runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2018-10-25:
Jeg synes jo, det er besynderligt, hvis man er så meget imod pvc-afgiften, som jeg også hører Det Radikale Venstre er, at man kan indgå en aftale, hvor det indgår på den her måde.
Det er jo et meget farligt stof.
Men jeg er da glad for, at det bliver bekræftet her fra talerstolen, at kommer der et nyt flertal, jamen så bliver det hele rullet tilbage igen, og så får vi genindført afgiften.
Det er da i det mindste dejligt at få den klare melding, men jeg synes jo, at det bliver en lidt spøjs afstemning, ikke?
Altså, når pvc-afgiften bliver udskilt i et særskilt lovforslag og Det Radikale Venstre sidder og stemmer for at afskaffe den, men så til gengæld siger, at man gerne vil genindføre afgiften efter valget, så er det en lidt besynderlig situation – er det ikke?
Det er lidt pudsigt, for jeg har jo i dagspressen kunnet se, at Det Radikale Venstre, såfremt der kommer et nyt flertal efter et kommende folketingsvalg, vil genindføre den her pvc-afgift, som det her lovforslag handler om at fjerne.
Så hvis vi nu kommer i en situation, hvor vi deler lovforslaget op, sådan at pvc-afgiften får sit helt eget lovforslag – og vi har en situation, hvor Det Radikale Venstre siger, at Det Radikale Venstre er imod, og Det Radikale Venstre siger, at får vi et nyt flertal efter et kommende folketingsvalg, vil Det Radikale Venstre gå ind for en pvc-afgift – så vil Det Radikale Venstre i den konkrete situation med det konkrete lovforslag stemme for at afskaffe pvc-afgiften.
Er det sådan, det skal forstås?
Andreas Steenberg (RV), 2018-10-25:
Jeg vil gerne starte med at rose regeringen og skatteministeren for med det her lovforslag og også det næste, vi skal diskutere, at være gode til at finde eller tage imod gode forslag til mindre ændringer, som kan betyde rigtig meget for nogle enkelte borgere.
Det tager jeg som et symbol på, at regeringen og skatteministeren har valgt, at når borgere eller virksomheder henvender sig med et eller andet problem i skattelovgivningen, bliver det faktisk taget seriøst og ender også i Folketingssalen.
Nu kan de så også få lov til at gøre det bagefter, hvis nu de ikke har forberedt det, inden de skulle arbejde.
Det er sådan en meget logisk ting, som der må være nogle i Skatteministeriet, som har taget med ind, når nogle har skrevet om det.
Det vil jeg bare gerne rose.
Og derfor kan vi også støtte alle de her mindre forslag, som en række af mine kollegaer har gennemgået, og som jeg ikke vil bruge tid på.
Så er der det her med pvc-afgiften, som også andre har debatteret før mig.
Først og fremmest vil jeg sige, at vi gerne fra Radikale Venstres side vil støtte, at lovforslaget deles, som Socialdemokratiet foreslog, så de partier, der har lyst til det, kan stemme anderledes i forhold til de forskellige dele.
Afskaffelsen af pvc-afgiften er ikke radikal politik.
Vi havde gerne været det foruden, men det er en del af det kompromis, der lå i erhvervspakken, og derfor stemmer vi for.
Som vi ser det, giver det ikke flere arbejdspladser eller mere vækst at fjerne den her afgift.
Vi vil gerne fjerne og lette afgifter, hvis det kan skabe noget for samfundet, for fællesskabet, hvis det kan skabe flere arbejdspladser, flere investeringer, mere innovation, mere iværksætteri, og det er også nogle af de ting, der er med i den her pakke, og nogle af de ting, vi er glade for, i den her pakke.
Men den her afgift synes vi godt man kunne have beholdt, og vi mener også, at der er nogle negative virkninger af at afskaffe den.
Men det er altså en del af et kompromis, og vi stemmer for, fordi vi fik indført nogle andre ting.
Så vi stemmer for den samlede lov, også hvis den bliver delt op i flere forskellige love.
Jesper Petersen (S), 2018-10-25:
Det er bare – jeg sagde det også i min ordførertale – en kvittering for, at skatteministeren leverede på det, han sagde, da vi, jeg tror, det er 1½ år siden, første gang havde sådan en onsdagsspørgetimeseance her, hvor jeg altså havde fået nogle af de her henvendelser fra folk, der virkelig syntes, at det ikke var rimeligt, at man var stillet en begunstigelse i udsigt på de 100.000 kr. og så på grund af nogle teknikaliteter ikke fik dem.
