runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2020-02-28:
Ja, jeg citerede også et andet sted, som jeg synes er rigtig centralt, og nu skal jeg lige se, om jeg kan finde det i alle mine noter her: Et trossamfund kan anerkendes, hvis 50 medlemmer har fast bopæl i Danmark eller dansk indfødsret, og det ikke opfordrer til eller foretager noget, der strider mod bestemmelser fastsat i medfør af lov.
Det er jo også centralt, og jeg synes faktisk, det kræver et indseende i, hvad det er for en proces, der er, når man skal anerkende et trossamfund i Danmark.
Hvad ligger der som bilag, som tekster, som skal rekvireres?
Jeg vil ikke gå ind i en diskussion om sharia – jeg ved simpelt hen alt for lidt om det – men jeg har jo haft partifæller, som har diskuteret det der tema, og derfor har jeg bare en fornemmelse af, at der er mange forskellige måder at se på sharia på.
Men jeg ved ikke nok til, at jeg kan sige noget som helst fornuftigt om det her og nu.
Men jeg vil jo også gerne prøve at blive klogere på det.
Halime Oguz (SF), 2020-02-28:
Tak, og tak for at belære mig om, hvordan man holder en tale, og hvor ansvarlig man er for den tale.
Nu vil jeg bare sige, at Nye Borgerlige skal være de sidste til at tale om både de danske værdier og grundloven.
For med dette forslag gør de det faktisk meget klart, at de ikke respekterer de danske værdier, som faktisk indebærer lighed for loven.
Nye Borgerlige ser gerne, at man diskriminerer en bestemt gruppe, fordi man simpelt hen har fået islam på hjernen, uden overhovedet at vide, hvad islam i bund og grund handler om.
Så Nye Borgerlige skal være de sidste til at belære mig om, hvad islam og de islamiske trossamfund bygger på.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-28:
Jeg synes, det er bemærkelsesværdigt og bekymrende, at man mener, det er diskriminerende, at vi siger, at der er et trossamfund, som er tildelt nogle privilegier, og som åbenlyst misbruger disse privilegier.
Det er et trossamfund, som har fået ret til at vie folk, men som nægter kvinder skilsmisse.
Det er et trossamfund, som får statslig understøttelse, ved at man kan trække sit kontingent fra i skat, og misbruger det.
Det er et trossamfund, som på alle måder modvirker den frihed og den lighed, vi har i vores samfund – noget, som SF i øvrigt normalt gør sig til fortaler for.
Altså, det virker
meget, meget mærkeligt.
Tak for ordet.
Det er jo nemt at kigge ud i verden og finde steder, hvor problemerne er større og værre, end hvad vi oplever herhjemme.
Vi kan også kigge tilbage i historien og se, at mennesker har levet mindre frit, end vi gør i dag.
Når vi forholder os til det her i dag, er det jo, fordi man med politisk opbakning her i Folketinget – dog med undtagelse af Enhedslisten, og ros for det – har fastholdt anerkendelsen af en række islamiske trossamfund, som åbenlyst og også ifølge den fremmeste móskeforsker i Danmark bedriver deres foreningsliv på en måde, som bør stride imod det, som ligger i anerkendelsen.
Hvad tænker ordføreren om det helt konkret – og ikke det ude i verden og ikke historisk?
Christian Juhl (EL), 2020-02-28:
Det er en af grundene til, at jeg i mine spørgsmål prøvede at henvise til trossamfundsloven, som blev ændret i 2017, og her var jeg kritisk over for nogle punkter.
Imens Nye Borgerlige har siddet i Folketinget, har vi jo rent faktisk set, at ministeren har pillet nogle af trossamfundene af listen.
Det er jo metoden.
Det vil sige, at man kan gå konkret ind i hvert enkelt trossamfund og sige: Hvordan praktiserer de den her religion?
Og så kan man tage loven og så kigge på de to ting, eller man kan tage andre love i samfundet – det har man også ret til, for de skal også følge de andre love – og så kan man spørge: Er de værdige til at være på listen – ja eller nej?
Det vil sige, at ministeren og i det her tilfælde også Folketinget kan beslutte, at det og det trossamfund ikke er værdigt til det.
Det er derfor, jeg nævner, at der er 448 trossamfund i øjeblikket.
