runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (UFG), 2020-06-22:
Ordførerens indlæg var det bedste eksempel på det, som jeg forsøger at italesætte.
Ordføreren siger: Jeg har været skolelærer for mange indvandrere.
Indvandrere, altså drenge og piger, som er født og opvokset i Danmark.
Det eneste sted, jeg indvandrede fra, er Rigshospitalet, men alligevel bliver jeg kaldt indvandrer.
Det er der, hele problemet ligger, altså at vi, så længe vi ikke ser hinanden som ligeværdige borgere, så aldrig nogen sinde kommer til at få en vellykket integration.
Og jeg vil bare sige det herfra klart og tydeligt: Tiden er til, at vi nu ser hinanden som ligeværdige borgere, tiden er til, at vi uanset farve respekterer hinanden.
Karina Adsbøl (DF), 2020-06-22:
Jeg føler mig virkelig, virkelig provokeret af ordførerens tale.
For hvem er det, der deler folk op i hvide og sorte?
Det er ordføreren!
Hver eneste gang den ordfører på talerstolen taler, handler det om hvide og sorte.
Men det har aldrig, aldrig nogen sinde handlet om at dele folk op, efter om man er hvid eller sort – aldrig – herinde fra Folketinget, aldrig nogen sinde.
Hvem er det, der deler folk op?
Hvem er det, der skaber racismen?
Er det fru Sørensen, der siger, at de hvide skal stå på den bageste række
Det handler ikke om hudfarve.
Jeg fatter simpelt hen ikke ordførerens tale.
Så hvem er det, der skaber racismen?
Er det ordføreren, eller er det os herinde i Folketinget?
Det må ordføreren jo kunne svare på.
Mener ordføreren, at medlemmerne af Folketingets partier er en flok racister?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-06-22:
Jeg mener, at Dansk Folkeparti i den grad har et syn på minoritetsborgere, som er dybt fremmedfjendsk.
Jeg mener, at Dansk Folkeparti i den grad har været med til at stramme retorikken i forhold til minoritetsborgere.
Jeg mener, at Dansk Folkepartis mange, mange års historie viser, at man har vedtaget regler og love, som går efter særlige, bestemte grupper.
Og jeg kan bare sige, at Dansk Folkeparti nu må vænne sig til, at der også er stemmer i Folketinget, der taler for mangfoldigheden.
Lidt frækt kunne jeg sige, at når Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige reagerer på den måde, har jeg jo et eller andet sted har ramt helt rigtigt med mit indlæg.
Karina Adsbøl (DF), 2020-06-22:
Jamen det er simpelt hen komisk det her.
Altså, træk da lige offerkortet op, der!
Det her handler ikke om hudfarve.
Det handler om skik følge eller land fly.
Det handler om, at når man kommer til et land som Danmark, skal man integrere sig.
Man skal acceptere de regler og de normer, der er.
Det er det, det handler om.
Men ordføreren gør det op i hudfarver.
Det er simpelt hen ynkeligt, at man trækker offerkortet fra talerstolen og gør det til en diskussion om hudfarve.
Det har aldrig nogen sinde handlet om hudfarve.
Det er simpelt hen pinagtigt.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-06-22:
Så George Floyd-drabet handlede ikke om hudfarve?
Handler det ikke om hudfarve?
Det handler da i den grad om hudfarve.
Undskyld mig, det lyder super, super mærkeligt for mig, at det parti, som har slået sig op på hudfarve og religion, nu fortæller mig, at det ikke handler om hudfarve, at det ikke handler om religion.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2020-06-22:
Ja, det ville man godt kunne forestille sig at jeg ville være med til – alene af den grund, at man jo kan risikere, at der er nogle, der ikke får den behandling, som de rettelig bør have, når man har et sådant gebyr
Derfor synes jeg, det rent sundhedsfagligt og medmenneskeligt ville være det klogeste at afskaffe det.
Halime Oguz (SF), 2020-06-22:
Men kan man så forvente, at ordføreren vil være med til at ophæve tolkegebyret i sundhedsvæsenet?
For der er ingen sundhedsfaglig begrundelse for det, og dermed øger det også uligheden i sundhed, som kommer til at koste samfundet både menneskeligt og økonomisk.
Edmund Joensen (SP), 2020-06-22:
Ja, det ville selvfølgelig hjælpe, hvis Udenrigsministeriet i sin rejsevejledning fortalte danskere, at Færøerne absolut var et rejsemål og endda har været coronafrit i 2 måneder nu.