Der er også nogle mennesker, der har været meget autoritetstro og har tænkt, at de systemer jo kørte, som de skulle, og de havde gjort, præcis hvad der stod.
Så jeg synes, det er fint – eller det er ikke bare fint, det er rigtig godt og kun rimeligt – at der bliver den her forlængede mulighed.
Ministeren kan måske sige lidt om, hvorfor det lige er den dato, der er valgt som ny skæringsdato, og overvejelserne om det her med, hvordan vi gør opmærksom på, at muligheden nu findes for at få genoptaget den sag.
Hvad er det, der gør, at man har fundet frem til, at lige Ældre Sagens kanaler bliver brugt – og er det også ATP's egne kanaler, der bliver brugt?
Er det tilstrækkeligt?
René Gade (ALT), 2018-10-25:
Jeg vil først og fremmest sige, at jeg generelt synes, det er godt, når vi får mulighed for at dele et lovforslag op, hvis der er delelementer, som man godt kan bakke op om, men andre, man ikke kan bakke op om.
Så jo mere vi kan være fælles om, jo bedre er det.
Så Socialdemokratiets forslag om at få det opdelt vil vi også bakke op om.
Isoleret set vil det så være forslaget om pvc-afgiften – det kunne jeg forstå på ordføreren – hvis det er muligt.
Det ville være fint for os i Alternativet, for den del kan vi heller ikke bakke op om i lovforslaget.
Og der er rigtig mange gode elementer i det her lovforslag.
Omvendt synes vi også, at der flere steder er en slagside, for såvidt angår den grønne bundlinje.
Der forestiller jeg mig, at jeg kommer tilbage med tre-fire elementer, som jeg godt kunne tænke mig at få udskilt fra lovforslaget.
Så kan det være, at vi ender med det ene – nu får vi se – eller at vi slet ikke ender med noget.
Men der er altså mange gode elementer i forslaget, så jeg vil ikke entydigt sige, at vi er imod, men medmindre vi får det delt, vil vi dog være imod.
Andreas Steenberg (RV), 2018-10-25:
Korrekt, for det er det, vi har aftalt med regeringen og Dansk Folkeparti, som jo nok havde fjernet den afgift uanset hvad.
Det er en stemmeaftale, som det hedder, og det betyder, at vi har aftalt at stemme for det her lovforslag.
Hvis der på et senere tidspunkt kan dannes et flertal for at lave afgiften igen, står det os frit for at stemme sammen med Enhedslisten om at genindføre den her afgift, så det vil vi gerne gøre på et senere tidspunkt, hvis flertallet skulle skifte, og det håber vi jo det gør.
Det synes jeg ikke det er, fordi det jo er forhandlinger og kompromiser – det er jo sådan, et demokrati er.
Vi har fået indført f.eks. at lempe elvarmeafgiften, så vi kan få mere vedvarende energi ind i fjernvarmen.
Vi fik indført et tilskud til det, vi kan kalde grøn benzin, altså benzin, der bliver produceret på affaldsprodukter fra landbruget, som også vil mindske CO2-udslippet fra transporten.
Så vi fik nogle ting med fra Radikale Venstres side med de 8 mandater, vi har, og så har regeringen og Dansk Folkeparti også fået nogle ting med, som ikke er vores politik.
Men det er et kompromis, og det er sådan, demokratiet er og skal være.
René Gade (ALT), 2018-10-25:
Tak for det.
I Alternativet er vi for lovforslaget.
Der er to elementer, som jeg lige skal kigge lidt nærmere på, og så er der et par elementer omkring socialt frikort og grænsegængeres fradrag, som primært er af teknisk karakter, og derfor har der ikke været høring på det, men da vi altid er blevet begavet med at få høringssvar, så mangler jeg lige fuldstændigt at kunne se, hvordan det passer ind i det samlede billede.
Men det burde ikke kunne rokke ved noget.
Så er der forskerskatteordningen, og der har vi altid sagt, at jo mere præcis vi kan gøre den i forhold til netop at understøtte, at vi kan få kvalificeret arbejdskraft til Danmark, jo bedre er det.
Den har til tider været bred, men vi bakker også op om den her del, da den på alle måder forbedrer ordningen.