Det har man ret til, og Nye Borgerlige har også ret til at bede om at få en redegørelse for det endnu en gang.
For jeg har tidligere været hos ministeren og diskuteret det, og der var fru Pernille Vermund jo til stede og kunne have rejst det her spørgsmål.
Det er den ret, vi har, og den mulighed, vi har, for at arbejde med det i stedet for at generalisere og sige, at alle trossamfund, der har Koranen som udgangspunkt, vil vi have af listen.
For det er useriøst i forhold til lovgivningen.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-28:
Først vil jeg sige, at jeg allerede ved vores første møde hos kirkeministeren rejste det her spørgsmål, og jeg gjorde det også klart, at for Nye Borgerlige er det fuldstændig vanvittigt, at vi giver særlige privilegier til de islamiske trossamfund.
Når det er sagt, sidder vi jo her med en situation, hvor vi anerkender trossamfund ud fra nogle politisk vedtagne kriterier, og et af de politisk vedtagne kriterier handler om, at man ikke må opfordre til noget, som strider mod dansk lov.
Det er et politisk vedtaget kriterie.
De kriterier kan vi ændre på, og hvis vi får vished, som vi nu har fået – og det er noget, man burde kunne sige sig selv – om, at der er mennesker, som trues med døden, at der er trossamfund, som i den grad handler i strid med ethvert demokratisk frit tankesæt, så bør vi da reagere på det.
Og hvis ministeren siger, at vi på nuværende tidspunkt ikke har lovhjemmel til at gribe ind, er det rigtige så ikke, at vi her i Folketinget siger, at vi så må tilpasse lovgivningen, således at det her ikke kan fortsætte?
Christian Juhl (EL), 2020-02-28:
Vi har ikke kun én lov, men en stribe af love, der gør det ulovligt at slå mennesker ihjel og at true med døden.
De gælder også muslimske trossamfund, og derfor er der ikke noget problem.
Det siger jeg, selv om jeg stemte imod loven i 2017.
Jo, der er et problem ude i samfundet, men der er ikke noget problem i lovgivningen, som fru Pernille Vermund antyder her.
De andre love er også stærke nok, og det er derfor, mange bliver dømt, både for at slå mennesker ihjel og for at true mennesker.
Vi har også en lov mod hadforbrydelser og en lov mod forfølgelse, som kan bruges i de her sammenhænge.
Der er det vigtigste jo at gå ind og understøtte de mennesker, der er blevet truet, og give dem en ret til at leve et trygt liv i vores samfund.
Man kan endda få et tilhold, hvis man fortsat forfølger mennesker.
Det findes der i øvrigt også et par danske trossamfund der gør meget aktivt, og det er blevet eksponeret ret voldsomt i de danske medier.
Der er nogle ret ubehagelige historier om unge mennesker, som har fået ødelagt hele deres tilværelse, idet de er blevet forfulgt og udstødt, fordi de ikke ville være i et vist trossamfund.
Jeg siger tak for kommentaren.
Det håber jeg vi kan fortsætte med, for jeg kan godt lide den form for debat.
Jeg håner ingen, jeg nedgør ingen, jeg udskammer ingen.
Jeg prøver at tage en debat med udgangspunkt i det, som min meddebattør lægger op til, og det håber jeg da vi kan fortsætte med, også i den her sammenhæng.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-02-28:
Tak for ordet.
Nye Borgerlige foreslår med dette beslutningsforslag, at regeringen skal fremsætte de nødvendige forslag om at fjerne anerkendelsen af muslimske trossamfund.
I den seneste tid er vi igen og igen blevet bekræftet i, at vi har et stort problem med visse moskeer og trossamfund her i Danmark.
Det ses bl.a. i, i hvor mange moskeer der hersker islamiske tankegange, og at disse problematiske moskeer og trossamfund modtager donationer fra fremmede stater – f.eks. Taibamoskeen på Nørrebro, der fik 4,9 mio. kr. Og den største moské på Nørrebro er opbygget for 150 mio. kr. og har ikke ladet sig anerkende, lige så vel som at Grimhøjmoskeen heller ikke har villet lade sig anerkende.
Der er omkring 170 moskeer, og det er kun et mindretal, der har valgt at lade sig anerkende.
