runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dorthe Ullemose (DF), 2018-05-23:
Det, jeg hører og oplever rundtomkring i de små fynske kommuner, er, at det er et stort problem, at man i 2016 har lukket lokale politistationer for i stedet at centralisere beredskabspolitiet, som nu kun kører ud fra Odense og Svendborg.
Ligeledes har centraliseringen også gjort, at opgaverne i forbindelse med SSP-samarbejdet er taget væk fra lokalforankrede politifolk, og det har simpelt hen gjort, at man har mistet nærpoliti og dygtige lokalforankrede landbetjente, som før har passet rigtig godt på vores unge mennesker og har samarbejdet med den lokale SSP.
Den synlig tilstedeværelse og engagementet i lokalsamfundet er simpelt hen forsvundet.
Som det er nu, kan der gå måneder, inden der tages kontakt til unge i konflikt, og på grund af den her lange responstid, når de unge at blive dybt involveret i f.eks. hashmisbrug eller kriminalitet, inden der tages fat.
Det har vi helt synlige eksempler på i Svendborg Kommune, hvor jeg selv kommer fra, og hvor vi har et stærkt voksende hashmiljø og en stigning i antallet af underretninger fra bekymrede og magtesløse forældre, som tager kontakt til kommunen.
Og misbrugsproblemer er jo ofte starten på en kriminel løbebane.
Jeg hører, at der foregår helt åbenlyst salg af hash på åben gade, og politiet er jo ikke til stede – de kommer jo først, når man henvender sig til dem, og det synes jeg er meget uheldigt i forhold til den tidlige indsats og det forebyggende arbejde.
Jeg vil bare høre, om ministeren deler den her bekymring og også, om ministeren også ser det som et problem, at der er blevet alt for langt mellem borgere og politiet, og at SSP-samarbejdet også er blevet forringet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-23:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne begynde med at slå fast, at Fyns Politi jo er hele Fyns politi.
Politiet skal være der for borgerne i hele kredsen og ikke kun i Vollsmose.
Det er jo ingen hemmelighed, at politiet har været hårdt spændt for de senere år, men med den massive styrkelse af dansk politi, som vi jo i fællesskab har gennemført, er betjentene nu i stor stil kommet tilbage i kredsene.
Det betyder, at de fynske betjente kan fokusere på at bekæmpe og forebygge kriminalitet og skabe tryghed for borgerne på Fyn.
Det er noget, der vil kunne mærkes i hele Fyns Politi.
Vollsmose er et område, som politiet har og skal blive ved med at have fokus på, for vi skal jo ikke lukke øjnene for de udfordringer, vi har der.
Et område som Vollsmose må ikke blive en rugekasse og rekrutteringsbase for banderne.
I den forbindelse besluttede vi også som en del af regeringens initiativer mod bandekriminalitet fra august sidste år at afsætte midler til at styrke politiet med ca. 25 nye medarbejdere til det forebyggende arbejde i de områder.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke også skal have fokus på den forebyggende indsats alle andre steder, både på Fyn og i resten af Danmark – tværtimod.
Jeg har ikke mulighed for inden for rammerne af et mundtligt S-spørgsmål at indhente nærmere oplysninger fra Rigspolitiet om de nærmere forhold på Fyn, men det vil jeg selvfølgelig meget, meget gerne vende tilbage til.
Hvis spørgeren vil stille et skriftligt udvalgsspørgsmål, vil det give mig en lejlighed til at kunne indhente nogle oplysninger og måske også brede lidt ud, hvordan den forebyggende indsats på Fyn i virkeligheden er, for jeg er jo enig i, at det selvfølgelig er på hele Fyn, der skal ske forebyggelse.
Dorthe Ullemose (DF), 2018-05-23:
Finder ministeren det tilfredsstillende, at forholdene i særligt Vollsmose er således, at ressourcerne for at udføre et ordentligt forebyggende og kriminalpræventivt arbejde på resten af Fyn ikke er optimale?
Laura Lindahl (LA), 2018-05-23:
Hvis Liberal Alliance ikke sad i regeringen, så havde vi støttet forslaget.
Det tror jeg godt jeg kan sige meget ærligt.
Merete Riisager (LA), 2018-05-23:
Først kan jeg afkræfte, at det har været år efter år.
Det er en ret kort årrække, hvor der har været det her 2-procentskrav.
