runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2026-01-07:
Altså, projektet er jo godkendt til at håndtere den type jord, man nu modtager.
Når man omtaler det som giftigt, kan jeg godt forstå at det sådan lige umiddelbart lyder meget bekymrende, men alt jord i Københavns Kommune er jo klassificeret som giftigt eller forurenet jord.
Så det vil sige, at det også er helt almindelig jord, der bliver kørt derud.
Det, som man har fået en lille overskridelse af, i øvrigt på meget lave grænseværdier, er formentlig rester, som var der i forvejen, og ikke jord, der er blevet kørt dertil.
Men det er altså målt i det koncentrerede rør, der pumper vand ud, og det er jo der, det giver det kraftigste udslag, hvis der skulle være en forurening, som skulle blive udvasket.
Det kan man ikke igennem sandfilteret.
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-07:
Men i det øjeblik, vi hælder jord, der er så forurenet, at det ikke kan renses, i bassinnet, så fortrænger det jo vand ud gennem molerne; det vil sige, at vi jo fortrænger også de giftstoffer ud gennem molerne.
Vi ved jo dybest set ikke, hvor det ender.
Altså, hvad tænker ministeren om, at vi hælder så meget forurenet jord ned i et stort bassin, så vi på den måde nærmest udvasker giftstofferne, som så siver ud gennem molerne, uden at vi rigtig er i stand til at finde ud af, hvor meget der er af det, fordi vi måler ekstremt lidt på det.
Thomas Danielsen (V), 2026-01-07:
Så forstod jeg spørgerens pointer.
Jeg kan berolige spørgeren med, at der ikke er grund til den bekymring, som spørgeren giver udtryk for her.
Når spørgeren omtaler perimeteren, vil jeg sige, at det er en kegleformet stensætning, som har en sandmile, der også fungerer som et slags filter for det vand, der eventuelt trænger igennem.
I forhold til det, vi måler på, vil det ikke give mening at måle på den side ud mod Øresund, for der vil du ikke kunne måle noget.
Så det, vi måler på, er den koncentrerede udledning, altså hvad der bliver pumpet ud koncentreret, for ligesom at tage worst case-scenarie.
Det er det, vi måler på, og det er det resultat, spørgeren også refererer til.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-07:
Jeg synes jo både, det er positivt at høre om de ting, som vi sammen har sat i gang, men jo i særdeleshed også det sidste, som ministeren kommer ind på, og som er åbenheden over for at gøre endnu mere.
For mens vi er glade for de ting, som vi har sat i værk, så er der andre ting, som ikke er tilstrækkelige – det er også det, vi hører fra fagpersonerne, fra dem, der har stor viden på feltet, og dem, der selv har oplevet at stå i det, eller som lige nu står i det – og nogle af de indsatser, der sker, og som ellers er helt vildt vigtige, sker først bagefter.
Derfor er vi jo især også optagede af, hvordan vi allerbedst forebygger det.
For det kommer til at have kæmpe konsekvenser, det ved ministeren også, for de børn og unge, som vokser op og oplever det her.
Det var bl.a. også med den viden, at det f.eks. for børn kan være mindst lige så voldsomt at opleve, at en af deres forældre bliver udsat for vold, som hvis de selv bliver udsat for det.
Jeg har to børnetegninger liggende på mit kontor fra netop et krisecenter som en daglig påmindelse om de børn, som jo virkelig gerne vil, og som nogle gange også har nogle forældre, som virkelig gerne vil, men hvor vi simpelt hen ikke lykkes med at skabe de bedste rammer.
De er tit også på krisecentre eller andre steder, hvor de møder nogle, men hvor det kunne have været endnu tidligere eller endnu bedre, og det er sådan noget, jeg synes er helt vildt frustrerende, altså når der faktisk er en vilje, men at det er lovgivningen eller manglende indsatser, som spænder ben for det.
Derfor vil jeg gerne høre ministeren om, hvordan vi så kan sikre, at de her initiativer kommer i gang.
Er det kun et spørgsmål om, at vi skal forhandle noget økonomi på plads, og det så er det, vi skal gå i gang med?