Så lad mig slå fast med det samme, at de ikke registrerer sig som godkendte trossamfund, og det mener vi er et stort problem, da deres placering på listen er afgørende for os, for at der kan skabes gennemsigtighed med netop deres pengestrømme og med, hvad der foretages i moskeerne.
Derfor mener vi ikke, at det er den rigtige vej, som Nye Borgerlige foreslår.
Vi anerkender, at der er udfordringer, men vi mener ikke, at det er den vej, vi skal gå.
Vi mener faktisk, at man på den måde skubber dem mere ud i mørket og har mindre indsigt i, hvad der egentlig foregår.
For de kommer jo til at operere alligevel – faktisk også ved alle de midler, de får udefra.
Derfor mener vi, at vi skal sikre, at de anerkendes, og se på, hvad vi kan gøre rent juridisk.
Og det er bl.a. derfor, at vores ordfører har stillet et § 20-spørgsmål her for nylig til justitsministeren om det juridiske grundlag for at lukke problematiske moskeer, som samarbejder med f.eks. det iranske præstestyre og Saudi-Arabien, og om ministeren vil undersøge, om trossamfund her kan afvikles, hvis de opererer i strid med vores samfund og vores danske værdier.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-28:
Tak for ordet.
Jeg synes, det er en lidt omvendt logik at sige, at vi skal understøtte islamiske trossamfund med særlige privilegier for dermed at kunne afsløre, at de er i strid med den måde, vi lever sammen på i Danmark – vores frihed, vores demokrati – altså at det skulle være nødvendigt, at man i princippet giver statslig understøttelse til islamiske trossamfund for at afsløre, at islam er problematisk, og at islam er islam.
Ordføreren sidder i et parti, der i sidste regeringsperiode var med til at indføre en række love, hvor man jo de facto forsøgte at afbøde nogle af de skader, som islam forvolder vores samfund.
Så med den ene hånd vil man gerne forsøge at svække islams indflydelse, og med den anden hånd giver man særlige privilegier til udbredelsen af islam fra moskeerne.
Det giver jo simpelt hen ingen mening.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-28:
Når jeg tager ordet, er det absolut ikke for at belære ordføreren – så er det faktisk mere for at komme med en kommentar.
Jeg synes, det er utilstedeligt at inddrage folketingsmedlemmers profession i et angreb fra talerstolen, sådan som man gjorde det over for fru Marie Krarup.
Jeg synes, det er utilstedeligt.
Vi har alle sammen professioner og ting med i bagagen, som vi træder ind med her.
Men hvis folk ikke selv bringer det ind i en debat, synes jeg godt nok, det er utilstedeligt, at man står fra talerstolen og bringer folks private erhverv ind i det.
Hvad er det næste?
Er det så også folks seksualitet og alt muligt andet, som man kan bringe ind her?
Jeg synes godt nok, det er uhørt, at man fra talerstolen bringer folks profession og andet op, når spørgeren ikke selv har bragt det op.
Det var bare en kommentar herfra.
Christian Juhl (EL), 2020-02-28:
Jeg er enig i, at der er meget stor forskel på religioner.
Der er forskel på en person fra Indien, som vender den anden kind til, og en dogmatisk, sort præst i Vestjylland, som siger: øje for øje og tand for tand.
Det er nu engang det, der står i Det Gamle Testamente.
Der er også stor forskel inden for religionerne.
Jeg vil sige, at når man generaliserer, som man gør i det her forslag, skal man huske, at der i alt er 448 trossamfund i Danmark, der er anerkendt – dvs. har det privilegie – og heraf er de 36 muslimske trossamfund, som alle er uafhængige muslimske trossamfund med meget forskellige udgangspunkter og meget forskellige tolkninger af Koranen.
Dem lytter jeg gerne til, ligesom jeg lytter til fru Marie Krarups belæringer, for det bliver det jo ofte, når præster taler.
Derfor er det, jeg vil sige: Jeg prøver at forholde mig kritisk til alle standpunkterne.
Marie Krarup (DF), 2020-02-28:
Der var rigtig mange præster, der kæmpede imod, at der blev brændt hekse, som faktisk var noget, som især kongen, især Christian IV, gik meget voldsomt ind for.
Så der var historien også anderledes, end ordføreren udlægger den.