Det ville hjælpe en hel del.
Bjørn Brandenborg (S), 2020-06-22:
Takk fyri røðuna.
[På dansk: Tak for talen]
Det er dejligt at se hr. Edmund Joensen igen.
Selv om man ikke ved det, bor hr. Edmund Joensen jo ved en af de flotteste træplantager på Færøerne, så jeg tænker, at han garanteret har nydt tiden der.
For at komme spørgeren fra Venstre lidt i møde kan jeg garantere, at der kommer gang i turismen igen.
Jeg tager selv til Færøerne lige om lidt og lover at bruge en masse penge, når jeg kommer derop i et par uger, og så vil jeg også bare sige, at Socialdemokratiet altså ikke har glemt Færøerne i rejsevejledningen.
Det fremgår, at man godt kan rejse til Færøerne, når man tager derop.
Edmund Joensen (SP), 2020-06-22:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Spørgeren skal være hjertelig velkommen til Færøerne, han har også gener fra Færøerne, har jeg forstået, så han har noget at se til.
For det første er Færøernes havområde så langt mod nord, at vi er nord for polarcirklen, og selv om Færøerne er et lille øsamfund, er selve området, kontinentalsoklen, større end hele Italien f.eks., større end England, når man måler det op. Færøerne og fiskeriet er jo afhængige af hinanden, og fiskeriet foregår for det allermeste i det område, og Færøerne har jo store interesser for at være med i udviklingen i det nordatlantiske.
Så det er alt, som taler for det.
Det er arbejdspladser på Færøerne.
Her er det så populært at snakke om arbejdspladser og indtjening, og der er arbejdspladser og indtjening i havet rundt om Færøerne og så langt oppe i nord.
Bertel Haarder (V), 2020-06-22:
Tak for en kraftfuld tale om rigsfællesskabet.
Jeg vil bare kort spørge, om Færøerne har fået en undskyldning eller en beklagelse fra Udenrigsministeriet, fordi Færøerne blev glemt i rejsevejledningen.
Hvis ikke, kan statsministeren jo nå at give beklagelsen i sit svar.
Edmund Joensen (SP), 2020-06-22:
Tak for det.
Altså, nu er jeg svar skyldig, for jeg har ikke hørt den undskyldning endnu, og jeg ved ikke, om landsstyret har fået den eller Lagtinget har fået den.
Men jeg har i hvert fald ikke set i medierne, at vi har fået den undskyldning, og jeg går heller ikke ud fra, at der kommer en undskyldning.
Men hvis man bare fortalte, at Færøerne var et feriemål, så ville jeg være tilfreds.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-06-22:
Vi er i marts 2017, og den dengang kommende statsminister besøger Færøerne for første gang.
Jeg er vært, og jeg forsøger at indfri hendes ønske om at lære Færøerne at kende ved at møde så mange mennesker som muligt.
Blandt lakseopdrætterne er der i 2017 én trussel, som fylder i billedet: lakselus.
På chefkontor efter chefkontor ser vi nærbilleder af lusene på kæmpestore skærme, og den kommende statsminister får en dyb indsigt i lakselusens reproduktion, lakselusens anatomi, lakselusens levevis, og hvordan lakselusen kan bekæmpes uden at bruge kemikalier og uden at beskadige den dyrebare laks.
Jeg sidder nogle gange og tænker, at de her chefer lyder lidt som fodboldtrænere før en vigtig kamp: Selvfølgelig kan vi vinde over lusene; vi har før bevist, at vi kan slå stærke modstandere.
Og så fortæller de om, hvordan kampen mod laksevirus var blevet vundet med systematiske test i meget stort antal.
Da turen er forbi, giver vi hinanden et farvelkram i lufthavnen, og jeg tænker, at det er gået okay.
Folk har været imødekommende og hjælpsomme og venlige, og den kommende statsminister siger, at hun har været rigtig glad for turen.
Men da hendes fly letter, står jeg tilbage med en fornemmelse af, at hun nu sidder oppe i luften og tænker, at der gik lige lovlig meget lakselus i den, og at hun havde ønsket at lære lidt mere om menneskene og måske lidt mindre om lusene.
Vi flytter os så præcis 3 år frem i tiden.
Coronaen bryder ud i Europa, og Færøerne er det land, som bliver forholdsvis hårdest ramt.
Det må hun forholde sig til, for nu er hun blevet statsminister.