Eller er der nogle andre benspænd for, at vi også kan handle på de andre anbefalinger, der er kommet?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-07:
Det er klart, at vi, når vi taler om forebyggelse og om vold mod børn, så kan anskue det sådan meget, meget bredt, i forhold til hvordan vi i det hele taget sikrer, at børn kender til deres rettigheder.
Men det er også vigtigt, at man går mere målrettet til værks, bl.a. med børn, der har været på krisecentre med deres forældre, og jeg vil selvfølgelig gerne se på, hvordan vi kan styrke den indsats.
Der er også adgang til psykologtimer for de alle børn, der kommer på krisecentre.
Tak for spørgsmålet, som jeg også tidligere har besvaret skriftligt under den almindelige udvalgsdel.
Allerførst vil jeg gerne slå fast, at internationale adoptioner skal gennemføres på en juridisk og etisk forsvarlig måde.
Det må der ikke være nogen som helst tvivl om, og det gælder også allerede i dag.
Det er dog også vigtigt at holde sig for øje, at når vi taler om international adoption, vil det altid være forbundet med en vis risiko, og derfor kræver området også en meget særlig opmærksomhed.
Det er jo sådan, at international adoption er et forhold imellem to lande, et afgiverland og et modtagerland, og der vil være elementer i afgiverlandet, som vi ikke altid kan være fuldt opmærksomme på.
Så når der i det kommissorie, der før blev nævnt, står, at det tilstræbes, er det jo et forsøg på at skrive, at vi aldrig – uanset hvor meget vi gerne ville – kan udstede garantier, når det kommer til international adoption.
Som jeg sagde før, sker international adoptionsformidling i et samarbejde mellem to lande, et afgiverland og et modtagerland, og store dele af adoptionsprocessen foregår i afgiverlandet i henhold til dette lands nationale lovgivning.
Som det er med et samarbejde mellem to lande, vil det fra dansk side være svært i alle sammenhænge at have fuld indsigt i eller kontrol med processerne i afgiverlandet.
Derfor er det jo også vigtigt, at der i Danmark er mekanismer og procedurer for at sikre, at international adoption sker i overensstemmelse med dansk og international lovgivning og konventionerne.
Vi har allerede i dag sådanne mekanismer.
Det medførte bl.a., at vi i oktober 2024 – som spørgeren sikkert kan huske – stoppede samarbejdet med Sydafrika om international adoptionsformidling, da det simpelt hen ikke kunne sikres, at adoptionerne foregik på en juridisk og etisk forsvarlig måde.
Jeg mener dog stadig væk, at det er relevant at se på, om der er nogle af de her procedurer, der kan forbedres, og også på, om der er behov for yderligere tiltag eller opstramninger.
Det er også det, jeg forventer og håber at arbejdet omkring international adoptionsformidling kan levere nogle bud på.
Leila Stockmarr (EL), 2026-01-07:
Hvad mener ministeren om, at virksomheden SCT Transport A/S kører jord til Lynetteholmen henholdsvis til By & Havn og KMC i Nordhavn, når virksomheden er dømt for ulovligt at læsse forurenet jord af i et naturområde og fem af virksomhedens egne chauffører og en tidligere disponent fortæller til TV 2, at virksomheden systematisk har dumpet forurenet jord og byggeaffald på landbrugsjord?
Katrine Daugaard (LA), 2026-01-07:
Mener ministeren, at det er holdbart, at det fremgår af Social- og Boligministeriets kommissorium om analyse til brug for tilrettelæggelse af fremtidens adoptionssystem, at det alene skal »tilstræbes«, at internationale adoptioner foregår på et lovligt og forsvarligt grundlag, og ikke, at det rent faktisk skal sikres, at adoptionerne foregår både lovligt og forsvarligt?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-07:
Indsatsen med at forebygge vold mod børn foregår jo på flere forskellige planer.
Den foregår jo både, når det gælder, at børn kender deres egne rettigheder, den foregår i forhold til Forebyggelseskommissionens arbejde på retsområdet, den foregår f.eks. på integrationsområdet, og den findes også på skoleområdet i forhold til børn, der udøver vold mod andre børn osv.
