runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-29:
Nej, det er jeg ikke bekymret for i forhold til det forslag, vi står med her.
, osv.
Så det er jo ikke, fordi det her forslag, vi har fremsat, er uden krav.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-29:
Tak for det.
Jeg havde faktisk ikke tænkt mig at stille spørgsmål, men jeg blev lidt chokeret over det svar, hr. Anders Kronborg fik.
Hørte jeg virkelig rigtigt, altså at ordføreren for Alternativet står og siger: Hvis vi kan få det her forslag igennem, stemmer vi ja til at pille folk af, der har en PET-vurdering, og hvis ikke, så er vi faktisk ligeglade med en PET-vurdering?
Altså, kræver det, at vi skal uddele x antal flere statsborgerskaber automatisk, for at Alternativet rent faktisk vil tage det alvorligt, at der er nogle, der har en PET-vurdering, og at de er til fare for landet?
Var det sådan, at det svar, som ordføreren gav til hr. Anders Kronborg, skulle forstås?
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-29:
Mit svar skal forstås på den måde, at jeg ved, at det her forslag ville gøre en kæmpe forskel for rigtig mange unge mennesker.
Lige nu stemmer Alternativet ligesom flere andre partier i Folketinget blankt i forhold til de PET-vurderinger, der kommer, og det er af principielle årsager.
Det er, fordi vi stemmer i blinde, og så bliver vi nødt til at stemme blankt.
Vi stemmer ikke imod; vi stemmer blankt.
Det er jo så ordførerens fortolkning af mit svar.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Det er jo skræmmende, at Alternativet ikke har nogen betænkeligheder ved at uddele statsborgerskab til mennesker, der udgør en trussel mod landets sikkerhed.
Altså, det kan være mennesker, der måske vurderes af PET til at være sandsynlige i forhold til måske at begå et terrorangreb mod Danmark.
Dem vil Alternativet ikke pille af, medmindre partier her i Folketinget indvilliger i Alternativets forslag om at uddele statsborgerskaber til folk i 18-årsfødselsdagsgave.
Kan det blive mere skørt fra Alternativets side?
Alts, man vil bytte det, at partier her i Folketinget skal uddele statsborgerskaber i fødselsdagsgave, for, at Alternativet så vil være med til at pille folk, som udgør en terrortrussel mod landets sikkerhed, af lovforslaget om tildeling af statsborgerskab.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-29:
Ordføreren er jo velkommen til at fortolke det, jeg siger, på sin måde.
Vi stemmer, som jeg har sagt flere gange, blankt på grund af den procedure, der er for det, ligesom flere andre partier også gør.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-29:
Vi kan så i hvert fald konstatere, at Alternativet kan købes for statsborgerskaber, for det er det, ordføreren står og siger, nemlig at hvis bare vi andre siger ja til at uddele x antal flere automatiske statsborgerskaber, så har vi købt Alternativet til også at sige ja til, at folk med en PET-vurdering skal pilles af lovforslaget.
Det må være det, vi kan konstatere ud fra det her.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvis nu Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol ikke ændrer fortolkning, får det udspil, som Socialdemokratiet er så stolt af i dag, så nogen betydning overhovedet?
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Jeg har sagt det før i folketingssalen.
Det kan godt være, at det er kommet til udtryk på en anden måde, men det er ikke en holdning, der er ny fra i går; det er noget, vi har haft i et halvt års tid – noget i den stil, men måske længere.
Men altså, ja.
Jeg tror i hvert fald også, der er brug for klarere regler og retningslinjer for de samtaler.
Må man have bisidder med?
Må man få lov til at lydoptage de her samtaler, man har?
Der er nogle retslige ting, vi lige skal have styr på først.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-29:
Jeg havde sådan set også forventet, at SF ville sige, at man ikke kunne støtte selve beslutningsforslag her, Men på linje med hr. Anders Kronborg vil jeg faktisk også sige tak for, at det virker, som om SF faktisk rykker sig, og at man nu er med til at kigge på flere stramninger, screeninger og samtaler.
Så kan det godt være, at ordføreren nu står og siger, at det er noget, man har haft i hvert fald et halvt års tid, men jeg synes ikke rigtig, det er noget, jeg har bidt mærke i før, altså at man på den måde var positivt indstillet over for screeninger, samtaler og stramninger.
