runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2017-03-22:
Jeg vil sige det sådan, at vi understøtter der, hvor vi kan.
Altså, det er jo en mulighed, at man kan rejse og flytte frit inden for rigsfællesskabet, og vi forsøger både systematisk og prioriteret at understøtte i Danmark, hvor vi kan, når det handler om at holde hånden under de socialt udsatte grønlændere.
Men vi forsøger faktisk også fra den danske regerings side at understøtte i Grønland, hvor vi yder juridisk bistand, hvor vi kommer med faglig sparring, og hvor vi er opmærksomme på også at få en grundig dialog og opfølgning på de udfordringer, vi ser i Grønland – men med respekt for, at Grønland jo har overtaget socialområdet.
Henrik Brodersen (DF), 2017-03-22:
Jo, men det hører jo med til historien, at der er masser af grønlændere, som kommer herned til Danmark for at videreuddanne sig, og som klarer sig fint.
Nogle tager tilbage til Grønland og får et fint liv der, og nogle bliver i Danmark.
Det kan være på grund af job, det kan være af kærlighed, det kan være af mange årsager.
Men vi må også bare sige, at der er en del, som man kan sige falder mellem to stole.
Jeg er da fuldstændig bevidst om, at det er det grønlandske hjemmestyre, der har det her område, men når de befinder sig i Danmark, er det os, der tager os af dem, og derfor er det også os, der skal have en dialog om, hvordan i alverden det kan være, at vi er nået helt derud, at vi reelt har flygtninge i rigsfællesskabet.
For det er jo det, der reelt er tale om.
Mai Mercado (KF), 2017-03-22:
Jeg er rigtig, rigtig glad for, at spørgeren også nævner de grønlændere, som kommer hertil og er meget velfungerende, som tager uddannelse, og som også rejser tilbage – også dem, som bliver her af forskellige årsager, eksempelvis kærlighed.
Så det synes jeg var rigtig fint at få med.
Nogle gange har vi jo en tendens til kun at fokusere på de meget negative historier, men jeg deler rigtig mange af spørgerens perspektiver.
Og det er jo klart, at vi fortsat vil sørge for at holde hånden under dem, som har hjælp behov her i Danmark, og også kigger på, hvordan vi hjælper bedst muligt i Grønland.
Henrik Brodersen (DF), 2017-03-22:
Jo, men det er også netop derfor, at jeg stiller ministeren de her spørgsmål, for det er Danmark, der har ansvaret, når grønlænderne er her i landet
Når man bliver bevidst om, at selv indsatte beder om at komme til Danmark i stedet for at være i de vante omgivelser – så langt væk fra alt det, de kender i hverdagen, sprog og alt muligt – så må man sige, at der må ligge store overvejelser til grund for, at de tager de valg.
Derfor mener jeg, at en dialog med selvstyret i Grønland må være den eneste måde til virkelig at sætte fokus på det, så der ikke er nogen, der kommer til at stå i den situation, at de behøver flytte fra det, de kender.
Mai Mercado (KF), 2017-03-22:
Det er svært at vride meget mere enighed ud af det, end vi allerede har opnået, for jeg må jo erkende, at jeg er enig med hr. Henrik Brodersen.
Det er klart, at vi både på bedst mulig vis forsøger at understøtte i Grønland, hvor vi kan, på en respektfuld og ordentlig måde, og at vi også herhjemme har fokus på de grønlændere, som er socialt udsatte, og som vi altså forsøger at understøtte bedst muligt.
Og det er altså bl.a., ved at vi sikrer, at der er en kontakt kommunerne og de socialt udsatte grønlændere imellem, så vi ikke taber dem.
Karen J. Klint (S), 2017-03-22:
Er ministeren enig i, at der ikke er noget lovgivningsmæssigt til hinder for, at grønlændere i Danmark vil kunne få adgang til at oprette tilsvarende særlige menigheder med grønlandsktalende præster og egne menighedsråd i afgrænsede geografiske områder på linje med døvemenighederne?
Der bor flere tusinde grønlændere i Danmark, der efterspørger mere kirkelig betjening og sjælesorg på eget modersmål i den danske Folkekirke, som de betaler kirkeskat til.
Danskere i Grønland har adgang til flere dansktalende præster.
Døve kirkemedlemmer, der har tegnsprog som modersmål, er organiseret i særlige døvemenigheder med egne præster.
