runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Fuglede (V), 2018-03-23:
Jeg mener, at vi med det her sender et klart signal om, at man skal være meget omhyggelig; det gælder både den vejledning, der gives til de unge, og det valg, man selv træffer, inden man går i gang med sin uddannelse.
Og jeg håber, at det fører til – sådan som jeg egentlig også opfatter det er i dag – at man er meget omhyggelig i sit studievalg, så man har den bedste mulighed for bagefter at udleve sin livsdrøm om at blive en aktiv og værdifuld medborger for samfundet, altså hvor man har en uddannelse, der passer til de kvalifikationer, man har, og kan passe ind på arbejdsmarkedet bagefter.
Jacob Mark (SF), 2018-03-23:
Man kan have den tilgang til politik, at man gerne vil sådan sammenligne sig med de andre og så ræse mod bunden, eller at man vil sammenligne sig med de andre og sige, at vi har det godt i Danmark, og at vi skal gøre det endnu bedre.
Hvis der, i en tid, hvor vi kan se, at vi mangler dygtige lærere – de forlader folkeskolen – eller i en tid, hvor vi kommer til at mangle sygeplejersker, f.eks. står et menneske, der gerne vil være lærer, og som er helt afklaret, og vedkommende er endda uddannet og fuldstændig klar til at gå ind på den uddannelse, vedkommende drømmer om, men må vente 4 år, mener ordføreren så ikke, at det er spild af både den enkeltes tid, men også samfundets tid, at vedkommende skal vente 4 år?
Eva Flyvholm (EL), 2018-03-23:
Lidt i forlængelse af det foregående spørgsmål vil jeg høre: Mener ordføreren, at det er sandsynligt, at det vil hæve kvaliteten på den arbejdskraft, vi får ud, at man afskærer folk fra muligheden for f.eks. at tage to supplerende uddannelser?
Og mener ordføreren, at det er sandsynligt, at det her uddannelsesloft ikke vil have nogen negativ indvirkning på frafaldet?
Jeg er nemlig meget bekymret for, at flere vil komme til at droppe ud af deres uddannelser.
Mads Fuglede (V), 2018-03-23:
Nu er det altid svært at diskutere hypotetiske spørgsmål, men hvis vi nu forestillede os, at man kom med 308 mio. kr. til det her område, så ville jeg personligt bruge dem på at løfte kvaliteten på uddannelserne i stedet for at ændre ved det her.
Morten Østergaard (RV), 2018-03-23:
Jamen så er der jo ikke andet at gøre end at lette på hatten, for det er sådan, det går – altså at frafaldet stiger som følge af det her.
Signalerne, der kommer tilbage, er, at det har nøjagtig den effekt – folk falder fra i stedet for at gøre bacheloruddannelser færdige.
Det er bare lidt, kan man sige, epokegørende, at man fører en uddannelsespolitik med det sigte at få folk til at droppe ud af deres uddannelser.
Men det er jo selvfølgelig et valg, man kan tage.
Jeg vil så bare afslutningsvis sige, at det altså i dag er Venstres opfattelse, at selv hvis man ikke havde haft brug for 300 mio. kr. til at finansiere en dagpengeaftale, ville man have indført uddannelsesloftet med de begrænsninger, det giver, med de reaktioner, det giver, med det frafald, det giver – det ville man have gjort med fuldt overlæg, fordi man synes, det simpelt hen bare er spitzenklasse uddannelsespolitik.
Mads Fuglede (V), 2018-03-23:
Det er min personlige opfattelse – men også mit partis opfattelse, og derfor taler jeg med stor opbakning fra min egen gruppe, når jeg siger det – at når man tager en uddannelse og fornemmer, at man er i gang med noget forkert, skal man selvfølgelig skifte til noget, man hellere vil uddanne sig til.
Det får man det bedste resultat ud af, både som individ og som samfund.
Morten Østergaard (RV), 2018-03-23:
Jeg har fuld respekt for, at hr. Mads Fuglede ikke var en del af Folketinget, da det her blev indført.
Men på det tidspunkt var hr. Mads Fuglede ikke desto mindre en aktiv del af den verden, vi taler om, nemlig uddannelsesverdenen, og derfor interesserer jeg mig for den varme opbakning – ikke så meget til prioriteringen, for det er jo rigtigt, at politik er prioritering, og her er vi uenige, ligesom vi er uenige, når regeringen kører grønthøsteren ud over alle ungdomsuddannelser og alle videregående uddannelser år efter år.
