runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2024-10-11:
Tak for det, formand.
Man kan jo holde taler på flere forskellige måder, når vi lovbehandler.
Enten kan man tage den meget korte og koncise version, som Venstres ordfører gjorde, eller også kan man svinge sig op til noget lidt mere ideologisk, som et par af de tidligere ordførere har gjort.
Jeg vil starte med at kvittere for, at vi med aftalen »Sammen om dyrene« fra februar i år, som det her lovforslag også omhandler, får afskaffet automatikken omkring det andet kontrolbesøg.
Det har vi i Liberal Alliance været meget glade for.
Det drejer sig bl.a. om at nedsætte takster for kontrolkampagner i forhold til fødevarevirksomheder og en stigning i taksterne for kontrol af dyrevelfærd i grise- og kvægbesætninger.
I bund og grund er det her et teknisk lovforslag, som – bevares – er vigtigt for at sikre, at Fødevarestyrelsen kan udføre sit arbejde og leve op til de forpligtelser, som er aftalt politisk.
I Liberal Alliance er vi naturligvis også tilhængere af en effektiv og nødvendig kontrol, særlig når det handler om dyrevelfærd og fødevaresikkerheden.
Vi har selv været en del af den føromtalte aftale »Sammen om dyrene« fra februar i år, hvor vi jo forpligtede os til at sikre øget og målrettet kontrol med dyrevelfærden.
Når det så er sagt, vil jeg gerne fremhæve, at det kan være værd overveje, om det fremadrettet er hensigtsmæssigt, at vi bruger Folketingets tid på at behandle mindre justeringer af takster for kontrolopgaver.
For vi taler her om justeringer, som primært har karakterer af administrative tilpasninger.
Det er tilpasninger, der godt nok er nødvendige for at sikre økonomisk balance i forhold til styrelsens driftsbudget, men i Liberal Alliance mener vi, at vi skal sikre, at vores lovgivningsarbejde her i Folketinget og i Folketingssalen er fokuseret på de store politiske spørgsmål, altså dem, der virkelig kræver en grundig og dybdegående behandling her i salen.
Takstjusteringer, som er det, vi står med i dag, burde nok kunne behandles mere smidigt og administrativt, uden at det kræver fuld lovbehandling her i Folketinget.
Vi støtter, at der med lovforslaget her indføres en bemyndigelse til, at der administrativt kan fastsættes regler for helt eller delvis at undlade opkrævning af taksterne.
Det giver Fødevarestyrelsen den nødvendige fleksibilitet til at sikre økonomisk balance, uden at vi skal genbesøge, som jo er et meget populært ord i øjeblikket, disse mindre reguleringer i Folketingssalen gang på gang.
Liberal Alliance mener, at vi bør gå længere i den retning.
Vi skal give vores myndigheder den nødvendige fleksibilitet til at kunne håndtere simple reguleringer selv, så Folketinget kan fokusere på de store politiske linjer, der er tiltænkt salen her.
Med disse ord vil jeg og Liberal Alliance tilslutte os lovforslaget, men jo så samtidig opfordre til, at vi i fremtiden får skabt en ramme, hvor den her type af administrative ændringer kan klares hurtigere og mere smidigt, uden at vi trækker på Folketingets ressourcer i det her omfang.
Tak for ordet.
Per Larsen (KF), 2024-10-11:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her udspringer jo af den dyrevelfærdsaftale, vi lavede i en bred kreds.
Vi Konservative er med i aftalen, så det burde også ligge på den flade hånd, men jeg vil lige godt give det et par ord med på vejen.
Lovforslaget har til formål, står der, »at ændre takster for en række afgiftsbelagte kontrolopgaver på fødevare- og dyrevelfærdsområdet.
I fødevareloven foreslås det at nedsætte takster for kontrolkampagner og justere takster for kontrol med kosttilskud samt Fødevarestyrelsens rejsehold.
Derudover indsættes en bemyndigelse til at undlade opkrævning af takster for at sikre balance mellem indtægter og udgifter.
« Det kan vi rigtig godt lide, for der skal jo ikke kræves flere penge ind, end der er behov for i forhold til at få regnskabet til at passe.
Men det er klart, at der er nogle, som føler sig – det kan vi se i høringssvarene – lidt pikeret over, at der kommer så store stigninger.
En malkekvægsbesætning kan ifølge udkastet se frem til en stigning på kontrolgebyr på 25,8 pct.
