runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-16:
Mener ordføreren, at palæstinenserne i udgangspunktet har ret til en stat, eller skal de forhandle sig til retten til en stat?
Den forskel er jo ret afgørende.
For i vores øjne har palæstinenserne faktisk ret til den her stat, ligesom israelerne har ret til en stat.
Derfor skal forhandlingen ikke handle om det, men om alle de andre dele, der er, når man har den formelle anerkendelse: Hvor skal den enkelte grænse gå, hvad gør man for at få bosættelserne fjernet, osv.?
Jeg vil egentlig gerne høre, om Venstre mener, at palæstinenserne har ret til en selvstændig stat.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-16:
Det kommer lidt an på, hvad der forstås ved begrebet ret.
Der er jo ikke noget retskrav.
Så hvis spørgsmålet er, om man har et retskrav på at blive anerkendt, er svaret nej, men i forhold til om man sådan moralsk har en ret til at blive anerkendt som stat, vil jeg sige, at ja, når visse betingelser er opfyldt.
De betingelser er jo bl.a., at der skal forhandles en ordning for, hvordan Israel og Palæstina kan leve fredeligt side om side.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-16:
Det er klart, at der er masser af forhandlinger, der skal foregå, og som ikke kun, som udenrigsministeren sagde før, foregår mellem to parter, men jo med et helt internationalt samfund tæt klistret op ad det, fordi den her konflikt er en internationaliseret konflikt.
Derfor er det jo stadig vigtigt at konstatere, om man mener, at palæstinenserne har ret til det, sådan som FN-resolution på FN-resolution i virkeligheden har slået fast.
Når man har det som udgangspunkt, også i den version, som ordføreren taler om, vil det så ikke være naturligt for at sikre, at det der politiske perspektiv sker mellem to mere ligeværdige parter end en besættelsesmagt og et folk uden statslig enhed?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-16:
Jeg kan godt læse min tale op igen.
Jeg tror ikke, vi bliver enige.
Vi mener, at en tostatsløsning skal være en forhandlet tostatsløsning.
Vi ønsker, at Palæstina bliver en selvstændig stat, men det kræver altså, at der er en forhandlingsvilje på begge sider, og som det er nu, ønsker det styre, der er i Gaza, jo ikke en tostatsløsning.
Det ønsker, at Israel ikke eksisterer som stat, og at Palæstina kommer til at fylde hele landkortet fra floden til havet, som der bliver råbt under diverse demonstrationer.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-16:
Men civilbefolkningen har ikke siden 2006 haft mulighed for at kunne vælge, hvem den ønsker skal repræsentere sig.
Anerkender ordføreren ikke, at det faktisk kunne være med til at sende et signal om at tage basale rettigheder alvorligt og tage demokratiet alvorligt, og at det faktisk henviser til og støtter sig op ad FN-resolutionen og siger, at vi mener, at palæstinenserne har ret til en stat, og at vi demokratisk arbejder for og går ad den vej, hvor vi bygger samfund og aftaler på rettigheder?
Kan det ikke være et signal, ordføreren kan anerkende som noget, der faktisk kan være positivt i en meget mørk tid?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-16:
Jamen jeg kan slet ikke se, hvordan det skulle kunne lade sig gøre, altså at vi i morgen fra verdenssamfundets side, fra Danmarks side og fra alle andre landes side sagde: Okay, nu er Palæstina en stat.
Er det Hamas, eller er det Fatah?
Altså, hvem er det legitime overhoved for Palæstina?
Hvem er det i givet fald, man skal forhandle en tostatsløsning med?
På den korte bane kan jeg ikke se det for mig, men jeg håber bestemt og tror, som jeg også nævnte i min tale, at det her måske kan være en udløsende faktor, som gør, at den tostatsløsning, som jo har været målet i årtier, kan lade sig gøre.
Men jeg kan altså ikke helt se, hvordan det skulle kunne lade sig gøre at anerkende en stat uden samtidig at vide, hvem det så er, man anerkender som overhoved for den stat.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-16:
Men det er jo netop det, der skal være kulminationen på det, altså vi lægger os i selen for, at vi rent faktisk kommer til at få demokratiske valg, og vi insisterer på, at alle mennesker – alle mennesker, uanset hvor i verden de er født – har krav på basale rettigheder.
