runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (KF), 2018-05-15:
Dansk Folkeparti har fremsat et forslag om at styrke indsatsen mod handel med illegale cigaretter, og de henviser i deres forslag til historier om den organiserede kriminalitet, der er omkring smugling.
I Det Konservative Folkeparti er vi fuldstændig enige med forslagsstillerne i, at det er et problem, der skal bekæmpes.
Politiet skal selvfølgelig have fokus på dette område, og de skal have et godt samarbejde med SKAT og de danske toldere om at bekæmpe denne form for kriminalitet.
Men jeg er ikke sikker på, at de foreslåede initiativer er den rigtige vej at gå.
Straffen for smugling af cigaretter er allerede meget høj og straffes som udgangspunkt med frihedsberøvelse i sager, der er over en bagatelgrænse.
Derfor ser jeg ikke nogen grund til at indføre skærpede straffe på dette område.
Forslagsstillerne ønsker at indføre en mulighed for at udskrive straksbøder, og så vidt jeg er orienteret, er reglerne allerede sådan i dag, at politiet og SKAT kan udstede en bøde på stedet.
Desuden har forslagsstillerne også det ønske, at politiet skal have en selvstændig sagsnøgle i deres it-system til registrering af cigaretter.
Selvfølgelig skal politiet oprette sagsnøgler i det omfang, det er hensigtsmæssigt i forhold til efterforskningsarbejdet.
Det må være muligt for politiet at oprette en sådan sagsnøgle, uden at vi skal lovgive om det i Folketinget.
Desuden foreslås, at der oprettes en selvstændig taskforce i samarbejde mellem SKAT og politiet, som skal arbejde med det her område.
Politiet har jo allerede et glimrende samarbejde med SKAT på dette område, og derfor ser vi ingen grund til at ændre på det forhold lige nu.
Vi er enige i, at politiet skal have de bedst mulige redskaber til at bekæmpe kriminalitet, også organiseret kriminalitet og smugleri.
Men vi tror ikke, at de foreslåede initiativer er den rigtige vej at gå.
Derfor bakker vi ikke op.
Zenia Stampe (RV), 2018-05-15:
Jamen hvis intet er sket, har det måske noget at gøre med, at politiet ikke har de nødvendige ressourcer til også at prioritere det her område.
Der går jo ikke en uge, uden at vi står i den her Folketingssal og Dansk Folkeparti har et forslag om, at der er et eller andet område, politiet skal prioritere højere, samtidig med at man kaster hundredtusinde timer i politiets indsats nede ved grænsen.
Det hænger jo bare ikke sammen.
Altså, hvis man endelig skal være ansvarlig og følge noget til dørs, så synes jeg da faktisk, at Dansk Folkeparti burde sætte sig ned og lave et samlet budget over politiets timer og så fortælle os, hvordan de timer skal bruges.
For det der med at komme her med hver enkelt sag og sige flere ressourcer, er en gratis omgang – og det tror jeg der er ret mange der godt kan gennemskue.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-05-15:
Jo, men altså, hvorfor står vi her?
Det gør vi jo bl.a., fordi vi prøvede at gøre det på den rigtige måde til at begynde med.
Vi indkaldte til et samråd i Retsudvalget med skatteministeren og justitsministeren den 13. december 2016.
Vi stillede på baggrund af det samråd en række spørgsmål om, hvordan det her blev håndteret i andre lande, eksempelvis i Norge og i Sverige og i Frankrig.
Men intet er sket.
Så vi har prøvet med samråd, vi har prøvet med udvalgsspørgsmål, vi har prøvet med alt muligt andet, og der er gået over 1 år, uden at der er sket noget.
Derfor kan man vel ikke forklejne, at vi går op og gør det til en politisk sag her på Christiansborg.
Jeg synes da næsten, at det bare manglede andet.
Christina Egelund (LA), 2018-05-15:
Spørgeren har jo ret i, at der selvfølgelig kan være nogle mørketal, som man ikke kan afdække, for hvis man havde afdækket dem, var de kriminelle selvfølgelig blevet fanget.
Så den logik er der i den analyse, som kom frem i forbindelse med bandepakke III.
