runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2020-01-09:
Tak for det, formand.
Vi har i Dansk Folkeparti i mange år arbejdet for en regulering af tatoveringsområdet, og jeg må sige, at vi til tider har kæmpet meget alene.
Alle var enige om, at der var behov for en regulering at tatovørerhvervet, som sikrede, at tatovører var uddannede og kvalificerede til at udføre tatoveringer, samt at tatoveringsfarver ikke indeholdt sundhedsskadelige stoffer.
Et af disse punkter i forslaget til vedtagelse lød: »Denne autorisation bliver en forudsætning for at arbejde som tatovør i Danmark og skal udstedes af Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse«.
Den aftale løb man dog fra og lavede en frivillig registrering, hvor ingen blev registreret, hvilket vi netop ankede over i Dansk Folkeparti.
Vi tog derfor tatovørerhvervet op med tidligere sundhedsminister Sophie Løhde og siden med Ellen Trane Nørby og fik langt om længe en regulering på området, som blev lavet i tæt samarbejde med tatovørerne, der også ønskede ordentlige forhold.
Vi vil holde fast i de bestemmelser, vi havde dengang, så reglerne laves tæt sammen med organisationerne.
Og derfor er vi også tilfredse med, at der nu kommer regler for de kosmetiske tatovører.
At man også laver en lovgivning for folk, der er kommet i et exitprogram, samt at der kan være undtagelser for unge under 18 år, der er i et exitprogram, er vi også helt med på.
Men vi vil lave nogle spørgsmål undervejs, eksempelvis i forhold til de grønlandske ansigtstatoveringer – det er noget, vores sundhedsordfører også tidligere har stillet spørgsmål om – og også i forhold til hygiejnekursus, for at de tatovører, der allerede har taget et hygiejnekursus, kan have gavn af det.
Vi vil også stille spørgsmål i forhold til registreringer, altså hvor mange der skal være, og hvordan og hvornår tilsynet sker, samt hvordan reglerne for de udenlandske tatovører fungerer.
Men alt i alt støtter vi jo forslaget og er glade for, at vi kan sætte flueben ved noget, som vi har arbejdet med i rigtig mange år.
Tak for ordet.
Martin Geertsen (V), 2020-01-09:
Tak for det, og tak for ordet.
Tatoveringsloven, som vi kender den i dag, synes vi jo indeholder en række fornuftige afgrænsninger, men med det her lovforslag giver vi bl.a. en udstrakt hånd til borgere her i landet, som har oplevet følgevirkningerne af alvorlig sygdom, og dem, som vælger at forlade det kriminelle bande- og rockermiljø, hvor en fuldstændig fjernelse af tatoverede rocker- og banderelaterede mærker er nødvendig for en succesfuld udtræden af det kriminelle miljø.
Efter vores opfattelse er det sådan, at både de mennesker, der har oplevet alvorlig sygdom, men også dem, der forsøger at komme ud af bande- og rockermiljøet, vil vi gerne række ud til med tilbud om adgang til kosmetiske tatoveringssteder, der opfylder krav til hygiejne, dokumentation for tatoveringsfarver og forbrugerinformation.
Lovforslaget giver sundheds- og ældreministeren mulighed for at fastsætte regler for tatoveredes mulighed for forskellige kosmetiske tatoveringer på områder, som er omfattet af forbuddet, og hvor eksempelvis laserbehandling ikke giver et tilfredsstillende resultat.
Venstre støtter varmt lovforslaget, fordi hensynet til bl.a. patienter og tidligere patienters mulighed for bedre livskvalitet sammen med de her succesfulde exitforløb for tidligere bandemedlemmer er voldsomt betydningsfuldt for de implicerede og for samfundet som sådan.
Så vi støtter lovforslaget.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-01-09:
Tak for det.
Mange danskere får i disse år lavet tatoveringer, og så skal det selvfølgelig være sådan, at forbrugersikkerheden er på plads, og derfor skal vi naturligvis også stille krav til dem, som udfører tatoveringer, både om uddannelse, registrering og tilsyn.
Sidste år besluttede Folketinget så at ændre loven, så sundhedsministeren fremover får mulighed for at give tilladelse til, at personer med den rette uddannelse vil få lov til at kunne udføre kosmetiske tatoveringer, fordi vi i dag vurderer, at det er så alment anerkendt, at de skal være lovlige at udføre.
