runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-25:
Tak for det.
Jeg hæftede mig også ved, at ordføreren netop ikke havde barnets ret til egen krop med.
Og jeg ville egentlig i forlængelse af det spørgsmål gerne høre, om Venstre har drøftet, hvorvidt omskæring af drenge er i strid med børnekonventionen, eller om Venstre faktisk mener, at de to ting går fint i overensstemmelse med hinanden?
Jane Heitmann (V), 2018-05-25:
Vi har da bestemt også drøftet børnekonventionen.
Og hvis vi taler om artikel 12 i børnekonventionen, er den jo at genfinde i sundhedslovens § 20.
Det kan også være, at ordføreren hellere vil tale om artikel 24.3.
Der genfindes princippet bag den jo i autorisationsloven.
Så jo, vi har bestemt også drøftet børnekonventionen, lige så vel som vi har drøftet bioetikkonventionen, lige så vel som vi har drøftet de sikkerhedspolitiske aspekter, de etiske aspekter, de sundhedsfaglige aspekter, aspekterne vedrørende religion.
Jeg vil faktisk sige, at der har været mange blandede farver på paletten i vores drøftelser, og vi har gjort os stor umage med at komme rundt om lige præcis de mange nuancer og facetter, som – hvad skal man sige – drengeomskæring i virkeligheden rummer.
Det var sådan set i al beskedenhed det, jeg forsøgte at give udtryk for i min ordførertale.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-25:
Ja, og det var så det, jeg prøvede at sige i min ordførertale, nemlig at omskæring af drenge kan blive til storpolitik
Så jeg vil i virkeligheden bare henvise til artikel 3 i børnekonventionen, som netop handler om barnets ret til at bestemme over egen krop, hvilket jo indebærer, at man i det mindste skal være gammel nok til at kunne tage stilling til, om der foretages irreversible indgreb.
Mener Venstre, at fortsat omskæring af drenge er i overensstemmelse med børnekonventionens artikel 3?
Jane Heitmann (V), 2018-05-25:
Det, jeg sagde i min tale i forhold til aldersgrænse, er: »En aldersgrænse på 18 år ville betyde, at troende jøder og muslimer kun ville kunne blive omskåret lovligt, når de er 18 år.«
Det var det, jeg sagde om en aldersgrænse.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-05-25:
Tak for det.
Debatten vedrørende omskæring er meget kompleks, og mange følelser og argumenter fremføres.
Der er sundhedsmæssige overvejelser, konsekvenser for trossamfund, sikkerhedsmæssige og juridiske overvejelser samt udenrigspolitiske implikationer og sikkerhedsmæssige konsekvenser.
Og så er der hensynet til barnets ret til egen krop.
I Liberal Alliance er alle folketingsmedlemmer frit stillet.
Det har vi altid været på det her område, altså taler og stemmer det enkelte medlem udelukkende på egne vegne.
Det er noget, som vi har bestemt for flere år siden.
De efterfølgende udtalelser står altså for min egen regning og ikke for LA-gruppens.
For mig personligt er beslutningen ikke kompleks, selv om debatten er det.
Jeg mener klart, at retten til egen krop står over alle andre hensyn og argumenter, og at der derfor bør være en aldersgrænse på 18 år for rituel omskæring af drenge, så de selv kan tage en beslutning om, hvorvidt de vil omskæres eller ej.
En omskæring er et mærke for livet.
Den kan ikke ændres.
Hvis man senere i livet skulle være ked af sin omskæring af en eller anden årsag, kan den ikke ændres.
Vælger man senere i livet en anden trosretning, er man stadig omskåret og fysisk mærket af en anden religion end den, man selv vælger.
Det er for mig ikke religionsfrihed, det er religionstvang.
Men det er altså min holdning.
Andre i Liberal Alliance mener, at omskæring af små drengebørn fortsat skal være tilladt af hensyn som dem, der er nævnt i begyndelsen af min tale.
Ingen almindelige forældre ønsker deres børn noget ondt, og der er ingen tvivl om, at omskæring sker af kærlighed til barnet.
Alle udtalelser om lemlæstelse eller andre outrerede udtalelser kan jeg ikke tilslutte mig, selv om der selvfølgelig altid er en risiko ved et kirurgisk indgreb.
Liberal Alliances medlemmer beslutter individuelt, hvordan de stemmer til vedtagelsesteksterne.
Liberal Alliance står ikke som forslagsstiller til nogen vedtagelsestekst.
