runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Olumeko (ALT), 2026-01-22:
Tak for ordet.
Jeg troede, jeg var på lidt senere.
Jeg vil først og fremmest gerne takke forslagsstillerne for at rejse et meget vigtigt emne, nemlig at vores valgsystem i praksis skal afspejle vælgernes stemmer så retfærdigt som muligt.
I forslaget her pålægger forslagsstillerne regeringen at fremsætte et lovforslag, der ophæver kredsmandaternes endelighed og dermed sikrer en mere proportional mandatfordeling ved et folketingsvalg med virkning fra næste valg.
Kernen er enkel: I et demokrati skal vi kunne forklare vælgerne, at stemmernes faktiske vægt i hele landet også afspejler sig i mandatfordelingen.
Det handler om tillid til vores demokrati, og det handler om at skabe et retfærdigt valgsystem.
Heldigvis har vi langt hen ad vejen et proportionalt valgsystem til vores folketingsvalg i Danmark, men vi er i en situation med mange små partier og kun ét stort, og vi kan se, at i den situation skaber kredsmandaternes endelighed skævheder.
Det så vi senest ved folketingsvalget i 2022, og forventningen er, at det med stor sandsynlighed vil være et tilbagevendende fænomen ved de kommende folketingsvalg.
Det går selvfølgelig ikke.
Derfor er det kun rettidig omhu, at Folketinget tager hånd om problemet nu.
Jeg kan så forstå på indenrigsministeren, at ministeriet arbejder på nye, alternative modeller, der kan træde i stedet for kredsmandaternes endelighed, og at der herudover skal være tid til, at Danmarks Statistik kan lave tests på den nye mandatfordeling.
Det er meget legitime hensyn, synes jeg.
Alternativet vil følge med i det arbejde, som Indenrigsministeriet er i gang med, men jeg må også være ærlig at sige, at jeg synes, at en tidshorisont, der hedder medio 2026, lyder lige lovlig langsommelig, i forhold til hvor vigtigt det er for vores demokrati.
Jeg kan godt være bekymret for, at det bliver en syltekrukke.
Nu har jeg siddet i Folketinget i 3 års tid, og jeg har bare efterhånden set meget af den type arbejde, altså som mere er syltekrukker end det, der handler om at finde frem til nogle reelle resultater.
Så derfor er jeg lidt skeptisk.
Så har jeg også svært ved at se, hvorfor Indenrigsministeriets arbejde skulle være i modstrid med beslutningsforslaget her.
Indenrigsministeriet kan jo færdiggøre sit arbejde og så fremlægge et lovforslag efter forhandling med Folketinget på baggrund af det arbejde.
Men såfremt man skulle lave en beretning, som det foreslås fra Socialdemokratiet, Venstre og Moderaterne, så er det centralt, at der aftales en kortere og konkret tidshorisont for det arbejde, og at det selvfølgelig aftales, at det skal ende ud i et lovforslag.
Hvis indenrigsministeren kan sikre dette over for Folketinget, så er vi i Alternativet positivt stemte.
Hvis man ikke kan det, så vil vi gerne støtte beslutningsforslaget, som det ligger.
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2026-01-22:
Tak for det, formand, og tak for en rigtig god debat og gode ting, der er blevet sagt, om, hvor vigtigt det er, at vores demokrati fungerer retfærdigt, og sådan, at folk synes, at det, vi gør, giver mening.
Jeg kan godt forstå, at mange mennesker syntes, at det ved det sidste valg var mærkeligt, at Socialdemokraterne fik et mandat mere, end de egentlig havde ret til.
Derfor er det jo også en god og vigtig debat, vi har haft med hinanden.
Jeg undrer mig også over, ligesom andre partier har sagt det, at så mange partier for så lang tid siden har sagt, at det var noget, vi skulle gøre noget ved, og at vi nu står her så tæt på valget, og at regeringen stadig væk ikke har gjort noget.
Derfor er vi jo i den lidt mærkelige situation, som flere andre ordførere end mig også har været inde på, at regeringen på den ene side har et meget godt argument med, at der nu ikke er så lang tid til valget, og at det bliver lidt svært at nå det, men at det jo er regeringens egen skyld.
For man kunne jo bare have meldt det her ud for lang tid siden, og derfor synes jeg, det er rigtig godt, at der er en række partier, der har fremsat forslaget, sådan at vi kan få sat skub i processen.