Det er jo en prioritering, at man synes, det er vigtigere for Danmarks fremtid, at bilerne er lidt billigere, eller at det ridende politi kommer tilbage.
Det er jo et aktivt valg, og Venstre og Radikale Venstre er så uenige om det valg.
Men jeg kunne alligevel godt tænke mig at spørge: Er det virkelig opfattelsen, som et menneske, der er rundet af uddannelsessektoren, har, at det er vigtigt, at man får sagt til folk, at det er bedre, at du i maj springer fra din næsten færdige bacheloruddannelse, end at du gør den færdig, hvis du har overvejelser om, hvorvidt du er havnet på rette hylde?
Mads Fuglede (V), 2018-03-23:
Tak for ordet.
Som de tidligere ordførere også har kommenteret på, er det et særligt forslag, vi i dag behandler.
Det er en historisk dag, for det er det første borgerforslag.
Det er heller ikke nogen hemmelighed, at det ikke er en blomst, der er vokset i Venstres have, og som vi også tidligere har argumenteret for, har det jo hele tiden stået alle folketingsmedlemmer frit for at tage et forslag op i Folketinget, og det gælder, uanset om der har meldt sig medforslagsstillere til forslaget eller der er indgivet støtteerklæringer fra en eller titusinde borgere.
Men det ændrer selvfølgelig ikke ved, at vi respekterer den nye ordning og gerne her i dag tager debatten om det første borgerdrevne forslag.
Det kan selvfølgelig virke lidt specielt at skulle gentage meget af det, der er blevet sagt, da man sidst diskuterede det her.
Og jeg kan derfor allerede nu skuffe de mange underskrivere på forslaget med, at vi i Venstre ikke har ændret holdning til dobbeltuddannelse, siden det sidst blev behandlet her i salen.
Ordningen rummer, som den er i dag, allerede en hel del fleksibilitet.
Er man eksempelvis syg eller nedslidt i sit job, eller kan uddannelsen ikke bruges på arbejdsmarkedet, så kan man fortsat tage en ny uddannelse.
Og det gælder også, hvis man vælger en uddannelse, hvor virksomhederne særlig står og mangler arbejdskraft.
Hertil kommer, at vi har indført muligheden for at tage en ny videregående uddannelse på samme eller lavere niveau efter 6 år efter afslutningen på en videregående uddannelse.
Jeg synes, det er fair, at man faktisk prøver at arbejde inden for det felt, man har uddannet sig til, især taget i betragtning at man har fået en skattefinansieret uddannelse.
Aftalen om begrænsning af dobbeltuddannelse betyder, at vi i stedet kan bruge pengene på et tryggere dagpengesystem, og samtidig kan vi også styrke kvaliteten i de videregående uddannelser.
Unge bliver ikke låst fast af manglende dobbeltuddannelse.
Ordningen er et udtryk for, at vi forvalter skatteborgernes penge med respekt og omhu, uden at vi dog på nogen måde bryder med princippet om, at der er fri og lige adgang til uddannelse i Danmark.
Alle har mulighed for optaget på en fuldt statsfinansieret videregående uddannelse.
Og alle med lyst og kvalifikationer kan uddanne sig til et højere niveau.
Venstre kan på den baggrund ikke støtte forslaget.
Henrik Dahl (LA), 2018-03-23:
Man vil jo altid opfatte forskellige ting som useriøse.
Så nu har vi haft en spændende udveksling her i salen om, hvordan man bedømmer og fortolker ting, der er useriøse.
Jeg ved ikke, om det sådan rigtig kræver en kommentar, at hr. Morten Østergaard er dybt forbløffet.
Morten Østergaard (RV), 2018-03-23:
Så en sygeplejerske, der vil være lærer eller være læge, er et useriøst menneske med useriøse overvejelser.
Jeg må sige, at jeg er forbløffet.
Et er, at man siger, at vi mangler pengene, noget andet er, at man argumenterer, som vi har hørt her i dag på den ene og den anden side, men at gøre de mennesker, som bliver ramt af uddannelsesloftet, til useriøse, må jeg sige forbløffer mig, og jeg må bare sige, at jeg er dybt, dybt uenig.
Henrik Dahl (LA), 2018-03-23:
Seriøse tilfælde af dobbeltuddannelse er der jo taget hånd om med de mange undtagelser og den positivliste, der findes.