Jeg er bekymret, siger hun i en tale og appellerer indtrængende til, at man på Færøerne sætter ind med alt, hvad man har.
Igen har jeg en fornemmelse af, hvad hun i virkeligheden tænker: Kære færinger, gå nu lige så meget op i menneskenes sundhed, som I går op i laksenes sundhed.
Det er altså kampen for laksens velbefindende, der ruster Færøerne til kampen mod pandemien.
Således opstår på Færøerne i det herrens år 2020 den politiske lærdom, som vi kan kalde lakselusdoktrinen.
Den viser, hvordan ting hænger sammen, og den giver os gode pejlemærker i de fleste af livets forhold.
Lakselusdoktrinen siger først og fremmest, at det ikke kun er sygdom, der smitter.
Det kom jeg til at tænke på i går aftes, da jeg var til middag hos gode venner i den lejlighed, hvor en af statsministerens forgængere, en vis hr. Thorvald Stauning, for 120 år siden boede, tænkte sine tanker og lagde sine planer om et solidarisk samfund.
Med det skabtes der en følelse af fællesskab, af medejerskab og af medansvar, og det viste sig jo at være meget gavnligt 120 år senere, da pandemien ramte Danmark og hans efterfølger stod med ansvaret.
I usolidariske samfund gik det knap så godt.
Bjørn Brandenborg (S), 2020-06-22:
Eisini takk fyri røðuna
Det er altid godt at høre en færøsk stemme.]
Man siger, at Færøerne er langt væk, men hvad er i virkeligheden langt væk?
Jeg vil bare sige, at jeg synes, at når hr. Sjúrður Skaale har ordet, så føles det, som om der er et åndeligt centrum, som i hvert fald er meget, meget tæt på, også selv om jeg synes, at hr. Sjúrður Skaale allerede i sin tale til åbningsdebatten havde valgt nogle meget gode emner at tage op.
Men det er noget tid siden, at William Heinesen, som også er en kendt færøsk digter, i et af sine noveller sagde, at »nutiden... begyndte så småt at fortrænge den umådelig lange og sejglivede færøske middelalder«, og man må sige, at det går godt på Færøerne, og det kan man også forstå på det, hr. Sjúrður Skaale siger i sit indlæg her.
Der er gang i den, og man har også fået styr på sit eget selvbillede, og det er godt.
Men jeg kunne også godt tænke mig at spørge hr. Sjúrður Skaale lidt ind til substansen i det, han siger, for hvad tænker han på, når han taler om, at man skal omlægge sine ressourcer i Arktis?
Sjúrður Skaale (JF), 2020-06-22:
Hvis man ser på Norge, så er der, mener jeg, 1.500 norske forskere, der arbejder med arktiske emner, og man investerer vist 2,5 mia. norske kroner i det, og det giver Norge en tyngde og en vægt og en slagkraft i arktiske sammenhænge, som Danmark ikke har.
Vi har i den arktiske delegation haft besøg af forskere, som efterlyser investeringer, for de vil gerne i gang med at måle.
Forskningsskibet Dana er jo forældet, og man efterlyser et nyt forskningsskib, men hidtil er det ikke kommet på plads.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2020-06-22:
Jeg ved ikke, om det er symbolpolitik, men jeg vil være enig så langt som at sige, at det ikke er klog politik.
Men det er jo sådan, at når man er i regering, og jeg vil unde spørgeren måske en dag at opleve det, må man jo indgå kompromiser for at få sin politik igennem.
Og det er jo enhver bekendt, hvilket støtteparti den tidligere regering havde, og hvilke ønsker det støtteparti havde, så her måtte man give sig – give noget for at få noget – og så kom man jo videre der.
Halime Oguz (SF), 2020-06-22:
Tak for det, og tak for talen.
Både ud fra de kritiske spørgsmål, ordføreren stillede til nogle af de forskellige partier på borgerlig side, men også i forhold til talen, kan man jo udlede, at ordføreren er imod symbolpolitik.
Derfor vil jeg gerne høre, om ordføreren er enig i, at tolkegebyrer, som bl.a. i sundhedsvæsenet skaber en masse bureaukratisk bøvl, og som ikke rigtig udgør nogen indtjening til statskassen, også er symbolpolitik, altså den lovgivning, ordføreren selv var med til at indføre, da man sad i regering.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2020-06-22:
Danmark er et dejligt land.