Er ministeren enig i, at der ikke er noget lovgivningsmæssigt til hinder for, at grønlændere i Danmark vil kunne få adgang til at oprette tilsvarende særlige menigheder med grønlandsktalende præster og egne menighedsråd i afgrænsede geografiske områder på linje med døvemenighederne?
Mette Bock (LA), 2017-03-22:
Det kan jeg kun bekræfte at der ikke er.
Grønland er jo en del af vores rigsfællesskab, og så kan man også sige, at den her betegnelse af det grønlandske folk som ét folk er noget, som vi har drøftet tidligere.
Jeg kan også henvise til udenrigsministerens svar af den 12. oktober 2015 til Grønlandsudvalget på et spørgsmål, der gik i den retning.
Men dertil kommer så, at Grønland er en del af vores rigsfællesskab, og det er det, der gør, at den grønlandske befolkning, som er i Danmark, har en særstatus i forhold til andre minoriteter, som måtte være i landet.
Karen J. Klint (S), 2017-03-22:
Jeg vil sådan set bare gerne kvittere for, at der er enighed om, at de hensyn, vi kan og bør tage til grønlænderne, ikke har afsmittende virkning på andre.
Mette Bock (LA), 2017-03-22:
Jeg har ikke yderligere at føje til.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-03-22:
Hvad er ministerens holdning til, at Brønderslev Kommune gennemfører besparelser på 340.000 kr. på ældreområdet ved at skære ned på omsorgen for demente
, jf. artiklen »Mindre hjælp til demente« i Nordjyske Stiftstidende den 17. marts 2017?
Tak for det.
Og således opfordret vil jeg læse det op: Hvad er ministerens holdning til, at Brønderslev Kommune gennemfører besparelser på 340.000 kr. på ældreområdet ved at skære ned på omsorgen for demente, jf. artiklen »Mindre hjælp til demente« i Nordjyske Stiftstidende den 17. marts 2017?
Thyra Frank (LA), 2017-03-22:
Lad mig begynde med at slå fast, at ældreområdet har høj prioritet for regeringen.
De nuværende regeringspartier har sammen med Dansk Folkeparti prioriteret ældreområdet med de to seneste finanslovsaftaler.
Vi har med finanslovsaftalen for 2016 prioriteret 1 mia. kr. årligt til at støtte kommunernes værdighedspolitikker.
Det dækker bl.a. over 380 mio. kr. årligt fra 2017 og frem til at give alle plejehjemsbeboere en halv times ekstra hjælp om ugen, som de selv kan beslutte hvad skal bruges til.
Og så har vi i satspuljekredsen, hvor også Socialdemokratiet sidder med, aftalt en demenshandlingsplan, som over de næste 4 år prioriterer 470 mio. kr. til bl.a. bedre udredning og behandling af demens samt mere kvalitet i plejen og omsorgen.
I forhold til den konkrete prioritering i Brønderslev Kommune må jeg sige, at jeg ikke kender baggrunden, men jeg forventer selvfølgelig, at de ansvarlige kommunalpolitikere har vurderet, at der stadig kan ydes den omsorg og pleje, som de enkelte beboere har brug for.
Jeg tror, vi giver de ældre den bedste pleje og omsorg, ved at man lokalt i kommunerne vurderer, hvad behovene er.
På den måde kan man tage hensyn til de lokale forhold i Brønderslev, som naturligvis er anderledes end forholdene i f.eks. København.
Og det regner jeg også med at spørgeren og hendes parti er enige med mig i.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-03-22:
Netop vores fælles indsats, som jeg selv havde fornøjelsen af at være forhandler for i satspuljeaftalen i efteråret, satte jo fokus på, hvor vigtigt det er, at vi gør en ekstraordinær indsats i forhold til at blive bedre til at håndtere demens og tilbyde tryghed og værdighed for de mennesker og familier, der rammes af det.
Jeg synes måske bare, at den her situation viser, at vi godt med den ene hånd kan gøre noget, men så længe vi ikke dækker det demografiske træk i den kommunale velfærd, vil der blive trukket fra med den anden hånd, og så vil resultatet blive besparelser.
Og jeg vil bare gerne høre ministerens holdning til det, altså om ikke det er rigtigt.
Karen J. Klint (S), 2017-03-22:
Det, jeg ligesom mangler at få bekræftet i mit andet spørgsmål, er, at det, vi kan lave for grønlandske kirkemedlemmer, ikke er noget, der danner præcedens for andre minoriteter, som er i folkekirken – altså minoriteter af anden etnisk eller geografisk herkomst.