Det spørgsmål, der så står tilbage, er i virkeligheden et spørgsmål om proportioner, altså hvor hårdt man skal slå ned på den her type kriminalitet i forhold til andre sammenlignelige kriminelle handlinger.
Der mener vi at både den indsats, som politiet lægger på området, og også strafniveauet for illegal indsmugling af cigaretter er proportionalt og på et niveau, der er fint i forhold til lignende typer forbrydelser.
Zenia Stampe (RV), 2018-05-15:
Det var et meget godt stikord til mig, det der med at gå i ring, for nogle gange synes jeg, at det går lidt i ring her i Folketinget.
For et par uger siden stod jeg her.
Der behandlede vi en sag, som handlede om misbrug af pas, og der kom Dansk Folkeparti også med en række helt konkrete forslag til, hvordan man lige kunne løse det problem her fra Folketingssalen.
Jeg må bare sige, at jeg simpelt hen synes, at det er en uskik.
Vi har en tredeling af magten.
Her i Folketinget lovgiver vi, og så må vi ellers have tillid – men selvfølgelig tillid under kontrol osv. osv. – til regeringen, hvis opgave det så er at forfølge de her sager.
Men den strategi, som Dansk Folkeparti på rigtig mange områder fører med, at hvis man er utilfreds med et område, eller der bare er problemer med et område, så tror man, at løsningen skal findes her i Folketingssalen, ligger os meget, meget fjernt, ikke bare med hensyn til respekten for tredelingen af magten, men også fordi vi, selv om det er et andet politisk flertal, som har magten lige nu og sidder i regeringskontorerne, tror, at kvalifikationerne eller kompetencerne til at udforme de konkrete løsningsforslag, når vi er helt nede i detaljen, som vi er med det her forslag, når vi snakker koder i POLSAS eller taskforces, ligger hos regeringen og ikke i Folketinget.
Hvad angår de skærpede straffe, synes jeg også snart, at det må være en tilståelsessag, at hver gang der er et eller andet område, hvor man ikke synes, at det er godt nok, så foreslår man skærpede straffe.
Her er så et område, hvor straffene allerede er rimelig hårde, hvilket andre ordførere allerede har gennemgået.
Det kunne jo så tyde på, at det ikke er det, der er det afgørende.
Det, vi plejer at få at vide er det afgørende, er selvfølgelig opdagelsesrisikoen.
Her kan vi så være enige.
Men hvorfor er det, at politiet så ikke prioriterer den her opgave?
Det er nok, fordi de har andre opgaver, fordi Dansk Folkeparti på stort set alle områder hiver sager i Folketingssalen og pålægger politiet alt muligt.
Der kunne sikkert også gives andre eksempler.
Og det hjælper jo ikke politiet, at Dansk Folkeparti beder os pålægge dem at lave en taskforce, når problemet er, at ressourcerne bare ikke rækker.
Så synes jeg da i hvert fald, at man må spørge, hvor de penge så skal komme fra.
Det var også sådan, jeg forstod hr. Preben Bang Henriksen.
I stedet for at bruge ordet taskforce, så sig, hvad det er for et område, de fem mænd skal tages fra.
Er det kriminalpræventivt arbejde, eller er det trafikpolitiet, eller hvad det nu alt sammen hedder?
Hvad er det egentlig?
Det der med bare at komme og sige højere straffe, en taskforce, en ny kode er enten en gratis omgang, eller også er det en manglende respekt og forståelse for magtens tredeling, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-15:
Det er en aftale, jeg prøver at holde lidt før.
Jeg vil starte med at sige tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte det her forslag om skærpelse af straffen i sager om illegal handel med cigaretter og bedre muligheder for politiet for at udføre en styrket kontrolindsats.
Der er ingen tvivl om, at vi er helt på linje i forhold til at slå hårdt ned på illegal handel med cigaretter.
Det er vi ud fra den begrundelse, som står i beslutningsforslaget, i forhold til at det er omfattende organiseret kriminalitet, som helt klart er med til at finansiere kriminelle grupperinger, bl.a. rocker- og bandemiljøet, og det vil vi jo gerne undgå.
Vi har i Alternativet også en anden begrundelse for at støtte forslaget.