Vi er i stand til at overkomme store og små problemer.
På trods af de massive skår, coronakrisen efterlader for nogle borgere og virksomheder, så har vi et samfund, som helt grundlæggende fungerer godt.
Men enhver kan se, at det borgerlige Danmark er udfordret.
For det at være borgerlig handler selvfølgelig ikke om udlændingepolitik.
Borgerlighed handler om økonomisk ansvarlighed og om værdipolitik på retsstatens grund, om dannelse og udsyn.
Danmark har umiddelbart klaret sig godt igennem første halvleg af coronakrisen, som statsministeren så rigtigt sagde det.
Men det er ikke kommet af sig selv.
Den eneste grund til, at vi kan uddele hjælpepakker til højre og venstre, er, at vi høster frugterne af årtiers ansvarlige reformpolitik, den politik, som hr. Lars Løkke Rasmussen gennemførte, som Helle Thorning-Schmidt blev tvunget til, som hr. Kristian Thulesen Dahl effektivt forhindrede, og som statsministeren nu har sat sig for at afvikle helt.
Men det sidste går jo ikke.
Vi har brug for at få reformerne i gang igen.
Der skal fokus på at forbedre forholdene for virksomhederne, fokus på at gøre det nemt for borgerne at få et arbejde, fokus på mådehold i det offentlige.
Økonomisk ansvarlighed er det, der altid har bundet de borgerlige partier sammen – altid – det er det, der binder os sammen, ikke den stramme udlændingepolitik.
Jeg forstår godt, at der er nogle, der efterhånden kan få det indtryk, at borgerlighed bare er en klub for stram, strammere og strammest, virkelig stram og virkelig uhyggeligt stram.
Men det at være borgerlig er noget helt andet og meget mere.
Det er naturligt, at der er en forskel på at være konservativ og liberal, når det kommer til værdipolitikken.
Men på tværs af de ideologiske forskelle har man historisk stået sammen om forsvaret for individets ukrænkelighed, om forsvaret for menneskerettighederne, om forsvaret for den personlige frihed, om forsvaret for de europæiske værdier og om kærligheden til retsstaten.
I skismaet mellem stat og individ har de borgerlige altid stået på det enkelte menneskes side.
Det er det, der er det borgerlige værdigrundlag.
Men det er, som om der er noget, der skrider i disse år, at værdierne skrider.
Når hr. Rasmus Jarlov hånligt kalder retsstatens principper for fine franske principper, og ser Karnov som værende i modstrid til Danmark, når fru Pernille Støjberg gør Instrukskommissionens arbejde til en folkeafstemning om sig selv, når fru Inger Vermund sender gamle fly i luften med vildledende kampagner imod retsstaten, når hr. Marcus Knuth jubler, da AfD blev Tysklands tredjestørste parti, når man i flæng normaliserer højreekstreme begreber som knæfald for islam, befolkningsudskiftning og islamisering og svarer »Black lives matter« med: »All lives matter«, og når man konsekvent argumenterer med splid og skel i stedet for at samle danskerne på tværs af religion og etnicitet, så høster man, som man sår.
Man forstærker problemer, man skaber ængstelige hjerter og triste sind.
Kasper Roug (S), 2020-06-22:
Tak for det.
Jamen jeg tror, at regeringen allerede har bevist, at den ikke er bange for store forventninger, det er jo klart.
Men jeg håber søreme også, at ordføreren også gerne vil kvittere for de gode budskaber, der også har været ude, og at man jo sådan set rækker hånden frem imod Grønland, og at man selvfølgelig egentlig opfordrer til, at vi skal have et stærkere rigsfællesskab.
Og det håber jeg selvfølgelig på at ordføreren også vil være med til at kvittere for her i aften.
Christian Juhl (EL), 2020-06-22:
Så kunne det jo være interessant at høre: Hvad kan færingerne gøre, og hvad kan Danmark gøre for at sikre, at det bliver ændret?
For der kører jo heller ikke så mange sager på Færøerne, at det er uoverskueligt.
Det andet, ordføreren nævnte, var det omkring forskningsskibet.
Jeg synes også, det er en skandale, at det nye forskningsskib ikke er projekteret for længst og også har en produktionsplan, så vi kan komme ud at sejle og blive klogere på Arktis.
Jeg foreslog for noget tid siden i nordisk sammenhæng, at vi byggede nogle forskningsskibe fælles, for så kunne vi udnytte kapaciteten bedre.