Én ting er jo, hvad det betyder for folketingsvalget, hvor ét mandat kan komme til at betyde ret meget, men det betyder jo også rigtig meget i vores kommuner.
Hver eneste gang der er kommunalvalg, sker der jo også ting, som vi faktisk ikke synes er helt retfærdige.
Derfor vil min indstilling også være ligesom den, andre ordførere har givet udtryk for, altså at vi støtter det her beslutningsforslag.
Vi synes også, det kan give god mening, at vi prøver at lande en fælles beretning, men det vil også være vigtigt for os, at vi ikke kun kigger på kredsmandaterne, men at vi også tager selve metoden med.
For et af problemerne er jo, som andre ordførere også har været inde på, at man i dag ved at bruge den d'Hondtske metode favoriserer de store partier, og vi går i Radikale Venstre ind for, at man skifter til Sainte-Lagües, sådan at man får et mere retfærdigt system.
Jeg synes stadig væk, vi skal presse på med alt, hvad vi kan, for at nå det nu, men der kunne måske være et kompromis.
Hvis det ender med, at vi ligesom må give regeringen, at vi ikke kan nå at gøre det nu, kunne det jo så til gengæld være sådan, at vi også fik taget Sainte-Lagües-metoden med ind i det.
Så det vil være min indstilling.
Lise Bertelsen (KF), 2026-01-22:
Tak, formand.
Vi er jo i Det Konservative Folkeparti medforslagsstillere på det her beslutningsforslag, fordi vi ønsker et retfærdigt valgsystem.
I dag betyder kredsmandaternes endelighed, at et parti kan få flere mandater, end stemmerne egentlig berettiger til.
Det handler faktisk om tillid, nemlig tillid til, at valgsystemet opleves som retfærdigt, også når valget er tæt, og også når resultaterne er politisk afgørende.
Med forslaget vil vi gerne gøre, at mandatfordelingen i højere grad afspejler vælgernes faktiske stemmer, samtidig med at den lokale forankring i kredsene bevares.
For Det Konservative Folkeparti handler det om ordentlighed, om rimelighed og om en styrket tillid til vores demokrati.
Derfor har vi fremsat forslaget, hvor vi opfordrer regeringen til at arbejde for en revision af valgloven, og det har jeg også hørt ministeren sige at ministeriet gerne vil gå i gang med.
Vi er enige i, at processen kan gøres kortere, men vi er også meget tilfredse med, at der dog er påført den deadline, som er i brevet, der er oversendt, og som er medio 2026.
Så vi anerkender fuldt ud, at der pågår et arbejde, som kan komme med flere modeller, som vi skal tage stilling til, og det ser vi frem til.
Tak for ordet.
Henrik Frandsen (M), 2026-01-22:
Tak for ordet, formand.
B 31, altså det beslutningsforslag, vi behandler i dag, tager fat i et relevant spørgsmål, nemlig hvordan vi sikrer, at mandatfordelingen i Folketinget så godt som muligt afspejler stemmerne på landsplan, og om de regler, vi har i dag, i virkeligheden bliver opfattet som rimelige.
I Moderaterne forstår vi godt, hvorfor forslaget er kommet.
Med valget i 2022 fik reglen om kredsmandaternes endelighed betydning på en måde, der gav en konkret skævhed i mandatfordelingen, og hvis reglerne i praksis kan give en fordel til de store partier, er det jo ikke fair.
Derfor er det helt naturligt, at vi ser på, om der er huller, der bør lukkes.
Valgsystemet skal både give en høj grad af proportionalitet, sikre en fornuftig geografisk repræsentation og være gennemskueligt for vælgerne.
Når vi justerer på én skrue, kan det påvirke nogle andre skruer og forskellige andre ting.
Der er altså ikke kun én løsning, én snuptagsløsning, men vi skal kunne sammenligne konsekvenserne og være sikre på, at ændringerne kan implementeres korrekt og sikkert.
Derfor lægger Moderaterne vægt på, at der nu følges op på brevet fra oktober, og at Indenrigs- og Sundhedsministeriet udarbejder alternative modeller til den nuværende opgørelsesmetode.
Det giver Folketingets partier og løsgængere og dem, der er bag forslaget, et oplyst grundlag til at drøfte det og beslutte det.