I en tid, hvor nogle trækker i fuldstændig forkerte retninger, kunne det så ikke være et stærkt signal, hvis Danmark sagde: Vi vil den her vej, vi vil faktisk kræve, at man som menneske har basale rettigheder, vi vil kræve en tostatsløsning, og at palæstinenserne også har krav på deres egen stat?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-16:
Beslutningsforslaget går ud på at anerkende Palæstina som selvstændig stat her og nu.
Det må jeg indrømme.
Jesper Petersen (S), 2024-04-16:
Blandt forslagsstillerne er der både politikere fra Radikale Venstre og fra SF, altså partier, der også tidligere har haft udenrigsministerposten, og jeg kunne så egentlig bare godt have lyst til – Jan E. Jørgensen har jo en lang parlamentarisk hukommelse – at få bekræftet, at også mens de partier besad udenrigsministerposten, nåede man til den samme konklusion, som den nuværende udenrigsminister og regeringen er nået til.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-16:
Ja, det kan jeg bekræfte, og det var måske det, man kunne kalde et ledende spørgsmål.
Men det kan jeg bekræfte, og det vidner jo måske om, at man skal huske, hvad man gør og siger, mens man er i regering, for man risikerer jo at komme det igen.
Og derfor er det nok meget klogt, at man tager bestik af situationen og ihukommer, hvad man sagde, dengang man eksempelvis selv havde udenrigsministerposten.
For det der med bare sådan at skøjte frem og tilbage er jo ikke det, der vidner om, at man er et regeringsdueligt parti.
Jesper Petersen (S), 2024-04-16:
Det væsentlige er, at den danske regering og Folketingets flertal, som det er sket igennem mange år, jo har det synspunkt og arbejder for, at der skal blive en palæstinensisk stat på et tidspunkt, og at man kan anerkende en sådan, når rammeværket omkring det er til stede, når man kan føre det igennem, og når det faktisk ville nytte noget i virkeligheden at gøre det.
Det er det, der er metoden til det, og målet er entydigt, at der skal være en tostatsløsning
Det er der vel heldigvis faktisk i det danske Folketing enighed om.
Så er der lidt uenighed om det her forslag, i forhold til hvad den gode måde at hjælpe det frem på ville være, men det, at der på et tidspunkt skal være også en palæstinensisk stat, fornemmer jeg faktisk at der er enighed om, og det er vel faktisk det grundlæggende vigtigste at få med her.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-04-16:
Tak for det.
Mener ordføreren for Socialdemokratiet, at man styrker palæstinensernes og resten af verdens mulighed for en tostatsløsning ved at anerkende Palæstina som stat?
Pelle Dragsted (EL), 2024-04-16:
Jeg vil spørge ordføreren, om det gør indtryk, at partikollegaer som f.eks. den spanske premierminister, Sánchez, har sagt, at de i den her samling i den spanske kongres vil anerkende Palæstina.
Sánchez har udtrykt, at han gør det ud fra et moralsk perspektiv, men siger også, at det er, fordi det geopolitisk lige nu er det rigtige at sende det kraftige signal, at der skal findes en varig løsning på det, som jo er baggrunden for hele den ulykkelige konflikt, nemlig den fortsatte israelske militære besættelse af ulovligt besatte områder.
Vi har tidligere set Sverige med en socialdemokratisk regering anerkende Palæstina.
Jesper Petersen (S), 2024-04-16:
Det har jeg jo godt bemærket, men den danske regering er nået til den samme konklusion, som man er nået til igennem mange år, og det er altså, at det ikke vil være det rigtige tidspunkt at gøre det.
Der er en række udfordringer, hvis man ensidigt skulle gøre det.
Andre steder kan de jo have deres grunde og deres vurderinger, der ligger til grund for, at de ender med at mene, som de gør.
Den danske regering har den, synes jeg, fornuftige holdning, som der er blevet redegjort for i både min og i udenrigsministerens tale.
Pelle Dragsted (EL), 2024-04-16:
Nu står ordføreren der som socialdemokratisk ordfører, og kigger jeg ud på i hvert fald mange europæiske lande – der er også undtagelser – synes jeg, jeg ser en stigende tendens blandt de socialdemokratiske partier til, at man har den holdning, at det rigtige skridt at tage nu må være at anerkende Palæstina for at sende et kraftigt signal til den israelske regering om, at fortsættelsen af den her bosættelsespolitik og fordrivelsen af landsbyer på Vestbredden må stoppe nu, så vi kan få en, hvad kan man sige, permanent fredelig løsning på det her spørgsmål.