Altså, man er god til at tiltrække elever til erhvervsuddannelserne; det er et skønt område.
Jeg traf jo ordføreren i området for ganske nylig – i Kristi himmelfartsferien.
Det er jo et område, hvor man også kan tiltrække elever til de muligheder, der er, som måske kommer fra andre områder.
Måske er der elever, som går på en skole i omegnen af Aalborg, som kunne være interesseret i nogle af de spændende muligheder, der er på fordelsuddannelserne i jeres område eller længere nede i Jylland.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-23:
Jamen så vil jeg da også benytte lejligheden til at sige tak for besøget på Sindal Marked.
Det var jo en sand fornøjelse at have undervisningsministeren der, endda også i den socialdemokratiske bod.
Det var jo virkelig noget, der ville noget.
Altså, jeg står her med en oversigt over besparelserne på erhvervsuddannelserne i Nordjylland, hvor der jo i årene frem skal spares 300 mio. kr.
Men der er det altså i 2016 bare på Aalborg Tekniske Skole 6,9 mio. kr., i 2017 er det 13,3 mio. kr., og i 2018 er det 19,8 mio. kr.
Og så er der også årene frem.
Det må da være år efter år efter år.
Det er jo det, tallene her viser, nemlig at man skal spare.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-05-23:
Hvad er ministerens holdning til, at det kommende supersygehus i Hillerød bygges uden et produktionskøkken?
Inger Støjberg (V), 2018-05-23:
Det er, fordi det er Helsingør Kommunes ret at udpege, hvem de vil have i deres integrationsråd.
Jeg kan jo godt have en mening om, at det er vigtigt, at der er plads til alle, der har en interesse i det her, og især at integrationen jo ikke handler om, at det en kommunal opgave, men det er den enkeltes opgave at lade sig integrere.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-05-23:
Det er jeg sådan set enig i, og det har vi jo også gjort i Dansk Folkeparti i Helsingør Byråd, men nu står jeg her over for ministeren, og ministeren – synes jeg – tilkendegiver i dag en ret vag holdning til det her.
Ministeren siger på den ene side: Det er ikke okay, at det fungerer på den her måde.
Men på den anden side siger ministeren: Det vil jeg ikke gøre noget ved.
Inger Støjberg (V), 2018-05-23:
Det er jeg jo fuldstændig enig i, og det er også derfor, at jeg har svaret, som jeg har, at jeg bestemt også synes, at der skal være plads til andre, og jeg vil sådan set opfordre Dansk Folkeparti til netop at rejse det over for Helsingør Kommune.
Der sidder jo også – og heldigvis for det – medlemmer af Dansk Folkeparti i kommunalbestyrelsen.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-05-23:
Vi kan se fra Helsingør Kommune, at det jo så er noget, hvor der ikke er plads til alle, og i den konstruktion, man har i Helsingør Kommune, har man jo valgt at sige, at vi afholder valg til integrationsråd, og de mennesker, der stiller op, har anden etnisk herkomst end dansk, de mennesker, der skal stemme, har også anden etnisk herkomst end dansk.
Så det vil sige, at mennesker, som er født og opvokset i Danmark, er fuldstændig udelukket fra at deltage i det her valg, selv om man må sige, at det også godt kunne være, at helt almindelige danskere, der er født og opvokset her i Danmark, kunne have en holdning til det og kunne bidrage positivt i et integrationsråd.
Hvad er ministerens holdning til det?
Inger Støjberg (V), 2018-05-23:
Jeg synes jo faktisk tværtimod, for som jeg netop sagde, synes jeg bestemt, at der skal være plads til andre, der har interesser i området, når det handler om integrationsrådene.
Det synes jeg helt bestemt.
Som jeg også nævnte, er det ikke noget, man bliver valgt til.
Man kan godt afholde et valg, men det er ene og alene vejledende, og det er kommunalbestyrelsen, der udpeger integrationsrådene til sidst.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-05-23:
Jeg er selvfølgelig glad for at høre, at ministeren har bedt embedsmændene om at lave et servicetjek af det her område, så tak for det først og fremmest.
Helt principielt mener jeg og Dansk Folkeparti, at det er helt forkert, at man absolut skal have en udenlandsk baggrund for at kunne blive valgt til et integrationsråd, som er den kontekst, man har valgt i Helsingør Kommune for at kunne blive valgt til et integrationsråd.
