runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Malte Larsen (S), 2016-11-30:
Det svar er så noteret.
Det leder mig så frem til det næste spørgsmål.
Det er jo tydeligt her, at det er lykkedes nogle partier at overbevise andre partier om, at de skal foretage en kursændring.
Og så vil jeg da benytte lejligheden til at spørge om ministerens holdning sådan generelt til, at politikere skifter kurs, når de efter et valg ikke længere står med samme holdning som den, de havde før et valg.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-11-30:
Regeringen vil sikre danskernes tryghed, og derfor skal vi have et stærkt forsvar, så vi sammen med vores allierede kan bevare et trygt og frit Danmark.
Forsvaret skal styrkes, herunder for at få større robusthed og udholdenhed.
Det fremgår entydigt af forsvarsforliget, at forligspartierne, og det er så inklusive Liberal Alliance, er enige om, at værnepligten bibeholdes i alle tre værn, men at den tilpasses forsvarets aktuelle behov.
Forligspartierne er også enige om, at værnepligten i forsvaret fastholdes frem til 2020.
Regeringen agter derfor ikke at fremsætte et forslag om at afskaffe værnepligten.
Regeringen er for værnepligten, sådan som det er aftalt med partierne bag den gældende aftale på forsvarsområdet i det eksisterende forsvarsforlig 2013-2017.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-11-30:
Den artikel, som ordføreren henviser til, oplister også, at den måde, det er opgjort på, er ud fra en radius fra 1,5 km.
Jeg er fuldstændig enig, også i det citat, der indgår i artiklen, og som ordføreren læste op, nemlig at det at skulle bevæge sig over længere afstande for nogle ikke har nogen særlig stor betydning, men for andre – det kan være for kroniske patienter, og det kan være patienter, der er gangbesværede eller handicappede – kan det have en stor betydning.
Men der må jeg også holde fast i, at det jo ikke kun gælder i socialt belastede områder.
Derfor er regeringen optaget af at sikre lægedækningen i hele landet, ikke kun i de socialt belastede områder.
For vi ønsker at gøre op med den geografiske ulighed, der ligger i sundhed.
Det er også derfor, vi synes, det er vigtigt, at man ser det her samlet og tager alle de anbefalinger ind, som kommer fra Lægedækningsudvalget, i stedet for at tro, at der er én løsning, der løser hele den problemstilling, vi har, med manglende rekruttering til visse områder forskellige steder i landet.
Merete Riisager (LA), 2016-11-30:
Altså, jeg tror, emnet er rigeligt belyst i de fælles mål, der er lavet.
Det er jo sådan, at vi har ganske mange Fælles Mål for den danske folkeskole.
Det er svært at begå sig i den danske folkeskole, fordi vi har så mange konkrete mål, som man skal efterleve, så det er en udfordring i sig selv.
Og så er det jo også sådan, at der er forskel på, hvor stort problemet er forskellige steder i landet, og derfor kan den måde, man i praksis går til det her spørgsmål på, nødvendigvis heller ikke være fuldstændig den samme.
Der tror jeg det er rigtig vigtigt at vi hele tiden arbejder med at udvikle undervisningsmateriale, som man kan bruge de steder, hvor problemerne er særlig store.
Pernille Bendixen (DF), 2016-11-30:
Børnene påpeger også i den her rapport, at de ikke har tillid og tiltro til de her fagpersoner – og det gælder ikke kun dem, der er i folkeskolen, skal jeg lige skynde mig at sige – men altså også dem, der er i folkeskolen.
For når de så endelig betror sig og udviser den tillid, bliver de faktisk mødt med sådan en form for fornægtelse, fordi den person, man så henvender sig til, faktisk ikke helt tror på, at det, man siger, er rigtigt.
Og der har jeg brug for at høre, hvordan vi kommer det til livs, for jeg synes faktisk, det er et stort problem, at dem, der egentlig skulle være myndighedspersonerne, faktisk er i sådan en form for fornægtelse.
Merete Riisager (LA), 2016-11-30:
Det er mit indtryk, at der generelt er rigtig mange lærere og pædagoger, som tager deres myndighedsrolle meget, meget alvorligt, og at der også er rigtig mange af dem, der er dygtige til at indrapportere der, hvor de oplever, at der er børn, som lever med vold i hjemmet.
Af og til går der alligevel noget galt i systemet, og der skal vi være fuldstændig sikre på at der faktisk bliver samlet op.