Jesper Petersen (S), 2024-04-16:
Det er Socialdemokratiets holdning i Danmark, og det er jo så i øvrigt også det, den danske regering arbejder for nu, og det har man også gjort i tidligere valgperioder, også mens vi har været det ledende parti, altså at man tager afstand fra bosættelsespolitikken og giver det utvetydige signal, at der vil og bør komme en palæstinensisk stat, hvilket altså også indebærer et opgør med den bosættelsespolitik, der har været ført.
Det er åbenbart.
I forhold til om det så betyder, at man nu og her ensidigt skal lave en anerkendelse af en palæstinensisk stat, vil socialdemokratiske partier i Europa have forskellige vurderinger af det.
Det er korrekt påpeget af hr. Pelle Dragsted.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-16:
Det er bare det med, at ordføreren siger, at det er en splittende debat.
Jeg mener ikke, at forsvaret for civilbefolkningens basale rettigheder er splittende, eller at det at gøre, hvad man kan, for at forhindre folkemord er splittende.
Flere socialdemokrater i Europa har allerede anerkendt Palæstina eller har tænkt sig at gøre det, så jeg vil bare høre, om ordføreren ikke godt kan anerkende, at man kommer med forslag til handlinger, som Danmark kan foretage sig, for at prøve at forsvare civilbefolkningens basale rettigheder, og at det er et seriøst forsøg på at gøre alt, hvad der står i ens magt, for at hjælpe de uskyldige mennesker, der lige nu bliver slået ihjel, og at det ikke handler om splittelse?
Jesper Petersen (S), 2024-04-16:
Jo, det er fuldstændig legitimt at fremsætte et beslutningsforslag som det her, og det diskuterer vi så.
Det, som udenrigsministeren i sit indlæg henviste til, var jo den måde, debatten udartede sig på her tidligere i aften.
Jeg synes også, at man tidligere har skudt Socialdemokratiet ting i skoen, som jeg ikke synes er rimelige, og man kan spørge, om der er lidt indenrigspolitisk i det alligevel.
Det er ikke i sig selv splittende, men man må jo sige, at det bare for nylig åbenbart er blevet almindeligt at afbryde ministre, der er inviteret til arrangementer for at holde tale, fordi man er uenig i, hvad de mener.
Sådan gør vi ikke her, og godt for det, og her når vi så til forskellige konklusioner på et forslag, Enhedslisten har fremsat, og som vi har diskuteret tidligere her i Folketinget.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-16:
Det handler jo helt grundlæggende om at gøre alt, hvad man kan, for at stå på samme side som de uskyldige mennesker, der bliver slået ihjel.
Det gælder hele vejen rundt, også nogle af dem, der prøver at redde de mennesker, der bliver slået ihjel, eller at afdække, hvad det er, der sker af krigsforbrydelser og andre ting.
Jeg synes faktisk, at vi skylder at gøre os virkelig umage med at se på, hvad det er, vi i Danmark har mulighed for rent faktisk at gøre for at hjælpe civilbefolkningen.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvad er det, Socialdemokratiet tænker vi skal gøre nu?
Hvis ikke det er en anerkendelse af en palæstinensisk stat, der skal ske, hvad er det så?
Jesper Petersen (S), 2024-04-16:
Jamen det er jo en påstand, vil jeg sige, at det at vedtage et beslutningsforslag som det her og så anerkende en stat ville betyde, at så var man kommet nogle meget store skridt fremad.
Det ved jeg ikke om man var, for den vil jo ikke komme af den grund.
Vi synes, at der skal være en palæstinensisk stat, og at den anerkendelse skal ske med den rette timing, hvor det faktisk kan gennemføres reelt.
Nu og her – og så er vi jo tilbage ved den debat, vi har haft tidligere – mener vi, at der er behov for en våbenhvile, for en langt bedre adgang til nødhjælp og de andre ting, vi har diskuteret, og for de tiltag, som Danmark arbejder for i international sammenhæng.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-16:
Tak for det.
Nu handler det her folketingsbeslutningsforslag jo om at anerkende en selvstændig palæstinensisk stat og ikke om at skaffe våbenhvile eller at få nødhjælpen ind.
Det handler om det, der er hele det politiske fundament for, at der kan komme en retfærdig og varig fred i Mellemøsten med frihed og lige rettigheder for de mennesker, der bor der.