Det er ikke så mange dage siden, vi i salen havde et beslutningsforslag om, at vi gerne ville hæve prisen på cigaretter, fordi vi ved, at cigaretter er særdeles sundhedsskadelige.
Derfor havde vi et forslag om at hæve prisen på cigaretter.
Så er der også den del af det, som handler om, at kopicigaretter kan indeholde endnu flere sundhedsskadelige stoffer end de lovlige cigaretter.
Der er eksempler på kamel- og rottelort, savsmuld og tobaksbiller.
Det er klart, at når man ikke kan føre en kontrol og det ikke er lovlige cigaretter, er det vigtigt, at vi får bugt med det, og derfor støtter vi op om forslaget.
Christina Egelund (LA), 2018-05-15:
Det kan sagtens være, og hvor er det egentlig skønt, at vi kan lade holdninger brydes også uden alle mulige former for teknologi og hjælpemidler.
Det kan spørgeren måske have ret i.
Det ved vi jo ikke om spørgeren har.
Det betyder ikke, at vi ikke anerkender, at der er et problem, for én ulovlig handling er jo én ulovlig handling for meget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-05-15:
Tak, hr. formand.
Ordføreren nævner igen det her med, at det ikke er et stigende problem i Danmark, for det siger statistikken.
Men kritikken er jo netop, at statistikken ikke virker.
Hvis man så kigger på de tal, der kommer fra EU, fra OLAF-enheden, på bedrageri og alt muligt andet, som de også kigger på, står der, at det i Norge er op mod 50 pct., i Tyskland er det 10 pct., i Sverige er 15 pct. og i Frankrig op til 20 pct., men i Danmark er det meget mindre.
Kunne det ikke være, at det skyldes, at man registrerer meget mindre fra Danmark, fordi vi registrerer færre af de overtrædelser, der er, fordi vi ikke bruger ressourcer nok på at komme efter den her type ulovligheder?
Det er jo derfor, at vi prøver at debattere det her i Folketinget i dag.
Zenia Stampe (RV), 2018-05-15:
Vi har jo adgang til at stille spørgsmål til en minister, og på den måde er der et samspil mellem regering og Folketing i den forstand, at vi jo kontrollerer regeringen.
Vi kan f.eks. stille det spørgsmål: Hvordan kan det være, at der ikke er en kode i POLSAS osv.?
Men hvorfor skal det ende med at være et lovforslag i Folketingssalen?
Det er det, der undrer mig ved arbejdsdelingen.
I forhold til EU vil jeg sige, at når vi nu snakker om det frie marked osv., er det jo bare rigtig smart, at det er på et fælleseuropæisk niveau.
Men jeg sagde også, at hvis EU ikke kan finde ud af at komme med, kan vi jo godt gå foran nationalt.
Så det synes jeg egentlig ikke har så meget med sagen at gøre.
Christina Egelund (LA), 2018-05-15:
Spørgeren har selvfølgelig en pointe i, at der er en principiel stillingtagen i det.
Altså, jeg er mest tilhænger af at forsøge at slå ned de steder, problemet måtte opstå, hvorimod spørgeren er tilhænger af så at sige at straffe hele branchen, også dem, der faktisk leverer lødige produkter og behandler deres kunder ordentligt, sådan at deres produkter også bliver dyrere.
Det synes jeg ikke er den rigtige vej at gå, men det er jo fair nok, hvis man er uenig i det.
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-05-15:
Jeg har ikke nogen konkret dokumentation.
Det var mere for at få nogle proportioner i debatten, når ordføreren taler om, at et produkt kunne blive dyrere.
Jeg tænker, at vi så er nødt til at have nogle konkrete eksempler på det, og det kunne man jo så se nærmere på i udvalgsarbejdet.
Christina Egelund (LA), 2018-05-15:
Jeg ved ikke, hvor spørgeren har det fra, at hvis man vedtog det her beslutningsforslag, så ville en vaskemaskine f.eks. blive 2-5 øre dyrere.
Jeg tror, at den ville blive noget dyrere.
Bl.a. er der det her med, at man ikke længere må opkræve et gebyr for at undersøge, om et produkt er defekt.