Så i virkeligheden oplever jeg ofte, at lærere og pædagoger er dygtige til at indrapportere, men at der nogle gange sker systemfejl.
Og det er fuldstændig fatalt, for børn, der bliver svigtet i hjemmet, er vores helt afgørende ansvar i et velfærdssamfund.
Pernille Bendixen (DF), 2016-11-30:
Vi bruger meget tid og mange ressourcer på en tidlig indsats.
Og der kunne jeg godt forestille mig, at hvis skolen er et helle, fordi man ikke tør komme hjem, så er der et meget lille grundlag for at få en faglig læring.
Er det en bekymring, ministeren deler?
Merete Riisager (LA), 2016-11-30:
Absolut, absolut.
Når der er børn, der bliver udsat for vold i hjemmet, så er det fuldstændig rigtigt, at de har rigtig, rigtig svært ved at lære, og de kan komme ganske meget bagud i forhold til deres kammerater.
Så det er en fuldstændig korrekt iagttagelse.
Og det er meget, meget vigtigt at få samlet op på det.
Men når det så er sagt, tror jeg ikke, svaret ligger i at ændre på de fælles mål i folkeskolen og på den måde yderligere at sætte det på skoleskemaet.
Jeg tror i højere grad, svaret ligger i, at vi skal blive bedre til at gribe de indrapporteringer, der kommer fra lærere og pædagoger, og sørge for at gribe ind i tide, når der er børn, der bliver svigtet.
Malte Larsen (S), 2016-11-30:
Er ministeren enig med Liberal Alliances formand, Anders Samuelsen, i, at værnepligten skal afskaffes, og agter regeringen at fremsætte et forslag herom?
Tak for det, og tillykke til ministeren med, at vi stadig kan fortsætte i disse rammer og mødes under disse omstændigheder.
Jeg vil gerne læse spørgsmålet op: Er ministeren enig med Liberal Alliances formand, Anders Samuelsen, i, at værnepligten skal afskaffes, og agter regeringen at fremsætte et forslag herom?
Astrid Krag (S), 2016-11-30:
Det var jo et betryggende svar, for det var jo ikke småting, som man i Velfærdskommissionen var ude på: Der var brugerbetaling ikke bare hos egen læge, som ministeren er inde på her, men også hos speciallæger, hos vagtlæger, på skadestuer og ved ambulant behandling på sygehuset og ved indlæggelse på sygehuset, altså noget, som jeg overhovedet ikke kan tage kraftigt nok afstand fra.
Så det er da dejligt, hvis der i den bunke af kameler, som vicestatsministeren og hans parti har måttet sluge for at komme med i regeringen, her er endnu en.
Det synes jeg er rigtig dejligt, og det vil jeg da bare kvittere for.
Jeg vil sige, at hvis man nu var så fast i kødet på, at brugerbetaling på sundhed er en dårlig idé, og at man ligesom jeg også mener, at den frie og lige adgang til sundhed er en af grundpillerne i vores samfund, hvorfor har man så overhovedet sådan en formulering i regeringsgrundlaget om, at man lover ikke at indføre det i denne valgperiode?
Det vil jeg gerne bede ministeren om at knytte et par ord til.
For jeg tror ikke, jeg er den eneste, der mærker sådan lidt uro over den formulering.
Yildiz Akdogan (S), 2016-11-30:
Tak for det.
Jeg fik egentlig ikke noget svar på mit spørgsmål.
Vi taler om de her 15 ud af 25 stærkt socialt udsatte boligområder, der ikke har en praktiserende læge, nogle af dem har ventet i mere end et års tid, bl.a. Tingbjerg, og så er det, man har nedsat det her udvalg, som er blevet udskudt og udskudt, og nu er der gået et år.
Hvad er ministerens handlingsplan, når den her rapport så er udskudt i så lang tid?
Hvad agter ministeren at gøre, hvis rapporten ikke kommer med nogle konkrete løsninger?
Har ministeren en nødløsning i forhold til borgere, der bl.a. bor i Tingbjerg, det kan også godt være i Vollsmose?
Der er jo som sagt 15 ud af 25 bydele rundtomkring i landet, som ikke har adgang til en praktiserende læge.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-11-30:
Jeg kan så høre, at Socialdemokratiet åbenbart ikke har tillid til, at de Praktiserende Lægers Organisation, Danske Regioner eller de mange andre aktører, der indgår i lægedækningsudvalget og skal komme med anbefalinger, kommer op med noget.
