runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2022-03-02:
Mange tak.
Vi synes, det her forslag er rigtig fint.
Fra Konservatives side har vi længe ønsket, at det skal være nemmere at fratage folk dansk statsborgerskab ved kriminalitet.
Vi har jo allerede i dag regler, så vi kan fratage statsborgerskab f.eks. fra nogle af de kvinder, der meldte sig til terrororganisationen Islamisk Stat i Syrien.
Men virkeligheden er desværre nok i forhold til det her forslag, at der skal meget, meget omfattende kriminalitet til, før det rent faktisk kommer til at være noget, der vil ske i virkeligheden.
Almindelig og særdeles hård kriminalitet vil fortsat ikke være omfattet.
Det er jo faktisk rigtig ærgerligt.
Der så vi jo sådan set hellere, at de her mennesker slet ikke fik statsborgerskab.
Derfor kommer vi til at behandle en række beslutningsforslag i den kommende tid – beslutningsforslag, som vi har fremsat – der skal stramme op på reglerne for permanent ophold og for statsborgerskab.
For vi har det sådan, at vi selvfølgelig gerne vil hjælpe folk, der kommer hertil som flygtninge, f.eks. fra Ukraine, der flygter midlertidigt fra en krig i vores eget nærområde, men vi har jo altså set rigtig mange migranter fra Mellemøsten og fra Afrika komme hertil over de senere år.
Der er det jo ligesom sådan en tretrinsraket: Først får man ophold, så får man permanent ophold, og så søger man statsborgerskab med henblik på ikke at rejse hjem igen.
Det er lige præcis den tretrinsraket, vi ønsker at kigge lidt nærmere på.
Der er bl.a. nogle fasttrackordninger, hvor du bare kan få permanent ophold som 18-årig uden at have levet op til de gængse krav i forhold til arbejde.
Der er andre smuthuller for unge, der søger statsborgerskab, og vi ser jo netop, at især den unge kategori, de 18-24-årige – det viser de tal, jeg har fået – begår omfattende kriminalitet, efter de har fået statsborgerskab.
Og det er vel og mærke altovervejende ikke-EU-borgere, der gør brug af de her ordninger.
Så vi synes, det skal være markant sværere at få permanent ophold, og det skal være markant sværere at få statsborgerskab, for så kommer vi slet ikke ud i de her problemstillinger med at skulle fratage folk statsborgerskabet efterfølgende.
Dem, der begår hård kriminalitet, skal slet ikke have statsborgerskab til at begynde med.
Susan Kronborg (RV), 2022-03-02:
Jeg vil gerne høre, om Konservative tænker, at lovforslaget begrænser domstolenes kompetence.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-02:
Jeg vil sige, at det er en interessant betragtning.
Det var også det, den tidligere regering forsøgte.
Der er nogle lande, der er trådt ud af den og trådt ind igen.
Der vil jeg da sige, at vi i hvert fald er meget åbne over for at se på, hvad man kan gøre, men jeg vil ikke stå her på talerstolen og sige, at vi bare skal træde ud af en konvention.
Det vil måske være lige voldsomt nok.
Mette Thiesen (NB), 2022-03-02:
Tak for det.
Det var bare ikke rigtig et svar på spørgsmålet.
Vi stemmer konsekvent nej til dem, der kommer fra de muslimske lande, for vi ved, at både de og deres efterkommere er mere kriminelle end danskerne, når de kommer hertil.
Så den del har vi anerkendt.
Vi har stemt nej til samtlige indfødsretslovforslag, bl.a. af samme årsag.
Men jeg spurgte sådan set konkret til dem, der har fået tilkendt statsborgerskab, som begår kriminalitet, også af en ret grov beskaffenhed.
Hvis vi fratrådte det, der hedder statsborgerretskonventionen, ville vi faktisk have mulighed for i langt større udstrækning at fratage dem statsborgerskabet, altså dem, der har misbrugt danskernes tillid og har begået kriminalitet.
Vil Det Konservative Folkeparti være med til det?
Marcus Knuth (KF), 2022-03-02:
Vi synes som sagt, at man skal sætte ind, inden folk får statsborgerskab.
Jeg er sikker på, at fru Mette Thiesen også læser nogle af de spørgsmål, jeg har stillet, om, hvem det er, der begår kriminalitet, inden de får permanent ophold, efter de har fået permanent ophold, inden de får statsborgerskab, og efter de har fået statsborgerskab, og svarene på dem.
