runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Bonnesen (KF), 2024-11-27:
Tak for talen.
I forrige valgperiode var der en socialdemokratisk erhvervsminister, Simon Kollerup – emnet her er jo flyttet lidt frem og tilbage mellem erhvervsområdet og energiområdet – og i den periode skulle man nedsætte en arbejdsgruppe, der så skulle komme med anbefalinger til at løse problemet.
Har Socialdemokratiet ikke haft fokus på det her, eller har det ikke ligget øverst i bunken, siden der ikke er sket noget i partiet på området?
Jesper Petersen (S), 2024-11-27:
Jeg synes, Konservative gør ret i at sætte fokus på problemet med virksomheder på elmarkedet, der fusker og presser og snyder forbrugerne, og som misinformerer eller på andre måder ikke opfører sig ordentligt.
I dag har jeg fået endnu et at se, efter at nogle har læst det indlæg, som jeg og andre har i Avisen Danmark i dag.
Fru Helle Bonnesen gav selv flere eksempler i sin begrundelse for forslaget tidligere.
Ministeren formulerede det sådan, at elmarkedet har tiltrukket nogle kyniske lykkeriddere.
Det var vist udtrykket.
Dem skal vi have ud af markedet igen og altså ud af danskernes elforsyning.
Socialdemokratiet mener, at vi skal styrke forbrugerbeskyttelsen og skærpe straffene over for de elhandlere, der træder ved siden af, og hvoraf en del jo aldrig skulle have været inde på markedet.
Hvor store problemerne er, og at der i det hele taget er behov for mere gennemsigtighed, synes jeg også illustreres godt af den test og det arbejde, Forbrugerrådet Tænk har lavet, som der også refereres til i beslutningsforslaget.
Det viser, at det ser rigtig skidt ud på det her marked, og rigtig mange aktører dumper simpelt hen i den tekst, som er blevet gennemført.
Jeg tror heller ikke, at nogen overhovedet får det kvalitetsprædikat at være bedst i test, som man ellers ser for andre produkter.
Så det er ikke godt.
Forslaget her er såmænd sympatisk, men som ministeren var inde på, er der bl.a. det problem, at forslaget kæder de ønskede tiltag sammen med Folketingets vedtagelse af elmarkedsdirektivet.
Det er ikke praktisk muligt at gøre det på en ordentlig måde, fordi det jo skal træde i kraft her den 1. januar.
Som ministeren redegjorde for, arbejder regeringen på et udspil, der også vil komme noget bredere rundt om problemerne end det, der ligger i Konservatives forslag her.
Ministeren er i den dialog med branchen og Forbrugerrådet Tænk, som Konservative efterspørger med forslaget.
Så jeg vil henholde mig til ministerens redegørelse og den udveksling, der har været, og bare konstatere, at det jo er godt, hvis vi kan samles om forbedringer og opstramninger på det her område.
Vi er fra vores side også utålmodige.
Ministeren kunne ikke sådan sætte et ugenummer på, som det blev sagt for et øjeblik siden, men jeg hører dog alligevel, at det er noget, der ikke vil gå alt for længe med.
Det synes jeg er godt, og vi vil se frem til, at vi hurtigst muligt kan få lavet indgreb og tiltag her.
Som sagt kan vi ikke stemme for forslaget, men vi håber, at vi kan få en bred tilslutning til en række initiativer i det nye år, og jo før, jo bedre.
Lars Aagaard (M), 2024-11-27:
Altså, vi arbejder på pakken.
Jeg vil være lidt påpasselig med at sætte et bestemt ugenummer eller en bestemt måned på, hvornår vi lægger den frem.
Jeg har kun været minister i 2 år, men jeg har dog op til flere gange oplevet, at når man for alvor kommer ned i nogle sager, kan der også opstå nogle faglige problemstillinger i det, som skal afdækkes.
F.eks. kan der være nogle juridiske problemer i anden lovgivning, der gør, at det, vi forestiller os vi vil gøre, ikke kan lade sig gøre.
Der kan også være nogle administrative omkostninger og andet, som skal tages med i det.
Men det er min klare intention, at vi meget snart skal drøfte pakken, og det ligger klart inden for den tidshorisont, jeg arbejder med, at vi i det omfang, vi kan lave en aftale, kan gøre det, betydeligt før vi går på sommerferie.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-11-27:
Det lyder jo igen vældig interessant, men er det sådan, at vi kan forhandle f.eks. inden sommerferien?