Men jeg synes bare, at man skal forholde sig til historien, som den er, i stedet for til nogle trosretninger, som måske er inden for kommunismen, som har fastslået, at alt, hvad der har med religion at gøre, er ét fedt, og at det er ondt.
Der er enormt stor forskel på religionerne.
Halime Oguz (SF), 2020-02-28:
Vi gør os til fortalere for religionsfrihed, religionslighed, og at alle er lige for loven.
I de nye regler fra 2017 står der helt soleklart, at der skal være en liste over anerkendte trossamfund, således at man kan føre tilsyn med dem.
Det er demokratiet, og det er retsstatens principper, man følger på den måde der – og det gør SF.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-28:
Det er fair nok at sige, at ordføreren ikke er ansvarlig for, hvad der står i en tale, men ordføreren er ansvarlig for, hvad ordføreren siger på talerstolen.
Så det går jeg ud fra er SF's holdning, når der står en på talerstolen og siger, at man ønsker religionslighed.
Så kunne man bekræfte, at SF ønsker religionslighed, så alle religioner skal ligestilles?
Og kunne man så dernæst bekræfte, at man mener, at det her forslag rent faktisk er grundlovsstridigt?
Halime Oguz (SF), 2020-02-28:
Ja, altså ligestilles i den forstand, at alle har ret til at tro på, hvad de vil, og til at forsamle sig.
Det er det, der menes i teksten.
Og jeg ved godt, at Nye Borgerlige gerne vil misforstå det, jeg har sagt, men det er det, der står i teksten.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-28:
Jeg ved godt, det er fredag, men altså, ordføreren bliver simpelt hen nødt til at anerkende forskellen på trosfrihed, religionsfrihed og religionslighed.
Altså, det er grundlæggende begreber.
Og hvis vi ikke kan blive bare nogenlunde enige om, hvad de begreber betyder, så kan vi jo ikke have en diskussion omkring det her på et nogenlunde ordentligt niveau.
Og det kan vi åbenbart ikke få et tydeligt svar på.
Så jeg spørger igen: Er det SF's politik?
Halime Oguz (SF), 2020-02-28:
Det var rigtig, rigtig godt, at Nye Borgerlige lige fandt et lille hjørne her til netop at misbruge det, jeg har sagt.
Når vi siger lig hed, betyder det, at alle religioner og udøvere af de forskellige religioner har lig hed for loven.
Det er det, der menes med det i teksten.
Marie Krarup (DF), 2020-02-28:
Jeg bliver bare så træt, når jeg hører det her med, at vi har vores frie samfund, fordi vi har ført en kamp imod kirker og religioner.
Det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Når man ser sig omkring i verden, kan man tydeligt se, at de lande, der netop bygger på den kristne protestantiske religion, har en betydelig højere grad af individuel frihed.
Det passer jo også meget godt med, at det er det, der bliver prædiket i kirkerne, nemlig at der lige præcis ikke er nogen bestemt måde, man kan leve sit liv på, som er mere rigtig end andre måder, at der altså ikke er en lovreligion, mens lovreligioner har en helt anden ufri samfundsopbygning som en følge af deres lære.
Så jeg synes bare, at ordføreren skulle sætte sig lidt mere ind i det område og holde op med at kritisere kristendommen på det her område – i hvert fald i den protestantiske danske udformning.
Christian Juhl (EL), 2020-02-28:
Tak for det.
Jeg vil altid gerne læse noget mere, men jeg synes, at den her diskussion har lidt for meget en snert af højreorienterede bedrevidende, der gerne vil belære andre om, hvad der er rigtigt og forkert i den her debat.
Jeg vil da gerne have en mere ligeværdig og demokratisk måde at debattere på, og det vil jeg gerne anbefale jer at deltage i, i stedet for hele tiden at belære om, hvem der er mest skriftklog i den her sammenhæng.
Jeg har arbejdet sammen med jesuitter i Latinamerika i meget undertrykkende samfund, hvor toppen af kirken – det er en del af den katolske kirke, hvis nogen ikke ved det – sad på skødet af diktatoren, men hvor de almindelige medlemmer kæmpede for rettigheder til f.eks. at have en fagforening, hvilket jeg støttede dem i.