Jeg synes, at det faktisk er ret meget udemokratisk i forhold til at sige, at vi har et dansk samfund og vi har nogle danske regler, hvor det er, at vi gerne skulle vælges på lige vilkår, uanset om man er mand eller kvinde, eller uanset hvilken etnisk baggrund man har.
Der synes jeg, at den konstruktion, man har valgt i Helsingør, jo sådan set gør op med det, som vi ønsker her på Christiansborg, netop en demokratisk facon, hvor man indgår på lige fod, og hvor man, når man stiller op til det ene og det andet valg, kan stille op, uanset om man så er født i det ene eller det andet land.
Men det skaber sådan en anelse om, at man faktisk støtter op om sådan nogle miniparallelsamfund, for det er jo det, man på en kæk måde kan sige de integrationsråd er.
Det er jo små miniparallelsamfund, hvis man udelukkende har anden etnisk herkomst end dansk, hvis man altså stiller op og bliver valgt til det her, og den anerkendelse lægger ministeren også for dagen, sådan som jeg hører det.
Inger Støjberg (V), 2018-05-23:
Nu har jeg jo ikke et nøjagtigt kendskab til Helsingør Kommune på det her felt, men jeg kan helt generelt sige, at kommunerne jo kan oprette integrationsråd, hvis de synes det giver mening i forhold til at tilrettelægge den bedst mulige integrationsindsats i kommunen.
Det er en mulighed, men det er ikke noget, man skal gøre.
Personligt mener jeg, at integrationsrådene skal indrettes, så de bedst muligt danner ramme om den dialog, der skal være imellem kommunen og selvfølgelig også de etniske minoriteter, der nu er i kommunen, men jo også andre interessenter på det her område.
Derfor er det så selvfølgelig helt naturligt, at borgere lige nøjagtig fra målgruppen indgår i et integrationsråd, fordi det kan give en særlig adgang til både viden og også viden om de integrationsudfordringer, der nu engang er.
Men efter min opfattelse skal der da selvfølgelig også være plads til andre borgere, der vil bidrage netop til integrationen rundtomkring i kommunerne.
Jeg synes, at det er vigtigt at understrege, at rådene ikke kan vælges ved bindende valg, men at rådene udpeges af kommunalbestyrelsen, og såfremt en kommune ønsker at afholde et valg, har det altså efter de gældende regler kun en vejledende funktion, for det er ene og alene kommunalbestyrelsen, der har ansvaret for og også beslutningskompetencen til at udpege, hvem der skal sidde i integrationsrådene.
Det synes jeg er rigtig godt.
Som jeg også tilkendegav for et par uger siden, da spørgeren stillede et spørgsmål om samme lovgivning, synes jeg, at det er på tide foranlediget af netop fru Marlene Harpsøe at få givet det her område et servicetjek, og det har jeg fået embedsmændene til at gå i gang med.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-05-23:
Hvad er ministerens holdning til, at man i Helsingør Kommune kun kan stille op, vælges og stemme til et integrationsråd, hvis man har udenlandsk baggrund?
Hvad er ministerens holdning til, at man i Helsingør Kommune kun kan stille op, vælges og stemme til et integrationsråd, hvis man har udenlandsk baggrund?
Merete Riisager (LA), 2018-05-23:
Jeg arbejder målrettet på at kvalificere den måde, som undervisningen foregår på særlig i udskolingen for at anskueliggøre over for eleverne, at mange af de her fag har udviklet sig enormt, altså at sådan noget som vvs-faget jo er et højteknologifag, som der ligger en masse spændende muligheder i.
Og det at kvalificere undervisningen handler også om, at lærerne forstår, hvordan de her fag ser ud nu; at forældrene forstår, hvordan de her fag ser ud nu.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-23:
Når jeg nævner det med økonomien, er det jo, fordi det er noget af det, vi hører fra bl.a. nogle af eleverne selv, nemlig at når man kommer til værktøj og udstyr, som er 20-30 år gammelt, er det altså med til at gøre det knap så attraktivt.
Det er derfor, vi i Socialdemokratiet har sagt, at når det handler om erhvervsuddannelserne, vil vi gerne stoppe det her omprioriteringsbidrag.