Jeg må sige, at jeg har en helt anden tiltro til, at det udvalg, der har fået lov til at arbejde med og også løfte den her opgave, sådan set kommer med nogle helt konkrete anbefalinger til, hvordan man kan sikre en bedre lægedækning i landet.
Og det er vigtigt for regeringen, for der skal ikke være den geografiske ulighed i sundhed, som vi desværre ser der er nogle steder i dag.
Yildiz Akdogan (S), 2016-11-30:
Tak for det.
Jeg tror ikke, det her er et spørgsmål, der handler om at have tillid til de praktiserende læger eller ej.
Det er et spørgsmål om at give mennesker, alle borgere i Danmark, en mulighed for at kunne komme til læge.
Og det, der er det afgørende lige nu, er, at ens postadresse kan være med til at diktere, om man har adgang til en læge eller ej, og det synes jeg er urimeligt.
Og jeg vil bare høre, hvad sundhedsministeren agter at gøre ved det.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-11-30:
[Lydudfald]
... og som jeg startede med at svare, synes vi også, at det er et stort problem, at der er så stor geografisk forskel, både når det handler om landdistriktsproblemstillinger, og når det handler om socialt belastede områder, og det er sådan set også baggrunden for, at vi har bedt en række folk i lægedækningsudvalget om at komme med nogle helt konkrete anbefalinger til, hvordan vi så håndterer det her problem.
Forudsætningen for, at vi får løst problemet, er sådan set også, at vi er konkrete, i stedet for at vi bare står og siger, at vi synes, det er et problem.
Og det er derfor, vi handler på det, og vi har tænkt os at handle, lige så snart vi får anbefalingerne fra lægedækningsudvalget.
Yildiz Akdogan (S), 2016-11-30:
Skriftlig begrundelse
Der henvises til følgende artikel fra DR: http://www.dr.dk/nyheder/indland/15-ghettoer-er-uden-laege.
Tak for det, formand.
Yildiz Akdogan (S), 2016-11-30:
Først tillykke til ministeren med hendes nye embede, og tak for svaret.
For først skulle det komme med sine anbefalinger ultimo 2016, så blev det rykket til senere på året, og nu skal vi så vente til 2017, og det undrer mig, når det er så store områder.
Jeg kan oplyse sundhedsministeren om, at der bor over 5.000 mennesker i Tingbjerg.
5.000 mennesker har ikke adgang til en almindelig praktiserende læge, og det synes jeg er dybt, dybt bekymrende.
Det er jo ikke sådan, at vi skal have et samfund, hvor ens postadresse skal afgøre, om man har mulighed for at komme til læge eller ej.
Der bor jo både unge mennesker, ældre mennesker og mennesker, der er gangbesværet, i Tingbjerg, og det kan være svært at komme til den nærmeste praktiserende læge.
Derfor vil jeg, når der nu der er nedsat det her udvalg, høre: Hvornår kan vi vente, at der kommer noget konkret?
Hvor lang tid skal der gå, før ministeren vil handle?
Astrid Krag (S), 2016-11-30:
Det er jo ikke første gang, man skal høre den sang fra Venstre, og jeg tror faktisk snart jeg selv kan komme med den, hvis I vækker mig midt om natten, altså det med, at der skulle have været øget brugerbetaling at tage ansvar for, at der ikke sker en merbetaling hos tandlægerne.
Men jeg vil bare starte med at sige, at ministeren kan forvente at få et skriftligt spørgsmål fra os om en tidsplan for, hvornår man så vil rulle den omlægning af tandlægernes arbejde tilbage, hvis man mener, det er brugerbetaling.
For det har jeg jo hørt Venstre sige så mange gange, at vi også snart må forvente at få et lovforslag her i Folketingssalen, der ruller det tilbage.
Men det skal jeg nok stille skriftligt, for det er ikke det, vi er her for i dag.
Altså, jeg står jo ikke her og påstår de værste ting, som ministeren siger, og ministeren siger, at jeg ikke forholder mig til det, der står i regeringsgrundlaget.
Men det er jo faktisk det, jeg gør, meget, meget ordret.