Når vi åbner for nye tiltag, bør forbrugerbeskyttelsen følge med, og så er det også helt rimeligt, at kravene til uddannelse, tilsyn og registrering følger med, og det er så det, vi får styr på med den her lovgivning, hvor vi sikrer, at kosmetiske tatoveringssteder bliver underlagt registrerings- og tilsynsordningen og dermed sidestilles med traditionelle tatoveringssteder.
Samtidig får sundhedsministeren mulighed for at stille krav i forbindelse med uddannelsen til kosmetisk tatovør.
Vi er også glade for den anden del af forslaget.
Det handler om at give bedre mulighed for, at unge kan komme ud af bandemiljøet.
I fremtiden bliver der givet mulighed for at lave såkaldte coveruptatoveringer, altså dækkende tatoveringer, i forbindelse med exitprogrammer fra bandemiljøet, også på unge, som ikke er fyldt 18 år.
Vi synes som udgangspunkt ikke, at unge under 18 skal tatoveres, men omvendt skal et meget firkantet forbud heller ikke stå i vejen for, at unge kan få hjælp til at komme ud af bandemiljøet.
Derfor bakker Socialdemokratiet fuldt ud op om forslaget her.
Malte Larsen (S), 2020-01-09:
Det er også mit indtryk, at man i Norge har fulgt en vej, som spørgeren her beskriver.
Så er der selvfølgelig med hensyn til den anden del af spørgsmålet altid en samlet finansiering af den danske velfærd, som vi skal have på plads, og delelementer her vil måske rykke voldsomt ved det.
Så vi forsøger at have en ansvarlig tilgang, hvor vi for det første vil forsøge at skabe et marked eller, hvad kan man sige, fortsætte med at understøtte det marked, der er for emissionsfrie biler, men samtidig ikke lade det ske på en for os alle sammen ukontrollerbar måde.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-09:
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort.
I Nye Borgerlige kan vi godt støtte forslaget.
Grundlæggende kan man undre sig lidt over, hvorfor voksne mennesker ikke lovligt skal kunne lade sig tatovere i ansigtet , hvis det er det, de har lyst til.
Men det er en helt anden debat.
Henrik Dahl (LA), 2020-01-09:
Det her lovforslag er et fornuftigt lovforslag af teknisk karakter, som bl.a. hæver forbrugersikkerheden, så det bakker vi selvfølgelig op om.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2020-01-09:
Tak for det.
Nu er det jo sådan, at vi skal i gang med at forhandle hele tandlægeområdet også i forhold til den støtte, der bliver givet til tandlæger, og det er jo ikke specifikt i forhold til det her lovforslag.
Men ordføreren spørger efter, hvad der er blevet afsat i finansloven.
Så hvordan den konkret bliver udformet og udmøntet, afventer vi ligesom nogle forhandlinger imellem aftalepartierne og Socialministeriet og Sundhedsministeriet for at kunne se.
Men der er afsat 60 mio. kr., og det er jo selvfølgelig slet ikke nok.
Altså, i Enhedslisten har vi jo stillet et forslag om, at tandbehandlingen skal være gratis, og det vil komme til at koste omkring 7 mia. kr.
Dem har vi ikke fundet i den her finanslov – det skal medgives – men det er jo klart, at det bliver noget, vi gradvis kommer til at tage, og det vil formentlig også være noget af det, vi kommer til at kigge på i de forhandlinger, der kommer til at pågå på hele tandlægeområdet.
Karina Adsbøl (DF), 2020-01-09:
Tak for det, og tak til ordføreren for ordførerens tale.
Men jeg kunne godt tænke mig at stille ordføreren et spørgsmål, i forhold til at der jo lige nu har været en finanslovsforhandling, og at mange af støttepartierne er gået til valg på at sikre en billigere tandlægeregning.
Så måske ordføreren kan oplyse, hvor meget der er sat af i finansloven til at sikre, at man får en billigere tandlægeregning i forhold til visse grupper.
For et er, hvad man lover i en valgkamp, men noget andet er jo, at det også skal følges op med handling.
Så hvornår kan vi se og hvornår kan borgerne se, at de kan få en billigere tandlægeregning?
Peder Hvelplund (EL), 2020-01-09:
Lovforslaget her omhandler, som andre ordførere også har været inde på, en udvidelse af de autoriserede tandplejeres virksomhedsområde, så de får mulighed for at udføre fuoridbehandling og fissurforsegling uden en forudgående opgavedelegation fra en tandlæge.
