runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2017-03-22:
Der er behov for ro både i folkeskolen og helt ud i klasselokalet.
I virkeligheden er det sidste jo det vigtigste.
Det vigtigste er, at vores børn kan komme ud i klasserne og sidde der og modtage undervisning i et miljø, som fungerer, og hvor der er ro.
Når jeg fremhæver det eksempel, er det selvfølgelig, fordi spørgeren fremførte et andet eksempel, som er mindre evident end det, som jeg fremførte.
Når jeg forholder mig til følgeforskningen, gør jeg det på den måde, som jeg altid er gået til forskning på, nemlig ved at se, hvor der er evident fremgang eller tilbagegang.
Der er en række parametre i det, som følgeforskningen har undersøgt, hvor der ikke er nogen evident fremgang eller tilbagegang.
Der, hvor det er interessant, er selvfølgelig der, hvor man kan se der sker en fremdrift, eller hvor noget går baglæns.
Der, hvor vi ser fremdrift, er f.eks. i spørgsmålet om bevægelse.
Dels er der stor interesse fra de fagprofessionelles og fra elevernes side, dels ser det ud til at være det element, som man med størst sandsynlighed kan sige har en positiv effekt for elevernes trivsel og læring.
Det er den slags forskningsresultater, der er interessante.
Det er jeg i Kvalitetsforum for Folkeskolen og også i andre sammenhænge, og min forventning er, at organisationernes vigtigste perspektiver her er børnene, eleverne, og den gode undervisning.
Så det er jo det, vi skal mødes om; det er det, vi har et fælles ansvar for; og det er også det, jeg læser at organisationerne er optaget af, nemlig at skabe en endnu bedre skoledag for eleverne.
Det er jo det, der tilsammen skal give ro i skolen og helt ud i klasselokalet.
Annette Lind (S), 2017-03-22:
Hvis det var sådan, at det var mig, der var minister og havde fået sådan et kritisk brev fra så centrale aktører, så er jeg ikke sikker på, at jeg ville have ventet, til KL's topmøde var færdigt, eller bare til brevet næsten var landet på mit skrivebord.
Så ville jeg i hvert fald have taget en samtale.
Hvis det er sådan, at ministeren mener, at min kollega hr. Morten Bødskov lægger ord i munden på hende, så vil jeg gerne bede ministeren om at læse den passage igen i ministerens papirer, hvor der står, at man ikke ønsker at tage yderligere initiativer.
Jeg vil gerne bede ministeren om at læse den igen.
Merete Riisager (LA), 2017-03-22:
Det ord, jeg brugte, var ordet særskilt, for man kan ikke se det adskilt fra det faglige arbejde.
Det er det faglige arbejde med skolen, der skal skabe ro.
Derudover har jeg selvfølgelig en dialog med organisationerne.
Det er klart, at jeg har det, og det er en dialog, som er fortløbende.
Det, jeg læser mig til står i brevet, og det, som jeg også kan forstå på parterne, er jo, at de har en interesse i at udvikle skoledagen.
Det oplever jeg også at parterne gør.
Annette Lind (S), 2017-03-22:
Det var nu engang svaret til min kollega hr. Morten Bødskov, jeg gerne ville have at ministeren skulle læse op igen.
Jeg vil gerne have, at ministeren læser den passage, hvor der står, at man ikke ønsker at tage yderligere initiativer – bare svaret, så vi kan høre fra ministerens egen mund, hvad det var, der blev sagt, så vi ikke lægger ord i munden på ministeren.
Men ministeren sagde ret klart og tydeligt, at hun ikke ville tage yderligere initiativer, så jeg vil bare bede om, at det bliver læst højt en gang til.
Merete Riisager (LA), 2017-03-22:
Nu er det jo så heldigt, at alt, der foregår her i salen, bliver dokumenteret på video, så det kan man gå ind og finde.
Det, jeg taler om, er initiativer med det særskilte formål.
Jeg oplever, at mit ansvar for skolen har et fagligt indhold.
Det er den faglige dialog, jeg er i med organisationerne; det er ansvaret for elevernes skoledag; det er ansvaret for lærernes og pædagogernes arbejde, deres arbejdsliv; og det er ansvaret for forældrenes indflydelse og den gode undervisning.
Det er jo den dialog, der skal styrke skoledagen og skabe ro helt ud i klasselokalet.
