runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2019-04-23:
Tak for ordet.
Og tak for at indkalde til den her debat og for de spændende ordførertaler, der har været.
I maj 2017 aflagde jeg på vegne af Det Udenrigspolitiske Nævn et besøg i Istanbul i Tyrkiet sammen med hr. Holger K. Nielsen.
Jeg vil selvfølgelig ikke lægge hr. Holger K. Nielsen nogen form for ord i munden, men jeg vil dog sige, at mit indtryk fra de samtaler og erfaringsudvekslinger, vi havde undervejs på turen, var, at der er en ret bred enighed i Folketinget om, at situationen i Tyrkiet er rigtig, rigtig alvorlig, og der er også en ret bred enighed om, hvad kritikpunkterne er.
Jeg synes selv, at det på mange måder var nedslående at se den måde, som Tyrkiet udvikler sig væk fra at være et demokratisk land på.
Men en af de ting, der gjorde et rigtig stort indtryk på mig, var essensen af, hvad en række af de prodemokratiske organisationer og enkeltpersoner, som vi talte med, sagde.
Hvis man skal koge det ned til en essens, sagde de jo til os, der repræsenterede det danske Folketing, at vi jo ikke bare kan lade solen gå ned over Tyrkiet.
Og det er jo det, der sådan set afspejler kompleksiteten.
Vi har en autokratisk regeringen, som der er al mulig grund til at kritisere, en splittet befolkning og et land, der ikke kan ignoreres.
Det gør jo hele situationen meget, meget kompliceret.
Endnu mere kompliceret bliver situationen selvfølgelig af den i virkeligheden helt uhørte idé, som man godt kunne gøre til genstand for en selvstændig debat, nemlig Erdogans idé om, at han på en eller en måde er statsoverhoved for alle etniske tyrkere, uanset hvor de i øvrigt befinder sig – om de så spiller på det tyske fodboldlandshold.
Tyrkiet udvikler sig i forhold til grundlæggende rettigheder rigtig, rigtig uheldigt.
Der er fængslinger på mere end tvivlsomt grundlag – det er noget, som er svært at se stiltiende på, og det gør vi heller ikke.
Vi fastholder jo et pres bilateralt.
Vi gør det i EU-sammenhæng og i de forskellige internationale fora, hvor vi færdes, så vi forhåbentlig kan få løsladt politisk fængslede personer hurtigst muligt.
Men på længere sigt gælder det jo selvfølgelig også om at få Tyrkiet tilbage, forhåbentlig, på en mere fornuftig bane, sådan at netop de her demokratisk sindede mennesker med deres visioner for Tyrkiet også kan blive bevaret og udvikle sig i en bedre retning.
Vi er glade for debatten og bakker selvfølgelig op om forslaget til vedtagelse, som blev læst op af hr. Claus Kvist Hansen.
Tak for ordet.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-04-23:
Vi har en regering – ikke bare nu, forhåbentligvis også efter valget – som jo har lagt et konkret forslag frem, og det er jo normen herinde, at det så er det, man forhandler ud fra.
Og igen: Jeg håber på, at der vil være et fuldstændig enigt Folketing, som bakker op omkring det her.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-23:
Det kalder jo så på et spørgsmål
: Hvis det kun er nuancer, hvorfor laver man så sit eget?
Det andet lå der jo.
Det kunne man jo forholde sig til, og så kunne man enten sige, at det ville man godt være med på, og så havde det været et enigt Folketing, der havde fremsat det, eller sige, at de der to-tre nuancer virkelig skulle laves om, og så var de sikkert blevet lavet om, og så havde det været et enigt Folketing bag.
Altså, hvad er grunden?
Er det sådan en slags magtfuldkommenhed, eller er der nogle mere alvorlige ting end bare nogle nuancer?
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-04-23:
Jeg synes, det er nuancer, og derfor håber jeg jo også, at når vi kommer til selve afstemningen, at vi så også kan være enige om det, som regeringen har foreslået, for det vil være det, der kommer til afstemning først.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-23:
Det er bare et enkelt spørgsmål.
Jeg håber virkelig også, at vi kan fortsætte det samarbejde, der har været i Folketinget, om at være opmærksom på det her med udgangspunkt i de delegationer, der arbejder med det her spørgsmål, bl.a. ved at tage til Tyrkiet og holde fokus på det.
