runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2018-03-14:
Indledningsvis vil jeg gerne bemærke, at det er transportministeren, der svarer på spørgsmålets anden del, som jo går på en eventuel prisnedsættelse for færgeoverfarten Spodsbjerg-Tårs mellem Langeland og Lolland.
For det hører under transportministerens område, og jeg kan se af dagens program, at transportministeren kommer om lidt og svarer på netop den del.
Jeg forstår godt sammenligningen, som spørgeren er inde på, mellem Storebæltsbroen og færgeoverfarten mellem to byer på Langeland og Lolland.
Men de er alligevel ikke helt sammenlignelige, og det gælder også i forhold til takstnedsættelser, men det ved jeg at transportministeren vil komme ind på lige om lidt.
Min vigtigste opgave som erhvervsminister er, at danske virksomheder er konkurrencedygtige, etablerer attraktive arbejdspladser i hele Danmark, og at de mange virksomheder har gode vilkår.
Derfor har vi løbende fokus på at gøre det billigere og nemmere at drive virksomhed.
Det er også grundlaget for den aftale, som jeg indgik med DF og Det Radikale Venstre, om erhvervs- og iværksætterinitiativer fra november 2017.
Derfor er det også rigtigt, at regeringen har valgt at sænke taksterne for at krydse Storebælt, både for virksomheder og borgere.
En række undersøgelser peger nemlig på, at der er god samfundsøkonomi i at nedsætte taksterne på Storebæltsbroen.
For selv om Danmark er et lille land, er vi jo også et land, hvor broerne og priserne, der betales for at bruge dem, har stor betydning for sammenhængskraften.
Lavere takster vil også øge mobiliteten, især for pendlere, der udgør cirka to tredjedele af biltrafikken over Storebæltsbroen.
Det betyder f.eks., at der vil være let adgang til kvalificeret arbejdskraft på begge sider af Storebælt.
Bl.a. har vi jo også nedsat priserne på overfarten til en række øer til stor glæde for både dem, der bor der, og de turister, som hvert år besøger øerne.
Jeg er godt klar over, at de penge, regeringen har afsat til at nedsætte priserne på en række færgeruter, ikke gælder færgeoverfarten Spodsbjerg-Tårs, men derimod færgeruterne til en række af landets mindre økommuner.
Men jeg synes alligevel, når man ser på det samlede billede, at regeringen har gjort, hvad vi kan, for at sikre vækst og udvikling i hele Danmark og for at binde Danmark mere sammen.
Jeg er ikke i tvivl om, at lavere takster for vores broforbindelser, bl.a. over Storebælt, og også for vores færgeforbindelser vil betyde mere arbejdskraftsmobilitet.
Det vil også betyde bedre erhvervsudvikling.
Derfor skal det jo også ses i sammenhæng med f.eks. vores projekt om at udflytte statslige arbejdspladser, hvor vi også flytter arbejdspladser til Lolland-Falster.
Vi har også flyttet arbejdspladser til Sydfyn – netop for at få udvikling i hele Danmark.
Årsagen til, at vi har sat takster ned på samlet 25 pct. på Storebælt, er jo, at vi kan se, at det fører til en øget trafik på mellem 3.000 og 4.500 køretøjer pr. dag.
Og det er altså på Storebæltsbroen.
På den måde kan vi så forlænge tilbagebetalingstiden med ca. 3 år.
Så det løber altså rundt økonomisk, og derfor er det et lukket kredsløb.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-03-14:
Baggrunden for, at jeg stiller spørgsmålet, er jo, at man som borger eller som erhvervsdrivende på Lolland eller Langeland eller Sydfyn kan se, at historisk set har taksterne fulgtes ad på færgefarten og på Storebælt – fuldstændig krone til krone, dog ikke for personbiler, har de historisk set fulgtes ad – men at det gør de ikke mere.
Nu bliver der en forskel og en forskelsbehandling, så de virksomheder, der har etableret sig i de områder, skal betale en højere pris for at kunne handle sammen, og borgerne skal betale en højere pris, hvis de skal pendle på tværs, end hvis de bor i nærheden af Storebælt.