Men jeg vil da gerne kvittere for, at ministeren fremhæver en masse positive ting, der også er, med nye uddannelsestiltag, så vi på den måde kan bruge spørgsmålet her i salen til at gøre det til en reklame til unge mennesker derude om, at der findes spændende uddannelser på de erhvervsskoler, og at der er gode muligheder også inden for vvs-faget.
Der er endda også gode muligheder for at få job og også få meget velbetalte job.
Det er faktisk sådan, forstår jeg på ham her Morten Fals, at det nu er mere vellønnet at blive vvs'er, end det er f.eks. at være elektriker.
Så for de unge gælder det bare om at komme ind og tage de her uddannelser.
Så tak til ministeren for den opfordring.
Jeg håber, at ministeren også vil overveje det med økonomien.
Det kunne altså gøre det lidt bedre.
Merete Riisager (LA), 2018-05-23:
Jeg siger det bare i al beskedenhed.
Nu har jeg ikke set de tal, som ordføreren står med.
Men man skal i hvert fald huske at holde tingene adskilt.
Hvad er det, der handler om, hvor mange elever der kommer på skolen, og hvad er det, der handler om prioriteringsbidrag?
Det er sådan set det eneste, jeg siger.
Det er vigtigt, at man kalder tingene ved deres rette navn.
Men igen vil jeg holde fast i de rigtig gode muligheder, man har, i Nordjylland.
Der er fordelsuddannelser.
Der er nogle muligheder.
Der er virksomheder, der gerne vil tiltrække elever.
Så handler det bl.a. om at gøre elever og unge mennesker opmærksom på de muligheder, for der er jo også nogle unge mennesker her, der går glip af en mulighed.
Det skal man også huske i den samtale, vi har, omkring erhvervsskolerne.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-23:
Det har jeg ganske bestemt, for jeg kan sagtens følge spørgerens hensigt – at når der nu er mulighed for at dispensere fra reglerne, skal man så ikke udnytte den mulighed?
Det er sådan, jeg hører spørgsmålet.
Der må man sige, at muligheden for at dispensere jo samtidig indebærer muligheden for at undlade at dispensere.
Vi har en hovedregel, og så har vi muligheden for at lave undtagelser, og der går man jo så ind konkret og vurderer i det enkelte tilfælde: Synes vi, det er rimeligt at lave en anden praksis her?
Og det har man ikke syntes i tilfældet her.
Troels Ravn (S), 2018-05-23:
Tak for det.
Hvad angår anbragte børn og unge, er det en gruppe, som vi i høj grad kerer os om, og derfor skal der også lyde en tak til Dansk Folkeparti for igen at løfte dagsordenen og give mulighed for at drøfte de problemstillinger, som vi ser på anbringelsesområdet.
Som det også fremgår af det her beslutningsforslag, klarer anbragte børn og unge sig på en lang række parametre markant dårligere end deres jævnaldrende, og det er selvfølgelig ikke godt nok.
Det er vores ansvar at sikre, at nogle af de allermest udsatte børn og unge, som har behov for at bo et andet sted end hos deres forældre, får de bedst mulige vilkår og muligheder for at klare sig.
Der er mange grunde til, at de anbragte børn har dårligere vilkår, at de trives dårligere og har ringere muligheder for uddannelse, job og gode liv, og der er mange udfordringer, vi skal løse.
Derfor har vi også store forventninger til de drøftelser og forhandlinger, som udestår på anbringelsesområdet.
Vi mener, at der er behov for et større eftersyn af området, og vi blev under efterårets forhandlinger om satspuljen for 2018 enige om at fortsætte drøftelserne af anbringelsesområdet her i foråret 2018.
Hvad angår dette beslutningsforslag, er vi fuldstændig enige i intentionen bag forslaget.
Vi mener ikke, det er rimeligt, at anbragte børn på nogen måde stilles ringere end deres kammerater, og selvfølgelig skal de ikke modregnes i indtægt, når de får et fritidsjob.
Det er vores forventning, at dette område sammen med en række andre udfordringer bringes op i de kommende drøftelser, og at der findes en løsning herpå.
Derfor har vi også en klar forventning om, at regeringen vil følge op på problematikken og sammen med de øvrige satspuljepartier finde en løsning i de kommende forhandlinger.
Vi vil endda gå så langt som til at sige til ministeren, at dette skal løses som en del af de allerede påbegyndte forhandlinger.
Ellers agter vi at stemme for forslaget her.
