionister få en tidligere tilkendelse i tråd med intentionerne bag reformen.
Den tidligere tilkendelse ventes at føre til et tilsvarende lavere antal af personer i ressourceforløb.
Og derfor tænker jeg, at i dag må hr. Finn Sørensen være en meget glad mand, for jeg har jo forstået, at det sådan set har været et af formålene med at stille den næste forespørgsel og et af målene med hr. Finn Sørensens politiske arbejde, at vi faktisk nu sikrer, at der bliver tilkendt flere førtidspensioner.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Jeg synes, at vi skal forholde os til de udmærkede tal, vi har.
Vi kan jo bare gå tilbage til september måned sidste år, hvor ministeriet var så venlig at udsende nogle plancher om, hvilken situation de mennesker, som har afsluttet et ressourceforløb, befinder sig i, og det er under 3 pct., der er kommet i ordinært arbejde.
Det taler jo sit klare sprog om, at den her reform ikke har ført til, at flere er kommet i ordinær beskæftigelse – ud over de måske knap 3 pct.
Bent Bøgsted (DF), 2018-02-06:
Det er sådan lidt tricky, for på den ene side bliver der sagt, at man laver lovændringer, og nu bliver det rigtig strammet op, og på den anden side bliver der sagt, at det er præcisering af eksisterende lovgivning.
Det vil sige, at der ikke er noget i selve lovgivningen, der som sådan ændres, ud over at man præciserer, hvordan reglerne skal tolkes.
Det er sådan, jeg har forstået det.
Ellers må hr. Hans Andersen rette mig i den forståelse.
Men det er en præcisering af de eksisterende regler, det er det, jeg har forstået.
Men problemet er vel, at hvis man ikke rigtig har forstået hensigten med det, som forligskredsen har villet her, så står vi i den samme situation – at der ikke sker nogen ændringer.
Det kan være lige svært.
Er det sådan, at man har aftalt med Ombudsmanden, at Ombudsmanden griber ind, hvis ikke kommunerne følger reglerne?
Eller hvordan er det, man kontrollerer, at de så følger de nye regler?
Hans Andersen (V), 2018-02-06:
Sådan har det ikke været alle steder tidligere ifølge den opfattelse, man har haft i kommunerne.
Det næste er, at det er en forudsætning for at iværksætte et ressourceforløb, at kommunen kan pege på indsatser, hvor man har en realistisk forventning om, at borgeren kan drage nytte af den indsats og udvikle sin arbejdsevne.
Det er den anden ting, det skal skabe klarhed om.
Så ja, der kommer til at ske præciseringer af selve lovteksten.
Bent Bøgsted (DF), 2018-02-06:
Hr. Hans Andersen siger, at det her med at få tilkendt førtidspension uden at have været i ressourceforløb kunne man ikke tidligere.
Men hvis kommunen afgjorde, at det var et åbenlyst tilfælde, så kunne man få tilkendt førtidspension uden at deltage i ressourceforløb.
Det kunne man også før.
Det kan man så også med de nye regler.
Det strammer man op, man præciserer, at nu skal det være lidt mere klart.
Men det er bare det, at det er de samme, der skal sidde og afgøre det, uden at rehabiliteringsteamet rigtig har indflydelse på det.
Hvordan vil man sikre, at de så også lever op til de regler?
Hvordan vil man gribe ind, hvis ikke de gør det?
Karsten Hønge (SF), 2018-02-06:
Jeg er jo helt enig med hr. Finn Sørensen i, at situationen de senere år åbenlyst har været, at der har været tildelt for få førtidspensioner.
Altså, i omegnen af en tredjedel af en fødselsårgang blev sendt på varig offentlig forsørgelse i 2011.
I 2014 var det så faldet til 14.000, men jeg vil stadig væk spørge: Er det en fair måde at behandle mennesker på, at man skubber dem ud af arbejdsmarkedet?
Hvad er refleksionerne i Enhedslisten over, at 17.000, altså en tredjedel af en fødselsårgang, sendes på førtidspension?
Er det et fair niveau at ligge på, eller kunne Enhedslisten forestille sig, at man brugte værktøjer til at fastholde mennesker på arbejdsmarkedet?
