runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Vi har opfundet sådan et begreb, der hedder paradoksregler, her under coronatiden.
For i virkeligheden kan man jo sige det samme: Hvorfor er det egentlig, at min departementschef, som jo arbejder på kontor, arbejder hjemmefra, mens administrationsmedarbejderen i din mands virksomhed formentlig sidder og arbejder ude på arbejdspladsen, fordi man gerne må det?
Men det er det jo så ikke alligevel, for det, som det hele handler om her, er jo den samlede mængde af aktivitet i samfundet.
Og derfor kan to, der har fuldstændig ens jobs, godt have to forskellige sæt regler, fordi det handler om den samlede mængde af samfundsmæssig smitte, og derfor er der også forskel på, hvad man må, hvis man er elev under den ene situation, i forhold til hvis man er elev under den anden situation.
Synes jeg, at det er et problem for de elever, der er derhjemme?
Ja, det gør jeg da, og faktisk særlig for skp-eleverne, altså fordi skp-eleverne kommer til at ligge skævt på i forhold til de elever, der er ude i virksomhedspraktik.
Så jeg synes, at der er rigtig mange udfordringer på ryggen af corona, og dem må vi simpelt hen komme igennem på bedst tænkelige beskub, og derfor er jeg bl.a. glad for den aftale, vi har lavet med hinanden i forhold til uddannelsesforlængelser, for det tror jeg kan blive helt nødvendigt – desværre.
Jeppe Kofod (S), 2021-03-17:
Tak til hr. Peter Juel-Jensen, som spørger mig om, hvad jeg vil gøre for at sikre, at der fortsat er mulighed for transit gennem Sverige til Bornholm, f.eks. ved at indgå en fast juridisk aftale med Sverige.
Lad mig starte med at slå fast, at vi i dag allerede har fået løst mange af de udfordringer, der tidligere var med transitten gennem Sverige til Bornholm.
Vores dialog med de svenske myndigheder har været medvirkende til, at der blev åbnet op for generel transit til Bornholm.
Den dialog vil vi selvfølgelig fortsætte og har vi fortsat.
Det er jo desværre ikke utænkeligt, at covid-19 kan kræve, at restriktioner i fremtiden strammes.
Regeringen mener, det vil være en klar fordel med en mere fast aftale om gnidningsfri transit til og fra Bornholm og om muligt gerne i form af en transportkorridor.
Det er et vigtigt emne for regeringen som helhed og for mig som udenrigsminister, og i øvrigt som bornholmer, og det er også derfor, jeg sammen med relevante danske myndigheder vil drøfte, hvilke konkrete muligheder der er for, at vi på sigt kan sikre transitten til og fra Bornholm, og de forskellige løsningsmodeller vil vi tage videre i dialog med de relevante svenske myndigheder.
I sidste ende, og det ved spørgeren udmærket, er det selvsagt Sverige selv, der bestemmer, hvilke indrejserestriktioner der gælder til Sverige, ligesom vi i Danmark bestemmer indrejserestriktioner og grænserestriktioner vedrørende Danmark.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Vi deltog i fællesskab under forhandlingerne.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-03-17:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at afgangseleverne snart er gået glip af 100 dages undervisning det seneste år, hvilket svarer til halvdelen af et skoleår, og at regeringen flere steder i landet endnu ikke har sikret fuld genåbning af skolerne og uddannelserne for afgangseleverne?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Nej, jeg mener ikke, det er rimeligt, at der er en global pandemi, der har ramt børn og unge og i øvrigt resten af vores samfund.
Det ville jeg helst have været foruden.
Men desværre er det ikke sådan, at man kan sige til den globale pandemi: Vi synes godt nok, det er totalt urimeligt, så gider du godt at gå væk.
Det gør det, hverken når der er tale om naturkatastrofer, eller når der er tale om pandemier.
Derfor står vi jo i en situation, kan man sige, hvor vi har skullet håndtere en global pandemi, og det har haft rigtig store konsekvenser for meget store dele af vores samfund.
En af de konsekvenser er, at afgangseleverne og i øvrigt alle andre elever er gået glip af en stor del af deres skolegang det seneste år, og det kommer vi til at gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at rette op på på bagkant.