Så det er jo rigtig mange indsatser, som vi løbende skal følge op på.
Men regeringen er i arbejdstøjet, og det her er en af de helt store ting, som jeg samarbejder med flere andre ministre om.
Jeg kan også berolige Enhedslisten med, at det er jeg også helt overbevist om at vi kommer til at gøre i det her år.
Konkret hvornår vi indkalder til en drøftelse af det, kan jeg ikke sige, men ordføreren ved jo, at vi snart skal mødes i regi af »Børnene Først«, som er en aftalekreds, som Enhedslisten også er med i, og hvor vi jo bl.a. også skal drøfte forholdene for børn, der er anbragt uden for hjemmet.
Det synes jeg jo også er et rigtig vigtigt fokusområde, som vi kunne tage på os i 2026.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-07:
Det synes jeg lyder godt, altså at vi tager udgangspunkt i det arbejde, der er blevet lavet af den arbejdsgruppe, som vi har nedsat.
Jeg kunne jo godt være bekymret for, at vi, selv om vi nu har en vilje til det, så ikke får rykket tidsnok i forhold til det.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om ministeren måske nu eller snarest vil sætte en dato for, hvornår vi så kunne gå i gang med det videre arbejde.
Det gør det selvfølgelig først og fremmest for barnet, men det gør det jo også for hele vores samfund, og det har kæmpe konsekvenser, når vi ikke reagerer rettidigt.
Så hvornår kommer vi i gang med den sidste del af arbejdet?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-07:
Så mit fokus er selvfølgelig også at få fulgt op på, at de ting rent faktisk kommer til at virke i praksis.
Noget af det er jo konkrete forsøg, f.eks. det her med et Family Justice-house, som jeg ser meget frem til at få nogle erfaringer med, fordi det også kan være med til, at børn og unge eller familier bliver opmærksomme på, at der er noget hjælp, som ikke nødvendigvis kræver, at man kommer ind på et krisecenter.
Så det er jo de næste skridt, altså at sikre, at det, vi har givet penge til, kommer i gang, men selvfølgelig også at gå videre og drøfte med partierne, hvad de kunne være.
Jeg synes jo, vi har afsat rigtig mange midler, og nu har vi nogle anbefalinger.
Så det kloge ville jo være, at vi ikke skal gå i gang med at få nye anbefalinger, men at vi netop tager udgangspunkt i dem, vi har fra arbejdsgruppen.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-07:
Ja, det, jeg så tænker er det opmuntrende her, er, at der er en vilje.
Det er i hvert fald det, jeg oplever, også i forhold til at vi allerede har set, at man, når det drejer sig om nogle af tingene, har taget fra.
Så nu er spørgsmålet, hvornår vi kommer i gang med at handle på de andre dele af det og se på de andre anbefalinger, der er kommet.
Der ville jeg høre, om ministeren kan gøre os klogere på, hvad der er regeringens planer i forhold til de andre dele, der mangler.
Thomas Danielsen (V), 2026-01-07:
Sandheden er, at jeg simpelt hen ikke er bekendt med det brev fra Teknik- og Miljøforvaltningen af 10. december, som er nævnt i spørgerens spørgsmål, og som jeg skulle have modtaget, så jeg ved ikke, præcis hvad henvendelsen indeholder.
Men det er korrekt, at det er Teknik- og Miljøforvaltningen, som er tilsynsmyndighed på visse dele af den jordtilførsel, der kommer.
Og de øvrige rammer er jo nogle, som jeg udstikker.
Men spørgeren kan måske sætte nogle ord på det.
Nu er det jo et teknisk spørgsmål, til trods for at vi behandler et mundtligt § 20-spørgsmål, altså et holdningsspørgsmål.
Men måske spørgeren kan fortælle lidt om, hvad det er, der bliver sagt i det der brev i forhold til det hydrauliske undertryk osv.
Det er helt oprigtigt ikke noget, som jeg er bekendt med.
Peder Hvelplund (EL), 2026-01-07:
Tak for det, formand.