Mener ministeren stadig væk, at man med god samvittighed kan sige, at der ingen grund er til at ændre på noget af det her?
Brian Mikkelsen (KF), 2018-03-14:
Jeg tager ikke stilling til, hvad færgetaksterne konkret er på overfarten Spodsbjerg-Tårs, for det er op til transportministeren sammen med forligspartierne at kigge på det.
Men jeg er helt enig med spørgeren i, at det betyder noget med taksterne.
Det betyder noget for erhvervsudviklingen, det betyder noget for pendlingen.
Nu har vi så lavet et lukket kredsløb omkring Storebæltsforbindelsen, hvor vi sætter taksterne ned med 25 pct., og det kommer til at give vækst i hele Danmark.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-03-14:
Nu er ministeren jo også minister for landdistrikterne.
Ministeren nævnte kort i sit svar, at han har et øje på det her.
Men lige netop den her situation gør det jo vanskeligere for landdistrikterne, altså at være ved den yderste kant og have ryggen ud mod havet, når man står på Langeland og Vestlolland.
Kan ministeren ikke med den kasket på som den landdistriktsansvarlige i regeringen se, at det er nødvendigt at have en holdning til, hvad taksterne er for færgefarten over Langelandsbæltet?
Brian Mikkelsen (KF), 2018-03-14:
Jeg synes, at man skal gøre noget for alle dele af Danmark, også Lolland og Langeland.
En af de ting, som vi besluttede i forbindelse med finansloven, er, at vi undersøger og analyserer muligheden for at etablere en fremskudt havn ved Tårs.
En fremskudt havn vil kunne bidrage til at reducere overfartstiden mellem Tårs og Spodsbjerg og dermed styrke forbindelsen mellem de to landsdele.
Det tror jeg virkelig der er musik i, og jeg tror, at det vil betyde meget, hvis sådan en analyse vil lede frem til, at man laver sådan en fremskudt havn.
Nu må analysen jo ligesom vise, hvad der er brug for, men jeg er ikke i tvivl om, at de bedst mulige vejforbindelser, de bedst mulige færgeforbindelser og de billigst mulige broforbindelser giver vækst i Danmark.
Bjarne Laustsen (S), 2018-03-14:
Vil ministeren på baggrund af Finansieringsudvalgets rapport om justering af udligningssystemet oplyse, hvordan ministeren vil sikre, at Frederikshavn Kommune – som officielt er en af landets fattigste – ikke bliver så hårdt ramt af en udligningsreform, som alle rapportens fem modeller lægger op til?
Tak, fru formand.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren på baggrund af Finansieringsudvalgets rapport om justering af udligningssystemet oplyse, hvordan ministeren vil sikre, at Frederikshavn Kommune – som officielt er en af landets fattigste – ikke bliver så hårdt ramt af en udligningsreform, som alle rapportens fem modeller lægger op til?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-03-14:
Som jeg sagde, har det jo været et anerkendt princip, at priserne følges ad, og jeg tror også, at alle – det gælder også kollegaerne herinde – er klar over, at det så betyder, at det er dem, der kører over Storebælt, der må betale for, at priserne bliver fastholdt på den sydlige, men også på den nordlige, hvis det er, det er nødvendigt, hvilket netop er en del af aftalen om i det hele taget at bygge en fast forbindelse over Storebælt, så det er jo en konsekvens af den beslutning, man tog i 1986.
Jeg kan så bare på vegne af borgerne på både den ene og den anden side af Langelandsbælt spørge: Hvor lang tid skal der gå, inden ministeren så beslutter sig for, at det er det samme princip, der skal være gældende, og at det ikke er Sund & Bælt, der skal bestemme, hvad taksterne skal være, men at det er ministeren og partierne i Folketinget, der skal gøre det?
Tak for det, og tak for svaret.
Ligesom jeg i mit spørgsmål har skrevet færgetakster i stedet for, som i regeringens tekst, brotakster og færgeoverfart i stedet for Storebæltsbro, kunne man jo også sætte Spodsbjerg-Tårs og Langeland-Lolland ind i den tekst, som ministeren netop har læst op.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke ministerens argument for, at den tankegang, der ligger bag, ikke kan lægges bag, at man kan sætte taksterne ned på færgefarten.
