runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2016-12-05:
Jeg vil gerne spørge lidt til De Radikales udlændingepolitik, hvor Konservative og Radikale ligger ret langt fra hinanden.
Jeg har aldrig rigtig kunnet forstå, hvordan De Radikale kan være så ubekymrede over den store ikkevestlige indvandring, som har ændret Danmark ganske dramatisk over de senere årtier.
Det, jeg gerne vil vide, er, hvor smertegrænsen går for Radikale Venstre.
For jeg har aldrig hørt Radikale Venstre sætte et tal på.
Altså, hvor mange mener man, at vi kan tage om året i Danmark, for at det er bæredygtigt?
Hvor stort et antal ikkevestlige indvandrere mener Radikale Venstre vi kan håndtere i Danmark, for at integrationen stadig væk skal kunne fungere?
Morten Østergaard (RV), 2016-12-05:
Jeg kan nok blive lidt i tvivl om, hvor mange af dem med hårdt fysisk arbejde, der bliver fyret og får tilbudt et 1-årigt konsulentjob.
Men ikke desto mindre synes jeg stadig væk, at problemstillingen er relevant nok.
Lad mit bare give et enkelt eksempel fra min ordførertale.
Lad os sige, at man beslutter sig for, at man med Dansk Folkepartis stemmer siger til folk, der har en uddannelse, og gerne vil tage en anden, at det er sådan, at der ikke bare skal være loft over at få uddannelsen.
Nej, man kan ikke engang, hvis man havde pengene til det, selv få lov at betale for den.
Det er jo det lovforslag, som Dansk Folkeparti vil stemme igennem herinde.
Hvis man gør det, forhindrer man mennesker i at omskole sig, og det er jo lige præcis det, der ellers er brug for hos folk, der har et arbejde, de godt kan se de ikke kan gå med, indtil de skal på pension, uanset om det så er, når de er 67 år eller 68 år.
Derfor synes jeg, at Dansk Folkeparti skulle diskutere med sig selv, om ikke man er godt og grundigt i gang med at forringe mulighederne for netop dem, der har allermest brug for det.
Carsten Kudsk (DF), 2016-12-05:
Som jeg skal tolke svaret fra ordføreren, er det sådan, at hvis vi har nogle menneske, som i forvejen har et meget fysisk hårdt arbejde og er nedslidte, så skal de jo have den her hurtigere førtidspension, som man har mulighed for i dag.
Men har man så planer om at gå ud til arbejdsgiverne og virksomhederne og indføre kvoter og sige til dem: I bliver nødt til at beholde jeres medarbejdere?
For der er eksempler på, at folk, der bliver 59 år eller 60 år, bliver fyret, og så kan de få et eller andet konsulentjob af 1 års varighed.
Så jeg kunne godt tænke mig at vide: Hvordan vil man sende et signal, også til arbejdsgiverne, om, at de her mennesker skal I sørge for at beholde noget længere, fordi man vil hæve pensionsalderen?
Morten Østergaard (RV), 2016-12-05:
Det, man så kan trøste sig med, er, at det jo ikke er sådan, at der er galoperende overarbejdsløshed blandt vores seniorer på arbejdsmarkedet.
Men det kan nok være rigtigt, at det kan være sværere at komme tilbage, hvis man først en gang er kommet ud.
Men det, vi så, da vi, i øvrigt i fællesskab med Dansk Folkeparti, ændrede på efterlønsaftalen, var jo, at for 90 procents vedkommende betyder det bare, at man fortsætter i det arbejde, man har.
Vi har i Danmark en arbejdsløshed, der er under 5 pct.
Derfor synes jeg altid, det er lidt ærgerligt, når man ligesom tager de få som gidsel for de mange.
Det, vi ønsker, er, at alle dem, der er på arbejdsmarkedet og har arbejdsevnen i behold, fortsætter et ekstra år, hvis de i dag har mere end 10 år til folkepensionsalderen.
Det vil give os mulighed for at investere i deres børn og deres børnebørns opvækst.
Det tror jeg faktisk der vil være et stort ønske om, i hvert fald når man ser på de mange besparelser, som lige nu skyller ned over vores uddannelsessektor.
Men derfor skal vil selvfølgelig altid diskutere, uanset hvad pensionsalderen er, hvordan vi får de bedste muligheder for vores seniorer på arbejdsmarkedet.