Det er klart, at vi derudover sagtens kan gribe telefonen og tale sammen, men det er jo det faglige samarbejde, der samler os, og det er også det, som parterne siger i deres brev at de er optaget af, nemlig at skoledagen skal komme til at fungere endnu bedre.
Det er det arbejde, vi skal være fælles om.
Morten Bødskov (S), 2017-03-22:
Tak for det, formand.
Altså, man kan sige, at der jo ikke er noget voldsomt nyt i det her.
Ministeren følger den linje, hun har fulgt, lige siden folkeskolereformen så dagens lys – hun kritiserer den ned under gulvbrædderne, kalder den de vildeste ting og forsøger ellers at skabe uro og usikkerhed om den, og nu bliver hun så kritiseret for det.
Derfor synes jeg bare, at det er rimelig paradoksalt, at der i de trivselsundersøgelser, der er blevet lavet, peges på, at der er kommet mere ro og orden i klasserne – og det er godt, siger eleverne – men den, der er blevet et problem, er ministeren, og ministeren bliver nu af en perlerække af store organisationer, som har hovedansvaret for at få folkeskolereformen til at fungere, kritiseret for at skabe uro.
Kan ministeren ikke godt se, at det kunne være, man skulle prøve at tage et initiativ for ligesom at for lagt det ned, således at den folkeskolereform, vi alle sammen forhåbentlig har et ønske om skal blive en succes, rent faktisk også bliver en succes?
Merete Riisager (LA), 2017-03-22:
Jamen jeg kommer til at tage masser af initiativer – det er der slet ikke nogen tvivl om.
Jeg kommer til at være i en tæt dialog med organisationerne, både individuelt og sammen.
Vi har et fagligt samarbejde, der handler om at skabe en bedre skoledag for eleverne.
Det er bl.a. også det, som det brev til mig handler om.
Det arbejde tager jeg meget alvorligt; det er det arbejde, der skal føre til en bedre skoledag for eleverne og give ro i skolen, helt ud i klasselokalet.
Morten Bødskov (S), 2017-03-22:
Jeg tror, at dem, der har siddet herinde længere end mig, vil kunne være enig i, at det dog sjældent er set, at en minister har siddet så relativt kort tid, og at der så dumper et brev ind ad brevsprækken, som grundlæggende er en alvorlig kritik af ministerens virke på folkeskoleområdet.
Derfor er det naturlige spørgsmål jo bare igen: Anerkender ministeren et ansvar for, at der er skabt uro på folkeskoleområdet?
Merete Riisager (LA), 2017-03-22:
Nej, det var faktisk ikke det, jeg sagde, men det her med at tillægge hinanden bestemte meninger eller holdninger er jo en politisk disciplin.
Det, jeg sagde, var, at jeg ikke arbejder alene og særskilt med det, men gør en mangfoldighed af indsatser, som meget gerne skulle skabe ro om skolen og helt ud i klasselokalet, og de initiativer vil som regel have en faglig kerne, de vil dreje sig om den gode undervisning, om det gode arbejdsliv, om det gode børneliv, om forældresamarbejdet.
Det er jo nogle af de ting, som jeg samarbejder med de her organisationer om.
Det drejer sig om et kvalitetsforum, hvor vi har nedsat arbejdsgrupper, der arbejder med de her temaer.
Det er en dialog, som er vigtig, og min forventning er, at den faglige dialog vil have en positiv afsmittende effekt.
Annette Lind (S), 2017-03-22:
Det er jeg glad for.
Vi har begge to læst følgeforskningen.
Når ministeren bliver kritiseret for at skabe uro om folkeskolen, er det måske, fordi ministeren altid kun trækker det frem, som ikke går godt.
Det er jo sådan, vil jeg sige til ministeren, at de få, få steder i følgeforskningen, hvor det ikke går godt, er det, som ministeren trækker frem nu.
Om den gode læring, om at forældrene er tilfredse?
Som ministeren selv sagde til mig, er det ikke nogen kioskbasker.
Jo, det er en kioskbasker, at 96 pct. af forældrene er tilfredse med folkeskolen.
Har ministeren ikke et ansvar for at fortælle den gode historie i stedet for at trække de få dårlige frem?
Merete Riisager (LA), 2017-03-22:
Nu er vi så begyndt at citere fra lukkede møder.
Det var jeg ikke klar over at vi gjorde.
Det er selvfølgelig en interessant betragtning, som jeg må tage mig med mig hjem fra den dialog, vi har her i dag.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi både kan have en dialog her og en dialog, når vi sidder i andre fora.
