runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2020-01-21:
Tak for det, og tak til justitsministeren for talen.
Som jeg hørte justitsministeren sige, handler det om cpr-nummeret, og som jeg også hørte justitsministeren sige, kan man ikke i dag skifte cpr-nummer.
Men det er jo ikke korrekt, for det kan man faktisk.
Der er noget, der hedder juridisk kønsskifte, og det er, at hvis man oplever sig selv som tilhørende et andet køn, så har man mulighed for at få tildelt et nyt personnummer.
Derfor vil jeg så høre justitsministeren: Hvis nu Dansk Folkeparti lavede et ændringsforslag, som også indebar, at man ikke kunne skifte cpr-nummer, hvordan ville regeringen så forholde sig til det?
Når man nu ikke kan bakke op om skift af navn, så er der jo det i forhold til cpr-nummeret, som justitsministeren sagde.
Hvordan vil justitsministeren så forholde sig til det?
For der kan jo være nogle udfordringer der, netop også i forhold til når man skifter cpr-nummer.
Så det kunne jeg da godt tænke mig at høre justitsministerens svar på.
Nick Hækkerup (S), 2020-01-21:
Så den gruppe, vi skal have fat i her, er folk, der er idømt mere end 3 måneders ubetinget fængsel – det vil typisk sige overtrædelse af straffeloven – og som har bevæget sig igennem et kønsskifte med mulighed for også at skifte cpr-nummer.
Er det den gruppe af forbrydere, der er i fokus for forslaget?
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-21:
Hvis Nye Borgerlige fremsætter et forslag om, at vi skal kigge på den overvågning, der allerede er nu, kan jeg forsikre ordføreren om, at Alternativet rigtig gerne vil kigge på, om der er noget overvågning, der er for meget.
Vi mener jo, at Danmark lige nu er et overvågningssamfund.
Det er vi, fordi borgerne, uanset om de gør noget rigtigt eller forkert, bliver overvåget, og med ansigtsgenkendelsesteknologi bliver vi bare endnu mere overvåget.
Så hvis Nye Borgerlige har planer om, at vi skal kigge på alle kameraerne og overvågningen i Danmark generelt, så er Alternativet helt frisk på det.
Nick Hækkerup (S), 2020-01-21:
Men nu har vi jo en fælles fortid, du og jeg – der kom jeg til at sige du, det må jeg ikke, undskyld; spørgeren og jeg – på sundhedsområdet.
Vi har en fælles fortid på sundhedsområdet, og derfor ved vi også begge to, at det jo ikke er sådan, at bare fordi man siger, at man gerne vil have et nyt cpr-nummer, fordi man føler sig som en anden, så får man det.
Processen derhen er unægtelig noget længere.
Peter Skaarup (DF), 2020-01-21:
Tak for det, og tak til ministeren for gennemgangen af forslaget.
Jeg er selvfølgelig ked af, at ministeren ikke umiddelbart kan støtte forslaget.
Jeg undrer mig i øvrigt lidt over det, for da vi havde en debat om det her den 7. maj 2019, altså før folketingsvalget, var Socialdemokraterne ret positive over for det.
Men Socialdemokraterne må jo om, hvordan de tager det.
Men jeg kunne bare godt tænke mig at høre ministeren, om ikke der alligevel er noget om snakken, når det vil give mere tryghed, hvis vi kan stille det her krav, at man ikke får mulighed for navneskift.
De hedder Christiansen og Winther og Lorenzen og har altså formået at komme ind i et boligbyggeri i København under de navne, hvor udlejer ikke er klar over, hvem der i virkeligheden er tale om.
Ville det ikke give mere tryghed for udlejere, for mennesker i vores samfund, hvis man er sikker på, hvad det navn er, som man kender en kriminel på, i stedet for at vedkommende har mulighed for at give sig ud for at være en anden?
Nick Hækkerup (S), 2020-01-21:
Uden at skulle give nogens personligheder karakterer eller noget tror jeg, at bemeldte familie også ville have fantasi til at kunne smyge sig uden om den problemstilling.
Min pointe og det, jeg sagde, var, at der selvfølgelig er nogle få meget spektakulære sager, hvor man kan forestille sig, at folk vil kunne genkende navnet, hvis de bliver konfronteret med gerningsmanden.