Carsten Kudsk (DF), 2016-12-05:
Det studsede jeg rigtig meget over, for mange steder snakker man om det grå guld, og man møder rigtig, rigtig mange steder mennesker med meget, meget lange uddannelser, altså det grå guld, som man siger virkelig er attraktivt, men som sådan set ikke kan få et arbejde.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ordførere: Hvad vil De Radikale gøre, for at de her mennesker kan føle, at de kan få et arbejde, når man hæver pensionsalderen?
Morten Østergaard (RV), 2016-12-05:
Jeg tror nu nok, der er relativt delte meninger om, hvorvidt en så beskeden skat vil have den effekt.
Men det, der er kernen i problemerne for de lande, der har det forstærkede samarbejde om finansskatten, er jo, hvad deres relation skal være til de lande, der står uden for, fordi de opholder sig i et område, EU's indre marked, hvor kapitalen bevæger sig frit.
Derfor var det, diskussionen altid handlede om, ikke så meget, hvad der sker mellem de lande, der har det forstærkede samarbejde – det giver sig selv – men hvad der sker, når pengene bevæger sig mellem lande, der ikke er en del af det forstærkede samarbejde, og dem, der er.
Det har man mig bekendt ikke fundet nogen løsning på endnu, fordi det endnu ikke er etableret sådan, at man kan udskrive skatter i andre lande.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-05:
Kommissionen – og vi har jo også en dansk kommissær – er meget aktivt involveret, og så tænkte jeg, at det måske kunne gøre, at De Radikale kunne genoverveje standpunktet.
Det her handler ikke om at overbeskatte en eller anden sektor.
Det handler om at lægge en mikroskat på en sektor, som i den grad er med til at destabilisere vores økonomi, når det går helt amok.
Morten Østergaard (RV), 2016-12-05:
Tak for de pæne ord.
Det er rigtigt, vi prøver i almindelighed at holde det lidt skjult, at vi har humor, men en gang imellem lader det sig simpelt hen ikke undertrykke.
Nu har vi så fået et udspil fra Venstre, mens man stadig væk var alene i regering, og hvad foreslår man?
Jo, man foreslår minsandten det samme, dog plus at man også vil have lidt af boligejernes værdistigning med den indefrosne del af ejendomsværdiskat og grundskyld.
Dertil har vi så sagt, at hvis regeringen vil gå så hårdt til boligejerne, så må vi jo tage det med, og det vil vi så godt også lægge stemmer til.
Derfor er min pointe jo sådan set bare, at det jo ikke er det, at man fastfryser grundskylden, man kunne jo bare have skyndt sig at lave den aftale, vi har talt om, og indfase den lidt hurtigere.
Det er jo det, at det er fra alle landets gymnasier, alle landets hf-uddannelser, alle landets videregående uddannelser, htx og hhx, alle dem, der lige nu sidder og vender hver eneste 25 øre, fordi man besluttede sig for, at nu skulle grundskylden fastfryses.
Og ja, det er et generationstyveri.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-12-05:
Ja, hermed er en ny definition af ordet generationstyveri opstået.
En 180 pct.s skattestigning bliver et generationstyveri, hvis den også næste år er på 180 pct.
Det bliver vi nok ikke enige om, hr. Morten Østergaard, og det er såmænd heller ikke meningen.
Jeg glæder mig over den nyfundne humor og er nødt til at spørge ind til et andet element i den politiske leders ellers så udmærkede tale.
Hr. Morten Østergaard nævnte, at det var et stort problem, at man havde sænket ydelsen på landets produktionsskoler.
Er ordføreren ikke rar at fortælle mig, hvordan det kan være et problem, at ydelsen nu bliver højere, hvis man som produktionsskoleelev tager en erhvervsuddannelse og får elevløn?
Før var den ydelse, man fik, højere på en produktionsskole end den, man kunne få, hvis man gik videre til en erhvervsuddannelse.
Tak for ordet, formand.
Jeg føler en ubrydelig trang til at ønske fru Pia Olsen Dyhr tillykke med guldmedaljen i det politiske danmarksmesterskab i hurtiglæsning.
Det er sådan, at regeringens nye grundlag fylder 86 sider med gennemsnitligt 250 ord pr. side.
En gennemsnitlig dansker læser med ca. 200 ord i minuttet, hvis det er, man skal følge fagkundskaben.
Skulle fru Pia Olsen Dyhr havde nået at læse det meste af regeringsgrundlaget for at være i stand til at kommentere dette kun 40 minutter efter offentliggørelsen, så læser fru Pia Olsen Dyhr med 478 ord i minuttet.