Vi har diskuteret den her type forslag i Folketinget adskillige gange, og jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren mener, at forudsætningerne for den selvstændige palæstinensiske stat er blevet bedre igennem de mange år, hvor Socialdemokraterne ikke har villet anerkende staten fra dansk side eller bakke op om de beslutningsforslag, eller at forudsætningerne for en selvstændig palæstinensisk stat faktisk er blevet værre igennem de seneste år.
Jesper Petersen (S), 2024-04-16:
Fru Trine Pertou Mach starter med at skose mig for at tale om, hvad man skulle gøre for civilbefolkningen, men det, jeg gjorde, var jo at svare på et spørgsmål, der blev stillet af fru Trine Pertou Machs partikollega.
Jeg blev spurgt om, hvad vi synes vi skulle gøre nu for at gavne civilbefolkningen.
Det var derfor, at jeg svarede på det.
Så jeg synes, at det er lidt mærkeligt at skose mig for at forsøge at svare på en partikollegas spørgsmål.
Man kan jo også sige, at der er nogle lande, der ensidigt har anerkendt Palæstina som stat.
Har det betydet, at det er kommet nærmere?
Det væsentlige er vel, at Danmark sammen med allierede over en bred kam siger – også tydeligt til den israelske regering nu – at det mener vi at der skal komme.
Der er jo heldigvis også folk i Israel, der mener det, og som på demokratisk vis arbejder for, at det skal ske.
Men det står vi fast på, og vi arbejder sammen med andre lande om, at det er der, det skal ende, men det skal jo ske på den rigtige måde, så det faktisk kan gennemføres.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-16:
Jeg tror bare, at jeg stiller mit spørgsmål igen.
Mener Socialdemokratiets ordfører, at forudsætningerne for den selvstændige, suveræne palæstinensiske stat er blevet bedre igennem de sidste 15 år, eller er de faktisk blevet værre?
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår, hvad de forudsætninger er, altså i mine øjne har palæstinenserne ret til en stat; det er ikke noget, de skal forhandle sig til at få.
Jesper Petersen (S), 2024-04-16:
Det, jeg prøvede at replicere med, var så, at påstanden fra fru Trine Pertou Mach skulle være, at det ville være bedre, hvis Danmark ensidigt anerkendte en palæstinensisk stat trods de formelle udfordringer, der er ved det.
Jeg prøver så at sige, at det er der andre lande der har gjort.
Men har det forbedret det?
Det er også et ret stort problem, at der er Hamas og andre, der ikke vil have, at man skal anerkende en israelsk stat.
Vores vedholdende arbejde må handle om at sige, at der skal være en tostatsløsning.
Ingen af dem får et godt liv, sikkerhed, tryghed, frihed og mulighed for at leve godt, før begge parter har en stat, de kan være i.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-16:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Ordføreren påpeger også selv deroppe fra talerstolen, at der er en problematik i det, hvis vi nu anerkender en stat, for hvem skal lede den stat?
Og man kan jo forledes til at tro, at israelerne måske er kommet frem til lidt af det samme, og at de har tænkt, at Hamas i hvert fald er nogle, man skal have udryddet for at have en mulighed for at få fred, hvor vi måske heroppe kan kigge på det lidt udefra og sige, at Hamas måske skal væk, før der er en mulighed for en palæstinensisk stat.
Er ordføreren enig i det?
Henrik Dahl (LA), 2024-04-16:
Jeg kan godt rent sprogligt forstå det, der bliver sagt, men jeg anser det for at være den rene ønsketænkning.
Der var en israelsk udenrigsminister, som sagde, at araberne aldrig går glip af en chance for at gå glip af en chance.
Pelle Dragsted (EL), 2024-04-16:
Jeg tror, at en analyse af dem, der har svigtet de muligheder, der har været for fred, lader sig nok ikke gøre her fra den her talerstol.
Lige nu ved vi, at vi i hvert fald har en palæstinensisk selvstyremyndighed, som anerkender staten Israel, som ønsker fred, og vi har en israelsk højreekstrem regering, som siger, at de aldrig vil anerkende en palæstinensisk stat.
Henrik Dahl (LA), 2024-04-16:
Nu handler det her beslutningsforslag om, hvorvidt det er en god idé at anerkende en selvstændig palæstinensisk stat, og det, jeg siger i min tale, er, at det er en rigtig dårlig idé, for den ville blive antiisraelsk og antidemokratisk med så stor en grad af sandsynlighed, at jeg slet ikke kan gå ind for det.