Det ved jeg ikke hvordan I opfatter i Socialdemokratiet.
Det er klart, at der, hvor der er en nyhedsværdi, er der, hvor der sker en ændring.
Når vi fra ministeriet sender en pressemeddelelse ud, der siger, at forældrene stadig væk er tilfredse og niveauet er cirka det samme i folkeskolen, er der ikke ret mange medier, der griber den historie.
Det er bare den måde, medierne fungerer på.
Det er ikke et område, hvor jeg kan gøre fra eller til.
Morten Bødskov (S), 2017-03-22:
Det ved hun ganske udmærket: med stor alvor.
Jeg må bare konstatere, at ministeren har kaldt den her reform virkelig voldsomme ting tidligere.
Derfor rejser der sig naturligt et spørgsmål, når man nu bliver kritiseret af Kommunernes Landsforening og andre organisationer, som har ansvaret for at føre reformen ud i livet samme med politikerne og forligskredsen: Mener ministeren, at hun har et ansvar for den uro, som de her foreninger mener der er på folkeskoleområdet?
Ministeren er trods alt minister.
Det er hendes ansvar.
Så det er meget enkelt bare at sige ja.
Merete Riisager (LA), 2017-03-22:
Socialdemokratiet har tilsyneladende valgt den her strategi om, at vi skal føre dialogen om folkeskolen og reformen primært gennem samråd og § 20-spørgsmål.
Det er helt i orden.
Det kan vi godt gøre.
Det gør vi bare.
Men vi har jo derudover et fælles ansvar for at få tingene til at fungere.
Det har jeg sagt nogle gange i løbet af i dag, og jeg siger det gerne igen: Det, der er vigtigt for eleverne, er, at skoledagen fungerer helt ud i klasselokalet, og det er det, der er mit overordnede ansvar.
Morten Bødskov (S), 2017-03-22:
Jeg siger mange tak til formanden og læser spørgsmålet op.
Det lyder: Hvilke initiativer agter ministeren at tage for at sikre arbejdsro om folkeskolen, som bl.a. Kommunernes Landsforening efterspørger?
Merete Riisager (LA), 2017-03-22:
Jeg har ikke aktuelle planer om at sætte nogen initiativer i gang med det særskilte formål at sikre ro om folkeskolen, men jeg har planer om ikke at lave nogen ny reform af folkeskolen, hvilket i regeringens optik er afgørende for at være med til at give folkeskolen ro til det arbejde, de gør bedst.
Morten Bødskov (S), 2017-03-22:
Det må jeg sige, det er noget af et overraskende svar.
Ministeren siger, at hun ikke har tænkt sig at tage særskilte initiativer, der kan hjælpe med at sikre ro om folkeskolen.
Al ære og respekt, det er jo ikke hvilke som helst organisationer, der har skrevet til ministeren og påpeget, at ministerens ageren har været med til at sikre uro om folkeskolen.
Så det, ministeren står her og siger nu, er, at hun sådan set er meget tilfreds med den måde, det foregår på, og man må forstå, at der åbenbart ikke skal ske noget, selv om bærende organisationer på folkeskoleområdet påpeger, at ministeren har været med til at skabe uro.
Jeg ved ikke, om man i folkeskolen i dag undervises i kaosteori, men man kunne godt forestille sig, at det her ville være en del af det fag, hvis man bliver undervist i kaosteori, for det er da noget af en udtalelse.
De, som skal være med til at bære folkeskolereformen igennem, og som har skrevet et ordentligt brev til ministeren om, at der er behov for arbejdsro, får at vide, at det har ministeren ikke tænkt sig at tage noget som helst initiativ til at sikre.
Derfor må jeg sige, at vi, jeg taler for hele Socialdemokratiet, er temmelig overrasket over det.
Man skal have et langstrakt samarbejde med de her organisationer – også selv om man har sagt de vildeste ting om folkeskolen, altså at den vil gøre ondt på eleverne, og at det var verdenshistoriens største projektarbejde, og jeg ved ikke, hvad der er blevet sagt.
Gør det ikke indtryk på ministeren, at de her organisationer, som alle er betydende på folkeskoleområdet, kritiserer ministeren for at have skabt uro på folkeskoleområdet?
Merete Riisager (LA), 2017-03-22:
Jeg antager, at spørgeren henviser til det samarbejde, som KL sammen med flere andre parter har dannet.
