runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Olsen (SF), 2025-03-13:
Tak for ordet, formand.
I dag behandler vi lovgivning om udvidelse af børn og unges muligheder vedrørende fritidsjob.
Det handler om vores unge, deres muligheder og deres arbejdsmiljø.
Det handler om at give dem en god start på arbejdslivet, men også sikre, at de ikke knækker undervejs.
Jeg skal også lige huske at sige, at jeg tager den her for hr. Karsten Hønge, der desværre ikke kunne være her i dag.
Fagbevægelsens Hovedorganisation har været tydelig: Flere unge i fritidsjob er en god idé, men det må ikke ske på bekostning af deres sikkerhed.
Vi skal sikre, at unge mennesker ikke udsættes for farligt arbejde uden beskyttelse, og vi skal sørge for, at arbejdsgiverne ikke får fripas til at lade unge stå alene med opgaver, der indebærer risiko for vold, overbelastning eller dårligt psykisk arbejdsmiljø.
FH slår fast, at vi skal holde fast i de beskyttelsesregler, som sikrer unge mod de mest udsatte jobfunktioner, og det er præcis, hvad den her lovændring gør.
Autismeforeningen har været en vigtig stemme.
Vi ved, at unge med autisme ofte har sværere ved at få fritidsjob, fordi der mangler viden og hensyn på arbejdspladserne.
Vi kan ikke leve med, at unge med autisme sorteres fra, fordi systemet ikke tager højde for dem.
Vi har også en forpligtigelse til at lytte, når Børnerådet råber vagt i gevær.
De advarer om, at alt for mange unge arbejder uden at kende deres rettigheder, uden at være medlem af en fagforening og uden nogen reel beskyttelse, hvis noget går galt.
Samtidig skæres der i Arbejdstilsynets ressourcer, og det synes vi ikke hænger sammen.
Vi står her i dag for at tage ansvar, ikke for at give arbejdsgiverne friere tøjler til at udnytte billig arbejdskraft, men for at skabe en balance.
Vi vil gerne have flere unge i fritidsjob, ja, men vi vil også sikre, at de har trygge forhold.
Vi vil gerne åbne dørene for unge med særlige behov, ja, men det kræver, at vi stiller krav til arbejdsgiverne.
Lovgivningen her er et skridt i den rigtige retning.
Vi giver unge bedre muligheder, men vi holder fast i, at sikkerhed og rettigheder skal være i højsædet.
Vi skal ikke have et arbejdsmarked, hvor de svageste bliver tabt på gulvet.
Vi skal have et arbejdsmarked, hvor alle får en fair chance, uden at det koster dem helbredet.
Tak for ordet.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-03-13:
Som 13-årig samlede jeg faktisk selv skrald op for kommunen, og som 14-årig arbejdede jeg også på en fiskefabrik.
Det var hårdt og koldt, men jeg var glad for at tjene mine egne penge.
Det at have et fritidsjob lærer en at tage ansvar, tjene redelige penge og bruge dem på noget fornuftigt – men også lidt på slik og ballade.
Det er liberalt at tro på det bedste i ungdommen.
De kan så meget, og derfor skal vi også gøre det så let som muligt for unge at få et fritidsjob, for det gavner alle.
Vi ved også, at det har mange positive effekter senere i livet.
Det er først og fremmest sundt for de unge mennesker at have et fritidsjob, men man bliver også meget stolt som forælder, når man ser sit barn komme hjem fra sin første avisrute eller sin første vagt hos købmanden.
Og så skaber unge mennesker også en værdi for en masse virksomheder og lokalsamfund rundt omkring i landet.
Alt det skal vi have mere af.
Derfor bakker Liberal Alliance selvfølgelig op om forslaget.
Det er kun retfærdigt, at de unge, der stadig går i folkeskole, får et større tidsrum, de må arbejde i.
Og det er sund fornuft, at når kommunerne vejleder de 13- til 17-årige om uddannelse og erhverv, så skal de også kunne vejlede om fritidsjob, for vi ved, at det virker.
Det er også på tide, at undervisningspligten fremrykkes, så de 15-16-årige kan starte i sommerjob tidligere efter afslutningen af 9. klasse.
Hvorfor i alverden vi lavede det så dumt til at starte med fatter jeg ikke.