Jeppe Søe (M), 2024-04-16:
Tak for det.
Jeg synes faktisk, at det meste er sagt.
Moderaterne bakker op om det, udenrigsministeren allerede har sagt.
Jeg synes, det er nuanceret og fint.
Jeg vil derfor bruge min tid meget kort på i virkeligheden at ærgre mig over debatformen herinde i salen.
Der er en sort-hvid debat udenfor, og der er også en sort-hvid debat herinde.
Det gælder en smule fra venstrefløjen, hvor man så dog må sige, at det bunder i idealisme, men da jeg før sad i formandsstolen, var hr. Alex Ahrendtsen oppe og holde en tale, hvor jeg ganske enkelt må sige, at jeg havde svært ved at sidde helt stille i formandsstolen.
Det var ikke nødvendigvis kun, fordi jeg var uenig, men også fordi jeg hele tiden var i tvivl, om jeg skulle stoppe samtalen.
Var det her på grænsen?
Jeg havde lyst til at lave den der, man laver i superligaen, hvor man lige kan se på VAR: Sagde han virkelig det?
På den anden side har jeg det tit sådan, når Dansk Folkeparti taler: Sagde han virkelig det?
Jeg synes, det er en debatform, som slet ikke hører til herinde.
Jeg forstår holdningen, jeg forstår, at man kan have den holdning, det gælder for begge sider, men at tale sådan sammen synes jeg er ødelæggende, for det sætter sig jo ude på den anden side af murene her.
Men jeg må blot sige, at jeg sad i stolen og i hvert fald tænkte, at jeg ikke kunne finde ud af, om jeg skulle reagere eller ej.
Jeg kan huske en sag, jeg tror, det faktisk var med hr. Pelle Dragsted også, der sagde: Jeg bliver chokeret over racistiske udtalelser som dem.
Og der mindes jeg, at formanden på daværende tidspunkt var fru Pia Kjærsgaard fra Dansk Folkeparti, og hun irettesatte hr. Pelle Dragsted og ville ikke have den slags.
Det vil jeg gerne have mig frabedt, sagde formanden på det tidspunkt.
Da hr. Pelle Dragsted irettesatte formanden, kom de fine ord fra formanden, at man ikke diskuterer med formanden overhovedet.
Nu har jeg så taget den kasket af, og jeg kan så sige nogenlunde, hvad jeg vil, og jeg kunne ikke finde ud af, om jeg skulle rejse mig eller ej.
Jeg må blot sige, at jeg virkelig håber, at vi kan få en anden debat herinde i salen end den, jeg er vidne til, når jeg går ud på Slotspladsen.
Jeg blev spyttet efter for 14 dage siden af en, der åbenbart havde den modsatte holdning af mig.
Vi bliver nødt til at kunne tale sammen om det her, og lad os nu få den frugtbare debat, som er så væsentlig på trods af de forskelligheder, der er her i salen på begge sider.
Jeg var virkelig ærgerlig over det, hr. Alex Ahrendtsen.
Al respekt for at have forskellige holdninger, men lad os nu tale sammen og mødes et eller andet sted på midten.
Pelle Dragsted (EL), 2024-04-16:
Tak for det.
Jeg synes også, vi har et ansvar alle sammen – og det gælder os alle sammen – for at undgå den polarisering, som præger den her debat.
Jeg har været bekymret lige fra starten, og det har ikke bare noget at gøre med dagens debat; jeg synes, der er nogle diger, der er brudt siden det her seneste kapitel
, tror jeg udenrigsministeren kaldte det, i den her ulyksalige konflikt og krig.
Derfor synes jeg faktisk, at vi alle sammen har et særligt ansvar som folkevalgte for at forsøge at imødegå det.
Nu fik ordføreren ikke rigtig lejlighed til at forholde sig til forslaget, så det vil jeg egentlig gerne give ordføreren lejlighed til.
Som ordføreren ved, er det her jo omstridt.
Der har været synspunkter fremme heroppefra om, at det var en skidt idé.
Vi ser lande rundtomkring i Europa både med borgerlige og med socialdemokratiske regeringer, som mener, at det er det rigtige at gøre lige nu.
Hvad er Moderaternes årsag til at være imod at anerkende en palæstinensisk stat?