Tak for ordet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-25:
Jeg vil bare gerne sige tak til ordføreren for en meget klar tale, og jeg håber, at ordføreren har meget stor indflydelse i partiet.
Så det er retten til selv at bestemme hvornår, og jeg er meget enig med ordføreren i, at det er vigtigt at holde fast i, at det er en mindstealder for omskæring og ikke et forbud mod omskæring.
Og tror ordføreren så ikke også, at det ville være muligt at få en sober debat, hvis vi ligesom holdt fast i det synspunkt?
Jane Heitmann (V), 2018-05-25:
Ja, det mener jeg faktisk den er.
Jeg mener, den hedder artikel 24.3, men det kan godt være, at vi ikke taler om den samme artikel.
Men ja, det mener jeg faktisk at børneomskæring er, såfremt – såfremt – der bliver udvist omhu og samvittighedsfuldhed.
Det er jo det, som – hvad skal man sige – jeg også gav udtryk for i min ordførertale.
For os i Venstre er det afgørende, at man følger Sundhedsstyrelsens vejledning.
Jeg er rigtig glad for, at vi er mange partier, der bakker op om, at den vejledning skal opdateres.
Men jo, jeg mener faktisk, at drengeomskæring godt kan rummes inden for artikel 24.3, såfremt lægen udviser omhu og samvittighedsfuldhed.
Stine Brix (EL), 2018-05-25:
Ordføreren oplistede en række hensyn, som man har diskuteret i Venstres folketingsgruppe, men ordføreren nævnte ikke hensynet til barnets ret, og jeg vil gerne høre, om det var en forglemmelse, eller om det ikke har været en del af diskussionen.
Så vil jeg gerne spørge til, om det er et ønske fra Venstre, uagtet at man ikke ønsker at indføre en aldersgrænse, at vi har mindre omskæring i fremtiden, altså, at man begrænser ikkemedicinsk drengeomskæring, og i forlængelse af det: Hvordan læser Venstre den vedtagelsestekst, som man har?
Er det implicit, som vi hørte fra de andre partier, at man på sigt ønsker at mindske og begrænse drengeomskæring med den vedtagelse, der er lagt op til?
Liselott Blixt (DF), 2018-05-25:
Det synes jeg indirekte.
Når man siger, at man vil gå ind og registrere, vil i dialog osv., så mener jeg også, at det implicit er noget, vi skal af med i løbet af noget tid.
Det tror jeg også kommer af sig selv.
Det er også derfor, jeg synes, det er vigtigt at have dialogen, sådan at det sikres, at der er flere og flere, der hører, at det her ikke er noget, man ønsker skal ske, sådan at de i trossamfundene selv finder ud af at stoppe de her ting.
Stine Brix (EL), 2018-05-25:
Det, at man registrerer, eller det, at man opsætter regler for, hvordan omskæring skal foregå, mindsker ikke i min verden i sig selv drengeomskæring.
Så det, jeg godt kunne tænke mig at høre, er, om Dansk Folkeparti kan støtte, at man laver en form for informationsindsats eller kampagne, hvor man prøver at nå de forældre, hvor det er relevant, og beder dem om at overveje, om det her nu er en god idé, og altså prøver at lægge op til den her diskussion om at give barnet mulighed for selv at vælge og også informere om den risiko, der jo altid er, når man foretager et indgreb – at man på en eller anden måde prøver at gøre noget for at nå de forældre, for der kan være langt fra toppen af et religiøst trossamfund og til de menige.
Så kunne Dansk Folkeparti se et perspektiv i, at man tog sådan et initiativ?
Liselott Blixt (DF), 2018-05-25:
Det kan jeg sagtens.
Det vil jeg fuldt ud kunne støtte.
Jeg synes netop, at dialogen og snakken om det her er vigtig, og det er også vigtigt, at vi informerer.
Derfor synes jeg også, det er vigtigt, at vi har de her registreringer.
Det er derfor, det er noget af det, som vi har arbejdet for i mange år, for vi ved, at der sker forskellige ting i forbindelse med en omskæring, og at vi skal have viden om det og ikke de her forskellige projekter, hvor den ene siger en ting og den andet siger en anden ting.
Der tror jeg altså på, at de registreringer, vi kan foretage i Danmark, vil være mere up to date.
Og så kan man informere og vejlede de forældre, der ønsker det.
Men vi ser jo mange, der vælger det her fra, og jeg håber, at den her snak også vil komme til at gøre det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-25:
Tak for det, og også tak fra min side for en klar tilkendegivelse i forhold til forbud mod omskæring af drengebørn.