Men det er da dejligt, at vi får gjort det om, så de kan starte i sommerjob, allerede efter at de er færdige.
I Liberal Alliance tror vi på det bedste i ungdommen, så vi håber også, at regeringen fortsat vil være ambitiøse på det her område, så vi kan fjerne endnu flere regler for dem, som gerne vil have et fritidsjob som ung.
Derfor bakker vi også op om lovforslaget.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-03-13:
Tak for ordet, formand.
Jeg står her som spritny ordfører på området.
Jeg kommer ikke til at foregive, at jeg har nået at få fuldstændig styr på feltet, som er stort og komplekst og vanvittig interessant og særdeles vigtigt.
Tak for modtagelsen.
Tak for samtaler allerede med både hr. Kim Valentin, hr. Jens Joel og med ministeren og i øvrigt også tak til hr. Karsten Hønge, der meget hurtigt stillede sig til rådighed, og det er jeg taknemmelig for.
Også jeg vil lige knytte et par ord til spørgsmålet om unge og beskæftigelse.
Det er ikke, fordi jeg har så meget afgørende at supplere med i forhold til det, der allerede er sagt.
Nogle har simpelt hen brug for noget at stå op til i forhold til den struktur, det giver, og den oplevede forpligtelse i forhold til andre er rigtig god at få tidlig erfaring med.
Og så er der også forståelsen af, at der er nogle, der har brug for dig, nogle, der regner med dig, nogle, der mangler dig, hvis du ikke kommer, så att kunne bidrage på den måde til fællesskabet er jo helt afgørende, også for trivslen.
Vi har også set, hvor stor en forskel det har gjort for vores allermest udsatte, der har været fuldstændig udelukket fra arbejdsmarkedet, som vi kender det.
Der var simpelt hen ikke plads til dem, men også hos dem med det sociale frikort blev det grebet.
Man vil gerne, og det er jo det, der er så lykkeligt, altså at danskerne flest virkelig gerne vil; man er motiveret, og man vil gerne.
Det er også kernen i Moderaternes beskæftigelsespolitik: Dem, der kan selv, skal selv.
Det er klart, og det er ret let, fordi mennesker gerne vil og er motiverede.
I forhold til dem, der synes, det kan være svært at komme ind på et arbejdsmarked, vil jeg sige, at før vi slår dem i hovedet og taler om at yde før man kan nyde og alt det der, bør vi lige genbesøge arbejdsmarkedet og se, om vi kan flå i det, udvide det, bygge ramper, indsætte elevatorer og hvad der nu skal til, for at man kan få en plads der.
Det er så vigtigt, og det er det ikke kun af samfundsøkonomiske årsager, men fordi arbejde giver selvværd, livsglæde og individuelt oplevet meningsfuldhed.
Vi var fem unger, og fire af os var gamle nok til tunge løft fra en tidlig alder.
Der var ikke nogen, der overvejede, at det måske var et problem.
Vi havde en familiefest, hver gang vi hjalp hinanden med at få tingene til at fungere, og det var den erfaring, der gik forud for, at jeg fik mit første job uden for familieklanen.
Det var et job som opvasker på et hotel, som jeg ikke vil nævne navnet på, for jeg tror ikke, det ville være så godt for deres fremtidige muligheder for alt muligt.
Jeg fik jobbet, fordi opvaskeren var udeblevet i dagevis.
Jeg vaskede op i 26 timer.
Der var mider i, og jeg ved ikke hvad, og jeg skænkede det ikke en tanke, og det havde jeg lært hjemmefra: Der var en opgave, der skal løses her, så jeg vasker op fuld smadder – og nej, hvor var det fantastisk at få løn!
Jeg er vild med at arbejde, og det er sundt at arbejde.
Moderaterne bakker op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Dina Raabjerg (KF), 2025-03-13:
Tak for ordet, formand.
Det bliver svært at komme efter den der, for det var jo en livsbekræftende tale.
For her den anden dag fik jeg pludselig en mail fra Vores Ikast, som er en paraplyorganisation for virksomheder, butikker, foreninger og kulturlivet i Ikast by, og den rummer bare alt det, vi gerne vil omkring fritidsjob, så den har jeg besluttet at læse op: Kære medlem.
Har I et fritidsjob, der kunne være relevant for en ung i Ikast-Brande?
Så vil vi gerne opfordre jer til at oprette det på vores portal.