Det kræver, at det er et relativt specielt navn, og det kræver, tror jeg faktisk, meget, meget medieomtale.
I virkeligheden er min pointe, at jeg tror, at langt de fleste af os stillet over for et navn, som ikke er meget, meget specielt, ikke umiddelbart vil kunne genkende det som en, der har begået selv forbrydelser, som har været relativt meget omtalt i medierne.
Det er det, jeg mener med, at jeg tror, det giver falsk tryghed.
Peter Skaarup (DF), 2020-01-21:
Og det er jo faktisk det, der er sket, hvorefter man i en bebyggelse er nødt til efterfølgende at hyre vagtværn, fordi der har været så mange problemer forbundet med den pågældende familie, som der har været.
Så er ministeren ikke enig i, at det faktisk ville give mere tryghed at have den viden om, hvem den person rent faktisk er i det her boligbyggeri?
Nick Hækkerup (S), 2020-01-21:
Men det, der var min pointe, var, at jeg tror, at i langt de fleste tilfælde vil det ikke give en reel tryghed.
Derfor synes jeg i virkeligheden, vi skal fokusere på, hvad det er for nogle initiativer, vi kan tage, som styrker den reelle, egentlige tryghed – altså f.eks. de tiltag, som vi har lagt frem med vores tryghedspakke osv.
Det tror jeg betyder meget mere for den reelle tryghed, som folk oplever.
Karina Adsbøl (DF), 2020-01-21:
Nu sagde justitsministeren, at man ikke kunne skifte cpr-nummer, og det siger jeg at man godt kan i dag.
Jeg kan godt sige, at jeg føler mig som en mand, og så kan jeg anmode om at få skiftet mit cpr-nummer.
Det er den problemstilling, jeg rejser over for justitsministeren.
Jeg synes jo, det er rigtig vigtigt, også som borger, at man kan søge på navne og andet, og at man kan se, hvem det er, man eventuelt skal på date med eller andet.
Så er navneskift og spørgsmålet om cpr-nummer noget, justitsministeren vil kigge på som helhed?
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Men jeg kan forstå, at friheden står over alt, til og med hensynet til opklaringen af pædofili og børneporno.
Det er ret vildt, og måske er det forklaringen på det her meget reaktionære forslag.
Men hvis hensynet til friheden er så stærkt, synes jeg, at ordføreren skylder at svare på DF's spørgsmål før, for vi bliver jo allerede overvåget i dag med relativt mange kameraer.
Så hvis hensynet til friheden vægtes så højt, burde man så ikke både forbyde ansigtsgenkendelsesteknologien og den generelle overvågning af borgerne i samfundet?
Karina Adsbøl (DF), 2020-01-21:
Tak for det.
Ordføreren og jeg har jo tidligere debatteret det her om overvågning.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, hvorfor ordføreren har lagt vægt på, at det skal være offentlige myndigheder, for hvis ordføreren mener, at ansigtsgenkendelse er så dårligt et redskab, hvorfor er det så kun i forbindelse med det offentlige, man vil forbyde det.
Det var den ene ting.
Det andet, jeg vil spørge ind til, er overvågning generelt.
Er Alternativet også imod overvågning generelt, altså i forhold til overvågningskameraer
Mener ordføreren, at de 1,5 millioner kameraer, som jeg tror det var ordføreren nævnte, skal tages ned, altså at der slet ikke skal være nogen kameraer i det offentlige rum eller hos de private – der er også private husejere, der bruger kameraer? Er det De Radikales holdning?
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-21:
Jeg repræsenterer Alternativet.
Tak for spørgsmålet.
Forslaget i dag handler ikke om, hvilke kameraer vi skal pille ned.
Vi skal værne om retsstaten, vi skal værne om borgernes frihed og borgerrettigheder.
Vi kan ikke i et oplyst demokratisk samfund, en retsstat som vores, som tidligere generationer har opbygget og kæmpet for, af frygt for terror og kriminalitet sætte det ud af funktion.
Karina Adsbøl (DF), 2020-01-21:
Jeg beklager det med De Radikale.
Somme tider kan man jo blive lidt i tvivl.
Men når det er sagt, vil jeg godt høre om noget, for jeg synes ikke, at ordføreren svarede på spørgsmålet.