Det er efter vores opfattelse den rigtige måde til at arbejde med valgreglerne.
Vi skal gøre arbejdet grundigt, og det er også det, der er lagt op til fra indenrigsministerens side, og det slutter vi fuldt ud op om.
Vi synes, det er en vigtig problemstilling, og vi er jo helt klar på, at hvis man kan komme op med en rigtig god model, skal den selvfølgelig også gennemføres.
Men vi kommer altså ikke til at stemme for beslutningsforslag.
Mette Thiesen (DF), 2026-01-22:
I nogle af de artikler, som har været fremme, er der dygtige mennesker, der siger, at det faktisk kan ende med at blive værre.
Så det ved jeg ikke.
Der lytter jeg da til dem, som ved ret meget om det.
Det her havde faktisk heller ikke behøvet at være lynlovgivning.
Man kunne have indkaldt til forhandlinger, vi kunne have lavet en aftale allerede i efteråret, og så kunne man sagtens udmønte det til lovgivning.
Så kunne man have haft det klar nærmest på nuværende tidspunkt.
Så det handler jo om, at man har syltet det her.
Det tror jeg ikke der er nogen der er i tvivl om.
Jeg vil bare rigtig gerne sikre, at det her ikke sker igen, sådan at man får sikret at ændre valgloven inden næste valg.
Jeg håber rigtig meget, at den her debat i dag også får skubbet til noget.
Men jeg ser ingen diskrepans overhovedet mellem det her beslutningsforslag i dag og så det arbejde, der pågår i ministeriet.
Tværtimod.
Christina Olumeko (ALT), 2026-01-22:
Tak for ordet.
Jeg vil egentlig bare dele en tanke, jeg har, med ordføreren og høre, om ordføreren måske kan se noget af det samme som jeg.
I det brev, som ministeren har sendt til forslagsstillerne, bliver den her tidshorisont på medio 2026 nævnt.
Umiddelbart kan man jo godt tænke, at det måske lyder fint nok, men det er bare sådan, at Folketinget er lukket fra cirka juni og indtil oktober.
Det vil altså sige, at man godt kan stå i en situation, at hvis man nikker til den tidshorisont, at lovforslaget vil blive fremsat i oktober, så kan det ikke behandles, inden valgperioden udløber.
Ser ordføreren nogle af de samme bekymringer, som jeg gør?
Mads Fuglede (DD), 2026-01-22:
Tak for ordet.
Vi lever som bekendt i et meritokrati, hvor man skal opnå nogle kompetencer og tage nogle uddannelser for at udføre bestemte poster og have et bestemt erhverv i vores samfund.
Man kan ikke køre børn til skole i en skolebus uden at have taget en uddannelse i at gøre sådan.
Det, vi har her, er et forslag, der ligesom bygger oven på det.
Forslaget er afledt af skandalen omkring Odsherred Forsyning og Odsherred Varme.
Der er en advokatrapport, som efterlader et meget klart indtryk af, at der i det forløb ikke var en bestyrelse, der handlede i ond tro.
Og der er ikke noget, der skal siges heroppefra i dag, der skal pege fingre ad nogen.
Dette handler mere om det indtryk, man også efterlades med, når man følger den sag, nemlig at man burde havde haft et højere kompetenceniveau, og at der bør stilles krav om et højere kompetenceniveau i bestyrelser.
Når man har at gøre med meget vigtige opgaver, som det jo er at sidde i selskaber, der varetager offentlige forsyningsopgaver inden for vand- og varmeområdet og øvrig kritisk infrastruktur, bør man opnå de faglige minimumskompetencer, der skal til for at varetage de arbejder, som dermed er afledt af den opgave.
Jeg ser frem til en god debat om vores forslag.
Mette Thiesen (DF), 2026-01-22:
Jeg er sådan set enig, og det var derfor, jeg startede med at kalde det en socialdemokratisk syltekrukke.
Jeg tror, det er ret tydeligt, hvad der foregår her.
Jeg er sådan set også enig med den tidligere ordfører i det med, at i og med at man siger medio 2026, kommer det her ikke til at ske inden et valg.
Det kan vi jo alle sammen godt se.
Men det er jo det, der sker rigtig mange gange herinde i Folketinget.
