Karsten Lauritzen (V), 2018-11-20:
Tak for det.
Jeg vil gerne ærgre mig lidt over, at den enighed, der har været ved de sidste tre lovforslag, ikke er slået igennem ved dette.
For det er faktisk et forslag, der burde samle bred opbakning i Folketinget.
Jeg vender lige tilbage til nogle af de kritikpunkter, som blev rejst af bl.a. Enhedslisten og Socialistisk Folkeparti.
Men inden vil jeg selvfølgelig starte med at kvittere for det flertal, der positivt har taget imod lovforslaget om indførelse af et investorfradrag.
Det er ikke så overraskende, at der er flertal for forslaget, for det udmønter den del af aftalen, som regeringen indgik med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre for et års tid siden, nemlig i november 2017, med en række erhvervs- og iværksætteriinitiativer.
Som flere ordførere har været inde på, er formålet jo at styrke investeringerne i mindre og mellemstore virksomheder.
Det sker ikke så tit, at vi behandler forslag til helt nye skattelove.
Det hører faktisk til sjældenhederne, at vi gør det to gange inden for en måneds tid.
Den 24. oktober førstebehandlede vi et forslag til det, der bliver et nyt ord i Nudansk Ordbog næste år, nemlig en aktiesparekonto.
Begge forslag skal helt overordnet set
styrke alle – det er i hvert fald intentionen – danskeres interesse i at investere i aktier, så flere danskere får en privatøkonomisk interesse i, hvordan det går vores virksomheder, og i øvrigt får del i den ganske massive velstand, der bliver skabt i vores samfund i den private sektor, så det ikke kun er professionelle investorer, der kan tjene penge på aktiemarkedet, men også hr. og fru Danmark, om man vil.
Forslaget om en aktiesparekontolov tager sigte på en generel styrkelse af aktiekulturen og investering i børsnoterede virksomheder.
Det er jo typisk i de største af vores selskaber, mens det her forslag om et investorfradrag skal gøre det mere attraktivt at investere i unoterede aktier i små og mellemstore opstarts- og vækstvirksomheder.
Formålet med forslaget er, som også flere har været inde på, at styrke iværksætterkulturen i Danmark og give unoterede virksomheder, der befinder sig i en opstarts- eller vækstfase, en kapitalindsprøjtning.
Og en virksomhed kan jo godt have eksisteret i mange år, og så siger man: Nu skal vi sætte turbo på, vi skal investere i nye maskiner, købe en dyr robot.
Er der nogen, der vil investere i vores virksomhed?
Er der nogen, der tror på vores virksomhed, mere end banken gør?
Der er der i dag meget begrænsede muligheder for at få anden kapitalindsprøjtning end det, man kan låne nede i banken – og hvis man kan, er det til høje renter.
Nu giver vi så mulighed for lettere adgang til risikovillig kapital.
Vi ved jo, at rigtig mange danskere har ganske mange penge sparet op, og det er synd, at de penge ofte står til 0 pct. i rente eller ingen rente, når de kunne være ude og skabe vækst og velstand i vores erhvervsliv med et fornuftigt afkast til den dansker, der investerer.
Baggrunden er, at de her virksomheder i dag har svært ved eller kan have svært ved at skaffe risikovillig kapital, fordi de typisk ikke som store virksomheder har adgang til internationale investorer og kapital til verdensmarkedspriser.
Virksomhederne vil derfor, i det omfang det overhovedet er muligt, være henvist til at søge bankfinansiering, og det er jo bare ofte dyrt, og risikoen, banken vil løbe, er nok begrænset.
For at afhjælpe det foreslås det at indføre et investorfradrag for fysiske personer, der investerer i små og mellemstore unoterede virksomheder, der befinder sig i en opstarts- eller vækstfase.
Investorfradraget vil lempe beskatningen af de midler, der investeres, og vil gøre det mere attraktivt at investere i virksomhederne og dermed alt andet lige gøre det lettere for dem at tiltrække kapital.
De foreslåede investorfradrag omfatter investeringer, imod hvilke fysiske personer erhverver kapitalandele i små og mellemstore unoterede selskaber, der befinder sig i en opstarts- eller vækstfase.
Indskuddet af kapital kan ske ved en direkte investering eller ved en indirekte investering.
Indirekte investeringer skal ske gennem de nye investorfradragsfonde, der samtidig foreslås indført.