De problemstillinger, som rejses af Konservative i det her lovforslag, er jo relevante, og det hører jeg egentlig også ministeren sige.
Hvis nu vi kunne komme lidt tættere på et tidspunkt, kunne det være, at vi måske også kunne blive enige om at lande det her i en beretning i udvalget eller noget, men det forudsætter jo, at vi får en sikkerhed for, at drøftelserne er nært forestående.
Lars Aagaard (M), 2024-11-27:
Jeg ved ikke, om spørgeren erindrer, at vi havde et folketingsvalg, og at den her regering tiltrådte for 2 år siden.
Det, jeg til gengæld kan jeg sige, er, at jeg som minister bad mit ministerium om at gå i dialog med Forbrugerrådet Tænk og branchen for mange måneder siden med henblik på at forberede en samlet pakke til, hvordan vi kan få et bedre elmarked.
Det er en pakke, som vil indeholde flere elementer end det, der fremgår af beslutningsforslaget.
Jeg håber sådan set, at det, vi i stedet for det her lidt polemiske spørgsmål kan bruge kræfterne på, når pakken er der, er sammen at hjælpes ad med at føre det ud i virkeligheden og glæde os over det.
Helle Bonnesen (KF), 2024-11-27:
Det er fuldstændig rigtigt, at der har været et folketingsvalg, men jeg tror ikke, at forbrugerne og alle dem, der betaler regningerne rundtomkring i landet, kigger på deres store regninger fyldt med snyd og tænker: Nå, det er, fordi der har været et folketingsvalg; så kan jeg jo godt betale.
Jeg tror faktisk, vi er her for at skulle varetage forbrugernes interesser.
I forhold til det med processen lovede ministeren i maj, at der var en ny lovpakke på vej, og nu er nyheden, at vi skal vente til næste år.
Så hvor stor tror ministeren at danskernes tålmodighed er?
Jeg synes jo, at det var interessant, at ministeren dvælede ved ordet proces.
Vi fejrer næsten 3-årsdagen for det sidste beslutningsforslag, vi havde om regulering af elselskaber, og som bl.a. var baseret på eksterne organisationers input.
Så hvis det er 3 år siden, at vi startede, hvorfor er der så ikke sket noget endnu?
Der burde have været tid nok til processen.
Lars Aagaard (M), 2024-11-27:
Jeg tror da, at danskerne glæder sig over, at der er en minister, der tager ansvar for at forberede en pakke og også går grundigt til værks.
Hvis pakken skal virke, kan det involvere lovændringer.
Det skal testes igennem, om vi støder ind i uventede forhindringer.
Der kan være administrative og andre lovgivningsmæssige forhindringer.
Det skal også give de rette incitamenter i markedet.
Det skal igennem en analyseproces, hvor man selvfølgelig skal kigge på det.
Ethvert problem har flere løsninger – hvad er den optimale?
Så jeg tror sådan set, at danskerne sætter pris på, at der er kvalitet i det arbejde, vi laver.
Det føler jeg mig fuldt overbevist om, og jeg glæder mig til at lægge pakken frem og gennemarbejde den med Folketingets partier.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-11-27:
Tak for talen.
Jeg synes, det, ministeren siger her, er vældig interessant.
Det er jo en enormt relevant debat, vi har, og jeg vil i øvrigt rose De Konservative for forslaget.
Men når nu ministeren varsler en pakke eller et udspil, kunne han måske lokkes til at sætte lidt ord på, hvornår vi så kan forvente at det kommer.
Jeg hørte det, som om ministeren stiller Folketinget nogle drøftelser i udsigt.
Kunne vi komme lidt tættere på, hvornår de drøftelser skal ligge?
Det må ministeren jo have et overblik over i forhold til regeringens lovarbejde og andet.
Lars Aagaard (M), 2024-11-27:
Min forventning vil være, at vi skal drøfte pakken, når vi kommer ind i det nye år, og så vil der selvfølgelig være noget af det, der er i pakken, der kræver lovændringer.
Det vil så gennemgå den naturlige proces, der er for lovændringer.
Lovforslaget skal udarbejdes, det skal i høring og fremsættes osv.
Så der vil være den almindelige tidsplan for det, det kræver lovændring.
Der vil muligvis også være nogle elementer i det, som kan håndteres uden lovgivning, og dem vil vi så kunne implementere hurtigere.
Kim Valentin (V), 2024-11-28:
For lidt siden hørte vi jo Enhedslisten pege fingre ad topdirektøren.
Nu skal jeg så høre, at der bliver peget fingre ad akademikere og papirnussere, og hvad der ellers er derude.