Personligt synes jeg selv, det er fint med en mindstealder.
Jeg synes faktisk også, det er vigtigt at holde fast i.
Men ordføreren forklarer jo også meget fint nogle af de dilemmaer, der faktisk er forbundet med ikkemedicinsk omskæring, altså de risici, der også er forbundet med det.
Tænker ordføreren, at vi ud i en nær fremtid måske alligevel er nået dertil, hvor vi godt kan sige, at barnets rettigheder skal vægte mere end et kirurgisk indgreb af religiøse årsager?
Liselott Blixt (DF), 2018-05-25:
Det håber jeg bestemt.
Som sagt mener jeg ikke, at man skal skære i børn, uanset om det er for at operere en tissemand eller det er at skære bryster af en, der ønsker et andet køn.
Det er ikke noget, der skal ske, før man er gammel nok til selv at tage en beslutning.
Stine Brix (EL), 2018-05-25:
Tak for det, og tak til Venstres ordfører.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge sådan helt overordnet, uagtet at jeg kan høre helt klart, at Venstre ikke støtter en aldersgrænse for drengeomskæring, hvad Venstres holdning så principielt er til drengeomskæring.
Vi hørte jo fra Socialdemokraternes ordfører, fra Dansk Folkepartis ordfører, at man har en klar principiel holdning om, at man sådan set ikke synes, at drengeomskæring er en god idé, og at man har et ønske om, at det bliver begrænset og mindsket i fremtiden.
Det hænger jo sammen med diskussionen om barnets ret til selv at bestemme over sin egen krop.
Hvordan vægter Venstre det hensyn i den her debat?
Jane Heitmann (V), 2018-05-25:
Lad mig starte med at sige, som jeg sagde indledningsvis, at vi har haft rigtig gode drøftelser og frugtbare drøftelser i Venstres folketingsgruppe.
Der er mange forskellige hensyn at tage.
Der er sundhedsfaglige.
Der er etiske.
Der er sikkerhedspolitiske.
Der er religiøse.
Jeg brugte mine egne børn som eksempel og sagde, at jeg ikke kunne forestille mig at skære i mine børn, uden at der er en medicinsk begrundelse, og det er sådan set også et udtryk for, som jeg også nævnte i talen, Venstres holdning.
Men når det er sagt, har vi det ikke sådan, som jeg må forstå man har det i Enhedslisten, at vi så samtidig synes, at man skal have et forbud mod drengeomskæring.
Der er vi ikke.
Vi kan sagtens rumme, at vi på den ene side siger, at der er ingen grund til at skære i børn uden en medicinsk indikation, og at vi på den anden side siger, at det ikke giver mening for os at stemme for et forbud, hvis det en dag skulle blive aktuelt.
Stine Brix (EL), 2018-05-25:
Tak til fru Liselott Blixt for også en klar og principiel holdningstilkendegivelse til drengeomskæring.
Jeg hører i hvert fald, at Dansk Folkeparti har en klar principiel holdning og ikke mener, at man skal foretage kirurgiske indgreb på børn, når der ikke er nogen grund til det.
Nu står Dansk Folkeparti også sammen med regeringspartierne, Socialdemokratiet, De Radikale m.fl. bag det forslag til vedtagelse, og det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ordføreren om, er, om ordføreren mener, at der i den ligger, at man skal arbejde for at begrænse drengeomskæringer på samme måde, som vi hørte det fra Socialdemokratiets ordfører.
Christian Juhl (EL), 2018-05-25:
Det var egentlig ikke det, spørgsmålet gik på.
Og hvis man vil have sig f.eks. en akademisk uddannelse eller ud i verden og arbejde, er det i de fleste tilfælde en større fordel at kunne engelsk end at kunne dansk.
Det må vi erkende.
Det er jo ikke noget verdenssprog, vi har her i vores lille kongerige.
Vi har jo ikke alle sammen det samme synspunkt som Dansk Folkeparti, nemlig at det er bedst bare at blive hjemme som i 1880'erne.
Karin Gaardsted (S), 2018-05-25:
Jeg har lige et enkelt spørgsmål.
Ordføreren nævner i sin tale, at der er brug for reformer i Grønland, så kan ordføreren sætte lidt flere ord på, hvilke reformer det er, ordføreren tænker på?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-25:
Det er principielt en teoretisk rigtig betragtning, at vi selvfølgelig lige så godt kunne tale færøsk eller grønlandsk, når vi står her i Folketingssalen.