Det er jo på trin et, vi skal sætte ind.
Det kommer til at være vores fokus i de næste par måneder.
Nye Borgerlige kan være sikre på, at vi har nogle gode forslag på vej, som Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti vil være glade for.
Mette Thiesen (NB), 2022-03-02:
Tusind tak.
Det er bare ganske almindelig sund fornuft.
Så det er jeg fuldstændig enig med den konservative ordfører i.
Men det, der er problemet, er, at der er ført en fuldstændig forfejlet udlændingepolitik, og at man simpelt hen har smidt om sig med danske statsborgerskaber i årtier.
Det er jo bl.a. derfor, vi står her i dag.
Så vil Det Konservative Folkeparti være med til at sikre, at langt flere får frataget statsborgerskabet?
Det kan man bl.a. gøre ved at udtræde af den her statsborgerretskonvention.
Der er simpelt hen ingen grund til, at vi er med i den.
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-02:
Tak for det, formand.
Det er ikke sjældent, der bliver ændret i reglerne.
Som flere af jer i den her sal har nævnt utallige gange, mener I, at det danske statsborgerskab er en gave – en fantastisk gestus – vi som land kan tilbyde andre mennesker, hvis de da arter sig fuldstændig, som vi kunne tænke os at de skal.
En sådan tilgang til statsborgerskabet og andre mennesker er på ingen måde i tråd med virkeligheden eller i tråd med Enhedslistens opfattelse.
Mennesker, der tilfældigvis er født andre steder, er hverken forkerte eller for dårlige til at være borgere i det her samfund.
De har absolut lige så meget ret til at stemme ved et valg eller stille op til valg, som alle andre har.
Og hvis der er noget, der i hvert fald ikke er rimeligt, så er det, hvis deres muligheder bliver indskrænket, udelukkende på baggrund af hvor deres forældre eller bedsteforældre er født.
De konstante indskrænkninger i adgangen til indfødsret er både i strid med vores internationale forpligtigelser, men så sandelig også i strid med de grundlæggende værdier, som hele vores demokrati bygger på.
Jo mere vi strammer reglerne, jo højere kommer antallet af borgere uden demokratisk indflydelse til at være.
Hvad sker der i år 2040, hvis vi bliver ved med at stramme reglerne?
Er vi så oppe på 30 pct. af en befolkning, der ikke har stemmeret?
Er det demokrati, når så stor en del af befolkningen fratages indflydelse, og når nogle befolkningsgrupper har ret til at bestemme over andre?
Jeg synes, det er en uhyggelig udvikling, og jeg er faktisk alvorligt bekymret for vores demokrati på den baggrund.
Det her lovforslag lægger op til, at vi endnu oftere skal fratage mennesker deres statsborgerskab.
Hvis der bare er den mindste chance for at fjerne det, skal det væk – ikke bare for en person, der har begået noget kriminelt, men også for dennes uskyldige mindreårige børn.
Dertil kommer, at definitionen af alvorlig skade for statens vitale interesser efterhånden er en temmelig flyvsk betegnelse.
Med den gældende lovgivning er det i det mindste knyttet op på bestemte forbrydelser, men nu skal det altså vurderes, hver gang der begås en hvilken som helst forbrydelse, om den har en sådan karakter, at statsborgerskabet skal fratages.
Jeg synes, det er spild af domstolenes tid, og jeg synes, det er et demokratisk problem, når lovgivningen bliver så upræcis.
Med de konstante stramninger på indfødsretsområdet, vi er i gang med, er vi også i gang med at ødelægge vores demokrati.
Og konsekvenserne af alle de stramninger, der er blevet vedtaget de seneste par år, bliver, at fremtidige regeringer får svært ved at legitimere deres egen magtudøvelse, simpelt hen fordi de er valgt af en mindre og mindre del af befolkningen.
Derfor kan Enhedslisten ikke støtte forslaget.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-02:
Nu skal jeg lige tænke mig om en gang.
Nej, jeg mener, at det jo udvider domstolenes kompetence, fordi det giver domstolene nogle redskaber til at tage statsborgerskab fra ikke bare alvorligt kriminelle, men dem i den allerhårdeste kategori, der er til fare for landets sikkerhed.
