runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Jamen hvis der er nogen, der lægger nogen ordene i munden, er det jo ministeren, der står og siger, at det her vil bryde med metodefriheden og lærernes ytringsfrihed, og det er jo simpelt hen faktuelt forkert, for det fremgår ikke af det her beslutningsforslag, at det her skal være et obligatorisk forløb.
Det, det handler om, er, at ministeren, regeringen, samfundet, staten skal tage et ansvar, så det ikke er den enkelte lærer, der står med ansvaret.
Og nej, det her er ikke en dagsorden, som vi forsøger at tage patent på.
Det er 2 år siden, at Samuel Paty blev halshugget på åben gade i Frankrig for at have vist de franske karikaturtegninger.
Jeg oplever, at SF har taget ejerskab på diskussionen, og jeg håber også, at vi kan gøre det her bredt politisk i stedet for netop at grave grøfter, som er det, ministeren gør.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-12-10:
Jamen altså, jeg får lidt den samme fornemmelse, som jeg havde over for Konservatives ordfører, i forhold til det der med, at man bliver lagt nogle ord i munden.
Altså, hvis vi ikke mente, at der var et problem, og hvis vi fra regeringens side mente, vi var i mål, hvorfor i alverden skulle vi dog så indkalde til forhandlinger både på Justitsministeriets område og i øvrigt på mit område.
Jeg kan godt forstå på den her debat, at der er nogle blå partier, der har en eller anden opfattelse af, at vi andre ikke også må synes, der er et problem.
Det er derfor, vi har taget de initiativer, vi har taget hen over det seneste år, og det er i øvrigt derfor, vi fortsætter forhandlingerne i Justitsministeriets regi og i Sammen om skolen , men jeg kan godt forstå på det, der bliver sagt, at de blå partier ønsker at eje den her dagsorden på en måde, så vi andre under ingen omstændigheder må synes, at der er et problem.
Jeg synes, der er et kæmpe problem.
Og jeg synes, det er et kæmpe problem og et kæmpe dilemma at finde balancen mellem hensynet til den danske skoletradition på den ene side og på den anden side det at skulle kunne tackle lige præcis den her udfordring, hvor vi selvfølgelig som samfund også politisk både lokalt og nationalt skal kunne stå bag lærerne.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Med al respekt, fru minister, så tror jeg egentlig, at det var mig, der på vores samråd sidste år foreslog, at man skulle opdatere skolesikkerhedsberedskabsplanerne.
Vi gentog det i foråret til forespørgselsdebatten.
Og ja, det er rigtig fint, at det nu er sket et år senere, men det bringer os jo ikke i mål, for voldsmandens veto er der fortsat.
Det, vi også har diskuteret hele vejen igennem, er jo det, der handler om ansvaret for politisk at løfte ansvaret væk fra lærerne, sådan at man som lærer kan føle sig betrygget ved, at det undervisningsmateriale, som staten har udformet, kan bruges og anvendes i undervisningen.
Og jeg er bare nødt til at sige, at nogle af de tal, som vi jo også bragte frem på samrådet for et år siden, var tal fra f.eks. DR Nyheder, der havde lavet en undersøgelse blandt 583 lærere i samfundsfag, hvor 75 svarede, at de var lidt bekymret for deres sikkerhed, og 43 svarede, at de i høj grad var bekymret for deres egen sikkerhed.
Det har vi utallige eksempler på.
Jeg synes, det er trist, at ministeren egentlig ikke vil være med til at løfte ansvaret væk fra lærerne, og derfor er mit spørgsmål, der egentlig er fokuseret på den del: Hvorfor?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-12-10:
Det er det sidste, der er det centrale i den danske skolehistorie.
De har bestemt også lov til at lave temadage, både om Muhammedkrisen og alt det, der følger før og efter.
Det er jo præcis det, den danske skoletradition går ud på, nemlig at man da absolut har lov til det.
Det, der er problemet her, er, at det ikke yder nogen beskyttelse af de lærere, og det er jo det problem, vi forsøger at håndtere, nemlig hvordan vi undgår, at staten bestemmer, hvad der undervises i, for det er stik imod den danske skoletradition, og samtidig kan yde den beskyttelse, der skal til, af lærerne.
Det er ret komplekst at skulle løse, og vi er så startet med at fordoble straffene for dem, der begår den her form for forbrydelser.
