Morten Bødskov (S), 2019-11-15:
Tak for det, formand.
Må jeg ikke starte med at indlede med at takke for, hvad man vel godt kan kalde en overordnet positiv modtagelse af lovforslaget.
For regeringen er det, som det også fremgår af lovforslaget, afgørende, at alle bidrager til fællesskabet, og at vi ikke har en lovgivning, som betyder, at man så at sige kan snyde sig udenom.
Det er ikke i orden, at nogle indretter sig med særlige ordninger for f.eks. at opnå kunstig nedsættelse af aktieavancer eller fradrag for kunstige tab for dermed bevidst at slippe billigere i skat.
Det er det, der er kernen i det her, og derfor er det nødvendigt at justere en række beskatningsregler, som sikrer imod utilsigtet, som det hedder, udnyttelse af vores skattelovgivning.
Det følger nemlig som sagt op på en hel række early warnings, hvor Skattestyrelsen har gjort opmærksom på forskellige områder, hvor lovgivningen som sagt har været genstand for en utilsigtet udnyttelse, eller hvor der kan være risiko herfor.
Derfor bliver der, som det også har været fremme, foreslået ændringer på fire områder.
Det første område er de såkaldte A- og B-modeller, hvor lovforslaget indebærer ændrede regler for hovedaktionærers opgørelse af aktieavancer i selskaber med flere aktieklasser.
Forslaget her skal så være med til at sikre en korrekt beskatning, og at det ikke ved udnyttelse af kreative modeller er muligt at skabe kunstige tab eller undgå udbyttebeskatning.
Med forslaget er der lagt vægt på ikke at bebyrde den brede aktionærkreds ved at målrette det her indgreb til de situationer, hvor der er en faktisk eller reel risiko for udnyttelse.
Det var A- og B-modellerne.
Det andet område er spørgsmålet om gældsnedsættelse.
Det foreslås som sagt at justere de her værnsregler mod underskuds- og rentefradragsbegrænsning efter gældseftergivelser.
Formålet med de her værnsregler er at sikre, at der ikke opnås fradrag for udgifter, som reelt aldrig betales.
Igen er formålet at sikre, at reglerne er tilstrækkelig robuste og finder anvendelse efter hensigten, dvs. også i situationer, der kan sidestilles med det, der hedder en formel gældseftergivelse.
Det tredje område er spørgsmålet om kapitalfondspartnerne, og derudover foreslår vi justering af beskatningen for dem.
Det regelsæt, som vi her justerer, har til formål at sikre, at det merafkast, parterne får i forhold til de øvrige investorer, beskattes som erhvervmæssig indkomst.
Det her merafkast er reelt et vederlag for de opgaver og den rolle, som parterne varetager ved etableringen af driften og afviklingen af fondene.
Justeringen skal navnlig sikre, at kapitalfondspartnerne ikke kan organisere sig ud af beskatningen efter regelsættet ved at få merafkast i en bestemt form.
Desuden foreslås det også med lovforslaget, at partnerne i infrastrukturfonde også omfattes af regelsættet.
Infrastrukturfonde er fonde, der investerer i og ejer infrastrukturanlæg, f.eks. vindmølleparker eller hospitaler, og de her fonde ligner i strukturen de traditionelle kapital- og venturefonde, og der er derfor ikke grundlag for at gøre forskel på beskatningen af de her typer fonde.
Det fjerde punkt er spørgsmålet om skattefri virksomhedsomdannelse, og der foreslås det så at ændre reglerne for lige nøjagtig skattefri virksomhedsomdannelse, og den del af lovforslaget skal sikre, at der ikke kan inddrages privat gæld i en skattefri virksomhedsomdannelse i strid med reglernes hensigt.
Det foreslås så, når vi ser på fremsættelse og høring, at visse dele af det her forslag skal have virkning fra fremsættelsestidspunktet, som også et par stykker har været inde på, og det skyldes jo, at der her er risiko for spekulation i de stramninger af reglerne, som vi nu foreslår med det her lovforslag.
Lovforslaget blev også med samme begrundelse først sendt i en ekstern høring i forbindelse med fremsættelsen.
Jeg vil gerne takke for debatten.
Jeg indrømmer også selv, at det her er meget kompliceret, og der er spørgsmål, som vi også kan bore videre i i udvalgsarbejdet, og vi skal selvfølgelig nok besvare alle de spørgsmål, der måtte komme.
Der er rejst et spørgsmål om, at der jo er et provenu her.
Det er jo altid en diskussion – og den diskussion har vi haft mange gange herinde i salen – om, om der kommer et provenu, altså er det en skattestigning, når man lukker et skattehul?
Den diskussion har vi haft mange gange.
Man kan sige, at her er der så nogle, som Skattestyrelsen mener udnytter reglerne utilsigtet.
Er det en skattestigning?
Det synes jeg ikke.
Men det er rigtigt, at der er et provenu.
Hvad sker der med det provenu?
På tilsvarende vis som i andre situationer indgår det i råderummet, og det er så det, man i forskellige sammenhænge kan være med til at udnytte og bruge, eksempelvis til lukning af andre huller, som er efterladt, f.eks. på biler, som vi har diskuteret i bredere sammenhænge også.
Så der er masser af ting, man kan bruge de penge på.
Men er det en skattestigning, at man lukker et skattehul, som så at sige bliver udnyttet uhensigtsmæssigt?
Det synes jeg ikke man kan sige det er.