Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-02-03:
Jeg vil godt vedstå mig, at det ikke er det, som jeg har haft den primære dialog med vores uddannelsesinstitutioner om, siden vi sendte hyrdebrevet.
Men selvfølgelig er det tanken, når man sender et brev som det, at der så også bliver fulgt op, i forhold til at det ikke bare kan arkiveres lodret, men når man som minister sender et brev af den karakter, så følger vi også op for at se på, om det så også bliver eksekveret.
Det er dejligt, at der er det engagement og det fokus på vores handicappede studerende.
Nu har vi heldigvis et spørgsmål mere og en runde mere, hvor lige præcis det kan blive udboret, og det er godt.
For det er selvfølgelig klart, at det her både handler om rammerne, men jo også om økonomien og om den hjælp, man kan få undervejs på studiet.
Og det er jo vigtigt at sige, at ligesom alle vores uddannelser er meget forskellige, og at det, man skal kunne på vores uddannelser, er meget forskelligt, så er der også mange, mange forskellige ting inde under kategorien handicap.
Altså, der er meget stor forskel alene på, om du har et fysisk eller et psykisk handicap – og deraf også på, hvor meget det potentielt kan ændre sig over f.eks. en 5-årig uddannelsesperiode.
Der er heldigvis mange af de handicap, der er inde under de her kategorier, som ikke er permanente, og som vi kan se en bedring i undervejs.
Tak for det spørgsmål også.
Jeg deler spørgerens intention om, at studerende med handicap skal komme godt fra start på deres uddannelse og i øvrigt i lighed med alle andre studerende have et godt uddannelsesforløb.
Su-handicaptillæg og SPS, altså specialpædagogisk støtte, er rigtig vigtige værktøjer til at komme derhen.
Styrelsen for Undervisning og Kvalitet under Børne- og Undervisningsministeriet administrerer SPS-ordningen, og de vurderer, at der i mange tilfælde er gode muligheder for, at den studerende har sin SPS-støtte klar til studiestart.
SPS-ordningen dækker hele det ordinære uddannelsessystem, og en studerende, der går direkte videre fra en uddannelse til en anden, kan medbringe f.eks. sit hjælpemiddel.
Su-handicaptillægget og muligheden for det administreres til gengæld under Uddannelses- og Forskningsstyrelsen og dækker kun de videregående uddannelser og erhvervsuddannelserne.
En studerende vil derfor ofte første gang ansøge om tillægget ved sin studiestart.
For begge ordninger gælder, at sagsbehandlingen af ansøgninger sker på baggrund af en individuel vurdering af den enkeltes støttebehov.
I vurderingen indgår også viden om den konkrete uddannelse, som den studerende er optaget på; det kan være undervisningsformen, antal undervisningstimer osv.
Da studerende kan søge om optag på op til otte prioriterede uddannelser, vil den her individuelle vurdering, forud for at man ved, hvor man er optaget henne, betyde, at man potentielt så skal vurderes på baggrund af alle otte søgte uddannelser, og det ville altså betyde en væsentlig meradministration og jo i virkeligheden også et administrativt spild ved de uddannelser, hvor den studerende ikke optages.
Samlet set har jeg derfor ikke umiddelbart tanker om ændringer i selve den del.
For mig er omdrejningspunktet snarere, at den konkrete sagsbehandling understøtter ansøgerens behov.
Det gælder også i forhold til sagsbehandlingstiden, som har været lang for ansøgninger om su-handicaptillæg.
Styrelsen oplyser, at der arbejdes på at nedbringe sagsbehandlingstiden.
Jeg vil til sidst benytte lejligheden til at minde om, at handicap, som jeg også nævnte før, kan ændre sig over tid, og derfor vil det også være en individuel vurdering af den enkelte studerende.