runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2020-01-21:
Jeg kan bekræfte et hundrede procent, at det vil Dansk Folkeparti gerne.
Om der så er flertal for det herinde i Folketinget og vi kan få flere med, er jo så et spørgsmål, men vi vil i hvert fald sammen med Nye Borgerlige meget gerne kæmpe den kamp, så man bliver udvist, når man laver kriminalitet som udlænding.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-21:
Dansk Folkeparti vil med beslutningsforslaget her gøre det forbudt for dømte kriminelle at skifte navn, hvis de har fået en dom på mere end 3 måneders ubetinget fængsel.
Forbuddet skal gælde, fra dommen er afsagt, og så længe dommen fremgår af den pågældendes straffeattest.
Radikale Venstre har den liberale grundholdning, at man må have lige det navn, man har lyst til, med de begrænsninger, der følger af navneloven – af forskellige hensyn.
Det bliver man hverken mere eller mindre kriminel af, og forholdene står sådan set stadig på ens straffeattest.
Derfor kan man spørge: Hvad bliver det næste?
Må man ikke farve sit hår?
Må man ikke skifte tøjstil, fordi man så ikke ser præcis sådan ud, som man gjorde, da man begik kriminaliteten, og derfor ikke fremstår så genkendelig?
Nej, det ville selvfølgelig være fjollet, og derfor anser vi det ganske enkelt ikke for nødvendigt at lovgive på det her område.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-01-21:
Nej, det er jo netop det, der er meningen med udvalgsbehandlingen og med de opklarende spørgsmål, altså at man skal have et fuldstændigt grundlag, og der er ikke noget fuldstændigt grundlag.
Det her er et glimrende beslutningsforslag teknisk set, men hvis vi skal udtale os eksakt om det, er der altså de forhold, som jeg nævnte før, som vi i hvert fald er nødt til at skulle have med, og jeg kan bare tage et af dem: En person, der går ind i et exitprogram, skal jo ikke have forbud mod at skifte navn.
Så er det jo helt til grin, kan man sige.
Så det er nok det svar, der kan gives.
Jeppe Bruus (S), 2020-01-21:
Tak for det.
Til det første vil jeg i forhold til det, som fru Trine Bramsen har udtalt i sin tid, sige, at det lyder utrolig klogt.
Nu er der jo f.eks. sket det, at Dansk Folkeparti har fremsat et beslutningsforslag, så vi har haft lejlighed til at studere det nærmere og dermed også overveje positive og negative konsekvenser, og så er vi nået frem til den konklusion, at eftersom det ikke har nogen reel betydning, støtter vi ikke forslaget.
I relation til det andet omkring ældres omgangskreds og deres familie vil jeg tro, at de har samme udfordring, som jeg selv har, nemlig den, at det kan være meget svært at huske nogle af de her navne.
Peter Skaarup (DF), 2020-01-21:
Jeg kan ikke rigtig forstå, hvorfor Socialdemokraterne når frem til, at det ikke har nogen betydning for f.eks. en udlejer, der er i gang med at skulle leje en bolig ud til en person, at vedkommende pludselig hedder noget andet, så man dermed ikke kan se, hvem den pågældende i virkeligheden er i forhold til den kriminalitet, der er begået.
Nu nævnte jeg eksemplet Levakovic; jeg ved ikke om hr. Jeppe Bruus kan huske det navn.
Jeg kan godt, og hvis jeg er udlejer og får at vide, at det er Christiansen, der gerne vil bo her, kan det da godt være, jeg siger ja, men det kan i hvert fald også godt være, jeg ville sige nej, hvis jeg vidste, det var en Levakovic.
Så har det ikke betydning, hr. Jeppe Bruus, for en udlejer, om man hedder det ene eller det andet?
Jeppe Bruus (S), 2020-01-21:
Jo, det navn kan jeg også godt huske.
Jeg ved ikke, hvor mange der hedder det til efternavn.
Og derfor vil jeg da håbe, at man, inden man afviser en lejer, også kigger på den historik, der er.
Og jeg har ikke indtryk af, at man, fordi man skifter navn, kan få en ren straffeattest.
Det er vel også derfor, at det her jo ikke står alene.
Så hvis man har den bekymring i forhold til lejere, skal man jo tjekke andre oplysninger.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Tak for ordet.
Jeg er glad for, at Venstre umiddelbart har en positiv tilgang til forslaget.