Når nu Nordjyske Jernbaner ifølge ministerens svar på spørgsmål nr. S 136 ikke efterspørger elektrificering med køreledninger på banen i Vendsyssel på nuværende tidspunkt, vil ministeren så stå ved løftet om, at Nordjyske Jernbaner – lige så snart de efterspørger elektrificering – så selvfølgelig skal have det?
Thomas Danielsen (V), 2026-01-07:
Jeg står fuldstændig inde for implementeringsredegørelsen, og der står også klart i reglerne, at såfremt der skal tages kontrol af stoffer på grund af mistanke omkring en gravetilladelse på en specifik grund eller andre forhold, også i forhold til at der er behov for at tage prøver af andre stoffer, så skal man gøre det.
Det skal den ansvarlige myndighed, og det er kommunen.
Og hvis man vurderer det ved kommunen, skal man også udvide det område, og der udvider man så også ved By & Havn kontrollen, jævnfør det område, som kommunen er ansvarlig for.
Tror spørgeren selv på, at det står i loven, at man ved mistanke om snyd skal se igennem fingre med det?
Det er ikke korrekt.
Der laver vi så løbende kontroller, ja.
Leila Stockmarr (EL), 2026-01-07:
Men miljø- og teknikborgmesteren administrerer jo en lovgivning i forhold til implementeringsredegørelsen, der er vedtaget herinde, og som udstikker reglerne for, hvordan man skal kontrollere jorden, herunder at det kun er pr. 3.000 t, der skal laves stikprøver.
Mener ministeren, at vi kan stole på, at vi med implementeringsredegørelsen er sikre på, at virksomheder som SCT vil blive opdaget, hvis de snyder med forurenet jord, der ender ude Øresund med store konsekvenser for vores havmiljø?
Thomas Danielsen (V), 2026-01-07:
Jeg gentager gerne, at jeg noterer kraftig skepsis, i forhold til om Klima-, Miljø- og Teknikforvaltningen i Københavns Kommune håndhæver reglerne korrekt som ansvarlig myndighed i forhold til kontrollen af jorden, når nu man giver de her gravetilladelser.
Jeg skal nok tage kritikken videre, men det er jo nu engang dem, som er myndighed på området, og jeg hæfter mig så ved det.
Men jeg synes bare, at når nu ordføreren er partikollega med fru Line Barfod, så var det nærliggende at række ud til Klima-, Miljø- og Teknikborgmesteren på området, hvis man har nogle bekymringer.
For det, som vi laver kontrol af i By & Havn, er jo Københavns Kommunes kontrol.
Leila Stockmarr (EL), 2026-01-07:
Det er jo ikke nogen overraskelse for mig, at ministeren også i dag henviser, som ministeren gør, til Københavns Kommune mange gange.
Men jeg vil nu gerne spørge ministeren om noget igen.
Det er meget specifikt i forhold til SCT Transport A/S.
Det sidste år har der været mange historier i pressen, senest her i december lige inden jul, om, at SCT Transport A/S orkestreret af ledelsen i SCT Transport A/S systematisk snyder og læsser forurenet jord af på steder, hvor det ikke skal læsses af.
På den baggrund mener jeg, at man i hvert fald ud fra et forsigtighedsprincip må vurdere, at SCT Transport A/S ikke driver deres virksomhed efter loven, og at det kan have store konsekvenser for vores miljø.
Derfor bliver jeg særlig bekymret i forhold til den forestående dumpning af 80 mio. t jord ud i Øresund i forbindelse med etableringen af Lynetteholmen, og i forhold til om der er godt nok styr på, om en virksomhed som SCT Transport A/S, som er en af de helt store aktører, der kører jorden ud til jorddepotet i Nordhavn, de to jorddepoter, snyder med jorden, og om der er noget i den jord, der ikke skal være der.
Jeg er med på, at der er en tilsynsmyndighed, der laver kontrollen i forhold til jorddepotet, det kommunale jorddepot og By & Havn, der modtager den rene jord, men når man går ned og læser i lovgivningen, kan man jo se, at det er lovgivning, der er vedtaget herinde i den såkaldte implementeringsredegørelse, der siger, at man kun skal lave stikprøver af den jord, der skal ud i Øresund, og som kommer fra bl.a. SCT Transport A/S's lastbiler pr. 3.000 t.