Vi afventer dog i første omgang de kommende drøftelser i satspuljekredsen og kan derfor ikke stemme for nærværende beslutningsforslag, som tingene fremstår i dag.
Det er en lidt speciel situation.
Jeg håber, jeg alligevel har redegjort tydeligt for situationen.
Mai Mercado (KF), 2018-05-23:
Jeg kan i hvert fald bare sige, hvordan reglerne er skruet sammen i dag.
I dag er det sådan, at en kommune kan beslutte, at børn og unge, som er anbragt uden for hjemmet, skal være med til at betale for opholdet, hvis børnene eller de unge har indtægter fra eksempelvis et fritidsjob, og de nærmere regler er så fastsat i en bekendtgørelse, som er udstedt med hjemmel i serviceloven.
Det er det lovgrundlag, vi står på, og det er jo så det grundlag, vi har brug for at få kvalificeret, altså hvor mange kommuner der rent faktisk bruger den her egenbetaling, og hvor meget de så også bruger den.
Det er det, vi ikke ved for nuværende, og det er jo så det, vi nu får undersøgt, og hvor vi forhåbentlig får nogle gode svar, som i hvert fald kan give en større klarhed, nu her til efteråret.
Pernille Bendixen (DF), 2018-05-23:
Dansk Folkeparti synes så, at ministeren skal tage imod Dansk Folkepartis fremstrakte hånd.
Vi er trods alt støtteparti til den siddende regering.
Mit næste spørgsmål er: Kan det overhovedet lade sig gøre at kalkulere med den indtægt, der kommer fra de unge?
For man må formode, at de har et job i en vis tidsperiode, og så har de ikke det job mere, og så er der en anden ung, der kommer i arbejde og så fremdeles, og så vil du have en meget upålidelig indtægt ude i kommunen.
Så kan det overhovedet lade sig gøre at sidde bevidst og regne med at få en indtægt fra de unge, som altså bidrager til kommunekassen?
Mai Mercado (KF), 2018-05-23:
Jeg ved ikke, hvad sådan en undersøgelse i Ankestyrelsen koster.
Der er bare lige det ved det, at når man er minister og når man har ministeransvar, skal man overholde de regler, og det betyder også, at man ikke kan stå og sige ja til udgiftsdrivende forslag, uanset i hvilken skala de så end måtte komme.
Derfor skal de jo alligevel overholdes, og jeg synes egentlig, Dansk Folkeparti skulle tage imod den fremstrakte hånd og sige: Ved I hvad, vi tager ministeren på ordet, til efteråret vil vi rigtig, rigtig gerne drøfte det her.
Pernille Bendixen (DF), 2018-05-23:
Nogle gange er det sådan lidt hovedet under armen, når man hører på de der økonomiske argumenter, for vi taler jo om mennesker, og vi taler om nogle meget sårbare mennesker derude.
Hvis man nu stiller sådan et regnestykke op inde i sit hoved og forestiller sig, at der er så og så mange unge mennesker, der er anbragt, så vil en mindre andel af dem jo være nogle, der har et fritidsjob.
Altså taler vi om et usandsynlig lille beløb i forhold til den store statskasse, er det mit gæt.
Så kan man jo veje det op imod: Hvad koster sådan en undersøgelse i Ankestyrelsen?
Mai Mercado (KF), 2018-05-23:
Altså, i forvejen sidder vi og drøfter anbringelsesområdet, og det gør vi jo, fordi vi blev enige om det med sidste års satspuljeaftale.
Med sidste års satspuljeaftale blev vi enige om at drøfte anbringelsesområdet her i år med henblik på at få nogle forhandlinger frem mod satspuljeaftalen.
Og når man i forvejen gerne vil drøfte anbringelsesområdet, så giver det da vanvittig god mening at tage det her forslag ind i de drøftelser.
Trine Torp (SF), 2018-05-23:
Så er der bare lige det spørgsmål: Regner ministeren med, at det så er noget, der skal finansieres af satspuljen, hvis det endelig var sådan, at der var en udgift ved det?
Mai Mercado (KF), 2018-05-23:
Jamen det er jo altid skidt, når SF bliver bekymret.
Men reglerne er nu engang, som de er.
Reglerne er lavet for rigtig, rigtig mange år siden.