Torsten Gejl (ALT), 2018-02-06:
Mange, mange tak.
Det var angående kronologien, nemlig at der er kommet en fremrykket delevaluering, som nu har haft den her konsekvens.
Men hovedevalueringen, altså den, der skulle være kommet i 2017, kommer jo først i løbet af 2018, så vidt jeg forstår.
Har jeg forstået det rigtigt, at det kan være, at den sidste regulering af den her reform for at imødekomme de problemer, der er, først kommer i efteråret 2018 eller måske først i 2019?
Hans Andersen (V), 2018-02-06:
Jeg forventer, at den samlede evaluering foreligger her i løbet af meget kort tid.
Så skal vi drøfte det i forligskredsen, og der har vi jo endnu ikke sat dato på, hvornår vi gør det.
Og så skal vi jo forholde os til, om det i givet fald fører til, at vi skal lave ændringer, som skal munde ud i noget ny lovgivning.
Der forventer jeg sådan set, at denne nye lovgivning så skal vedtages i det kommende folketingsår, som starter i efteråret 2019.
Og det kan jo så ske umiddelbart efter det.
Hans Andersen (V), 2018-02-06:
De nuværende regler er sådan, at hvis det er helt åbenlyst, at der ingen arbejdsevne er, kan man tilkende en førtidspension på det foreliggende grundlag.
Det gør kommuner også.
Men der er nogle kommuner, der har haft den opfattelse, at hvis ikke det er helt åbenlyst, at der ingen arbejdsevne er, så skal man iværksætte ressourceforløb for at få afklaret, om der kan være en arbejdsevne.
Den præcisering, vi nu laver, er, at det ikke er nødvendigt i alle tilfælde.
Der kan man også tilkende en førtidspension.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Bliver det så også præciseret, hvad der menes, når der står, at det skal være realistisk at udvikle arbejdsevnen?
Eller er det bare det, der kommer til at stå?
For hvis det ikke er andet end det, der kommer til at stå, vil det jo igen være fuldstændig overladt til kommunerne at fortolke muligheden for at udvikle arbejdsevnen.
Og et spørgsmål mere: Bliver der lavet om på bestemmelsen om, at det skal være helt åbenbart formålsløst at udvikle arbejdsevnen, før der må gives en førtidspension?
Det er jo indlysende.
Hans Andersen (V), 2018-02-06:
Det, vi jo også præciserer, er, at kommunerne jo ikke skal sende borgere i ressourceforløb, hvis der ikke er et perspektiv for muligheden for at udvikle arbejdsevnen.
Den præcisering foretager vi også.
Og igen vil jeg spørge, om hr. Finn Sørensen ikke efterhånden bliver en meget glad mand, som dagen nu skrider frem, med denne præcisering også.
Laura Lindahl (LA), 2018-02-06:
I 2013 lavede man en temmelig omfattende reform af fleksjob og førtidspension, og det var jo, fordi det daværende system havde en række svagheder.
Vi synes, at for mange blev placeret permanent på førtidspension, selv om de underliggende helbredsmæssige problemer ikke nødvendigvis var permanente, og der var behov for at kigge på, hvordan man afklarede folk.
Fleksjobordningen var ulogisk, og den var også problematisk, fordi den ikke nødvendigvis holdt hånden under de svageste, og i nogle tilfælde sørgede man for, at folk kunne bevare højere lønninger trods nedsat arbejdstid.
Vi har set en række sager, hvor svage borgere er placeret alt for længe i ressourceforløb, og det betyder, at man selvfølgelig skal give reglerne et serviceeftersyn.
Vi skal have løst, at reglerne er implementeret så forskelligt i kommunerne, og det har forligskredsen nu også fremlagt her.
Vi skal hele tiden forsøge at gøre den nuværende lovgivning bedre.
Jeg tror sådan set ikke, at vi her i salen – det gælder både dem, der er med i forliget, men sådan set også dem, der er uden for forliget – er så uenige om målet.
Jeg tror sådan set, at vi er ret enige om, at man skal finde balancen mellem, at dem, som ikke kan arbejde, skal have muligheden for at få en førtidspension, men dem, der kan arbejde, også selv om det kun er lidt, skal fortsat kunne være i job.