Det er bare nok ikke så realistisk i praksis.
Jeg ville gerne også kunne tale færøsk eller grønlandsk; det kan jeg desværre ikke, og det beklager jeg.
Men jeg tror ikke, det er så realistisk, at vi kommer til at overgå til at bruge det som kommunikationssprog.
Der er da selvfølgelig en asymmetri, i og med at 98 pct. af rigsfællesskabets befolkning taler dansk på forhånd, og så tillærer de sidste 2 pct. sig sproget, så vi kan tale sammen.
Det kan jeg selvfølgelig godt forstå hvis man synes er ærgerligt, men det er nok sådan, det er.
Marcus Knuth (V), 2018-05-25:
Det er måske rigtigt nok.
Men mener ordføreren ikke, at vi har et ansvar for som danske folketingsmedlemmer, som en del af rigsfællesskabet, at opfordre til, at man værner om det danske sprog i Grønland.
Altså, er ordføreren ikke bekymret over, at op mod halvdelen af unge grønlændere, der begynder i gymnasiet, falder fra, fordi danskkundskaberne er så dårlige?
Er det så ikke en god ting, at vi opfordrer til, at man værner om det danske sprog, således at flere unge grønlændere kan gennemføre gymnasiet og flere unge grønlændere kan komme videre til Danmark og tage en gratis videreuddannelse og klare sig godt?
Karin Gaardsted (S), 2018-05-25:
Altså, jeg undersøgte i går, hvor mange danske lærere der er i den grønlandske folkeskole.
Og ud af de 1.100 folkeskolelærere, der er, er der ca. 80, der er danske.
Og derfor er der da i dag en stor udfordring med, at man ikke kan dansk nok.
Men vi ved jo ikke, hvor meget engelsk de kan.
Altså unge tilegner sig jo engelsk på langt flere områder end ved at lære det henne i skolen.
De lærer det over internettet, de lærer det på Youtube, de lærer det alle mulige steder der.
Og det bliver vi altså nødt til at være åbne for.
Jeg vil gerne opfordre til, at man fortsætter med dansk, men vi kan ikke bestemme det.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-25:
Det er en meget banal konstatering, at vi ikke kan bestemme, hvilke sprog der skal være i det grønlandske skolesystem, men man kan jo godt have holdninger til det.
Er Socialdemokratiet enig i, at det vil være et kæmpe selvmål fra Grønlands side, hvis de erstatter dansk med engelsk som første fremmedsprog og dermed forringer mulighederne for at samarbejde med deres suverænt største samarbejdspartner, nemlig Danmark, på stort set alle områder, og at de samtidig afskærer grønlandske unge fra at få en gratis uddannelse i Danmark, sådan som vi tilbyder det i dag?
Er der andre steder, man kan tage hen og få en gratis uddannelse, som vi i dag tilbyder fra dansk side, hvis man kun kan engelsk?
Det er selvfølgelig meget fint at kunne engelsk, men der medfølger jo ikke de gratis uddannelser fra noget engelsksproget land, som vi tilbyder fra dansk side.
Er det ikke et kæmpe selvmål efter Socialdemokratiets opfattelse?
Karin Gaardsted (S), 2018-05-25:
Det er ikke det udtryk, jeg vil bruge.
Der er også mange uddannelser i Danmark, som bliver gennemført på engelsk.
Så jeg synes ikke, at vi kan sige det på den måde.
Vi kan sagtens udtrykke herfra, at vi gerne vil beholde relationerne til Grønland, at vi gerne vil beholde det danske sprog, at vi synes, det er vigtigt med det danske sprog, men jeg vil gerne understrege igen, at det er en afgørelse, der bliver truffet i Grønland.
Dermed har man også ansvaret for de konsekvenser, det vil have for måske mere end en generation af unge, og ansvaret for at gøre dem parate til at kunne tage uddannelser, som måske både indeholder dansk og engelsk.
Det bliver en kæmpestor opgave.
Men det er en diskussion, som de nu sætter i gang i Grønland, og lad os nu se, hvor det ender.
De sætter det jo først i gang nu.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-25:
Vi har jo ikke debatten her i Folketinget, for at vi bare skal hælde vand ud af ørerne og sige ligegyldigheder.
Vi har jo en debat her, fordi vi skal tale om, hvordan vi udvikler rigsfællesskabet så godt som muligt.
Men det kræver jo også, at man tager bladet fra munden og siger, hvad man mener.