Investorfradraget giver personer, der foretager direkte investeringer i de omfattede virksomheder, mulighed for at fradrage halvdelen af investeringerne op til 400.000 kr. i hvert af indkomstårene 2019-2022.
Fra indkomståret 2023 og frem fordobles det beløb, så halvdelen af investeringerne op til 800.000 kr. vil kunne fradrages.
Ved indirekte investering gennem en investeringsfradragsfond vil halvdelen af investeringerne for op til 125.000 kr. kunne fradrages i hvert af indkomstårene 2019-2022.
For de indirekte investeringer fordobles beløbene fra og med indkomståret 2023, så der vil være fradrag for halvdelen af investeringerne op til 250.000 kr.
Det lyder jo lidt kompliceret, og det er det ved gud også – undskyld mig.
Men det skyldes jo de midler, vi har haft til rådighed, og det kompromis, der er indgået i forhandlingerne.
Sådan er det jo nogle gange i politik.
En person vil i et og samme indkomstår både kunne få investorfradrag for direkte og indirekte investeringer, og fradraget vil få en skatteværdi på 30 pct. i en gennemsnitskommune.
Det vil sige, at sådan ungefær 30 pct. af investeringen får man en hjælpende hånd fra fællesskabet til at betale.
30 pct. af risikoen bliver altså afhjulpet, netop for at tilskynde til investeringer i de her virksomheder.
Det er min forhåbning som skatteminister, og det er også min forventning, at investorfradraget vil være med til at sikre, at vi får en stærkere iværksætterkultur i Danmark, og at opstarts- og vækstvirksomheder vil kunne tiltrække den kapital, der er nødvendig for at realisere deres vækstpotentiale til gavn for hele Danmark.
Så noterer jeg mig selvfølgelig de kritikpunkter, der kommer fra Enhedslistens og SF's side.
Jeg vil gerne svare på alle de spørgsmål, udvalget måtte have, i en grundig udvalgsbehandling.
Men det her er jo ikke noget, vi har opfundet i Danmark.
Det er noget, der har eksisteret i en periode i vores naboland på den anden side Øresund, i Sverige.
Jeg vil karakterisere det som et fornuftigt redskab til at øge muligheden for at tiltrække kapital til de her små og mellemstore virksomheder.
Det, vi laver i Danmark, er jo ikke nær så ambitiøst som det, man har i Sverige.
Det er kun cirka halvt så ambitiøst.
Derfor synes jeg, det er et fornuftigt forslag, og der ligger jo – vil jeg sige som et svar til hr. Rune Lund – en række værnsregler heri, som begrænser muligheden for, at man sådan kan aftale investeringer og lave skatteplanlægning og andet.
Jeg skal også skynde mig at sige, at der jo altid er risiko for, når man laver en skattebegunstigende ordning, at nogen vil misbruge den.
Men jeg synes nu, at vi har fundet en fornuftig balance med værnsreglerne.
Det ved jeg er noget, vi har drøftet meget i forhandlingerne.
Jeg kan erindre at have haft drøftelser med både Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre om at sikre, at vi har nogle fornuftige værnsregler.
Derfor mener jeg, at der er fundet et fornuftigt balancepunkt.
Men det har jeg ingen problemer med bliver udfordret i en kommende udvalgsbehandling.
Jo, det synspunkt kan jeg sådan set godt følge, men min opgave som skatteminister er jo at få ryddet op i skatteforvaltningen.
Men helt legitimt har enhver regering, hvis det var en anden end den, vi har nu, nogle ønsker til ting, der skal laves om på skatteområdet.
Det bliver man også nødt til at balancere hensynet til.
Altså, det er jo på de her områder, hvor du skal indberette et fradrag og skrive ind på din selvangivelse, at det jo er ret let at overvåge, hvor stor udgiften er til det.
Jeg tror, at jeg en gang om året, eller når udvalget spørger om det, sender en oversigt over, hvilke fradrag man har taget i 2017 for befordring, hvilke fradrag har man taget som Færøfradrag og andre ting, så derfor har udvalget jo mulighed for at følge løbende med.
Og hvis den aftalekreds, der er omkring det her forslag, siger, at nu er forudsætningerne brudt, og det koster meget mere, så er det min forventning, at den til enhver tid siddende skatteminister vil tage en drøftelse med aftalekredsen om, hvad man så gør for at få samlet den regning op.