Er det så et carte blanche til, at hver gang man synes, at ens vaskemaskine ikke har vasket rent nok, så skal en producent undersøge det måske hver 14. dag eller en gang om måneden, eller hvad ved jeg?
Der er jo også noget adfærd i det her, som kan gøre det meget, meget dyrt, og det er selvfølgelig et gæt.
Jeg tror ikke på, at det der med 2-5 øre i meromkostning for et produkt, f.eks. en vaskemaskine eller en telefon, helt holder, men hvis spørgeren har en eller anden dokumentation for, at det er det leje, vi er i, så kunne det da være spændende at høre, hvad den bygger på.
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-05-15:
Nu sagde ordføreren, at hun ikke var så begejstret for, at produkterne kunne blive dyrere som en konsekvens af, at vi skærpede reglerne.
Men jeg tænker, at det vel er bedre, at produktet bliver 2 eller 5 øre dyrere, så forbrugerne som enkeltpersoner er meget bedre beskyttet.
Det er vel på det niveau, vi ser produktet vil blive dyrere, imod at den enkelte forbruger, der er så uheldig at få mandagsudgaven, har en bedre sikkerhed for at kunne returnere produktet.
Christina Egelund (LA), 2018-05-15:
Jeg ved ikke, hvor mange gange jeg skal sige det, før det bliver tydeligt.
Jeg tror, jeg nu tre gange har sagt, at jeg ikke vil afvise, at der er et problem, og der findes helt sikkert også brodne kar i den her branche, ligesom der gør i de fleste andre brancher, der fungerer på kommercielle vilkår.
Sådan er det.
Men jeg vil bare fastholde, at når vi lovgiver, gør vi det på baggrund af viden og ikke på baggrund af noget, vi tror.
I forhold til den mere holdningsmæssige pointe, som spørgeren havde, om ikke det vil være en god idé at sende et signal til den her branche, vil jeg sige, at jeg ikke synes, vi skal bruge lovgivning til at sende signaler, og jeg har også den bekymring, at hvis man gjorde det, ville vi som parlament, som lovgivende forsamling, hele tiden være to skridt efter branchen, for de er i forhold til det her det smartere end os.
René Gade (ALT), 2018-05-15:
Det er jo komplekst, og der er noget af det, der er ny viden, så den fælles viden, vi har, er her fra beslutningsforslaget, hvor der står: »Apple indrømmer: Jo vi gør din telefon langsommere, men der er en god grund til det«.
Så kan der være alle mulige gode grunde til det, men jeg tror faktisk, at der er empiri og viden om, at det her sker.
Så kan man så have en principiel betragtning om, at det skal vi ikke gøre noget ved generelt, men kun slå ned, når det sker.
Men virker det at slå ned, når det sker med måske 5 års forsinkelse, hvis man går rettens vej over for nogle af de her store organisationer?
Måske er det godt at være præventiv, for vi har i hvert fald set, at der har været nogle store sager i Europa, hvor det tager rigtig lang tid, og der er måske kun to, tre steder i verden, man kan gå ind og gøre noget ved det her internationalt.
Er det ikke et meget fornuftigt signal at sende herhjemme, altså at vi rent faktisk gør noget ved det her, og så venter vi på, at den store forandring sker?
Problemerne er her jo, men jeg kan ikke rigtig høre, at ordføreren anerkender, at det er korrekt, at problemet er reelt.
Christina Egelund (LA), 2018-05-15:
Nej, og jeg synes egentlig også, at jeg i min tale sagde, at jeg da overhovedet ikke vil afvise, at der er brodne kar, også i den her branche, for det er der i de fleste brancher.
Omvendt ved vi det jo heller ikke, for det er jo ikke dokumenteret, at det findes, og jeg har det bare generelt som et grundlæggende princip, at jeg synes, vi skal lave lovgivning på baggrund af viden og ikke på baggrund af noget, vi tror.
Hvis man så får kortlagt, om der er et problem, altså får den viden,
Den konsekvens tror jeg også spørgeren er enig i det vil have.
René Gade (ALT), 2018-05-15:
Jeg blev også bare forundret over ordet konspirationsteori, men jeg forstår, at det bare er en provokation og en stilart.