Det er et lovforslag, vi i Enhedslisten kan bakke op omkring.
Det er behandlinger, der i forvejen bliver undervist i på uddannelsen som tandplejer, og det er derfor helt fornuftigt, at man udvider virksomhedsområdet.
Der er slet ikke nogen tvivl om, at vi i det kommende arbejde med en ny sundhedsaftale kommer til at skulle overveje, om flere opgaver kan udføres af autoriseret sundhedspersonale uden en forudgående delegation.
Det skal selvfølgelig ske under nøje hensyntagen til patientsikkerheden, som altid kommer i første række, men formentlig vil vi kunne sikre en bedre udnyttelse af de ressourcer og kompetencer, der findes hos autoriseret sundhedspersonale, som vil være til gavn for patienter og forbedre forebyggelsen.
Derfor ser vi også frem til, at vi i samarbejde med Styrelsen for Patientsikkerhed og Sundhedsstyrelsen kan få afklaret, om der er yderligere opgaver, hvor der kan sikres udvidelse af virksomhedsområder.
Som Venstres ordfører, hr. Martin Geertsen, også var inde på, gælder det jo også for tandplejeområdet, der tidligere har ønsket mulighed for behandling af usurer og udvidet beføjelse til bedøvelse.
Det ligger inden for deres uddannelsesområde, og vi ser som sagt frem til, at der kan ske fortsatte drøftelser med Sundhedsstyrelsen og Styrelsen for Patientsikkerhed, for at vi i en senere ombæring kan få udvidet virksomhedsområdet til også at omfatte det.
Men som sagt støtter vi lovforslaget, og jeg skulle hilse fra Alternativet og sige, at det gør de også.
Theresa Berg Andersen (SF), 2020-01-09:
Tak for ordet igen.
Med lovforslag L 89 sikrer vi, at tandplejerne får selvstændig autorisation til at foretage tandfaglige opgaver som eksempelvis fluorbehandling og fissurforsegling, opgaver, som tandplejerne i dag kun kan foretage efter en delegation fra en tandlæge.
I SF mener vi, at der længe har været behov for den her ændring af loven.
Der er tale om opgaver, som tandplejerne med deres faglighed bestemt er i stand til at varetage.
Det er også et forslag, som tandplejerne selv har arbejdet på at få gennemført.
I SF er vi derfor rigtig glade for, at den her selvstændige kompetence nu bliver til virkelighed, og SF bakker med glæde op om det her lovforslag.
Martin Geertsen (V), 2020-01-09:
Mange tak for det.
Tandplejere eller bachelorer i tandpleje, som de rettelig hedder, er jo en gruppe i vores sundhedsvæsen, som efter vores opfattelse kan, om jeg så må sige, udnyttes bedre.
Vi har nok alle sammen på godt og ondt stiftet bekendtskab med en tandplejer, og en tandplejer er jo ikke bare en plejer, som assisterer en tandlæge, men har deres egen autorisation og kan derfor, som den socialdemokratiske ordfører også være inde på, være selvstændige praktiserende med egen tandplejeklinik.
Det her lovforslag forbedrer tandplejernes muligheder for at påtage sig tandplejeopgaver.
I dag må visse tandplejeopgaver alene udføres efter konsultation hos en tandlæge, men ikke alle tandplejere er i klinikfællesskab med en tandlæge, og lovforslaget giver derfor tandplejerne flere muligheder og dermed også en bedre udnyttelse af deres kompetencer, og for den sags skyld udnytter vi også ressourcerne, de ressourcer, vi har i det danske sundhedsvæsen sådan bredt set, endnu bedre.
I Venstre støtter vi selvsagt det her forslag om, at patienternes behandlingsmuligheder, om jeg så må sige, udvides.
Jeg tror imidlertid, at vi i udvalgsarbejdet har nogle enkelte elementer, som vi gerne vil have afklaret med ministeren.
Jeg kan ud af høringssvarene og høringsmaterialet læse og har også på anden vis erfaret, at der op til selve det her lovforslag har været en debat om, hvordan det kan være, at afgrænsningen ligger lige her, hvor den ligger, i forhold til de opgaver, som tandplejerne nu får mulighed for at udføre ekstra.
Så i det her udvalgsarbejde – og jeg skal sige, at det bliver helt uden nogen form for konfrontatorisk linje – synes jeg vi skal drøfte, hvorfor afgrænsningen ligger lige her, og om man ved en senere lejlighed eller på anden vis måske kan overveje at udvide tandplejernes arbejdsfelt endnu videre.