Det bringer os ikke i mål, og det er jo derfor, vi lægger op til de andre forhandlinger.
Marie Krarup (DF), 2021-12-10:
Jeg synes, det er at stikke halen mellem benene fra ministerens side, og jeg synes, det er at pålægge lærerne en meget, meget høj risiko i forbindelse med at gennemføre en ordentlig undervisning.
Hvad med sportens dag eller bevægelsesdag, eller hvad den nu hedder, altså den i folkeskolen?
Der har man godt kunnet tage sig sammen til at sige, at her stiller man en dag til rådighed, ligesom man i forbindelse med Operation Dagsværk – jeg er godt klar over, at folk ikke er tvunget til at deltage i det – har givet alle gymnasier lov til at tage den her dag ud til en særlig ting.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-12-10:
Nu er Operation Dagsværk jo et eksempel på noget, der netop ikke er truffet en central beslutning om.
Det er jo det, jeg synes hele tiden er hensynet her.
Jeg vil da ikke afvise, at det er der, vi skal hen, og det er det, jeg prøver at sige.
Jeg synes, vi skal have en drøftelse i Sammen om skolen om, hvordan vi kommer videre med det her.
Det ville også være relevant i det nye forum, vi etablerer i forbindelse med ungdomsuddannelserne.
Det er bare for at sige, at det jo præcis er clashet mellem en skoletradition, hvor man lokalt bestemmer tingene, og hvor lærerne står med den metodefrihed, de har, på den ene side, og så en situation, der tilskriver, at vi fra det politiske systems side går langt tættere ind bag lærerne og hjælper dem med at tackle den situation, som jo udmønter sig enormt rædselsfuldt i Frankrig.
De to ting er bare ikke simple at løse, og det vil sige, at vi har lavet en fordobling af straffene på det her område, og det mener jeg sådan set er et rigtig vigtigt skridt, både i forhold til at få straffet dem, det drejer sig om, og få dem buret inde, men også et spørgsmål om at sige, at det her er komplet uacceptabelt.
Så fordoblingen af straffene er for mig rigtig vigtigt.
Så er der nogle andre redskaber, i forhold til hvordan vi så kommer rundt om det, og der vil jeg da tro, at ordføreren vil spille det her ind i forbindelse med de forhandlinger, og så må vi jo tage en drøftelse om det der.
Marie Krarup (DF), 2021-12-10:
Det er nødvendigt at nedsætte risikoen for den enkelte lærer, der skal undervise i Muhammedkrisen, og det er nødvendigt, at alle børn i Danmark ved noget om Muhammedkrisen, både i folkeskolen og i gymnasiet.
Det kan man gøre på flere måder: Man kan lave en temadag, hvor man viser noget centralt produceret materiale for hele skolen.
Det vil reducere risikoen, og alle vil få den viden, der er nødvendig.
Vi har en fælles sportsdag i oktober, hvor alle er ude at løbe, og vi har Operation Dagsværk i gymnasiet, hvor man tillader venstreorienteret hjernevask af unge mennesker, og det foregår alt sammen på samme dag på året.
Hvorfor kan det ikke lade sig gøre at lave en temadag med undervisning i Muhammedkrisen på samme dag på året?
For så vil man reducere risikoen for alle lærere, og vi undgår, at der er lærere, der enten ikke tør undervise i det eller får hugget hovedet af.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-12-10:
Nu siger ordføreren jo så, at vi allerede drøftede sidste år, at der skulle opdateres beredskabsplaner, og ja, det er så det, vi har gjort.
Det, vi har gjort, er jo netop at opdatere de beredskabsplaner.
Altså, så på en eller måde er der bare ikke en sammenhæng i det, der bliver sagt fra ordførerens side.
Vi har haft drøftelsen her sidste år, og vi har jo så brugt tiden på faktisk at opdatere dem.
Så det er præcis det, der er sket.
Så vil jeg sige, at på emu.dk ligger der jo så også nu, i modsætning til sidste år, materiale om, hvordan man kan tackle at undervise i de her emner.
Jens Joel (S), 2021-12-10:
Jeg er sådan set enig med SF's ordfører i, at det, vi gør med strafskærpelse, beredskabsplaner og mange af de andre ting, er et udtryk for, at det allerede er kørt af sporet.
