runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2018-05-23:
Jeg vil nu nok påstå, at EU-Tyrkiet-aftalen for en stor dels vedkommende blot har flyttet udfordringerne et andet sted hen.
Det synes jeg også blev bekræftet i nogle af de tal, som ministeren gennemgik, da ministeren kom med sin besvarelse.
Så siger hr. Peter Hummelgaard Thomsen, at vi skal have et sted at sende dem hen.
Ja, hvis man vender bådene og skubber dem tilbage, sender man dem tilbage på den strand, som de er kommet ud fra, eller man skubber dem tilbage i libysk farvand, og så er de så der.
Så vil det jo altid være en konkret vurdering, om båden kan klare at komme hele vejen tilbage, om de skal hele vejen tilbage, eller om det er nok at skubbe dem ind i libysk farvand.
Det er jo også en vurdering, som man foretager fra australsk side.
Der gør man jo også det, at man nogle gange, hvis man vurderer, at båden ikke kan klare turen tilbage, får fat i en ny båd og overfører migranterne til den båd, og så skubber man så den båd tilbage.
I det her tilfælde ville det så være libysk farvand som et eksempel eller marokkansk for den sags skyld.
Så det kan jo lade sig gøre, og det kan lade sig gøre på en forsvarlig måde, hvor man samtidig sikrer, at man minimerer – man kan aldrig være hundrede procent sikker – omfanget af folk, som vil omkomme i Middelhavet.
Hvorfor vil Socialdemokratiet ikke være med til den løsning?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-05-23:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror, at der er flere ting at sige til det.
Først og fremmest gør vi jo noget nu, og vi gør jo ret meget.
En af de ting, vi har gjort, og som har vist sig at være endog meget, meget effektiv, har jo været, at vi med alle de dilemmaer og problemer, der er med det, men ikke desto mindre har det været effektivt, har lavet en aftale med Tyrkiet, en aftale, som ordførerens parti jo ikke har bakket op om de gange, vi har diskuteret det.
Men det har jo rent faktisk været med til at bremse tilstrømningen over Det Ægæiske Hav rigtig, rigtig meget.
Det andet, der er at sige, er, at vi jo deler problemanalysen, i forhold til at folk vil blive ved med at komme, og det ville jo være meget nemt, hvis vi bare kunne signalere eller støde ind i bådene og de så ville blive skubbet tilbage til, hvor de kom fra.
Men der skal være et sted, hvor man sender de her mennesker hen.
Jeg synes jo, at nogle af de centre, man har set, der har været i Nigeria, hvor det endelig – heldigvis – efter alt for lang tid er lykkedes at presse de afrikanske ledere til at tage nogle af de afviste asylansøgere tilbage, nogle af dem, som aldrig kom med smuglerbådene over, viser, at der har vi også et ansvar.
Det er jo derfor, vi peger på, at hvis man skal løse det her strukturelt, er man nødt til at have nogle steder, hvor man sender folk hen, som er afvist, indtil de enten tager hjem, hvor de kommer fra, eller får afklaret, hvorvidt de kan blive tildelt asyl via FN-kvotesystemet.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-23:
Tak for det.
Hr. Peter Hummelgaard Thomsen sagde, og jeg tror, at det er et korrekt citat: En realistisk vurdering er, at antallet bare vil vokse.
Og det tror jeg er en rigtig vurdering.
Men spørgsmålet er så: Hvorfor skal vi så ikke gøre noget nu?
For det er jo noget, som vi i højere grad selv kan styre.
Hvis det er, vi skal vente på, at man får en aftale med et eller flere afrikanske lande, kan det jo godt være, at det trækker processen ud.
Nu skal vi trods alt – hvis man kan sige det – overtale nogle, der er lidt tættere på vores kulturkreds og måske har en bedre forståelse for, hvad det er, vi forsøger at forsvare herhjemme.
Så hvis det er, at man har den vurdering fra Socialdemokratiets side – en vurdering, vi deler fra Dansk Folkepartis side – at det realistiske er, at antallet bare vil stige og stige, er det så ikke vigtigt, at vi agerer hurtigt, og at vi ikke nødvendigvis venter, det kan vi også gøre, og lader det afhænge af, hvorvidt vi kan indgå aftaler om, at andre lande vil huse et modtagecenter?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-05-23:
Tak for det, formand.