Kan partiformanden bekræfte den nyvundne status som Danmarks hurtigst læsende politiker?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-12-05:
Det er simpelt hen ikke korrekt, at de grønne jobs koster jobs andre steder.
Vi har 80.000-90.000 jobs i den grønne sektor, og det har vi, fordi vi bevidst har prioriteret at lave lovgivning om at udvikle den grønne sektor, og det gør, at vi igen og igen oplever, at udenlandske virksomheder søger til Danmark og etablerer sig i Danmark, fordi vi netop har nogle favorable vilkår.
Jeg synes jo, det er tankevækkende, at Liberal Alliance spørger SF om, hvad vi nu lige præcis gerne vil gøre for at støtte kystnære møller.
Hvis Liberal Alliance synes, det er et problem med erhvervsstøtte, kunne man have fjernet de 22 mia. kr., som den her regering vælger at give i erhvervsstøtte til noget af det, der ikke alt sammen er fremtidens erhverv, men også er fortidens erhverv.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-12-05:
Nu er kystnære møller og møller i det hele taget jo støttet af offentlige midler.
Det, jeg taler om, er ren privat vækst, hvor vi decideret får et tilskud til den velstand og den velfærd, som vi skal have i Danmark.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-12-05:
Jeg er helt enig med fru May-Britt Kattrup i, at balancen mellem den private og den offentlige sektor skal være til stede.
Derfor er jeg også optaget af, at den private sektor vokser.
Det har vi bl.a. medvirket til ved at stille krav til, at man skal bygge kystnære møller.
Desværre var det ikke med Liberal Alliances gode vilje, men det er jo noget af det, der skaber arbejdspladser i det vestjyske.
Ligeså har vi været store tilhængere af Maabjerg Energy Center, som ligger uden for Holstebro, og som vil betyde 1.000 varige jobs årligt.
Netop de her initiativer, der hele tiden bevidst er med til at gøre, at den private sektor både kan vokse, men at den også gør det på en bæredygtig måde, mener jeg faktisk er en del af fremtidens erhvervspolitik.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-12-05:
Tak for det.
Jeg går ud fra, at ordføreren er enig i, at velfærd koster penge, og at penge er forbundet med velstand, og at velstand også kommer fra privat vækst.
Hvad er fru Pia Olsen Dyhrs bud på, hvordan vi skal skabe den vækst og dermed få råd til den velfærd, som vi hører så meget om, og som vi alle sammen gerne vil have?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-12-05:
Nu støttede SF ikke kommunalaftalen sidste gang, og det gjorde vi bl.a. ikke på grund af omprioriteringsbidraget, hvor vi så besparelser ude i det offentlige.
Det er jo naivt at sige, at vi godt tror, at de kan fikse det, de kan bare løbe lidt stærkere, de kan måske bare droppe nogle kontroller eller nogle papirer.
Det i sig selv løser ikke problemet, og der må vi bare erkende, at der også er nødt til at komme økonomi til, hvis vi vil have en forbedring i vores velfærd.
Det vil SF, og vi er optaget af, at de offentligt ansatte får bedre vilkår, men jeg er sådan set mest optaget af, at vores børn, vores ældre, vores syge kommer til at opleve en bedre behandling i den offentlige sektor.
Peder Hvelplund (EL), 2016-12-05:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at en af de første handlinger, den tidligere regering gjorde, var at fjerne de 75 mio. kr., der var tilført ekstra til svangreomsorgen og skrabe dem ned til 50 mio. kr. om året.
Men det ændrer jo ikke ved det grundlæggende problem, nemlig at det ikke kun er på fødeafdelingerne, vi ser det her pres.
Det er jo et generelt pres, der er på hele sygehusområdet, fordi vi har et produktivitetskrav på 2 pct. Vil ordføreren være med til at sikre, at det produktivitetskrav bliver rullet tilbage, sådan at det ikke bliver et fast krav, der ligger, at man år efter år skal løbe 2 pct. hurtigere på alle afdelinger i det offentlige sygehusvæsen?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-12-05:
SF har heldigvis sammen med Enhedslisten i finansloven for 2015, og især vil jeg gerne rose fru Stine Brix – som jo ikke er til stede, men på barsel, en af dem, der måske har benyttet en af vores fødeafdelinger – for det arbejde med netop at sørge for flere penge til vores fødeafdelinger.
Det synes jeg har været uvurderligt og været rigtig vigtigt, set i lyset af at man netop har de her besparelser.