Men som situationen er lige nu, støtter vi selvsagt det her lovforslag.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-01-09:
Tak for det.
Tænderne er desværre et af de områder, hvor ulighed i sundhed slår allerstærkest igennem.
Det er blevet sagt mange gange, at man kan aflæse en persons sociale stilling blot ved at tage et kig på tænderne.
Det er noget, vi skal tage meget alvorligt.
På det seneste har den her ulighed fået en ny dimension.
Vi ser nemlig i dag, at der er dele af landet, hvor der er markant mangel på tandlæger.
I forvejen er det for mange danskere lidt af en overvindelse at skulle til tandlægen, og hvis man yderligere skal vente længe og rejse langt, risikerer vi, at mange aldrig kommer af sted.
Danmarks Radio kunne klarlægge, hvor der i en lang række kommuner i landet – kommuner som Slagelse, Kalundborg, Lolland, Holstebro, Struer, Svendborg, Aabenraa og en lang række andre – simpelt hen er markant mangel på tandlæger, hvor der er store problemer med at rekruttere.
Det betyder lange ventetider på at komme til tandlægen, og det skaber en forstærket geografisk ulighed i vores sundhedsvæsen.
Derfor er det også vigtigt, at vi udnytter ressourcerne bedst muligt i vores sundhedsvæsen og i tandplejen, og i den forbindelse er det helt oplagt at kigge på, hvad vores dygtige tandplejere kan gøre for at bidrage her, og hvordan vi kan give dem mulighed for at varetage endnu flere opgaver selvstændigt, end de gør i dag, så vi bruger tandplejernes faglige kompetencer bedst muligt og samtidig giver danskerne mulighed for at få god og hurtig tandpleje.
Tandplejere kan allerede i dag løse en lang række opgaver selvstændigt.
Der er flere steder blevet oprettet selvstændige klinikker udelukkende med tandplejere, men der er også opgaver, som kun må laves på delegation fra tandlæger.
Det giver selvsagt en udfordring, særlig på de klinikker, hvor der slet ikke er ansat tandlæger, og i de dele af landet, hvor der er mangel på tandlæger.
Det drejer sig konkret om at udføre behandling med fluor og fissurforsegling, altså lakforsegling på tænder med caries, som kræver nonoperativ cariesbehandling.
Forslaget vil forhåbentlig gavne borgere, fordi tandplejerne nu kan lave endnu flere opgaver og samtidig frigøre tid for tandlæger, som kan bruges andre steder i tandbehandlingen.
Derfor bakker Socialdemokratiet op om forslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2020-01-09:
Tak for det, formand.
I Dansk Folkeparti er vi jo glade for, at ministeren tager det her op.
Når det er sagt, er der også andre ting, man kunne tage med i det her forslag.
Nu har tandlægeområdet ligget brak i snart 2 år, og vi håber, at sundhedsministeren snart tager det op og indkalder til forhandlinger.
Det var den tidligere socialdemokratisk ledede regering, der i sin tid fjernede 300 mio. kr. fra tandområdet, og det har, så vidt jeg har forstået på meldinger, der har været omkring det, bl.a. fra PTO, Praktiserende Tandlægers Organisation, været anledningen til budgetoverskridelser på området i flere år.
Dernæst kunne Regionernes Lønnings- og Takstnævn, RLTN, ikke blive enig med Tandlægeforeningen om en ny overenskomst på tandlægeområdet.
Vi er ærgerlige over, at RLTN på baggrund af sammenbruddet i forhandlingerne så sig nødsaget til at opsige overenskomsten med Tandlægeforeningen.
Vi havde gerne set, at parterne var blevet enige og havde fundet en løsning omkring forhandlingsbordet, som alle parter kunne se sig selv i.
Dansk Folkeparti gik derefter med i ministeriets lovforslag om et budgetloft på tandlægeområdet, hvis vi sammen kunne sikre en reform på området, der netop sikrede, at der ikke var så mange, der vendte i døren hos tandlægen, fordi det efterhånden er blevet rigtig dyrt at få ordnet sine tænder.
Hvordan hænger det så sammen med dette lovforslag?
Jo, for Dansk Folkeparti er det vigtigt, at vi får en reform på tandsundhedsområdet, der giver incitament til at vedligeholde sine tænder.
Vi yder en rigtig god service i børnetandplejen, og den skulle der gerne følges op på resten af livet.