Det er en voldsom stigning som ville trække voldsomme overskrifter hvis det var forbrugerpriserne på mælk, der steg så meget.
Sidste år fremsatte Fødevarestyrelsen også stigninger på gebyrer for kontrol, hvoraf nogle var på 22 pct.
og igen i januar i år lancerede man endnu en voldsom prisstigning, med henvisning til at udgifterne, blandt andet som følge af Corona, var steget meget mere end budgetteret.«
På samme måde skriver Landsforeningen af Danske Svineproducenter i et høringssvar: »Derfor kan vi heller ikke acceptere de eksorbitante prisstigninger på mellem 25,82% og 27,94%, jf. Lovbekendtgørelse nr. 61 af 19 januar 2024 §43, stk.1-2 samt §43, stk. 4-5«.
Så vi kommer også i udvalgsbehandlingen til at gå et spadestik dybere og kræve de høje prisstigninger dokumenteret nærmere.
Godt nok har vi jo haft en periode med inflation i det her land, men inflationen er da trods alt kommet noget under kontrol.
Men vi vil gerne have kigget på den gebyrstigningstabel, der måtte foreligge.
Zenia Stampe (RV), 2024-10-11:
Men jeg vil også godt bruge anledningen til at sige, at vi selvfølgelig ikke mener, at vi på nogen måde er i mål med den aftale, hvoraf nogle af elementerne er dem, vi behandler i dag.
Der er også elementer, som ikke bliver behandlet i dag.
Men det er et lille skridt på vejen, og desværre er det jo den måde, forbedringer af dyrevelfærden sker på i Danmark: Det er meget små skridt fremad, som går meget langsomt.
Det er jo fint, at vi nu ændrer afgifter, men at aftalen igen sætter problemstillingen omkring pattegrisdødelighed i en syltekrukke, og at aftalen indfører en afgift for halekupering i stedet for at slå fast, at man ikke rutinemæssigt må halekupere, er jo dybest set utilfredsstillende.
Men det er bittesmå skridt i den rigtige retning, som vi har været med til at bakke op om, fordi det desværre er den eneste vej frem i Danmark, hvor vi desværre ikke rigtig kan gøre os store forhåbninger om at tage tigerspring på dyrevelfærdsområdet.
Men hvis det stod til os, ville vi selvfølgelig ændre radikalt på den måde, vi har husdyrproduktion, som det hedder, i Danmark på, til en langt mere respektfuld behandling af dyrene med respekt for, at det er sansende væsener, som der står i vores dyrevelfærdslov, og at det er væsener med naturlige behov, som på ingen måde tilfredsstilles i de industrielle dyrelandbrug.
Med de forbehold vil jeg gentage, at vi bakker op om selve lovforslaget.
Serdal Benli (SF), 2024-10-11:
Tak for det, formand.
Det er en aftale, som SF er stolte at være med i, for det er et kæmpe skridt, at der nu kommer lovkrav om bedøvelse af smågrise inden kastration, mindre fiksering af søer, en afgift på halekuperinger samt mange andre forbedringer i dyrevelfærden.
I SF er vi også glade for, at der som følge af aftalen nu kommer en øget dyrevelfærdskontrol i forhold til svine- og kvægbesætninger.
Det er set med vores øjne logisk, at dette som aftalt finansieres ved at hæve taksterne.
Det er selvfølgelig positivt, men der er altså stadig omkring en tredjedel af de kontrollerede kvægbedrifter, som ikke efterlever reglerne, og det samme gælder faktisk for svinebedrifterne.
Dyrevelfærdsloven sigter mod, at dyrene i landbruget lider mindst mulig overlast.
Det formål mener SF ikke kan siges at være opfyldt, når der udstedes sanktioner i forbindelse med omkring hvert tredje af Fødevarestyrelsens kontrolbesøg.
Nu øger vi så kontrollen, så svine- og kvægbesætninger som udgangspunkt besøges hvert femte år.
Det mener SF stadig er alt for lidt, set i lyset af hvor mange overtrædelser der finder sted i dag.
Det håber vi at vi kan få en god drøftelse af i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Når omkostningerne til kontrollen falder, skal taksterne selvfølgelig også sænkes.
Med disse ord støtter vi forslaget.