Jeg synes også, igen med henvisning til det, som Venstres ordfører fremlagde, at den historie og den lærers historie viser, at der på nogle lærerværelser og nogle skoler er en kultur, som måske giver selvcensur, men som måske også giver et gruppepres.
Det kan man da ikke angribe, hvis man ikke også vil tale med de lærere og ledere, som er ansvarlige for den kulturændring, vi har behov for.
Men svaret et ja
, hvis det, hr. Karsten Hønge henviser til, er, at vi herindefra skal turde sige det.
Nu sagde jeg i dag, og det står jeg gerne ved, at jeg er uenig med skoleledernes formand i, at man skal forbyde at undervise i det her.
Det mener jeg ikke er den rigtige vej at gå.
Det synes jeg da også at vi skal have modet til at sige.
Karsten Hønge (SF), 2021-12-10:
Jeg anerkender også fuldstændig hr. Jens Joels pointe, nemlig at det ikke er noget, vi kan gøre noget ved med det her beslutningsforslag, altså lave fuldstændig om på den kultur.
Det er jo fuldstændig indlysende, at det er en massiv udfordring, vi står over for, der grundlæggende handler om, hvilken kultur man eksempelvis har på et lærerværelse, når der en kollega, der tør gøre den slags.
Så det er jeg enig i.
Men hvad kan man så gøre, hvis vi ikke skal vedtage det her beslutningsforslag?
Så ender Socialdemokraterne alligevel bare tilbage ved udgangspunktet, hvor man kun peger på beredskabsplaner og skærpelse af straffen for trusler og her fra talerstolen en tilkendegivelse af, at man understøtter dem.
Men hvad kan man ellers gøre?
Ja, SF mener, at vi skal inddrage Sammen om skolen til at udarbejde det her undervisningsmateriale.
Jeg oplevede ellers fru Lotte Rods ordførertale som en lang opvisning i flugtveje og overspringshandlinger eller det, som vist på moderne jysk hedder whataboutisme, fordi det jo altid er alt mulig andet, det handler om, end det, vi faktisk diskuterer, og derfor vil jeg spørge fru Lotte Rod, så vi da har en chance for at komme ind på sporet af det, der er på dagsordenen, nemlig: Anerkender Radikale Venstre, at Muhammedkrisen er en helt særlig periode i danmarkshistorien?
Anerkender Radikale Venstre, at der er udbredt frygt blandt lærerne, når det kommer til at undervise i det her tema?
Og mener Radikale Venstre, at det er okay, hvis lærere fravælger at undervise i Muhammedkrisen med henvisning til, at det kan støde elevgruppen eller forældregruppen?
Lotte Rod (RV), 2021-12-10:
Jo, det mener jeg der er, og jeg mener, det er meget vigtigt, at vi herindefra sender et signal om, at vi selvfølgelig ønsker, at der bliver undervist i Muhammedkrisen.
Men når jeg bruger så lang tid på at tale om, hvordan vi fører politik, så er det jo, fordi det er det, der skiller.
Altså, det, vi er uenige om i dag, og grunden til, at Radikale Venstre er imod det her beslutningsforslag, er jo, at I ønsker at pålægge skolerne at undervise i noget bestemt ved at putte det ind i kanonlisterne.
Og helt grundlæggende er jeg imod den måde at styre skolen på.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Jamen det er jo dejligt, at den anerkendelse og erkendelse kommer, efter at man lavede et lovindgreb, der vel grundlæggende satte skolen, den danske folkeskole, 10 år tilbage, når det handler om samarbejde, at have fokus på formålet og at have lavet mere end 3.000 bindende mål.
I al respekt brugte den radikale ordfører måske 20 sekunder ud af 5 minutters taletid på at fokusere på det, som debatten i dag egentlig handler om, nemlig lærernes sikkerhed og lærernes undervisningsfrihed, ytringsfrihed og metodefrihed.
Lotte Rod (RV), 2021-12-10:
Jo, det gør det, og derfor indledte jeg også min tale med at sige, at det er fuldstændig uacceptabelt, at der er lærere, der bliver truet.
Men vi er politisk uenige om, hvordan vi når hen til målet, for i Radikale Venstre deler vi ikke den borgerlige opfattelse af, at vi skal styre skolerne med kanonlister.
Det synes jeg er en dårlig idé.
