runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (RV), 2018-02-27:
Lige nu er det borgerne, der betaler med deres sundhed.
Jeg synes, at det er sund fornuft at stille de her krav til de tunge køretøjer, når vi ved, at der faktisk er god samfundsøkonomisk fornuft i at gøre det.
Og når det er ikke er en enkelt borger, der får et krav til 20.000, 30.000 eller 40.000 kr., men faktisk en samlet branche, der kan overvælte det på varerne, sådan at de bliver en lille smule dyrere, så synes jeg, at det er sund fornuft at stille de her krav.
Hvis ministeren relativt hurtigt kan komme frem med de her tal og vi kan blive enige om en tidsramme – jeg kunne også forstå på ITD, at deres største problem egentlig var tempoet – så lægger vi gerne 1-2 år oveni, hvis det ligesom er det, der skiller os ad.
Altså, det skal ikke være det, der gør det så overambitiøst, for at bruge ordførerens ord.
Lad os nå det på en fornuftig måde, og det er jo da egentlig der, jeg håber vi kan lande det.
I forhold til partikelfiltrene er svaret nej.
Jeg er ret overbevist om, at det krav, man stillede, hvor man så kom med en straf til dem, der ikke satte det på, ikke har haft en voldsomt stor miljøeffekt.
Det tror jeg faktisk ikke det har.
Det synes jeg måske også man kan tage med ind i de her beregninger, for hvis det er et krav, kunne man jo overveje, om det skulle fjernes, hvis det bare er noget, der giver penge i statskassen.
Jeg er sådan set ikke særlig begejstret for, at man bruger miljøet som påskud for at gøre noget, hvis det faktisk ikke har en reel miljøeffekt.
I forhold til brændeovne vil jeg sige, at det jo er et af de steder, hvor vi ved at det virkelig spiller en rolle, hvordan folk opfører sig.
Fra Radikale Venstres side vil vi faktisk godt gå videre og lade f.eks. skorstensfejere gå med ind og kigge på, hvordan folk fyrer hjemme i deres brændeovne, og overveje, om vi skal have en regel om three strikes and you are out, så du ikke kan have en brændeovn, hvis du ikke kan finde ud af ikke at forgifte dine naboer, frem for at gå hele vejen og sige, at nu skal vi forbyde brændeovne.
Pia Adelsteen (DF), 2018-02-27:
Jeg kunne jo ikke andet end lige rejse mig op nu, når jeg fik den stukket i hovedet.
Altså, må jeg ikke bare sige, at jeg jo har det sådan, at når man lever i Danmark og bor i Danmark, så har man også et ansvar for selv at beslutte, hvor man selv og ens børn skal bo.
Personligt ville jeg, som jeg sagde fra talerstolen, ikke bo i København.
Det skyldes ikke kun luftforureningen, vil jeg bare sige.
Jeg ville bare ikke bo her.
Det er så, hvad det er.
Jeg blev faktisk lidt overrasket, for hørte jeg rigtigt, når jeg hørte fru Ida Auken sige, at partikelfiltre på personbiler ikke har nogen effekt?
Det chokerer mig faktisk, hvis det er korrekt, for jeg mener at kunne huske, at samtlige dieselbiler er blevet pålagt at få påført partikelfiltre.
Hvis man ikke gjorde det, fik man nemlig en ekstraregning på miljøafgiften på 1.000 kr. om året.
på 100 km.
Men der eksisterede ikke noget partikelfilter, så den mulighed var simpelt hen ikke til stede.
Det er den ene ting.
Eller er det ikke noget, vi vil komme ud for?
Carsten Bach (LA), 2018-02-27:
Tak, det er jo meget fint.
Det bekræfter mig sådan set i en teori, jeg selv har udviklet her på det seneste, om, at når en politiker snakker om, at noget er ambitiøst, så betyder det som regel altid, at det er urealistisk.
Men det er korrekt, at vi nu forhåbentlig snart har de her tal.
Og det, jeg hører fru Ida Auken sige, er vel egentlig, at der også er en bagside af medaljen.
Altså at der også er andre regninger, der skal betales, at der er et erhvervsliv, der skal betale for at få installeret de her partikelfiltre på deres vogne, og at det faktisk ikke nødvendigvis er sådan, at det samfundsøkonomisk giver mening.
Kan fru Ida Auken ikke bekræfte det?