Det er en rigtig god investering.
Her falder tandplejerne netop ind som et godt alternativ til at besøge tandlægen, som vi også kan se at vi er begyndt at mangle i visse områder i Danmark.
Så jeg vil derfor også spørge ministeren, hvornår der sker noget mere på området, samt om, hvorfor vi ikke kan se, at der er sat yderligere ekstra penge af til det i finansloven.
Men jeg vil da også glæde mig til at høre støttepartiernes ordførertaler, da der jo netop er mange, der gik til valg på gøre tandlægeregningen billigere og også var ude at love gratis tandpleje.
Det ser jeg frem til.
Alt i alt støtter vi forslaget, men vil eventuelt komme med forslag om ændringer – forslag, som er mere lig det, der lå på bordet.
Jeg synes, vi skal lægge op til en større reform på området, og ser frem til at se, om ministeren vil indkalde til forhandlinger.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-09:
Altså, ordføreren skal høre efter, hvad jeg siger.
Jeg konkluderede, at man fra 1950 og frem til nu ikke havde nogen registrering af, hvordan det var.
Vi kan godt spå om fremtiden, og det er der rigtig mange, der gør, og det har vi nogle klimamodeller, der gør.
Men hvis der er nogle enkelte kommuner – det er jo derfor, vi har det kommunale selvstyre – der synes, at de har nogle problemer, og forudser, at der kommer nogle problemer med nedbør, jamen så synes jeg da, det er fornuftigt, at de reagerer på det, men det skal jeg da ikke blande mig i centralt herindefra.
Ida Auken (RV), 2020-01-09:
Det må jo så være konklusionen af det, som ordføreren siger, nemlig at den her viden har vi ikke.
Så i virkeligheden giver klimatilpasning faktisk ingen mening, for vi ved slet ikke, at der kommer mere regn og mere voldsomt vejr.
Det er det, ordføreren har stået og sagt, og dermed må jeg også antage, uanset hvad for en kommune man bor i, som har gidet at bruge nogen som helst penge på klimatilpasning, at de penge har de simpelt hen spildt.
Skal jeg forstå det sådan, at alle de kommuner i Danmark, der har brugt penge på at gøre sig klar til et nyt vejr og til at håndtere større regnmængder, simpelt hen efter ordførerens mening har gjort noget overflødigt, noget som vi slet ikke ved, og som simpelt hen bygger på den blå luft?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-09:
Det må du spørge din kommune om.
Det har jeg ikke noget som helst kendskab til.
Jeg ved ikke engang, hvilken kommune du bor i.
Ida Auken (RV), 2020-01-09:
Nu bor jeg ved siden af en stor vej, hvor kommunen har valgt at lægge nogle meget større rør ned, fordi de med alle prognoser forventer mere regn. Skal jeg forstå det sådan, at min kommune simpelt hen opererer fuldstændig i blinde, og at vi intet ved om, at vejret forandrer sig og der kommer mere nedbør?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-09:
Vores ordfører kunne ikke være her i dag, så jeg har lovet at vikariere.
Først skal jeg sige, at vi ikke kan støtte forslaget.
Dernæst vil jeg godt adressere den her tåbelighed, som har sneget sig ind i debatten om, at man kan være klimabenægter.
Nu er jeg skolelærer, og selv mine elever ved, at klimaet altid har været her og altid har forandret sig.
Så at man skulle benægte, at klimaet forandrer sig, er jo simpelt hen en tåbelighed af rang.
Nu kan jeg se, at der er skolebørn på tilhørerpladserne, og alle skolebørn, der har haft biologi eller naturfag, ved jo, at der har været natur- og klimaforandringer altid.
Så skal vi ikke stoppe den med, at der er nogen, der benægter, at klimaet forandrer sig?
Jeg har ikke snakket med en eneste person, selv i 4. klasse, som benægter, at klimaet forandrer sig.
Når vi kigger på de her klimaforandringer, skal vi altså lige huske på at få fakta med omkring de ting.
Det synes jeg man ofte glemmer.
Nu kom det her med vejrfænomenerne – at der har været mange flere ekstreme vejrfænomener i Danmark, og det kan vi se.
Men det kan vi jo bare ikke.
Heldigvis har DMI nu besluttet, at de i 2020 vil lave en opgørelse over det for at se, om der rent faktisk er noget evidens, der siger, at vi fra 1950 til nu har fået flere ekstreme vejrfænomener i Danmark.