Og vi har, i øvrigt i fællesskab med hinanden, også skabt helt anderledes eksamensvilkår i år for afgangselever på tværs af uddannelsessektoren, hvor man kan tage højde for, at der har været forskellige niveauer af uddannelse, i forbindelse med at man f.eks. tilrettelægger de mundtlige eksamener.
Vi har både gjort antallet af eksamener mindre, men vi har også muliggjort, at man ved de enkelte eksamener kan tage højde for, at undervisningen har været anderledes.
Men synes jeg, det er rimeligt, at der er en pandemi?
Nej, det ville jeg da helst være fri for, men det er en lille smule uden for min rækkevidde at kunne blokere for globale pandemier – trods alt.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-03-17:
Ja, og tak for det.
Altså, de seneste tal, der lige er udkommet, viser, at vi nu har under 200 indlagte.
Så det er jo ikke sådan, at det, at vi har taget de små elever tilbage, har skabt en eksplosion og en vækst i antallet af indlagte i Danmark.
Så synes ministeren ikke, at den der argumentation, vi nu har hørt på grundlæggende siden før jul og så skal høre på igen i dag, om, at man skal kigge på det samlede billede, klinger lidt hult, set i lyset af at lige siden vi begyndte at åbne for skolerne, har det samlede billede faktisk været, at der er færre indlagte, og at vi egentlig har styr på epidemien?
Så hvorfor er det, at regeringen ikke vil sætte vores børn først og lade 5.-8.-klasserne komme mere tilbage?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Det er jo i hele det her coronaforløb det samme svar, vi må give på de spørgsmål om, hvorfor den ene kan, når den anden ikke kan.
Det er, fordi vi ikke kan gøre det hele på en gang.
Det er den samlede mængde af aktivitet, det her drejer sig om, og derfor er reglerne indrettet på den måde, at skolerne nu kan have dem i 5.-8. klasse tilbage 1 dag om ugen.
Heldigvis er der så åbent for nogle fritidsaktiviteter; det tror jeg faktisk at børn og unge har rigtig godt af, altså at de i den her situation kan komme ud at få rørt sig.
Så jeg er sådan set rigtig glad for, at det kan lade sig gøre.
Når der ikke bliver givet samme frihedsrettigheder på tværs af de forskellige ting, er det, fordi det er den samlede mængde, der udgør problemet, i forhold til at smitten kan stige for meget.
Så derfor er det indrettet på den måde, det er nu.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at jeg tror, at vi alle sammen gerne ville have, at alting bare var tilbage til normalen.
Jeg har endnu ikke hørt om nogen, der syntes, at det var den mest fantastiske måde at indrette kloden på, altså ved at der er en pandemi, og så har vi det alle sammen meget bedre.
Tværtimod tror jeg sådan set, at vi alle sammen er mægtig trætte af det her.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-03-17:
Tak for det.
Vi blev enige om, at vi var en social boble herovre med hensyn til afspritning; vi har kontor lige ved siden af hinanden.
Jeg vil egentlig gerne spørge børne- og undervisningsministeren til det ulogiske i, at 5.-8.-klasserne kun må komme tilbage fire gange om måneden udendørs, når man sådan set samtidig har givet foreningerne lov til at mødes 25 personer udendørs uden at have nogen reguleringsmekanisme eller et maksimum for det.
Så hvorfor er det, at ministeren og regeringen ikke har tiltro til vores skoler, hvis de vurderer, at 7.-klasserne sådan set lige så godt kunne mødes hver dag udendørs?
Hvorfor kan det så ikke lade sig gøre?
Altså, hvis regeringen ikke vil åbne fuldt op for skolerne, som vi ønsker det i Venstre, hvorfor giver man dem da så ikke den samme frihedsgrad, som vi har givet vores foreninger?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Spørgeren spørger, om jeg som minister godt kan se, at der kommer et fagligt og socialt efterslæb.
Jeg synes, at det er utrolig ulykkeligt, at børn og unge er blevet ramt, ligesom vi andre i øvrigt også er, af den globale pandemi; men det gælder særlig for børn og unge, der er på et tidspunkt i livet, hvor der bliver lagt et fundament, både indlæringsmæssigt, men også socialt.