Og jeg synes da, det ville være positivt, hvis vi i fællesskab kigger hinanden i øjnene en dag og siger: Vi vil sådan set godt arbejde hen imod en ændring af reglerne.
Men nu har SF jo også været i regering, og så ved SF også, at med regeringsansvaret følger også et ansvar for, at man altså ikke kan imødekomme forslag, som er udgiftskrævende.
Og i og med at vi ikke ved, hvor meget det er – jeg er faktisk fuldstændig enig med fru Trine Torp i, at det formentlig er meget, meget få penge – bliver vi nødt til at få syn for sagen, og det er jo lige præcis derfor, vi bliver nødt til at få den her undersøgelse hos Ankestyrelsen, således at vi ved, hvad det er for et grundlag, vi står på.
Og vi har heller ikke så meget hastværk, for vi ville stadig væk få det, så vi kan drøfte det, endda allerede til efteråret.
Trine Torp (SF), 2018-05-23:
Nogle gange kan man undre sig over, hvad der skal være af barrierer for selv bittesmå forslag – at det er noget, der skal i Ankestyrelsen og undersøges.
Altså, det er næsten hovedregning at prøve at regne på, hvor mange af de unge, der er i en alder, hvor de reelt kan få et fritidsjob, der er anbragt, og hvor mange af dem cirka, der kunne finde på at have et fritidsjob, og så koge det ned til at sige, hvor mange kommuner det så overhovedet er, der kunne finde på at opkræve det.
Så er vi altså nede på et mikroskopisk beløb.
Jeg synes egentlig, det er lidt ærgerligt, at et rigtig godt forslag skal drukne på det.
Mai Mercado (KF), 2018-05-23:
Jeg tror, at det, jeg sagde, var, at salen er enig i intentionen.
Kalkulerer kommunerne med en indtægt?
Det håber jeg godt nok ikke.
Altså, det ville jo være noget af det mest usympatiske, man kunne forestille sig, hvis en kommune begyndte at kalkulere med, at den skulle have en indtægt, fordi anbragte børn og unge havde et fritidsjob.
Men vi ved det ikke.
Det er jo det, vi har brug for at få belyst.
Vi har brug for at få det belyst hos Ankestyrelsen – og de er færdige til oktober – således at vi har et grundlag at stå på.
Det kommer vi til at få, og når vi får det, vil det jo passe som fod i hose med, at vi er klar til en god satspuljeforhandling, for så har vi et grundlag at stå på.
Karin Nødgaard (DF), 2018-05-23:
Det vil så også sige, vil jeg da formode, at hvis Dansk Folkeparti vælger at sætte det her til afstemning, så vil regeringen vælge at stemme for det.
Men det kan ministeren jo selv få lov til at svare på.
Ministeren forholder sig slet ikke til det, når jeg spørger, om man fra regeringens side virkelig tror, at der kan være kommuner, der kalkulerer med det her som en indtægt i kommunekassen, hvis man måske har en enkelt borger, som er anbragt, og som så har et fritidsjob.
Det kan jeg simpelt hen ikke rigtig få til at hænge sammen, men ministeren kan jo så komme med en kommentar til det og til, om ministeren tror, at det her vil være en kæmpe sum, man får ind i kommunekassen, og som man lige pludselig har at jonglere med.
Det vil være rigtig fint at få afklaret.
Mai Mercado (KF), 2018-05-23:
Det er jo tæt på at være meget fristende.
Det er ikke intentionen, og det er heller ikke selve det politiske indhold, der gør det.
Intentionen tror jeg faktisk bliver delt af hele salen, hvis jeg skal komme med et bud, men det bliver det jo et spørgsmål om, at forslaget falder på teknik.
Teknik er utrolig kedeligt en gang imellem.
Men det er jo teknik så langt, at når man ikke for nuværende kan beregne, hvad det koster, og hvilket omfang det har, så er det ikke en mulighed for mig, som skal agere ansvarlig minister, bare at sige: Godt, så siger vi bare ja.
Reglerne i forhold til DUT er, som de er.
Det er ikke mig, der har lavet dem.
Det er der andre kloge mennesker der har gjort lang tid før min tid.
Men jeg synes, at det må betegnes som en meget, meget udstrakt hånd, at vi tager det meget positivt ned og sådan set også siger, at vi gerne vil arbejde hen imod at ændre loven.
Vi mangler bare et grundlag at stå på; det får vi nu her til efteråret.