Jeg synes, at det er afgørende, at vi har en god offentlig sektor.
Det afhænger selvfølgelig ikke kun af økonomi, men det afhænger bestemt også af økonomi, og jeg vil sige, når man kigger på, hvor hurtigt de løber på vores sygehuse, på vores plejehjem, på vores skoler, at så er grænsen nået.
Tak for spørgsmålet.
Hr. Jakob Engel-Schmidt gjorde opmærksom på, at jeg nok ville komme til at grine, og det er korrekt.
Jeg tror ikke, jeg afslører nogen hemmeligheder, hvis jeg siger, at jeg som mange andre politikere har valgt at skimme grundlaget, før jeg har udtalt mig.
Det er jo ikke sådan, at vi alle sammen sidder på hænderne i mange timer eller dage, før vi udtaler os om politik.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-12-05:
Ja, jeg regnede naturligvis med, at enhver hentydning til, at der var tale om en standardreaktion, var fuldstændig grundløs, men hvis fru Pia Olsen Dyhr ønsker at bekræfte mig fuldstændig i, at det ikke er tilfældet, så kunne fru Pia Olsen Dyhr måske hjælpe mig med at forstå, hvordan partiet SF har kunnet lægge kritikken af regeringsgrundlaget op på sin hjemmeside, før det var offentligtgjort.
Det tror jeg vi er mange der sådan går og undrer os lidt over.
Anni Matthiesen (V), 2016-12-05:
Noget af det, som jeg ved interesserer rigtig mange – i hvert fald vælgere i mit bagland – er det med Togfonden DK.
Det er noget af det, som jeg faktisk rimelig ofte får spørgsmål om.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig bare at få et svar fra SF's ordfører på, om SF fortsat vil gennemføre alle de projekter, der var aftalt i Togfonden DK.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-12-05:
Nu vil jeg ikke dele med spørgeren, hvordan min mavestatus er.
Det kan vi tage bagefter.
Men der skal ikke være nogen tvivl om, at det her er vigtigt for SF.
Det her er ikke politisk drilleri; det er ikke et eller andet smart.
Og jeg er træt af, at det bliver sådan en diskussion om, at de nu lige skal tage sig sammen, at de nu lige skal gøre det og det, for vi kan alle sammen risikere at blive arbejdsløse, og vi kan alle sammen risikere at havne på kontanthjælp.
Derfor er det vigtigt for SF at få afskaffet kontanthjælpsloftet, når vi forhåbentlig meget snart får en ny regering.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-05:
Jeg skal altså forstå det sådan, for nu at bruge Liberal Alliances jargon, at ordføreren har fået tynd mave, og at ordføreren ikke længere vil opretholde det ultimative krav om, at kontanthjælpsloftet skal fjernes.
Det kunne jo blive konsekvensen af at stille sådan et ultimativt krav til fru Mette Frederiksen og Socialdemokratiet.
Men er det rigtigt forstået, at det ultimative krav om at fjerne kontanthjælpsloftet er fjernet fra Socialistisk Folkepartis vokabularium under indtryk af den frygt, som partiet må have for at ende i regering igen?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-12-05:
Jeg synes faktisk, at det i de her dage er lidt sjovt, at der er den her sammenligning mellem Liberal Alliances forhold til et regeringsgrundlag og SF's forhold til et regeringsgrundlag.
Jeg står fuldt og helt inde for det regeringsgrundlag, som SF var med til at lave med Socialdemokratiet og Radikale Venstre.
Der er klar forskel på det regeringsgrundlag, SF var en del af, og det, vi ser med Liberal Alliance og deres forhold til det her regeringsgrundlag, hvor de jo i den grad på forhånd har opgivet deres politik – selv i regeringsgrundlaget.
Derfor må jeg sige, at jeg slet ikke forstår den sammenligning.
Jeg må ikke sige mere, siger formanden.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-05:
Tak for det.
Fru Pia Olsen Dyhr og jeg har jo et hængeparti fra den første åbningsdebat, hvor jeg spurgte fru Pia Olsen Dyhr, om det stadig var et ultimativt krav fra Socialistisk Folkeparti til en ny socialdemokratisk regering at afskaffe kontanthjælpsloftet.
Det svarede fru Pia Olsen Dyhr på det tidspunkt beredvilligt ja til, men nu vil jeg sådan set spørge fru Pia Olsen Dyhr igen.