Ved at tilbyde et fritidsjob kan vi sammen styrke de unges vej ind på arbejdsmarkedet og give dem kompetencer, de kan bruge resten af livet.
Mange unge finder selv et fritidsjob, men for nogle kan det være en stor udfordring at tage det første skridt.
Vi ønsker at hjælpe de unge, der har svært ved at finde et job, så de får muligheden for at opnå værdifuld erhvervserfaring.
Ved at oprette jeres job hos os kan I være med til at gøre en forskel for de unge, der har brug for en ekstra håndsrækning til at komme ind på arbejdsmarkedet.
Forskning viser, at fritidsjob har en positiv effekt på unge.
Det øger antallet af skoleår, der er gennemført i 20-årsalderen, og det mindsker skolefrafald og skolefravær.
Ved at ansætte en ung medarbejder kan I samtidig tilføre jeres institution eller virksomhed en stor værdi og få løst praktiske opgaver, så det faste personale får frigivet tid.
Måske er det jeres fremtidige lærling eller kollega, I ansætter i et fritidsjob.
Unge uden erfaring eller unge med mange udfordringer i bagagen kan vise sig at blive nogle af jeres mest engagerede og loyale medarbejdere.
Hvis I har brug for inspiration til, hvilke arbejdsopgaver en ung kan løse, så er I meget velkomne til at kontakte os.
Hold da op, hvad!
Det var lige præcis alt det, vi ville med den her aftale.
Men det her forslag er jo ikke kun gode initiativer om fritidsjob.
Det er, som andre også har nævnt, desværre et ikke sjældent set bunkebryllup, hvor man har mast en lang række vidt forskellige ændringer sammen i samme lovforslag.
Vi behandler derfor både arbejdsmiljøregler, kunstig intelligens i Arbejdstilsynet, arbejdsret, voldskadeforsikring og alt muligt andet i en pærevælling.
Det er respektløst over for demokratiet.
Det er præcis den her tilgang, jeg har kritiseret netop den her minister og hendes ministerium for før, hvor man af frygt for at skulle fremsætte for mange lovforslag bare kaster en rodet blanding af vidt forskellige tiltag ind i én pakke.
Så nu står vi med to høringssvar og høringsnotater, fordi det her reelt er flere forskellige aftaler i én, og emnerne er ikke engang linket sammen i de samme politiske aftaler.
Derfor vil jeg gerne benytte det sidste af min taletid til at spørge ministeren om, hvordan hun vurderer det her i forhold til en respektfuld demokratisk proces og en ordentlig politisk behandling og drøftelse af sagerne.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-13:
Det kan godt være, at jeg ikke hørte ordentligt efter, men vi vil jo ikke stille os på tværs, hvis man beder om at dele det her op.
Men hørte jeg, at Enhedslisten kommer til at bede om at dele det her op?
Nu er jeg jo ikke ordfører på det her område, men når jeg ser AI sat ind i noget, tror jeg faktisk, at I, som sidder i Beskæftigelsesudvalget, har et behov for også at diskutere det, for der er jo personfølsomme data, når vi snakker om arbejdsmarkedet.
Jeg hørte en bekymring om tredje part fra ordførerens side i et tidligere spørgsmål, og der vil jeg bare spille ind med, at det nok kunne være en god idé lige at få det delt op og så få diskuteret tingene lidt mere til bunds.
Victoria Velasquez (EL), 2025-03-13:
Jeg er ikke helt afklaret med, om det er det, der vil give allerbedst mening, men jeg vil da synes, det var dejligt, hvis ordføreren ville bakke op om det, hvis det er, at vi kan se, at det er nødvendigt.
Men jeg synes, at noget, der ret tydeligt er en konsekvens af manglende lovkvalitet ved bare at samle det hele, er, at vi slet ikke har fået høringssvar fra de faglige organisationer, fra bosteder eller fra andre.
Og umiddelbart, i forhold til hvad jeg kan se, er det, fordi det slet ikke er blevet sendt ud til den høringsportal, og det tror jeg er, fordi man har tænkt, at det ikke har været relevant.
Jeg finder det dog ret relevant at skulle have de input, hvis man vil rokke på det, som jeg ser som retssikkerheden for de mennesker.