Derfor vil jeg også bare til det første, som fru Ellen Trane Nørby siger, sige: Jeg synes, det er forkert, at vi indførte de snævre mål for undervisningen.
Jeg så ikke dengang, hvad det ville føre til.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Taget i betragtning at Radikale Venstre var regeringsparti, da man lavede et målrettet lovindgreb mod lærerne og efterfølgende indførte mere end 3.000 bindende mål i folkeskolen, så er det jo sådan lidt paradoksalt at skulle høre den radikale ordfører stå og tale om, at De Radikale altid har været garant for metodefriheden i folkeskolen.
Altså, der er aldrig noget, der har været så metodebindende som de langt over 3.000 mål, som Radikale Venstre var med til at indføre, da man sad i regering.
Så jeg vil egentlig bare spørge den radikale ordfører – for jeg synes, at den radikale ordfører fuldstændig undgår at forholde sig til, hvad det egentlig er, beslutningsforslaget handler om, nemlig at sikre undervisningsfriheden, ytringsfriheden og metodefriheden for lærerne derude, og at der i dag er lærere, der udøver selvcensur – af forskellige årsager, som hr. Karsten Hønge også sagde – fordi man er bange for at undervise og bruge sin ytringsfrihed og undervisningsfrihed.
Jeg vil bare høre, om det overhovedet ikke optager Radikale Venstre, at det er tilfældet på mange skoler i Danmark.
Karsten Hønge (SF), 2021-12-10:
Jeg tror, det ville gavne diskussionen meget, hvis hr. Jakob Sølvhøj og Enhedslisten ville forholde sig konkret til det, der skal diskuteres her, i stedet for, at man så her igen bare prøver med det, som jeg tror på moderne dansk hedder whataboutism, hvor man siger: Hvad så med det eller det?
Det er en måde at undgå at tage stilling på.
Det her handler om, at vi på skolerne har en udbredt frygt for at undervise i det her, og at vi ovenikøbet oplever, at der i udlandet bliver begået mord på folk, der underviser i det.
Det gør det her til noget helt særligt.
Og så oplever vi faktisk på den måde et angreb på det helt fundamentale i dansk demokrati, nemlig ytringsfriheden og det, at lærerne skal føle sig trygge i at undervise i det, der er relevant.
Det kan man ikke slippe udenom ved hjælp af alt mulig whataboutism, hvor man spørger: Hvad så med alt mulig andet?
Vi ønsker ikke fra SF's side at gå ind og beslutte, hvad der skal undervises i, og vi ønsker at inddrage lærerne i udarbejdelsen af det her materiale.
Men Muhammedkrisen er noget helt specielt.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-12-10:
Jeg siger slet ikke noget om, at det ikke er et vigtigt tema.
Jeg spørger bare helt stilfærdigt, om det virkelig er SF's opfattelse, at vi her i Folketinget skal træffe beslutning om, hvilke temaer kanonen skal indeholde.
Eller hører jeg nu, at det skal Folketinget aldrig gøre, undtagen lige præcis i den her sag, for der mener vi, at vi vil træffe en folketingsbeslutning om, hvad kanonen skal indeholde?
Karsten Hønge (SF), 2021-12-10:
Nej, det er bestemt ikke SF's opfattelse.
Men det interessante her er, at det virker, som om hr. Jakob Sølvhøj mener, man kan være højt hævet over det og svæve hen over det og lade, som om vi ikke har en helt særlig situation med Muhammedkrisen.
I så fald lever Enhedslisten da i hvert fald i et parallelsamfund.
For Muhammedkrisen er en helt særlig periode, der udtrykker nogle helt særlige konflikter med en række efterfølgende begivenheder, og man kan simpelt hen ikke forstå det danske samfund, hvis man ikke går ind og diskuterer og underviser i Muhammedkrisen – det giver overhovedet ingen mening.
Det, man vil gøre med det her beslutningsforslag, er, at vi lægger materiale frem til lærerne, så der er let og ukompliceret adgang til det, og dermed giver vi udtryk for samfundets opbakning til de lærere, der vil undervise i det og bruge det materiale.