Så med den præcisering, der nu kommer af lovteksten, tror jeg sådan set også, at de partier, som står uden for forligskredsen, synes, at det er et skridt i den rigtige retning, på trods af at de sådan grundlæggende kan være imod dele af det.
Bent Bøgsted (DF), 2018-02-06:
Tak for det.
I forhold til det der med, om vi kan være tilfredse, vil jeg sige, at sidste gang forligskredsen kom med nogle ændringer, hvor man sendte vejledninger ud til kommunen, syntes vi også, det var godt, indtil det modsatte blev bevist fra kommunernes side.
Jeg skal lige høre ordføreren: Vi snakker om ressourceforløb, og der kommer mere præcisering, i forhold til hvornår man skal i ressourceforløb, men de præciseringer ændrer ikke ved, at kommunen kan placere nogle i ressourceforløb i 5 år eller 2 år uden nogen indsats.
Man er i ressourceforløb, og så sker der ingenting.
Man kan få forlænget det op til 5 år.
De regler bliver der ikke ændret på med de her præciseringer, vel?
Laura Lindahl (LA), 2018-02-06:
Altså, det, vi præciserer er jo bl.a., at man ikke skal påbegynde et ressourceforløb, medmindre man kan drage nytte af indsatsen.
Derfor skal der jo være en arbejdsevne, som skal kunne udvikles, og som skal kunne bringe borgeren tættere på job.
Det er jo pointen med det.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Jeg er ikke enig i, at det er at opgive folk at give dem en pension.
Hvis man mener det, hvorfor laver man så en lovændring nu, som man selv siger vil føre til, ikke at der er flere, der får pension, men at der er lidt flere, der får den lidt tidligere?
Jamen hvorfor gør man det, hvis det er at opgive folk?
Det kan jeg da ikke forstå.
Laura Lindahl (LA), 2018-02-06:
Vi har jo en formodning om, at med de præciseringer, vi laver, bliver det klarere for kommunerne, hvad målet er.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Det er lidt i forlængelse af hr. Bent Bøgsteds spørgsmål.
Det er i dag sådan, at som udgangspunkt kan mennesker under 40 år ikke få tilkendt førtidspension.
Det med de 40 år står ikke direkte i loven, men det er meget kraftigt understreget i lovens bemærkninger.
Det betyder jo, og det har vi også set, at selv udviklingshæmmede mennesker med en meget nedsat funktionsevne, som er under 40 år, er blevet sendt i det ene ressourceforløb efter det andet.
Vil det stadig væk være muligt for kommunerne at have sådan en praksis?
Laura Lindahl (LA), 2018-02-06:
Præciseringen af lovteksten gælder jo.
Så det vil stadig væk med den her præcisering være sådan, at man skal kunne drage nytte af indsatsen.
Det er klart, at hvis der ikke er nogen mulighed for at udvikle en arbejdsevne, er det jo ligegyldigt, om du er 38 år eller 58 år.
Der skal kunne drages nytte af den indsats, der bliver lavet, for at det giver mening for kommunen at lave den.
Det er jo det, der bliver præciseret nu.
Bent Bøgsted (DF), 2018-02-06:
Men det ændrer jo ikke ved, at vi i dag oplever, at folk bliver placeret i ressourceforløb, og så sker der sådan set ikke noget.
Så kan man være i det et par år, og så kan man få forlænget ressourceforløbet, uden der rigtig sker noget.
Det er ikke sådan noget med, at man strammer op, i forhold til at nu skal kommunerne også gøre en indsats i ressourceforløb, altså at der kommer en afgørelse, så man får en hurtigere afklaring, så man ikke skal være lang tid i ressourceforløb, uden det fører til noget?
Det er ikke det, der bliver ændret på, vel?
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
For det første ved vi ikke, om de er i fuldtidsjob, vel?
Vi ved bare, at de er registreret med en lønindtægt.
Og for det andet var og er det muligt at arbejde, selv om man er på førtidspension.
Der er lovgivning om, at man kan få et såkaldt skånejob.
Der er nogle regler om, at man har lov til at have noget lønindtægt op til en vis beskeden grænse.
