Jeppe Kofod (S), 2020-10-20:
Tak, formand.
Først og fremmest tak for en, synes jeg, rigtig god og konstruktiv debat i dag.
Den bekræfter den brede politiske opbakning til Arktis som en væsentlig udenrigspolitisk prioritet.
Det er jeg glad for at vi er enige om.
Ingen er i tvivl om, at Danmark, Grønland og Færøerne har kerneinteresser på spil, som skal sikres
Redegørelsen er central, fordi den beskriver det internationale samarbejde, som dagligt finder sted i Arktis, og ikke mindst Danmark, Grønland og Færøernes samlede engagement i det samarbejde på tværs af de mange muligheder.
Samtidig er det den sidste redegørelse, som flere var inde på, under den nuværende arktiske strategi for 2011 til 2020.
Jeg vil her også gerne se fremad og nævne arbejdet med at udarbejde Danmark, Færøerne, Grønland og Færøernes nye Arktisstrategi, som gerne skulle være på plads i begyndelsen af 2021.
Det er vigtigt, at kongeriget agerer med udgangspunkt i en fælles arktisk strategi, en fælles platform for vores internationale arktiske arbejde.
Den nuværende strategi har vist sin styrke ved at være en fælles referenceramme for myndighederne, så man kan arbejde med Arktis på tværs af hele kongeriget.
Den har samtidig sikret en sammenhæng og fokus på den politiske tilgang, ikke mindst i forhold til Arktisk Råd, som jo er en del af en nøglearkitekturen i forhold til det forpligtende arktiske samarbejde.
Arbejdet med at formulere en ny strategi er i fuld gang i hele rigsfællesskabet.
Der er tale om en inddragende proces, vil jeg også gerne sige til Enhedslistens ordfører, hvor relevante aktører inddrages i arbejdet med at definere de visioner og prioriteter, der skal præge de næste 10 års internationale engagement fra dansk, grønlandsk og færøsk side.
I den sammenhæng vil jeg gerne fremhæve det parlamentarikermøde, der fandt sted i juni med virtuel deltagelse fra alle de tre parlamenter.
Det var et historisk møde, hvor de tre parlamenter for første gang i fællesskab drøftede udviklingen i Arktis og indspil til den kommende strategi.
Jeg håber, at parlamentarikerne vil tage den her tradition til sig – det kan jeg også høre, at der er stor appetit på – og jeg er glad for, at det ser ud, som om de tre parlamenter igen får mulighed for at drøfte strategi i Arktis om nogle få uger.
Det bliver så også virtuelt grundet den covid-19-situation, vi er i.
Men jeg synes under alle omstændigheder, det er vigtigt, at vi gør det.
Jeg er enig i de mange bemærkninger, der er kommet fra salen i dag.
Diskussionen har som sidste år jo også i høj grad fokuseret på den markante udvikling, der sker i Arktis som følge af den nye sikkerhedspolitiske dynamik, som udfordrer kongerigets og de øvrige arktiske staters målsætning om lavspænding.
Vi skal huske, at den udvikling, vi har set i Arktis de senere år, primært skyldes klimaforandringer.
De medfører helt konkrete udfordringer både globalt og i særdeleshed i Arktis på grund af større gennemsnitlige temperaturstigninger netop her.
Samtidig skabes der også nye økonomiske muligheder, og de skal jo selvfølgelig komme den arktiske befolkning til gavn, som flere har været inde på også.
Der er ikke mere tvivl om, at den arktiske region er af stadig stigende geopolitisk betydning for både USA, Rusland og Kina, og geopolitikken er et grundvilkår, også i Arktis i dag.
Rusland er i færd med at foretage en markant udbygning og konsolidering af landets militærkapacitet langs den arktiske kyst.
Kina tænker langsigtet og udviser stigende strategisk interesse for Arktis.
USA har styrket sit civile engagement i Grønland og sit militære engagement i Arktis og Nordatlanten.
Danmark, Grønland og Færøerne skal i Arktis blive ved med at forfølge vores fælles demokratiske værdier som dialog, tillid, lighed og et regelbaseret samarbejde; værdier, som kendetegner vores egne samfund.
Når værdierne internationalt kommer under pres, er der jo i virkeligheden endnu større behov for, at vi i vores fællesskab viser en anden vej.
Kongeriget har som arktisk kyststat og medlem af Arktisk Råd en vigtig rolle i forhold til at præge udviklingen.
Ønsket om fred og lavspænding vil fortsat være en helt afgørende prioritet for kongerigets arktiske politik.
Vi har ganske enkelt ikke råd til andet.
Det er en personlig hovedprioritet for mig, at vi skaber et tidssvarende og rummeligt rigsfællesskabet baseret på ligeværd, på respekt, tillid og gensidig inddragelse, og her er den nye Arktisstrategi et særdeles vigtigt skridt.
I den sammenhæng må vi ikke glemme, at den arktiske region er meget andet end sikkerhedspolitik.
Vores mål er jo fortsat at skabe en velstående og bæredygtig fremtid for Arktis.
Vi skal arbejde hårdt for at udvikle regionen og udnytte de nye økonomiske muligheder, der opstår, på en bæredygtig måde.
Næste år afholdes der ministermøde i Arktisk Råd, når formandskabet overdrages fra Island til Rusland.
Arktisk Råd fylder 25 år i 2021.
Jeg håber på en flot markering på ministermødet til næste år.