Muhammedkrisen udgør en helt særlig periode, som bragte Danmark ind i verdens brændpunkt, og at påstå, at det bare er et emne på linje med alle mulige andre, vi kunne finde på at stemme om, er løsrevet fra virkeligheden.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-12-10:
Jeg deler helt ordførerens bekymring for, at lærere udsætter sig selv for selvcensur, og for, at nogle lærere kan opleve trusler og chikane.
Det bør vi gøre hvad vi kan for at forhindre og skærme lærerne imod.
Men jeg vil godt høre: Når SF nu stemmer for det her forslag, er det så, fordi det er SF's opfattelse, at det er et folketingsanliggende at beslutte, præcis hvilke historiske temaer der skal undervises i i folkeskolen?
Er det generelt SF's opfattelse, at vi nu skal til at have afstemninger her i salen om, hvilke historiske temaer der skal være indeholdt i kanonen?
Lotte Rod (RV), 2021-12-10:
Ja, ja og nej.
Men anerkender SF, at det da burde komme fra lærerne, i stedet for at det er SF sammen med de borgerlige politikere, som vil pålægge lærerne det?
Mette Thiesen (NB), 2021-12-10:
Vi vil give frihed fra stort set alt andet end lige præcis kanonlisterne eller det, som vi kalder et nationalt curriculum, for selvfølgelig er der noget viden, der er bedre end noget andet viden.
Jeg tror, vi har en meget forskellig opfattelse af, hvad det vil sige at sætte skolerne fri, men den tager jeg meget gerne med ordføreren en dag.
Men jeg er bare nødt til at spørge om det igen, for ordføreren må jo anerkende – det er måske lidt svært, når man kommer fra Radikale Venstre – at der er ført en udlændingepolitik, der gør, at vi står i den situation i dag, hvor lærerne står i frontlinjen med den her kulturkamp: Hvorfor vil Radikale Venstre ikke hjælpe de lærere, støtte dem og sende et klart signal ved at udarbejde nogle undervisningsforløb, de kan bruge?
Lotte Rod (RV), 2021-12-10:
Jeg tager meget gerne en frihedsdiskussion med Nye Borgerlige, for det er da at sætte fri at have været inde og afskaffe de eksisterende nationale test, kigge på elevplanerne, kigge på kvalitetsrapporterne.
Og det, der er det næste skridt for mig, er jo, at vi får sat skolerne fri fra de fælles mål og også fra de lange skoledage, så de bliver kortere.
Det er da frihed.
Fra Radikale Venstres side vil vi også gerne give skolerne fri fra kanonlisterne, fordi vi synes, det er forkert, at politikere, borgerlige politikere, på den måde vil pålægge skolerne at undervise i noget bestemt.
Og hvis Nye Borgerlige ikke mener, det er at pålægge skolerne noget, så kan det være, at I også vil være med til at give frihed fra kanonlisterne.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-10:
Nu kan jeg jo sige det samme, som der faktisk er blevet sagt, og som jeg også har sagt til den socialdemokratiske ordfører tidligere: Altså, det er vel lidt paradoksalt, at det kommer fra Radikale Venstre, der som udgangspunkt altid mener, at de ved bedre end alle andre, og som har været med til at vedtage den her fuldstændig forfejlede skolereform, som netop pålægger skolerne en hel masse, altså at man så kommer ud med nogle floskler om, at nu vil man sætte skolerne fri, men man flytter egentlig bare bureaukrati fra den ene kasse til den anden.
Det, I har fremsat, er jo ikke at sætte skolerne fri.
Altså, lad os nu være ærlige om det.
Bevares, det er et skridt i den rigtige retning, og bevares, det er da også dejligt, at man nu reelt anerkender, at der er behov for at gå den vej, men det er jo ikke det, der de facto sker med jeres forslag.
Men det er bare sådan en sidebemærkning til det.
Der er noget, jeg simpelt hen ikke kan forstå.
Det, ordføreren står og siger, giver simpelt hen ikke nogen mening.
Hvorfor vil Radikale Venstre ikke det?
Lotte Rod (RV), 2021-12-10:
På en måde bekræfter det spørgsmål, som den konservative ordfører stiller, jo egentlig bare mit synspunkt om, at vi virkelig har brug for at diskutere med hinanden, hvordan det er, vi laver politik, og hvad det er for en rolle, vi fremover skal spille som politikere.
Jeg synes, at vi som politikere i årevis, jeg selv inklusive – og derfor er det jo også særlig vigtigt for mig, at vi kommer til at føre politik på en anden måde – har blandet os alt for meget.