Ida Auken (RV), 2018-02-27:
Nej, der er ikke nogen naturlov om det i forbindelse med at tage ny teknologi i brug, men der er almindelig sund fornuft i det, som når noget giver samfundsøkonomisk rigtig god mening.
Når det er noget, der gavner folkesundheden; når det er noget, der gavner turismen; når det er noget, der gavner det danske erhvervsliv, og hvor regningen bliver betalt af os alle sammen som kunder, så mener jeg faktisk, at det er rigtig sund fornuft at gå ud og stille de krav.
En af grundene til, at vi ikke nåede det i min tid, var også, at jeg var for ambitiøs.
Altså, jeg ville også gerne have alle personbilerne med, og der måtte jeg have en lang kamp, før jeg kunne få ind i mit lille hoved, at det at sætte et partikelfilter på en personbil ikke gav nogen effekt ude i virkelighedens verden.
Og der er det bare nogle gange sådan, at man som politiker har en idé om, at hvis den, der forurener, sætter et filter på, så hjælper det nok.
Det var et af problemerne, altså at jeg var for ambitiøs, og derfor tog det for lang tid i forhold til at komme ned til det, der giver rigtig mening, og som er det, vi har puttet ind i forslaget i dag, nemlig den tunge transport.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-27:
Tak for det.
På den ene side har vi hensynet til ofrene, dem, der står tilbage og er blevet udsat for en forbrydelse, og på den anden side er der spørgsmålet om, hvor hårdt samfundet så skal straffe, for at enkeltpersoner, dem, der måtte have begået den her kriminalitet, kan vende tilbage til et liv uden kriminalitet.
Folketinget ændrede senest de her regler i den tidligere valgperiode, tilbage i 2015, og det begynder vi så at kunne se nogle effekter af nu.
Vi mener, at det er på sin plads, at vi selvfølgelig debatterer dem.
Vi synes selv i Dansk Folkeparti, at der har været en kedelig tendens, men det er jo noget af det, som vi forhåbentlig kommer til at diskutere under forespørgselsdebatten.
Jeg vil se frem til ministerens besvarelse og selvfølgelig ordførernes forslag og tanker.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-27:
Tak for det.
Tak for indlæggene, vi har hørt her i dag.
Grove voldelige overfald efterlader ofte offeret med markante fysiske og psykiske men, og det nuværende strafniveau i sager om grov vold afspejler – efter regeringens opfattelse, for det her er jo politik – ikke i tilstrækkelig grad den krænkelse af offeret, der finder sted.
Det er vigtigt, at forbrydelsens alvor afspejles i den straf, som gerningsmanden får, og at strafniveauet er i overensstemmelse med befolkningens retsfølelse.
Det er efter regeringens opfattelse ikke tilfældet i dag, og der er derfor behov for en skærpelse af straffen for grov vold.
Formålet med lovforslaget er at skærpe straffen for overtrædelse af straffelovens § 245 om grov vold, § 245 a om kvindelig omskæring og § 246 om særlig grov vold.
Det foreslås, at strafniveauet generelt skærpes med en tredjedel i forhold til det nuværende niveau.
Med disse korte bemærkninger vil jeg takke ordførerne for indlæggene og sige, at jeg ser frem til behandlingen og selvfølgelig står til rådighed for spørgsmål, der måtte opstå under udvalgsarbejdet.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-02-27:
I Det Konservative Folkeparti bryder vi os ikke om vold, og vi bryder os særlig ikke om grov vold.
Vi synes, det skal straffes hårdt.
Vi tror på, at straf virker.
Vi synes, straf er retfærdigt, og vi mener, at det har en god effekt på retsfølelsen og niveauet af vold i samfundet.
Derfor støtter vi forslaget her.
Vi mener generelt, at de straffe, der er for vold i Danmark, er for lave.
Der er flere ordførere, der har peget på, at vi mangler en samlet oversigt.
Men som hr. Henrik Dahl også påpegede, er det ikke noget, vi kan sætte på formel, altså hvordan strafniveauet skal være.
Det er et spørgsmål om retsfølelse, og dermed er det op til os her i Folketinget at beslutte, om niveauet for straffene i Danmark ligger på det rigtige niveau.
Vi synes, det ligger for lavt, og vi byder det meget velkommen, at vi nu hæver straffene for grov vold med cirka en tredjedel.