Jeg har været universitetslærer og censor i næsten 25 år, og jeg må bare sige, at de eksempler, jeg hører, ud fra den erfaring, jeg har opbygget i de 25 år, smager mere af en useriøs studiepraksis end af velovervejet dobbeltuddannelse, som man jo godt kan tage.
Mads Fuglede (V), 2018-03-23:
Nu er det sådan, at den aftale, der er vedtaget efter den justering, der blev lavet, allerede rummer den fleksibilitet, at hvis vi er i den situation, at vi står og mangler arbejdskraft på området, er der åbnet en mulighed for, at man kan begynde, inden der er gået 6 år, på en ny uddannelse.
Så i den tænkte situation, sådan som jeg hører spørgsmålet, ville det være muligt.
Henrik Dahl (LA), 2018-03-23:
Jeg vil gerne se en nærmere analyse af årsagerne til frafald, men altså umiddelbart forekommer det mig, at det i det hele taget er en utrolig useriøs måde at gå til sine studier på.
Og hvor meget gavn samfundet har af useriøse mennesker, skal jeg ikke kunne sige.
Eva Flyvholm (EL), 2018-03-23:
Nu er der jo meget, der tyder på, at rigtig mange kommer til at droppe ud, før de har færdiggjort deres bacheloruddannelse, som følge af det her, og det er i øvrigt også meget tvivlsomt, hvor mange penge det her såkaldte uddannelsesloft overhovedet vil komme til at generere.
Så hvis nu det viser sig, at det her faktisk er samfundsøkonomisk den helt elendige forretning, jeg tror, det er, vil ordføreren så genoverveje, om ikke man skulle trække støtten til forslaget og faktisk være med til at afskaffe det her loft?
Henrik Dahl (LA), 2018-03-23:
Det, vi har et problem med, er, at man vil have skatteborgerne til at betale to uddannelser.
Det er ikke en fornuftig anvendelse af statens knappe ressourcer.
Hvis man kunne forestille sig, at man kunne betale selv for at tage en uddannelse, ligesom jeg gjorde, da jeg studerede i USA, så synes jeg da det er glimrende.
Eva Flyvholm (EL), 2018-03-23:
Først og fremmest er jeg jo skuffet over, at ordføreren ikke vil tage imod portvinen – jeg må jo se, om jeg kan afsætte den til forslagsstillerne i stedet for, for jeg synes.
Altså, jeg undrer mig i virkeligheden lidt over, at et parti som Liberal Alliance, der ligger så meget vægt på den enkeltes frie valg og mulighed for at tage beslutninger om sit eget liv, lader det være op til staten på den måde at gøre sig til – hvad skal man sige – dommer eller formynder over, hvilke typer af uddannelser man må tage på hvilke tidspunkter.
Er det ikke helt grundlæggende i strid med tilliden til, at det enkelte menneske godt selv kan træffe de beslutninger, som giver mest mening for det?
Henrik Dahl (LA), 2018-03-23:
Jeg er ikke selv nogen stor ynder af portvin, så jeg må sige nej tak til tilbuddet.
Jeg kan jo lige så godt være ærlig, når jeg står her på Folketingets talerstol, og sige, at jeg selv har to kandidatgrader, og det er jo altså den type dobbeltuddannelse, som det såkaldte uddannelsesloft ikke tillader, hvis jeg havde taget begge uddannelserne på den danske stats regning, hvad jeg så ikke har.
Så jeg anbringer jo altså mig selv i en lidt dobbeltmoralsk position, hvis jeg sådan principielt og ubetinget langer ud efter ideen om, at dobbeltuddannelse under alle omstændigheder er en dårlig idé.
Forslaget her er, som flere har været inde på, det første borgerforslag, men selv om det er det, og det er jo demokratisk interessant og noget, vi skal notere os, ændrer det jo ikke noget ved substansen i den meget grundige behandling af sagen, vi allerede har haft.
Det er vigtigt, at alle kan få en uddannelse.
Det er vigtigt for samfundet, der har brug for kvalificeret arbejdskraft, og det er selvfølgelig også vigtigt for den enkelte, der gerne skulle ende på den rette hylde.