Så jeg har egentlig ikke nogen spørgsmål, men vil bare kvittere med en tak for, at SF i mine øje går i den rigtige retning.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Det er jo helt forkert.
Det vil jo være sådan, at hvis man er med i domstolen og konventionen, og domstolen siger, at man ikke kan udvise den her person så må man ikke udvise den person.
Så er det ikke sådan noget med at sige, at nå, så udbetaler vi bare en erstatning, og så kan vi udvise vedkommende.
Det er ikke sådan, det fungerer!
Undskyld, men man må bare forvente, at man bare forstår en lille smule af den her jura, vi diskuterer.
Hans Andersen (V), 2026-01-29:
Det tror jeg bestemt ikke.
Nu var spørgsmålet, hvad jeg foretrak af de løsninger, og der vil jeg klart foretrække, at vi betaler erstatning, i givet fald, i den sag, vi bliver underkendt på.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Lige før skete der sådan en sjov forbrødring i det der bødespørgsmål, som kom lidt bag på mig.
For undskyld jeg spørger, men i forhold til højrefløjen og Venstre, tror I så i de partier, at menneskerettighedssystemet og domstolen er sådan et bødesystem, som man ligesom kan betale sig fra?
Det er ikke sådan, det foregår.
Der kommer jo ikke sådan noget med strafferetlige bøder mod Danmark, hvis vi ikke følger lovgivningen.
Det, der er tale om, er, at domstolen kan tilkende en person en erstatning , hvis man har fået brudt sine menneskerettigheder.
Det er jo ikke en bøde til Danmark.
Det er en erstatning, men der er jo stadig væk en klar forventning om, at hvis man er en del af den europæiske menneskerettighedskonvention og domstolen, skal man selvfølgelig efterleve konventionen og domstolens fortolkning.
Tror hr. Hans Andersen og Venstre virkelig, at domstolen er sådan et system, man kan betale sig fra med bøder?
Hans Andersen (V), 2026-01-29:
Jeg synes, at den proces, vi har sat i værk nu, hvor et flertal af lande støtter op omkring det initiativ, vi har taget, om, at der bliver strammet op i forhold til domstolens fortolkning, er den rigtige vej at gå.
Vi er ikke til sinds hverken i dag eller i morgen at sige, at vi skal melde os ud af den europæiske menneskerettighedskonvention.
Det mener vi har meget vidtrækkende konsekvenser, som vi ikke ønsker at støtte op om.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
For det sikrer jo netop, at man ikke gør noget over natten, men at man siger til omgivelserne, at det altså har nogle konsekvenser, hvis den politik, som vi gerne vil gennemføre i Danmark, ikke følges af Menneskerettighedsdomstolen.
Sagen er, at der er forsøgt mange gange.
Derfor er det vigtigt og godt med en deadline, og hvis Venstre vil det ene sted, hvorfor vil man så ikke det andet sted?
Hans Andersen (V), 2026-01-29:
Vi synes grundlæggende, at det er godt med en regelbaseret samfundsorden.
Men det skal ikke spænde ben for en udlændingepolitik, som der forhåbentlig vil være stor enighed om, også med Danmarksdemokraterne.
Derfor skal vi arbejde med at udfordre konventionerne, og der har vi så sagt, at i forhold til statsborgerretskonventionen er der en grænse for vores tålmodighed, hvorimod den europæiske menneskerettighedskonvention, mener vi, er meget, meget, meget bredere og omfatter mange, mange flere ting, som også sikrer danskerne rettigheder ude i Europa.
Derfor er det, et meget, meget større skridt at tage, og derfor kan vi ikke støtte op om det i dag.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Tak til ordføreren for talen.
Venstre kom jo med en meget fornuftig melding, synes vi i Danmarksdemokraterne, om en tilnærmelse til de andre blå partier, og det var her i efteråret 2025, da man sagde, at hvis der ikke skete nogle ændringer af statsborgerskabskonventionen i løbet af 2026, så ville man ikke være med længere.
Det var Venstres politik, sagde man.
Hvorfor gælder det samme egentlig ikke menneskerettighedskonventionen, som jo i forhold til udvisning af kriminelle udlændinge er væsentlig værre end statsborgerskabskonventionen?