Om vi så stadig væk synes, at ordningen er for bred og godt kunne blive mere konkret i sin helhed, er en anden debat.
Så vi bakker op om lovforslaget.
Jesper Petersen (S), 2018-10-25:
Lovforslaget her indeholder nogle ændringer i forskerskatteordningen, nogle ændringer om genoptagelse af afgørelser om skattenedslag, skattefrihed for godtgørelse til thalidomidofre og en mindre præcisering i forhold til grænsegængeres fradrag for gaver og løbende ydelser til almennyttige og almenvelgørende formål.
Jeg vil sige noget om dem, jeg finder meget positive, og som også er nogle af grundene til, at vi bakker op om lovforslaget.
Jeg vil starte med det her spørgsmål om godtgørelse til thalidomidofre.
Der blev altså taget en beslutning om at give en godtgørelse, men bare ikke, at den også var skattefri.
Altså, der var simpelt hen skattepligt for den godtgørelse, og det får vi ryddet op i med lovforslaget her, så man ikke skal betale skat af den godtgørelse for svie og smerte, som staten helt berettiget giver til de her thalidomidofre.
Spørgsmålet om genoptagelse af afgørelser om skattenedslag: Det er ved at være nogle år siden, men alligevel er det vigtigt, og jeg har selv en stor personlig tilfredsstillelse ved, at det her lovforslag kommer, fordi jeg har været aktiv i at forfølge den her sag igennem nogle omgange, hvor jeg er blevet kontaktet af borgere lokalt, der altså havde oplevet at have overholdt alle de regler, der var, for, hvornår man kunne være berettiget til at opnå det her nedslag.
Det drejede sig om 100.000 kr. i en familie, hvor lønningerne ikke var særlig store, så det ville virkelig betyde noget.
Der var altså den her ordning i nogle år om, at hvis man var i fuld beskæftigelse og blev ved med at være det, selv om man havde ret til at gå på efterløn, så fik man den her skattefri bonus.
Og problemet har så været, at i de systemer, der skulle se efter, om man var berettiget til det, var der forskellige ting, der ikke var blevet taget ordentlig højde for, og folk, der egentlig var berettiget til at modtage det her skattenedslag, endte med at blive afvist.
Og 3 måneder efter den afvisning var der sådan set bare ikke noget at rafle om, så havde staten lov til helt at afvise det.
Der bliver der altså nu en ny åbning frem til den 31. marts 2019 til at få revurderet sin sag.
Det synes jeg er meget positivt, og jeg vil gerne kvittere over for skatteministeren for, at det endte med at komme som en del af det her lovforslag.
Jeg vil godt have, at vi i udvalgsbehandlingen overvejer, om fristen er en smule for kort, om den kan være lidt længere, og samtidig, om den pligt til at oplyse om muligheden for at få genoptaget de her sager, som ATP får, er tilstrækkelig omfattende, altså om Ældre Sagens medier og Skatteministeriets egen hjemmeside osv. er tilstrækkeligt til, at man får indfanget dem og får givet den besked, at nu er der altså mulighed for at få revurderet sin sag.
Men det er forhåbentlig noget, vi kan diskutere i udvalgsbehandlingen.
Det er ikke noget, som vil gøre det meget dyrere, men som forhåbentlig vil sikre, at flere oplever den retfærdighed, at de faktisk får den bonus, som den daværende VK-regering stillede folk i udsigt.
De øvrige elementer vil jeg ikke føje meget til.
Jeg nævnte kort, hvad det handler om, og vi kan altså støtte lovforslaget.
Anders Johansson (KF), 2018-10-25:
Mange tak.
Lovforslaget her er jo bl.a. en justering af forskerskatteordningen.
Danmark har brug for udenlandske eksperter og talenter.
De er med til at bidrage til, at danske virksomheder kan udvikle og vækste, og de er med til at bidrage til statskassen og dermed også til den danske velfærdsstat.
Udlændinge, som arbejder i Danmark på forskerskatteordningen, besidder nogle nøglepositioner i danske virksomheder.
Dermed er de også med til at skabe og sikre danske jobs.
Udfordringen for det danske samfund er ikke, om de her nøglepersoner rejser tilbage til deres hjemland, når de ikke længere har et job, udfordringen er faktisk i højere grad at fastholde dem i Danmark.