Derfor er det jo sådan, at man altid kan uddanne sig opad, så at sige, i uddannelsessystemet, man kan uddanne sig sidelæns – for at blive i de rummelige metaforer – efter en pause på 6 år, og man kan under en lang række af nærmere bestemte omstændigheder også tage en dobbeltuddannelse, hvis de her bestemte omstændigheder er opfyldt.
Fordi man kan uddanne sig så frit og så meget, kan jeg altså ikke sige mig helt fri for en fornemmelse, som er, at den meget voldsomme forargelse over det falsk betegnede uddannelsesloft, som Radikale Venstre, SF, Enhedslisten og Alternativet igen og igen giver udtryk for,
er en slags politisk hypokondri, altså en slags indbildt politisk sygdom, hvor der egentlig ikke rigtig er noget problem, men selvfølgelig nok en eller anden fornemmelse af ubehag.
Som man kan høre på den regn af spørgsmål, der er faldet ned over de tidligere ordførere, er langt de fleste af de indvendinger, man kommer med, meget søgte og afspejler først og fremmest en i og for sig rørende omsorg for unge mennesker, der nok i de fleste tilfælde har, hvad jeg vil tillade mig at kalde en lidt useriøs studiepraksis.
Men som sagt, stemmer vi ikke for forslaget, og hvis nogen skulle have lyst, glæder jeg mig selvfølgelig til at svare på de samme ti spørgsmål, som der blev stillet til alle de andre ordførere, der er imod forslaget.
Morten Østergaard (RV), 2018-03-23:
Det er dét – jeg kan sagtens følge med fra gemakkerne også.
Jeg studsede både over det, der kom nu, og også over det, der var i ordførertalen, om, at det er en useriøs praksis.
Det synes jeg tilføjer en ny dimension til debatten.
For det efterlader jo et billede af, at Liberal Alliance og hr. Henrik Dahl mener, at det, at man skulle overveje undervejs, f.eks. hvis man er blevet sygeplejerske og vil være lærer, skulle være et udtryk for, at man har været useriøs.
Min opfattelse er da, at hvis folk står i maj og tænker, at det ikke er sikkert, de skal være sygeplejerske resten af deres liv, måske vil de hellere være skolelærer, der mangler nogle af dem, er det mere seriøst at opfordre folk til at gøre den uddannelse færdig.
Men det er jo ikke det, den her politik lægger op til, og derfor vil jeg sige, at den useriøse studiepraksis da er helt på uddannelsesloftets regning, og det gælder også de partier, der bakker op om det.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-03-23:
Vi har jo et samfund nu, hvor vi oplever, at rigtig mange unge føler sig presset og stresset og skal træffe en hel masse valg, så spørgsmålet gik på, om ordføreren anerkender det her med, at bordet fanger – en bordet fanger-politik, kan man sige, for nu er der valgt en uddannelse, og så har man bare at gøre den færdig, og så kan man ellers vente rigtig mange år, hvis der er en anden uddannelse, man gerne vil have – og at det kan være med til at stresse og presse nogle unge?
Pernille Schnoor (ALT), 2018-03-23:
Ordføreren har også under en tidligere ordførertale i dag talt om, hvor vigtig uddannelse er for vækst og for samfundet, og hvor vigtigt det er, at vi har fri og lige adgang.
Jeg hører ordføreren her både tale for det her uddannelsesloft, men også sige, at det skyldes noget økonomisk, og hvordan man skulle finde nogle penge.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Skylder vi ikke de unge, som sidder her, og de unge, der er ude i landet, at de har de samme vilkår, som vi selv havde, alle os, der sidder her i salen i dag?
Mette Reissmann (S), 2018-03-23:
Vi er altid bekymret for det frafald, som er blandt studerende, og derfor vil vi også gerne se på, hvordan vi kan styrke vejledningen, før man går ind på en videregående uddannelse, således at vi måske ad den vej kan mindske frafaldet.
Der er masser af ting, som er – om man så må sige – konkurrerende skadesårsager, når vi har det stigende frafald, som endda er større på nogle studier frem for andre, og vi synes, det er dybt bekymrende.
Ja, økonomisk set er det et problem, men hvorvidt det kausalt er ensidigt hængt op på, at man har en situation som den her, hvor der er en begrænsning af dobbeltuddannelse, finder jeg simpelt hen ikke dokumenteret.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-03-23:
Det tolker jeg som et nej.
Men det kan vise sig, at uddannelsesloftet bliver en meget stor omkostning for Danmarks samfundsøkonomi.