Jeg anerkender, at det kan ministeren ikke gøre.
Men nu er det jo sådan, at det ikke er en statslig udgift at sætte taksten ned; det er en politisk beslutning at sætte taksten ned, i og med at hvis ikke der er nogen, der gør noget, så er det Sund & Bælt, der fastsætter taksten.
Men lige så vel som man på Storebælt har sagt, at det her har en betydning for befolkningen på den ene og på den anden side, så har det også en betydning for befolkningen på den ene og den anden side af Langelandsbæltet.
Så derfor, minister: Er det ikke rimeligt med de samme argumenter, som ministeren netop har brugt, at pege ind i og tage en politisk beslutning om at sætte taksterne ned på færgefarten mellem Spodsbjerg og Tårs?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-03-14:
Tak for spørgsmålet.
Det er indlysende, at tidsbegrænsninger på parkering ved S-togsstationerne ikke bidrager til at understøtte Park & Ride-konceptet.
Det står imidlertid kommunerne frit for at disponere over de kommunale parkeringsarealer, som de måtte ønske.
Den enkelte kommune må opveje hensynet til på den ene side at sikre tilgængeligheden til den kollektive trafik og på den anden side at fremme adgangen til det kommunale næringsliv.
I Solrød Kommunes tilfælde kan jeg forstå, at der som forsøgsordning er indført tidsbegrænset parkering i dagtimerne på de parkeringspladser ved Solrød Center, der ligger tættest ved Solrød Strand Station.
Tidsbegrænsningen er indført for at dæmme op for, at pendlere fra stationen lader bilen stå hele dagen ved Solrød Center til gene for de lokale, der ønsker at parkere og handle i Solrød Center.
Rasmus Prehn (S), 2018-03-14:
Jeg synes, at vi skal sige: Godt ord igen.
Det er jo ikke et spørgsmål om at kalde dem til orden eller sætte dem på plads, men det handler om, at man har en dialog med de her mennesker, og man har jo som transportminister det øverste ansvar for den kollektive trafik.
Nu hører vi så om, at der er en sag, hvor man ikke får at vide, når ens kort løber ud, men lige pludselig kan man ikke rejse længere, og så får man en afgift oveni på 50 kr.
Det er en utrolig dårlig oplevelse.
Kan vi ikke gøre det lidt mere hensigtsmæssigt, så folk får en god oplevelse?
Ministeren har da det øverste ansvar for den kollektive trafik.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-03-14:
Altså, det, der ligger i aftalen og lovgrundlaget osv., er, at hvis takstnedsættelsen over Storebælt får negative konsekvenser for overfarten mellem Spodsbjerg og Tårs, vil overfarten skulle kompenseres.
Men det skal vi jo først konstatere, og vi har ikke nogen forventning om, at det vil have negative effekter.
Så det følger ikke, at fordi prisen over Storebælt sættes ned, skal prisen på overfarten Spodsbjerg-Tårs også sættes tilsvarende ned.
Det vil være noget, der i så fald skal betales af bilisterne på Storebælt.
Nej, det, der følger, er, at hvis det får negative konsekvenser for overfarten Spodsbjerg-Tårs, skal vi kigge på det.
Jeg går faktisk ind for, at politikere ikke skal blande sig i alt.
Så hvis der er et misforhold mellem de kunder, der rejser med rejsekort, og de trafikvirksomheder, der leverer rejsekortet som en ydelse, så går jeg ud fra, at kunder og Rejsekort A/S i samarbejde med trafikvirksomhederne kan tale sig til rette om tingene, uden at jeg behøver at blande mig i det.
Jeg er klar over, at hvis man er socialdemokrat, mener man i princippet, at politikere skal blande sig i alt, og dette spørgsmål er også udtryk for, at Socialdemokratiet mener, at politikere skal blande sig i alt.
Rasmus Prehn (S), 2018-03-14:
Tak, formand.