For det er i regeringsgrundlaget, der står den formulering om, at man lover ikke at indføre brugerbetaling i denne valgperiode, og ministeren forholdt sig jo ikke til, hvorfor pokker man skriver det – jeg ved ikke, om man må sige »pokker« her, det må man ikke, undskyld.
Hvorfor søren skriver man dog det, hvis man, ligesom jeg gør, mener, at brugerbetaling grundlæggende er mega skævt og helt forkert i forhold til, at den frie og lige adgang er en grundpille?
Hvorfor skriver man den her formulering?
Det er jo ikke noget, jeg har fundet på, og hvis jeg havde regeringsgrundlaget her, kunne jeg læse det ordret op, men nu har jeg lært det udenad, fordi det bekymrer mig så meget.
Hvorfor står den formulering der, sundhedsminister?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-11-30:
Den formulering, der står, og som jo også understreger, at den her regering ikke ønsker at indføre ny brugerbetaling på sundhedsvæsenet, er meget klar, og det er upåagtet at Socialdemokratiet og ordføreren så ligesom turnerer videre med sådan en skræmmekampagne på området, og det er jo sådan set også, fordi vi i modsætning til den tidligere S-R-SF-regering ikke har nogen ambition om at hæve brugerbetalingen, sådan som denne regering altså gjorde det på tandplejeområdet, og det synes jeg også fremgår meget klart af det regeringsprogram, som vi står med.
Så må man jo sige, at der er brugerbetaling i sundhedsvæsenet i dag, altså omkring 14 pct.
Den er bare meget ulige fordelt, og det er jo også noget af det, der måske kan være lidt paradoksalt: Hvis man vælter på sin cykel og brækker armen, er det gratis, men slår man samtidig fortænderne ud, skal man selv betale.
Der har jeg i hvert fald tidligere hørt, at man i Socialdemokratiet også har undret sig over de her historiske forskelle, der ligger i fordelingen af brugerbetaling.
Astrid Krag (S), 2016-11-30:
I finder ingen citater fra mig, hvor jeg påstår, at der er nogen objektiv og god forklaring på den brugerbetaling, der er.
Det er historiske forklaringer, og det skal vi ikke skændes længe om, men nu er vi så måske inde ved kernen af noget af det, ministeren ikke rigtig har villet sige her i dag.
Men både statsministeren, den nye finansminister og vel sådan set også sundhedsministeren selv har jo tidligere argumenteret for, at vi har brug for en analyse og en grundigere undersøgelse.
Jeg tror sågar, vi kan finde et citat fra ministeren, hvor hun taler om behovet for en kommission, der kan kigge bredt på brugerbetalingen, men jeg har stadig væk ikke rigtig kunnet få noget svar på, hvorfor man i regeringsgrundlaget ikke enten lader være med at beskæftige sig med brugerbetaling, eller at man slår fast, at det vil man simpelt hen ikke have.
Hvorfor er det, at der i regeringsgrundlaget er den her formulering om, at man i denne valgperiode ikke vil indføre brugerbetaling?
Altså, hvad er det for noget arbejde, der ligger i skuffen, der handler om at kigge på brugerbetalingen fremover?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-11-30:
Jeg kan jo høre, at Socialdemokratiets skræmmekampagne fortsætter, og det er jo også derfor, vi har skrevet meget klart og tydeligt i regeringsgrundlaget, at vi ikke ønsker at indføre en ny brugerbetaling i den her valgperiode.
Det er den her periode, vi er valgt for, og det synes jeg sådan set er meget rimeligt.
Den tidligere regering, S-R-SF-regeringen, hvor fru Astrid Krag bl.a. selv havde fornøjelsen af at sidde som minister på sundhedsområdet, indførte jo yderligere brugerbetaling, bl.a. på tandområdet.
Men det har vi ingen ambition om at følge op med, og derfor er det også vigtigt at sende det signal til danskerne, at det ikke bliver den her regering, der hæver brugerbetalingen på sundhedsområdet.
Yildiz Akdogan (S), 2016-11-30:
Men nu er det sådan, at der blandt 15 ud af de 24 socialt udsatte boligområder akut mangler læger.
Man kan se på, hvad Peter Vedsted fra Institut for Folkesundhed, Aarhus Universitet, siger.
Jeg vil gerne citere ham ved at læse op fra en artikel.
Han blev interviewet af Danmarks Radio.