Så al respekt for det.
Et enkelt spørgsmål: Der ligger jo to forslag til vedtagelse.
Regeringssiden har haft mulighed for at se vores forslag til vedtagelse før.
Det har vi sendt.
Vi har ikke set regeringssidens forslag til vedtagelse.
Det har vi af en eller anden grund ikke fået tilsendt.
Men kunne ordføreren måske bare sige to ord om, hvor man opfatter forskellen er på de to udtalelser?
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-04-23:
Tak for det.
Jeg vil prøve at fortrænge navnemikset, men det går nok.
I den praktiske verden ser ting jo nogle gange andre anderledes ud, end vi ville ønske i en ideel verden.
Tyrkiet er en del af NATO nu, og hvad angår, om der skal trækkes en streg i sandet på et tidspunkt, så tror jeg måske nok, det kan komme, men det er næppe Dansk Folkeparti, og det er måske endda næppe Folketinget, der kommer til at trække den streg i sandet.
Jeg hedder i øvrigt Hansen og ikke Kjær til efternavn.
Som jeg vist også fik flettet ind, da jeg talte om Tyrkiets rolle i NATO, så er det jo sådan, at det ikke er alle venner og samarbejdspartnere, man har i et strategisk fællesskab, som nødvendigvis er gode venner.
Nu har Tyrkiet jo den geografiske position og den nøglerolle i forhold til Mellemøsten, som de nu engang har, og i den ideelle verden så Dansk Folkeparti gerne, at Tyrkiet befandt sig et andet sted end i NATO, men i den reelle verden mener vi jo altså at det er bedre at have Tyrkiet med under NATO-paraplyen end udenfor, ingen tvivl om det.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-23:
Dansk Folkepartis ordfører siger, at Tyrkiet bevæger sig i islamistisk retning – det kan man vist roligt sige; det er der jo rigtig mange eksempler på.
Vi har jo også set, hvordan man direkte har givet adgang til, at islamistiske terrorister kunne gå ind i Syrien fra Tyrkiet og angribe de kurdiske styrker i Kobane.
Så den islamistiske udvikling i Tyrkiet er jo fuldstændig åbenlys.
Men nu nævner hr. Claus Kvist Kjær selv spørgsmålet om EU, og derfor kunne jeg godt tænke mig lige at benytte lejligheden til at høre, om Dansk Folkepartis kritik af Tyrkiet går så vidt, at det også omhandler medlemskabet af NATO, eller om man trods alt ikke er så kritisk over for Tyrkiet, at man mener, at deres NATO-medlemskab skal bringes til ophør.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-23:
Men jeg vil bare spørge, om hr. Henrik Dahl ikke vil bekræfte, at da den amerikanske regering trak det økonomiske kort over for Tyrkiet, kom der gang i sagerne, og der skete der en øjeblikkelig løsladelse af den person, som var på tale.
Henrik Dahl (LA), 2019-04-23:
Det, jeg siger nu, siger jeg ikke for at være polemisk, men jeg ved ikke, om der er en korrelation eller en kausalitet her.
Jeg ved ikke, hvad der eventuelt også kan være blevet sagt uden for journalisters hørevidde ud over de her økonomiske tiltag.
Louise Schack Elholm (V), 2019-04-23:
Tak for ordet.
Som de to foregående ordførere var inde på, er det en række forskellige elementer, som det her lovforslag består af, og man kan godt nogle gange undre sig, men det skyldes simpelt hen, at der er så mange lovforslag på skatteområdet, at man er nødt til at samle nogle af dem i nogle større lovforslag.
Men som de tidligere ordførere har nævnt, kan det også samles i tre grupperinger med de elementer, der er tale om her.
Det ene element målretter sig mod at gøre det lettere at sælge eller videredonere varer til velgørende organisationer.
Det drejer sig om, at man lemper punktafgifter, som der er pålagt f.eks. slik, chokolade og kaffe og sådan noget, og det betyder, at hvis varen sælges billigt til en velgørende organisation, som er på den her § 8 A-liste, kan organisationen få godtgjort punktafgifterne.
Det er rigtigt, at det kunne være dejligt, hvis vi så bare kunne sige, at det også bare lige gjaldt momsen, men det kan vi desværre ikke.
Vi er omfattet af en regulering, der gør, at man skal indkræve moms.
