Karina Adsbøl (DF), 2018-02-23:
Tak for det.
Dansk Folkepartis beslutningsforslag er en moderniseret genfremsættelse af et tidligere beslutningsforslag, som vi har behandlet her i Folketingssalen, og som dengang også mødte opbakning fra flere partiers side.
Dansk Folkeparti ønsker at sikre, at personer, der arbejder med mennesker med en fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse, f.eks. ældre udviklingshæmmede, mennesker med handicap og mennesker med psykiske lidelser, skal give samtykke til, at der kan indhentes en attest, der viser, at de pågældende ikke er dømt for overtrædelse af en række nærmere bestemmelser i straffeloven.
Afgrænsningen af disse er der også lagt op til selvfølgelig skal ske i forhandling med Folketingets partier – det er jo netop det, vi har lagt op til med det her beslutningsforslag.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at der er rigtig mange dygtige og kompetente medarbejdere i pleje- og omsorgsfaget med hjertet på det rette sted, som hver dag gør en kæmpe forskel og en kæmpe indsats i dagligdagen, og som har det som et kald at hjælpe andre mennesker, og voksenattesten vil på ingen måde berøre dem, og de kan fortsætte deres gode arbejde og indsats i pleje- og omsorgsfaget.
Det, at der kan blive begået seksuelle overgreb, tyveri og lignende fra en omsorgsperson, er meget tabubelagt og ikke noget, man taler højt om, men det, at man ikke taler om det, er jo ikke ensbetydende med, at det ikke sker, og vi skal tage debatten, også selv om den kan være svær og tabubelagt.
Dansk Folkeparti er også bekymret for, at der på dette område kan være et stort mørketal, som aldrig kommer frem, netop på grund af at det er et tabubelagt emne.
Når en omsorgsperson begår noget kriminelt eller opfører sig ansvarsløst, begår seksuelle overgreb eller lignende, så rammer det en hel faggruppe, og derfor mener vi, at der er behov for dette forebyggelsesværktøj, så vi kan sortere brodne kar fra.
Man kan også undre sig over, hvorfor man ikke på samme måde, som man med en børneattest forebygger og beskytter i forbindelse med børneområdet, ikke også beskytter mennesker med en fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse.
Ældre Sagen har tidligere været ude at sige, at der skal være den samme kontrol af plejepersonalet for ældre, som der er for personale, der arbejder med børn, altså et rutinemæssigt tjek af kommende ansatte i hjemmeplejen og på plejehjem, så man er sikker på, de ikke har domme for vold, seksuelle krænkelser eller berigelseskriminalitet.
Det er vi i Dansk Folkeparti helt enige i, og derfor har vi justeret vores beslutningsforslag til også at kunne omhandle ældre.
Desværre har vi været vidne til en række tilfælde, herunder i dokumentaren på P1 »Sexkrænkeren i hjemmeplejen«, hvor det afsløres, hvordan det alligevel lykkes for en mand, der er uddannet social- og sundhedsassistent, og som tidligere har afsonet en fængselsstraf for et voldeligt seksuelt overgreb i 2000, at få et job i hjemmeplejen i Roskilde i 2009, hvor han så begår yderligere seksuelle overgreb på to kvinder.
Landsforeningen LEV's tidligere formand har udtalt, at der er et hul i lovgivningen på det her område, og har sagt, at det er et tag selv-bord ud over alle grænser, og at vi må få gjort noget ved det.
Da den udtalelse kom for et par år siden, blev den også bakket op af Ældre Sagen og de sindslidendes organisation SIND.
Vi har i Dansk Folkeparti hentet inspiration fra børneattesten, som vi kender fra børneområdet, til at lave det her beslutningsforslag, og voksenattesten skal netop være et forebyggelsesværktøj, så man får mulighed for at sortere brodne kar fra og får mulighed for at forebygge, at der sker gentagelsestilfælde.
Dansk Folkeparti ønsker, at det skal være en pligt at indhente en voksenattest, når man arbejder med mennesker, der har en psykisk eller fysisk funktionsnedsættelse.
Der er i dag forskellige regler vedrørende straffeattester.