Vi har i fællesskab lavet en aftale om at kigge på det faglige og sociale efterslæb, og vi har lavet en aftale med hinanden om tildeling af også betydelige beløb til området.
Jeg tror, at vi ser ind i et langstrakt forløb i forhold til at tage os af både de faglige huller, der kan være opstået hos den enkelte elev, men også at få genopbygget det fællesskab, som de er gået glip af i den her periode.
Anni Matthiesen (V), 2021-03-17:
Det kunne jeg godt høre jeg så ikke fik svar på.
Jeg går ud fra, at børne- og undervisningsministeren har været inde i de her ting.
Børne- og undervisningsministeren sagde jo selv for lidt siden, at det var på baggrund af sundhedsfaglige oplysninger, at man tog den beslutning.
Men kan ministeren ikke godt se, at der kommer et kæmpe efterslæb for de her børn, hvis vi ikke gør noget i en fart, altså både et fagligt efterslæb, men for den sags skyld også et socialt efterslæb?
Og der vil jeg gerne spørge ministeren: Hvad har ministeren tænkt sig at gøre for at hjælpe de her børn tilbage alle ugens dage?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Altså, jeg vil anbefale, at man tager alt, hvad der handler om sundhedsmæssige beregninger, enten med myndighederne eller med sundhedsministeren.
Anni Matthiesen (V), 2021-03-17:
Der tror jeg i hvert fald også, hvis man i spørgetiden med statsministeren i går hørte Venstres formand, at man ikke var i tvivl om, at Venstres formand egentlig ønsker alle elever tilbage nu, selvfølgelig også gerne på fleksible måder.
Men som løsningen er lige nu, hvor det hedder 1 dag om ugen, så vil jeg gerne spørge ministeren, om der ligger sundhedsfaglige beregninger bag, at det så kun er 1 dag om ugen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Jo, det har vi jo sådan set allerede lavet en aftale om med støttepartierne, altså at det næste, der står for, er erhvervsskolerne.
Så det kan jeg egentlig svare meget klart ja på.
Og så foregår der jo nogle forhandlinger lige nu med partilederne, og dem kan hverken ordføreren eller jeg foregribe hvordan forløber.
Så bliver jeg bare nødt til at sige om det der med at gemme sig bag en pandemi, at jeg ikke kan få øje på en anden årsag til, at skolerne er lukkede.
Altså, der er én årsag til, at skolerne er lukkede, og det er, at der er en global pandemi.
Jeg har aldrig hørt noget parti argumentere: Lad os da lukke alle skolerne hen over vinteren, for det har de unge super godt af, så vi lukker lige alle skolerne.
Derfor har vi selvfølgelig også undervejs lidt forskellige opfattelser af, hvilke redskaber man skal bruge.
Jeg hørte rigtig mange sige: Nu skal I bare gøre ligesom i Norge.
Så det her er en balanceakt, men til det der med at gemme sig bag en global pandemi vil jeg sige, at jeg stadig væk ikke har hørt dem, der gerne vil lukke skolerne, bare fordi det er sjovt.
Vi gør det jo, fordi der er en global pandemi.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-03-17:
Jeg synes, det er fint, at ministeren siger, at man gerne vil gøre dit og dat, men jeg mangler stadig at få en garanti fra ministeren for, at man rent faktisk har tænkt sig at gøre det.
Altså, der er jo mindre smitte udenfor – det har vi ligesom fået bekræftet – og vi har også mulighed for at blive testet.
Hvis nu vi vender tilbage til de her murere, de her lærlinge: Når de har mulighed for at blive testet og være udenfor, vil ministeren så ikke gerne tage ansvaret på sig og lægge sig i selen for, at de kommer tilbage nu?
Tak for det.
Mener ministeren, at det er holdbart, at elever på ungdomsuddannelser og erhvervsuddannelser fortsat kun kan modtage hjemmeundervisning?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Da jeg ikke som socialdemokrat har tænkt, at nu må vi da se at opfinde en global pandemi, for vi synes, det er helt fantastisk, at alle børn skal være derhjemme og sidde bag en skærm og blive undervist, så synes jeg, at det er et holdbart nej.
Men man kan desværre ikke forhandle med en pandemi, så i den situation, som vi står i nu, har det været enormt afgørende for os, at lærerne blev sat til den opgave.
