Morten Bødskov (S), 2024-01-30:
Tak for det, formand.
Først og fremmest synes jeg faktisk, det er på sin plads at rose Enhedslisten for at indtage et EU-positivt standpunkt her fra Folketingets talerstol, nemlig det, at man jo også her godt kan bevæge Europa i den rigtige retning.
Det vil jeg sige Enhedslisten fortjener endog meget stor ros for, og det er helt alvorligt ment og skal på ingen måde tages som andet.
Det ligger regeringen og mig personligt meget på sinde, at vi i Danmark har ordentlige løn- og ansættelsesvilkår.
Derfor vil jeg også her på den her front gerne kvittere for ambitionen i Enhedslistens forslag.
Regeringen har f.eks. med arbejdsmiljøaftalen fra 2023 afsat 673 mio. kr. i årene fra 2023 til 2026 til netop bekæmpelse af social dumping og i øvrigt igangsat en række øvrige arbejdsspor, om man vil, på området.
Så vi er helt enige i den overordnede ambition, men af en række gode grunde kan regeringen alligevel ikke støtte forslaget.
For det første er regeringen allerede i gang med at se på flere initiativer, der skal se på, hvordan vi bekæmper social dumping, og hvordan vi styrker brugen og kontrollen af arbejdsklausuler.
Som led i revisionen af udbudsloven i 2022, som også forslagsstillerne stemte for, blev der nedsat en arbejdsgruppe med deltagelse af arbejdsmarkedets parter.
Den her arbejdsgruppe skal finde måder til at fremme anvendelsen af arbejdsklausuler på og se på, hvordan vi understøtter ordentlige arbejds- og lønvilkår.
Derfor vil vi i regeringen i respekt for den aftale, vi har lavet, og det arbejde, de allerede er i gang med, selvfølgelig afvente de her anbefalinger og initiativforslagene fra parterne, som jo er med i arbejdsgruppen.
For det andet er anvendelsen af arbejdsklausuler allerede meget udbredt i Danmark i dag.
Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har kortlagt anvendelsen af arbejdsklausuler.
De indledende resultater viser f.eks., at arbejdsklausuler anvendes i 90 pct. af danske udbud vedrørende bygge- og anlægsopgaver.
For det tredje vil forslaget sætte ind gennem EU's udbudsdirektiv, men udbudsdirektivet handler primært om at sikre velfungerende konkurrence og også at modvirke korruption.
Reguleringen af danske arbejdsmarkedsforhold passer altså ikke særlig naturligt ind her.
Samtidig giver udbudsdirektivet allerede i dag muligheder for at sikre, at leverandører overholder deres forpligtelser inden for f.eks. miljø-, social- og arbejdsmarkedslovgivningen både i forhold til EU-retten, den lovgivning, vi vedtager her, altså den nationale lovgivning og så den, man aftaler på arbejdsmarkedet i form af kollektive aftaler.
Kravet blev indført for at sikre, at private leverandører tager en del af ansvaret for uddannelsen af fremtidens arbejdskraft.
Oplæringskravet blev i øvrigt lavet i stedet for egentlige lærlingeklausuler for ikke at være i strid med EU-retslige principper om ligebehandling.
Så lad mig igen kvittere for forslaget, og lad mig slutte med det, altså kvittere for forslaget.
Regeringen er fuldstændig enig i, at danske lønmodtagere selvfølgelig skal have ordentlige løn- og arbejdsvilkår, og vi er også enige i, at offentlige udbud er et redskab til at sikre uddannelsen af fremtidens arbejdskraft, men regeringen mener ikke, at de greb, der foreslås her, er de mest hensigtsmæssige til at nå målet.
Regeringen vil jo så som sagt i stedet for afvente anbefalinger og initiativforslag fra arbejdsgruppen, som vi i fællesskab har nedsat og bedt om at se på det, og så i øvrigt fortsætte dialogen med arbejdsmarkedets parter om, hvordan vi kan modarbejde social dumping.
På den måde mener vi, at der er anvist en god og sikker vej til at sikre ordentlige løn- og ansættelsesvilkår på den mest effektive måde til gavn for alle på det danske arbejdsmarked, og derfor kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.