Ordføreren siger, at vi ikke skal have mere overvågning, men vil Alternativet så bl.a. pille de kameraer ned, der er der i forvejen?
I Dansk Folkeparti er vi helt opmærksomme på, at der selvfølgelig er nogle retssikkerhedsmæssige ting i forhold til ansigtsgenkendelse, og det drøfter vi også gerne, men de steder, det kan anvendes, er det også et vigtigt redskab at anvende, når også Københavns Politi ønsker det, og så er det op til os at lave de retssikkerhedsmæssige garantier for det.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-21:
Med respekt for politiet og deres arbejde, deres gode arbejde, bliver vi også nødt til som lovgivere at sætte en grænse.
Vi kan ikke, hver gang politiet siger, at de vil have flere værktøjer, sige, at så giver vi dem det bare.
Der vil i en retsstat være spørgsmålet om værktøjer og sikkerhed i forhold til frihed.
Og så har jeg jo flere gange under debatten i dag refereret til chefen for Forsvarets Efterretningstjeneste, som siger, at man har alle værktøjerne.
Jeppe Bruus (S), 2020-01-21:
Tak for det.
Nu snakker vi jo en meget specifik teknologi, og jeg er med på, at forslaget her handler om koblingen til det offentlige rum.
Noget af det, som man jo bruger det til eller kan bruge det til, er jo at gennemtrawle store datamængder af f.eks. børneporno for at være sikker på, at man finder det barn, og i forskellige sammenhænge at kunne stoppe et overgreb.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge: Synes Alternativet, at det er fornuftigt at bruge ansigtsgenkendelsesteknologien til at gennemtrawle store datamængder og i den forbindelse kunne være med til at opklare og forhindre yderligere overgreb mod børn, der er udsat for seksuelle overgreb?
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-21:
Jeg er ikke enig i spørgsmålets præmis – i den bisætning i spørgsmålet, der hedder: at så kan man forhindre.
Altså, al forskning, alle undersøgelser og al evidens peger på, at ansigtsgenkendelsesteknologi ikke har en præventiv effekt.
Jeg anerkender fuldt ud herfra, at det kan have en opklarende effekt og kan styrke det, at politiet kan opklare sager.
Det anerkender jeg fuldt ud, men målet helliger ikke midlet.
Vi bliver nødt til som retsstat at værne om vores rettigheder, og derfor mener Alternativet, at vi ikke skal have ansigtsgenkendelsesteknologi i det offentlige rum.
Jeppe Bruus (S), 2020-01-21:
Jeg er ikke sikker på, at ordføreren helt forstod spørgsmålet.
Jeg sagde ikke noget om forebyggelse.
Jeg sagde noget om at kunne identificere børn i meget store datamængder for at finde ud af, hvor de eventuelt er henne, og dermed kunne stoppe de overgreb, der er i gang.
Hvis politiet nu får mulighed for at have egne kameraer, de kan bruge til at overvåge store personmængder, og der løber en terrorist rundt, sådan som vi så det i København, og man da i det specifikke tilfælde med en dommerkendelse, med kontrol osv. kan bruge ansigtsgenkendelsesteknologien til at spotte en mulig terrorist, synes Alternativet så, det er en dårlig idé?
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-21:
Alternativet er af den holdning, at borgernes frihed, retsstatsprincipperne og borgerrettighederne altid kommer først, og uanset kan vi ikke gå på kompromis med vores rettigheder på grund af frygten for terror og frygten for kriminalitet.
Vi har et stærkt politi og en effektiv efterretningstjeneste, som jo holder os sikre i Danmark, og som kæmper for os hver evig eneste dag.
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-21:
Tak for det.
Som jeg hører ordføreren for Alternativet, så anerkender man overhovedet ikke, at politiet har efterspurgt det her redskab.
Er det korrekt forstået?
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-21:
Jeg prøvede i løbet af debatten at henvende mig til ministerens embedsfolk for at spørge, om politiet havde sendt en officiel anmodning til ministeriet, men jeg fik ikke noget svar.
Jeg har set, at en chefpolitiinspektør fra Københavns Politi siger i Berlingske, at de gerne vil have ansigtsgenkendelsesteknologi, men jeg er ikke oplyst om, hvorvidt der ligger en officiel anmodning.