Så det er jo ikke rigtigt, som forligspartierne argumenterede dengang, og som de åbenbart stadig væk gør, at man fuldstændig har opgivet folk, hvis man tilkender dem en førtidspension.
Om jeg kan svare på det, inden dagen er gået, tør jeg ikke sige, for det kræver jo, at jeg får mulighed for at se den konkrete lovtekst, sådan at jeg får en mulighed for at vurdere, hvor meget der egentlig er i det.
Torsten Gejl (ALT), 2018-02-06:
Jeg blev bare så nysgerrig på det spørgsmål om minifleksjob, som hr. Finn Sørensen her var ved at besvare.
Jeg vil gerne høre, om hr. Finn Sørensen vil uddybe det svar, som han ikke nåede.
Jan Johansen (S), 2018-02-06:
Intentionerne med den reform i tidernes morgen var jo, at de mennesker, der var blevet syge, var kommet til skade eller havde en eller anden skavank og ikke kunne være på arbejdsmarkedet på fuld tid, stadig væk skulle være en del af os alle sammen, nemlig være tilknyttet arbejdsmarkedet, komme hjem om aftenen, sætte sig ved aftensbordet og fortælle, at man har en arbejdsplads, at man har nogle arbejdskollegaer osv.
Det synes jeg faktisk at minifleksjobbene på en eller anden måde lever fint op til.
Jeg synes til gengæld også, at der har været nogle spørgsmål, hvor kommunerne har fortolket det forskelligt.
Derfor laver vi om på det nu.
Men jeg mener sådan set, at de kommuner, der har klaret det rigtig fint, har læst lovgivningen, som de skulle.
Så den skal præciseres.
Vi må bare erkende, at kommunerne kan gøre det meget forskelligt, og derfor laver vi om på det.
Men er det ikke også hr. Finn Sørensens mening, at der skal være plads til flere på arbejdsmarkedet, så de kan være en del af os?
Mener Finn Sørensen ikke, at det er bedre end bare at give dem en pension?
Det er jo ikke meningen, at vi skal have et Danmark, et Velfærdsdanmark, på den måde.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Jeg har ikke selv bestilt, at Torsten Gejl skulle spørge om det, selv om jeg havde håbet på, at det ville komme.
Jeg blev jo spurgt om, hvad jeg mente om væksten i antallet af fleksjob, og det, jeg ville have sagt, var, at jeg synes, man skal studere de plancher, vi fik af ministeren her, eller som blev lagt ud i september måned.
De viser, at den største vækst ligger i det, der hedder minifleksjob, altså under 10 timer.
Noget andet interessant er, at det kun er lidt over 20 pct. af dem, der er i minifleksjob, der formår at øge deres timetal.
Det er altså kun lidt over 20 pct. af dem, der formår at leve op til det, som var begrundelsen for at indføre minifleksjob, nemlig at de skulle bruges til at udvikle borgerens arbejdsevne.
Omvendt er der altså næsten 80 pct., der ikke udvikler arbejdsevne, selv om de får et minifleksjob.
Og vi ved fra tidligere tal – nu kan jeg ikke huske procenten – at en pæn håndfuld af dem faktisk får mindre arbejdsevne.
Og så skal vi jo bare lige hæfte os ved, at minifleksjob jo ikke i den forstand er noget, folk selv kan vælge.
Hvis kommunen skønner, at de skal have sådan et for at udvikle arbejdsevne, så skal de tage det.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-02-06:
Jeg beklager rigtig meget, at der var forvirring om navnene her – sådan kan det gå.
Grunden til, at jeg trykkede mig ind, var, at jeg jo har lyttet meget til den diskussion, der er her, og til de udtalelser, der er kommet.
Jeg har hørt både spørgsmålet fra hr. Finn Sørensen og nu også svarene oppe fra talerstolen, og jeg kunne godt tænke mig måske at få præciseret en lille smule, hvad det egentlig er, hr. Finn Sørensen tænker om det her, også med baggrund i det overordnede spørgsmål, vi diskuterer her i dag.
For det lyder for mig, som om hr. Finn Sørensen for det første problematiserer, at der er mennesker, der i det hele taget er kommet i minifleksjob, og for det andet problematiserer de 3 pct., der er kommet i ordinært arbejde efter at have været i et ressourceforløb.
