Astrid Krag (S), 2021-04-23:
Med beslutningsforslaget her ønsker forslagsstillerne at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag, som indebærer, at mænd ligestilles med kvinder i forhold til tilbud efter servicelovens § 109.
Jeg er glad for den store interesse for voldsområdet, og jeg er enig i, at der skal være hjælp at hente for alle, der udsættes for vold i nære relationer, også mænd og deres børn.
Det bør være helt grundlæggende, at alle mennesker skal kunne leve et liv uden vold.
Derfor er det også afgørende, at man kan få hjælp, hvis man er i et voldeligt forhold.
Når det er sagt, kan regeringen ikke bakke op om det konkrete forslag.
I modsætning til kvindekrisecentre henvender boformer efter servicelovens § 110 sig til en anden og bredere målgruppe end mænd udsat for vold i nære relationer, og der er i dag ikke viden om, hvor mange voldsudsatte mænd der befinder sig på et § 110-tilbud.
Forskellen i målgruppen for henholdsvis kvindekrisecentre og § 110-tilbud betyder, at der er behov for at styrke vidensgrundlaget om voldsudsatte mænd, før vi griber til en eventuel lovændring.
Derfor har vi også så sent som i november som en central del af aftalen om udmøntning af reserven til foranstaltninger på social-, sundheds- og arbejdsmarkedsområdet for 2021-2024 afsat midler til i 2021 at gennemføre en undersøgelse af voldsudsatte mænd på mandekrisecentre og § 110-tilbud.
Det gjorde vi netop for at få et solidt grundlag for at tage en politisk drøftelse om en ligestilling af voldsudsatte mænd og kvinder.
Det ved Dansk Folkeparti, som er med i aftalen, og som dermed bakkede op om at få tilvejebragt den nødvendige viden, mens Nye Borgerlige som bekendt står uden for aftalen.
Som en del af aftalen skal der i en 2-årig forsøgsperiode i 2022 og 2023 også tilbydes psykologhjælp til målgruppen og deres eventuelle ledsagede børn i lighed med den psykologhjælp, kvinder og børn har ret til på kvindekrisecentre.
I den forbindelse er det værd at bemærke, at der også tidligere har været en forsøgsordning med psykologhjælp til kvinder på kvindekrisecentrene – en forsøgsordning, som gik forud for en generel indførelse af ret til psykologhjælp på kvindekrisecentrene.
En grundig undersøgelse og erfaringer med psykologhjælp til voldsudsatte mænd er nødvendige første skridt, som vi mener der er god grund til at afvente resultaterne af, før der tages stilling til en eventuel lovændring på området.
Vi har simpelt hen ikke viden om målgruppens størrelse og behov i dag, og det er en forudsætning, hvis vi skal kunne regne på de merudgifter, der vil være i forbindelse med en lovændring, som hverken Dansk Folkeparti eller Nye Borgerlige i øvrigt anviser finansiering af i forslaget.
Heller ikke af den grund kan regeringen støtte forslaget.
Det betyder ikke, at regeringen ikke i mellemtiden arbejder på at styrke indsatsen mod vold i nære relationer, for det er fortsat nødvendigt at prioritere den indsats.
Derfor er jeg også så glad for, at regeringen sammen med en række partier har formået at løfte voldsområdet markant.
Med finansloven for 2020 var der opbakning til at prioritere et stort løft af indsatsen på voldsområdet.
Aftalen har bl.a. prioriteret den tidlige indsats mod vold.
Vi har afsat 48 mio. kr. til styrket ambulant voldsrådgivning, som sikrer udbredelse af og varige driftsmidler til ambulante tilbud.
De ambulante tilbud er afgørende for, at volden kan stoppes på et tidligere stadie, og inden man ser sig nødsaget til at flytte på mandekrisecenter eller kvindekrisecenter.
I den styrkede ambulante indsats er der både hjælp til kvinder, mænd, børn og voldsudøverne.
Med aftalen om reserven for 2021-2024 blev den tidlige forebyggende indsat mod vold i nære relationer også styrket.
Som en del af et samlet initiativ videreudvikles en tidligere afprøvet interventionsmodel.
Modellen er et samarbejde mellem et rådgivningstilbud, kommunen og politiet, som henvender sig til både voldsudsatte og voldsudøvere.
Med en tidlig indsats kan vi sætte ind, inden volden når at udvikle sig og gå i arv til børnene.