Det var enormt dygtige og gode mennesker at arbejde sammen med.
Det var konsekvent humanistiske mennesker, men toppen af deres kirke var på den helt forkerte side af demokratiet.
Det tror jeg lige så godt man kan vende sig til.
Og hvis fru Marie Krarup ville gå med tilbage i historien, tror jeg nok, at vi kan finde situationer, hvor man brændte hekse og gjorde andet i Danmark, hvilket ikke er nogen særlig rar tanke, hvis man er troende.
Marianne Jelved (RV), 2020-02-28:
Jeg synes også, det er ramme alvor.
Det, Nye Borgerlige gør, er ikke at ville overholde grundloven.
De vil isolere én bestemt religion ud fra nogle forestillinger.
Jo, det er det, der bliver sagt.
Jeg har også ører til at høre med og øjne til at se med – for at skulle nævne det hele.
Resten er velintegreret i det danske samfund rundtomkring, og de er ikke med i de ghettoplaner.
Jeg kan ikke huske, hvor mange det er, men det er under 100.000 af muslimerne, der bor i ghettoer.
Julie Skovsby (S), 2020-02-28:
Tak for det.
I Socialdemokratiets første program, Gimleprogrammet fra 1876, står der: Religionen erklæres for en privatsag.
Og det er et fundament og et udtryk, som Socialdemokratiet stadig væk står på.
For hvad betyder det?
Det betyder, at der skal være plads til religiøse og etiske begrundelser, men at ingen skal kunne presse andre til en handling ud fra et religiøst motiv.
Vi har og skal have lighed for loven, og loven fastsættes af Folketinget.
Folkekirken, som næsten 75 pct. af danskerne er medlem af, har naturligt nok en række opgaver og rettigheder i forbindelse med bl.a. vielse og registreringer.
Det har også en række andre trossamfund, som vi derfor omtaler som anerkendte trossamfund.
Det er i den forbindelse vigtigt at lægge mærke til, at anerkendelsen udelukkende forstås som en anerkendelse af trossamfundenes rettigheder, og at der ikke er tale om en anerkendelse eller en påskønnelse af deres overbevisning af religiøs, åndelig eller etisk art, og det er godt, for religion skal være en privat sag i lovgivningsmæssig forstand.
Derfor er det også vigtigt for Socialdemokratiet at understrege, at anerkendelse af et trossamfund eller fratagelse af en anerkendelse sker, på baggrund af om trossamfundet lever op til anerkendelsens kriterier.
Det gælder bl.a. antallet af medlemmer, korrekt opgivet årsregnskab samt ikke mindst, at man virker inden for lovgivningens rammer.
Kort sagt: Lever de anerkendte trossamfund op til den demokratiske lovgivning?
For der kan bruges religiøs retorik og organisering til at modarbejde og skade demokratiet.
I den situation er det vigtigt, at vi som lovgivere husker vores udgangspunkt, nemlig at vi som lovgivere skal indrette lovgivningen, som ligestiller alle danske borgere, og som er gennemskuelig og demokratisk.
Den skal trossamfundene også leve op til, og en samvittighedsfuld og nøje gennemgang af de anerkendte trossamfunds forhold, herunder deres samarbejde med donatorer, er naturligvis en selvfølgelig ting.
Socialdemokratiet stemmer ikke for det foreliggende beslutningsforslag.
Som sagt: Hvis trossamfundene lever op til de vedtagne regler for anerkendelse, skal de have mulighed for at opnå anerkendelse, og lever de ikke op til reglerne, skal de miste anerkendelsen på den baggrund.
Christian Juhl (EL), 2020-02-28:
Nå ja, men nu er det jo korte bemærkninger.
Det er derfor, vi siger, vi skal have en dialog.
Jeg kommer med et udsagn, og så kan ordføreren komme med et andet udsagn.
Ligesom vi stemte imod det, som kirkeministeren citerede – nu kan jeg slet ikke finde det – med, at man skal tro på noget, der er hævet over mennesker og over natur.
Det betyder, at en række samfund, som mere tror på, at det er det liv, vi lever her på jorden, og de ting, vi kan se og høre og måle, som betyder noget for os, ikke kan være anerkendte trossamfund.
Man skal tro på noget overnaturligt, og det stemte vi også imod.