Jeg har ikke hørt nogen af parterne nævne mig som målet for samarbejdet; det ville da også være ærgerligt, hvis parterne ligefrem igangsætter et samarbejde alene for at kritisere nogle af mine gerninger som undervisningsminister.
Jeg anser da samarbejdet for snarere at være et ønske om fortsat at arbejde med at gøre skoledagen bedre for eleverne, da de udfordringer, som folkeskolereformen blev iværksat på baggrund af, fortsat ikke er løst.
Jeg har noteret mig, at nogle af parterne er utilfredse med det rammeforsøg, som jeg vil sætte i gang, hvor skoler får mulighed for at afprøve forskellige måder at tilrettelægge undervisningen på, og hvor skoledagen samtidig bliver kortere.
Hvis det er den kritik, som spørgeren henviser til, er det helt korrekt, at nogle af parterne har konfronteret mig med deres utilfredshed med forsøget.
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-22:
Jo, men jeg synes jo sådan set, at det, at en regering vælger at bruge 7 mia. kr. frem mod 2020 og ansætte 2.000 ekstra medarbejdere og man altså laver det knæk i SKATs rammer, også hvad angår den grundlæggende bevilling og antallet af medarbejdere i årevis, faktisk er ret historisk, og det er ikke nogen let opgave.
Det er ikke sådan, at man bare politisk kan beslutte sig for at bruge pengene og ansætte medarbejderne, og så fungerer tingene, og derfor siger jeg bare i al stilfærdighed: Lad os få gennemført den her investeringsplan, lad os tage en god og konstruktiv drøftelse af, om det er nok, eller om vi skal gøre mere, og lad os så finde pengene i fællesskab.
Det håber og tror jeg på er muligt, og den diskussion går jeg konstruktivt ind i med det kongelige danske Socialdemokrati.
Jens Joel (S), 2017-03-22:
Tak for det.
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-22:
Tak for spørgsmålet.
Der er et skattegab i det danske samfund.
Det tror jeg der er i ethvert skattefinansieret samfund.
Der er en forskel på det, virksomheder og borgere i den ideelle situation burde betale, og det, de rent faktisk betaler, og derfor er et skattegab som udgangspunkt også et tegn på, at der er et problem.
På samme måde er det naturligvis vigtigt, at der eksisterer en oplevelse af, at man som virksomhed kan blive opdaget i skattesnyd, da det fremmer lysten til at overholde reglerne.
Der er altså et tillidsbaseret skattesystem, og det synes jeg grundlæggende er fornuftigt.
Tilliden – ud over at det er meget dansk – bidrager nemlig til, at særlig virksomhederne har gode betingelser for at skabe vækst.
De skal ikke bruge enormt mange ressourcer på bureaukrati og papirarbejde i forhold til afregning af deres moms, skatter og afgifter.
Det er så ressourcer, de kan bruge på at udvikle deres forretning og skabe vækst og værdi.
Det gør man ikke på at lave papirarbejde.
De skal selvfølgelig betale den skat, de skal.
Samtidig er det et godt grundlag for retssikkerheden.
Men vi skal naturligvis hele tiden se på, om balancen er rigtig, og i den forbindelse vil jeg gerne bemærke, at Danmark i de internationale undersøgelser om momsgabet altså ligger i den bedre halvdel, og at skatte- og momsgabet i Danmark over de seneste år har været rimelig stabilt.
Selv i et fuldstændig gennemkontrolleret samfund vil der altid være nogle, som ikke har forstået reglerne eller bevidst forsøger at snyde systemet.
Så ja, jeg er bekymret for skattegabet, og hvis man kigger på de forskellige undersøgelser, der er, viser de selvfølgelig noget forskelligt.
Men stadig væk og heldigvis er vi i Danmark et land, hvor skattegabet er relativt lille sammenlignet med en række andre lande.
Selvfølgelig er det et problem, og jeg vil gerne minimere skattegabet.
Men jeg siger i al stilfærdighed, at vi, hvis man skal fjerne det, kommer til at leve i et samfund, hvor der er mange, mange tusind mennesker ansat til at udføre kontrol i skattevæsenet, og et samfund, hvor vi har regler og bureaukrati, som gør det umuligt eller meget, meget svært og dyrt at drive virksomhed, og – hvad skal man sige – bevæge sig rundt i vores samfund.
Så det ønsker jeg ikke.
Men selvfølgelig er det da et problem, og jeg arbejder også for at begrænse skattegabet.