Kan hr. Finn Sørensen ikke prøve at sige noget om, hvorfor han siger, som han gør, i forbindelse med de her tal?
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Nu bliver der spurgt ind til det, og så forsøger jeg at svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
Og når jeg synes, det er værd at beskæftige sig med det – og det tror jeg vi kommer til, når vi får den mere omfattende evaluering af, hvordan det er gået – så er det, fordi vi jo kommer til at diskutere, hvordan hver enkelt af de ordninger, man nu har sat i værk i forbindelse med reformen, egentlig lever op til de erklærede målsætninger.
Og det er der, hvor jeg siger, at allerede nu kan vi se nogle opmærksomhedspunkter, som det hedder, og vi kan se, at de jo ikke lever op til det, der var formålet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-02-06:
Der er i hvert fald to ting, kan man sige, der ikke er gået, som det skulle.
I virkeligheden er det jo en stor fejl, at der overhovedet er nogen, der kommer i ordinært arbejde efter at have været i et ressourceforløb, for det er slet ikke det, der er meningen.
Både journalister og hr. Finn Sørensen går åbenbart rundt i en forvirret tilstand i forhold til det.
At der så er nogle, der får ordinært arbejde, er jo lykkeligt for de mennesker.
I forhold til minifleksjobbene har vi jo den virkelighed, at de mennesker aldrig nogen sinde ville være kommet i arbejde.
De ville have været på førtidspension i stedet for.
Det kan der formentlig ikke være noget galt i.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Undskyld mig, det var et meget langt svar, der handlede om alt muligt andet end det, jeg spurgte om.
Det er jo konsekvensen af det.
Står det ved magt, og er det rigtigt, som nogle har givet udtryk for her, og som jeg forstod det – ellers må ministeren sige, at jeg fuldstændig har misforstået det, og at det ikke er sådan – at det er sådan, at der er tilkendt 40 færre førtidspensioner, efter at lovgivningen er trådt i kraft, end der var beskrevet i forudsætningerne i lovforslaget?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-02-06:
Det bliver nu indsnævret.
Det kan jo have betydet, at der er nogle, der har været i ressourceforløb i længere tid, inden de f.eks. har fået en førtidspension.
Og det, der nok bliver konsekvensen, er jo, at vi kommer til at se, at der er nogle, der ikke kommer i ressourceforløb, men kommer direkte over og får en førtidspension.
Så må jeg sige, at det, der er bærende for mig i forhold til den reform, som blev lavet under Mette Frederiksen, jo er, at man har en forpligtelse til at sikre, at vi ikke opgiver nogen, at vi prøver at sikre, at flest mulige mennesker kan bidrage.
Og det synes jeg sådan set er et rigtig, rigtig ønskværdigt synspunkt at have, som jeg bakker et hundrede procent op om – med den tilføjelse, at der selvfølgelig altid skal være mulighed for at få en førtidspension, hvis det ikke måtte være tilfældet.
Og det er der jo også i de regler, der gælder.
Karsten Hønge (SF), 2018-02-06:
Alt for mange mennesker er kommet i klemme, og alt for mange kommuner behandler deres borgere, som om de var deres modstandere.
Nu har forligskredsen efter min smag været alt for længe om at nå frem til det, men er dog alligevel nået frem til nogle justeringer, som så er blevet præsenteret tidligere i dag.
SF synes heller ikke, at den justering, som vi er nået frem til, er helt omfattende nok, men ændringen af loven, som forligspartierne har præsenteret, er alligevel et skridt i den rigtige retning, og det er SF svært tilfreds med.
For det er på høje tid, at Folketinget griber ind over for det landslotteri, som foregår.
I dag har personnummeret øjensynlig en afgørende betydning for, hvilken behandling den syge borger får.
Skal vi seriøst behandle de seks forslag fra de faglige organisationer, kræver det noget mere tid.
Jeg synes, det er et seriøst indspark, som fortjener at få en grundig behandling, og så hænger det jo uløseligt sammen med evalueringen af reformen.
Men jeg må da sige, at det er en glæde for mig at læse forslagene.