Kan ordføreren ikke fortælle, hvorfor man ikke kan overføre den logik, som Venstre har i forhold til statsborgerskabskonventionen, f.eks. retten til familieliv og de andre ting, der ligger i den, til menneskerettighedskonventionen?
Hans Andersen (V), 2026-01-29:
Jeg synes igen, at det er rettidig omhu.
Vi vedtager en lovgivning her, og vi gør sådan set flere ting samtidig.
Det kan selvfølgelig godt være en udfordring; det ved jeg ikke.
For nogle mennesker kan det ikke lade sig gøre, men for andre kan det.
Vi arbejder på flere niveauer, og der synes jeg, det er rigtig klogt, at vi både laver lovgivning her i Folketinget, der sørger for, at hvis man er kriminel udlænding, der begår alvorlig kriminalitet, så bliver man sendt ud, men samtidig påvirker processen i Europarådet og domstolens fortolkning af konventionen.
Det er da rigtig klogt og rettidig omhu.
Men det er måske der, hvor Venstre står et andet sted, end Radikale Venstre gør.
Vi vil kæmpe alt, hvad vi kan, for at sikre, at udlændinge, der begår alvorlig kriminalitet, ikke har deres fremtid i Danmark.
Det vil vi gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, og i givet fald også betale en erstatning.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Ja, jeg synes, det er en fremragende idé med en bøde eller en erstatning.
Jeg er sikker på, at der, hvis man lavede det som en folkeindsamling, hurtigt ville være opbakning i befolkningen derude til at gøre det.
Så jeg synes, det er en fremragende idé fra Venstres side, altså at vi, hvis det dernede går imod os, så betaler os fra det.
Jeg er sikker på, at danskerne bakker op om det.
Men vi skal selvfølgelig have en juridisk vurdering af det, når det kommser så langt.
Men mit spørgsmål går lidt mere på noget andet.
Når man nu har den opfattelse, at man gerne vil have så mange kriminelle udlændinge ud som overhovedet muligt, så undrer det mig, hvorfor man har lavet den skillelinje ved 1 år.
For jeg synes altså, der er en lang række alvorlige tilfælde.
Der er folk, der er dømt for voldtægt, grov vold og en lang række andre ting, og som jeg i hvert fald personligt vil betegne som nogle, som ikke mere skal være i Danmark.
Men de falder jo ikke ind under den her 1-årsgrænse.
Så hvorfor har man ikke bare lavet en grænse, der er, hvis man får tildelt en ubetinget fængselsdom?
Anders Kronborg (S), 2026-01-29:
Der er lige så meget stram udlændingepolitik i det blå konvent, som der er hund i en hundekiks.
Det er fakta efter dagens debat.
Hvis det blå konvent stod samlet, havde Det Konservative Folkeparti jo ikke annonceret, at de stemmer imod fru Inger Støjbergs partis forslag dags dato.
Det var jo det, hr. Frederik Bloch Münster nævnte.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om vi kan forvente og regne med, at hr. Kristian Bøgsted så som en evt. kommende udlændingeminister vil fremsætte det samme forslag, som hr. Kristian Bøgsted står på talerstolen og fortæller om i dag, hvis der er et blåt flertal efter et kommende folketingsvalg.
Det kan jo være, at Christian Bøgsted bliver udlændingeminiser, for jeg kender Christian Bøgsted som en meget sympatisk og dygtig fyr, så det var et godt bud på en udlændingeminister.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-29:
Først vil jeg da sige tak for tilliden til, at jeg kunne gøre det som minister.
Det er jeg glad for at høre, men lad os nu se, om det kommer dertil.
I Danmarksdemokraterne er vi nu engang skruet sådan sammen, at det, vi siger før et valg, også er det, vi vil efter et valg.
Så ja, det, vi er kommet med i dag, er også det, vi gerne vil efter et valg.
Det er helt sikkert.
Anders Kronborg (S), 2026-01-29:
I forhold til det forslag, vi behandler i dag, hørte jeg jo selv, hvad hr. Frederik Bloch Münster sagde, nemlig at Konservative ikke kommer til at stemme for det her forslag; de trykker på den røde knap.
Betyder ordene, at enten går Danmarksdemokraterne kun i regering, hvis det her forslag kan stilles en til en, og ellers går Danmarksdemokraterne ikke med i en regering, eller hvordan skal jeg forstå ordene?