Mener ministeren, at S-togsstationerne i og omkring København understøtter Park & Ride, når flere kommuner, herunder Solrød Kommune, har indført tidsbegrænset parkering ved deres S-togsstationer, således at pendlere ikke kan parkere ved stationen og pendle til København?
Mange tak til ministeren for den her besvarelse.
Det kan de fleste sætte sig ind i.
Men det har bare været sådan, at alle de gange, vi har talt kollektiv trafik og vi fra Socialdemokratiets side har sagt, at vi gerne vil være med til at løfte den kollektive trafik, har det igen og igen lydt – og med rette, synes jeg: Det batter først noget, når vi får de her forskellige transportformer til at hænge bedre sammen.
Ministeren havde selv taget initiativ til en rigtig fremragende konference i går om mobilitet, og noget af det, der kom frem på konferencen, var, at vi skal have de forskellige transportformer til at hænge bedre sammen, altså det her med, at man f.eks. kører i bil til at starte med, tager toget videre og så cykler til sidst, sådan at man får den mest optimale rejse med hensyn til tidsomkostninger og alt muligt andet.
Man kunne jo forestille sig, at man i stedet for at gøre som i Solrød, hvor man bare lukker ned, så der enten ikke er mulighed for at parkere eller kun mulighed i nogle bestemte timer, tænker mere offensivt, så der også er nogle af de handlende, der tænker: Hvis vi får flere til at skifte transportform i Solrød Strand f.eks., er der måske også flere, der handler her, og derfor skal vi have udbygget vores parkeringsmasse, og vi skal have nogle faciliteter, der gør, at dem, der pendler, føler det attraktivt at skifte her, men også måske at handle her, samtidig med at de er her. Hvad for et arbejde har ministeren foretaget for at styrke Park & Ride-tanken i Danmark?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-03-14:
Jeg har ikke foretaget mig noget over for Solrød Kommune, som har lavet en forsøgsordning, hvor de har indført tidsbegrænset parkering.
Der vil være plusser, og der vil være minusser, og når forsøgsordningen har været der i et stykke tid, vil Solrød Kommune vurdere plusser og minusser.
Rasmus Prehn (S), 2018-03-14:
Igen tak til ministeren, og al respekt for en forsøgsordning i Solrød Strand.
Jeg håber også, at de handlende oplever, at der kommer flere og handler hos dem.
Det er jo hele målet med det her, så det er jo fint.
Men jeg bruger den her konkrete sag fra Solrød som et eksempel til at illustrere det omfattende problem, der efterhånden er på mange stationer, nemlig det forhold, at det bliver sværere og sværere at finde et sted at stille sin bil, parkere, og så tage toget videre.
Hele ideen med Park & Ride har jo været, at vi skulle løfte det her, så det blev nemmere.
Hvad vil ministeren gøre for at løfte muligheden for Park & Ride?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-03-14:
Tak for spørgsmålet.
I henhold til lov om færgefart har A/S Storebælt udbudt færgeruten Spodsbjerg-Tårs.
Den besejles af Danske Færger A/S.
I 2017 betalte A/S Storebælt godt 33 mio. kr. i driftstilskud til færgeruten.
Hvis overfartsprisen sættes ned på Spodsbjerg-Tårs-overfarten, betyder det sandsynligvis meromkostninger, da de flere passagerer næppe kompenserer for det direkte indtægtstab som følge af lavere priser.
Lavere overfartspriser vil dermed skulle betales af A/S Storebælt.
Vi malker i forvejen A/S Storebælt med udbytte til Infrastrukturfonden og finansiering af motorvejsudvidelsen på Vestfyn.
Regningen havner i sidste ende hos bilisterne, der skal over Storebælt, og bilisterne på Storebælt betaler i forvejen for omkring 90 pct. af udgifterne på Storebælt, selv om anlægsudgifterne til vejforbindelsen kun udgør ca. 50 pct. af de samlede anlægsudgifter.