Det er ikke nogen underdrivelse at sige, at migrantsituationen i Middelhavet er en af vor tids helt store humanitære katastrofer.
De sidste 3 år er mere end 10.000 mennesker druknet i Middelhavet.
Der er dog lyspunkter på nuværende tidspunkt.
I første kvartal 2018 har vi set færre ankomme
næsten 50 pct. færre døde migranter på de centrale smuglerruter på Middelhavet.
Det skyldes ikke mindst en aktiv indsats fra EU's, Tysklands og Italiens side for at styrke kontrollen med de ydre grænser.
Over de næste 30 år vil befolkningen i Afrika blive fordoblet.
Allerede nu kan vi se, at gennemsnitsalderen med en befolkning, hvor langt de fleste er unge, i langt de fleste lande i Afrika er under 20 år.
I Nigeria viser rundspørger, at næsten halvdelen af den voksne befolkning ønsker at migrere, hvis de fik mulighed for det.
Vi står med en kommende strukturel udfordring af gigantiske dimensioner.
Oven i det står vi med et dysfunktionelt europæisk asylsystem, hvor vi tildeler dem, der sætter foden på europæisk jord, en række rettigheder og økonomiske privilegier, som størstedelen af verdens flygtninge ikke er i nærheden af at få del i, og hvor vi ikke effektivt er i stand til at hjemsende de alt for mange illegale økonomiske migranter, der af fuldstændig forståelige grunde set fra deres perspektiv ønsker at leve deres liv i Europa.
Ngo'erne forsøger at redde menneskeliv i Middelhavet, men bliver uforvarende brikker i menneskesmuglernes forretningsmodel.
Det er et diabolsk dilemma, men vi er nødt til at finde strukturelle løsninger på strukturelle problemer og ikke bare skyde skylden på ngo'erne.
Vi foreslår fra Socialdemokratiets side at skabe et nyt og mere retfærdigt asylsystem, som ikke løfter de få, som sætter foden på europæisk jord, til et højt niveau og lader resten i stikken, men hvor man får asyl i Danmark gennem FN's kvoteflygtningesystem og ikke som spontan asylansøger.
Vi foreslår, at det internationale samfund går sammen om et historisk løft af Afrika, som reelt skal sikre bedre levevilkår for den stadig større og yngre befolkning.
Vilkårene i den fattigste del af verden skal helt grundlæggende forbedres, hvis ikke folk forståeligt skal søge en bedre tilværelse andetsteds.
Alle de her ting er strukturelle løsninger på et meget stort strukturelt problem.
Jeg har et forslag til vedtagelse fra Socialdemokratiet, som lyder sådan her:
Kyniske menneskesmuglere tjener milliarder på at lade mennesker risikere livet på Middelhavet.
Samtidig lader vi de svageste flygtninge i stikken i nærområderne.
Folketinget opfordrer på den baggrund regeringen til at arbejde for en model, som indebærer, at spontane asylansøgere, der kommer til den danske grænse, sendes til et modtagecenter uden for Europa.
I stedet skal Danmark årligt tage imod et antal kvoteflygtninge gennem FN.
Regeringen bør snarest muligt indkalde Folketingets partier til drøftelser herom.
Folketinget konstaterer endelig, at det er nødvendigt, at det internationale samfund går sammen om et historisk løft af Afrika.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-23:
Altså, vores forslag til vedtagelse handler konkret om det afrikanske kontinent.
Men igen: Jeg bliver bare nødt til at sige, at de forfærdeligheder, som hr. Nikolaj Villumsen beskriver, jo er noget, som foregår med det nuværende system – med det nuværende system! – hvor der er slavehandel, hvor der er menneskehandel, hvor folk bliver truet til at gå ud i gummibådene til allersidst, fordi det bestemmer menneskesmuglerne.
Det er jo alternativet til det, som Dansk Folkeparti bakker op omkring.