Når kommuner ansætter plejepersonale til botilbud eller dagtilbud, f.eks. udviklingshæmmede eller psykisk syge, kan man indhente en straffeattest, der går længere tid tilbage, men når kommunen ansætter personale til hjemmeplejen, der skal tage sig af borgere i eget hjem, kræves det kun, at straffeattesten går 5 år tilbage i tiden, og derfor kan personer, der tidligere er dømt for bl.a. seksuelle overgreb, alt for let få job som hjemmehjælper og dermed blive sendt ud til nogle af de svageste borgere og begå nye overgreb.
Vi er godt klar over i Dansk Folkeparti, at en voksenattest ikke kan udelukke, at borgerne kan udsættes for overgreb, tyveri eller lignende, men som Landsforeningen LEV også har været ude at sige, kan det være med til at forebygge gentagelsestilfælde.
Vi tror på i Dansk Folkeparti, at vi kan få nogle sorteret fra, som ikke skal arbejde inden for pleje- og omsorgsfaget.
Vi har også tidligere fået svar fra det tidligere Social- og Indenrigsministerium, som har oplyst, at der netop ikke er fastlagt særlige regler i serviceloven eller i øvrig lovgivning under den daværende social- og indenrigsminister om indhentelse af straffeattester i forbindelse med kommunernes ansættelse af personale til bo- eller dagtilbud eller personale til hjemmeplejen, som netop skal tage sig af borgerne i eget hjem, og at der kun er særlige regler på det område for netop børneattesterne.
Så har der været en stor diskussion i dag om økonomidelen, hvor vi har ment, at der også vil være en besparelse i, at vi kan forebygge de her sager.
Da vi havde den her diskussion om børneattesterne, stod der i lovforslaget, at udgifterne for stat og kommuner ved at skulle indhente en børneattest blev vurderet til at være meget begrænsede, bl.a. fordi indhentelse af børneattester i et vist omfang allerede finder sted, stod der, så der var tale om en beskeden øget sagsbehandlingsmængde hos de ansættende myndigheder.
Derfor vurderede man fra lovgivers side dengang, at det ville koste 5 mio. kr.
Det er derfor, at vi i Dansk Folkeparti med det her beslutningsforslag har lagt op til forhandlinger på det her område.
Der har været meget tale om, at det er for få sager.
Vi ved faktisk ikke, hvor mange sager der er på det her område, og hvor mange domfældelser der har været.
Jeg synes, at det, det handler om, er at forebygge og sikre, at vi har nogle dygtige medarbejdere.
Som der har været talt om i debatten her, så mener jeg jo ikke, at det ene udelukker det andet.
Det udelukker jo ikke, at man stadig væk skal have synlig ledelse, og at det stadig væk er kvalificerede medarbejdere, at man stadig væk skal have en god uddannelse og alle de her ting.
Det ene udelukker jo ikke det andet.
Jeg vil også gerne sige tak, bl.a. en stor tak for de gode og positive tilkendegivelser, vi har mødt i dag, bl.a. også fra De Radikale, som anerkender, at der er et behov for at kigge på det her område.
Også Enhedslisten havde en god og positiv tilkendegivelse og talte det op, talte om at finde løsninger frem for at tale beslutningsforslaget ned.
Det synes jeg at jeg gerne vil kvittere for.
Mit håb er så, at vi i fællesskab kan finde løsninger, netop fordi det er os, Folketinget, der selvfølgelig skal sikre og hjælpe og styrke den indsats, der også gøres i hjemmeplejen, på plejehjem og i botilbud.
Jeg er selv uddannet socialog sundhedshjælper, og da jeg blev valgt til Folketinget, læste jeg til pædagog.
Jeg synes jo, at det er rimeligt, at vi har nogle kvalificerede medarbejdere og også, at vi kan vise, at vi har en ren attest.
Jeg så jo også gerne, at den gik lidt længere tilbage end 5 år.
Det tænker jeg jo også at andre ansatte i hjemmeplejen, pædagoger og andre, godt kan se det fornuftige i.
Så jeg vil sige tak for ordet.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen af beslutningsforslaget.