For det her drejer sig jo om mennesker, som har begået forbrydelser, og dermed ikke bare vilkårlige mennesker, men folk, der ved, at det her er vilkårene, altså at der, hvis du begår en forbrydelse, er en straf, og en del af den straf er så, at du, hvis du har fået en straf, som er mere end 3 måneders ubetinget fængsel, og så længe du har en plettet straffeattest, ikke kan skifte navn.
I virkeligheden kunne man jo bare sige, at den ultimative straf var, at man var spærret inde og lukket væk fra fællesskabet i den tid, hvor man ellers har en plettet straffeattest.
Så lange straffe er vi ikke interesseret i at give til alle, men det kunne jo være den yderste konsekvens.
Mit spørgsmål går på, at det jo i dag er sådan, at offentlige myndigheder kan få indsigt i straffeattesten, og at private, som vil ansætte en person, kan sige, at et vilkår for, at man kan blive ansat hos dem, er, at man kan præsentere en ren straffeattest.
er jo lidt mere overgivet til, hvad skal man sige, de andre muligheder, vi har.
Hvad tænker ordføreren om det?
Preben Bang Henriksen (V), 2020-01-21:
Jeg tænker, at det, hvis jeg eksempelvis stod og skulle leje en lejlighed ud, er fuldstændig korrekt, at jeg ikke kan forlange en straffeattest fra vedkommende, jeg har over for mig, men jeg kan sige, at han, hvis ikke han stiller med en straffeattest, så ikke kan leje lejligheden.
Det vil nok være vendt lidt rundt, men det er fuldstændig rigtigt, som det bliver nævnt, at private jo ikke kan gå hen og trække en straffeattest på en person.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Lejeforhold er én ting, men noget andet kunne være, at man mangler en til at passe børnene nogle timer om eftermiddagen, når man selv kommer sent hjem fra arbejde, eller rengøringsassistenter, eller hvad man nu ellers har brug for.
Jeg har ikke personligt gjort brug af at skulle bede om straffeattester, men til gengæld har jeg jo hørt mig for, når jeg har benyttet mig af den form for tjenester, og sikret mig, at de firmaer, som jeg benyttede, var firmaer, som andre har kunnet sige god for, og det er jo lidt af det, der ligger i det her.
Hvis ikke man kender navnet på vedkommende eller vedkommende kan skifte navn, er det svært at kunne sige god for en person.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-01-21:
Jeg kan kun sige, at de eksempler, som fru Pernille Vermund nævner, da i allerhøjeste grad er relevante eksempler i relation til det her forslag.
Peter Skaarup (DF), 2020-01-21:
Jeg takker ordføreren for en – kan man sige – god grad af konsistens, altså at der kan sættes lighedstegn mellem det, som man sagde, før vi havde et folketingsvalg, da vi havde debatten i maj måned 2019, og så nu, hvor man også er positiv over for intentionerne i det her forslag.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Preben Bang Henriksen, om han ikke undrer sig lidt over regeringens tilgang til det her.
For Socialdemokraterne var jo i sin tid forholdsvis positive, men er nu åbenbart negative og mener ikke, at det overhovedet vil give mere tryghed i forhold til f.eks. en udlejer, som oplever, at en person, der egentlig hedder Levakovic, kalder sig Christiansen, og derfor har svært ved at gardere sig imod at få vedkommende ind i en lejlighed.
Er hr. Preben Bang Henriksen ikke enig i, at der faktisk ville være tale om, at man havde mere tryghed, hvis man kunne forlange, at en person ikke har mulighed for at skifte navn og dermed ikke udgive sig for at være en anden, kan man sige?
Preben Bang Henriksen (V), 2020-01-21:
Til det sidste om mere tryghed kan jeg svare: Ja.
Til det første om Socialdemokraternes tidligere udtalelser: Jeg bemærkede, at hr. Jeppe Bruus gav et glimrende svar, der refererede til, at man gerne ville sætte sig lidt mere ind i sagerne.
Og det har man gjort i dag, og man har den holdning, man har i dag.
Så er den sådan set ikke længere.
Karina Adsbøl (DF), 2020-01-21:
Tak for det, og tak for den positive tale.
Jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål, i forhold til at Venstre har det lidt svært med de 3 måneder, og hvor Venstre tænker at snittet skal ligge.
Det var det ene spørgsmål.
Så er det jo sådan i dag, at vi har nogle af de værste forbrydere, som har begået drab, bl.a. Peter Lundin, som har taget navneforandring.