Tak for ordet.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-10-11:
Jo, det er jeg helt enig med ordføreren i, men når jeg hører Venstre gå ud og sige, at her er der kun en mulighed fremadrettet, og at det er fuld tid, hvis ikke kommunalbestyrelserne eller byrådene vælger det andet, så mener jeg faktisk, man stiller de kommuner, hvor det her er blevet et krav, over for noget totalt urimeligt, som rammer vores børnefamilier.
Mai Villadsen (EL), 2024-10-11:
Tak for det.
Selv om det måske er sort snak for de fleste, der ikke sidder i den her sal, taler vi faktisk om noget meget vigtigt i dag, nemlig Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag, AUB-ordningen, som jo reelt set er en slags hjørnesten i den danske uddannelsesmodel.
Den understøtter, at alle virksomheder i vores land skal tage en del af ansvaret for at uddanne nye faglærte.
Det er fair, det er solidarisk, og det er en rigtig, rigtig god ordning.
Derfor støtter vi i Enhedslisten selvfølgelig også op om det her lovforslag, som er en fornuftig ændring af modellen og en opjustering.
Det er altså ret lavt, og derfor er jeg glad for, at ordføreren for SF tidligere udtalte sig om ambitioner og mål på voksen- og efteruddannelsesområdet.
Det synes vi også i Enhedslisten er enormt vigtigt, og derfor er budskabet til regeringen herfra: Det er et rigtig fint lovforslag, men der er også muligheder for, og der er behov for at styrke vores voksen- og efteruddannelsesområde, så flere får muligheder for videreuddannelse, særlig dem med kortest uddannelse.
Der er behov for politiske drøftelser på sigt, mener vi.
Mattias Tesfaye (S), 2024-10-11:
Tak til formanden for ordet.
Jeg vil godt starte med at takke alle partier for den brede opbakning til lovforslaget.
AUB-ordningen er jo en central motor, der understøtter vores erhvervsuddannelser og arbejdsmarkedsuddannelser, så vi får flere faglærte og får løftet flere ufaglærte.
Formålet med AUB er at understøtte elevers erhvervsuddannelse, og at virksomheder opretter lærepladser.
Derudover understøtter AUB arbejdsmarkedsuddannelserne ved at bidrage til finansieringen af veu-godtgørelsen, befordringstilskuddet og flere andre ting.
I lighed med tidligere år foreslås det at fastsætte satsen for både AUB-bidrag og veu-bidrag for 2025.
Begge bidrag foreslås forhøjet.
Som noget særskilt ved det her års lovforslag skal der håndteres et efterslæb, der af tekniske grunde opstod sidste år ved beregningen af AUB-bidraget.
Efterslæbet foreslås håndteret i det her lovforslag ved at korrigere for den negative egenkapital i AUB-ordningen ultimo 2023 på 65 mio. kr., så der er orden i sagerne.
Hertil kommer et forslag om at justere i reglerne for lønrefusion.
I dag er der mulighed for, at en arbejdsgiver kan få mere end 100 pct. af den udbetalte løn refunderet.
Det vurderes imidlertid af juristerne at være statsstøtte, som er i strid med EU-reglerne.
Muligheden foreslås derfor afskaffet.
Jeg vil gerne understrege, at det ikke er lønrefusion som sådan, der foreslås afskaffet.
Det er heller ikke muligheden for, at lønrefusionen forhøjes med 2,75 pct. som aftalt ved trepartsaftalen i november 2020.
Det er kun muligheden for at få mere i lønrefusion, end der er udbetalt i løn.
Ud over lønrefusion kan arbejdsgiverne få refusion for pensionsbidraget.
Det foreslås, at den maksimale refusionsprocent forhøjes fra 8 til 10 pct.
Begrundelsen er, at der ved overenskomstforhandlingerne på det private område i 2023 blev aftalt en tilsvarende forhøjelse.
Endelig foreslås det med lovforslaget at fastsætte det, der bliver kaldt modelparametre, i læreplads-AUB for 2025 og andre ligeledes temmelig tekniske ændringer af loven.
Det er gode formål, men det er nogle gange noget, der skal realiseres på et teknisk grundlag.
Det her lovforslag gør netop dét ved at samle en buket af justeringer, der alle trækker i retning af at understøtte det uddannelsessystem, der uddanner faglærte og bedriver arbejdsmarkedsuddannelser.
Normalt ville jeg slutte med at sige, at jeg ser frem til eventuelle spørgsmål under udvalgsbehandlingen, men ved lige netop det her lovforslag kan jeg faktisk godt komme lidt i tvivl.