Det er så okay, for nu har vi haft debatten.
Men jeg mener netop, at det planter forestillingen om, at det her ikke er rigtigt.
Om det så er forslaget her fra SF, eller hvad det end er, vi taler om, får jeg en oplevelse af, at når det bliver sidestillet med de debatter, der kan køre i nogle onlinefora på nettet, med de budskaber, der kommer derfra, og med nogle ret substantielle foreninger bag, i hvert fald deres viden bag, betyder det så, at ordføreren faktisk ikke mener, at der er de problemer, som SF skitserer her?
Christina Egelund (LA), 2018-05-15:
Til det konkrete spørgsmål først: Nej, jeg synes, det er en god idé, at vi har ens reklamationsfrist på alle typer af produkter.
Det øger også gennemsigtigheden for forbrugerne.
Så i forhold til det, som spørgeren sagde først, nemlig om det ikke er en god idé at tage debatten om planlagte udløbstider eller planlagt defekt på f.eks. elektroniske produkter: Jo, det synes jeg er en rigtig god idé.
Og noget af det, som jo er en positiv gevinst ved digitaliseringen og ved, at man diskuterer produkter i alle mulige fora på internettet, er jo faktisk, at sådan nogle historier – altså hvis man oplever et batteri med en meget kortere levetid end det, man berettiget kan forvente – faktisk er noget af det, som bliver debatteret rigtig flittigt på internettet.
Det betyder ikke, at vi aldrig skal regulere noget som helst, men det er bare for at sige, at debatten jo også lever derude, og heldigvis for det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-15:
Jeg mener, at det er Frankrig, der har en lovgivning, og det gør, at når der rejser sig en stor debat i hele verden om f.eks. Appletelefoner og batterilevetid, så kan man gå ind og kigge på: Er det helt reelt, som Apple siger, altså at man forringer batteriet for at løse nogle andre problemer, eller er det simpelt hen bare planlagt forældelse, fordi man gerne vil have, at folk køber den nyeste version af en smartphone.
Muligheden for at tage den diskussion kan man kun have, hvis man har lovgivning på området.
Det kan man godt vælge at sige at vi ikke skal have, og jeg tror måske egentlig også ved nærmere eftertanke, at elementer af det her lovforslag vil være bedre løst på EU-niveau.
Der sker bare ikke så meget og det sker ikke så hurtigt på EU-niveau, som vi godt kunne tænke os.
Det argument kan jeg simpelt hen ikke forstå, for jeg har så mange gange med ordføreren for Dansk Folkeparti diskuteret bidragssatser, gebyrskruer og alle de her ting, som vi fra SF's og andre partiers side synes er fuldstændig urimelige.
Og det er jo mangel på lovgivning og mangel på konkurrence, der har gjort, at banker og realkreditinstitutter har hævet deres gebyrer og deres priser.
Konkurrencestyrelsen siger det klokkeklart, det er jo ikke noget, jeg bare står og finder på.
Så der er tale om mangel på regulering, og der er ikke et frit marked.
Der er en ramme, som vi kan indrette på forskellige måder – med konkurrencelovgivning, med håndhævelse af privat ejendomsret og alt muligt andet.
Der må man hele tiden sige, at noget er af hensyn til erhvervslivet og noget af hensyn til forbrugerne, og her synes vi ikke at den balance virker.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-05-15:
I de debatter, som fru Lisbeth Bech Poulsen og jeg også har deltaget i, om kreditkort og betalingskort, realkredit, bidragssatsstigninger, bank- og forsikringsspørgsmål – bare for at nævne nogle af dem – plejer SF jo selv at bruge det som argument, at de penge, de mister på gyngerne, tjener de bare ind på karrusellerne; at det er via gebyrskruen og alle mulige andre ting, at man dækker sig ind, altså med nye typer af indtægter, hvis man bliver pålagt andre ting.
Når nu SF bruger det som argument i alle de andre typer af spørgsmål i erhvervsøjemed, undrer det mig bare, at SF i den her debat, hvor det drejer sig om vaskemaskiner, negligerer selv samme argument.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-15:
Jeg prøvede bare at påpege, at jeg ikke tror, jeg nogen sinde har hørt en debat om forbrugerbeskyttelse eller selv deltaget i en, uden at det argument er blevet brugt.