Det er rigtig nok, at det godt kan være, at der er en tredje vej, som Enhedslisten ønsker, nemlig at man sørger for at modtage folk i forskellige centre, eller hvor det kan være, rundtomkring, og så transporterer dem til Danmark eller til Europa, men så bliver Danmark jo ødelagt, så bliver Europa jo ødelagt, og det skal vi jo ikke gøre.
Vi ved, at de her modeller virker, fordi det har udvalget også set i Australien.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-23:
Jeg må ærlig talt sige, at jeg er forundret over det forsøg på vildledning, som Dansk Folkepartis ordfører prøver at lave her, når det, vi hører fra de besætningsmedlemmer, som står på Samos, er, at skubber man bådene tilbage, så skubber de tyrkiske myndigheder dem den anden vej, og så drukner folk.
Det må Dansk Folkeparti jo forholde sig til.
Ønsker Dansk Folkeparti, at folk skal drukne?
Det vil enten være, hvis de tyrkiske myndigheder skubber dem tilbage eller en eller anden tilfældig libysk milits skubber dem tilbage eller for den sags skyld sælger dem som slaver, som jo er udbredt i Libyen.
Altså, man skal jo ikke stå og påstå, at man har en humanitær løsning, når den virkelighed, som vi fra udvalgets side har hørt, er, at folk vil drukne.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-23:
Nej, det er det ikke.
Men vi har jo før set, at der har været nogle konflikter, hvor flygtninge, migranter er sejlet frem og tilbage mellem forskellige lande, og så må man jo søge at finde en løsning på det.
Vi bliver simpelt hen nødt til at gøre det, for hvis ikke man gør det, så vil vi jo se, at der er flere, der begiver sig ud på den her farefulde færd.
Vi vil se, som vi jo ser løbende, at der er folk, der omkommer i Middelhavet, og vi vil også se det, som ministeren også var inde på, at der er ngo'er, som på uansvarlig vis sejler meget tæt på, forsøger at sejle folk op og på den måde jo også opfordrer folk til at tage chancen.
Så det nuværende system understøtter reelt menneskesmuglere.
Det understøtter jo reelt nogle kriminelle aktiviteter – det ved hr. Nikolaj Villumsen jo også; det har vi også fået fortalt – hvor der er nogle utrolig lyssky kriminelle forretningsfolk, som tjener masser af penge på at spille hasard med folks liv.
Og så længe vi ikke gør det, som Dansk Folkeparti foreslår, så bakker man jo reelt op om det system, som er der nu.
Pernille Bendixen (DF), 2018-05-23:
Ordføreren siger, at man ikke bare kan vende bådene omkring, og at folk alligevel vil blive ved med at forsøge.
Det er jo ikke helt rigtigt, for vi kan se, at folk der, hvor man har den australske model, netop holder op med at forsøge.
Men det er jo sådan set det, der sker.
Det kan så godt være, at man er uenig i den løsning, men det er da værd at afsøge mulighederne for at indføre den model.
Laura Lindahl (LA), 2018-05-23:
Tak for det.
Forslagsstillerne anfører her i bemærkningerne, at man ikke prioriterer børns trivsel i det danske asylsystem, at man ikke tager tilstrækkelig højde for børns skolegang, men bare kaster dem rundt i Danmark efter forgodtbefindende.
Jeg synes bare, at det er meget sigende, at det i forslaget hedder, at man pålægger regeringen at udarbejde en plan.
For hvis nu SF havde nogle reelle politiske forslag til, hvordan man kunne ændre indretningen af det danske asylsystem, så havde man jo nok lagt dem frem.
Men det har man tydeligvis ikke, så i stedet kommer man med den her efter min opfattelse tomme symbolmarkering.
Allerede i dag forsøger man at minimere det at rykke rundt på børn.
Vi er gået fra en asylsituation, som vi havde i 2015, til den, vi ser i dag, og det betyder selvfølgelig, at man må rykke rundt på rigtig mange mennesker.
Det siger sig selv, at når man skal mindske kapaciteten, så skal man tilpasse den og rykke rundt på borgere.
Som andre ordførere har været inde på, er vores asylsystem jo samtidig sådan, at indkvarteringen hænger sammen med, hvilken asylfase man er i, og det betyder også, at man flyttes, når ens asylansøgning behandles.