Det handler om, at vi skal lave et retfærdigt pensionssystem.
Det handler om, at vi skal have nogle, der er nedslidte, til at gå på pension lidt før, og have dem, som ikke er nedslidte, og som har en længere levealder, til faktisk at arbejde lidt længere.
Kan vi ikke få den talemåde i stedet for at pege fingre?
Nick Zimmermann (DF), 2024-11-28:
Jeg mener absolut ikke, at jeg peger fingre ad nogen som helst.
Jeg forholder mig bare til den virkelighed, der er, og virkeligheden er, at der er nogle mennesker i Danmark, der har nogle rigtig gode arbejdsforhold; nogle, der sidder på kontorerne; dem, der har det godt, dem, der sidder inde i varmen, dem ude i kommunerne, der får der kæmpestore fratrædelsesordninger, når de siger op.
Og så findes der folk som mine gamle kolleger, folk ud på lageret, folk, der drøner rundt i gaffeltrucks.
De har bare ikke de samme muligheder, hvis de bliver syge, eller hvis de får ondt i knæet, eller hvis de får ondt i skulderen eller ryggen, til selv at trække sig ud af arbejdsmarkedet, fordi økonomien ganske enkelt ikke er til det.
Derfor vil der jo i fremtiden blive flere og flere, der har en akademisk baggrund, der sådan set bare kan trække sig ud af arbejdsmarkedet, når de vil.
Men hvad så med dem, der ikke kan det?
Dem med en håndværksfaglig baggrund, sosu'en og mine gamle kolleger har ikke den mulighed, og derfor er det et urimeligt pensionssystem, vi har i dag, og det bliver vi da nødt til at gøre noget ved.
Kim Valentin (V), 2024-11-28:
Ja, vi skal gøre noget ved begge dele.
Selvfølgelig skal vi gøre noget ved begge dele.
Det er jo det, jeg prøver at sige.
Det nytter ikke noget, at vi kun gør noget ved den ene del af det her.
Så vil jeg bare anmode om, at vi også husker på, at man faktisk også kan blive nedslidt af ikke at røre sig.
Det er ikke kun dem, der rører sig rigtig meget og går rundt og bruger deres knæ, arme og ben; man kan blive nedslidt i hovedet, men også forfalde som menneske, hvis man ikke rører sig.
Det er også en problemstilling, som vi skal tage med ind i det her.
Det er det hele, det gælder.
Nick Zimmermann (DF), 2024-11-28:
Selvfølgelig er der folk, der er papirnussere og skrankepaver, der kan blive nedslidt.
Det er der da slet ingen tvivl om.
Men det er jo i virkeligheden en forfærdelig udvikling, der er i gang i Danmark.
Før i tiden var der jobs, der blev besat af hk'ere, socialrådgivere, pædagoger og sygeplejersker, f.eks. en ganske almindelig socialrådgiver, der var chef for borgerservice.
Nu er det sådan, at når der skal komme en ny chef for borgerservice, skal det være en akademiker.
Før i tiden var det en pædagog, der stod i spidsen for kommunernes pædagogiske linje, og i dag er det hver evig eneste gang en akademiker.
Så man gør det, at man presser dem, der kender til fagene, ud, for i stedet for at få akademikere ind.
Det er en frygtelig udvikling, vi har gang i.
Dina Raabjerg (KF), 2024-11-28:
Så vi får nok ikke en forhandling på den her side af et valg, men vi kan selvfølgelig blive ved med at prøve.
Så kommer den på et senere tidspunkt.
Kan vi ikke, når vi kommer dertil, tale lidt pænt om folk, der går på arbejde hver dag – papirnussere og akademikere?
Jeg har arbejdet med projektledere inden for it, som er gået ned med stress i en alder af 50 år og aldrig er kommet tilbage.
Jeg havde en kollega i Hjørring Kommune, som arbejdede på skole- og dagtilbudsområdet og sad bag en skærm det meste af dagen, og som måtte gå på førtidspension som 60-årig, fordi hun ikke kunne holde til arbejdet.
Vi leverer alle sammen rigtig mange timer og gør det, så godt vi kan.
Så når vi tager debatten, kan vi så ikke gøre det ordentligt?
Karsten Hønge (SF), 2024-11-28:
Der har været lidt uenigheder undervejs, men stort set har vi jo haft sådan mere eller mindre det samme udgangspunkt, når det kommer til pensionsspørgsmål.