Grønland er ét folk, og grønlænderne har deres eget modersmål, og de skal dermed respekteres som ét folk.
Så jeg ser ikke nogen fare for en afledt præcedens.
Ja, og så er vi lige ved kernen af spørgsmålet, for hvordan får vi det afklaret?
Hvem er det, der skal tage teten her?
Er det os i Kirkeudvalget, eller er det ministeren?
Eller er det ud fra den skriftlige henvendelse, vi har modtaget fra herboende grønlændere?
For det drejer sig jo om grønlændere, som er bosat i Danmark, og som betaler ikke kun deres almindelige skat, men for manges vedkommende også deres kirkeskat, og derfor forventer de jo, at det er en 100 pct. dansk betalt præst, som også betjener dem, men på deres modersmål.
Mette Bock (LA), 2017-03-22:
[Lydudfald]
... på det er, at vi er i gang med en afklaring nu.
Vi er i tæt kontakt med grønlænderne og repræsentanter for grønlænderne, vi er i tæt kontakt med de danske biskopper, og vi er i tæt kontakt med styret i Grønland.
Der er nogle af de grønlændere, der er i Danmark, som jo får en betjening, og der er andre, som har sværere ved det, og det her er jo netop et spørgsmål om at forankre det også i oprettelsen af menighedsråd og andet.
Så vi arbejder på det for øjeblikket, og jeg skal nok melde tilbage, så snart jeg kan sige noget mere præcist om, hvad det så bliver for en vej, vi vil foreslå.
Karen J. Klint (S), 2017-03-22:
Men der er jo ikke selvstyrepenge i en dansk finansieret folkekirkepræst, der også skal tale grønlandsk.
For den præst, selvstyret har med at gøre, er jo den til grønlændere, som ikke er bosat i Danmark, men som af andre årsager er hernede.
Er det ikke korrekt forstået?
Mette Bock (LA), 2017-03-22:
Det kan jeg ikke sige noget bestemt omkring på nuværende tidspunkt, for vi vil meget gerne lave en løsning, som alle parter er enige om er en god løsning.
Og der kan være forhold, også på Grønland, som kan have indflydelse her.
Så det er ikke noget, jeg kan konkludere på definitivt på nuværende tidspunkt, selv om jeg gerne ville.
Karen J. Klint (S), 2017-03-22:
Jeg tager det svar til efterretning og ser frem til, at vi får en god løsning, hvor alle de danske medlemmer af folkekirken selvfølgelig er med til at sikre, at det grønlandske mindretal i Danmark får en grønlandsk betjening, som de kan være tjent med, hvad angår de kirkelige handlinger.
Mette Bock (LA), 2017-03-22:
Jeg ser også frem til, at vi får et rigtig godt samarbejde om de her ting.
Karen J. Klint (S), 2017-03-22:
Er ministeren enig i, at det grønlandske folk er beskyttet som »et folk« med eget modersmål og rettigheder som »et folk«, hvorfor oprettelse af »grønlandsmenigheder« ikke vil have afsmittende virkning over for eventuelle andre etniske minoriteter i folkekirken, og hvad skal der til, før ministeren vil efterkomme de grønlandske folkekirkemedlemmers ønsker om mere kirkelig betjening på modersmål og oprettelse af egne menighedsråd?
Tak for det.
Er ministeren enig i, at det grønlandske folk er beskyttet som ét folk med eget modersmål og rettigheder som ét folk, hvorfor oprettelse af grønlandsmenigheder ikke vil have afsmittende virkning over for eventuelle andre etniske minoriteter i folkekirken, og hvad skal der til, før ministeren vil efterkomme de grønlandske folkekirkemedlemmers ønsker om mere kirkelig betjening på modersmål og oprettelse af egne menighedsråd?
Mette Bock (LA), 2017-03-22:
Ja, det trækker lidt tråde tilbage til det foregående spørgsmål og også til de svar, jeg gav der, men jeg vil alligevel gerne prøve at svare en gang til.
Det, jeg kan oplyse, er som sagt, at jeg faktisk har holdt møder, også med grønlandske medlemmer af det danske Folketing, for lige præcis at drøfte det her spørgsmål, og jeg har også holdt møde med andre grønlændere, som har en interesse i det.
Med hensyn til den igangværende proces er det sådan, at Kirkeministeriet og Grønlands Selvstyre, som jeg også nævnte i det første svar, er i gang med at drøfte spørgsmålet nærmere.