Rigsfællesskabet skulle i hvert fald have mindst ét forskningsskib – som minimum.
Ellers skulle vi spørge vores nordiske venner: Kan vi i fællesskab bygge nogle forskningsskibe med topmoderne grej, hvor man havde lov til at låne hinandens, hvis man f.eks. gerne ville have to forskningsskibe af sted på en gang?
Hvad ville færingerne ønske, hvis de fik lov til at ønske?
Sjúrður Skaale (JF), 2020-06-22:
Tak for det meget relevante spørgsmål.
Jeg mener, at staten må sætte sig selv visse begrænsninger, når den går efter en person.
Og det her gælder ikke kun i toppen.
Det med de 10 år er rigtigt – det er fuldstændig korrekt, at det tog 10 år med den sidste sag.
Jeg kender også et eksempel med en ung dreng, der gjorde den usigelige dumhed at have et glas ulovlige tabletter med til Færøerne.
Der gik årevis – jeg mener, det var 5 år – før sagen kom for retten, og det var en kæmpe belastning for ham og hans familie i alle de 5 år.
Så jeg mener altså, at staten må sætte sig visse begrænsninger, når den siger: Nu er vi efter dig.
Christian Juhl (EL), 2020-06-22:
Tak for det, og tak for redegørelsen fra den anden af færingerne i Folketinget.
Jeg vil gerne lige have uddybet noget.
Lad os sige, jeg havde været i Færøerne og var blevet anklaget – nu ved jeg ikke, hvad jeg skulle have lavet for en forbrydelse, eller hvad jeg skulle blive anklaget for; jeg er ikke så kendt inden for bankverdenen, men det kunne jo være dér.
Er det så rigtigt forstået, at hvis jeg var blevet anklaget, var jeg først blevet dømt i år 2000, altså 10 år efter?
Det synes jeg da er en langsommelighed.
Har ordføreren så ikke nogen forslag til, hvordan man kunne gøre det anderledes?
Der har været en tendens til, at det i bunden er svært at finde hundrede procent retssikkerhed, hvorimod man jo i toppen har råd til sine advokater.
Kan det virkelig passe, at der kan gå 10 år?
Hvad er årsagen til det, og hvad er løsningen?
Sjúrður Skaale (JF), 2020-06-22:
Tak for det.
Nu er der mange spørgsmål.
Jeg mener ikke, det kun sker på Færøerne, altså det er ikke kun færøske borgere, der bliver udsat for, at sagerne ikke bliver afsluttet; det sker vel også for danske borgere i Danmark.
Jeg kan sige, at vi på Færøerne i den sidste regeringsperiode lavede en gigantisk investering i et forskningsskib, så det er vi selvfølgelig glade for.
Men det er, som spørgeren siger, næsten absurd, at man ikke gør det i Danmark også.
Rosa Lund (EL), 2020-06-22:
Tak for det, og tak for talen.
Det blev i hvert fald meget tydeligt for mig, hr. Sikandar Siddique, at selv om vi har gået på præcis den samme folkeskole og er vokset op på hver vores side af Blågårds Plads på Nørrebro, så har ordføreren haft en helt anden folkeskoletid, end jeg selv har, og er blevet kaldt nogle helt andre ting, end jeg selv er.
Så tusind tak for at sætte det på plads, hr. Sikandar Siddique, at der sker diskrimination i Danmark.
Nu til det egentlige spørgsmål.
Vi har jo for nylig, et samlet Folketing, vedtaget et forslag til vedtagelse, som forpligter regeringen til at gøre noget ved politiets indsats i forbindelse med partnerdrab.
Jeg vil egentlig bare høre de frie grønne mandater, om Enhedslisten kan regne med deres støtte, når vi ved politiforligsforhandlingerne vil foreslå, at vi skal arbejde på at stoppe politiets diskrimination.
Vi ved jo desværre, at risikoen, hvis du har en anden etnisk baggrund end dansk, for at blive stoppet på gaden og visiteret uden at blive sigtet, er meget større, end hvis du er almindelig hvid dansker.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Det vil jeg ikke afvise på forhånd.
Jeg tror, at dem, der flittigt deltager i forhandlingerne om den flerårige politiaftale, måske har bemærket, at jeg ikke deltager nær så flittigt.
Så det er ikke et forslag, jeg har fået nærstuderet endnu.
Altså, jeg bliver altid sådan lidt skeptisk, når jeg hører om, at nu skal vi lave en særlig taskforce, en særlig enhed.
