Merete Riisager (LA), 2017-02-24:
Tak for spørgsmålet.
Det er et yderst relevant emne, og det er en helt central udfordring for uddannelsessystemet at bidrage til at øge den sociale mobilitet.
Regeringen har også dedikeret et selvstændigt kapitel i regeringsgrundlaget til netop det formål, at alle unge skal have et godt afsæt.
Negativ social arv skal ikke være en hæmsko for den enkelte i livet, og det skal uddannelse være med til at sikre.
Langt de fleste unge tager en uddannelse og klarer sig godt, men uanset hvilke parametre vi måler på, kan vi se, at social baggrund har væsentlig indflydelse på, hvor godt den enkelte elev klarer sig.
Det gælder både standpunktskarakterer, resultater i nationale tests og PISA-undersøgelser samt overgang til og gennemførelse af ungdomsuddannelse.
Ordentlige faglige forudsætninger og et gennemsigtigt uddannelsessystem er afgørende for at sikre social mobilitet, og involvering af forældrene er tilsvarende en vigtig parameter. Regeringen prioriterer en tidlig indsats i dagtilbud, grundskolen og ungdomsuddannelserne.
En tidlig indsats kan bidrage til at bryde et dårligt mønster.
Det er derfor afgørende at bemærke, at regeringen i foråret 2017 vil fremlægge et samlet udspil om bedre kvalitet i dagtilbud, der bl.a. vil have fokus på forebyggelse af negativ social arv.
Med en styrket tidlig indsats har børnene bedre forudsætninger for at klare sig godt her og nu og i deres videre livsforløb.
Dermed skabes de bedste forudsætninger for, at uddannelserne kan løfte deres del.
De seneste reformer af folkeskolen, erhvervsuddannelserne og de gymnasiale uddannelser har alle haft som et centralt formål at mindske betydningen af social baggrund for faglige resultater.
Med afsæt i reformerne arbejder jeg og mit ministerium løbende for, at vi også realiserer det formål, og jeg følger udviklingen tæt.
Det gør jeg bl.a. gennem de følgeforskningsprogrammer, der løbende skal følge effekterne af reformerne, for det er vigtigt at sætte ind, hvis vi kan se nogle problematikker.
F.eks. har jeg særlig fokus på, at vi realiserer erhvervsuddannelsesreformens mål om, at flere skal have en erhvervsuddannelse.
Regeringen har netop indgået en aftale med Dansk Folkeparti om at supplere uddannelsesparathedsvurderingen med en praksisfaglig dimension.
Vurderingen af de praktiske kompetencer skal supplere og ikke erstatte vurderingen af det boglige standpunkt og af de personlige og sociale kompetencer.
Der skal ske en inddragelse af eksterne eksperter og praktikere, som skal kvalificere en model for dette, inden der fremsættes lovforslag.
Derudover vil der i forlængelse af trepartsaftalen blive fremsat lovforslag om en række initiativer, der har til formål at styrke det erhvervsrettede i udskolingen.
Det handler bl.a. om virksomheder og erhvervsskoler som en del af den åbne skole, frivillig brobygning i 9. klasse og mulighed for erhvervspraktik i 6. og 7. klasse.
Lovforslaget forventes fremsat ultimo marts 2017.
Jeg har generelt fokus på, at vi styrker uddannelserne, så de bedst muligt fremmer børn og unges kundskaber i bred forstand.
Det kræver frihed til at udfolde den faglige profession, som er kernen i vores uddannelser.
Det kræver, at folkeskolen bliver til folkets skole, hvor forældres engagement og opbakning er en naturlig del af hverdagen; ikke mindst kræver det stærke læringsfællesskaber, hvor der er ro, klasseledelse og fokus på kernen, faglighed i bred forstand og trivsel.
Jeg vil derfor arbejde for mere frihed i vores uddannelser, så vi får skabt rammerne for, at lærere og forældre og elever sammen kan løfte fagligheden for alle.
Det løft drøfter jeg bl.a. sammen med parterne omkring folkeskolen, i Kvalitetsforum for Folkeskolen, hvor vi i den kommende tid sammen vil arbejde for konkrete forbedringer i forhold til den gode undervisning, det gode børneliv, det gode arbejdsliv og forældreinddragelse.
Udfordringen med negativ social arv er ikke ny.
Efter mange års indsats er det stadig et uløst problem.
Vi bliver derfor også nødt til at tænke nyt, og det gør regeringen.
Regeringen vil afsætte en pulje til elevløft på 500 mio. kr. over 3 år, som skal tilskynde skoler til en bedre indsats over for de fagligt svageste elever.
Regeringen vil samtidig styrke indsatsen for de unge, der aldrig får en ungdomsuddannelse.
En ekspertgruppe vil inden længe komme med anbefalinger til bedre veje til ungdomsuddannelserne.
Som opfølgning herpå vil jeg bl.a. komme med forslag til, hvordan flere unge får en ungdomsuddannelse, vælger den rigtige uddannelse første gang og vælger uddannelse, der fører dem videre i job eller uddannelse.
Udfordringen med øget social mobilitet er således helt central i mit arbejde som undervisningsminister, både når det gælder det lange seje træk stående på de senere års reformer, og når det gælder større nye tiltag dér, hvor der er brug for nytænkning.