Jeg tror, det er meget vigtigt, at vi af hensyn til alle parter finder en fælles forståelse for, hvordan tingene skal gå.
Så en afklaring af den kirkelige betjening og dermed også af spørgsmålet om den geografiske inddeling er sådan set en forudsætning for at kunne oprette de ønskede menighedsråd i Danmark.
Det er både hensynet til den kirkelige betjening af grønlændere her i Danmark, men også hensynet til den kirkelige betjening af grønlændere i Grønland.
Derfor er det mig altså ret magtpåliggende, at der er en god og åben dialog med Grønlands Selvstyre i spørgsmålet.
Jesper Petersen (S), 2017-03-22:
Tak for det.
Er ministeren enig med Socialdemokratiet i, at der er behov for at ansætte et betydeligt antal medarbejdere til at styrke skattevæsenets indsats over for f.eks. fejl i og snyd med virksomheders skatte- og momsbetaling, brugen af skattely, social dumping på arbejdsmarkedet m.v.?
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-22:
Først og fremmest tak for spørgsmålet.
Mit udgangspunkt som skatteminister er, at både borgere og virksomheder skal betale den skat, de nu engang skal, og det er helt afgørende, at vi har et skattevæsen, der bedst muligt understøtter det.
Det er også derfor, jeg er meget tilfreds med, at det i efteråret lykkedes os, regeringspartierne, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre, sammen at sikre finansieringen til en historisk stor investeringsplan for skattevæsenet, hvor vi frem mod 2020 bruger 7 mia. kr. og skal ansætte 2.000 ekstra medarbejdere.
Investeringsplanen er første skridt i retning af at genoprette det danske skattevæsen, som har været nødlidende igennem en årrække, også under den tidligere regering.
Investeringsplanen fokuserer på at sikre, at skattevæsenet har et ordentligt grundlag for at opkræve og kontrollere skattebetaling samt for inddrivelse af gæld, og vi investerer derudover i et nyt inddrivelsessystem og et nyt toldsystem, som vi skal have som følge af ændringer af EU-regler for opkrævning af told.
Men som jeg har sagt offentligt – og det siger jeg også gerne her i Folketingssalen til hr. Jesper Petersen – tager jeg gerne en konstruktiv dialog med Socialdemokratiet om, hvordan vi skaber endnu bedre rammer for fremtidens skattevæsen og får sikret, at folk betaler den korrekte skattebetaling.
Så jeg udelukker ikke, at der er behov for at se på, om vi, ud over den kæmpestore check, vi har besluttet at tilføre skattevæsenet til at opbygge et nyt skattevæsen og få genopbygget tilliden, skal gøre noget yderligere.
Den diskussion går jeg gerne ind i, men det er en diskussion, som jeg tror vi skal tage, når vi skal forhandle finanslov til efteråret.
Morten Bødskov (S), 2017-03-22:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder sådan her: Mener ministeren, at hun har et ansvar for den uro på folkeskoleområdet, som bl.a. Kommunernes Landsforening kritiserer?
Merete Riisager (LA), 2017-03-22:
Jeg vil altid som undervisningsminister have et ekstra stort ansvar for folkeskoleområdet, og jeg tager både ansvar for at skabe ro om folkeskolen og samtidig sikre en løbende vurdering af, om der er behov for enkelte justeringer som opfølgning på erfaringerne med reformen.
Jeg ved ikke præcis, hvad det er for en uro på folkeskoleområdet, som spørgeren henviser til at bl.a. KL kritiserer.
Hvis spørgeren henviser til det forsøg, som jeg vil igangsætte, med mere fleksible muligheder for tilrettelæggelse af skoledagen, så er det jo et forsøg, der giver skoler, der ønsker det, mulighed for at prøve, om de ved at omlægge nogle timer til konkrete og afgrænsede pædagogiske kvalitetsunderstøttende indsatser i overensstemmelse med lokale prioriteringer, ønsker og behov kan mindske gabet mellem de dygtigste og de svageste elever.
At nogle skoler får mulighed for at lave forsøg, mener jeg på ingen måde er udtryk for en generel uro på folkeskoleområdet.
Tak for det.
Nu er det jo ikke så længe siden, at Socialdemokratiet havde undervisningsministerposten, og så vidt jeg husker, var der en del ballade omkring folkeskolen på det tidspunkt.