Karsten Hønge (SF), 2018-02-27:
Der er god grund til at diskutere forholdet mellem strafferammer og de domme, som faktisk afsiges af domstolene.
Det kan ofte provokere den almindelige retsopfattelse, for mange mennesker forstår ikke, hvorfor strafferammerne ikke udnyttes.
Forslaget til at skærpe straffen for grov vold vil jo muligvis få indflydelse på kriminaliteten, men jeg synes, at der mangler solide fakta og dokumentation.
Retspolitisk Forening sætter fingeren på netop det her ømme punkt fra begrundelsen for lovforslaget, og vi bør etablere et stærkere, seriøst, faktuelt grundlag, når vi ønsker at straffe.
På den anden side anbefales lovforslaget jo af bl.a. Dansk Kvindesamfund.
Og den holdning tror jeg afspejler den i et vist omfang manglende folkelige forståelse for de efterhånden mange eksempler på ganske milde straffe for grov omfattende vold.
SF hælder til at støtte lovforslaget, men vil under udvalgsbehandlingen stille spørgsmål, der kan være med til at skabe et reelt faktuelt grundlag for at skærpe straffen for grov vold.
Zenia Stampe (RV), 2018-02-27:
Jeg håber og ser frem til, at vi kan fortsætte debatten i den her gode, konstruktive ånd.
Det vil jeg se frem til.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-02-27:
Det er bare lige en positiv kvittering til fru Zenia Stampe.
Det er nemlig helt rigtigt, at vi har brug for sådan en oversigt, men, som der også bliver sagt fra talerstolen, er det ikke nogen nem og enkel oversigt at udarbejde.
Jeg har også forståelse for det, hvis Justitsministeriet skal bruge tid på det, for, som der bliver sagt, kan der være tillægsstraf for banderelateret virksomhed, tillægsstraf op til 50 pct. for tidligere begået kriminalitet
Og endelig – og det er nok noget af det, der gør det meget svært – er der jo ikke to forbrydelser, der er ens.
Det er ikke sådan ligesom et bankrøveri.
Der har man trods alt en idé om, hvad det er.
Her kan der ske mange forskellige ting.
Men endelig er det jo også desværre sådan, at dem, der bliver dømt, ikke bare er dømt efter § 245.
Der er desværre i samme dom som oftest adskillige forbrydelser om en bestemt straf, så derfor er det lidt af et kunststykke for Justitsministeriets embedsmænd at udarbejde den oversigt.
Men hvor der er vilje, er der vej, så jeg betror dem gerne jobbet.
Henrik Dahl (LA), 2018-02-27:
Tak for ordet.
Lovforslag nr. L 142, som vi behandler nu, har til formål at sikre en bedre rimelighed i straffene for grove voldelige overfald, hvor forslaget er, at straffe skærpes med en tredjedel i forhold til det nuværende strafniveau.
Generelt er det vigtigt for både mig og mit parti, at forbrydelsers alvor bliver afspejlet i gerningsmandens straf.
Men på baggrund af hr. Rune Lunds ordførertale synes jeg også, at det måske er en god idé helt generelt at dvæle ved det her med, hvordan og hvorfor vi staffer.
Historisk har man jo straffet for vold og drab for at forhindre vendetta.
Det danske samfund var sådan set et vendettasamfund ligesom det, man kan læse om i de islandske sagaer, indtil kongemagten blev så stærk i middelalderen, at man begyndte at sætte en stopper for de her vendettaer.
Og selv om der er meget, der har ændret sig i mellemtiden, så er straf altså stadig væk noget, som staten overtager fra civilsamfundet og fra den skadelidte.
Det betyder jo, at man også skal passe på, når man sådan slynger ud, at straf ikke virker.
Jeg hører til dem, der mener, at staf i allerhøjeste grad virker, fordi vi ikke har et selvtægtssamfund, og det, at vi ikke har et selvtægtssamfund, er sådan set bevis på, at den ordning, hvormed selvtægten bliver afskaffet og den kolde stat står for afstraffelse i stedet for den varme vendetta, fungerer rigtig, rigtig godt.
Derfor er straffe jo noget, der skal afspejle en eller anden form for balancebetragtning.
Det er en balance, som civilsamfundet skal anerkende, og hvor vi som politikere må prøve at lytte til civilsamfundet.
Der er en uret, der skal balanceres med ret.