Det var jo et valg, vi traf i foråret, og det var et valg imellem, at der ingen undervisning var eller hjemmeundervisning, og der var det klart at foretrække at gennemføre hjemmeundervisning, fordi det giver børnene en struktur i hverdagen.
Det vil sige, at selv der, hvor det kan være, at man fagligt ikke får så meget ud af det, kan det bidrage til at skabe en eller anden form for struktur i hverdagen, som ikke ville være der, hvis der ikke var hjemmeundervisning.
Så er der faktisk en hel del af eleverne, der også får et fagligt udbytte af hjemmeundervisning.
Der er også en gruppe på i omegnen af 20 pct., der ikke får særlig meget fagligt udbytte ud af hjemmeundervisning.
Så der er ret store forskelle på, hvad man får ud af det.
Men det valg at lave hjemmeundervisning, når man nu stod i en situation, hvor eleverne skulle hjem, mener jeg har været fuldstændig rigtigt, og jeg mener, at det er et meget stort privilegium, at vi i Danmark er så digitaliseret, at det faktisk også har kunnet lade sig gøre i praksis, og at vi har en lærerstand, der i øvrigt var i stand til at omstille sig med meget, meget kort varsel til at undervise på en måde, som de jo ingen uddannelse har i.
Vores lærerstab er ikke uddannet til at skulle undervise online, men ikke desto mindre gjorde de det og tog teten.
Det mener jeg at de har gjort rigtig godt.
Det er nok at trække den lidt langt.
Men til spørgsmålet om, om jeg synes, det er en god idé, at der er hjemmeundervisning, når vi nu står i den situation, må jeg sige, at det faktisk er en af de beslutninger, jeg er allergladest for vi fik truffet, og det er også her, at jeg er allermest imponeret over, hvad en medarbejdergruppe, nemlig lærerstanden, har kunnet levere.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-03-17:
Tak for svaret til ministeren.
Jeg var lige ved at være bange for, at det ville blive sådan et ultrakort svar, så det var meget godt lige at få knyttet et par ord til det.
Nu kredsede ministeren meget omkring ungdomsuddannelserne, men erhvervsuddannelserne er også en del af det her spørgsmål.
Ministerens fokus var lidt på de elever, som er hjemsendt, og på noget digitalisering og noget undervisning, men som mine kollegaer fra Venstre netop har spurgt ind til, kan man jo netop ikke blive murer ved hjælp af en computer.
Jeg er med på, at ministeren putter sig lidt under det her med, at der er kommet en global pandemi, men jeg er bare ked af at måtte sige, at et år efter kan man altså ikke gemme sig bag det længere.
Vi bliver nødt til at snakke videre om de problematikker, der ligger i det her.
Og det er da et mærkeligt paradoks, at en murermester på 30 år, der går og arbejder på et hus, han bygger for en bygherre, godt kan tage på arbejde hver dag – testet eller utestet, det er der sådan set ikke nogen der tjekker – men det kan hans lærling ikke.
Så en murermester på 30 år kan tage af sted på arbejde, men lærlingen, der har brug for lærdom, har ikke nogen mulighed for at tage af sted.
Og langt de fleste er sendt hjem.
Det synes jeg er et problem.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Jeg synes egentlig, at mit svar fokuserede på den samlede uddannelsessektor, hvor man har omstillet til digital læring.
Og det er fuldstændig rigtigt, at der er kæmpestor forskel på, om vi taler om madkundskab, eller om vi taler om nogle, som er i kokkelære, for at tage dem, der er lidt ældre, eller om vi taler om en mat-fys-gymnasieelev, hvor man faktisk har brug for et laboratorie for at kunne have fysikundervisning, eller om vi taler om de udfordringer, der er forbundet med at være engelsk-fransk-sproglig gymnasieelev.
Altså, alt efter hvor man er i uddannelsessystemet, er der forskellige problemstillinger.
Der, hvor problemerne er størst, er selvfølgelig der, hvor man har brug for faglokaler, hvor man har brug for laboratorier eller lignende.
Det giver sig selv.
Derfor er prioriteringerne jo også lagt ind på den måde, de er, med hensyn til hvem der kan vende tilbage hvornår.