Hvis SF har gode forslag til, hvordan man kan forbedre vilkårene for børn i vores asylsystem uden at gå på kompromis med den stramme udlændingepolitik, så synes jeg, at de skal lægge forslagene frem.
Men indtil da kan jeg konstatere, at myndighederne gør, hvad de kan, for at tage højde for børns trivsel.
Så vil jeg også sige, at det naturligvis er hårdt at være flygtning, især for børnene.
Man lever med en usikkerhed hver dag, både med hensyn til om man kan blive flyttet, men selvfølgelig også med hensyn til at man kan blive afvist.
Forholdene i flygtningecentrene bliver jo aldrig som forholdene i det danske samfund i øvrigt, men ønsker man forbedringer, synes jeg ærlig talt, at man skal komme med forslag til de forbedringer frem for at pålægge regeringen at komme med en plan.
Det synes jeg ærlig talt er for tyndt, så Liberal Alliance støtter ikke forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-23:
Jeg kan konstatere, at beskæftigelsesministeren, som har ansvaret for kontrol af arbejdstidsreglerne, allerede har sagt, at der skal gøres en ekstra indsats her.
Og hvis man vil spørge ind til, om den indsats er på det ene eller det andet eller det tredje niveau, og om det er nok, eller om der skal mere til, så vil jeg anbefale, at man spørger beskæftigelsesministeren om det.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-23:
Det her er netop med fokus på det med at overholde arbejdstidsreglerne, som jo gælder også for de chauffører, der er undtaget fra køre-hvile-tids-bestemmelserne.
Det er det fokus, jeg har.
Vi socialdemokrater har ikke foreslået at gøre op med de undtagelser, der er.
Det er bl.a., hvis man kører med fisk.
Der kan det være uhensigtsmæssigt, hvis det er sådan, at man skal holde nogle hvil, der betyder, at de fisk, man kører med, ender med at blive fordærvet.
Så der er nogle logiske årsager til, at man har undtaget noget fra køre-hvile-tids-bestemmelserne.
Men arbejdstidsreglerne skal jo stadig væk overholdes, og det er det fokus, vi har.
Og der ville vi være glade, hvis ministeren her i salen kunne bekræfte, at han vil tage initiativ til, at vi følger det her tæt og måske sætter os sammen på tværs af partierne og prøver at kigge på, hvad vi kan gøre for at følge op på det her, så vi ikke havner i usikker trafik og chauffører, der har et dårligt arbejdsmiljø.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-23:
Hvis hr. Rasmus Prehn ønsker, at der skal gælde køre-hvile-tids-regler for flere kørsler i Danmark, så er det et politisk synspunkt, man kan have, men jeg kan konstatere, at det ikke er et politisk synspunkt, som man har forfulgt i de socialdemokratiske regeringer, der har været.
Så jeg går ud fra, at Socialdemokratiet mener, at vi skal have de undtagelser fra køre-hvile-tids-reglerne, som vi har i dag.
Ellers har man i hvert fald forspildt en chance for at gøre noget ved det.
De håndhæves af Beskæftigelsesministeriet, og jeg er helt tryg ved, at beskæftigelsesministeren nu igangsætter en indsats, sådan at vi kan få det bedre op at stå.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-23:
Mange tak for ministerens besvarelse og redegørelse på det her område.
TV MIDTVEST har gjort et stort stykke arbejde for at afdække det her problem, og man følger også nogle chauffører, som – og det er fuldstændig rigtigt – kører uden for det almindelige køre-hvile-tids-system.
De kører på undtaget kørsel.
Men derfor, som ministeren er inde på, skal de jo stadig væk leve op til arbejdstidsreglerne.
Og det, de giver udtryk for, er, at de simpelt hen oplever, at det, at man ikke er omfattet af de almindelige køre-hvile-tids-bestemmelser, faktisk betyder, at de kommer til at køre uhensigtsmæssigt meget, og at de kører ja, 40-50 timer stort set uden nogen hvil af betydning.
Der er et citat, som jeg synes gør et vist indtryk, og som TV MIDTVEST har med.
Det er en anonym chauffør, som giver udtryk for, hvordan man har det efter en meget lang tur.
Han siger: »Man kan for eksempel mærke efter en lang tur, at når du hopper ud af bilen, så er benene sådan »ouch« «.