Det er jo helt åbenlyst, at man er ved at begå en enorm fejl fra grønlandsk side.
Mener Socialdemokratiet ikke, at man har pligt til at gøre opmærksom på det og fortælle, hvad man mener, i stedet for bare at stå og konstatere, at det er en grønlandsk beslutning?
Karin Gaardsted (S), 2018-05-25:
Jeg er ikke enig i, at jeg står og hælder vand ud af ørerne.
Der er mange grønlandske unge, der kommer her til Danmark, som mislykkes med deres uddannelse.
Det kan vi ikke være tilfredse med.
Det kan Grønland heller ikke være tilfreds med.
Nu prøver man så at sætte en diskussion i gang om, om man skal gøre noget andet, og den diskussion skal vi ikke tage fra grønlænderne.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-05-25:
Der er mange grønlandske unge, der kommer til Danmark og mistrives med en uddannelse, siger ordføreren.
Jeg har bare lidt vanskeligt ved at forestille mig, at det skulle blive bedre, hvis de skulle tage til Amerika eller til England, at det så skulle efterlade større succes.
Det mener Socialdemokratiets ordfører øjensynligt.
Man kan mene, hvad man vil, siger ordføreren, og så er det sådan op til os andre at finde ud af, hvad det egentlig var, Socialdemokratiet mente.
Jeg synes, at i en debat som den her har vi krav på at få at vide, hvad Socialdemokratiets holdning er i relation til det engelske sprog, der er ved at blive introduceret i Grønland på bekostning af det danske.
Hvor skal grønlænderne tage hen?
Jeg hørte ordføreren sige, at der jo er mange uddannelser i Danmark, der gennemføres på engelsk.
Nej, så mange er der altså ikke, som grønlænderne kan vælge mellem.
Hvilke muligheder efterlader det reelt grønlænderne?
Karin Gaardsted (S), 2018-05-25:
Jamen der vil da stadig væk være mulighed for, så lang tid man er i rigsfællesskabet, at komme til Danmark og tage sin uddannelse.
Det vil der være for grønlandske unge, og det bliver der ikke nogen ændring af, om det er dansk eller det er engelsk.
Jeg står ikke her og siger, at jeg synes, det er godt, at man nedprioriterer det danske.
Jeg siger bare, at vi bliver nødt til at lytte til, at man føler, man er nødt til at gøre noget andet end det, man gør i dag, fordi det, man gør i dag, ikke fører tilstrækkeligt med sig.
Der burde vi være åbne over for den diskussion, hvis Grønland ønsker at inddrage os i den.
Det må vi se om de gør.
Men det er jo den kæmpe udfordring, der ligger i at gå fra at have et sprog som første fremmedsprog til at have et andet sprog som første fremmedsprog.
Det her kommer til at tage mange år.
Der skal jo også være folk, der kan undervise, og på alle måder skal der jo altså være – hvad skal man sige – en eller anden ændring og en parathed til, at det her kan ske.
Men vi skal ikke her fra dansk side sige, at det med at tage uddannelse på engelsk skal grønlændere ikke, og at de skal tage det på dansk.
For vores egne unge tager jo også uddannelser på engelsk.
Henrik Brodersen (DF), 2018-05-25:
Ja, det skal selvfølgelig stå grønlænderne frit for, om de tager den ene eller den anden linje.
Men jeg synes bare, det ville være nedbrydende for rigsfællesskabet, hvis det danske sprog blev taget ud af det.
Netop også set i lyset af, at der er 15.000 grønlændere, der rent faktisk kun kan tale dansk.
De ville jo komme til at flagre noget i vinden, om jeg så må sige, ved at stå alene og være tilsluttet en nation, hvor deres sprog ikke er anerkendt.
Det ville da være noget underligt.
Karin Gaardsted (S), 2018-05-25:
Det er jeg helt enig med spørgeren i, og det nævnte jeg også i min tale, altså at der ligger et stor ansvar hos den grønlandske regering og hos politikerne i øvrigt i Grønland for også at tage det med i billedet, at der jo altså er flere tusinde grønlændere, som kun taler dansk.
Marcus Knuth (V), 2018-05-25:
Jeg vil sige, at jeg er lidt forundret over ordførerens udmelding om vigtigheden af det danske sprog i Grønland, altså at det ville være okay at nedprioritere det til fordel for engelsk.
Altså, gymnasiet i Grønland foregår på dansk.
Trinbrættet til en videreuddannelse, i hvert fald en gratis videreuddannelse, er igennem Danmark, hvor videreuddannelse er gratis.