Men ministeriet skal nok svare så pædagogisk som muligt på jeres spørgsmål til teknikken bag lovforslaget.
Tak for ordet.
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-10-11:
Det her er jo et bud på at fjerne nogle administrative byrder.
Det er ikke et forslag, som skal gøre det sværere at være børnefamilie i Danmark.
Det er klart, at hvis det så har en negativ effekt for den enkelte børnefamilie, må vi jo kigge på det.
Den her regering og i særlig grad, synes jeg, Socialdemokratiet har ikke som formål at gøre det sværere at være børnefamilie i Danmark, snarere tværtimod.
Mai Villadsen (EL), 2024-10-11:
Jeg tror sådan set heller ikke, at intentionen er dårlig, hverken fra kommunernes eller regeringens side,
Jeg vil spørge til noget andet, for der bliver jo rejst ret mange bekymringer i de høringsnotater og svar, vi har fået fra forskellige organisationer om tilsynet.
Man påpeger, at det er underligt, hvorfor det ikke kan blive offentliggjort, hvordan man fører tilsyn med institutionerne derude, og at det ikke burde medføre så stor en administrativ byrde.
Hvad er ordførerens svar til organisationerne på det?
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-10-11:
Jamen vi har et ønske om at fjerne nogle administrative byrder, som i dag ligger til last.
Der kan jeg bare konstatere, at det er noget af det, KL har peget på er et administrativt problem.
Birgitte Bergman (KF), 2024-10-11:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg synes, ordføreren slipper lidt for let omkring at sige, at det bare er op til kommunerne derude, for økonomien er svær i kommunerne.
Den er rigtig svær, også på grund af at vi har en urimelig udligning, som rammer skævt i rigtig mange kommuner.
Så jeg kan ikke forstå det, når ordføreren stadig går ind for, at børnefamilierne skal have fleksibilitet og smidighed osv.
Jeg synes tværtimod, at det her lovforslag jo netop viser, at regeringen – Socialdemokratiet og alle de andre partier i regeringen – gør det modsatte med det her lovforslag.
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-10-11:
Jeg kan jo bare, som jeg har efterhånden har gjort et par gange, konstatere, at der jo ikke er noget i det her lovforslag, der i fremtiden kommer til at fratage kommunerne muligheden for at foretage den rigtige vurdering.
Og der har jeg bare tillid til, at fru Birgitte Bergman og også andre gode kommunalpolitikere derude lokalt og kommunerne kan tage de rigtige beslutninger.
Birgitte Bergman (KF), 2024-10-11:
Jeg er overbevist om, at kommunerne godt kan tage de rigtige beslutninger.
Jeg synes bare, at den rigtige beslutning herindefra ikke er at fjerne de 30 timer og muligheden for at skabe fleksibilitet og bedre, rimelige vilkår for børnefamilierne.
Så det er bare min kommentar til det, og jeg har flere spørgsmål til det, når vi når dertil.
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-10-11:
Jeg hørte det bare som en kommentar, så det har jeg ikke noget svar på.
Anni Matthiesen (V), 2024-10-11:
Tak for ordet.
KL har foreslået en række regelforenklinger på dagtilbudsområdet, som vi så også vælger at imødekomme med det her lovforslag.
De justeringer vil vi i Venstre gerne være med til at bakke op om, særlig fordi vi i langt de fleste tilfælde sagtens kan se logikken i at fjerne og forsimple lovene og dermed også nogle af de krav og regler, der er.
For at give et eksempel kan jeg sige, at KL skriver følgende om kravet til kommunerne, som skal beskrive tilrettelæggelsen af tilsyn med dagtilbud: »Ifølge KL er beskrivelsen af kommunens tilsynsramme og -praksis administrativ tung, ligesom den ikke i sig selv styrker kvaliteten af det kommunale tilsyn, men i stedet tjener som kontrolelement, der lægger unødigt beslag på administrative ressourcer i kommunerne.«
I det ligger altså, at de ressourcer, man bruger, og det, man får ud af det, slet ikke følges ad.
Med andre ord bruges der alt for mange penge og alt for meget tid på noget, som faktisk ikke har den ønskede effekt.
Derfor er jeg også glad for, at jeg faktisk bemærkede, at der i det her forslag ikke mindre end fire gange står, at vi nu fjerner nogle krav.