Jeppe Søe (M), 2024-04-16:
Jeg synes i virkeligheden, det her handler om timing; det handler om, hvornår det er det rigtige tidspunkt.
Og det, som vi har hørt flere sige, er, at hvis vi anerkender Palæstina, så vil Palæstina i det sekund lige pludselig opfatte det som at være en demokratisk stat, der kan begynde at handle.
Der vil jeg egentlig gerne se det andet først, og det ser jeg ikke på nuværende tidspunkt.
Derfor kan jeg ikke anerkende noget, jeg ikke ved hvad er.
I det øjeblik vi har et selvstyre, som vi ved hvem er, og som vi ved hvad står for, jamen så kommer anerkendelsen, og den vil komme i det øjeblik, hvor vi arbejder på en tostatsløsning.
Pelle Dragsted (EL), 2024-04-16:
Jeg respekterer synspunktet, men jeg synes, at svagheden ved det synspunkt er, at Israel med den politik, de har ført – Netanyahus regering – særlig har umuliggjort etablering af levedygtige palæstinensiske myndigheder og undergravet, om man så må sige, selvstyremyndighedens autoritet og dermed jo altså også, hvilket er fremgået af israelske medier, ret bevidst banet vejen for Hamas.
Så er der ikke en udfordring i Moderaternes position her, altså at Netanyahu og andre meget højreorienterede grupper i det israelske samfund sådan set vil kunne forhindre, at Danmark nogen sinde anerkender Palæstina, ved at undergrave tilvejebringelsen af en, hvad kan man sige, levedygtig palæstinensisk administration?
Jeppe Søe (M), 2024-04-16:
Vi arbejder for en tostatsløsning.
Det betyder, at der er to stater.
Det betyder, at vi anerkender to stater på samme territorie.
Det har vi jo sagt, skiftende regeringer og skiftende Folketing, gennem lang, lang tid.
Jeg tror ikke, at det standpunkt er ukendt, hverken dernede eller her.
Christian Friis Bach (RV), 2024-04-16:
Tak for det.
Jeg vil blot takke for refleksionerne over, hvordan vi taler til hinanden, i forhold til hvilke beskyldninger der er rimelige at anføre og fremføre i Folketingssalen.
Da formanden nu sidder i stolen og hr. Jeppe Søe er med i Præsidiet, kunne man jo opfordre Præsidiet til at tage en samtale om det, altså i forhold til hvorvidt der er brug for at indskærpe eller i hvert fald opfordre til, at vi taler ordentligt til hinanden her i salen.
Jeppe Søe (M), 2024-04-16:
Mange af dem handler om hunde.
Men det kunne jo være, at der kom et brev den her gang, der handlede om noget andet end hunde, måske om noget, jeg synes kunne være vigtigere end hunde.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-04-16:
Tak for det.
Statsministeren var ude meget hurtigt og melde, at Danmark uden forbehold stod bag Israel, hvilket var et standpunkt, jeg i hvert fald ikke følte mig inkluderet i.
Derudover har vi alle sammen taget afstand fra Hamas' terrorangreb den 7. oktober, men der mangler at blive taget afstand fra Israels meget kraftige krigsbrutalitet i Gaza.
Så nu vil jeg give ordføreren fra Moderaterne chancen: Vil ordføreren tage afstand fra Israels brutale adfærd?
Jeppe Søe (M), 2024-04-16:
Nu er jeg jo ikke statsminister, i hvert fald ikke endnu, og jeg kan ikke svare på hendes vegne, i forhold til hvad hun sagde på det tidspunkt.
Jeg erindrer meget tydeligt, at udenrigsministeren og dermed formanden for det parti, som jeg er en del af, fra starten sagde, at vi nemt kan skelne mellem en civilbefolkning og Hamas.
Det var, så vidt jeg husker, allerede den 8. oktober, det blev sagt som et af de første citater om det, der var foregået.
Jeg synes også, at vi igen og igen balanceret har påtalt folkeretten som værende vigtig og noget, der skulle overholdes.
Jeg synes også, vi, alle ordførere, også inklusive udenrigsministeren, gentagne gange har sagt, at de ting, vi ser, ser voldsommere ud, end ønsket er, og end rart er at se på.
Vi kan jo ikke vide, og jeg kan i hvert fald ikke vide, om det er brud på folkeretten – det er der andre der må vurdere – men jeg synes godt nok, vi har været aldeles hårde, også i forhold til Israel.
Jeg synes, det har været balanceret.