Jens Joel (S), 2018-12-05:
Tak for det.
Jeg er faktisk ikke helt sikker på, om jeg forstod, om ministerens synes, at det er et problem.
Jeg er godt med på, at ministeren synes, det er dejligt, at folk får flere penge mellem hænderne.
Det synes vi også i Socialdemokratiet.
Og det siger jo noget om, at det for nogle bestemte indtægter – det er heldigvis lidt mindre på arbejdsindtægt, hvor det er mere lige fordelt – bare er den rigeste procent, som ganske enkelt er løbet fra resten og har fordoblet sin andel af de indtægter.
Og det vil jo føre til, at der er en gruppe i samfundet, som løber fra de andre.
Det handler jo sådan set ikke om at bekæmpe rigdom.
Tak for det.
I dag diskuterer vi jo fjernvarme.
Først og fremmest vil jeg sige, at for Socialdemokratiet er fjernvarmen en afgørende del af den grønne omstilling.
Hvis vi skal kunne integrere store mængder af vind, af fluktuerende energiformer, så er det ekstremt vigtigt også at have et kollektivt net som fjernvarmen at bruge, kan man sige, som afsætning på de tidspunkter, hvor der er meget vind.
Derfor tror jeg, at vi har svært ved at komme i mål uden.
Jeg tror også, at hvis vi skal udnytte overskudsvarme i stort omfang, hvis vi skal udnytte geotermi og nogle af de meget miljøvenlige varmeformer, der heldigvis bliver mere og mere rentable, så er vi ganske enkelt nødt til at have et kollektivt forsyningsnet.
Derfor er jeg egentlig glad for, at vi har et udbygget fjernvarmenet, og jeg tror også, at vi er mange, som er stolte over den kollektive forsyning, som har sikret både lave priser for forbrugerne, men også har bidraget til den grønne omstilling.
Det er klart, at der selvfølgelig skal være et pres på fjernvarmen for at sikre lave priser.
Udover at man skal sikre klimaet, skal vi også hele tiden som politikere turde stille krav om, at det bliver billigere og billigere.
Der er også nogle steder i Danmark, hvor der ikke skal være fjernvarme.
Der er nogle steder, hvor man har etableret fjernvarme allerede i dag, hvor priserne simpelt hen er for høje, og hvor vi jo heldigvis i energiforligskredsen er enige om, om man så må sige, at hjælpe nogle af de forbrugere væk fra fjernvarmen, hvis den er meget dyr i et område.
For der er ikke nogen, der skal være bundet til en helt urimelig dyr fjernvarme, og det skal vi håndtere i forligskredsen.
Men det er jo ikke det, som det aktuelle lovforslag handler om.
Det kommer vi til at håndtere sideløbende.
Det er ganske enkelt nødvendigt, og også fordi der, som jeg sagde, i forbindelse med den grønne omstilling er rigtig, rigtig mange penge på spil.
Det er store kollektive investeringer, og derfor er man selvfølgelig nødt til – når kommunen har stået bag et lån, et fjernvarmeselskab har udlagt et område, man har investeret måske 400 mio. kr. i en kollektiv forsyning – at sikre, at det ikke smuldrer, at der ikke skabes grobund for, at den investering ikke kommer hjem igen.
For der er meget stor forskel på, hvem der har muligheden for at skifte.
Jeg tror, at dem, der har muligheden for at lave en individuel varmeløsning, vil være dem, der har friværdi i huset til at låne til en luft til vand-varmepumpe f.eks. Hvis det kræver 100.000 eller 150.000 kr., er der nogle mennesker, for hvem det ikke er en mulighed, og der er andre, for hvem det er en mulighed.
Hvis de så hopper af fjernvarmenettet, bliver fjernvarmen lidt dyrere for dem, der er tilbage.
Så vil der være nogle flere, der føler sig fristet til at hoppe af, og igen er det kun dem, der har råd til det.
Og så bliver der igen højere priser for dem, der står tilbage.
Jeg synes ganske enkelt ikke, at vi kan være tjent med en situation, hvor vi har så skæv en social profil, at opbakningen til fjernvarmen smuldrer, men ej heller kan de kommuner, som jo ultimativt står med regningen, være tjent med det, hvis det ender med en konkurs.
Derfor vil jeg sige, at den diskussion, vi har i dag, jo i meget høj grad handler om: Hvad er nye?
Fra Socialdemokratiets side vil vi gerne slå fast med syvtommersøm, at ud over at fjernvarmen skal være attraktiv og billig, skal der også være opbakning til at lave nye fjernvarmeområder.
Men vi synes, det er uklart, hvad der så sker, når folk siger ja tak til fjernvarmen og sælger deres hus efter et par måneder og der så flytter nye ind, som siger, at de ikke har lyst til at være en del af fjernvarmen.
Er de så bundet af den beslutning, som den forrige ejer tog?
Det synes jeg ikke der er klarhed omkring.
KommuneKredit har været meget kritisk i sit høringssvar: Hvordan sikrer vi, at det her stadig væk er en kollektiv opgave, som der kan ydes billige lån til?
Hvad er det i sidste ende, kommunen får af regninger, hvis de eksisterende områder skæres ned?
Der er vi så ved den linje, som Socialdemokratiet ønsker at trække: at udover at der fremadrettet på nye områder skal være opbakning, skal der også for de steder, hvor vi har investeret, hvor vi har brugt pengene, være sikkerhed for, at fællesskabet har de samme muligheder i dag, som de havde i går.