Han siger: Mange mennesker vil opleve, at 2-3 km hen til lægen ikke betyder så meget, men for personer med handicap, gangbesværede eller folk, som ikke har råd til transporten, kan selv korte afstande betyde, at de ikke kommer af sted til lægen.
Jeg vil høre ministeren om noget.
Nu nævner ministeren gentagne gange det her udvalg, og det er også rigtig fint.
Det er et udvalg, der i forvejen er forsinket et års tid.
Vi har en bydel, hvor der bor 5.000 mennesker.
Sidst, de havde en læge, var for et års tid siden.
Og når man så lytter til, hvad netop professor Peter Vedsted siger, nemlig at det kan have en stor betydning for mennesker med handicap og gangbesværede, så vil jeg høre: Er det noget, der påvirker ministeren, og hvad agter ministeren at gøre, udover at vente på udvalget, altså hvor lang tid skal de her mennesker vente, før der sker noget konkret?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til følgende artikel fra DR: http://www.dr.dk/nyheder/indland/15-ghettoer-er-uden-laege.
Tak, formand.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-11-30:
Tak til spørgeren for spørgsmålet.
Det er regeringens ønske, at alle danskere har adgang til sundhedsydelser af høj kvalitet.
Det gælder, uanset hvor i landet man bor, og uanset hvad man fejler, og det betyder også, at der skal være tilstrækkelig med læger i alle dele af landet.
Der må vi dog desværre sige, at det nogle steder i landet er vanskeligt at rekruttere læger nok, f.eks. læger til almen praksis.
Det gælder både i en række landdistrikter, så vel som det også gælder i nogle af de områder, som spørgeren påpeger.
Det var også derfor, den nu tidligere V-regering i begyndelsen af året nedsatte et lægedækningsudvalg, et udvalg, som skal skabe et overblik over udfordringerne på området, og som skal komme med forslag til, hvordan vi kan få flere læger til at arbejde i yderområderne eller i f.eks. socialt belastede områder i Danmark.
For naturligvis skal borgerne også i de områder have adgang til sundhedsydelser af høj kvalitet, og derfor ser jeg også frem til at modtage udvalgets løsningsforslag i starten af det nye år, og jeg vil se åbent og fordomsfrit på alle de gode forslag, som udvalget bringer på bordet.
For én ting er sikker: Vi skal sikre en bedre lægedækning, så vi også kan sikre en større geografisk lighed i sundhedsvæsenet.
Det er et ansvar, som regeringen er klar til at løfte.
Det er sådan set også derfor, vi har iværksat det arbejde på området, som vi har, og også ønsker – forhåbentlig i et samarbejde med bl.a. spørgerens parti, men også de andre partier i Folketinget – at sørge for, at det også kommer til at ske.
Karina Adsbøl (DF), 2016-12-01:
Ordføreren ved jo godt, at et beslutningsforslag er et udkast, og så tager man de nærmere drøftelser sammen, og enten gør man det i udvalget, eller også gør man det i forhandlinger, hvis ministeren inviterer til det.
I forhold til det her står der jo, at forslagsstillerne er indstillet på at indgå i en nærmere drøftelse af udformningen af lovforslaget og herunder afgrænsninger af forbuddet – også i forhold til hvordan det overhovedet skal skrues sammen.
Det er jo det, beslutningsforslaget handler om, altså at vi ved, at det ikke er sundt eller godt, at man laver de her særhensyn – vi lever i Danmark, i et dansk demokrati, og vi har danske normer og regler, men så længe vi bliver ved med at lave de her særhensyn, skyder vi os selv i foden.
Trine Torp (SF), 2016-12-01:
Spørgeren var til det samme ekspertmøde i går, som jeg var til, og det synes jeg er den rigtige vej at gå, altså at drøfte det med nogle af dem, som er tæt på de piger, de kvinder, det handler om, og som er aktive ude i de lokalsamfund.
Hvad er det for nogle bud, de har, på at komme social kontrol til livs?
Når jeg ikke bakker op om det – for man kan jo altid lave en formulering om, at vi kan drøfte det videre bagefter –
er det, fordi jeg synes, at hele præmissen for forslaget er forkert.
Og derfor kan SF ikke bakke op om det.
Pernille Bendixen (DF), 2016-12-01:
Mange tak for det.
Ordføreren snakker rigtig meget om det kommunale selvstyre, og langt hen ad vejen er vi jo enige om, at det er rigtig godt.