Så spørgsmålet er: Mener Venstres ordfører, at det skal man kunne, når man sidder i fængsel, altså simpelt hen skifte navn?
Preben Bang Henriksen (V), 2020-01-21:
Nej, jeg tror da vist nok, at jeg udtrykte mig klart nok.
Jeg var positiv over for forslaget her, og ja, det er korrekt, at den person, som spørgeren hentyder til, har skiftet navn, mig bekendt ovenikøbet flere gange, og det virker jo dybt underligt, vil jeg sige.
Men det her er et udtryk for vores holdninger og et udtryk for, at man i forvejen har en straffeattest, som signalerer til omverdenen i forskellige sammenhænge, når der bliver spurgt til den, hvad det er, vedkommende har gjort.
Der synes jeg egentlig, det følger meget parallelt med det her forslag om, at han heller ikke kan skifte navn, om end man kan spørge på samme personnummer og skal spørge på samme personnummer.
Karina Adsbøl (DF), 2020-01-21:
Men skal jeg så forstå det sådan fra Venstres side – og jeg takker igen for det positive – at Venstre godt kunne se sig selv stemme for det her beslutningsforslag, som det foreligger nu her?
Et er, at man som ordfører altid kan sige, at man vil have nogle opklarende spørgsmål i udvalgsbehandlingen, men hvis det her beslutningsforslag nu var til afstemning i dag, ville Venstre så stemme for?
Jamen jeg sætter stor pris på ærlighed – tak for det.
Men derfor kunne jeg alligevel godt tænke mig at høre den socialdemokratiske ordfører: Nu indfører vi det her med obligatoriske straffeattester på de steder, som er underlagt de sociale tilsyn, men der er jo nogle steder, som vi ikke har med i det her lovforslag.
Så derfor kunne jeg bare godt tænke mig at høre den socialdemokratiske ordfører, om ordføreren mener, at det også skal være obligatorisk i f.eks. hjemmeplejen eller for en psykiater, som arbejder med mennesker, der har et handicap.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2020-01-21:
Jeg synes, det lyder som det samme spørgsmål, som ordføreren stillede før, så derfor er jeg nervøs for, at svaret måske også bliver lidt det samme.
Jeg synes, det giver utrolig god mening, at vi laver den her sikkerhed på det her område.
Jeg kan også se i den research, jeg har lavet, i forbindelse med forslaget, at der jo har været nogle konkrete sager, hvor menneskers sårbarhed er blevet udnyttet på en rigtig trist måde.
Jeg har ikke lige på stående fod overblik over, hvor stort behovet er for at gøre det i hele hjemmeplejen, og hvor omfangsrigt og administrativt tungt det vil være osv. – så jeg kan nok ikke komme det meget nærmere, desværre.
Karina Adsbøl (DF), 2020-01-21:
Hr. Ole Birk Olesen skal ikke slippe for at få det samme spørgsmål, som jeg tidligere har stillet, nemlig om ordføreren mener, at man godt kan udvide det til også være i hjemmeplejen og sundhedsvæsenet, altså på sygehusene.
Hvad tænker ordføreren om det – også i forhold til de eksempler, som jeg læste op i min ordførertale?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-21:
Det er ikke et forslag, vi har haft mulighed for at drøfte i Liberal Alliances folketingsgruppe.
Derfor kan jeg ikke sige, hvad Liberal Alliance mener om det.
Jeg står her på vegne af mit parti og ikke på vegne af mig selv.
Karina Adsbøl (DF), 2020-01-21:
Jo, det gør hr. Ole Birk Olesen da forhåbentlig.
Men hr. Ole Birk Olesen må jo også have en holdning og en mening selv.
Jeg tænker ikke, at hr. Ole Birk Olesen, hver gang han udtaler sig om noget, lige vender det i partiet.
Jeg tænker på: Hvad er ordførerens holdning sådan generelt til, at man kunne lave en udvidelse, så det også dækker andre omsorgsområdet end lige dem, der hører under de fem socialtilsyn?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-21:
Hvis nu fru Karina Adsbøl havde spurgt mig, hvad jeg mener om hastighedsgrænser, skatten på biler og alle mulige andre ting, som vi har drøftet mange gange i Liberal Alliances folketingsgruppe, kunne jeg svare, at det mener Liberal Alliance dette om eller noget andet om.