Det er en af grundene til, at regeringen går i front med at investere 7 mia. kr. frem mod 2020 i at opbygge et bedre skattevæsen end det, vi har i dag.
Jens Joel (S), 2017-03-22:
Vi har jo selv i Socialdemokratiet været med til den plan, som skatteministeren henviser til, og som netop handler om at sikre, at vi har ordentlige ejendomsvurderinger, og som sikrer, at vi får inddrevet de skattebetalinger, der skal inddrives.
Men det, vi i Socialdemokratiet siger, er, at det jo ikke er nok, at man får inddrevet de ting, man ved skal inddrives.
Det er også et problem, hvis virksomhederne tror, at de aldrig bliver opdaget, hvis de tænker, at der ingen grund er til at være lidt nøjagtig med deres skattebetaling, for der er ikke stor nok risiko for, at man bliver opdaget, gør det jo også, at almindelige mennesker tænker, om de så også skal være rigtig påpasselige med at betale deres skat, når de ikke er sikre på, at der bliver sørget for, at alle andre også gør det.
Når skatteministeren siger, at skatteministeren gerne vil minimere skattegabet, er det jo bare, at vi siger: Hvad så med vores forslag om at ansætte nogle folk til at være med til at kontrollere det her, hvilket skatteministeren jo pure afviste i efterårets forhandlinger?
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-22:
Jeg tror ikke, at jeg pure afviste det.
Det lykkedes ikke at finde finansieringen og pengene til det.
Det lykkedes så at finde 7 mia. kr. eller en stor del af 7 mia. kr., noget af det ligger i finanslove, hvor vi skal øremærke, hvor de skal komme fra i de kommende år, men det lykkedes at blive enige om at bruge 7 mia. kr. og ansætte 2.000 ekstra medarbejdere.
Det er jeg sådan set ret stolt af som skatteminister, og det er også udtryk for en historisk ændring i SKATs rammer, og det er udtryk for, at den her regering jo netop ønsker det, som hr. Jens Joel spørger ind til, nemlig at mindske skattegabet og sikre, at det ikke bliver større, men altså bliver mindre.
Det kan man gøre på mange måder.
Det kan man gøre ved den investeringsplan, vi har lagt frem.
Det kan man gøre ved det forslag, som hr. Jens Joel præsenterer, som Socialdemokratiet har, og det tager jeg gerne en politisk diskussion om i en forhandlingssituation.
Jens Joel (S), 2017-03-22:
Ministeren taler om tillid.
Jeg tror, det er fuldstændig afgørende i et land som Danmark, hvor vi betaler vores skat med glæde, og hvor vi får rigtig meget ud af velfærdssamfundet hver især, at vi jo bl.a. gør det, fordi vi tror, at det er noget, det gælder for alle.
Det, vi har som fælles udfordring, er jo, hvis den almindelige borger ikke har fornemmelsen af, at der faktisk bliver betalt den skat, der skal, eller at nogle af de rigeste har mulighed for at slippe, hvis de har de dygtige advokater ansat.
Så holder man op med at være så glad for at bidrage til fællesskabet, og det undergraver jo både finansieringen af vores velfærdssamfund og i øvrigt vores lyst til at betale og bakke op om de fælles løsninger.
Derfor bliver jeg en lille smule bekymret, når skatteministerens svar til, at der er 25 mia. kr., som man konservativt skønnet mener at vi ikke får ind, og som vi burde få ind, at vi i en international sammenhæng ligger rimelig godt.
Det er jo ikke et svar til de mange mennesker, der tænker, at virksomhederne burde betale deres skat, og derfor må vi gentage spørgsmålet til skatteministeren, nemlig om ikke det er problematisk, at det er så højt, og at man så i øvrigt får sagt, at man faktisk gerne vil gøre noget ved det.
Vi vil gerne have, at der er nogle mennesker ansat i SKAT, som kan sørge for, at der er mindre forskel på det, man burde betale, og det, man rent faktisk betaler.
Jesper Petersen (S), 2017-03-22:
Jeg tror, at det er 99 pct. – eller mere – af den skat, der skal betales, der bliver det.
Men det er jo på virksomhedsområdet, at man kan se at der både bliver flere og flere selskaber, og at forsøget på at snyde bliver mere og mere aggressivt.