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-29:
Hvis nu hr. Anders Kronborg havde hørt efter, også i forhold til hvad Konservatives ordfører sagde heroppe på talerstolen, så var det jo ikke, fordi Konservative blankt afviste det forslag her.
De sagde, at der er nogle ting, vi har brug for at vide noget mere om i detaljerne, og når vi så kommer frem til, hvis det er, at vi er så heldige, og det håber jeg da, at der er et blåt flertal, der skal lave en blå regering, så sætter vi os da ned og snakker sammen og finder ud af, hvad det så er for nogle detaljer, vi skal have afklaret.
Så kan det være, der skal ændres nogle ord, men i bund og grund ender det med at være sådan et forslag her, vi kommer med.
Det er jeg sikker på.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-29:
Tak for det.
Jeg kunne ikke lade være med at tage ordet, for Socialdemokratiets ordfører har virkelig travlt med at fortælle, hvor stram og en ansvarlig udlændingepolitik, Socialdemokratiet fører.
I den forbindelse kunne jeg egentlig bare godt tænke mig at høre ordføreren om, hvad ordføreren tænker, i forhold til at en socialdemokratisk minister i sidste uge har fremsat et lovforslag om indfødsrets meddelelse, hvor det altså står til, at der er omtrent 3.000 mennesker, der bliver tildelt dansk statsborgerskab, uden at vi altså ved særlig meget om, hvad det er for nogle mennesker, vi giver dansk statsborgerskab til.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-29:
Det er endnu engang et lovforslag, der bliver fremsat, hvor man ikke kan have fuld tillid til, at det, der skal tjekkes, er blevet tjekket, og derfor kan jeg jo også sige, at jeg har meget svært ved at se, hvordan vi skal kunne støtte sådan et lovforslag, når vi gang på gang har opfordret til, at der skal ske stramninger, og at vi skal have styr på det her, og det har vi ikke set.
Hans Andersen (V), 2026-01-29:
Den lovgivning, der er på vej på retsområdet, vil jo også betyde, at en lang række domme bliver skærpet i forhold til længden, altså for grov vold, grov kriminalitet osv.
Så det betyder jo også, at der er langt flere kriminelle udlændinge, der vil få en dom på 1 års ubetinget fængsel, og som derfor jævnfor vores politik så også vil blive udvist.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-29:
Så vi prøver lige en gang til: Hvis nu dommerne mod regeringens forventning ikke ændrer praksis, vil det lovforslag, man så kommer med inden sommerferien, overhovedet have nogen betydning?
Hans Andersen (V), 2026-01-29:
Jeg synes, det er rigtig fornuftigt, at regeringen – forhåbentlig også med opbakning fra Danmarksdemokraterne – strammer lovgivningen og sætter det i værk.
Det er sådan set rigtig klogt og fornuftigt.
Vi har jo brug for, at flest mulige kriminelle udlændinge udvises af landet, altså hvis de begår alvorlig kriminalitet, og det tænker jeg også at ordføreren er enig i.
Så jeg tænker, at der da er fuld opbakning fra Danmarksdemokraternes side – det må der jo være – til, at vi nu får lovgivet så hurtigt som overhovedet muligt, og det er jo det arbejde, regeringen har sat i værk.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Men det hele står og falder jo med, hvad Menneskerettighedsdomstolen gør, og om de er lydhøre, og jeg tror sådan set, at de vil ændre deres praksis.
Hvor får man ellers i Europa lige præcis 1 års eller over 1 års ubetinget fængsel for dette eller hint?
Der ville man jo ikke lægge snittet lige der, hvor Danmark har lagt det.
Så selv om domstolen skulle ændre praksis, vil der jo nok alligevel være sager, hvor man har lagt snittet et andet sted, end den danske regering har lagt det.
Derfor er mit spørgsmål: Vil regeringen så ændre den balance i den danske udvisningslovgivning, hvis det viser sig, at Menneskerettighedsdomstolen godt nok rykker sig, men ikke lægger snittet præcis der, hvor regeringen har lagt op til at det skal ligge?
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Det er faktisk kun tredje gang og ikke fjerde gang, ordføreren spørger.
Men jeg vil sige, som jeg også sagde til hr. Peter Skaarup, at hvis det mærkelige skulle ske, at domstolen er totalt ligeglad med, hvad et flertal af de lande, som er underlagt domstolen, mener, så må vi herinde i Folketinget jo mødes og tale sammen om, hvad vi så gør for at få den sidste rest af kriminelle udlændinge ud.