Det giver domstolene nogle redskaber, som de ikke havde før, så jeg vil mene, at det udvider domstolenes kompetence.
Carl Valentin (SF), 2022-03-02:
Ordføreren siger: Hvis man nu fandt ud af, at jeg havde snydt mig til det – altså at ordføreren havde snydt sig til det.
Det er jo ikke sagen.
Nu snakker vi om børn og om, at man finder ud af, at deres forældre har snydt sig til det.
Og ja, jeg mener faktisk godt, man kan få noget nær ødelagt sit liv af at få frataget sit statsborgerskab, selv om man har et andet.
Hvis man nu er 17 år gammel og har dobbelt statsborgerskab, men alt, hvad man kender, er Danmark – man taler dansk, man taler ikke sproget fra det andet land, hvor man har statsborgerskab, og alt sådan noget – og man får frataget sit danske statsborgerskab og skal flytte til et land, man praktisk talt ikke kender og ikke taler sproget i, så mener jeg, det er meget indgribende i ens tilværelse.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-03-02:
Men jeg forstår det ikke, når vi snakker om folk, der har dobbelt statsborgerskab.
Altså, mener ordføreren seriøst, at man får ødelagt sit liv?
Hvis jeg havde et tyrkisk statsborgerskab og et dansk statsborgerskab og man så finder ud af, at jeg havde snydt mig til det, får jeg så ødelagt mit liv, ved at jeg stadig væk har statsborgerskab i et andet land?
Vi snakker jo her om folk, der har et dobbelt statsborgerskab – ikke at de bliver statsløse.
Men jeg tænker ikke, at man får ødelagt sit liv, fordi man har statsborgerskab også i et andet land.
Der er jo virkelig mange herboende danske statsborgere, der har statsborgerskab i to lande.
Carl Valentin (SF), 2022-03-02:
Ja, jeg anerkender, at der er forskel på fejl og på snyd, men når det handler om fratagelse af børnenes statsborgerskab, er der ikke tale om snyd som sådan, for børnene har ikke snydt nogen som helst.
Det er deres forældre, der har gjort det.
Derfor synes jeg, at sagerne er sammenlignelige, fordi børnene er uskyldige.
De får pludselig en dag at vide, at det statsborgerskab, som de har indrettet hele deres liv efter, ikke længere er gyldigt, og det sætter dem i en ekstremt svær livssituation, der potentielt kan være ødelæggende for deres tilværelse, fordi de har bygget hele deres liv og tilværelse op omkring et statsborgerskab.
Det er derfor, jeg synes, at det er så alvorligt at fratage mennesker deres statsborgerskab, og at man skal være ekstremt påpasselig med det.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-03-02:
Tak til ordføreren, også for at kunne se nogle positive ting i forslaget.
Det er omkring det her med børnene.
Som ordføreren siger, har vi jo haft nogle sager med nogle, der ved en fejl har fået det, og det synes jeg ordføreren lidt sammenligner med nogle, der har snydt sig til det.
Altså, anerkender ordføreren, at der er lidt forskel på, at nogle forældre, en far eller en mor eller begge to, har snydt sig til det, og at der er sket en fejl fra myndighedernes side, hvor man så troede, de havde det?
Kan ordføreren se, at der er et problem, hvis nu det er 10.000 eller 20.000, der har fået snydt sig til et statsborgerskab, og at det kan være et stort problem, også for dem, der faktisk retmæssigt har skaffet sig det?
Carl Valentin (SF), 2022-03-02:
Men når vi så har de her meget alvorlige sager med alvorlig skade på statens vitale interesser, så synes vi også, at man godt kan gå derhen, hvor man siger: Så fratager vi statsborgerskabet, hvis vedkommende har et andet statsborgerskab og dermed ikke bliver statsløs.
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-02:
Det er jeg glad for at høre, for jeg synes, at det, vi oplever for tiden, er, at der gradvis sker et skred.
Og vi ser det også i det her lovforslag, hvor vi går ind og giver domstolene et påbud om, at man skal gøre det, i stedet for at det er noget, hvor man kan sige, at det er en afvejning fra domstolenes side, i forhold til om man kan gøre det.
Susan Kronborg (RV), 2022-03-02:
Tak for ordet.
Lovforslaget omhandler to forhold.
Den første ændring vedrører frakendelse af dansk statsborgerskab erhvervet ved svig, jævnfør indfødsretslovens § 8 A.