Men man kan vælge at donere varerne for et lille beløb, og så bliver man kun momset af det beløb, som man giver det væk for, altså et symbolsk beløb.
Så derfor vil man ikke være tvunget til at gøre det for den oprindelige værdi, men for det, som man donerer det videre til.
Så det er jo en mulighed, der er på nuværende tidspunkt, og som jeg synes er rigtig positiv.
Og med den her lempelse i forhold til de her punktafgifter synes vi sådan set, at det er en rigtig god håndsrækning at give med henblik på at undgå madspild.
Så det er så langt, vi kan komme på nuværende tidspunkt, og det synes jeg sådan set er rigtig, rigtig positivt.
Den anden del af lovforslaget omhandler, som de tidligere ordførere også nævnte, EU's momsdirektiv.
Det handler både om konsignationslagre, kædehandel og bekæmpelse af momssvig ved EU-handlel, og det er jo nogle forskellige måder, hvorpå man prøver at stramme op på reglerne, så vi undgår, at der bliver snydt med momsen mellem EU-lande og kreative virksomheder.
Så det synes vi er rigtig, rigtig positivt.
Den sidste del, man kan snakke om, er den del, der handler om opstramning i forhold til eksportgodtgørelsen for biler.
Ganske rigtigt har der jo i et stykke tid været fokus på, at der har været et problem med eksportgodtgørelsen for biler, og efter at Rigsrevisionen kom med deres rapport, indkaldte skatteministeren til forhandlinger med alle Folketingets partier, og jeg er rigtig glad for, at alle partierne vil være med til at stramme op på de her regler, så vi forhåbentlig kan sikre, at der ikke begås snyd som hidtil.
Så tak for samarbejdet omkring det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-04-23:
Nu håber jeg, at det er den rigtige tale, jeg har fået med herop.
Om ikke andet bliver det noget rod, hvis jeg under et senere lovforslag skal henvise til den første tale under det her lovforslag, og det kan så blive noget værre noget.
Så jeg tror, jeg holder mig til det, jeg vil sige nu.
Som nævnt indeholder det her lovforslag flere delelementer.
Det første, jeg vil nævne, er det omkring godtgørelse af afgifter, hvis varer gives til velgørenhed, som jo virker fornuftigt nok.
Hvis man f.eks. donerer noget chokolade eller noget kaffe til en kasse med julehjælp eller kaffe til herberger eller varmestuer, er det lavet sådan, at man kan få godtgjort nogle af sine afgifter, hvis man ikke inden har modtaget betaling for varerne.
Det synes vi endda ville være ganske fornuftigt, fordi det er med til at give et incitament til, at man donerer varerne væk i stedet for at smide dem i skraldespanden, hvis de f.eks. er tæt på en udløbsdato eller andre ting.
Med de to fordele og ulemper opvejet mod hinanden synes vi stadig væk, at det er en ganske fornuftig idé, at vi giver et større incitament til, at man nu kan vælge at donere nogle gode varer til gode formål.
Et andet element er implementering af det nye momsdirektiv, som bl.a. skal gøre det sværere at snyde med moms ved EU-handel.
Det er jo et område, vi har set der har været rigtig meget svindel med over mange år.
Jeg tror ikke, det her løser helt op for det, men det er trods alt nogle små justeringer, som gør, at der er en lidt mindre chance for, at der bliver svindlet massivt med moms henover EU-grænserne.
Så er der udmøntningen af aftalen på motorområdet, som vi jo indgik, på baggrund af at der bl.a. kom en meget kritisk rapport fra Rigsrevisionen, som jo viste, at man i SKAT havde vidst i 3 år, at der blev snydt massivt på det her område.
Jeg synes faktisk, det er ret så kritisabelt, at man har vidst det i så lang tid uden at agere på det, men da rapporten så kom frem og der også havde været noget pressedækning på det, valgte vi så i et enigt Folketing, som jo trods alt også er positivt, at reagere på det og afskaffe den her selvanmelderordning, og vi har så sat nogle andre initiativer i gang.
Noget af aftalen bliver så udmøntet her, bl.a. ved at vi afskaffer den her godtgørelse på 400 kr., hvis man bliver indkaldt til syn med sit køretøj.
Det er i det hele taget lidt specielt, at vi giver folk penge for at komme til kontrol, hvis de bliver udtrukket.
