Torsten Gejl (ALT), 2020-09-08:
Jamen som de fleste ved, er jeg finansordfører for Alternativet, og derudover har jeg 50 andre ordførerskaber.
Så det betyder jo, at der er lidt at se til, når man gerne vil nå det hele.
Jeg har dog hjælp, for vi har udpeget en finansordfører, som ikke er medlem af Folketinget, nemlig Kim Jerrild, som er et af Alternativets medlemmer af borgerrepræsentationen på Københavns Rådhus.
Dermed får vi en rigtig god faglig bund under finansordførerskabet, og vi får det forankret uden for Christiansborgs tykke mure.
Alt i alt er vi i Alternativet super skuffede over finansloven – eller i hvert fald finanslovsudspillet.
Altså, det er klart, at vi er lige foran de store forhandlinger om de kæmpestore knaster i klimaloven, hvor vi skal i gang med transport og landbrug.
Det ser vi faktisk slet ikke afspejlet i finanslovsforslaget.
Altså, der burde jo virkelig være investeringsmuligheder til stede her, når vi skal i gang med at realisere verdens mest ambitiøse klimaplan.
Vi er også ret skuffet over, at den biodiversitetsplan, vi var blevet lovet, er blevet udskudt, og hvis vi skal starte dér, skulle en plan for mere naturmangfoldighed og biodiversitet have været rullet ud for år tilbage, altså, og bestemt ikke være skudt ud til næste år.
Det er jo klart, at vi så også er skuffet over, at naturen er så lavt prioriteret i finanslovsforslaget, og vi satser da på, at nogle af de penge fra den såkaldte krigskasse eller grønne kasse – eller hvad man skal kalde den – kan gavne naturen og biodiversiteten.
Vi synes, at man skal i gang allerede nu.
Altså, det der med at udskyde det har vi simpelt hen ikke tålmodighed til.
Vi har i Danmark ca. 60.000 ha statsskov – ca. 5.000 ha er udlagt til vild skov.
Hvorfor går vi ikke i gang med dem?
Hvorfor siger vi ikke, at der i vores fællesskov ikke skal være kommerciel skovdrift?
Den skal simpelt hen være vild skov.
Det kan vi vedtage her i Folketinget .
Vi kan sige, at de 55.000 ha statsskov, der endnu ikke er udlagt til vild skov, skal udlægges til urørt skov eller græsningsskov – og droppe den kommercielle skovdrift.
Vi har lavet en skovplan i Alternativets skovkatalog, der viser, at en fuld omlægning af statsskovene vil være muligt inden 2030 og vil kunne genskabe den frodige biodiversitet, som det anbefales i FN's 17 verdensmål.
Så hvorfor ikke komme i gang?
Og de 50 mio. kr., der trods alt er afsat til natur i finanslovsforslaget, vil kunne hjælpe en lille smule her.
De vil faktisk kunne hjælpe til, at man kommer i gang.
Så lad os da for søren komme i gang med det, vi kan, i stedet for bare at sige, at det hele er udskudt.
Men finanslovsforslaget svigter ikke kun biodiversiteten.
Jeg sagde før, at ca. 60 pct. af vores land er dækket af landbrug.
Hertil kommer, at vi bruger 80 pct. af det, vi dyrker, til dyrefoder, så vi kan producere kød.
Her går kampen for biodiversitet og mangfoldighed i naturen over i arbejdet for at sænke CO 2- forbruget, for kødproduktion er jo en af de helt store CO 2 -syndere.
Vi har vedtaget et 70-procentsreduktionsmål for CO 2 -udslip i 2030, da vi vedtog verdens mest ambitiøse klimalov, så det undrer os lidt, at der ikke er efterladt nogle økonomiske spor i finansloven til at løfte det.
Altså, vi er stadig væk stolte i Alternativet over, at det var os, der var først med at foreslå den 70-procentsreduktion, og hvis det nu skulle vise sig, at vores lille parti ikke overlever diverse spærregrænser, så har vi da noget at fortælle vores børnebørn, nemlig at vi satte nogle vigtige mål og var med til at gøre noget vigtigt i vores tid.
Men for det første har vi tænkt os at leve mange år endnu, og for det andet har vi tænkt os at give den bæredygtige omstilling så stort et boost, vi overhovedet kan.
Nu er det jo ikke os, der burde stå her og komme med gode ideer til finansiering – altså, det er jo trods alt dem, der fremlægger finanslovsforslaget.
Men, som jeg også har spurgt adskillige ordførere om her nede fra min pult, mens de var på talerstolen, så er det jo interessant at diskutere, om man nu, når man så hurtigt kunne låne en hel masse penge til corona – altså milliarder, som vi kan låne, fordi vi har en super kreditværdighed – så ikke også, hvis en grøn skattereform ikke er nok eller råderummet er for ustabilt, kunne låne 50 mia. kr. eller 100 mia. kr. eller noget af det, vi faktisk skal op på, for at kunne begynde at finansiere den reelle grønne omstilling, som vores efterkommere skriger efter.
På sidste års finanslov fik vi i Alternativet afsat nogle penge til at undersøge grønne obligationer.
I Holland udskrev man jo for 45 mia. kr. grønne obligationer på en dag.
Grønne obligationer er obligationer, der er bundet op på grønne investeringer.
Vi har været i forbindelse med Nationalbanken i dag, som er dem, som regeringen har sat til at undersøge de grønne obligationer, og der, hvor de er i øjeblikket, er de ved at prøve at definere, hvad der er grønt, altså hvad må man bruge grønne obligationer til.
De kan ikke sige præcis, hvornår arbejdet er færdigt, men vi følger det og er glade for, at de er godt i gang.