Der opstod også nogle tillidsbrister i forhold til nogle af de væsentlige grupper omkring folkeskolen, og det er nu mit arbejde, kan man sige, at tage bolden op og sørge for, at tingene fungerer helt ude i klasselokalet for eleverne, for pædagogerne, for lærerne og for forældrene.
Morten Bødskov (S), 2017-03-22:
Jeg må sige, at jeg er lidt overrasket over, at ministeren kan stå og sige, at hun ikke ved, hvad det er for en uro på folkeskoleområdet, som jeg som spørger henviser til.
Sådan forstod jeg det, ministeren sagde.
Altså, hvis man har læst bare lidt af medieomtalen fra Kommunernes Landsforenings topmøde i Aalborg her i sidste uge, vil man jo se det helt ekstraordinære, at kommunerne efterspørger arbejdsro til folkeskolen.
Ministeren har sågar fået et brev tilsendt, hvor de pointer, der har været fremført i offentligheden, er gengivet.
Derfor undrer det mig lidt, at ministeren så står og siger, at det har hun sådan set ikke rigtig nogen erindring om.
Men så lad os bringe erindringen frem.
Det er jo alvorligt, at de organisationer, som skal være med til at sikre, at børnene kan få en ordentlig uddannelse, få en ordentlig og rolig gang i folkeskolen, kritiserer ministeren, som de gør.
Det er jo ikke hver dag, det ses.
Det håber jeg trods alt ministeren er enig i.
Når man lytter til de ting, der bliver sagt fra de her organisationers side, er det jo heller ikke småting.
Derfor er det vel relevant at spørge ministeren, om det overhovedet gør indtryk, at man har så stor en andel af hovedorganisationerne på folkeskoleområdet, som beder om arbejdsro.
Og mener ministeren, som spørgsmålet er, at hun har et ansvar for den uro, der har været på folkeskoleområdet?
Merete Riisager (LA), 2017-03-22:
Jeg kan betrygge spørgeren og parterne med, at det rammeforsøg, som ordføreren formentlig henviser til, udgøres af 50 folkeskoler, dvs. ca. 4 pct. af det samlede antal folkeskoler i Danmark.
Og der tales om en lokal frihedsgrad, hvor hensigten er at bruge ressourcerne en lille smule anderledes i forhold til at imødekomme lokale behov og lokale prioriteringer.
Det synes jeg er et rimeligt forsøg, som er inden for en meget afgrænset ramme, hvis man ser det i sammenligning med en masse andre rammeforsøg, der er blevet sat i gang, herunder også nogle af de rammeforsøg, der er blevet sat i gang af Socialdemokratiet.
Morten Bødskov (S), 2017-03-22:
Tak, formand.
Lærerne, mener de, kommer oftere til tiden og er hurtigere til at skabe ro i klassen.
Det er vurderingen i den trivselsundersøgelse, der blev offentliggjort i, tror jeg, august måned sidste år.
Det er jo meget, meget positivt.
Men så er det rimelig paradoksalt, at den minister, som har hovedansvaret for at sikre, at reformen rent faktisk bliver ført ud i livet, bliver beskyldt for at skabe uro om folkeskolen.
Kan ministeren ikke godt se, at det måske er en lidt forkert rolle at indtage som minister?
Merete Riisager (LA), 2017-03-22:
Spørgeren henviser til nogle af de rapporter, der er lavet som følgeforskning af folkeskolereformen.
Dem har jeg læst.
Jeg kan jo spørge spørgeren, om han er bekendt med, at et af de steder, hvor der faktisk er en fuldstændig evident stigning, altså ikke bare en marginal stigning, men en voldsom stigning, er i forældrenes vurdering af uro i klassen.
Det er en af de mest markante stigninger, der er, desværre.
Det er forældrenes vurdering af uro i klassen.
Annette Lind (S), 2017-03-22:
Når så centrale aktører omkring folkeskolen er så kritiske, at de bliver nødt til at skrive et brev, og at de bliver nødt til at bruge KL-topmødet til at fortælle ministeren, at KL altså ønsker ro om folkeskolen, dels fordi regeringen selv har skrevet det ind i sit regeringsgrundlag, dels fordi KL jo mener det samme som en enig forligskreds, anerkender ministeren så, at hun har et ansvar her?
Og hvad vil ministeren gøre for at genoprette tilliden?
Tak for det.
Det er sådan lidt, ligesom om det bare preller af på ministeren, at der er så mange aktører omkring folkeskolen, der synes, at der skal være ro på folkeskoleområdet.