Derfor var det svendeprøverne, vi tog fat i som det allerførste sidste år, og det var dem, vi fik landet, lang tid før vi tog os af de boglige fag, fordi vi godt ved, at der er vanskeligheder med den del, der handler om den praktiske undervisning.
Nå, jeg kan se, at jeg ikke har mere tid til at svare videre, så det gør jeg ikke.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-03-17:
Jeg har medspørger på.
Godt, det mener jeg bare ikke jeg plejer at have.
Så er det meget interessant at spørge ind til det, som ministeren netop nævner.
Ministeren lægger op til, at man netop som håndværker faktisk godt kan modtage lærdom hjemmefra.
Det mener jeg simpelt hen ikke man kan.
Jeg mener simpelt hen, at hele paradokset som håndværker, som murer – nu har jeg en bedre halvdel derhjemme, der er murermester – er, at man ikke kan blive uddannet murer og få sin faglighed med sig hjemme foran en computer, for hele forudsætningen er da, at man har det i sine hænder.
Det kan man bare spørge en håndværker om.
Nu lægger ministeren op til, at det faktisk er en mulighed, og at man har prioriteret nogle af de fag, som netop ikke er egnet til at blive undervist i hjemmefra.
Men det er da netop det samme paradoks, der er omkring håndværkerfagene.
Stén Knuth (V), 2021-03-17:
Tak, formand.
Og tak til ministeren for svarene, og tak for også at anerkende, at man jo ikke kan blive kok, hvis man ikke står ved en gryde, eller murer, hvis man ikke har stenene i hænderne.
Jeg tror også, at vi er enige om, at vi er nået til det punkt, hvor elever på de her uddannelser ikke kan tåle at sidde og få mere virtuel undervisning, og at de skal ud i praktik og have noget i hænderne.
Nu har jeg lyttet lidt til, at ministeren også nævner, at der jo foregår forhandlinger i øjeblikket blandt partilederne, og med den erfaring, vi efterhånden har fra de forhandlinger, er Venstres frygt jo, at vi ikke kommer i gang efter påske.
Så mit spørgsmål til ministeren er: Hvilke overvejelser gør ministeren sig, hvis det er sådan, at vi skal helt hen i maj måned, inden vi kommer videre, set i forhold til at håndværkeruddannelserne kræver, at man har en sten i hånden eller en ske i gryden?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Altså, nu skal man jo passe på med at liste alle tænkelige scenarier op.
Jeg mener, at vi står i en ret alvorlig situation, hvis erhvervsuddannelserne er lukket særlig meget længere; det behøver jeg slet ikke lægge skjul på.
Og det er jo også derfor, at vi fra regeringens side i fællesskab med støttepartierne særskilt har lavet en passus om erhvervsskolerne i forbindelse med den sidste genåbning.
Det er jo ikke lavet for sjov; det er faktisk lavet, fordi vi mener, at hvis man lader nedlukningen vare meget længere, har vi et alvorligt problem i forhold til erhvervsuddannelserne.
Så der ligger bestemt en masse tanker bag ved, at det er i den rækkefølge, det er tænkt ind.
Stén Knuth (V), 2021-03-17:
Altså, vi håber jo ikke på, at vi når til maj, inden vi er i gang.
Og vores frygt i Venstre er jo netop, at vi sidder og venter til den 23., hvor statsministeren har sagt, at der kommer en plan, og så kommer der en plan, der kommer til at virke om noget tid.
Og jo længere tid der går, jo mere håbløse bliver de unge – i Venstre har vi jo også sagt, at hver dag tæller.
Derfor mener vi, minister, at du bør indkalde til en samtale om, hvad vi så gør, hvis det er, at der er forskellige scenarier, som vi allerede nu kan komme i gang med at diskutere, sådan at de unge kan få et håb.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Vi har så uendelig meget omkring de her genåbninger, så hvis vi skulle indkalde til forhandlinger om samtlige tænkelige scenarier, herunder at ingenting åbner før til maj, i en situation, hvor partilederne er i gang med at forhandle genåbningen, så har døgnet simpelt hen for få timer.
Vi har jo haft et utrolig tæt samarbejde, og jeg mødes to gange om ugen med alle Folketingets partier, og det sætter jeg kæmpestor pris på, og i det øjeblik det viser sig at være nødvendigt, tager vi selvfølgelig hul på de samtaler, der skal være omkring det.