Altså, det er virkelig noget, der gør ondt, man har svært ved at holde balancen, og man kan måske blive lidt desorienteret.
Det er enormt urimeligt over for den pågældende chauffør, hvis helbred bliver presset helt urimeligt, men det er jo også farligt for os andre i trafikken, når der opstår sådan nogle situationer.
Og der er det jo bare, at hvis der var en mere omfangsrig tungtvognskontrol, hvor der ikke kun blev kigget på det med køre-hvile-tids-bestemmelserne, men hvor det med arbejdstid jo også godt kunne kontrolleres, altså at der bliver levet op til arbejdstidsdirektivet, så ville man kunne stoppe noget af det her. Så kan det godt være, ministeren siger her i sin besvarelse, at han kan forstå på beskæftigelsesministeren, at nu skal der til at ske noget.
Men kan ministeren ikke bekræfte, at det sådan set er den siddende regering, der ved flere forskellige finanslove har nedprioriteret den indsats, som ellers blev opprioriteret under den socialdemokratiske regering, nemlig tungtvognskontrollen, hvor politiet er ude og kontrollere det her for at skabe sikkerhed for os alle sammen?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-23:
Tak for spørgsmålet.
Først vil jeg gerne understrege, at det selvfølgelig er dybt kritisabelt, når chauffører kører op til næsten 60 timer uden et længere hvil.
Det udgør en stor fare for færdselssikkerheden, og det er på ingen måde acceptabelt.
Som jeg forstår sagen, der er rejst af TV MIDTVEST, er der tale om chauffører, der kører meget lange ture, der er undtaget fra køre-hvile-tids-reglerne.
Der er en række undtagelser i køre-hvile-tids-forordningen, der dels er obligatoriske, dels er mulige nationale undtagelser, der er frivillige at indføre.
I Danmark har vi valgt at indføre alle de mulige nationale undtagelser for ikke at stille de danske virksomheder dårligere end deres udenlandske konkurrenter.
Når der køres kørsel, der er undtaget fra køre-hvile-tids-reglerne, er der selvfølgelig ingen pligt til at overholde disse regler.
Derfor vil en skærpelse af kontrollen med overholdelse af køre-hvile-tids-reglerne ikke hjælpe på problemet her.
Selv om køre-hvile-tids-reglerne ikke gælder, når der køres undtaget kørsel, skal arbejdstidsreglerne overholdes, og jeg kan konstatere, at beskæftigelsesministeren lægger op til, at der skal ske en større kontrolindsats på dette område.
Det, vi kan kontrollere på køre-hvile-tids-området, er, hvorvidt de kørsler, som virksomhederne påstår er undtaget fra køre-hvile-tids-reglerne, rent faktisk falder inden for en af undtagelserne.
Jeg ved, at det er noget, som både Færdselsstyrelsen og politiet har fokus på i deres kontrol med køre-hvile-tids-reglerne.
På baggrund af det, der er kommet frem i TV MIDTVEST's dækning, vil jeg høre Færdselsstyrelsen, om der er noget, vi kan gøre for at stramme op på kontrollen.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-23:
Mange tak, formand.
Mener ministeren, at der er behov for tiltag, der kan sikre, at lastbilchauffører og vognmænd overholder reglerne om køre-hvile-tid, jf. TV MIDTVEST's dækning af dette problem?
Jamen tak for den opfordring.
For os er det vigtige jo ikke, om det er den ene eller den anden minister.
Det vigtige er, at der sker noget på det her område, og jeg synes stadig væk, at ministeren skylder os at svare på det med nedprioritering af tungtvognskontrollen.
Er det ikke sådan, at den siddende regering har nedprioriteret politiets fokus på tungtvognskontrol, sådan at nogle af de her fejl ikke bliver opdaget længere, hvilket de blev før?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-05-23:
Jeg ved ikke, om spørgeren ikke hørte, hvad jeg sagde, så jeg vil gerne gentage det.
Region Hovedstaden kan godt bygge et produktionskøkken på Hillerød Sygehus.
Jeg synes sådan set personligt, at det kunne være en fin idé, og det har jeg også svaret både kommunerne og regionen.