Det gør man jo ikke på mange andre områder.
Hvis man f.eks. bliver tvunget ud til kontrol på punktafgifter i en slikbutik eller andet, får man jo ikke penge for at blive kontrolleret.
Men alt i alt er der gode tiltag i det her lovforslag, som Dansk Folkeparti kan støtte.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-04-23:
Først og fremmest tak til udenrigsministeren.
Jeg er meget enig i det, der bliver sagt.
Det er jo sådan, at antallet af politiske fanger i Tyrkiet aldrig har været større end under Erdogans islamistiske regime.
Enhver kritiker eller modstander af hans regime risikerer ikke kun voldsomme personlige konsekvenser, men også konsekvenser for ens familie og de nærmeste.
Tyrkiet er således blevet verdens største fængsel for journalister.
De har endda overhalet Kina på det område.
Flere journalister har endda fået livstidsfængselsdomme.
Det kan være for at bruge forkerte ord eller kritisere Erdogan personligt.
Selv satiretegnere bliver sat i fængsel.
Det er både politikere i den tyrkiske sekulære opposition og den kurdiske opposition, der bliver jagtet, og demokratisk valgte borgmestre, byrådsmedlemmer, fagforeningsfolk og andre, der blander sig i den politiske debat, risikerer fængsel med absurde anklager.
Forleden blev lederen af Tyrkiets opposition, Kiliçdaroglu, overfaldet fysisk i Ankara.
Erdogans forfølgelser gælder ikke kun politiske modstandere, men også Tyrkiets store alevittiske mindretal, hvis rettigheder begrænses, og som oplever en voksende form for chikane og forskellige former for forfølgelse.
Men Erdogans fangarme når også til Danmark.
Vi ved, at der helt officielt er en stikkerlinje, vi ved, hvordan danske statsborgere bliver udspioneret af Erdogan.
Der er folk, der ikke kan komme til Tyrkiet, folk, der bliver stoppet og i visse tilfælde også fængslet, som ikke kan komme ind eller ikke kan komme ud af Tyrkiet. Vi har ligeledes oplevet, hvordan tyske komikere ønskes udleveret til Tyrkiet.
Så det er noget, der foregår i hele Europa.
Erdogans fangarme er altså ikke kun begrænset til, hvad der foregår i Tyrkiet.
Vi skylder derfor vores fængslede kollegaer, demokratisk valgte kollegaer, at sige fra over for Tyrkiet, og vi skylder alle de modige mænd og kvinder, der hver dag prøver at gøre en forskel i Tyrkiet i kampen for frihed og demokrati, ikke at glemme dem.
Jeg skal på vegne af Socialdemokratiet, Enhedslisten, Alternativet, Det Radikale Venstre og SF oplæse og fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget udtrykker bekymring for det stigende antal politiske fanger i Tyrkiet.
Folketinget udtrykker særlig bekymring over alle de fængslede parlamentarikere og borgmestre, som blot i ord har givet udtryk for deres politiske overbevisning.
Valgte parlamentarikeres plads er ikke i et fængsel, men i parlamentet.
Alle fængslede politikere for de to oppositionspartier HDP og CHP må løslades øjeblikkeligt.
Folketinget udtrykker også bekymring over de forhold og den isolation, som mange fanger afsoner deres domme under i de tyrkiske fængsler.
Isolering af fanger og årelange forhindringer fra at få besøg af familie og advokater er i strid med menneskerettighederne og må fjernes.
Folketinget noterer sig de igangværende og omfattende protester mod den manglende retssikkerhed og fangernes dårlige vilkår.
Derfor opfordrer Folketinget de tyrkiske myndigheder til hurtigt at finde en løsning, så flere dødsfald kan undgås«.
Anders Samuelsen (LA), 2019-04-23:
Jeg vil blot kort sige tak for en god debat – en debat, som jo viser, at der er et meget bredt flertal i Folketinget, som dækker os alle sammen, som er enig i, at der skal være et kritisk syn på det, der foregår i Tyrkiet.
Der er lidt nuancer, i forhold til om det var en god idé eller ikke en god idé at sende det klare signal til Tyrkiet om, at vi ikke ønsker, at de bliver medlem af EU, fordi de er gået for langt i den forkerte retning.
Det respekterer jeg selvfølgelig.