Vi aftalte i forbindelse med erhvervs- og iværksætterpakken, at vi skulle forlænge forskerskatteordningen, så de her nøglemedarbejdere kan blive længere i Danmark og i danske virksomheder.
Det er et rigtig godt tiltag.
Lovforslaget, som vi behandler nu, giver så også nogle konkrete bud på, hvordan man kan smidiggøre ordningen, så den gøres mindre bureaukratisk, og det er selvfølgelig noget, vi Konservative bakker op om.
Derudover indeholder lovforslaget en mulighed for, at seniorer, som ikke nåede at få klaget over f.eks. forkerte oplysninger i forbindelse med opgørelse af beskæftigelsesgrad, nu får en ny klagemulighed.
Der har været en del sager, hvor nogle har følt sig snydt for skattenedslag, selv om fejlen f.eks. lå hos arbejdsgiveren.
Vi synes selvfølgelig, at det giver rigtig god mening, at de her borgere får endnu en mulighed for at klage over de fejl.
Vi støtter selvfølgelig det samlede lovforslag.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-10-25:
Tak for det.
Forslaget skal afbureaukratisere forskerskatteordningen, så en masse formalia ikke står i vejen for at benytte ordningen.
Da der ikke er tale om en større udvidelse, vurderes det ikke at kræve det store provenu.
Formålet er blot, at der skal være mindre bureaukrati og bøvl.
Herudover vil man ændre indsigelsesfristen i forhold til seniornedslagsordningen.
Der er en række seniorer, der ikke har haft en korrekt opgørelse af deres beskæftigelsesgrad og kun har haft 3 måneder til at gøre indsigelse.
Disse seniorer mener jo naturligt, at det er urimeligt, at de skal stilles dårligere end andre.
Liberal Alliance synes, begge dele er sund fornuft, og vi støtter forslaget.
Rune Lund (EL), 2018-10-25:
Det her lovforslag er jo et lidt blandet forslag, og vi kan faktisk støtte det meste.
Vi støtter genoptagelsen af afgørelser af skattenedslag for seniorer.
I sin tid – og det er jo faktisk lidt over 10 år siden – var vi egentlig imod selve ordningen, men det her handler jo om, at folk skal behandles ordentligt efter de gældende regler, så den del af lovforslaget støtter vi.
Hvis folk har mistet ret til nedslaget på grund af fejl i f.eks. indrapporterede arbejdstimer, så skal folk jo have lov til at få genoptaget deres sag.
Vi støtter selvsagt også skattefriheden for thalidomidofre.
Vi er ikke helt sikre på, hvad det har at gøre med det sociale frikort på baggrund af det fremsatte lovforslag, og det vil vi lige søge at få afklaret i lovbehandlingen.
Men vi støtter selvfølgelig tilgangen om skattefrihed på det her område.
Så ser vi umiddelbart heller ikke noget problem i, at grænsegængere får fradrag for deres indbetalinger til almennyttige institutioner.
Det er vi umiddelbart positive over for.
Og så er der det sidste element, som vi ikke kan støtte, og det er jo det element, som omhandler forskerskatteordningen.
Det er en ordning, som vi fra Enhedslistens side altid har været modstandere af.
Det er en skattenedsættelse til meget højtlønnede specialister og sportsstjerner.
Og det fremgår af lovforslaget, at den her ordning nu skal være nemmere at bruge, det skal være mere smidigt at bruge ordningen.
Men det kan simpelt hen ikke være rigtigt, at man på den her måde giver en skattelettelse til folk, der i forvejen har en meget høj løn.
Og man må også bare sige: Hvis virksomhederne gerne vil have specialister til Danmark, skal de jo ikke have et tilskud, så de kan give en lavere løn til folk, der kommer fra udlandet.
De folk, der kommer fra udlandet og arbejder her skal være velkomne, men de skal da betale den samme skat som alle andre.
Og hvis virksomhederne så vil have dem, må de da bare betale den løn, der skal til.
Altså, forskerskatteordningen, som oprindelig var tiltænkt forskere meget snævert, er jo også efterhånden blevet bredere, og nu er det sportsstjerner og alle mulige mennesker, som benytter sig af den.
Det er blevet sådan en lidt absurd kattelem til en lavere beskatning.
Og som hr. Dennis Flydtkjær jo også nævnte: Hvad er muligheden for, at man sådan set kan cirkulere rundt og udnytte den her slags skatteordninger i forskellige lande?