Jeg er klar over, at der formentlig er lang tid til et folketingsvalg, men nu kan fru Pia Olsen Dyhr jo også se, hvad der kan ske, hvis man har et ultimativt krav: Man kan ende i regering.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-12-05:
Jeg tænker, at SF må have nogle fantastisk dygtige folk, som åbenbart har fantastisk gode kilder i de forskellige ministerier.
Ellers må jeg sige, at jeg er hr. Jakob Engel-Schmidt svar skyldig.
Jeg administrerer ikke SF's hjemmeside.
Peder Hvelplund (EL), 2016-12-05:
Tak for det.
Jeg tror, jeg vil tiltale ordføreren som ordfører, så slipper jeg for at rode mig ud i noget her.
Vi oplever lige for tiden et voldsomt pres på det offentlige sundhedsvæsen.
Vi har set det her senest med klinikchefen fra Rigshospitalets fødeafdeling, som sagde sin stilling op i protest mod de arbejdsvilkår, der rammer både de fødende og personalet på afdelingen.
Det er jo noget, der gør, at både faglighed, arbejdsmiljø og patientsikkerhed kommer under et voldsomt pres.
Baggrunden for det pres er jo det produktivitetskrav, som betyder, at sygehusene skal levere 2 pct. flere ydelser hvert eneste år.
Det har bl.a. betydet, at produktiviteten i sygehussektoren er steget med 2,4 pct. inden for de seneste 10 år i gennemsnit, hvorimod væksten i produktiviteten i den private sektor i samme periode kun har været 0,6 pct., så det er jo udtryk for, at det er et offentligt sygehusvæsen, som er under et voldsomt pres.
Produktivitetskravet har jo været gældende siden 2003 fra skiftende regeringer
Derfor er mit spørgsmål sådan set bare: Vil SF garantere, at man ikke vil stemme for fremtidige økonomiaftaler mellem regionerne og regeringen, hvis de indeholder et fortsat produktivitetskrav på 2 pct.?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-12-05:
Jeg beklager, at jeg ikke lige præcis har læst den artikel af hr. Jacob Mark, i forhold til hvad det er for en grænse, vi taler om.
Taler vi om antal af flygtninge, der kommer til landet?
Taler vi om integrationen i Danmark?
Men hvis ordføreren spørger mig om, om der er en grænse for, hvor mange flygtninge vi kan tage til Danmark, er svaret: Ja, det er der.
Morten Østergaard (RV), 2016-12-05:
Da jeg foreslog, at vi skulle holde op med bruge vores penge på løbende skatterabatter til boligejerne og vi skulle hæve pensionsalderen 5 år tidligere end planlagt, var den nuværende statsminister jo formand for et oppositionsparti, og da betragtede han det som den rene masochisme.
Derfor synes jeg måske nok, det lidt bliver et stift stykke, hvis jeg så skal stå her i dag og skydes i skoene, at jeg ikke er villig til at tale om, hvor pengene skal komme fra.
Altså, det rækker selv min humor ikke til, vil jeg sige.
Anni Matthiesen (V), 2016-12-05:
Tak, hr. formand.
Jeg vil gerne lige holde lidt fast i det, som min kollega var inde omkring, altså spørge lidt nærmere ind til det med råderummet.
Det er jo typisk, at vi her i ordførertalerne hører rigtig meget om, hvad man gerne vil investere i, hvad det er, man gerne vil bruge penge på, og det har De Radikales ordfører jo også været inde omkring.
Men kunne ordføreren komme lidt nærmere ind på, når nu man rigtig gerne vil samarbejde med den nuværende regering om at finde det her ekstra råderum, om det så udelukkende skal ske via pensionsreformer, eller vil ordføreren løfte sløret for, hvor man ellers kan finde det her råderum?
Morten Østergaard (RV), 2016-12-05:
Jo, men det bliver repetition.
Det, der er grundlaget for vores 2025-plan, er jo ønsket om at kunne investere mere i opvækst og uddannelse for børn og unge.
Det kræver et større råderum.
Og det er det, vi vil opnå bl.a. med vores pensionsreform.
Hvis ikke man vil lave reformer eller på anden vis øge råderummet, kan man jo heller ikke tillade sig at have de samme ambitioner.
Det er ambitionerne, der er til forskel, og de vil være nødt til at være høje efter min mening, og derfor er man også nødt til at finde vejen til at skabe råderummet.
Den har vi anvist, og det er jo ikke sikkert, det nødvendigvis lige bliver, som vi har sagt, men jeg er helt overbevist om, at uanset hvem der sidder i regering, vil man sande, at det råderum, der er skabt, ikke slår til.