Det er jeg fuldstændig enig med ordføreren i.
Julie Skovsby (S), 2020-02-28:
Igen, respekt for, at ordføreren har været inde i den konkrete lovbehandling, der foregik dengang i 2017.
Og jeg ved godt, at Enhedslisten også har været inde på den del, der handler om, om man skulle udvide det til ikke kun at omfatte trossamfund.
Lad mig bare sige, at vi må kigge nøje ind i det, når vi får en udvalgsbehandling.
Vi får også, som ministeren nævnte, en revision af loven i 2021.
Der bliver det også i den grad aktuelt for Kirkeudvalget.
Jens Rohde (RV), 2020-02-28:
Tak for det.
Da jeg var medlem af Folketinget for et andet parti, nemlig Venstre, i sin tid, forsøgte jeg tit i folketingsgruppen at rejse nogle diskussioner om bl.a. ligestilling, herunder den lov, der tilsiger, at mandlige præster ikke behøver at give hånd til deres kvindelige kolleger.
Den gang fik man altid læst og påskrevet af de skriftkloge og teologerne, at det er indblanding i kirkens anliggender at diskutere ligestilling inden for den danske folkekirke og de andre danske kristne trossamfund.
Derfor vil jeg bare spørge ordføreren, om hun kan bekræfte, at der også findes en lang række trossamfund inden for den kristne tro, ikke mindst der, hvor jeg kommer fra, nemlig det midtjyske, hvor ligestilling heller ikke er noget, man i den grad sådan synes er det vigtigste her i tilværelsen, måske snarere tværtimod.
Julie Skovsby (S), 2020-02-28:
Totalitær tankegang kan selvfølgelig være over det hele, og er der en sammenblanding af ideologi og religion?
Ja, det sker i en totalitær tankegang.
Det, jeg står på, er, at uanset om man tænker i religion, eller om man tænker i ideologi, skal man overholde dansk lovgivning.
Det må være det, der er vores fornemste opgave at sikre at man gør.
Alle skal respektere ligestilling, og det er jo, uanset hvilken religion man har, eller hvis man slet ikke har nogen religion.
Det er det, der er mit svar på, hvordan praksisreligion udøves.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-28:
Jeg beklager; jeg har trykket mig ind for længe siden.
Jeg ved ikke, hvad der er sket her.
Et af de privilegier, man får, når man er et anerkendt trossamfund, er jo privilegiet at kunne vie ægtefolk.
For nylig var der en rapport, der ret voldsomt dokumenterede, at muslimske kvinder blev nægtet skilsmisse i deres trossamfund, og at de ikke bare blev nægtet skilsmisse, men at de blev udsat for trusler – dødstrusler – og vold, hvis de ville skilles fra deres mand.
Og det kommer nok ikke bag på folk, der kender til islam, for det muslimske ægteskab – også kaldet nikah – siger, at det ikke er muligt at blive skilt, medmindre man har mandens accept.
Der var højlydte røster fra både Socialdemokratiet og andre partier på venstrefløjen i den her forbindelse, fordi det her var fuldstændig uacceptabelt.
Alligevel siger ministeren, som også er socialdemokrat, at der ikke på nuværende tidspunkt er lovhjemmel til at gøre noget ved disse trossamfund.
Julie Skovsby (S), 2020-02-28:
Det er vi alle sammen enige om.
Så er der jo lovgivningen.
Og i forhold til den lov, som blev vedtaget i december 2017, kan man spørge: Hvilke muligheder er der dér?
Altså, hvilke muligheder er der, som ministeren nævnte, inden for andre fagministerier til at gå ind og stille krav, krav om mere demokratisk opførsel end det, vi ser i dag?
Og der er jo, som ministeren nævnte, en evaluering på vej, som vi som Folketing og som Kirkeudvalg skal tage hånd om.
Lad os gå videre og undersøge de spørgsmål nærmere.
Jens Rohde (RV), 2020-02-28:
Det er jeg fuldstændig enig i, og det var ikke for at komme efter ordføreren.
Jeg har i øvrigt slet ikke snakket om totalitarisme i det her.
Jeg har måske snakket mere om praksisreligion end bare holdningsreligion.
Den sandhed må jo sådan i hvert fald italesættes med visse modifikationer.