Men nu spørger fru Karina Adsbøl til noget, som vi ikke har haft lejlighed til at snakke om i Liberal Alliances folketingsgruppe, og derfor kan jeg ikke svare på, hvad Liberal Alliance mener om det, som fru Karina Adsbøl spørger om.
Astrid Krag (S), 2020-01-21:
Tak for det.
Lad mig kvittere for modtagelsen af lovforslaget og for den konstruktive og også meget effektive debat, vi har haft her i salen i dag.
Det er jo, som flere siger, udmøntningen af en aftale, som handler om at højne kvaliteten i indsatsen for udsatte mennesker og sikre, at dem, som allerede har oplevet svigt, som måske har været udsat for overgreb, beskyttes mod yderligere svigt eller overgreb.
Derfor var det også en god aftale, der blev forhandlet, og som vi i dag udmønter, og som indeholder de tre elementer, som de fleste ordførere har været omkring: som det første element indførelse af krav om indhentelse af straffeattester ved ansættelse af personale og ledere i sociale tilbud og ved godkendelse af nye sociale tilbud og plejefamilie, som det andet element den foreslåede lempelse af betingelserne for ændringen i formålsbestemmelserne i vedtægter for fonde på det sociale område og endelig som det tredje element at sikre, at alle indsatser efter serviceloven, som leveres i et tilbud, vil være underlagt socialtilsynet, så der ikke længere kan være borgere i et tilbud, der ikke er omfattet af socialtilsynet.
Jeg synes som sagt, det har været en god og meget effektiv debat.
Jeg står selvfølgelig til rådighed for alle spørgsmål under udvalgsbehandlingen, formentlig også et enkelt spørgsmål eller to lige om lidt, når jeg er færdig med at have ordet.
Og jeg vil så bare inspireret af Dansk Folkepartis ordfører meget gerne bruge lejligheden til at sende en tak til alle de dygtige og dedikerede medarbejdere, der knokler derude hver eneste dag.
Det tror jeg at vi alle sammen herinde gerne vil, så det var jo vældig godt af fru Karina Adsbøl at nævne de medarbejdere, som nogle gange kan opleve at blive mistænkeliggjort på grund af noget, som nogle enkelte brodne kar har stået bag.
Det kan vi så forhåbentlig være med til at sikre både borgere og medarbejdere bedre mod med lovforslaget her.
Karina Adsbøl (DF), 2020-01-21:
Tak for det.
Ministeren skal heller ikke undslippe, så derfor stiller jeg noget af det samme spørgsmål.
Ministeren har også tidligere været ældreordfører, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, om ministeren har tænkt sig måske at tage en drøftelse med sine ministerkollegaer om at udvide det her til hjemmeplejen.
Det er jo helt korrekt, at det her handler om at forebygge og stoppe nogle af de brodne kar, så de ikke kan fortsætte, herunder vikarer, som måske skifter og starter et andet sted.
Det har vi desværre set eksempler på.
Så det her handler selvfølgelig om de brodne kar, som gør det meget dårligt for alle de dygtige medarbejdere, som hver dag arbejder og gør en kæmpe forskel i omsorgssektoren.
Vil ministeren være med til at kigge på at lave en udvidelse af området?
Jeg er godt bekendt med, at det hører under sundheds- og ældreministerens ressortområde, men jeg tænker da, at ministre også snakker lidt på tværs, så spørgsmålet er bare, om ministeren vil tage en drøftelse af det her.
Astrid Krag (S), 2020-01-21:
Det er rigtigt, at vi taler lidt på kryds og tværs i regeringen, også ganske ofte, men det er i virkeligheden mit indtryk, at det her nok er en diskussion, som Dansk Folkeparti – måske ikke ordføreren selv – har rejst over for sundheds- og ældreministre, både tidligere og måske også nuværende, så jeg tror sådan set ikke, Dansk Folkeparti har behov for, at jeg agerer mellemmand.
Trine Torp (SF), 2020-01-21:
Tak for det.
Det er bare sådan en lille opfølgning på noget af det, som jeg også lige nævnte i min egen ordførertale, nemlig det her med vikarerne, og jeg er godt klar over, at det måske ligger sådan lige på kanten af, hvad vi har aftalt, men trods alt er det jo medarbejdere, som er i kontakt med dem, som nu måtte være på de her tilbud.
Jeg vil bare høre ministeren, om der er nogen veje til, at vi kan kræve de her straffeattester, når en vikar fra et vikarbureau bliver sendt ud.