Hvor er det lige ordføreren forestiller sig at en ung grønlænder skulle tage hen for at kunne tage en gratis uddannelse på f.eks. engelsk?
Karin Gaardsted (S), 2018-05-25:
Altså, der skal jo ikke være nogen tvivl om, at vi fra socialdemokratisk side respekterer, at der bliver arbejdet med selvstændige forfatninger både på Færøerne og i Grønland.
Det er et arbejde, som er i gang, og jeg er af den opfattelse, at hvis der skal komme selvstændighed, skal det være et ønske fra hvert enkelt land – et ønske fra Færøerne og et ønske fra Grønland.
Som jeg forstår Færøerne, har man haft folkeafstemninger, som ikke har ført til, at man har ønsket at gå videre med det på nuværende tidspunkt.
Hvis jeg ser på Grønland, ser vi nu en regeringsaftale, hvor man har sagt, at man arbejder i den retning, men at det ikke er noget af det, der ligger først for.
Så jeg synes, vi må afvente og se, hvad der sker fra færøsk side og fra grønlandsk side.
Magni Arge (T), 2018-05-25:
Nu var det ikke ligefrem fakta, jeg søgte – altså, hvordan man mener tingene har udviklet sig.
Det har faktisk været sådan, at man på Færøerne på et tidspunkt har valgt netop at gå selvstændighedsvejen.
Det var mere det rent principielle, det her med, om man betragter den nuværende selvstyreordning og den nuværende hjemmestyreordning som en statisk endestation, eller om man anser det for at være en station på vejen frem mod den fulde selvstændighed.
Karin Gaardsted (S), 2018-05-25:
Jeg anser det ikke for at være en statisk tilstand, man er i, altså en tilstand, der aldrig vil kunne ændres.
Jeg har givet udtryk for, at jeg støtter op om rigsfællesskabet, og at jeg gerne ser, at det består, men at jeg respekterer – hvis den dag måtte komme – at man ønsker selvstændighed.
Magni Arge (T), 2018-05-25:
Der blev ikke nævnt noget om partiformandens nye, hvad skal man sige, italesættelse af, at man ser på selvstyreloven og udviklingen frem mod Grønlands selvstændighed som en relativt naturlig og dynamisk ting.
Kan du måske uddybe det synspunkt lidt?
Preben Bang Henriksen (V), 2018-05-25:
Nu bliver der sagt, at der er muligheder for de grønlandske unge for at komme til Danmark og tage en uddannelse.
Synes ordføreren ikke, at de muligheder er lidt begrænsede, hvis man ikke kan tale dansk?
Christian Juhl (EL), 2018-05-25:
Sidste gang Dansk Folkeparti kom med et forslag, var det et forslag fra hr. Søren Espersen om, at vi skulle ophæve selvstyreloven, og at vi skulle sætte Grønland under administration.
Altså, jeg mener, det er jo ikke et forslag, der kan bruges til noget.
Der skal jo være tale om konkrete forslag, og at man går konkret ned i de enkelte problemer og siger: Her kan vi hjælpe de børn, der både bliver mishandlet og ikke får det, de skal have at spise.
Det kan man da ikke bare gøre ved at ophæve selvstyreloven og ved at sætte Grønland under administration.
Henrik Brodersen (DF), 2018-05-25:
For det bliver der ikke taget hånd om, og det synes vi er virkelig bekymrende.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-25:
Mange tak, og også mange tak til ordføreren.
Noget, vi kan forholde os til her i Folketinget, er jo de forslag, der bliver fremsat.
Noget, der er ret paradoksalt, er, at Dansk Folkeparti rigtig gerne vil have, at danskundervisningen bliver forbedret i Grønland.
Hvordan hænger det sammen?
Henrik Brodersen (DF), 2018-05-25:
Den snak står jo i klar erindring, i og med at vi har haft debatten så sent som i den her uge.
Vi har også påpeget det fra alle partiers side, at det ikke var hensigtsmæssigt, at man lige pludselig eksempelvis skulle betale for danskundervisning som grønlænder i Danmark.
Det bliver der taget hånd om, og det finder vi en løsning på, for det er selvfølgelig ikke okay.
Den ting, som har været fremlagt her, har man jo ikke være bevidst om.
Så selvfølgelig skal vi have en løsningsmodel for det, så grønlænderne kan få en danskundervisning, som vil højne deres niveau, så de måske bedre kan passe en uddannelse eller et job, eller hvad de nu laver her i Danmark.