Det er også derfor, det er så underligt nogle gange, når man fremsætter beslutningsforslag.
Eksempelvis har vi fremsat nogle beslutningsforslag, som har været Socialdemokratiets egen politik, og det stemmer de så imod.
Der kan jeg godt forstå, at danskerne sidder derude og tænker: Hvad er nu det for noget?
Hvorfor stemmer man imod sin egen politik?
Derfor synes jeg også, at det ville være meget mærkeligt, hvis man har udtalt sig positivt om at ville ændre valgloven, hvis man endte med at stemme imod det her beslutningsforslag.
Tværtimod tror jeg faktisk, at en bred opbakning til det her beslutningsforslag kunne gøre, at der måske kom lidt mere skub i det.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-22:
Vi er glade for, at vi har debatten i dag.
Det virker, som om de fleste er enige om, at det skal være sådan, at når man stemmer på et bestemt parti, skal man også have sikkerhed for, at det er det parti, der får stemmen.
Det er egentlig også ret logisk.
Det er det, vores system er bygget op omkring.
Så kan man jo glæde sig over, at det er holdningen i Folketinget.
Det er rigtig godt.
Men undrer ordføreren sig over – ligesom jeg selv gør – at regeringen ikke i Folketingssalen svarer på, hvordan køreplanen for at ændre det så er?
Nu har vi både spurgt ministeren og flere ordførere, og der er ikke kommet noget præcist på det.
Hvis man har det ønske, at en stemme på et parti er en stemme på et parti, og der er enighed om det i Folketinget, synes ordføreren så ikke, at det er underligt, at regeringen ikke her i dag siger: Okay, det sørger vi for at få ændret?
Man kan lave en fødevarecheck, og det skal laves, og det kan der være mange meninger om.
Det kan laves hurtigt, selv om det er kompliceret.
Men lige det her kniber det måske lidt med.
Eller hvad mener ordføreren?
Christina Olumeko (ALT), 2026-01-22:
Jeg er glad for, at jeg ikke står alene med det perspektiv på sagen.
Lige umiddelbart ligner det, at forslagsstillerne måske har lidt forskellige syn på den beretning, man kunne lave i Folketinget, hvis man vil gøre det.
Til sidst vil jeg bare opfordre til, at I som forslagsstillere, hvis I vil lave en beretning, laver en tidshorisont, der er kortere end medio 2026 og en, der er meget mere konkret end det, hvis man ønsker Alternativets opbakning.
Ellers vil vi sådan set gerne støtte beslutningsforslaget, som det ligger her.
Mette Thiesen (DF), 2026-01-22:
Tusind tak for det spørgsmål.
Igen er det en meget velforberedt ordfører som altid.
Så tak for den betragtning.
Måske vil Venstres ordfører eller andre regeringsordførere sige, at det er konspirationstanker.
Jeg synes, det ligger ret meget til højrebenet at sige: Hvis det her kommer medio 2026, går Folketinget på sommerferie, og så ender vi med at åbne Folketinget i oktober, og så når man »desværre« for regeringen ikke at behandle det her forslag, før der kommer et folketingsvalg, hvis ikke det folketingsvalg allerede har været afholdt inden.
Så nej, jeg synes på ingen måde, at det er konspiratorisk.
Jeg synes egentlig bare, at det ligger lige til højrebenet og er meget sund fornuft, og det tror jeg sådan set godt danskerne også selv kan se.
Tusind tak.
Jeg skal være ærlig og sige, at med min holdning til beretninger generelt har jeg ikke lagt mig fast på, om det er noget, jeg ønsker, for jeg synes generelt, at det ender med, at man skyder det lidt til hjørne, og så kan regeringen sige: Puha, nu behøver vi ikke gøre noget de næste par år.
Så jeg har ikke særlig stor tillid til, at der kommer til at ske noget.
Så det tager jeg selvfølgelig stilling til.
Min umiddelbare tanke er, at vi skulle stemme om det, og så må folk jo vise, om de gerne vil have ændret valgloven eller ej.
Og så vil der måske være nogle, der er nødt til at stemme imod det, de selv har sagt, men det har vi jo set masser af gange før.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-23:
Ja, eller man kunne bruge nogle af vores mest fantastiske danske kunstnere, som er rigtig gode til at lave noget, som børn også kan spejle sig i – og familierne.