Vi vil gerne understøtte det, og vi har tillid til det.
Men lige i det her tilfælde må vi bare konstatere, at der i de sidste 30 år er sket meget, meget lidt i forhold til integration, samtidig med at vi har den her sociale kontrol over pigerne.
Man må også bare sige, at den eneste måde, som vi ikke har prøvet at løse problemet på, jo faktisk er ved at lovgive om det.
Kunne man ikke godt forestille sig, at der faktisk er mulighed for at hjælpe de her piger lidt mere?
Man kunne f.eks. hjælpe dem og bestemme ved forbud, at de ikke må bære niqab.
Jeg har hørt nogle piger sige, om man ikke godt ville forbyde niqab på deres gymnasium, de ville ikke have dem på, men de blev tvunget til det hjemmefra; og så gjorde rektor det for at hjælpe pigerne.
Kunne man ikke godt et stykke hen ad vejen forestille sig, at et forbud faktisk kunne hjælpe de her piger ud af den sociale kontrol?
Trine Torp (SF), 2016-12-01:
Forleden dag havde jeg besøg af nogle unge, der kom herind på Christiansborg, og nogle af dem kom også fra miljøer, hvor der er risiko for social kontrol, kan man sige, og nogle af dem har givetvis også selv været udsat for det.
Nogle af dem sagde, at det, der var mest diskriminerende og begrænsende for dem, var, at alle tolkede det, at de havde tørklæde på, som udtryk for, at de var udsat for social kontrol.
Andre af dem sagde: Vi bliver slet ikke set.
Vi bliver ikke set, der er ikke nogen, der opdager, at vi mistrives, der er ikke nogen, der handler på, at vi ikke får den hjælp, vi har behov for.
Så der er mange forskellige grunde til, at de her piger ikke får den hjælp, de skal have.
Jeg mener ikke, at et forbud er den rigtige vej frem.
Pernille Bendixen (DF), 2016-12-01:
Men hvad mener SF så er den rigtige vej frem?
For det synes jeg ikke vi har hørt så meget om, måske lidt, men man kunne måske gå lidt dybere ned i det, hvis det er, at vi overhovedet skal nå frem til noget sammen.
Trine Torp (SF), 2016-12-01:
Jeg synes, at det kunne være meget rart, hvis man en gang imellem fremhævede nogle af de steder, hvor der rent faktisk sker noget.
Der er bydele, hvor der er bydelsmøder, der er lokalsamfund, som rent faktisk forsøger at gøre noget ved nogle af de her problemer.
Christian Juhl (EL), 2016-12-01:
Nu har jeg næsten alle de år, jeg har levet, gået i kønsopdelte omklædningsrum, og jeg synes, det er noget pjat.
Jeg har alligevel traditionelt taget min dreng med derind, og vores datter gik med sin mor ind i det andet omklædningsrum, fordi vi accepterede den sociale kontrol, der er, om, at man da ikke kan se på hinanden nøgne.
Jeg synes, det er en mærkelig ting.
Jeg vil helst bade sammen med mænd og kvinder uden tøj på.
Det varede lidt tid, før jeg turde, fordi jeg ikke synes, at min krop er så smuk, som den burde være, men jeg har lært, at man bare skal være stolt af, at man har sine egne former.
Og jeg mener, at det her da er en mærkelig diskussion, som rammer lige præcis en etnisk gruppe eller en religiøs gruppe, som ordføreren ikke kan lide, i stedet for at sige: Hvordan får vi flyttet den gruppe?
Det er da det, det drejer sig om.
Karina Adsbøl (DF), 2016-12-01:
Jeg er godt bekendt med, at Dansk Folkeparti og Enhedslisten ikke er enige på områder og ser forskelligt på tingene.
Netop i forhold til det her mener vi ikke, at lukkede svømmehaller er en rigtig vej at gå.
Ja, selvfølgelig kan man være blufærdig, men man laver ligefrem særhensyn for minoritetspiger og -kvinder og også helt ned til børn i 5-årsalderen, fordi de overhovedet ikke må være sammen med mænd.
Vi ser jo også i uddannelsessituationer nogle steder, at kvinderne kommer ned på bageste række at sidde eller ikke kan være, hvor der er kvinder og mænd.
Det er simpelt hen det, vi tager debatten om i dag, nemlig i forhold til misforståede særhensyn.
Det fremmer ikke integrationen.