Derfor bakker vi i Venstre selvfølgelig op om at fjerne unødvendigt bøvl og papirarbejde og unødvendige regler.
Derfor er det her noget, som Venstre støtter, og som vi faktisk også har en forventning om at fortsætte med at gøre, altså at fjerne unødvendige regler og bøvl.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DD), 2024-10-11:
Jeg må sige, at jeg undrer mig meget over Venstre i den her debat, for jeg hørte jo også fra Venstres landsmøde, at nu vil man gøre så meget for børnefamilierne, men i det her lovforslag står der, at det foreslås at afskaffe kravet om, at forældre, hvoraf en eller begge afholder fravær i medfør af barselsloven, skal tilbydes en deltidsplads på 30 timer om ugen i dagtilbud til søskende mod en reduceret egenbetaling.
Det er jo det, som man med det her lovforslag ønsker at fjerne; det er det, som Venstre kalder regler og bureaukrati.
Men det her er jo netop vedtaget i sin tid med Venstre i en aftale herinde på Christiansborg med et bredt flertal for at gøre det bedre og mere fleksibelt for børnefamilierne, og nu står Venstres ordfører så og taler varmt for at afskaffe det.
Altså, jeg må bare sige, at jeg undrer mig dybt over Venstres ageren i den her sag.
Mai Villadsen (EL), 2024-10-11:
Jeg vil følge lidt i det spor, som de forrige spørgere har påbegyndt, for jeg tror sådan set, vi alle sammen har tillid til kommunerne.
Udfordringen er jo, at kommunerne sidder stramt i det.
Det må ordføreren også erkende.
Og det her er noget af det, som har en omkostning.
Man mister jo en indtægt, når beløbet for, hvad børnefamilierne betaler for at sende børn i daginstitution, falder.
Så derfor vil jeg høre, hvis det viser sig – hvis det her bliver gennemført, og det gør det jo unægteligt – at der kommer dårligere vilkår derude bredt set for børnefamilierne, og hvis det her er en problemstilling, som kommunerne simpelt hen ikke evner at løfte inden for de rammer, om ikke ordføreren vil tilkendegive, om det så er noget, man vil gå i dialog om mellem regeringen og Folketinget.
For vi kan jo alle sammen, som det er blevet nævnt, se, at børnefamilierne er presset.
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-10-11:
Jeg skal ikke gå ind og konkret vurdere på, hvad de enkelte kommuner vurderer.
Jeg har tillid til, at kommunerne foretager den rigtige vurdering ude lokalt.
Jeg kan bare konstatere, at der ikke er noget i det her lovforslag, der fratager kommunerne den mulighed, der er også i dag.
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget, som vi skal behandle her, er en del af den omfattende frisættelse af den offentlige sektor, som denne regering har sat sig i spidsen for.
Som led heri har vi på dagtilbudsområdet indgået en aftale med KL om et flerårigt samarbejdsprogram, som skal reducere administrationstiden og udgifterne med henblik på at frigive ressourcer til omsorg og tid med børnene.
Med lovforslaget her udmønter vi en række af de regelforenklinger, som vi på KL's opdrag og som led i samarbejdsprogrammet har aftalt på dagtilbudsområdet.
Konkret omfatter lovforslaget et forslag om at fjerne kravet om, at de pædagogiske læreplaner skal være skriftlige og skal offentliggøres.
Der holdes fast i, at det er vigtigt, at der udarbejdes pædagogiske læreplaner, og der ændres ikke ved indholdskravene.
Som det andet ben i lovforslaget her foreslås det at ophæve kravet om en evaluering af den pædagogiske læreplan efter en fast kadence.
Det er stadig forventningen, at lederen af dagtilbuddet udvikler, kvalificerer og evaluerer læringsmiljøet efter behov, men kravet om en fast kadence fjernes.
Som det sidste foreslås det med lovforslaget her at fjerne en række proceskrav til kommunernes tilsyn med dagtilbuddet.
Lovforslaget her vil betyde mere tillid til pædagogik og pædagogernes faglige vurdering af behov.
Det kan kun lade sig gøre, hvis vi her fra Christiansborg udviser en grundlæggende tillid til, at kommunerne lever op til deres ansvar for at sikre kvaliteten i dagtilbuddene, og at lederen af dagtilbuddet og det pædagogiske personale hver dag gør deres bedste for børnene i dagtilbuddet.