Det, jeg tror man glemmer, er, hvor store de her byggerier egentlig er, og hvor store afdelingerne er.
Selvfølgelig kan der hænge børnetegninger, men det er jo ikke det, der gør, at vi finder fra den ene afdeling og ned på operationsafdelingen på en måde, der er sjov og spændende for det enkelte barn, som vi ser f.eks. i nogle dele af kunsten.
Det er også en måde, man kan indføre leg på.
Jeg synes jo, vi har fundet en meget god balance i staten, ved at vi nu i de kommende år har undtaget kunstcirkulæret for forsvarsområdet og kan bruge ressourcerne der.
Så er jeg sådan set enig med forslagsstillerne i, at kunsten gerne må være lokalt forankret.
Den må gerne tage udgangspunkt i en lokal efterspørgsel – det bliver klart det bedste – og den må gerne være indlejret i arkitekturen.
Katrine Daugaard (LA), 2026-01-23:
I har jo forøget Kulturministeriets budget med 3,3 mia. kr., mener jeg det var, siden valget.
Så det er jo ganske mange penge, I vælger at bruge på at sikre, som ordføreren også selv siger, at kunstnere kan få en løn.
Samtidig kan man jo ikke finde ud af at komme med en finansiering for forsvaret osv.
Så det her handler jo i høj grad om prioritering, og der er vi i Liberal Alliance godt nok mere optaget af forsvar og sikkerhed f.eks. end af at holde en vis legemsdel oppe for kunstnere – og jeg er endda selv uddannet kunstner.
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er, om han ikke er enig i, at det her jo er penge, man kunne bruge på kernevelfærd, men som man vælger at bruge på kunst.
Mener han virkelig, at det er den rigtige prioritering i forhold til de her eksempler?
Mette Thiesen (DF), 2026-01-23:
Nej, det er korrekt i forhold til kunstcirkulæret, men de budgetterer på samme vis i forhold til kunst, så det er en til en det samme.
Samtlige af de her såkaldte supersygehuse har jo overskredet budgetterne helt grotesk.
Byggerierne er pinlige.
Der er fugtskader og alt mulig andet, og hvad man ikke kan læse om de forskellige.
Det er bare for at sige, at jeg tænker, at offentligt byggeri generelt har travlt med alt mulig andet, end at de skulle bruge skatteborgernes penge på en masse af kunst.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-23:
Jeg er sådan set enig med forslagsstillerne i, at det bedste jo vil være, hvis det er sådan, at kunst ikke bare er en delopgave, som man ligesom påhæfter til sidst, og man så siger: Nå, der er afsat de her midler til noget kunst, vi må da hellere lave en sansesti eller finde på et eller andet til det her sted.
Det er jo ikke den måde, jeg synes man skal gribe det an på.
Sådan er det jo, når det ikke er prioriteret ledelsesmæssigt eller ressourcemæssigt.
Det siger jeg uden at kende de konkrete situationer og eksempler her.
Jeg mener, at kunsten selvfølgelig skal bygge på efterspørgsel og behov.
Nu blev sundhedsvæsenet nævnt, og der synes jeg, vi har mange gode eksempler på, hvordan kunst netop kan integreres.
Da man byggede Patienthotellet på Rigshospitalet, sørgede man for at få integreret kunsten i lokalerne på en måde, sådan at de, der bruger dem i dagligdagen, også tænker på andre ting end kun sygdom eller på at være pårørende.
Som sagt er sygehusbyggerierne ikke en del af det statslige kunstcirkulære, men i og med at jeg selv har lidt erfaring på området, må jeg jo bare sige, at al forskning peger på, at vi skal have en mere sanselig, helende arkitektur i vores hospitaler.
Det viser al forskning.
Det får folk til at komme sig hurtigere.
Det nedsætter infektionerne.
Det giver bedre trivsel blandt medarbejderne.
Det kan man jo diskutere, men det er en politisk beslutning, man må træffe i de enkelte regionsråd.
Katrine Daugaard (LA), 2026-01-23:
Men på grund af det her kunstcirkulære er det jo nogle fuldstændig vanvittige beløb, man bruger på kunst.
I Region Hovedstaden har man samlet skulle købe kunst for over 100 mio. kr., og i f.eks. Hillerød er det 38 mio. kr. til kunst.