Der synes vi sådan set, at det her er et rigtig fornuftigt lovforslag, som finder den her balance, og derfor synes vi, at det er meget meningsfyldt at skærpe straffen for de her grove forbrydelser.
Vi støtter som sagt lovforslaget.
Carsten Bach (LA), 2018-02-27:
Og mange tak for ordførertalen og også anerkendelsen af nogle af de bemærkninger, jeg selv kom med, da jeg var på talerstolen.
Det er bare lige det her med ny teknologi, jeg kom til at studse lidt over.
Det ved jeg ikke om fru Ida Auken kan være enig med mig i, altså at der faktisk ikke findes en naturlov, der foreskriver det.
Nu var fru Ida Auken lige selv inde på det, så selv om jeg faktisk ikke er så vild med det der med, hvem der gjorde hvad hvornår og hvorfor, og de politiske diskussioner, der kan komme ud af det, vil jeg høre, om fru Ida Auken måske ikke lige kan sætte lidt flere ord på, hvorfor det egentlig var, at hun som minister ikke nåede at få opdateret lovgivningen, sådan at den her automatik med teknologien – det, som jeg står og kalder en naturlov – ikke blev indført.
Pia Adelsteen (DF), 2018-02-27:
Jeg er sådan set ikke uenig.
Det er faktisk et af de få steder, hvor jeg synes at EU giver mening, altså når man laver de her normer for biler og udvikling af dem og for, hvad de må udlede af partikler og forurening, eller hvad det nu er.
For vi ved, at vi køber dem, vi ved, at vi har dem i en længere årrække, men vi ved også, at det er en større investering.
Så er jeg godt klar over, at der kommer ny teknologi hele tiden, og at vi også politisk presser på for at få det nyeste af det nye.
Men hvis vi så også dermed skal presse på ved at sige, at så skal man også udskifte i en bestemt kadence, så synes jeg måske bare, at det er en lidt større beslutning.
Erling Bonnesen (V), 2018-02-27:
Jamen vi støtter selvfølgelig de miljøzoner, som der er.
Jeg glæder mig da over, som jeg også har markeret nu her i ordførertalen, at vi generelt har et godt, højt niveau, når det handler om at have ren luft.
Selvfølgelig skal vi stadig væk være opmærksomme på den udvikling, der er, og det hører jeg også at ministeren er og løbende ser på.
Jeg synes også, man skal glæde sig over, at vi generelt har et godt, højt niveau, når vi snakker ren luft.
Ida Auken (RV), 2018-02-27:
Jeg vil gerne spørge hr. Erling Bonnesen, hvor meget den nuværende miljøzone hjælper.
Hvor meget virker den?
Og er den vigtig?
Erling Bonnesen (V), 2018-02-27:
Tak for det.
Og selv om det går den rigtige vej, skal vi selvfølgelig til stadighed arbejde for den mindre luftforurening, som er mulig og realistisk.
Og det skal selvfølgelig gøres med initiativer, der giver mest mulig ren luft for pengene.
I dag behandler vi et forslag om skærpede krav til miljøzoner og krav til ikkevejgående arbejdsredskaber, og forslagets effekt på reduktion af NOx og partikler i byerne må siges at være lille sammenlignet med de gener, der følger med.
Det kan føre til begrænsninger for forskellige butikker, restauranter m.v. i miljøzonerne.
Offentlige anlægsprojekter kan blive dyrere og tage længere tid.
Så der er også en række hensyn at tage i forbindelse med det.
Forslaget er en uforholdsmæssig stor byrde for få, men uden at levere resultaterne.
Og da vi så også ved, at 70-80 pct. af effekten af luftforureningen i Danmark kommer fra udlandet og så at sige blæser ind over Danmark, så er det jo langtfra kun tunge køretøjer, som er kilde til den forurening, som faktisk kommer.
Og selv om Venstre deler ambitionen om mindre luftforurening, vil vi sætte ind dér, hvor det virker, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget, som det foreligger. Så skulle jeg hilse fra Konservative sige, at de heller ikke kan støtte forslaget, som det foreligger.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-02-27:
Ja, det er det, og det er også derfor, at vi har en indfasning, som jeg egentlig synes er ganske fredsommelig.
Det er ikke noget, vi siger skal gennemføres i morgen.