Der kan argumenteres både den ene og den anden vej.
Jeg synes, at det er med til at sende et signal om, at der faktisk er lande, som også er villige til at handle på den bevægelse, som så helt klart er i den forkerte retning, og det kan være rigtig, rigtig vigtigt, i forhold til at vi med den kritik, som vi kommer med, ikke bare bliver ignoreret fra Tyrkiet side.
Men endnu en gang tak for en god debat.
Naser Khader (KF), 2019-04-23:
Tak til forespørgerne for den her vigtige debat.
Jeg synes, at det er vigtigt, at vi indimellem drøfter Danmarks udenrigspolitik, hvordan vi som land stiller os på den internationale scene.
Det er i hvert fald et af de områder, hvor bred politisk enighed, som inddrages, er vigtig.
Herhjemme står vi snart over for et folketingsvalg, og når man ser på Tyrkiet, bliver man mindet om at sætte pris på det danske demokrati, et demokrati, hvor man ikke fængsler sine politiske modstandere, hvor militæret ikke opererer ud fra egne interesser, men efter den valgte regerings og i den sidste ende folkets, og hvor man ikke fyrer dommere og anklagere eller fængsler oppositionsfolk efter forgodtbefindende.
Så der er grund til at sætte pris på det danske demokrati og vores retsprincipper.
Efter det såkaldte kup i 2016 har Erdogan virkelig vist sit sande islamistiske ansigt.
Erdogan har også smadret den tyrkiske model, der ellers blev brugt som et godt eksempel på brobygning imellem øst og vest.
Landet har været nøglen til at skabe sammenhæng mellem Mellemøsten og Europa og også til at forene moderne idealer som menneskerettigheder og demokrati og retsprincipper med respekten for forskellige kulturer og traditioner.
Det er slut nu, så der er al mulig grund til at tage afstand fra den udvikling.
Derfor mener jeg også, at det er vigtigt, at Danmark siger klart og tydeligt fra over for Erdogan.
Både politisk og på embedsmandsniveau skal vi sige fra.
Det er vigtigt, at vi fortsat følger retssagerne mod fængslede politiske modstandere og forkæmpere for menneskerettigheder, både via vores eget diplomati i Tyrkiet og på EU-niveau.
Her skal vi benytte hver en lejlighed til at udtrykke kritik og lægge pres.
EU spiller selvfølgelig en vigtig rolle her, for Danmark kan ikke gøre det alene.
EU bør ikke forhandle videre med Tyrkiet om optagelse i EU.
Det kan de godt glemme i vores levetid.
Det er meningsløst og sender et helt forkert signal.
Det er glædeligt, at Danmark er en af de mest markante stemmer i EU i den debat.
Danmark skal fortsætte med at være initiativrig, når det kommer til kritik af Erdogan, som når regeringen har presset på for, at EU eksempelvis kritiserer behandlingen af fanger i tyrkiske fængsler og fængslinger på et mildt sagt tvivlsomt grundlag.
Danmarks udenrigspolitiske tilgang bør være at kæmpe for basale menneskerettigheder, for demokrati og for retsprincipper alle steder, hvor vi kan komme til det.
Helt basalt, jo flere demokratier i verden, jo mere fred og fordragelighed.
Når alt det er sagt, vil jeg afslutte med at sige, at vi i Det Konservative Folkeparti støtter regeringens fremragende forslag til vedtagelse.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-04-23:
Der er sagt mange gode ting af kollegaerne på talerstolen under den her debat, og det er et udtryk for, at der er en bred kritik her i Folketinget af den tyrkiske udvikling.
Det synes jeg er vigtigt at få kommunikeret ud til omverdenen, også til de mange mennesker i Tyrkiet, som er i opposition til Erdogan, altså at et enigt Folketing står bag den kritik af Erdogans autokratiske regime, som de mennesker bekæmper.
Det er vigtigt.
Jeg er også enig med udenrigsministeren og de andre, der har sagt, at Tyrkiet er et vigtigt land, som vi selvfølgelig skal forholde os til og have
et, hvad jeg vil kalde fornuftsbetonet forhold til.
Jeg synes så i den sammenhæng ikke, det er særlig fornuftigt, at den danske regering har sagt, at man vil afbryde alle forhandlinger om EU-medlemskab med Tyrkiet – det synes jeg er ret ufornuftigt.