Vi havde diskussionen den anden dag, om man skulle tilbyde særlig psykologbehandling til dem, der har udført stalking, og jeg har det sådan lidt på den måde, at det kan vi godt, hvis der er faglig evidens for, at det virker.
Men vi skal jo ikke bare forelske os i en løsning og så opfinde problemet bagefter – hvis det giver mening.
Så hvis en taskforce virker, vil jeg gætte på, at vi vil bakke op om det, ja.
Birgitte Vind (S), 2020-06-22:
Tak for ordet.
Jeg vil starte med at kvittere for ordførerens tale.
Jeg lagde jo mærke til, at hr. Alex Vanopslagh roste befolkningen, Folketinget, men sågar også regeringen, og det er da en ros, vi tager godt imod i Socialdemokratiet.
Er hr. Alex Vanopslagh enig med Liberal Alliances sundhedsordfører, Henrik Dahl?
Han udtalte forleden til Weekendavisen: »Det er ærgerligt, at så mange i blå blok så stædigt holder fast i kritikken af den danske strategi, som altså ikke er særlig dansk, i stedet for at være glade for, at vi har banket epidemien ned, så vi kan komme i gang med den økonomiske genopbygning.«
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Lad mig dele spørgsmålet op i to.
Det handler om, om man skal have en stærk stat.
Myndighederne og Sundhedsstyrelsen undervurderede truslen.
Man mente på et tidspunkt, at smitten slet ikke ville komme til Danmark.
Jeg kigger ikke bebrejdende over på hverken den nuværende eller tidligere regeringer, for der er ingen, der nogen sinde er gået til valg på flere værnemidler og større testkapacitet – heller ikke Liberal Alliance – men vi var jo bare ikke klar til at håndtere den her trussel, og derfor greb regeringen ind og lukkede ned.
Men i forhold til om staten skal være stærk, vil jeg sige, at her var staten bare udygtig, og derfor måtte man politisk gribe ind med en hård nedlukning, og så endte man med at følge det, som jeg vil kalde det sådan europæiske hovedspor.
Og ja, det er klogt, for man skal jo, som statsministeren også har været inde på flere gange, lave sådan en hammer and dance-strategi, hvor man først slår smitten ned, og hvor man efterfølgende med en effektiv test-, opsporings- og isoleringsstrategi formår at håndtere smitten.
Vi har ikke været gode nok til at teste og opspore tidligere.
Jeg håber og tror, at vi bliver bedre til det i fremtiden, for det er forudsætningen for, at vi ikke lukker ned igen.
Og så kan jeg være mandagstrænerbagklog og mene, at vi lukkede ned for længe og måske for omfattende, men det kan jeg trods alt ikke lægge regeringen til last, for hvordan skulle man vide det på forhånd.
Birgitte Vind (S), 2020-06-22:
I selv samme interview med Weekendavisen svarede Liberal Alliances sundhedsordfører, hr. Henrik Dahl, ja til spørgsmålet, om han kort sagt var mere enig med regeringen end med partierne i blå blok, når det kom til hovedlinjerne i coronastrategien.
Er hr. Alex Vanopslagh nået til samme konklusion om at være mere enig med regeringen end med blå blok?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Det er ikke for at komme med dårlige undskyldninger, men jeg hørte det ikke lige – hvilken del skulle jeg være enig i?
Undskyld – kan ordføreren få lov til at gentage det?
Jeg vil gerne svare på det.
Birgitte Vind (S), 2020-06-22:
Skal jeg gentage spørgsmålet?
I selv samme interview med Weekendavisen svarede Liberal Alliances sundhedsordfører, hr. Henrik Dahl, ja til spørgsmålet om, om han kort sagt var mere enig med regeringen end med partierne i blå blok, når det kom til hovedlinjerne i coronastrategien.
Er hr. Alex Vanopslagh nået til samme konklusion?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Jeg har ikke set, at andre partier i blå blok sådan har tilbudt en alternativ vej, udover at bl.a. hr. Jakob Ellemann-Jensen har sagt, at der skulle laves flere test, og at der skulle opspores bedre – præcis som hr. Henrik Dahl har foreslået det.
Så måske er det hr. Henrik Dahl, der ikke har fulgt nok med i bl.a. nogle af Venstres forslag i forhold til flere test og bedre opsporing.
Vi kan jo ikke få læst det hele alle sammen.