Som reglen er nu, kan domstolene frakende statsborgerskab, hvis der er udvist svigagtigt forhold, som har været bestemmende for erhvervelsen af statsborgerskab.
Regeringen har her foreslået at ændre det fra en »kan«-bestemmelse til en »skal«-bestemmelse.
Det fremgår således, at frakendelse skal være obligatorisk for domstolene, men domstolene skal på den anden side ikke frakende, når det er i strid med internationale forpligtelser, og domstolene kan heller ikke frakende, når frakendelsen vil være uproportional.
Det er min vurdering, at lovændringen på det punkt ikke har noget indhold, og det samme gælder ændringen af § 8 B.
Den anden ændring er en ændring af reglen om frakendelse af dansk statsborgerskab på grund af kriminalitet, som kan sidestilles med terror, jævnfør § 8 B.
Domstolene foretager stadig den samme vurdering, og domstolene foretager den vurdering, når staten har udnyttet sin offentlige påtaleret.
»Kan« og »skal« har derfor intet indhold for domstolene.
Domstolene foretager vurderingen, når den offentlige påtaleret er udnyttet, uanset ordene kan eller skal.
Er et forhold påtalt, er det jo ikke sådan, at domstolen ikke tager stilling til et påtaleforhold.
Domstolen tager jo stilling, uanset om der står »kan« eller »skal«.
Det afgørende er, om forholdet er påtalt til domstolen.
Tak for ordet.
Tak for svaret.
Så vil jeg også gerne høre, om Konservative mener, at lovforslaget har et reelt indhold.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-02:
Tak til ministeren.
Det her er et rigtig fint lovforslag, men virkeligheden er jo, at det ville være langt bedre, hvis kriminelle slet ikke fik statsborgerskab til at begynde med – så skulle vi ikke have en kamp om at tage det fra dem efterfølgende.
Og giver de tal, som er kommet frem efter mine spørgsmål til ministeren, bl.a. at 45 pct. – 45 pct. – af palæstinenserne begår kriminalitet, efter at de har fået dansk statsborgerskab,
ikke ministeren lyst til at handle
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-02:
Jeg tror, det er første gang, jeg har oplevet i Folketingssalen, at Dansk Folkeparti siger, at vi bare skal lade konventionerne diktere den danske lovgivning og ikke tænke selv.
Det synes jeg ikke ville være rimeligt over for det barn.
Det ville heller ikke være hensigtsmæssigt, for barnet vil jo vokse op og blot være statsløs.
Men der, hvor hr. Morten Messerschmidt måske har en pointe, er, at man kan diskutere, hvor mange det her vil omfatte i virkelighedens verden, for domstolene vil jo også skulle tage stilling til, om man også vil frakende barnet statsborgerskabet ved forældrenes svig – også selv om vi var gået helt til kanten af konventionerne.
Der ville man skulle tage hensyn til barnets tarv og mange andre ting.
Så spørgsmålet er, hvor meget substans der egentlig er i det.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-02:
Det var også det, jeg frygtede.
Det er jo meget, meget få, der fortaber sin indfødsret som følge af et svig, og det er sikkert endnu færre børn, der ville være i den her situation.
Ville det ikke alt andet lige være bedre at sige, at man sætter den samme konsekvens for børnene, der jo får indfødsretten afledt af forældrene, i lyset af at det er så få sager, vi taler om?
Man kan jo sige, at barnet selvstændigt kan søge om indfødsret på et senere tidspunkt.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-02:
Det korte svar er, at der er en margen.
Man ville godt kunne frakende børnene til statsløshed inden for rammerne af de internationale forpligtelser, og det er med åbne øjne, at vi fra regeringens side går ind i det, for lige nøjagtig her ønsker vi ikke at gå til kanten af de internationale konventioner, for vi synes, at det ville være uhensigtsmæssigt.
Det kunne f.eks. være en udenlandsk statsborger, som tager til Danmark, bliver dansk statsborger og løser sig fra sit tidligere statsborgerskab, og så bliver barnet jo også løst fra sit tidligere statsborgerskab.
Hvis det så viser sig, at faren har fået det danske statsborgerskab ved svig, synes jeg det er rimeligt nok at sige: Så er det dit eget problem, at du er blevet statsløs; det kan den danske stat ikke stå med.