Som jeg sagde til ministeren, har jeg regnet lidt på det, og hvis det fortsætter på den måde, som det ser ud til lige nu, på baggrund af tallene fra Roskilde Universitetscenter, hvor der er dobbelt så mange, der falder ud på femte semester – det koster ca. 200.000 kr. pr. studerende, der falder ud, som ikke får en bacheloreksamen – så bliver det rigtig, rigtig dyrt og vil koste op mod 3 mia. kr.
Hvis det viser sig at være konsekvenserne, vil Socialdemokratiet så være indstillet på at kigge på det igen, i forhold til om det måske har været en forkert beslutning i sådan rent økonomiske termer?
Mette Reissmann (S), 2018-03-23:
Vi synes, det er rimeligt, at det er sådan, at der er en begrænsning af, hvor mange uddannelser på samme eller lavere niveau man kan tage.
Derfor har vi sat nogle begrænsninger ind, og vi synes, det er rimeligt, set ud fra den betragtning at der stadig er stor og rig mulighed for at få den uddannelse, som man ønsker sig.
I øvrigt er det også muligt igennem et helt liv at fastholde en fleksibel uddannelsesretning til gavn for både en selv og for samfundet.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-03-23:
Jeg vil gerne stille et meget konkret spørgsmål og vil gerne bede om et meget konkret svar: Hvis vi efter et folketingsvalg får en socialdemokratisk ledet regering og kan finde et flertal for en alternativ finansiering af dagpengereformen, vil Socialdemokratiet så være indstillet på at afskaffe uddannelsesloftet?
Mette Reissmann (S), 2018-03-23:
Jeg synes, at det er lidt overraskende, at Enhedslistens ordfører på området ikke også kan se, at det var nødvendigt at stoppe huller i dagpengesystemet.
Jeg havde et indtryk af, at Enhedslisten selvfølgelig var interesseret i også at bistå, sådan at vi kunne redde mennesker fra at falde ud af dagpengesystemet – som var gennemhullet – og dermed miste deres forsørgelsesgrundlag.
Det er sådan set det, der er baggrunden for den her uddannelsesaftale om begrænsning af dobbeltuddannelse; det er ikke for at forhindre unge mennesker i at få en uddannelse.
Der er stadig fri og lige adgang til at få en uddannelse i Danmark, vel at mærke på meget højt niveau.
Med hensyn til frafaldet er jeg altid bekymret over frafald, og jeg synes bestemt, at vi i fællesskab skal arbejde for at få afdækket, hvad den bagvedliggende årsag til frafaldet er.
Det er endnu ikke dokumenteret, at det ensidigt er, på grund af at man har den her tvivl.
Eva Flyvholm (EL), 2018-03-23:
Det er jo fuldstændig indiskutabelt, at det her sætter nogle barrierer op for, hvilken uddannelse folk kan tage.
Det er jo det, der er hele hensigten med forslaget.
Det synes jeg er en meget forkert retning at gå.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan ordføreren stiller sig i forhold til det mønster, vi begynder at kunne se nu, altså, at folk faktisk dropper ud, inden de færdiggør deres bachelor.
Er det noget, der bekymrer ordføreren?
Mette Reissmann (S), 2018-03-23:
Jeg anerkender, at Enhedslisten ikke er enig med aftaleparterne bag den her aftale, men jeg er simpelt hen ikke enig med fru Eva Flyvholm, når hun bl.a. mener, at det her betyder, at der er mange, der ikke får den uddannelse, de gerne vil have.
Altså, der er stadig fri og lige adgang til uddannelsessystemet i Danmark, og vi har jo bl.a. lyttet til de uhensigtsmæssigheder og de protester, der var i forlængelse af aftaleindgåelsen, og dermed justerede vi også aftalen i januar 2017, hvor vi gjorde det muligt, at efter 6 år har man mulighed for at tage endnu en uddannelse, som er skatteborgerfinansieret.
At man ikke kan gøre det dagen efter, man står med sit eksamensbevis i hånden, synes jeg faktisk også er rimeligt.
Der er en række undtagelser, bl.a. såfremt man er nedslidt, eller man har en forældet uddannelse, eller man ønsker at søge ind på en af de uddannelser, som er på ministeriets positivliste, kan man gøre det.
Så der er masser af muligheder for, at man fortsat kan have både et rigt og værdifuldt uddannelsesmæssigt liv foran sig.