Det er ikke noget, vi finder på, og vi stiller jo ikke spørgsmålene, fordi det er os, der har sagt det.
Det er jo regeringen, der har sagt, at der skal være ro omkring folkeskolereformen og om folkeskolen i det hele taget.
Påtager ministeren sig et ansvar i forhold til det her set i lyset af spørgsmålet, om det er hende, som kritikken er rettet imod?
Merete Riisager (LA), 2017-03-22:
Det betyder jo ikke, at jeg ikke har andre aktiviteter end det.
Jeg har selvfølgelig en række aktiviteter, der handler om at være ude i praksis og se, hvordan skolerne fungerer, og tale med elever, med forældre, med lærere, med pædagoger, med skoleledere og med forvaltninger.
Jeg har et arbejde med at tale med organisationerne, og endelig har jeg et arbejde med at følge med i den følgeforskning, der er, omkring folkeskolereformen.
Så det er selvfølgelig et mangfoldigt virke, der handler om et ansvar for, at folkeskolen fungerer, og at den fungerer på en måde, så eleven helt ude i klasselokalet bliver mødt af en god undervisning, og så de gode elementer, der er i folkeskolereformen, bliver bragt i spil.
Annette Lind (S), 2017-03-22:
Nu er det jo ministerens ageren, der gør, at vi bliver nødt til at holde samråd og stille § 20-spørgsmål om onsdagen.
Jeg synes, det er helt relevant, når man ser, at så mange aktører kritiserer så voldsomt, at der skabes uro omkring folkeskolen.
Så vil jeg bare gerne spørge ministeren igen: Påtager ministeren sig et ansvar i forhold til det?
Merete Riisager (LA), 2017-03-22:
Jeg påtager mig et ansvar både for folkeskolen, for reformen, for implementeringen af reformen, for følgeforskningen omkring reformen og for den undervisning, der rækker helt ud til eleverne i sidste led.
Det er denne helhed, der udgør mit arbejde, herunder jo også en dialog med de organisationer, der er på området.
Erik Christensen (S), 2017-03-22:
Tak for det.
Jeg var til KL's topmøde her i sidste uge.
Merete Riisager (LA), 2017-03-22:
Jeg vil nødig gisne om, hvad Martin Damm mener med dette eller hint citat.
Det synes jeg ville være mere passende at spørge Martin Damm om.
Erik Christensen (S), 2017-03-22:
Så kan jeg jo spørge: Hvordan opfatter ministeren så det uddrag af den tale, som Martin Damm holdt på KL's topmøde?
Det kan vel ikke helt være gået forbi ministerens opmærksomhed, at der var nogle kritiske røster om, at kommunerne synes, at de mangler at få arbejdsro omkring reformen.
Så opfatter ministeren det her som værende et signal til ministeren fra kommunerne om, at det her med alle mulige forsøg ikke er det, kommunerne har brug for – de har brug for arbejdsro?
Merete Riisager (LA), 2017-03-22:
Jamen som jeg sagde i min tale, er der nogle af parterne her, der har udtrykt kritik af det forsøg, som jeg har sat i gang.
Det er selvfølgelig min opgave at være i dialog med nogle af de organisationer – også for at fortælle, hvad intentionerne bag det forsøg er.
Det er klart, at den dialog pågår.
Og i sidste ende er det mit helt store ansvar, at den enkelte elev modtager en undervisning, som er god, og at eleven har en skoledag, der fungerer.
Annette Lind (S), 2017-03-22:
Det er virkelig paradoksalt, at ministeren som det eneste i følgeforskningen trækker uro i klassen frem.
Det er jo sådan, at 95 pct. og 96 pct. af forældrene er tilfredse med folkeskolen og det, lærerne leverer i folkeskolen.
Der er rigtig, rigtig mange gode takter i følgeforskningen.
Der er et eller to punkter, der er en lille smule kritiske.
Det gælder uro i klassen.
Det skal vi selvfølgelig hjælpe skolerne til at blive bedre til at håndtere.
Men er det ikke bare typisk, at det er det, der bliver trukket frem?
Når ministeren får et brev fra seks væsentlige aktører i folkeskolen, der bl.a. skriver, at skoler og kommuner kan gennemføre deres arbejde, uden at der rejses tvivl om rammerne for folkeskolen, og det er sådan, at man har en forligskreds, som er fuldstændig enige om det, og kritikken ene og alene går på ministeren, anerkender ministeren så ikke, at der er behov for ro i folkeskolen fremadrettet?