Det er Region Hovedstaden, der beslutter, om man vil have det inden for den budgetramme, der er for sygehuset.
Det har Region Hovedstaden ikke ønsket.
Det er ikke mig, der har truffet den beslutning; det er ikke regeringen, der har truffet den beslutning, men Region Hovedstaden.
Hvis Region Hovedstaden ønsker et produktionskøkken på Hillerød Sygehus, kan man lave en produktionskøkken inden for den budgetramme, der er for byggeriet.
Det synes jeg sådan set er vigtigt at sige, for spørgeren bliver ligesom ved med at sige, at det er nogle andre, der har truffet den beslutning.
Nej, det er det ikke, det er entydigt Region Hovedstaden, der har truffet den beslutning, at der ikke skal være et produktionskøkken på det nye Hillerød Sygehus.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-05-23:
Jeg føler, at diskussionen her med ministeren lidt er som at banke hovedet ind i en væg, og jeg ser slet ikke, at der er nogen som helst håndsrækning ud til supersygehuset i Hillerød, i hvert fald ikke på baggrund af det, som ministeren siger.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig kedeligt, at det er det ønske, man har fra regeringens side: at holde fuldstændig fast i det her spørgsmål, selv om det faktisk kun er meget få midler i forhold til det samlede anlægsprojekt, man gerne vil frigive til at kunne etablere det her køkken allerede nu, til gavn for patienterne.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-05-23:
Der er til tider ting, der foregår i Region Hovedstaden, som jeg ikke kan se nogen logik i, men det er Region Hovedstadens folkevalgte politikere, der også er sat til at varetage det sundhedsbudget på rigtig, rigtig mange milliarder kroner.
Og når vi taler om anlægsbudgettet i forhold til hele det nye sygehus i Hillerød, taler vi altså om en anlægsramme på 4,5 mia. kr., og det er Region Hovedstaden, der inden for den ramme har opgaven med at prioritere.
Jeg kan da godt forstå – det har jeg også svaret kommunerne – at man rejser ønsket om et produktionskøkken, også fra nogle af regionsrådsmedlemmernes side.
Og det kan man jo så beslutte i regionen, altså vælge at indbudgettere inden for rammen, ligesom man har gjort det i andre regioner.
Det er så den opgave, der påhviler Region Hovedstaden.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-05-23:
Det er jo selvfølgelig godt, at regionsrådspolitikerne tænker langsigtet, for de vil rigtig gerne have det produktionskøkken.
Men man kan så, sådan som de økonomiske rammer er i dag, opleve, at der nu kommer til at blive bygget et supersygehus i Hillerød med et modtage- og anretterkøkken, fordi man gerne vil have det produktionskøkken, som der så bagefter faktisk kører en bulldozer hen over, kan man sige på en kæk måde, altså når man bagefter vil bygge det her produktionskøkken.
Synes ministeren, at der er nogen logik i det?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-05-23:
Den anlægsramme, der er, er på 4,5 mia. kr., og jeg må sige, at det er rigtig mange penge.
Der er også andre regioner, der har anlagt sygehuse, hvor man godt har kunnet finde økonomi til produktionskøkkener, hvis det er det, man fra regionens side har valgt at prioritere.
Det er ikke det, Region Hovedstaden har valgt at prioritere i Hillerød, og det er Region Hovedstadens beslutning.
Jeg har også svaret Region Hovedstaden og også kommunerne i det nordsjællandske: Ja, man må gerne fra regionens side prioritere det inden for budgetrammen.
Det er sådan set en regional beslutning.
Nu blander spørgeren måske mange ting ind i det.
Man kan jo vælge som region at finde midlerne i budgettet og prioritere det inden for projektet.
Man kan også som region udarbejde en option på etablering af et køkken, som kan indløses senere i projektet, hvis der viser sig at være ledige økonomiske midler.
Derudover er jeg også nødt til at sige, at de undersøgelser, der er lavet, jo sådan set viser, at hvis modtagekøkkenfaciliteterne ellers er gode og man har et ordentligt koncept, så er der sådan set ikke forskel på kvaliteten, alt efter om man har en produktionsfacilitet på stedet eller har den liggende et andet sted.