Astrid Krag (S), 2020-01-21:
Jeg kan i hvert fald sige, at jeg også til fulde forstår den optagethed, som
SF's ordfører har af det her, for det er klart, at vikarer jo også, selv om det så er kortvarigt, kommer meget tæt ind på nogle meget sårbare mennesker.
På den måde fylder kvaliteten og det, man skulle være tryg ved og have tillid til, altså de medarbejdere, der kommer ud, også som vikarer.
Det er jeg helt enig med SF's ordfører i.
Det er klart, at vi ville skulle have nogle jurister til at kigge på det, men det er jo bestemt en relevant diskussion.
Den falder bare også så afgjort ved siden af udmøntningen af aftalen og dermed også ved siden af lovforslaget her, men derfor kan vi godt tage diskussionen videre.
Først må jeg sige, at jeg kvitterer for Dansk Folkepartis optagethed af, hvordan vi bedst skærmer nogle af de mest udsatte og sårbare borgere, som jo er afhængige af, at de kan have tillid til den hjælp, de får fra fællesskabet, og dermed også af, at de kan være trygge ved de medarbejdere, der kommer ud.
Derfor vil jeg sige, at det er rigtigt, som ordføreren siger, at ældreområdet jo ikke er mit ressort, og man skal lade være med som minister at stå og brede sig ud på ministerkollegaers ressorter.
Altså, jeg er med på, at der er rekrutteringsudfordringer nu, men det er jo vældig vigtigt, at vi har både uddannede og kompetente medarbejdere, når vi har at gøre med vores allermest svækkede ældre.
På den måde er det jo en større diskussion og i hvert fald ikke noget, vi kan løfte ind i lovforslaget her, for så bryder vi med formålet med lovforslaget, som jo er at udmønte en konkret politisk aftale.
Så jeg har stor sympati for den her grundlæggende optagethed af, hvordan vi bedst skærmer de sårbare mennesker, som fællesskabet har ansvaret for, men det er samtidig også en afvisning af, at det er noget, der kan rummes i regi af det her lovforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-21:
Tak for det.
Andre ordførere har før mig argumenteret rigtig godt for, hvorfor det her lovforslag er et godt lovforslag.
Torsten Gejl (ALT), 2020-01-21:
Tak, formand.
Alternativet støtter også, at tilbud omfattet af socialtilsynsloven skal indhente straffeattester inden ansættelsen af personale, og vi støtter forslagets øvrige punkter.
Og hvis den ihærdige fru Karina Adsbøl spørger mig, om vi vil udbrede det til andre områder, vil mit svar være, at det vil vi i hvert fald gerne snakke om i gruppen.
Vi noterer os også, at alle høringssvarene til alle elementerne i det her lovforslag er positive, og at de få præciseringer, der har været, har ministeren taget til sig.
Så vi støtter forslaget.
Stén Knuth (V), 2020-01-21:
Tak for det, formand.
Når vi som pårørende eller som system skal have vores familiemedlemmer eller borgere i et tilbud omfattet af loven om socialt tilsyn, så er tryghed og sikkerhed vanvittig vigtigt.
Det må vi som Folketing gøre alt, hvad der står i vores magt, for at sikre endnu mere.
Indhentning af straffeattest og præcisering af opgaver i forhold til socialtilsynene vil betyde øget sikkerhed og tryghed.
Men betyder det så også, at alle borgere er sikret i al evighed mod at blive udsat for noget?
Nej, det gør det jo ikke.
Men de steder, som har borgere i de her tilbud, skal indhente straffeattester, og dermed skærper man jo også deres opmærksomhed på de medarbejdere, som arbejder på de her arbejdspladser.
I Venstre kerer vi os om borgernes retssikkerhed og tryghed, også selv om det kommer til at betyde øget administration og bøvl.
Venstre stemmer for lovforslaget.
Jeg skal også hilse fra Nye Borgerlige og fra De Konservative og sige, at de følger den linje.
Karina Adsbøl (DF), 2020-01-21:
Tak for det.
Jeg ved ikke, om ordføreren også kan svare på vegne af de andre partier, men jeg kunne i hvert fald godt tænke mig at stille det samme spørgsmål.
For ét er nu at indhente obligatoriske straffeattester de steder, der er underlagt de sociale tilsyn, altså de fem sociale tilsyn.