Jeg vil dog også sige, at hvis man køber et køleskab, der går i stykker efter 3 år, så kan det godt være, det har været billigt, men det kunne jo være, man kunne have sparet nogle penge, hvis man havde betalt en lillebitte smule mere for at få et køleskab, der holdt i 5 år.
På den måde – og det tror jeg at der var flere af mine kollegaer fra de andre partier, der var inde på – kan der jo være en forretningsmodel i, at man bare skal købe en masse billigt skidt hele tiden.
Og på sigt – det ved enhver, også en, der er ordfører på det økonomiske område – er det ikke noget, der nødvendigvis er sund økonomisk fornuft i.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-05-15:
Jeg bemærkede, hvad ordføreren sagde i sit indlæg vedrørende den diskussion, der var, om, at man vil overvælte de her udgifter.
Altså, der er flere ordførere, der under debatten har sagt, at hvis det blev dyrere, og der f.eks. skulle være en længere garantiperiode, så ville man opleve, at det ville blive overvæltet på forbrugerne for at finansiere det, og det er sådan set en holdning, vi deler i Dansk Folkeparti.
Som jeg forstod det, delte ordføreren ikke den bekymring – er det rigtigt forstået?
Naser Khader (KF), 2018-05-15:
Vi er meget grønne i det blå, og vi kan mødes om intentionerne.
Vi har jo stor sympati for forslaget.
Og i forhold til det første forslag imødekommer vi som sagt, at der kan være et problem, men vi kender ikke problemets omfang.
I forhold til det med reparationsomkostninger er det jo svært at gå ind og sætte et loft for håndværkere og de erhvervsdrivende – det er jo private virksomheder, som vi ikke kan diktere en bestemt pris.
Så lige det er det jo svært at gå ind og gøre noget ved.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-15:
Lige præcis hvad angår timeprisen for reparationer, er jeg fuldstændig enig.
Alternativet fremsatte et beslutningsforslag sidste år, som De Konservative desværre heller ikke støttede, om netop at gøre det markant billigere at reparere produkter, i hvert fald der, hvor der ikke var en energi- eller miljøgevinst ved at skifte det ud.
Det kan der jo godt være; hvis man har et ældgammelt køleskab, kan det faktisk være bedre at skifte det ud.
Men det er rigtigt, at der skal mange ting til, før det giver mere økonomisk mening.
Det er jo også derfor, vi prøver at fremsætte de her forslag.
Naser Khader (KF), 2018-05-15:
Jo, det er da et problem, at man ikke i alle tilfælde kan reparere de der apparater, og at det nogle gange er billigere at købe noget nyt end at reparere det eksisterende.
Nogle gange vælger man ikke at reparere, fordi reservedelene er for dyre, eller fordi timeprisen for reparation er for dyr.
Så det har ikke i alle tilfælde noget at gøre med, at det er noget, der er forudbestemt, når produktet bliver lavet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-15:
Tak for talen, og tak for de positive ord om intentionerne, men det kan man jo ikke leve eller dø af.
De Konservative vil jo gerne være det grønne parti, i hvert fald blandt centrum-højre-partierne, og de har også af og til vist deres miljøhjerte.
Og derfor vil jeg gerne spørge, om hr. Naser Khader ikke mener, det er et problem, at vi f.eks. kan se, at mængden af elektronikaffald er fordoblet på få år, altså at mineraler, ressourcer, metaller og alt muligt ikke bliver genanvendt på en ordentlig måde; at vi kan se i en undersøgelse fra Forbrugerrådet Tænk, at syv ud af ti produkter bliver smidt ud, selv om de kunne have været repareret, hvis der havde været dele til det.
Er det ikke et problem i forhold til vores ressourcer?
Er det ikke på tide, at vi får et erhvervsliv, som flytter deres indtjening et andet sted hen?
Selvfølgelig skal de tjene penge, men det skal i højere grad være på service, opdateringer osv. – i stedet for at vi skal skifte alt det her hardware ud hver gang.