Men jeg synes ikke, at vi kan sige til barnet, at så skal barnet være statsløs.
Hvis forældrene ikke har løst sig fra deres tidligere statsborgerskab, vil barnet jo stadig væk være brasilianer eller koreaner, og så synes jeg, det er uproblematisk at sige, at barnet ikke er blevet dansker, for så er barnet stadig væk beskyttet.
Statsborgerskabet er jo en beskyttelse.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-02:
Jeg læser op fra svar på spørgsmål 1, hvori ministeren siger om børnene, hvis forældrenes statsborgerskab er svigagtigt opnået: »... hvis barnet har erhvervet indfødsretten gennem vedkommende, medmindre dette vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser, og medmindre barnet derved bliver statsløst.«
Det er den sidste formulering, jeg er i tvivl om.
Altså, er de to led sidestillede, så det både handler om blive statsløs og de internationale forpligtelser, sådan at man ikke er gået helt dertil, hvor de internationale forpligtelser begrænser det?
Er der en margen, hvor man kan stramme yderligere, eller er der efter ministerens opfattelse strammet så meget, som det overhovedet kan lade sig gøre?
Mette Thiesen (NB), 2022-03-02:
Da jeg først så det her lovforslag, blev jeg egentlig glad, for jeg tænkte, at nu kunne man fra Socialdemokratiets side endelig bakke op om, at man i langt højere grad ville tage statsborgerskabet fra dem, der begik kriminalitet.
Tallene taler deres eget klare, tydelige sprog, og de viser bl.a., at selv om ikkevestlige efterkommere med dansk statsborgerskab kun udgjorde 2,8 pct. af befolkningen pr. 1. januar 2020, udgør de 25,3 pct. af samtlige registrerede bandemedlemmer i Politiets Efterforskningstøtte Database – 25,3 pct.
Der blev i 2020 fældet dom 217 gange for voldtægt, og af de dømte var 53 personer udlændinge, viser en opgørelse fra Justitsministeriet.
Flest domme fik syriske statsborgere, der blev dømt syv gange i 2020.
53 ud af 217, der blev dømt for voldtægt i Danmark i 2020, var udlændinge, og det svarer til 24 pct. eller lige knap hver fjerde, hvilket er en stærk overrepræsentation.
Det er sådan set bare at læse den skrækudgivelse, der kommer hvert år omhandlende udlændinge i Danmark, for så kan man se mange af de her tal, og derfor er der selvfølgelig brug for handling.
Jeg er dog meget usikker på, hvor mange det her forslag helt præcis kommer til at omfatte, da der skal rigtig meget til, før man bliver dømt efter den bestemmelse om alvorlig kriminalitet, der er til alvorlig skade for Danmarks vitale interesser.
Mit umiddelbare bud vil være meget få, men det kunne være rart at få det kvalificeret.
Nye Borgerlige bakker selvfølgelig op om det her.
Det er sådan set fint at få strammet lovgivningen, og der skal selvfølgelig heller ikke herske nogen som helst tvivl om, at for Nye Borgerlige er det vigtigere at sikre danskernes sikkerhed og tryghed end at værne om forældede konventioner, for vi er valgt af danskerne til at passe på Danmark, og det gør vi.
Men vi ønsker selvfølgelig at gå langt hårdere til værks, end der gøres med det her lovforslag, og hele argumentationen med hensyn til statens vitale interesser grunder jo eksempelvis i statsborgerretskonventionen, og den bør Danmark selvfølgelig fratræde – hellere i dag end i morgen.
Andre lande, vi normalt sammenligner os med, har sådan set aldrig været så ufornuftige som Danmark og har ratificeret den, og det er lande som Frankrig, Belgien, Italien, Spanien, Irland og Storbritannien.
Nye Borgerliges holdning er helt klar: Kriminelle udlændinge skal ikke bare nægtes statsborgerskab, de skal udvises konsekvent og efter første dom, og så skal dem, der har fået tildelt statsborgerskab ved lov og efterfølgende får en ubetinget frihedsstraf, frakendes deres danske statsborgerskab ved dom og udvises, og derudover bør dansk indfødsret ikke tildeles indvandrere og efterkommere fra de muslimske lande, hvor vi har statistisk belæg for, at de langt oftere begår kriminalitet end danskere, når de kommer hertil.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-02:
Tak til hr. Marcus Knuth for at bidrage til at få de her faktuelle forhold frem.