Men det er i min optik i virkeligheden en afledningsmanøvre, for Danmarksdemokraterne har intet selv leveret på den her dagsorden; partiets formand gjorde det ikke, da hun i sin tid havde ministerposten, og man gør det heller ikke nu.
Og man har ovenikøbet ændret politik, uden at man var klar over det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-29:
Såfremt dommerne ikke ændrer praksis, vil det så gøre nogen som helst forskel med det forslag, som Socialdemokraterne har tænkt sig at bilde danskerne ind er en stramning?
Hvis dommerne ikke ændrer praksis, er det eneste, der vil ændre det, jo, at vi fjerner den mulighed for fortolkning, der er.
Og hvad det angår, kan ordføreren være helt tryg ved fru Inger Støjberg og Danmarksdemokraterne, for vi snakker nemlig sammen, så når vi kommer med et forslag, har vi naturligvis valgt, at det er Danmarksdemokraternes politik, så det behøver man ikke være i tvivl om.
Jeg har godt set, at der er nogle, der ikke er helt enige med bl.a. Socialdemokraterne.
Det er fjerde gang, jeg spørger: Hvis dommerne ikke ændrer praksis, vil det så gøre nogen som helst forskel, hvad Socialdemokraterne fremsætter i Folketingssalen?
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Hold da helt op, der blev sagt ufattelig mange forkerte ting i det indlæg, som hr. Kim Edberg Andersen holdt.
Jeg tror, at hr. Kim Edberg Andersen nogle gange skal være glad for, at der går lidt tid, før han kommer på talerstolen her, for ellers ville det altså blive problematisk, når vi diskuterer de her ting.
Det er forkert, når ordføreren siger, at det er fru Inger Støjbergs stramninger, der har reddet dansk udlændingepolitik.
Altså, vi har lavet omkring 100 stramninger siden 2019, hvor Socialdemokratiet blev regeringsførende.
Og jeg vil bare sige til hr. Kim Edberg Andersen, at det er mange af de stramninger, der gør, at vi står i en langt bedre situation end på noget andet tidspunkt i danmarkshistorien.
Selv hr. Morten Messerschmidt har hernede i Folketingssalen i et svar til mig erkendt, at der på nøgletal og på politisk indhold ikke har været en bedre regering og ikke været ført en mere effektiv politik på udlændingeområdet siden 1983.
Så det er bare forkert.
Til det andet om, at det her er fugle på taget, vil jeg sige, at det, som statsministeren og regeringen har leveret på konventionsområdet, i hvert fald er mere effektivt end noget, vi vel nogen sinde har set fra nogen dansk regering.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-29:
Hold da op, hr. Frederik Vad er ude at padle.
Ordføreren står også og siger, at håb er en strategi, og at man nok tror, at dommerne vil gøre det, men at det er hypotetisk, at de ikke gør det, selv om man bruger argumentet om det hypotetiske til at sige, at det gør de jo selvfølgelig, fordi det er en socialdemokrat, der siger det.
Kan hr. Frederik Vad ikke bare lige svare på, hvis nu håb ikke er en strategi, hvilket det jo hele tiden har været for Socialdemokraterne i udlændingedebatten – man håber, at man kan blive ved med at sidde på regeringsmagten, så længe de stramninger, som fru Inger Støjberg og DF stod for, stadig væk ligesom kan løse problemerne, for man er ikke kommet med noget selv – og når eller hvis dommerne ikke ændrer praksis – og det er jo hypotetisk, at de vil gøre det, bare fordi hr, Frederik Vad og hans kollegaer har sagt det – er det lovforslag, man vil fremsætte i salen, så ikke bare igen en omgang ingenting?
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Hvis ordføreren gerne vil have en hypotetisk overvejelse fra mig omkring, hvad der sker, hvis Menneskerettighedsdomstolen vælger at sige til et flertal af Europarådets lande, at man er ligeglad med, hvad de mener, at man er ligeglad med, om de har tillid til den her domstol, at man er ligeglad med alt det der, så kan jeg sige til ordføreren: Hvis den meget vilde situation skulle opstå, at Menneskerettighedsdomstolen er ligeglad med dem, der styrer domstolen, så må vi jo gøre alt, hvad vi kan, for at sørge for, at vi ad anden vej kommer af med den rest af kriminelle udlændinge, der er her i Danmark, og som vi ikke kan komme af med.