Når man spørger DMI, svarer de – og det er faktisk ikke engang kun DMI, der svarer, det var faktisk den gode klimaminister, Dan Jørgensen, som svarede på et spørgsmål, vi har stillet – at der ikke for nærværende findes en opgørelse over frekvensen af ekstreme vejrfænomener fra 1950 frem til i dag.
Så det er altså ministeren selv, der siger, at den her opgørelse ikke findes.
Jeg synes da, det er fornuftigt, at DMI så går i gang med at lave en opgørelse over det her.
Så er der en lille sjov ting, når vi snakker om alt det her med klima.
I min optik er det noget mere komplekst end bare at sætte det op i et CO 2 -regnskab.
Men hvis man nu gør det og gør det op i et CO 2 -regnskab, kan jeg fortælle, at der nede omkring Sydpolen lever sådan en lille krebs.
Den er kun 6 mm lang.
Hvad betyder sådan en lille krebs?
Den betyder faktisk ret meget, for den her krebs optager CO 2 fra vandoverfladen og begraver det dybt nede i oceanerne.
Hvis der sker en forøgelse i bestanden af de her småbitte krebs på 0,3 pct., så svarer det til, at hele Danmarks CO 2 -forbrug ville være optaget.
Det er ret fantastisk, ikke?
En stigning på 0,3 pct. i bestanden af nogle små krebs, som lever nede omkring Antarktis, og som hvalerne spiser, ville faktisk betyde, at hele Danmarks forbrug af CO 2 ville blive optaget.
Det er bare sådan ét eksempel på, at når vi har klimadebatten, er der så mange ting, som gør det her så komplekst, at man skal passe på med at gøre det til et simpelt regnskab, hvor man sætter en lille afgift på en halvtredser på en flyrejse, og så kører det hele bare derudad.
Det er mere komplekst end som så.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-01-09:
Vi vil slet ikke udelukke det.
Men jeg vil også sige, at der er et problem.
Nu har jeg også talt med forsyningsselskaber om netop det her lovforslag, og det, de siger, er, at som det står her, er der en udfordring, hvis de ikke også er projektejere på det.
For så har de ikke fuldt ejerskab, og de kan ikke afskrive deres investeringer, og der er et problem med den låneramme, de kan gå ud til i kommunerne.
For manges vedkommende har de faktisk allerede nået loftet.
Så vi skal se på, hvad det er for en finansieringsmodel, der kan være hos forsyningsselskaberne.
Vi er totalt åbne for, at vi finder en mulighed for at se på det her, også med forsyningsselskaberne og vandselskaberne.
Vi kan bare ikke stemme ja, som det står præcis her.
For det er mere komplekst, hvad der skal gøres.
Så det kræver lidt mere arbejde.
Men vi vil gerne se på det igen.
Ida Auken (RV), 2020-01-09:
Det forstår jeg som et ja.
Det bliver så skattefinansieret.
For det er jo ikke sådan, at vi kan trække penge i en eller anden automat et andet sted.
Der er vel et eller andet fair i, at folk også lokalt får et ejerskab og får et bud på, at nu har de så været så heldige at have et hus i første række; det kan være, det er lidt dyrere end at ligge i syvende række eller ligge i en kommune, hvor man ikke har kyst.
Der må jo også være noget med nogle lokale forhold, hvor man knytter omkostninger til opgaver.
Så jeg skal bare forstå: Er det helt udelukket for De Konservative, at noget af det her også kan tages på en vandregning, fordi det faktisk er en kollektiv løsning?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-01-09:
For det er jo et nationalt fænomen, at vi har det problem, at vi både får vand foroven og forneden og også fra havet.
Så hvis vi kører med én finansieringsmodel for havvand, der kommer ind, og de lodsejere og strandejere, der ligger i første række, betaler for meget af det, så har vi et andet problem, hvis det går ind over parker, veje, hos borgerne.
Vi må se på det på en anden måde.
Vi har jo bl.a. også tidligere foreslået en fond for at se på, hvordan vi støtter i forbindelse med de her klimatilpasningsproblemer, så det f.eks. ved stormflod ikke er husejerne i første række, der skal betale for det.
Ida Auken (RV), 2020-01-09:
Jeg skal bare høre, hvem det så er, De Konservative forestiller sig skal betale det her.
Er det så skatteborgerne, der skal betale for, at folk i andre kommuner har problemer?