Så har man også mulighed for at spare op til at kunne købe den teknologi, der kan gøre, at vi netop lever op til ansvaret, ikke for at bringe forureningen ned til nul, men for i det mindste at tage de initiativer, der følger af en teknologisk udvikling, så vi helt grundlæggende beskytter befolkningens sundhed.
Pia Adelsteen (DF), 2018-02-27:
Vi har altid en afvejning af, hvor man skal gøre hvad, og det er egentlig bare det, jeg med mine ringe evner prøver på at forklare, nemlig at der jo er to sider af en sag.
Dels er der noget forurening herinde, det ved vi jo alle sammen godt.
Der er mere forurening i København, end der er ude på landet, i hvert fald i forhold til de partikler, som biler udleder, fordi der er mere trafik.
Det er jo logik.
Og selvfølgelig skal vi forsøge at gøre noget, men jeg synes også, at det er sin sag at lovgive om at pålægge en udgift til folk, der har en virksomhed, sådan at de måske risikerer at måtte lukke deres virksomhed.
For det er det, vi taler om.
Og når fru Maria Reumert Gjerding taler om eftermontering af filtre på lastbiler, så er det mig bekendt også en rimelig stor udgift, hvor man skal lægge et sted mellem 30.000 og 60.000 kr. for at få lavet sådan en eftermontering, lidt afhængig af hvad det er.
Det er da også en udskrivning.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-02-27:
Lidt i forlængelse af det, fru Ida Auken sagde: Er det ikke ordførerens opfattelse, at vi har et politisk ansvar for at sørge for, at også børnefamilier kan bo i København, uden at der er fare for sundheden?
Pia Adelsteen (DF), 2018-02-27:
Tak for det.
Altså, det er bestemt ikke, fordi jeg negligerer problemet, men man har også som person en mulighed for at træffe nogle valg.
Og det er derfor, jeg siger, at personligt ville jeg ikke bo herinde med mine børn.
Det er et valg, som jeg personligt træffer.
Det er ikke, fordi jeg ønsker at negligere problemet, for selvfølgelig er der noget luftforurening, men det er også klart, at jo flere mennesker der bor sammen, jo flere biler der er, jo flere udledninger der er, jo mere forurening er der også.
Sådan er det.
Det er derfor, at brændeovne måske ikke er det store problem ude på landet, men er det inde i byen.
Ida Auken (RV), 2018-02-27:
Det synes jeg var et ret vildt svar, altså at alle børnefamilier, der bor herinde i København, selv er ude om det, og at ordføreren ikke ville bo herinde med sine børn.
Altså, skal man så sige, at så skal de flytte ud af byen, eller kan vi forvente, at de køretøjer, der kommer ind i byen, har den bedste standard?
Jeg synes, det er ret vildt at sige til borgerne herinde, at man ikke selv ville bo her med sine børn, og så ikke med det samme sige, at nu skal der ske noget med den trafik, vi ved at vi selv kan gøre noget ved.
Vi ved, at vi kan gøre noget ved de tunge køretøjer; vi kan gøre noget ved lastbiler, busser og varebiler, som vil have en positiv virkning og være en meget vigtig gevinst for befolkningen.
Det synes jeg alligevel er en lille smule at trække på skuldrene over for alle de mennesker, der bor med deres børn i byerne.
Erling Bonnesen (V), 2018-02-27:
Som jeg allerede har svaret, står vi fuldt og helt bag de miljøzoner, som er der, og de tiltag, som er implementeret indtil nu.
Vi har jo også selv i Venstre været med til at stå bag dem.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-02-27:
Ifølge Det Økologiske Råd dør omkring 300-500 mennesker om året bare i København på grund af trafikos.
Oven i det skal vi så lægge de rigtig mange sygdomme, som rammer mennesker som følge af luftforurening.
Det er selvfølgelig ikke noget, vi kan leve med, og det er derfor, at det her beslutningsforslag er så vigtigt at få vedtaget, netop fordi det er et rigtig afgørende skridt i den rigtige retning.
Det, der sådan set ligger i forslaget, er, at reglerne opdateres for at følge den teknologiske udvikling i bilindustrien.
Og det kan faktisk virke en lille smule underligt, at de nuværende regler i miljøzonerne ikke automatisk har fulgt den teknologiske udvikling.
Derfor synes jeg, det er rigtig godt, at vi i dag behandler et beslutningsforslag, der skal rette op på den forglemmelse.