Og så kan vi i øvrigt faktisk sagtens håndtere at være uenige om andre ting, men vi er i hvert fald enige om de fleste ting, når det kommer til pension.
Derfor vil jeg bare spørge, for jeg hørte det simpelt hen ikke: Støtter DF beslutningsforslaget?
Måske sagde hr. Nick Zimmermann det; jeg hørte det bare ikke.
Victoria Velasquez (EL), 2024-11-28:
Jeg tror stadig ikke helt, jeg forstår spørgsmålet.
Jeg synes jo, at partierne burde melde klart ud, hvad de synes pensionsalderen skal være, men også, hvad politikken skal være, netop i forhold til hvad det er for nogle tilbagetrækningsordninger, der er.
Og noget af det, som jeg så håber at vi får held med – og jeg er meget interesseret i at høre, hvor Konservative står dér – er noget, som ikke er et enten-eller, men muligheden for faktisk at kunne gå lidt ned i tid og samtidig stadig kunne blive på arbejdsmarkedet og så få suppleret sin indkomst.
For der er mange, som gerne vil blive på arbejdsmarkedet, men ikke kan holde til fuld tid.
Dina Raabjerg (KF), 2024-11-28:
Det var så åbenbart et klodset forsøg fra min side.
Det, jeg gerne ville have ordføreren til at bekræfte, var, om man kunne få en afklaring på, hvornår folk kunne gå på pension, hvis man gik til en forhandling, altså om det var noget, ordføreren kunne bekræfte.
Karsten Hønge (SF), 2024-11-28:
Jeg ved jo, jeg vil skuffe fru Samira Nawa, hvis jeg ikke kommer med en kommentar, og jeg ved ovenikøbet også, at det vil skuffe fru Samira Nawa endnu mere, hvis jeg ikke kommer med de ord, jeg nu siger, altså at jeg ved, at det er lettere at få en sten til at græde end at få De Radikale til at interessere sig for mennesker med lange, hårde arbejdsliv.
Så er den i hvert fald på plads, og så ved jeg, at fru Samira Nawa ligesom jeg selv straks har det langt bedre.
Så har vi i hvert fald her også placeret os de steder, hvor vi skal være.
Jeg vil dog godt lige spørge om én ting, og det er: Når nu fru Samira Nawa selv nævnte, at så mange seniorer i dag frivilligt arbejder videre, hvorfor er det ikke den vej, vi skulle tage at gå noget mere i stedet for den mere sådan automatiske opregulering?
Nick Zimmermann (DF), 2024-11-28:
Det kan også være, det var mig, der ikke gjorde det klart nok.
Men ja, det gør vi.
Victoria Velasquez (EL), 2024-11-28:
Den er da i gang, uagtet om vi er til en forhandling eller ej.
Okay, for mig at se handler det her jo om folks liv.
Det her er jo noget, folk tager stilling til, hver gang de kan mærke, at det begynder at gøre ondt i deres krop, eller når de bliver bekymrede for, om deres psyke kan holde til det.
Så det her bliver ikke en diskussion, afhængigt af hvad der sker herinde på Christiansborg.
Det her er en barsk realitet, som folk er konfronteret med hver eneste dag.
Og det er en diskussion, der har været konstant, især også når det har vist sig, at tidlig pension – andre kalder det Arnepension eller seniorpension – på mange måder er utilstrækkeligt.
Så jeg tror hverken, det slutter eller starter her.
Samira Nawa (RV), 2024-11-28:
Bare for at få et helt klart svar vil jeg høre: Hvad stemmer SF næste år, når der er lagt op til at hæve pensionsalderen?
Stemmer SF for eller imod?
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-28:
Tak, formand.
Det er en lidt speciel debat i dag, for det er sådan en procesdebat.
SF foreslår, at regeringen indkalder til forhandlinger om en ny indeksering af pensionsalderen.
Det handler om at finde ud af, hvor gamle vi skal være, når vi går på pension.
Det gør SF i forlængelse af, at regeringen har startet en debat om indeksering af pensionsalderen – altså hvor gamle vi skal være, før vi går på pension.
Problemet er, at regeringen prøver at få alle andre end sig selv til at debattere, for den har startet en debat uden at komme med argumenter, sætte retning eller komme med politiske idéer.
Så siger SF og flere andre partier her i dag: Fint, lad os komme til sagen, lad os forhandle det, så danskerne ved, hvad de har at gøre med langt ud i fremtiden i forhold til deres pension.
Regeringen har jo 2 år og hundredvis af embedsfolk til at få det her på plads.
Men uha, det går ikke.