Noget andet er, om Venstre tænker, at det ville være en god idé også at indføre det obligatorisk i f.eks. hjemmeplejen eller andre steder, hvor det kunne være nødvendigt at indføre det – netop, som ordføreren også selv sagde i sin tale, for at sikre et forebyggelseselement, også i forhold til dem, som, kan man sige, er underlagt andre mennesker; som er så dårlige, at man er nødt til at have andre mennesker til at varetage deres omsorg.
Er det noget, Venstre kunne se sig selv i?
Stén Knuth (V), 2020-01-21:
Tak for det.
Jeg synes, det er et rigtig sympatisk forslag, som jeg gerne vil tage med hjem til Venstre og diskutere videre.
Jeg synes også, at vi skal diskutere det videre i forbindelse med behandlingen af lovforslaget her.
Jeg synes, der er nogle ubekendte her i forhold til økonomi og omfanget af administration, som jeg også gerne vil have lov til at kigge på, inden vi tager de skridt ind i det.
Karina Adsbøl (DF), 2020-01-21:
Det er selvfølgelig positivt, at Venstre gerne vil kigge videre på det her, også i udvalgsbehandlingen.
Ét er, at vi jo har det her lovforslag, men vi kunne også sagtens blive enige om at udvide det, netop så det ikke kun skal omhandle dem, der er underlagt de fem sociale tilsyn.
For vi har desværre også set eksempler andre steder, i hjemmeplejen og andet.
Så jeg ser frem til den fortsatte dialog med Venstres ordfører.
Stén Knuth (V), 2020-01-21:
Tak for det.
Og i lige måde.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-01-21:
Tak for det.
Radikale Venstre var allerede med satspuljeaftalen i 2018 en del af en aftalekreds, der nu indfører et krav om straffeattest ved ansættelser i botilbud osv., altså steder, der er omfattet af det sociale tilsyn.
Så vi støtter naturligvis det lovforslag, der ligger foran os nu.
Det er desværre en realitet, at der har været ansatte, der begik forbrydelser under udøvelsen af deres virke, og derfor ser vi det her skridt som ganske naturligt og fredsommeligt.
Trine Torp (SF), 2020-01-21:
Tak for det.
Jeg er helt enig i, at vi har et særligt ansvar for dem, som er afhængige af andres hjælp, støtte og omsorg.
Flere høringssvar opfordrer til at udvide personkredsen, og ministeriet svarer, at det ligger uden for den politiske aftale, og det er jo sådan set helt korrekt.
Der er en del af det, som vi i SF godt kunne tænke os at drøfte med aftalepartierne, og det er den del, der handler om vikarer, altså straffeattester fra vikarer, som ikke er fast tilknyttet et sted.
For når det handler om børnenes sikkerhed og tryghed, er det jo lige så relevant at have oplysninger om de vikarer, som kommer fra vikarbureauerne.
Hvordan det i praksis skal lade sig gøre, er jo det, vi så skal drøfte, men i hvert fald kunne det være fint, hvis vi kunne finde en løsning på det også.
Så vi bakker op om forslaget, og jeg skal hilse fra Enhedslisten og sige, at det gør de også.
Karina Adsbøl (DF), 2020-01-21:
Tak for det.
Der er godt nok mange hilsner med fra forskellige partier i dag.
For det vil vi i Dansk Folkeparti meget gerne være med til at kigge på, netop i forhold til at det også var nævnt i høringssvarene.
Så det bakker vi fuldstændig op om.
Jeg ved godt, det ikke kan komme med i det her lovforslag, men jeg tænker også på fremtiden.
For i dag er det ikke obligatorisk.
Det er helt frit, om man vil forlange en straffeattest.
Der har været en række dokumentarer om det, og det er meget forskelligt, hvad kommunerne i praksis gør.
Så er det noget, SF vil være med til at arbejde videre på?
Trine Torp (SF), 2020-01-21:
Det vil vi gerne drøfte – især fordi, at da vi lavede den her aftale, var vi jo også inde omkring, hvad det kommer til at koste.
For det er jo sådan, at hver gang vi pålægger kommunerne noget, de ellers selv kan vælge nu, så koster det nogle penge.
Og vi skal selvfølgelig også have afdækket, hvad det vil koste, og vi skal jo dermed også være enige om, hvor vi så skal finde pengene til det.
Jeg er sådan set enig i, at på den måde adskiller det her område sig ikke fra andre omsorgsområder.
Men jeg er i hvert fald glad for, at vi i første omgang fik lavet aftalen om det her.