Det bliver mere internationalt og komplekst, og det kræver simpelt hen, at man er villig til at have de medarbejdere og de dygtige folk i SKAT, der skal til, for at man kan afdække de her sager og sørge for, at skatten kommer ind, som den skal, at vores fællesskab ikke bliver snydt, og at lovlydige virksomheder ikke bliver udkonkurreret på urimelig vis.
Der kunne jeg godt tænke mig at skatteministeren var lidt mere fremme i skoene, end at han bare henviser til, at der også kommer en anden gang, hvor vi kan diskutere det med hinanden.
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-22:
Det sidste er jeg jo helt enig i.
Det er det, jeg bruger min tid på som skatteminister, og det er vi jo godt i gang med.
Og vi har gode rammer og muligheder for det qua den investeringsplan, som vi er fælles om.
Så må vi tage en drøftelse af, om man skal gå videre, og hvad den drøftelse ender med, kan jeg jo ikke sige noget om.
Men jeg kan sige, at det i hvert fald vil være regeringens politik, at vi skal finansiere de yderligere ansatte og ressourcer, som man vil bruge på kontrolområdet og i forhold til social dumping og skattely.
Jesper Petersen (S), 2017-03-22:
Skatteministeren henviste til de forhandlinger, der har været i efteråret, efter sin understregning af, at han mener, at man skal betale den skat, man skal, hverken mere eller mindre.
Problemet med den aftale, der blev indgået i efteråret, er ikke, at den ikke i sig selv er god – det er den, og vi medvirker i den – men det er jo, at vi fik en blank afvisning af skatteministeren og regeringen på det tidspunkt, i forhold til at det også var fornuftigt og rigtigt at investere mere i at styrke de indsatsområder, som det hedder, i SKAT, hvor man altså sørger for at holde øje med, at virksomheder betaler den moms og skat, de skal, at der ikke foregår social dumping på arbejdsmarkedet, og at man ikke kan flytte sine penge i skattely, uden at skattemyndighederne er vågne osv. Vi kan jo se, at der er rigtig mange områder, hvor der er behov for at styrke den indsats.
Og derfor kom vi med det forslag og det krav til regeringen i de forhandlinger, men blev jo fuldstændig råt afvist.
Og det synes jeg godt skatteministeren må bekræfte her, altså at vi havde de forhandlinger, og at det var vores ønske, at man styrkede indsatsområderne, men at regeringen på det tidspunkt ikke var indstillet på at imødekomme det krav.
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-22:
Altså, det er jo rigtigt, at en række partier – også Dansk Folkeparti, tror jeg – fremførte den samme argumentation, som hr. Jesper Petersen gør her i salen i dag, om, at man ønskede at gå videre.
Jeg minder i al stilfærdighed om, at det er en historisk stor saltvandsindsprøjtning.
Og når vi ikke kunne gå videre i efteråret, handlede det jo også om, at sådan en milliardindsprøjtning skal finansieres, vi skulle finde pengene, og det var ikke muligt at finde flere penge end dem, vi fandt i efteråret – det er så en stor klump af de 7 mia. kr.
Jeg er indstillet på, og det håber og tror jeg da også at finansministeren er, at tage de drøftelser, der måtte være om yderligere ønsker, med Socialdemokratiet og med Dansk Folkeparti og andre partier i forbindelse med finansloven for 2018.
Jesper Petersen (S), 2017-03-22:
Jeg synes ikke, svaret er tilfredsstillende, for det handler jo ikke om, at det ikke var muligt at finde de penge.
For samtidig pågik der finanslovsforhandlinger, hvor man jo på en række punkter fandt penge til rigtig mange andre ting, der var meget dyrere, også skattelettelser, så det kunne man godt bruge pengene på.
Det er i den situation et spørgsmål om politisk vilje, altså om man vil imødekomme et krav og sige, at der er behov for at styrke vores skattevæsen, eller om man hellere vil bruge pengene på noget andet, og det var det, regeringen valgte, på trods af at vi og også andre partier havde et meget stærkt ønske om at styrke SKATs indsatsområder.
Og fordi regeringen på det tidspunkt ikke var til at hugge og stikke i, er vi nu kommet med et omfattende udspil til, hvordan vi mener at man kan styrke skattevæsenet, og det håber jeg at vi kan bruge til at få regeringen med på faktisk at lave en styrkelse på nogle af de områder, jeg har nævnt her i dag, hvor vi mener at der virkelig er et tvingende behov, hvis danskerne skal kunne have tillid til, at skattevæsenet fungerer, som det skal.