Der er selvfølgelig altid nogle balancer, for vi skal også passe på de ansatte, for det er fuldstændig vitalt og afgørende.
Så vi skal finde den rigtige måde, og derfor savner jeg kvalificeret input fra dem, det handler om, og som arbejder med dem, det handler om.
Det synes jeg ville være en rigtig god idé, og det vil jeg rigtig gerne sparre omkring.
Jeg tænker også, at vi måske i udvalget kunne få gavn af, at vi fik nogle input først, for det ser ikke umiddelbart ud – med det kan godt være, at ministeren kan opklare det – som om den her del er blevet sendt i høring hos socialfaglige organisationer eller i forhold til bosteder eller andre.
For jeg prøvede i høringssvarene at se, hvad deres svar til det er, og der var ikke nogen.
Men jeg kunne se af høringslisten, at det var blevet sendt ud til nogle, der var relevante der, så der savner jeg i hvert fald noget kvalificeret input.
Kim Valentin (V), 2025-03-13:
Jeg har selv lavet en note om lige præcis de to dele, og om man ikke lige kunne snakke om det i løbet af lovbehandlingen, altså hvad der egentlig mere ligger længere nede i teksten og forståelsen af det.
Så hvis ordføreren er interesseret i det, synes jeg, vi skal tage det i nogle spørgsmål frem mod andenbehandlingen.
Victoria Velasquez (EL), 2025-03-13:
Tusind tak, og tak for talen.
Det er godt nok noget af en bunkelov; det kommer vi os til at sige til ministeren.
Det er ikke så god stil, at man sådan blander pærer og bananer og æbler og klementiner og alt muligt.
Jeg vil gerne spørge ind til den del af loven, der lemper reglerne for, hvornår unge må arbejde.
Det drejer sig om dem mellem 15 og 17 år, og konkret betyder det, at unge må arbejde til kl. 22.00 eller 23.00 frem for kl. 20.00, som grænsen går til i dag.
Vi er fuldstændig enige i det, som ordføreren også har sagt, at det gode ved at arbejde i fritidsjob er, at man har mulighed for at kunne få erfaring, få noget selvstændighed og opleve en anden slags fællesskab, end man oplever i skolen og i foreninger.
Det, som jeg så er optaget af, er netop noget af det, som Børnerådet rejser, og jeg tænker, at det jo er vigtigt, at vi tager de høringssvar, der kommer, alvorligt.
Jeg vil gerne høre Socialdemokratiets refleksioner omkring den frygt, de har i forhold til mistrivsel og det, at unge risikerer at blive udnyttet, og også i forhold til de sårbare timer, der er der.
Så hvad er Socialdemokratiets tanker om det?
Jens Joel (S), 2025-03-13:
Tak for spørgsmålet.
Og det er rigtigt, som nogle af høringsparterne, men også arbejdsmarkedets parter og andre har rejst, altså at der sagtens kan være noget, man skal være særlig opmærksom på i nogle ydertimer; der kan være nogle situationer, altså på nogle arbejdspladser, hvor der er større risiko, og det har arbejdsgiveren jo stadig væk en forpligtigelse til at holde fast i.
Når vi støtter, at man ensarter de her regler, er det jo, fordi der er nogle steder, hvor man faktisk har haft muligheden for at udvide.
Og det har så været sådan lidt forskelligt, alt efter hvad det var for en branche.
Der siger vi, at det egentlig er nemmere at forstå, hvis reglerne er de samme, nemlig at man godt kan, hvis man har en alder og man er færdig med undervisningspligten.
Så kan man godt udvide, men man er ikke fritaget for konkret at vurdere, om den unge her udsættes for noget, som ikke er sundt og sikkert.
Det skal man stadig væk leve op til.
Victoria Velasquez (EL), 2025-03-13:
Ja, for vi kan jo ikke rulle det tilbage, hvis der er et ungt menneske, som kommer til at opleve noget på sit arbejde, som kan være krænkende eller voldsomt eller traumatiserende eller ubehageligt.
Så jeg tænker, at vi har en fælles opgave i at sikre den bedste forebyggelse som overhovedet muligt, for at det i første omgang ikke kommer til at ske.
Men så tænker jeg også, at vi har en opgave, i forhold til hvis det sker, altså hvordan griber vi så det her unge menneske bedst muligt?