Men jeg synes, at det er et langt ude, hypotetisk scenarie, ordføreren lægger til grund her.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Jeg prøver lige igen: Hvis Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol ikke ændrer praksis, har det så nogen betydning for den udvisningsreform, som regeringen gerne vil gennemføre?
Har det nogen betydning overhovedet?
Når jeg spørger, er det jo, fordi det da er rimelig vigtigt, når man er ordfører for Socialdemokratiet, at man svarer på sådan nogle spørgsmål, for det er jo det, man påstår.
Man påstår, at det har en hel masse effekt.
Men hvis Menneskerettighedsdomstolen ikke ændrer fortolkning, har det så nogen effekt?
Det må ordføreren da kunne svare på.
Jeg har spurgt en gang før, nu spørger jeg anden gang – kom nu med et svar.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Jeg går ud fra, at det væsentligste signal til Menneskerettighedsdomstolen, der vel er sendt i nyere tid, og som kom før jul, kommer til at have stor indflydelse på, hvordan Domstolen håndterer de her sager.
Vi har set det før.
Hvis man taler med nogle af dem, der arbejder med det her – Institut for Menneskerettigheder eller andre – så kan de jo sige, at der har været eksempler på, at Domstolen har rettet ind på nogle områder, hvor man er gået for langt i nogle særlige perioder.
Det er jo, fordi det her ikke er at sammenligne med en højesteret.
Det her er noget andet, det er langt mere politisk funderet.
Så vil jeg sige til hr. Peter Skaarup, at de der hypotetiske spørgsmål, som hr. Mikkel Bjørn også kom med, svarer jo til, at jeg spørger Peter Skaarup, om fru Inger Støjberg og Danmarksdemokraterne, hvis de skal ind i en regering her lige om lidt, vil af stå på mål for, at den europæiske menneskerettighedskonventions artikler skal ændres inden for 4 år – ellers er det ud af vagten for Danmark.
Det ville hr. Peter Skaarup jo også synes var noget mærkeligt noget at spørge om.
Vi er nødt til at gøre, hvad vi kan, for at ændre ved det, vi ikke bryder os om.
Hvis ikke det lykkes, må vi jo tage den derfra og beskytte danskerne så godt som muligt.
Det første er jeg helt enig i.
Nu kan jeg se, at hr. Kim Edberg Andersen går, men jeg tror faktisk, at Danmarksdemokraterne og nogle af dem, der i salen her, selv er overraskede over, at der i det her beslutningsforslag står, at man helt skal ændre konventionen.
Jeg har ikke hørt det før.
Jeg prøvede at søge på Infomedia, inden jeg kom herop, for at se, om det har været en melding før, og jeg har ikke kunnet få øje på den.
Jeg kan selvfølgelig tage fejl.
Så vil jeg sige til ordføreren: Vi ønsker at være en del af en international retsorden, og hvis Menneskerettighedsdomstolen flytter sig i retning af det, vi ønsker, så er vi jo selvfølgelig rigtig, rigtig glade.
Hvis der kommer konkrete domme mod Danmark, er vi jo selvfølgelig villige til at følge dem.
Ellers skal man jo bakke op om det her beslutningsforslag og sige, at Danmark skal træde ud af konventionen inden for 4 år, som der står her.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Jeg regnede sådan set også med det, for sådan som jeg forstår udvisningsreformen, vil man jo teste udvisningsreformen, hvor man sætter grænsen ved 1 års ubetinget fængsel, i forhold til Menneskerettighedsdomstolen.
Men jeg mener bare, at det er ret usandsynligt, at den ligger snittet lige præcis der.
Jeg er altså glad for nu at få afklaret, at man tester, men når Menneskerettighedsdomstolen så eventuelt har lagt et nyt snit – det kan også være, de fastholder det nuværende; det tror jeg ikke, jeg tror faktisk, de bevæger sig – og fastlægger en måske lidt hårdere balance, så vil man også rette dansk lovgivning og retspraksis til derefter, så man fortsat vil være i overensstemmelse med menneskerettighedskonventionen, også selv om man så altså ikke vil kunne udvise alle, der får over 1 års ubetinget fængsel.