Det vil sige, at det kun er hver 81. lastbil, der skal laves kontrol af.
Skal vi ikke tilbage og kigge på implementeringsredegørelsen og sikre os, at den kontrol, vi foretager, af, om jorden, der kommer i, er, som den skal være, også selvom den er forurenet, men ikke overskrider grænseværdierne, sker lidt flere gange end pr. 81. lastbil?
Thomas Danielsen (V), 2026-01-07:
Lige nøjagtig det her område er noget, som vi tager meget alvorligt, og det er også derfor, vi har de rammer og regler for Lynetteholmen, som vi har.
Nu ligger det lidt uden for mit ressort, altså det er ligesom ikke under mit ressort som transportminister, at der er kørt jord ud på et landbrugsareal, selv om jeg selvfølgelig fordømmer det.
Det ligger også lidt uden for mit ressort at tage imod kritik af Klima-, Miljø- og Teknikforvaltningen i Københavns Kommune, men jeg skal nok viderebringe den.
Det er jo ligesom der, hvor man står for kontrollen med de her kørsler og jordprøver, og det naturlige ville jo være, at når man giver en gravetilladelse på en grund, man ved er forurenet, så holder man ekstra godt øje med, hvad der sker med den jord, og fører en ekstra god kontrol.
Vi har jo den kontrolindsats, som der er aftalt, og vi måler for de stoffer, der er aftalt.
Hvis kommunen har mistanke om andre stoffer end dem, man måler for i dag, så skal de selvfølgelig måle for det som ansvarlige på området og som ansvarlig myndighed.
Og hvis kommunen måler for andre stoffer, end man gør i dag på grund af en konkret mistanke, så gør vi det selvfølgelig også i kontrollen.
Nordenfjords er der en række ønsker, hvis man kunne få alt, hvad man peger på, og det handler om alt lige fra overhalingsspor og elektrificering med køreledninger til andre ting, og det er rigtig godt.
Men vi samarbejder jo så i forligskredsen, som Enhedslisten også er en del af, i forhold til hvilke specifikke løsninger der skal laves.
Det, der lige er blevet enighed om i forligskredsen inklusive med Enhedslisten, er at gå videre med de undersøgelser, der planlægges i forhold til mest optimal elektrificering med batteritog nordenfjords, og det er jo så det, der er køreplanen.
Så ja, der skal elektrificeres i Nordjylland på samme vis som i resten af landet.
I resten af landet er princippet jo, at man elektrificerer der, hvor man har højhastighedstog eller direkte forbindelser ud på hovednettet fra hovedstaden, for det giver ikke så meget mening at elektrificere med højhastighedstog, hvor togene ikke kan komme op i høj hastighed.
Så det har nok været det sådan grundlæggende princip for en ellers enig forligskreds.
Så der skal også elektrificeres Nordjylland, ja.
Leila Stockmarr (EL), 2026-01-07:
Men sagens kerne er jo, at implementeringsredegørelsen udstikker reglerne for, hvordan jorden skal kontrolleres, og det er så på den baggrund, at Københavns Kommune er tilsynsmyndighed.
Mener ministeren, at implementeringsredegørelsen er bolværk nok mod den miljøkriminalitet, vi ser fra SCT, i forhold til at sikre at der ikke kommer forurenet jord ud i Øresund?
Det er stk. 7.1. i implementeringsredegørelsen, der er vedtaget i Folketinget under transportministerens ressort, der udstikker reglerne for kontrol af jord.
Mener ministeren, at den kontrol er tilstrækkelig, når vi ved, at der vel nærmest er organiseret kriminalitet på det her område, altså at man laver en så begrænset kontrol, som den lovgivning, som ministeren er ansvarlig for at implementere, tilsiger?
Thomas Danielsen (V), 2026-01-07:
Først og fremmest tak for, at ordføreren faktisk citerede mig korrekt den her gang.
Det gør altid debatten klogere og mere oplysende.