Og der rejses der jo også kritik af, at regeringen har skåret på Arbejdstilsynet med den sidste finanslov.
Vi har så fået en evaluering ind i forhold til at skulle følge det her tæt.
Hvad vil være allervigtigst for Socialdemokratiet at vi sørger for at have fokus på?
Jens Joel (S), 2025-03-13:
Som jeg sagde til at starte med, er jeg meget optaget af, at det bliver nemmere, men at det stadig væk skal være sundt og sikkert.
Derfor handler det selvfølgelig om, at vi kan se, at der er nogle uensartetheder, altså at der simpelt hen er forskellige regler alt efter branchen, og at der også er nogle af de forskellige regler, vi har, som er meget svære at forklare.
Når vi så ensarter det og gør det nemmere at forklare og gør det mere fleksibelt for den unge, men også for arbejdsgiveren, så er det jo stadig væk vigtigt – og det er så for at svare på spørgsmålet om, hvad vi vil holde ekstra øje med – at arbejdsgiveren løfter det ansvar, som det er at sige: Hvordan sikrer jeg konkret på min arbejdsplads, at den unge ikke bliver udsat for noget, som den unge ikke skal udsættes for.
Det arbejdsgiveransvar er der jo ikke ændret ved eller rokket ved.
Men det er selvfølgelig klart, at det skal man jo være ekstra opmærksom på, når man fjerner nogle af de regler, som måske har været lidt ulogiske, men som i nogle brancher har kunnet være en støtte.
Victoria Velasquez (EL), 2025-03-13:
Tusind tak for talen.
Jeg tænker også, at vi følger det tæt og med en evaluering osv.
Men det er jo virkelig et bunkelovforslag, så det, jeg vil spørge ordføreren om, handler om noget helt andet.
Nu kommer vi til ananassen, får jeg næsten lyst til at sige.
Det er den del, der handler om Arbejdstilsynets pligt til oplysning og indsigt med hensyn til bosteder osv.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad Venstre tænker.
For umiddelbart synes jeg, det er fornuftigt, men der er nogle ting i det, der bekymrer mig, og som jeg gerne vil have at vi graver videre i.
Og der vil jeg gerne høre ordførerens tanker om, hvordan vi beskytter tredjeparts datasikkerhed, og også om den del, der handler om, hvad det er for nogle kriterier, Arbejdstilsynet kommer til at sætte op, i forhold til at kunne fravige pligten til at skulle oplyse borgerne om, at der er blevet brugt data om dem, uden at de ved det.
For jeg tænker, at vi har en fælles interesse i at beskytte de ansatte imod at blive udsat for chikane osv., men samtidig tænker jeg også, at vi har fælles interesse i, at vi i vores retssamfund sørger for som noget vigtigt at værne om vores retssikkerhed også for de udsatte borgere.
Så hvad tænker ordføreren om de dele?
Hans Andersen (V), 2025-03-13:
Det er en stor og vigtig opgave.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Det er også en opgave, Venstre prioriterer, og vi hilser velkommen, at der nu er ansat – til forskel fra under tidligere regeringer – en konventionsambassadør, der faktisk skal tage fat.
Så kan man jo gøre grin med opgaven, men jeg tænker egentlig, at vi på mange strækninger her er enige om, at vi skal udfordre konventionerne – og der bliver nikket.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-13:
Der kom mange stramninger af udlændingepolitikken også dengang.
Dansk Folkeparti er det parti, der eksempelvis bare for at nævne nogle eksempler har været med til at indføre indfødsretsprøven, hvad jeg selv har hr. Frederik Vads egne ord for er et af de vigtigste værktøjer på indfødsretsområdet til at forhindre, at de forkerte mennesker får dansk statsborgerskab.
Dengang var Socialdemokratiets ord om den stramning, at det var et meget mærkeligt tiltag, som man på ingen måde kunne bakke op om.
Nu vil Socialdemokratiet gerne sammenligne den udlændingepolitik, de fører i dag, med Dansk Folkepartis udlændingepolitik i det daværende flertal, som var markant mere venstreorienteret end det nuværende.
Og det bliver jo en falsk måde at føre politik på.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-03-13:
Alternativet var da ikke nødvendigvis en socialdemokratisk regering.
Alternativet til det, man gik med til, var at vælte udlændingeministeren på det tidspunkt.