Hvis jeg bare må knytte en enkelt kommentar til det første, vil jeg sige, at jeg anskuer Danmark – og der tror jeg, at hr. Marcus Knuth og jeg vil være enige – som et fædreland og dermed som noget hævet over ideologi.
Uanset om man måtte være sværmerisk radikal, socialdemokrat eller liberalist, kan man godt anskue Danmark som et fædreland.
Altså, det ligger ligesom som en paraply, hvor vi er forenet i noget større end det ideologiske.
De konventioner, som vi her taler om, er jo en antinational ideologi.
Og jeg er helt med på, at hvis det handler om at arrangere handel med energileverancer eller andre varer osv., kan man have en praktisk indretning.
Men det er ikke en praktisk indretning, at et land underkaster sig at tildele indfødsret til folk, der viser sig uværdige.
Det er en ideologi, som hører til i den radikale og den emancipatoriske del af Folketinget, og dermed burde det være noget – hvis jeg må sige det som en ydmyg replik – som Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti kunne forenes i at være imod.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-02:
Det er mere en bemærkning end et spørgsmål, for det er jo sjældent, at jeg er uenig med hr. Morten Messerschmidt.
Men vi mener jo rent faktisk, at en international spilleorden ikke er i direkte modstrid med nationalstaten, så længe de internationale spilleregler er nutidige, og det er jo det, der er problemet med konventionerne – det er, at de ikke længere er nutidige.
Altså, hvor mange gange har vi ikke her i Folketinget behandlet ændringer af love, fordi vi hele tiden opdaterer vores lovprogram?
Men man opdaterer ikke konventionerne, så de passer til den virkelighed, vi står i i dag.
Det var mere en betragtning.
Så vil jeg bare sige tak til hr. Morten Messerschmidt for at fange et af de mange spørgsmål, jeg har stillet til udlændinge- og integrationsministeren.
Jeg tror, at de tal, der kommer frem, bl.a. at 45 pct. af palæstinenserne begår kriminalitet, efter at de har fået statsborgerskab, får alle alarmklokker til at ringe.
Så jeg håber, at de forslag, vi kommer med her i den kommende tid – og vi håber også, at andre vil komme med lignende forslag – kan samle blå blok og lægge et pres på ministeren for at imødekomme os; om ikke andet vil det i hvert fald vise, at den udlændingepolitik og de udlændingestramninger, vi ønsker, er noget, hvor vi i blå blok ligger et andet sted end Socialdemokratiet.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-02:
Overordnet er konventioner med til at sikre, at vi har nogle internationale spilleregler, og det, der er internationale spilleregler, har altså en positiv side.
Men nutiden og den virkelighed, vi står i, med migrantstrømme osv. gør jo, at konventionerne desværre nogle gange ikke lever op til de nutidige udfordringer, vi har.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-02:
Så kunne jeg måske bare spørge, hvad det kunne være.
Altså, en af de ting, som man jo lader sig begrænse af her, er jo FN-konventionen fra 1961 om at begrænse statsløshed.
Det er det, der forhindrer os i at udvise kriminelle udlændinge, altså hvis de som følge af det måtte blive statsløse.
Hvad er det helt konkret, den jævne dansker, der bare gerne vil være i fred for kriminelle udlændinge, får ud af, at Danmark er med i den konvention?
Marcus Knuth (KF), 2022-03-02:
Først og fremmest vil jeg gerne rose hr. Morten Messerschmidt for netop det forslag på området med menneskerettigheder, som jo alt andet lige gør det svært at udvise svært kriminelle mennesker fra Danmark.
Så et serviceeftersyn er jo altid fornuftigt.
Det var også derfor, vores tidligere regering lagde op til at kigge på fortolkningen af selv samme konvention.
Så jeg vil på forhånd sige, at hvis det er sådan, at man kan kigge på noget med en anden vinkel, der kan gøre, at konventionerne bliver brugt i en mere nutidig og mere relevant henseende, er vi selvfølgelig altid villige til at kigge på det.
Det er også derfor, jeg roser ordføreren.
Men igen: Jeg vil jo ikke stå her på talerstolen og sige, at vi bare skal træde ud af en konvention, for konventionerne har jo altså også – ud over nogle af de negative afledte effekter – mange positive afledte effekter i forhold til det internationale sammenhold og den internationale spillebane.