Men jeg tænker, at vi lige ser, hvordan forhandlingerne lander, inden vi begynder at planlægge alle tænkelige scenarier ved et decideret forhandlingsbord.
Jeg tror måske, at det, jeg sagde, blev misforstået.
Det, vi har prioriteret, er, at i den her runde af forhandlingerne, der foregår lige nu, har regeringen sammen med støttepartierne lagt op til, at erhvervsskolerne står først, netop fordi det er sværest at skulle modtage undervisning hjemmefra, når man har praktiske fag.
Det var det, jeg mente med prioritering.
Så vil jeg bare sige, at det altså er forkert, at man slet ikke kan modtage undervisning hjemmefra.
Jeg går ud fra, at det også er ordføreren bekendt, at der faktisk også er en teoretisk del af de uddannelser på erhvervsskolerne, og det, der har været erhvervsskolesektorens vurdering, er, at man ville kunne gennemføre virtuel undervisning et sted mellem 8 og 12 uger, og det er jo lige præcis den grænse, vi ligger og bokser med nu.
For så er der ikke mere, og så skal man ind, alt efter hvilket fag man har, og have murerskeen i hånden eller være i køkkenet, hvis man er i gang med at uddanne sig til kok.
Men det er altså ikke sådan, at der slet ikke findes en teoretisk del af erhvervsuddannelserne, for det er en veksling mellem de to ting.
Jamen heldigvis er det sådan, at smittetallene stadig væk er rigtig lave.
Det, vi blev anbefalet af sundhedsmyndighederne, var at lade være med at gå for hurtigt frem, men se, hvordan effekterne af det var.
Og det har jo så vist sig, at effekten heldigvis er sådan, at der stadig væk er relativt lave smittetal.
Det er rigtig godt, og det er jo derfor, at vi har indkaldt partilederne til drøftelser om, hvordan vi kan fortsætte genåbningen.
Så heldigvis står vi da i den situation, at smittetallene er pæne.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-03-17:
Tak for det.
Jeg skal være den første til at bakke op om offentlige investeringer i forskning.
Det er utroligt vigtigt, ikke mindst når vi står midt i en pandemi.
Så vidt jeg ved, har den ene af de her vacciner haft first in human-trial her for et par dage siden, og der er trods alt et stykke vej til fase tre-studier på den vaccine, og så må vi jo se, om den virker i praksis, når den kommer ud.
Men det er en vanvittig spændende teknologi.
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-17:
Det er jo fuldstændig indlysende rigtigt, at det ikke er nogen garanti for, at vi havde haft en vaccine, men som debatten her i dag også har afspejlet, og som virkeligheden har afspejlet, så er der et enormt behov for vacciner.
Det handler om, at der har været vaccinemangel i Danmark og i Europa, men der er jo især vaccinemangel på globalt plan, og der må vi imødese, at vi kommer frem til 2024, før befolkningen er vaccineret på globalt plan, og det vil også have konsekvenser for folkesundheden i Danmark, i forhold til at der kan opstå nye mutationer.
Så derfor er vores budskab, at enhver sten skal vendes, og når det er sådan, at vi kan se, at der både på Statens Serum Institut og på Københavns Universitet har siddet forskere for offentlige midler og udviklet vacciner, men som ikke kan komme skridtet videre i forhold til fase tre- og fire-forsøg og en decideret produktion og distribution, så er det jo fuldstændig afgørende, at der kommer offentlige midler ind i forhold til det, og der betyder det også noget, at staten investerer i forskning og udvikling af vacciner og på sigt også i forhold til produktion.
For det er det, der også gør, at vi vil kunne tilbyde vacciner til f.eks. lavindkomstlande og sikre en forsyningssikkerhed.
Det er klart, at det ikke umiddelbart vil være nogen nem løsning, men i forhold til de svar, vi har fået, er vurderingen jo også, at det vil kunne lade sig gøre i løbet af et års tid.
Der er mange ting, der kan gå galt, der er mange bump på vejen, men i det mindste bør man gøre forsøget af hensyn til folkesundheden både nationalt, men også på globalt plan.