Det er en ordning, som er forkert skruet sammen, og vi ser gerne, at den her del af lovforslaget bliver skilt ud.
Lige præcis i den sammenhæng har Enhedslisten og Dansk Folkeparti måske en interesse i, at Dansk Folkeparti ønsker, at der bliver forhandlet om det i et andet rum end lige her i den her Folketingssal.
Vi ønsker sådan set, at det slet ikke bliver vedtaget.
Men som lovforslaget foreligger og er skruet sammen nu, kan vi samlet set ikke støtte det.
Louise Schack Elholm (V), 2018-10-25:
Som de tidligere ordførere har været inde på, indeholder det her lovforslag tre dele, nemlig for det første en skattefrihed for godtgørelse til thalidomidofre.
Og det kan man nærmest ikke være imod.
Det er jo lidt ærgerligt, at de skal betale skat af de godtgørelser, vi har fået tilkendt dem.
Så indeholder forslaget også en fleksibilitet i forhold til seniorers indsigelsesfrister, altså at der er en midlertidig ophævelse af indsigelsesfristen på 3 måneder i forhold til afgørelse om skattenedslag.
Og det er jo, fordi vi har lyttet til, hvad det er for nogle problemer, folk oplever derude.
Og det tager vi seriøst, og så prøver vi på at gøre noget ved det, vi oplever som et problem.
Så det er jo en måde at prøve at tage det seriøst på.
Det er det også ved den sidste del af forslaget, som er mindre justeringer af forskerskatteordningen, som har vist sig at være meget ufleksibel.
Det er jo ikke noget stort opgør, vi tager med forskerskatteordningen her.
Det er mindre justeringer, simpelt hen fordi den er for kompliceret og ufleksibel.
På den baggrund kan jeg meddele, at Venstre støtter lovforslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2018-10-25:
Jeg kan gentage mig selv fra det lovforslag, vi havde før det her, og rose regeringen og skatteministeren for at have fundet en masse mindre ændringer af forskellige skattelovgivninger, som betyder rigtig meget for de borgere, som det går ud over at der er nogle uhensigtsmæssigheder.
Der er et enkelt, som jeg lige vil give et ord med på vejen, og det er de her, jeg tror, de hedder thalidomidofre, som er nogle mennesker, hvis mødre fik et middel for mange år siden, som så gjorde, at de fik nogle misdannelser.
De får nu skattefrihed for de erstatninger, de får.
Det er vi rigtig glade for i Radikale Venstre.
Det er en del af satspuljen.
Man kan jo kun undre sig over, at der er gået så lang tid, inden man har fået lavet nogle erstatninger til de her mennesker, for det var jo et middel, der var godkendt af myndighederne.
Det er en rigtig ulykkelig historie, og vi er glade for, at vi med det her forslag kan give skattefrihed for de erstatninger, de får.
Vi kan som sagt støtte lovforslaget og alle de her enkelte initiativer
Søren Søndergaard (EL), 2018-10-26:
Der er jo sådan en tendens til, når der er problemer, som er for store til, at man tør tage livtag med dem i nationalstaterne, at sige: Det er noget, EU skal løse.
Derfor bliver vi også nødt til nogle gange at vurdere realismen i, om EU løser dem.
Og derfor vil jeg godt spørge hr. Peter Hummelgaard Thomsen, hvor realistisk Socialdemokratiet opfatter at det er, at EU skal gennemføre en fælles minimumsselskabsskat, som kommer over f.eks. 5 pct.?
Altså, er det noget, som har nogen gang på jorden, og er det noget, som man kan forestille sig vil blive gennemført inden for, lad os bare sige, de kommende 10-15 år?
Den tyske finansministers udtalelse bekræfter sådan set det, jeg sagde, altså at man kan skyde det ned til EU.
Virkeligheden er jo, at der ikke kan laves nogen bundskattegrænse, som er over et vist substantielt niveau, medmindre der sker en åbning af traktaten.
Det er jo ikke en kompetence, som EU har i dag; det kræver en ændring af traktaten.
Derfor vil jeg bare godt spørge: Hvorfor er det så ikke et hovedkrav for Socialdemokratiet at få åbnet traktaten med henblik på at få ændret traktaten, sådan at det kan blive muligt?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-10-26:
Først og fremmest tror jeg, at hvis EU-projektet med så mange lande, som vi er blevet, skal have mulighed for at holde, så er man nødt til at betragte et EU, der arbejder i flere forskellige rum.