Det er taget ud af en sammenhæng ud af en lang række politiske ønsker fra Nordjylland.
Jeg står fuldstændig ved det, jeg sagde, nemlig at man i Nordjylland har nogle forholdsvis nye tog, og der er mig bekendt ikke lige nogen indkøbsplaner for Nordjyske Jernbaner eller Region Nordjylland i øvrigt.
Men det ændrer jo ikke på, at jeg løbende taler med alle aktørerne og også kommer til det her i løbet af det næste halve års tid om mere konkrete muligheder for at elektrificere Nordjylland.
For ja, der skal elektrificeres i Nordjylland.
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-07:
Tak, formand.
Godt nytår til formanden og ministeren.
Peder Hvelplund (EL), 2026-01-07:
Ministeren har jo helt ret i, at hvis det handler om at udbygge den kollektive trafik i Nordjylland, så har Enhedslisten mange ønsker til, hvad vi kunne gøre, og også mange rimelige ønsker.
Men nu nøjes jeg jo med at forholde mig til det, som ministeren har stillet Nordjyske Jernbaner i udsigt, og det er, for at citere helt korrekt fra, hvad ministeren gav som svar, at man ikke laver »løsninger til nogle, som ikke efterspørger løsningerne.
Men lige så snart de efterspørger elektricitet, skal de selvfølgelig have det, også i Nordjylland«.
Nu er der jo en meget klar efterspørgsel efter at få køreledninger, som man har det i resten af landet, og derfor er mit spørgsmål bare, om ministeren vil imødekomme det.
Det er jo ikke nogen væsentlig større udgift, hvis man sammenligner med udgiften til batteritog.
Det er omkring 0,5 mia. kr. set over en 30-årig periode.
Det burde være muligt at finde de penge for at kunne sikre, at nordjyderne vil få samme betjening som resten af landet.
Thomas Danielsen (V), 2026-01-07:
Jamen det har jeg ikke sagt.
For vi har en ambition om, at vi i løbet af en forholdsvis kort årrække skal have elektrificeret hele Danmark.
Men jeg vil da sige, at hvis man skulle prioritere i – og det er jo også noget af det, som ordføreren ikke lægger op til at gøre her, for ordføreren tager ligesom én ting ud – hvad der ellers er af ønsker fra Nordjyske Jernbaner og fra de nordjyske politikere, så tror jeg, at der, hvis man går ind i prioriteringsspørgsmålet, er flere nuancer i det, i forhold til hvad der kunne give mening, f.eks overhalingsspor og andet, hvis man skulle ind og give en yderligere bevilling på 2 mia. kr. eller derover.
Hvad kunne man så få mere value for money for i forhold til både godstog og passagerbefordring?
Peder Hvelplund (EL), 2026-01-07:
Nu tror jeg, at jeg citerede fuldstændig korrekt fra, hvad ministeren sagde i sit svar på daværende tidspunkt.
Men nu når der er en dialog med også Nordjyske Jernbaner, må ministeren jo også være klar over, at Nordjyske Jernbaner efterspørger en elektrificering med køreledninger, og det gør Region Nordjylland faktisk også.
Det gør nordjyske kommuner, og Business Region North Denmark efterspørger det også.
Det er jo bl.a. med baggrund i, at det nu reelt viser sig, at set over en 30-årig periode vil en elektrificering med køreledninger ikke være væsentlig dyrere, end det vil være at bruge batteritog.
Så derfor vil jeg igen spørge ministeren: Vil ministeren stå ved sit løfte om, at når Nordjyske Jernbaner efterspørger elektrificering med køreledninger, så skal de naturligvis også imødekommes?
Thomas Danielsen (V), 2026-01-07:
Jeg tror ikke, ordføreren citerede helt præcist, men lad det nu være.
Men man skal også i fremtiden i Nordjylland både kunne køre med passagerer og gods, og man skal også i Nordjylland have elektrificeret ligesom i resten af landet.
Ja, det er jeg fuldstændig enig i, og det er vi jo i fuld gang med.
Jeg bestræber mig naturligvis på at imødekomme så mange som muligt i samarbejde med de lokale aktører.