Jeg synes, det er langt mere fornuftigt at sige, som vi har sagt, og som andre også har sagt, at man skal suspendere forhandlingerne midlertidigt, indtil der er kommet demokratiske forbedringer i Tyrkiet.
Det er vigtigt, at vi hele tiden forsøger at få en klemme på den tyrkiske regering, også fordi det er sådan, at selv om Erdogan sidder hårdt på magten, har han jo ikke hele magten.
Der er faktisk en demokratisk opposition, som har vist sig ganske stærk i en lang række tilfælde.
Ved lokalvalgene her for nylig stod oppositionen til Erdogan og AKP jo langt stærkere, end Erdogan havde regnet med – så meget, at han muligvis kan fastholde borgmesterposten i Istanbul ved ikke sådan helt fine tricks.
Vi håber naturligvis, at alt vil gå rigtigt for sig.
Men i hvert fald viste der sig jo at være en meget, meget kraftig opposition, en stor styrke i oppositionen ved lokalvalgene.
Med andre ord er det jo ikke et entydigt billede af et land, der er styret af en diktator.
Det er et autokratisk regime, og han forsøger at køre så langt som muligt – at ændre grundloven, at bruge sine beføjelser til at sætte politikere ud af spillet, som han er imod.
Og derfor er det vigtigt, at vi her i Folketinget lokaliserer de handlinger og ligesom udviser solidaritet med de kollegaer, som er sat i fængsel i Tyrkiet – at vi er solidariske med dem, at de ved, at de i det mindste i det danske Folketing har nogle mennesker, nogle kollegaer, som protesterer imod den situation, som de er sat i.
Derfor er det jo vigtigt, at vi vedtager et forslag til vedtagelse under den her debat.
Jeg synes også, det er mærkeligt, at der er kommet to – de er næsten ens.
Men som sagt er det centrale jo, at et enigt Folketing udtrykker en kraftig kritik af den måde, Tyrkiet udvikler sig på, en kraftig kritik af Erdogans politiske undertrykkelse af oppositionen og en solidaritet med de parlamentarikere, de kollegaer, som er fængslet i Tyrkiet.
Tak for det.
Martin Lidegaard (RV), 2019-04-23:
Jeg tror nu nok, at hvis man spørger generelt i Tyrkiet, er det ikke deres opfattelse, at det er det samme at være fuldgyldigt medlem som at have den stilling i EU, man kan sige man har i dag.
Der er jo som bekendt, og som hr. Søren Søndergaard ved alt om, et meget stærkt politisk ønske i Tyrkiet om at blive fuldgyldigt medlem af EU.
Det er ikke kun, fordi det giver politisk indflydelse på den retning, EU tager, men selvfølgelig også, fordi der er nogle fordele forbundet med et fuldt medlemskab, som der ikke er med det i dag.
Men hele EU-konstruktionen og grunden til, at den er så genial – og det glæder virkelig mit hjerte, at hr. Søren Søndergaard også ser det – er, at man jo trinvis kan opbygge styrken i samarbejdet, også handelspolitisk, i EU, afhængigt af hvordan man synes det går, om jeg så må sige, og afhængigt af hvor langt man på de helt konkrete områder er villige til at gå i Tyrkiet.
Og ja, det er et redskab, som jeg synes man med fordel i mange sammenhænge kan anvende og også i denne.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-23:
Jeg vil godt sige, at jeg synes, det var virkelig interessant, at hr. Martin Lidegaard rejste det der spørgsmål om EU, og hvor afhængig Tyrkiet er af EU.
Både den gamle aftale og nuværende gældende toldunionsaftale og en eventuel nyrevideret toldunionsaftale om forholdet mellem EU og Tyrkiet gør jo reelt Tyrkiet til et medlemsland i EU.
De har ikke stemmeret osv., men de har jo en lang række af de fordele, som man normalt siger er forbundet med EU-medlemskabet.
Derfor synes jeg, det er interessant, når hr. Martin Lidegaard rejser spørgsmålet om, hvorvidt det på et tidspunkt kunne være muligt at bruge den position, som EU har over for Tyrkiet, til at presse på for forbedringer og dermed understøtte den store del af den tyrkiske befolkning, som ønsker forandringer.
Så det ville jeg bare lige kvittere for.