Det kunne Dansk Folkeparti rettelig have gjort, hvis man virkelig mente det.
Det er jo lidt det, der er pointen i det, der bliver sagt nede fra vores rækker i dag: I mener jo ikke det, I siger; I stikker hovedet i jorden som et strudseparti.
Dansk Folkeparti snakker; Socialdemokratiet handler på det her område.
Der sker ingenting.
Men dengang Dansk Folkeparti havde magten i 15 år, skete der jo ingenting.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-13:
Vi imødeser meget, hvad det er for en rapport, der kommer i aften.
Jeg tror ikke, at det er en rapport, der handler om det, vi foreslår her.
Mette Thiesen (DF), 2025-03-13:
Alt imens sidder vi med tilbageholdt åndedræt og venter på, hvad der kommer i aften.
Det er sådan typisk socialdemokratisk: Der kommer altid en god løsning i aften eller i morgen eller et eller andet.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre hr. Mikkel Bjørn om noget, for nu nævner hr. Bjørn Brandenborg f.eks. det her med de her storkriminelle familier.
Nu er jeg retsordfører.
Så på den måde har vi sådan et dejligt samarbejde i Dansk Folkeparti, og det er vi selvfølgelig ekstremt glade for.
Men når den her rapport om de her storkriminelle familier så kommer, er det jo kun Dansk Folkeparti, som reelt set vil gøre noget og smide dem ud.
For Socialdemokratiet er jo fuldstændig bundet op på alle tænkelige konventioner og alt muligt andet, som gør, at man ikke vil gøre noget ved de her storkriminelle familier, som forpester tilværelsen for rigtig, rigtig mange danskere.
Man får undersøgt tingene, man ser, hvad problemerne er, og man handler ikke.
Er hr. Mikkel Bjørn sådan set ikke grundlæggende enig i den præmis?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-13:
Ja, det er jeg fuldstændig enig i.
Nu fik jeg lige anledning til at finde Socialdemokratiets plan »Retfærdig og realistisk«.
Bare for at nævne nogle eksempler kan jeg fremhæve det om modtagecentre uden for Europa.
Ja, det er ikke blevet til noget.
Grænsekontrollen skal forlænges, står der.
Det er heller ikke blevet til noget.
Tværtimod har man været ude at fjerne grænsekontrollen mod Sverige.
Så er der det, at afviste asylansøgere skal sendes hjem.
Det bliver de i særdeleshed heller ikke.
Så er der noget om et opgør med det illegale arbejdsmarked.
Det har man heller ikke fået.
Danmark skal ikke åbnes for lavtlønnet arbejdskraft, står der.
Ja, det har man heller ikke fået igennem.
Tværtimod har man sænket beløbsgrænsen og dermed åbnet Danmark for udenlandsk arbejdskraft.
Man ønsker en reform af ulandsbistanden.
Det er heller ikke blevet til noget.
Man ønsker et opgør med muslimske friskoler.
Det er heller ikke blevet til noget.
Man ønsker et stop for udenlandske donationer.
Det er heller ikke blevet til noget.
Så mange af de ting, Socialdemokratiet har solgt sig på i valgkampen til danskerne – der tror jeg, danskerne har haft et håb om, at nu ville der komme løsninger på udlændingepolitikken, som for alvor ville forandre det morads, vi står i – er ikke blevet til noget.
Mette Thiesen (DF), 2025-03-13:
Tak for et som altid utrolig godt, velfunderet svar.
Det var egentlig bare for at følge op på mit startspørgsmål.
Det er jo rigtig fint, at Socialdemokratiet erkender en masse ting, men hvis man ikke handler på det, kan det jo i bund og grund være totalt ligegyldigt, for så står man jo bare og lyver danskerne de direkte op i hovedet.
Er hr. Mikkel Bjørn sådan set ikke enig i det?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-13:
Det er i hvert fald uærligt at give udtryk for, at man vil føre én politik til befolkningen i valgkampen lige op til et valg, og så føre en anden politik på den anden side af valget, når man sidder i ministerbilen.
Det er en utroværdig måde at føre politik på.
Det er i hvert fald ikke den måde, Dansk Folkeparti ønsker at føre politik på.
Vi vil meget hellere tilbage til en form for kontraktpolitik, kunne man sige, hvor det, man lover før et valg, også er den politik, man fører efter et valg.