Jeg bemærker endvidere, at regeringen og Dansk Folkeparti med finanslovsaftalen for 2018 har besluttet, at der skal foretages en analyse af muligheder, konsekvenser og udgifter ved at etablere en fremskudt havn ved Tårs.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-03-14:
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at færgepriserne på overfarten mellem Tårs og Spodsbjerg bør nedsættes som følge af den lavere brotakst på Storebælt, der trådte i kraft her den 1. januar 2018?
Mener ministeren, at færgetaksterne på overfarten mellem Tårs og Spodsbjerg bør nedsættes som følge af den lavere brotakst på Storebælt, der trådte i kraft den 1. januar 2018?
Tak til ministeren for svaret.
, at det er de politiske partier og dermed også regeringen, der er ansvarlige for, hvad taksterne skal være for henholdsvis Storebælt og overfarten mellem Spodsbjerg og Tårs, for forståelsen af den politiske aftale om Storebælt – både den oprindelige fra 1986 og den seneste, der blev lavet i 2005 – er netop, at der skal sejle en færge nord for og syd for, og at taksterne skal følges ad.
Taksterne over Storebælt og for færgefarten mellem Spodsbjerg og Tårs har fulgtes fuldstændig ad – bortset for personbiler, hvor der er 25 kr. ekstra for færgefarten.
De har historisk fulgtes ad alle årene.
Kan ministeren så forklare, hvorfor det hele pludselig skal ændres, og at det gældende princip ikke skal være der mere?
Jeg kan forstå, at ministeren siger, at det er forligspartierne og regeringen, der har ansvaret.
Det er også derfor, at jeg spørger ministeren: Hvad mener ministeren så?
Skal det, der tidligere var det gældende princip, ikke være gældende fremadrettet?
Heri ligger også en beslutning om at sætte taksterne ned på færgefarten ligesom over Storebælt.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-03-14:
Jeg synes, at Park & Ride er en rigtig, rigtig god idé, og når hr. Rasmus Prehn stiller et skriftligt spørgsmål til mundtlig besvarelse om mit generelle indtryk af Park & Ride og de generelle ting, som er igangsat på området, svarer jeg gerne på det.
Rasmus Prehn (S), 2018-03-14:
Det er jo oplagt, at når vi taler om kollektiv trafik, når vi taler om mobilitet, hvor der var en kæmpe konference i går – og stor ros og anerkendelse til ministeren for det – er Park & Ride noget af det allermest centrale.
Det må jo dække over, at ministeren overhovedet ikke har nogen overvejelser eller strategier i forhold til det her.
Det er da skuffende, at ministeren bare kommer og afviser det her i stedet for at fremlægge nogle visioner, nogle tanker på det her område.
Det er da så oplagt, at man skal have noget på det her, for ellers kommer vi ikke til at fremme netop det, der var fokus på i går, nemlig større mobilitet.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-03-14:
Det spørgsmål svarer jeg gerne på, den dag hr. Rasmus Prehn stiller det som et skriftligt § 20-spørgsmål her i salen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-03-15:
Jeg konstaterer, at vi nu i 2½ år har haft en borgerlig regering, der ikke har gjort noget ved cigaretpriserne.
Jeg ville ønske, at jeg kunne have spurgt fru Jane Heitmann, men jeg må jo ikke stille modspørgsmål, hvornår cigaretpriserne sidst er blevet hævet.
Hvem var det, der fjernede 10-stykspakningerne?
Hvem var det, der gjorde noget i forhold til prisfølsomheden på det her alvorlige emne?
Stine Brix (EL), 2018-03-15:
Det er ikke så lang tid siden, at vi havde diskussionen her i Folketingssalen, og fru Jane Heitmann spurgte mig direkte, hvad jeg mente at en pakke cigaretter skulle koste.
Og jeg svarede helt kort, det var det eneste, jeg sagde: 60 kr. Så det er bare, for at det indgår i debatten, hvad det er, vi har foreslået.
Jeg har også lagt mærke til, at flere markante Venstrepolitikere har været ude at foreslå, at man skal kigge på priserne.
En af de mest markante stemmer, den formentlig kommende formand for Danske Regioner, Stephanie Lose, har sagt, at priserne skal hæves markant.