Nogle kan arbejde mere om det ene, og nogle kan arbejde lidt mindre om det andet.
Det andet er i forhold til udenrigspolitikken – jeg har også hørt, at det ligesom er blevet nævnt som en del af argumentet for, at vi nu pludselig skal afskaffe forsvarsforbeholdet.
En af de ting, som jeg synes har placeret Danmark i en rigtig svær situation her for ganske nylig, har været beslutningen om Nord Stream 2.
Der har jo ikke været meget hjælp at hente for Danmark i den svære diskussion og svære beslutning fra hverken Europa-Kommissionen eller for den sags skyld fra Tyskland eller for den sags skyld fra Frankrig.
Der har det jo været amerikanerne, vi stadig væk har skullet være tættest allieret med i den svære beslutning om at forsøge at stå skulder ved skulder med vores baltiske venner.
Ja, det tror jeg da.
Men jeg ved ikke, om hr. Søren Søndergaard noterede sig, at den tyske finansminister, Olaf Scholz, jo i en af de store tyske aviser den anden dag oven på udbytteskatteskandalen udtalte, at et af svarene på det her vil være at have en fælles bund under selskabsskatten.
Og hvis at tyskerne er begyndt at synes, at det her er en god idé, jamen, så er vi jo begyndt at nærme os.
Altså, uanset om man kan lide det eller ej, er tyskerne jo en af de væsentligste drivkræfter for både udvikling og også for den udvikling, vi gerne vil stoppe inden for EU.
Så jeg tror ikke, at det er lige så urealistisk, som hr. Søren Søndergaards spørgsmål giver udtryk for.
Tak for det.
Jeg tror, at det, du har hørt, både fra mig og fra mit partis formand vedrørende forbeholdene, i virkeligheden har været forsøg på bare at være helt ærlige og sige, at nu har vi haft de forbehold i 25 år.
Jeg begræder stadig væk, at danskerne vendte tommelfingeren nedad, da vi spurgte dem, om man ville afskaffe store dele af retsforbeholdet i december 2015, men det var nu engang sådan, danskerne placerede sig.
Jeg husker i den sammenhæng jo også, at hr. Rasmus Nordqvists parti var sådan lidt både ja og nej eller ja, men.
Men ikke desto mindre har vi jo fundet en måde at navigere inden for de forbehold på, også retsforbeholdet.
Jeg tror bare, at man skal sige, at dansk EU-politik er – og det er vores linje – at der skal være tungtvejende grunde til, at vi skal udskrive nye folkeafstemninger om at afskaffe forbeholdene.
Jeg ser ikke nogen tungtvejende grunde til, at vi skal afskaffe euroforbeholdet, jeg ser ikke nogen tungtvejende grunde til lige nu og her, at vi skal afskaffe forsvarsforbeholdet.
Jeg kunne godt have lyst til det med retsforbeholdet, men omvendt er jeg også så demokratisk indrettet, at jeg siger, at det har vi lige spurgt danskerne om, og derfor må vi i vores EU-politik forsøge at navigere inden for de rammer, der nu engang er.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-26:
Først vil jeg gerne sige tak for en rigtig god tale.
Det, som jeg lidt sidder og tænker over, er omkring de udmeldinger, der har været fra Socialdemokratiet om de danske forbehold, at dem skulle man ikke pille ved lige nu.
Men samtidig synes jeg også bare, at jeg hører, når man har den lidt større indflyvning fra ordføreren, at der jo er nogle områder, hvor det er nødvendigt at samarbejde, som jo også lidt hører ind under det med nogle af de forbehold.
Her tænker jeg specielt, når vi snakker om EU's rolle i verden og så forsvarsforbeholdet.
Kan ordføreren ikke sige lidt mere om, hvad positionen er med hensyn til de her forbehold?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-10-26:
Vi har én linje hele vejen igennem, og jeg tror i virkeligheden, at hr. Kenneth Kristensen Berth skal læse det indlæg i Financial Times igen.
Hun slår ikke til lyd for, at vi skal have en social union med de samme sociale ydelser rundtomkring.
Men hun slår til lyd for, at der bliver ført en politik, som reelt set også kan gøre, at i særdeleshed lønmodtagerne har mulighed for at kræve deres retmæssige andel af den produktivitetsvækst, den velstandsvækst, som samfundet oplever.