De ligger jo fuldstændig i forlængelse af den overskrift, som SF har sat for en revidering af loven, nemlig at give flere rettigheder til borgerne.
Hvis jeg gennemgår forslagene, kan jeg se, at der først er et forslag om, at når arbejdsevnen er under 7 timer, skal det så være borgeren selv, der kan vælge mellem ressourceforløb, fleksjob eller førtidspension.
Jeg synes, det er lidt beskedent.
Jeg synes, at 7 timer er en ret høj grænse.
Jeg havde selv foretrukket 5 timer, men tjek til det forslag. Forslag nr. 2 går på, at hvis kommunen ikke inden 5 år kan afklare borgeren, så skal borgeren kunne vælge mellem revalidering, fleksjob, ressourceforløb eller førtidspension.
Det siger jeg tjek til.
Jeg synes måske igen, at 5 år kan være lidt lang tid.
Jeg synes nok, at man kunne sætte nogle stopprøver, om jeg så må sige, ind noget tidligere, men ellers tjek til forslaget.
Det tredje forslag går på, at borgeren selv skal kunne søge om ressourceforløb og dermed også kunne klage over det.
Tjek til det.
Det fjerde er, at adgang til fastholdelsesfleksjob skal lettes.
Ubetinget tjek til den.
Nu tager jeg så det forslag, som godt nok er nr. 6, ind nu, nemlig at ved ansættelse i fleksjob skal løn- og ansættelsesforhold fastsættes i samarbejde med de faglige organisationer og i øvrigt følge løn- og ansættelsesforhold, som fastsættes i de kollektive overenskomster.
Tjek til den.
Så har vi det sidste forslag, som går på, at ressourceforløbsydelsen skal på niveau med sygedagpengene.
Det kræver, at vi ser en nærmere beregning af, hvor mange penge det vil komme til at koste, og det vil så i øvrigt komme til at indgå i den prioritering, vi har for vores økonomiske politik.
Jeg vil da ikke på forhånd afvise det, men jeg skal godt nok lige se på, hvor meget det kommer til at koste, så det sætter jeg lige på standby.
Men ellers tjek til de fem andre.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
En meget stor tak til ordføreren for den kontante tilgang til forslagene.
Nu hørte jeg jo ordføreren under den tidligere forespørgsel sige, at vi arbejder inden for den økonomiske ramme, der nu ligger, for reformen af førtidspension og fleksjob.
Er det ordførerens vurdering, at der er plads til at indfri de krav – vi ser så lige bort fra det sjette, men alle de andre koster jo også nogle penge – inden for den økonomiske ramme, der ligger for reformen nu?
Karsten Hønge (SF), 2018-02-06:
Ja, jeg mener egentlig ikke, at der umiddelbart skulle være noget her, der er så udgiftskrævende.
Men nu er det jo ikke første gang, at hr. Finn Sørensen vælger en skæv vinkel på den her debat, som om det var økonomien i det, der var det drivende.
Jeg vil i hvert fald sige for SF's vedkommende, at vi ikke er startet med at sige, at nu vil vi spare nogle penge på området, og så finder vi værktøjerne til det bagefter.
Vi er gået den anden vej.
Vi har sagt, at her er der så indlysende nogle borgere, der har brug for, at samfundet rækker dem en hjælpende hånd.
Vi synes ikke, det er optimalt, at 17.000 mennesker i 2011 fik tildelt førtidspension.
Det svarer til en tredjedel af en fødselsårgang, man sender ud af arbejdsmarkedet.
Det er da ikke en værdig måde at behandle de mennesker på.
Der handler det for mig ikke først og fremmest om, at der ville komme en økonomisk gevinst, ved at de mennesker kom i arbejde.
Det handler om, at det ikke er en værdig, en ordentlig måde at behandle andre mennesker på.
Og heldigvis er vi jo i den situation, at en række sygdomme da kan helbredes.
Vi bruger 150 mia. kr. om året på et sundhedsvæsen, og heldigvis betyder det da også, at det unge menneske på 30 år, der kan få en psykisk lidelse, har en chance for at kunne komme ud af det og derfor ikke skal have førtidspension.
Det giver så en økonomisk gevinst, men det var ikke det, der drev det.