Det er selvfølgelig ikke kun i København og i Danmarks større byer, at der er problemer med luftforurening.
Det er derfor, at vi også med beslutningsforslaget ønsker at åbne op for, at flere kommuner kan vurdere, at de gerne vil have en ren luft-zone, at de gerne vil have områder i indre by, hvor de får nogle redskaber til at nedbringe forureningen.
Forslaget giver mulighed for at indføre såkaldte ren luft-zoner, hvor der kan stilles skærpede krav til emissioner af NOx, altså kvælstofoxider, og partikler fra lastbiler og busser.
For vi kan ikke være tjent med, at vi har en bilpark – eller en lastbilpark eller en buspark, hvis der er noget, der hedder det – som gør det sundhedsskadeligt at opholde sig i vores byrum, altså de køretøjer, som det her beslutningsforslag rammer.
Allerede fra 2015 har alle nye lastbiler og busser skullet overholde krav om overholdelse af Euro 6-kravene, og med beslutningsforslaget lægges der op til miljøzoner, hvor der stilles krav om Euro 6 med effekt fra 2019.
Det betyder altså en indfasning på 4 år, i forhold til hvornår den her teknologi blev tilgængelig.
Det er også vigtigt at understrege, synes jeg, for det har der jo været en debat om på baggrund af det her beslutningsforslag, at man altså kan eftermontere – retrofitte tror jeg nok, det hedder – så man eftermonterer et partikelfilter, sådan at selv lastbiler med en lavere norm kan opgraderes teknologisk til at leve op til de her nye krav.
Det synes jeg er vigtigt at få sagt, for det er en stor investering for vognmænd at gå ud og købe en lastbil.
Vi er i Enhedslisten meget glade for forslaget, og vi er meget glade for at have fremsat det sammen med De Radikale, SF og Alternativet, og vi håber på, at vi – i hvert fald med den fremstrakte hånd, jeg forstår der er fra ministerens og også Socialdemokratiets side – kan arbejde videre i udvalget i forhold til at komme videre i den her retning og reelt få løftet kravene i vores ren luft-zoner, så de også i fremtiden vil have den effekt, som jeg hører vi alle sammen er interesserede i.
Trine Torp (SF), 2018-02-27:
Med beslutningsforslaget opfordres regeringen til at opdatere miljøzonerne og gøre dem til det, vi kalder for ren luft-zoner.
Arbejdsmaskiner inddrages, og det foreslås ikke mindst, at håndhævelsen af zonerne effektiviseres, så det rent faktisk sikres, at gamle forurenende køretøjer og maskiner ikke pulser løs i børnehøjde, hvor de ikke må det.
Helt banalt skal der sikres en bedre luftkvalitet dér, hvor der er flest mennesker.
Det gør miljøzonerne ikke længere.
De eksisterende miljøzoner har ikke fulgt med udviklingen.
Man stillede et krav om Euro 3-norm i 2008 og om Euro 4 fra den 1. juli 2010, svarende til 4 års indfasning fra normen blev gældende for nye køretøjer.
Men man indførte jo så ikke en tilsvarende automatik for kommende Euronormer.
Euro 5 blev obligatorisk ved salg i 2010, men er aldrig blevet et krav i miljøzonerne.
At der er brug for europæiske og internationale løsninger på luftforureningen, og at andre forurener mere end os, er for mig at se ikke et argument for ikke at ville forbedre vilkårene for danskernes sundhed.
Med det her forslag vil der være en forbedring af luftkvaliteten efter en indfasning af Euronormerne.
Sundhed må for mig at se stå over andre hensyn
, og det forslag, som er lagt på bordet, er sådan set ikke et meget radikalt forslag – jo, det er jo et radikalt forslag på dén måde, men ikke et meget dramatisk forslag – for egentlig er det jo bare at indføre den opdatering, som burde have ligget fra starten af, som en helt naturlig automatik.
Men jeg har også lyttet til debatten og hørt, at der trods alt er en anerkendelse af, at luftforurening er et problem, der skal håndteres.
Man kan jo så overveje, hvor tålmodig man er, i forhold til at der skal ske noget.
Men i hvert fald vil jeg på SF's vegne sige, at vi selvfølgelig støtter forslaget, da vi er medforslagsstillere på det, og jeg vil sige tak til De Radikale for at have taget initiativet.