Torsten Gejl (ALT), 2022-05-23:
Vi er ikke socialister.
Vi har ikke noget imod, at mennesker tjener rigtig mange penge, bare de ikke smadrer klimaet, naturen, miljøet og andre menneskers mulighed for at have et godt liv.
Tak, hr. formand.
I Danmark har vi en af verdens mest ambitiøse klimalove med et mål om at spare 70 pct. af vores CO 2 -udslip i 2030.
Det er et mål, der bliver lagt mærke til rundtomkring i verden.
Jeg har flere gange hørt klimaministeren fortælle om, hvordan andre landes politikere nærmest flokkes om ham ved internationale møder for at høre om Danmarks klimapolitik.
Derfor kan det nok også være svært at forstå, hvorfor ministeren så, når han kommer hjem til Christiansborg, bliver mødt af unge klimaaktivister som dem, der afholdt demonstration foran trappen til Christiansborg her til morgen.
Er det, fordi vi bare er utaknemlige?
Nej, kritikken beror på mange ting, som f.eks. at hver dansker udleder ca. 17 t CO 2 om året, hvis vi beregner vores globale fodaftryk.
Det er det samme som 17 indere.
Er det så os, der er førende i verden på klimaområdet, eller er det f.eks. inderne?
Kan man kalde os førende, hvis vi reducerer 70 pct. af et enormt overforbrug ned til et lidt mindre enormt overforbrug?
En anden ting er, at vi har lagt os fast på et reduktionsmål, som ikke er nok, samtidig med at vi er nervøse for, at vi ikke når det.
Målet om at nå en CO 2 -reduktion på 70 pct. i Danmark inden 2030 er ikke ambitiøst nok, hvis vi i Danmark skal tage vores del af ansvaret for, at temperaturen på verdensplan ikke stiger mere end 1,5 grader.
Det gav mening i 2019, men i de senere år er der kommet rapport efter rapport fra FN, og den seneste siger, at udfordringerne er større, end vi troede, og at tiden er knappere.
Den 18. maj 2022 kom det meteorologiske institut under FN med sin foreløbige status for 2021.
Alt det her er fakta fra FN's meteorologiske organisation.
De skal sammenholdes med en vurdering fra FN's Klimapanel, der kom tidligere på året, nemlig at kurven over CO 2 , der i øjeblikket stadig er stigende på globalt plan, skal knækkes senest i 2025 – vi har altså 3 år.
Derfor er der flere og flere videnskabsfolk, der sætter spørgsmålstegn ved, om 70-procentsmålsætningen er god nok.
F.eks. skriver prorektor og professor i klimaforandringer fra Syddansk Universitet, Sebastian Mernild, at vi skal op på en CO 2 -reduktion på 78 pct. i 2030, hvis Danmark skal leve op til sin del, og vi skal have stoppet CO 2 -udledningerne fuldstændig i 2036 og ikke først i 2050.
Jeg synes, det ville klæde regeringen at pege på, at klimasituationen er blevet værre, end vi troede den var, da vi lavede 70-procentsmålsætningen, og i det mindste høre aftalepartierne, om der er grund til en opjustering.
Men vi hører ikke et ord om dette.
Og når man ikke vil opjustere sine mål, når udfordringerne vokser, er man jo ikke førende på klimaambitioner, hverken nationalt eller globalt.
I den forbindelse roste statsministeren sin regering i sin tale i morges, fordi den er nået to tredjedele i mål i forhold til 70-procentsmålsætningen.
Det ville bare klæde statsministeren også at sige, at det er de absolut mest lavthængende frugter, der er plukket, og at den sidste tredjedel af frugterne sidder meget, meget højt og helt ude på de tynde grene – bortset fra de modne frugter, som kunne gøre en kæmpe forskel, men som regeringen og støttepartierne ikke har mod til at plukke.
De mest modne frugter er selvfølgelig at begrænse landbrugets kødproduktion, som er en af de største klimasyndere.
I Holland laver man programmer til at udfase og afvikle kødproduktionen og hjælpe bønderne til at omlægge produktionen eller søge over i andre erhverv.
I Danmark har et bredt flertal i Folketinget, der også talte SF, Radikale og sågar Enhedslisten, lige lavet en aftale, der skulle reducere CO 2 -udslippet i landbruget, hvor man ikke reducerer produktionen af kød med et eneste gram.
Er man så førende?
Det synes vi ikke i Alternativet.
En af de helt store udfordringer er, at når man taler klimapolitik, taler man også biodiversitet eller vild natur.
Biodiversitetspolitikken er længe blevet opfattet som klimapolitikkens lillebror – det tror jeg vil ændre sig i de kommende år.
I Danmark har vi været nede på, at der var under 1 pct. vild og uberørt natur tilbage.
Nu er vi, når vi får etableret 15 naturnationalparker, groft regnet oppe på omkring 2 pct.
Når jeg ikke bruger særlig lang tid på at feste over det, er det, fordi vi efter Alternativets mening skal op på 20-30 pct. vild og uberørt natur i Danmark og i det mindste skal leve op til EU's mål om 10 pct. vild og uberørt natur og 30 pct. beskyttet natur.
Derfor kan landbruget ikke sætte sig på 60 pct. af Danmarks areal, når der skal være plads til f.eks. byer og infrastruktur og meget andet.