Vi har lavet alt for mange regler og styringer af skolen og sat alt for mange mål, og jeg synes, at det ville tjene os godt, hvis vi kunne komme derhen, hvor vi kom til at føre politik på en måde, hvor vi lod ting gro nedefra, i stedet for at komme her i Folketingssalen og fremsætte et beslutningsforslag og pålægge lærerne at undervise i noget bestemt.
Mai Mercado (KF), 2021-12-10:
Det er jo en lidt mærkelig diskussion, for hvis man siger, at man sagtens kan se for sig, at der skal laves undervisningsmateriale centralt, og man sagtens kan se for sig, at historiekanonen skal opdateres – det er jo det, det her forslag går ud på – så kan man bare stemme for forslaget.
Så vil jeg bare sige, at det jo ikke er, fordi vi pålægger skolerne det, men vi pålægger regeringen at lave det materiale, som enhver lærer så kan hente ned, hvis man har lyst.
Det er jo ikke noget, man skal, det er noget, man kan gøre, hvis man føler, at man får en ekstra sikkerhed og en ekstra tryghed ved at bruge materiale, som kommer centralt fra.
Lotte Rod (RV), 2021-12-10:
Jeg mener slet ikke det, som den konservative ordfører siger.
Jeg synes, det er en god idé, at der er undervisningsmateriale.
Mig bekendt findes der også allerede noget, og det kan sagtens være, at det skal videreudvikles og udbygges.
Det kan også sagtens være, at det skal være en del af historiekanonen.
Det, jeg har noget imod – og det er derfor, jeg i min tale bruger så meget tid på at snakke om, hvordan vi er politikere – og det, jeg derfor stemmer nej til i dag, er, at I borgerlige politikere sammen med SF med et beslutningsforslag i Folketinget nu vil pålægge skolerne det her.
Det er da den totalt omvendte proces.
I alt andet, vi har gang i herinde med Sammen om skolen, forsøger vi at finde løsninger i fællesskab, og det betyder, at hvis vi skal gå ned ad den her vej, så synes vi i Radikale Venstre, at det skal gro ud af partnerskabet Sammen om skolen.
Mai Mercado (KF), 2021-12-10:
Jeg synes, det er frisk at kritisere SF, for SF gør jo lige præcis det, at de lader handling følge deres holdning, hvorimod den radikale tilgang bare sådan er den meget klassiske med, at man holder sig for øjnene, og så håber man, at noget går over, og at det er nok bare sådan at komme med nogle politiske signaler.
Men det er jo ikke nok, og det her kommer lige præcis fra lærerne.
Det her kommer fra John Rydahl, formand for Religionslærerforeningen, som jo allerede sidste år i forbindelse med mordet på Samuel Paty sagde: Man bliver nødt til at skabe legitimitet, ved at der er udarbejdet undervisningsmateriale.
Men det ønsker Radikale ikke, fordi man mener, at det bryder med princippet om metodefrihed, hvilket er mig helt uforståeligt, og samtidig ønsker man ikke i den folkeskolereform, man sådan set er en del af, og hvor der er en historiekanon, at opdatere den historiekanon.
Så kan fru Lotte Rod ikke bare en gang til lige komme ind på, præcis hvorfor man ikke vil opdatere historiekanonen, når man selv er en del af folkeskoleforligskredsen, og hvorfor man ikke kan se, at når lærerne selv går ud og siger, at der skal laves undervisningsmateriale, så skal vi facilitere det fra Christiansborgs side?
Lotte Rod (RV), 2021-12-10:
Ja, Radikale Venstre mener, at man skal undervise i det.
Men hvis SF har det synspunkt, at det skal laves i Sammen om Skolen, hvorfor stemmer man så for det her beslutningsforslag?
Hvorfor tager man det så ikke op i Sammen om skolen?
Jeg synes, at hvis vi skal åbne historiekanonen, og det kan der sådan set være ret god grund til – der er jo også rejst andre kritikker af historiekanonen, bl.a. at der jo nærmest ikke er nogen kvinder i den – så skal det da være efter en samlet diskussion i et fagligt miljø.
Det skal da ikke være, fordi vi i Folketinget fremsætter et beslutningsforslag, som putter en ting ind i historiekanonen.