Det er altså samtidig med, at man dér skulle spare et sted mellem 85 og 95 sengepladser.
Det er jo der, hvor det ikke giver mening.
Er ministeren ikke enig i, at et supersygehus først og fremmest skal kunne tilbyde de sengepladser, der er nødvendige?
Men det bliver jo bare fejlprioriteringer, man får ud af at have det som sådan et fast cirkulære, man ikke kan se bort fra.
Det er jo netop det, vi så i Forsvaret, hvor man på Flyvestation Karup lavede et kunstgyngestativ til 650.000 kr., på Almegårds Kaserne, hvor man lavede en sansesti til 7 mio. kr., og på Haderslev Kaserne, hvor man lavede en stenmosaik til 1,2 mio. kr., samtidig med at vores soldater måtte løbe rundt at sige bang, bang, bang, fordi vi ikke havde ammunition til, at de kunne træne.
Det giver jo slet, slet ikke mening.
Nogle af de her ting kom endda i vejen for at udfolde det, de nu skulle på de forskellige kaserner.
Det er jo der, hvor det her cirkulære ikke giver mening at opretholde.
Er ministeren ikke enig i, at det samme også gør sig gældende andre steder, f.eks. når man kigger på supersygehusbyggerierne?
Henrik Møller (S), 2026-01-23:
En bygning uden kunst er en fattig bygning.
Selvfølgelig er politik jo altid et spørgsmål om prioriteringer, og jeg tror bare, vi ser forskelligt på samfundet, og hvad samfundets opgave er, og hvad vi skal bruge af penge i forhold til at skabe et samfund, som jeg synes hænger godt sammen.
Der kan vi være uenige om, hvorvidt det er en opgave for det offentlige at bruge penge på kulturen.
Jeg mener, det er centralt, og jeg mener, det er afgørende, fordi det er noget af det, der er med til at give os identitet; det er noget af det, der er med til at give os noget glæde som mennesker.
Forestil jer et samfund, hvor kunst og kultur ikke også var noget, vi fra det offentliges side var med til at bidrage til.
Så ville det blive for enkelte grupper i samfundet.
Det ville for mig at se
blive et fattigere samfund.
Mette Thiesen (DF), 2026-01-23:
Jeg vil lige starte med at måtte korrigere ministeren, for det var faktisk Dansk Folkeparti, der bragte det ind i forhold til Forsvaret, af nogle af de samme årsager, som fru Katrine Daugaard faktisk nævner, nemlig at det er helt grotesk, at man på nuværende tidspunkt bruger penge på kunst der, hvor man har brug for noget andet.
Så det var ikke et ønske om, at det skulle være midlertidigt, men det var den aftale, der lå.
Det er bare for at sige det, som det er.
Jeg tror, at alle danskere, du ville kunne spørge ude på gaden, ville sige: Hvorfor i alverden skulle man bruge alle de penge på kunst, når man kunne bruge dem på reel kernevelfærd?
F.eks. er der de her sygehusbyggerier.
Det har faktisk altid undret mig.
Nu nævner ministeren selv det med patienthotellet.
Der er altid børneafdelinger på de her, og børn laver de mest fantastiske og livsbekræftende tegninger.
Man kunne sagtens lave nogle flotte collager eller et eller andet af dem og hænge op, der ikke ville koste x antal millioner kroner og få alle folk til at føle, at de er til grin for deres skattekroner.
Jo, og som ordføreren også selv nævnte tidligere i forhold til fængsler, altså det nye Storstrøm Fængsel eksempelvis.
Jeg tror, langt de fleste danskere generelt synes, at nogle af vores fængsler nærmest er sådan nogle trestjernede hoteller – hvilket jeg ikke rigtig synes at de her forbrydere fortjener, for at være fuldstændig ærlig, slet ikke kunst.
Så det handler jo grundlæggende set om, hvor vi skal prioritere.
Det er bare ikke til lige nu, at man prioriterer det her.
Jeg synes generelt, det er en dårlig måde at gøre det på, men vi må grundlæggende sige: Hvad er det vigtigste lige nu for danskerne?
Jamen det er at have en psykiatri, der fungerer, et sundhedsvæsen, der fungerer, et fængselssystem, der fungerer, og at man faktisk har råd til at købe ind.