Jeg har også set, at statsministeren i Dagens Medicin siger, at ud fra et forebyggende perspektiv burde man hæve priserne, men han henviser så til, at man ikke kan blive enige om det i regeringen.
Så jeg vil sige, at jeg i hvert fald har et håb om, at det her er en diskussion, som ikke er slut endnu, og at vi både med Socialdemokratiet, hvis ordfører står på talerstolen nu, men også med Venstre i fremtiden kan diskutere, hvordan vi ændrer på det forhold, at vi i Danmark i dag er nr. 36 på listen over lande i forhold til, hvad priserne er på cigaretter – nr. 36 på den dårlige måde!
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-03-15:
Det er jo her, vi er helt enige.
Det fremgår jo tydeligt af vores vedtagelsestekst, at vi ønsker, at ministeren skal indkalde til en samlet politisk drøftelse for at få en national handlingsplan på det område, som forårsager mest sygdom og flest dødsfald i Danmark.
Det skulle vel ikke være for meget for en minister, uanset hvilken partifarve man har.
Og jeg synes faktisk, det er en lillebitte smule polemisk af Venstres ordfører her at prøve at dreje debatten over på noget, der ligesom skal være konkret, i stedet for at tage noget af det, der er forespørgslens pointe – lige nøjagtig spørgsmålet om, hvordan det er, vi kan enes om det her.
Kommunernes Landsforening, Danske Regioner, faglige organisationer, civilsamfundet, store dele af detailhandelen ønsker, at vi skal handle her og tage ansvar på de strukturelle dele.
Vi hævede prisen sidst, og vi har med stor alvor registreret, netop som der er blevet sagt fra talerstolen tidligere, at Danmark er det næstbilligste land for salg af cigaretter og tobak.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-03-15:
Jeg vil bare følge op på Jane Heitmanns spørgsmål og spørge helt kort: Vil Socialdemokratiet sætte prisen op på cigaretter, hvis I får mulighed for det?
Ja, men så spørger jeg da igen: Vil Socialdemokratiet hæve prisen på cigaretter, hvis man får mulighed for det?
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-03-15:
Socialdemokratiet er kommet med fire fuldstændig klokkeklare forslag: Vi er kommet med det forslag, at vi skal have skjult tobakken i butikkerne, vi skal have neutrale cigaretpakker, vi skal have en væsentlig bedre kontrol – vi har sat mange penge af til en bedre kontrol – og så skal vi have en bevillingsordning, sådan at vi kan presse detailhandelen til at forstå, at vi har en lov, som siger, at der ikke må sælges tobak til unge under 18 år, for detailhandelen sælger i et uhyggeligt omfang tobak til unge under 18.
Drøftelsen af, hvad tobak skal koste i fremtiden, har vi ikke haft på ny i Socialdemokratiet.
Der er ingen patienter, der skal tvinges til noget, medmindre de er så syge, at de skal tvangsbehandles.
Derfor skal der også være et tilbud.
Jeg gav indtryk af, at det, jeg oplever, når jeg besøger psykiatriske afdelinger og er i kontakt med psykiatriledelser, er, at man har det tilbud, der skal til, hvis patienten måske bliver tilbudt medicinsk behandling, men siger, at det ikke er det, man ønsker.
Så skal der være de andre tilbud.
Grunden til, at jeg rejser mig og stiller spørgsmålet, er bare, at vi også har en forpligtelse til som politikere at være med til at forsvare det rigtige i at give en medicinsk behandling til psykiatriske patienter, når det er på sin plads og det ud fra en faglig vurdering vurderes at være det helt rigtige – og meget hyppigt i en kombination med terapiformer.
Trine Torp (SF), 2018-03-15:
Ja, vi har også en forpligtelse, synes jeg, til at lytte til de mange patienter, som synes, at det er for svært at få anden behandling end medicinsk behandling, og som synes, at den behandling, de får med psykofarmaka, giver dem nogle bivirkninger, som de gerne ville være foruden, men hvor de måske ikke tør trappe ud af den medicin, de får – det er måske heller ikke en god idé, hvis man ikke sætter noget i stedet – men de står i en situation, hvor de reelt ikke har nogen alternativer til farmakologisk behandling.