Vi skal ikke forhandle.
Det er alt for tidligt.
Vi skal forberede os.
Bl.a. skal partierne forberede sig, og vi skal have tid til at reflektere.
Jeg vil selvfølgelig gerne takke regeringen for den lydhørhed, men nu når vi har regeringens opmærksomhed, vil Alternativet godt sige nej tak.
Vi er klar.
Vi er klar til at blive indkaldt til forhandlinger.
Diskussionen af fremtidens pensionssystem kører jo overalt rundtomkring.
Partier og organisationer kommer med udspil og ønsker, og Kommissionen om tilbagetrækning og nedslidning er netop kommet med glimrende anbefalinger til fremtidens pensionssystem.
Så er vi jo tilbage ved, at regeringen så gerne vil sende et signal og gerne vil debattere pensionsalder.
Den vil bare ikke rigtig debattere pensionsalder – og slet ikke forhandle, og derfor er det også, at det virker lidt, som om det er lidt strategisk, altså at det er vigtigere for regeringen og for Socialdemokraterne at komme med et pensionsudspil til at gå til valg på, end det er at forhandle en god aftale, så danskerne ved, hvad de har at gøre med i fremtiden.
Så jeg forstår godt, at SF siger: Kom nu til fadet.
Lad os trække det her spørgsmål op af den der strategiske gryde og få vedtaget noget vigtig lovgivning, som betyder meget for danskerne.
Det er jo det, vi er her for.
Det stemmer Alternativet selvfølgelig for.
I forhold til hvordan vi kunne forestille os et system, kan jeg sige helt generelt, at i Alternativet vil vi gerne have, at folk bliver længere på arbejdsmarkedet.
Jeg har selv en ekssvigerfar, som glædede sig til sin pension.
Vi bryder os bare ikke så meget om tvang.
Der er så mange, der gerne vil arbejde videre, at vi må kunne finde nogle systemer, nogle gulerødder, noget fleksibilitet, en enkelhed eller nogle økonomiske planer, der gør, at vi kan løse det frivilligt.
Det er nogle af de ting, vi gerne vil spille ind med i de fremtidige forhandlinger om pensionssystemerne, formand.
Samira Nawa (RV), 2024-11-28:
Jamen vi har, som spørgeren også nævner, en række førtidige tilbagetrækningsordninger.
Det synes jeg er uhensigtsmæssigt, især henset til at der er flere af dem, som ikke tager hensyn til, om man er nedslidt eller ikke nedslidt, men som bare indeholder en ret, der beror på, at man har været på arbejdsmarkedet et vist antal år.
Kim Valentin (V), 2024-11-28:
Det andet sted, hvor jeg sådan lige tænkte, okay, hvad vil man i Radikale, var omkring tidlig pension, seniorpension og efterløn, som jeg også nævnte i min tale.
Hvad er det, Radikale i og for sig gerne vil her?
Vil man afskaffe dem, eller hvad er det?
Samira Nawa (RV), 2024-11-28:
Ja, enten handler det om en sten, der græder, eller også handler det om at vride den sidste teoretiske arbejdskraft ud af nogle mennesker, og jeg kender jo efterhånden hr. Karsten Hønges faste vendinger, og jeg er blevet udsat for dem ad nogle omgange.
Men hør engang, når vi ikke bare skal sænke pensionsalderen og forlade os på frivillighed, i forhold til at mennesker arbejder på den anden side af pensionsalderen, så handler det jo også om, at vi har brug for beskæftigelse, og at vi har brug for arbejdskraft, ikke bare på den korte bane, men også på den lange bane, og hvis man tilbyder ikke bare én førtidig tilbagetrækningsordning, men flere førtidige tilbagetrækningsordninger og -muligheder, kan vi jo risikere, at det er raske og rørige mennesker, der vælger at sige ja tak til at trække sig ud af arbejdsmarkedet.
Og dermed mangler vi jo dem, der skal være pædagoger og sosu'er eller de erfarne seniorer på arbejdsmarkedet, der kan sidemandsoplære den næste generation.
Nej, det er statsministeren, der har åbnet debatten om velfærdsforliget.
I Radikale Venstre har vi fremlagt en 2030-plan, hvor vores fokus har været på retten til tidlig tilbagetrækning, den såkaldte Arnepension, og resterne af efterlønnen.
Vi har ikke sparket gang i debatten om ny indeksering af pensionsalderen.
Kim Valentin (V), 2024-11-28:
Tak for det.