Hos Socialdemokratiet udviser vi gerne den tillid, så det pædagogiske personale, dagtilbuddenes ledere og kommunen kan bruge mindre tid og færre gode kræfter på administration, dokumentation og papirarbejde og mere tid og flere gode kræfter på dem, det handler om, nemlig børnene, og derfor støtter vi lovforslaget.
Karina Adsbøl (DD), 2024-10-11:
Jeg er helt enig i, at bureaukrati, hvor det ikke er nødvendigt, er det rigtig, rigtig fint at fjerne, men jeg undrer mig alligevel over noget.
For i 2017 blev der jo indgået en bred aftale herinde i Folketinget, og Socialdemokratiet var også med.
I den aftale står der jo netop, og jeg citerer: ret til at vælge deltidstilbud for forældre på barsel eller forældreorlov.
Så undrer det mig, at man med det her lovforslag vil fjerne det, altså den deltidsplads på 30 timer, der tager hensyn til forældrenes ønske om reduceret betaling, børnenes mulighed for at deltage i de pædagogiske aktiviteter og indgå i et børnefællesskab og netop personalets mulighed for at tilrettelægge det pædagogiske arbejde meningsfuldt for børnefællesskabet.
Hvad er baggrunden for, at Socialdemokratiet nu står her og vil afskaffe det her?
Mener Socialdemokratiet, at det er godt for børnefamilierne?
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-10-11:
Jamen den mulighed kommer, også efter det her lovforslag, stadig væk til at være der.
I de tilfælde, hvor det er nødvendigt, tror jeg stadig væk den mulighed bliver givet til børnefamilierne, så jeg ser det ikke som et problem.
Karina Adsbøl (DD), 2024-10-11:
Men det står der jo netop i lovforslaget, så jeg forstår ikke, at ordføreren ikke ser det som en problemstilling eller rejser en bekymring i forhold til det her, altså at det her kan ramme børnefamilierne i forhold til netop den brede aftale, der blev indgået i sin tid.
Venstre var bl.a. også med i den aftale, så Venstres ordfører kan jo tænke over det spørgsmål, der også kommer til ordføreren dér.
Rejser det ikke en bekymring netop i forhold til at være fleksible over for børnefamilierne?
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-10-11:
Jeg mener bare, at den mulighed stadig væk kommer til at være der i fremtiden.
Jeg tror ikke, der er nogen, heller ikke ude i vores kommuner, der går på arbejde hver dag for at gøre det svært for børnefamilierne, og muligheden er der stadig væk, også efter det her lovforslag.
Så jeg ser ikke den samme problemstilling som fru Karina Adsbøl.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-10-11:
Tak for det.
Mener ordføreren ikke, at man fratager forældrene muligheden for måske også at få lidt ekstra i pengepungen, når det er sådan, at de vælger at gå på nedsat tid med deres barn derhjemme?
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-10-11:
Det kommer stadig væk til at være en mulighed lokalt at give det.
Så jeg mener ikke, man fratager dem den mulighed.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-10-11:
Ja, det er en mulighed i nogle kommuner.
Jeg vil spørge, om ordføreren ved, hvor mange kommuner der egentlig tilbyder en deltidsplads, altså hvor det er muligt at få en deltidsplads.
Og hvis jeg skal hjælpe ordføreren lidt på vej – jeg har været inde at researche lidt – så viser det sig faktisk, at det kun er 33 kommuner ud af 98, der tilbyder en deltidsplads.
Det er da problematisk, at man ikke har mulighed for at sige, at man gerne vil have en deltidsplads, men bliver tvunget til en fuldtidsplads.
Hvad synes ordføreren om det?
Lea Wermelin (S), 2024-10-11:
Jamen jeg kan sagtens skrive under på, at det også er en voldsom behandling, som mange skal igennem for at få de børn, de gerne vil have, og det ville da være sjovere, hvis man kunne lave dem helt uden hjælp; det tror jeg også alle ville sige.
Jeg selv bliver 40 her næste år, og der er jo mange i min omgangskreds, som jeg taler med privat, som har stået i det her.
I forhold til hvordan man præcis skal gøre det, er det jo ikke et helt konkret forslag.
Skal vi bruge ressourcer?
Hvordan skal vi bruge dem?
Skal der bruges flere et sted frem for et andet?
Det er jeg helt med på at diskutere.