Jane Heitmann (V), 2016-12-05:
Vil ordføreren ikke lige uddybe helt konkret, hvor det er, at man ikke er ambitiøs nok.
Hvor er det, at Socialdemokratiet er uambitiøse?
Morten Østergaard (RV), 2016-12-05:
Det er, fordi min opfattelse er, at hvis man skal løse de opgaver, der står foran os, så kræver det et større råderum end det, der er etableret i forvejen.
Så kræver det, at man finder veje til at kunne øge budgetterne på vores uddannelsesinstitutioner og i vores daginstitutioner, for de forandringer, vi står over for, kræver, at vi investerer i den kommende generation.
Hvis man ønsker at skærme fremtidige generationer mod klimaforandringer, kræver det, at vi investerer i den grønne omstilling.
Og det er derfor, at jeg har sagt, at med de ambitioner, som jeg ved en ny SR-regering ville have, ville det også kræve en økonomisk politik, der skabte et større råderum, og derfor er det for os ambitionerne, der driver værket, og konklusionen om, at der skal mere til end det råderum, der er skabt.
Jane Heitmann (V), 2016-12-05:
Undskyld, nu glemte formanden vist at sige, hvor jeg kom fra.
Jeg har et spørgsmål til den radikale ordfører, som går på, at ordføreren tidligere har udtalt til Berlingske Tidende, at Socialdemokratiets 2025-plan ikke er egnet til at udgøre et økonomisk grundlag for en eventuel ny regering.
Jeg vil godt bede ordføreren om at uddybe, hvad det er, der gør planen uegnet.
Morten Østergaard (RV), 2016-12-05:
Jeg ved ikke, hvor meget tid hr. Jakob Engel-Schmidt har brugt på landets produktionsskoler.
Det er en helt særlig målgruppe, vi taler om, og – apropos generationstyveri – så udvælger man sig den målgruppe, som får en produktionsskoleydelse, fordi man betragter opholdet på den produktionsskole, de kommer på, som at de møder og har en fuld 37 timers arbejdsuge.
Det har man selvfølgelig også, hvis man er ude som lærling, men ikke desto mindre er pointen her jo i forhold til den SU, man ellers normalt sammenligner med, at det her jo er en offentlig ydelse, som de ikke kan supplere ved siden af med en indtægt, som enhver SU-modtager kan.
Derfor synes jeg, at produktionsskoleelever er rigtig dårlige at bruge til at finansiere en fastfrysning af grundskylden eller billigere biler, eller hvad det nu er, man har brugt pengene til.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-12-05:
Der er bestemt punkter i regeringsgrundlaget, SF kan bakke op om.
Carsten Kudsk (DF), 2016-12-05:
Så må jeg hellere sige det korrekt – fru Pia Olsen Dyhr.
Jeg troede ikke, dengang jeg kom ind her som vikar, at jeg kom i en situation, hvor jeg sådan set skulle rose SF, og oven i købet komme i en situation, hvor jeg skulle rose SF for en stram udlændingepolitik.
Så var der nok mange, der havde grinet.
Så det, jeg godt kunne tænke mig at spørge fru Pia Olsen Dyhr om, er: Når man kigger i regeringsoplægget i forhold til de ting, som kommer på udlændingeområdet, hvordan stille fru Pia Olsen Dyhr sig til de punkter, som regeringen er kommet med?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-12-05:
Nu er Folketingets formand fru Pia Kjærsgaard, ikke til stede, men ellers ville hun nok gøre opmærksom på, at mit navn er fru Pia Olsen Dyhr
Jeg kan godt lige se, at statsministeren er lidt vild med det der gode gamle fru Olsen, men alligevel.
Fred være med det.
Det deler jeg med ordføreren.
Men vi ser bare i de her dage, og vi ser det i den almennyttige sektor, at der er flere familier, der bliver sat ud af boligen, og jeg synes sådan set, at regeringen bør lytte til de mennesker, der sidder i den almennyttige sektor, og som siger, at de står med en kæmpe udfordring, fordi folk ikke har råd til at betale deres husleje.
Kontanthjælpsloftet har konsekvenser, det mærkes i familier, og ikke mindst giver det børn i familier, der bliver sat på gaden, ar på sjælen for resten af livet.
Det har konsekvenser.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Vil ordføreren lige trække noget tilbage, som ordføreren sagde før, eller skal vi lade den ligge ved det?