Jeg vil godt takke ordføreren for en god tale, synes jeg, med mange nuancer.
At holde fast i det økonomiske grundlag er supervigtigt, synes jeg også.
Det fremgik også af min tale.
Der var mange fælles punkter i min tale og ordførerens tale.
Det, jeg har et spørgsmål til, er: Hvis vi nu ikke havde haft den her debat, havde Radikale så overhovedet haft en interesse i at sige, at man gerne vil åbne velfærdsforliget?
Samira Nawa (RV), 2024-11-28:
Det er simpelt hen forkert.
Jeg synes, at hr. Frederik Vad taler ned til mennesker, der nærmer sig pensionsalderen, helt generelt.
Hvorfor skal det egentlig være sådan, at man skal omtales som syg, bare fordi man nærmer sig pensionsalderen.
Lad os da få indrettet arbejdsmarkedet på en måde, hvor vi kerer os om arbejdsmiljøet, både det psykiske og det fysiske.
Det er det, der er min interesse.
Frederik Vad (S), 2024-11-28:
Seniorpensionen var aldrig kommet, hvis ikke Socialdemokratiet havde presset de blå partier, inklusive Radikale Venstre, på det her spørgsmål – aldrig nogen sinde.
Det, vi hører heroppefra, er jo, at hvis man er kommet tidligt ud på arbejdsmarkedet og har haft hårdt fysisk arbejde, så skal man være meget, meget syg, hvis man skal have lov til at trække sig tilbage før folkepensionsalderen.
Det er jo det, fru Samira Nawa siger.
Man skal have en beskæftigelsesevne eller arbejdsevne, som er meget, meget lav.
Det viser jo, at Radikale Venstre igen og igen holder fast i, at det at kunne trække sig tilbage værdigt og som rask ikke skal være forbeholdt folk, der er kommet tidligt ud på arbejdsmarkedet.
Samira Nawa (RV), 2024-11-28:
Jeg er meget optaget af, at dem, der trækker sig tilbage før pensionsalderen, skal gøre det på en måde, hvor det er vurderet – ikke bare, at man har retten til det.
Der er hr. Frederik Vad og jeg dybt uenige.
Og det er også fint at få den uenighed lagt frem.
Hvis man er psykisk eller fysisk nedslidt, skal man kunne trække sig tilbage, og det er jo derfor, vi har seniorpensionen, som Socialdemokratiet ikke var med til at lave, men som jeg jo nu kan høre den ene socialdemokrat efter den anden hylde, fordi den er så fantastisk.
Og den er jo i øvrigt også foretrukket frem for f.eks. Arnepensionen.
Men måske hørte hr. Frederik Vad ikke, at jeg i min tale også havde et ret stort fokus på arbejdsmiljøet.
Det er jo gennem at sikre et godt arbejdsmiljø, at vi får nogle mennesker, der også efter pensionsalderen er sunde, raske og rørige.
Jeg er ikke interesseret i, at folk skal blive syge.
Frederik Vad (S), 2024-11-28:
Radikale Venstre fortsætter med at føre krig mod retten til tidlig tilbagetrækning, fortsætter med at føre krig mod den resterende del af efterlønnen.
Der bliver sagt, at vi ikke skal have ordninger for mennesker, der ikke er nedslidte.
Altså, det er den her tankegang om, at det at gå rask på pension skal være et privilegium.
Det er sådan et privilegium.
Dem, som er kommet tidligt ud på arbejdsmarkedet og har haft job, hvor man virkelig har skullet bruge sin krop, kan først gå fra, når de er syge.
Hvis vi giver mulighed for herindefra at lave nogle ordninger, der gør det muligt for dem at trække sig tilbage, mens de faktisk er raske, til at kunne bruge tid sammen med deres børnebørn og til at kunne dyrke fritidsinteresser, inden nedslidningen for alvor melder sig, så er det uansvarligt.
Samira Nawa (RV), 2024-11-28:
Jeg synes, at vi selvfølgelig også skal have et fokus på have en pensionsalder, som sikrer en holdbar økonomi.
Men når det så handler om at kunne trække sig tilbage før pensionsalderen, er jeg meget optaget af, at man skal være nedslidt, og at man ikke skal kunne mere, og der tæller både fysisk og psykisk nedslidning på lige fod med hinanden.
Og der har vi altså til gode at komme i mål, fordi vi også har fået indrettet systemet på en måde, så der er nogle ordninger, der ikke engang kræver, at man er nedslidt, men at man bare har arbejdet et bestemt antal år på arbejdsmarkedet.