Eva Flyvholm (EL), 2018-03-23:
Jeg vil da gerne måske lige dvæle lidt ved det sidste, for jeg synes jo, at det er helt afgørende i den her sag, at det virker, som om at aftalen om det her uddannelsesloft er blevet lavet mildest talt på et uigennemtænkt grundlag, og at vi faktisk står i en situation nu, hvor man risikerer at fastlåse en masse mennesker et sted, hvor de ikke har mulighed for at tage den uddannelse, som de gerne vil have, og jeg tror, at fleksibilitet er meget, meget vigtigt.
Så gør det ikke indtryk på Socialdemokratiet, at der altså er rigtig meget, der tyder på, at det her vil give os store problemer?
Kunne man ikke være villig til at se på, om vi kunne få ændret på det her stykke – efter min mening – desværre meget uigennemtænkte lovgivning?
Mette Reissmann (S), 2018-03-23:
Jeg er rigtig glad for, at hr. Morten Østergaard peger på alternativ finansiering.
Nu er det jo som bekendt De Radikale, der er delvis skyld i, at vi har måttet bruge pengene på bl.a. at lappe huller i dagpengesystemet, som Det Radikale Venstre har været med til at smadre.
Så vil jeg da bare sige, at hvis det var sådan, at man fra Radikale Venstres side synes, at der skulle tages penge alternative steder fra, så kunne man måske have tænkt over det, da man sad og forhandlede en milliard til en erhvervs- og vækstpakke, i stedet for at bruge pengene derfra til nu at give skattelettelser til aktieejere og afgiftslettelser på usunde fødevarer.
Måske havde det været en overvejelse værd, hvis det er sådan, at man er så forhippet på at finde alternative finansieringskanaler.
Morten Østergaard (RV), 2018-03-23:
Det var dog alligevel et besynderligt svar, for langt hen ad vejen var det jo en opbakning til uddannelsesministerens opfordring til at droppe studiet frem for at gøre sin bacheloreksamen færdig, men så endte det alligevel med, at fru Mette Reissmann sagde, at det måske var bedre, at man lod tvivlen komme studiet til gode og så kiggede og så, om det var den vej, man skulle gå.
Jeg synes, at man efterlader de unge præcis som os andre efter fru Mette Reissmanns svar, nemlig med en fuldstændig uklar besked fra flertallet om, hvilken vej det egentlig er, man opfordrer til, at man går.
Men så lad mig afslutningsvis spørge: Er Socialdemokratiet bundet til den her aftale også efter et folketingsvalg, eller ville vi med en alternativ finansiering kunne droppe loftet?
Mette Reissmann (S), 2018-03-23:
Fru Pernille Schnoor spørger, om de ikke skal have de samme vilkår, som vi havde.
Det har de.
Sagen er bare, at vi også har et ansvar som politikere.
Vi har ti gange så mange studerende immatrikuleret blandt vores videregående uddannelsesstuderende i dag, som vi havde, da fru Pernille Schnoor og jeg læste, og det sætter et pres på økonomien.
Det ville være uansvarligt, hvis man ikke tog en total betragtning, når det er sådan, at man skal diskutere uddannelsessøkonomi.
Jeg har en udfordring i forhold til bl.a. en kommende debat omkring SU, eksempelvis, og der er der et tilsvarende pres på for, om vi ikke bare skal fortsætte.
Det mener jeg så at vi skal, men i det her konkrete tilfælde eller i denne situation er det ikke kun økonomien, det er lige så meget rimeligheden, som jeg har sagt i mit svar på et spørgsmål, rejst tidligere i dag, som jeg mener at vi skal se på.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-03-23:
Jeg så engang et skilt ved en butik, hvor der stod: Lukket på grund af succes.
Jeg hører det lidt sådan at ordføreren siger, at vi har ti gange så mange som tidligere, og derfor er vi nødt til at gøre det her.
Jamen det var også det, vi ønskede.
Vi ønskede, at rigtig mange unge skulle uddanne sig og få en høj uddannelse.
Nu har det jo været drøftet i salen før, som ministeren også understregede, men har Socialdemokratiet og ordføreren rykket sig, efter at vi har fået alle de her tilkendegivelser, også dem, der er baggrund for forslaget i dag, og at 50 pct. af befolkningen faktisk ønsker, at vi ikke skal have et uddannelsesloft?