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-21:
Det kunne man jo så have spurgt ministeren om – jeg er sikker på, at han beredvilligt ville have svaret på spørgsmålet.
Mener ordføreren, at det giver større eller mindre tryghed, at man i Københavns Lufthavn bruger ansigtsgenkendelse, og at man, hvis en potentiel terrorist bevæger sig igennem paskontrollen, så kan fange vedkommende der?
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-21:
Forskellen er, at det er frivilligt, om man vil bruge teknologien i lufthavnen.
Hvis man vil hurtigere gennem køen, kan man gøre brug af maskinen, der har ansigtsgenkendelsesteknologi – hvis man ikke vil overvåges, kan man lade være med at gøre brug af den.
Det er det, der er sagens kerne: Vi i Alternativet ønsker ikke, at man vilkårligt masseovervåger befolkningen, for det er en krænkelse af retssikkerheden, og vi behøver ikke at være en sikkerhedsstat for at have en god sikkerhed.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Tak for ordet.
Jeg og Nye Borgerlige har nu deltaget i arbejdet herinde i et halvt folketingsår.
Jeg er blevet positivt overrasket over, hvor godt vi fire i Nye Borgerlige er blevet taget imod af både ministrene i regeringen og folketingsmedlemmerne i de øvrige partier.
Det vil jeg gerne sige jer tak for, og jeg håber, at oplevelsen er gensidig.
Vi bestræber os på at være konstruktive og seriøse.
For os er det vigtigste at få løst problemerne med udlændingepolitikken fra bunden, og det behøver jeg nok ikke at sige; det er de fleste sikkert efterhånden klar over.
Jeg håber, at det her forslag på udlændingeområdet vil vise sig at have mere substans end Socialdemokratiets forslag om et nyt asylsystem, som efterhånden – desværre – mere har karakter af et fatamorgana end af realpolitik.
Men jeg vælger alligevel at gå positivt og konstruktivt til sagen.
For at kræve, at udlændinge forsørger sig selv, er et helt centralt punkt med hensyn til at få løst problemerne med udlændingepolitikken fra bunden.
Lige så rigtigt det er, at man tiltrækker flere, der ønsker at leve på offentlig forsørgelse på danskernes regning, når man sætter ydelserne til udlændinge op, sådan som regeringen sammen med Radikale Venstre og venstrefløjen gjorde det kort før jul, lige så rigtigt er det, at færre vil komme hertil, at flere vil rejse ud, og at flere selv vil skaffe sig et arbejde, hvis man kræver, at udlændinge her i Danmark arbejder for føden og huslejen.
At forlange, at udlændinge forsørger sig selv og reserverer retten til offentlig forsørgelse til danske statsborgere, er en kerneborgerlig sag.
Vi har ikke brug for udlændinge på offentlig forsørgelse, men vi kan godt bruge produktive og hårdtarbejdende udlændinge i Danmark, der deler vores værdier, overholder vores lovgivning og forsørger sig selv.
Man kan selvfølgelig frygte, at hvis venstrefløjspartierne og De Radikale får noget at skulle have sagt, så ender hele ideen om, at udlændinge skal i arbejde, i en omgang dårlige undskyldninger for, at dem, der ikke vil arbejde, skal have lov til at slippe, og at resten skal udsættes for en tur i Djøf-turbinen med lag på lag af bureaukrati og regelsuppe.
Nye Borgerlige vil meget gerne bidrage positivt til, at det ikke kommer til at ske, men vi ved selvfølgelig også, at vores mandater ikke rækker til at neutralisere venstrefløjen.
Lad os tage regeringen på ordet og sikre, at udlændinge i Danmark får at vide, at her i landet skal de arbejde for deres penge.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Tak for talen.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, at vi i fællesskab bliver bedre til at dvæle lidt ved de udfordringer, der ikke bare går over, fordi man gør en enkelt ting.
Her glæder jeg mig bare over det, der bliver sagt om psykiatrien.
Det var jo i høj grad Enhedslistens fortjeneste, at finansloven også fik et ordentligt aftryk, hvad angår psykiatrien, og det vil jeg gerne takke alle partierne for.
Men er vi ikke enige om, at det næste skridt er den her 10-årsplan?
For selv om vi tilfører flere penge til psykiatrien, har vi faktisk ikke løst de problemer, der er – i hvert fald ikke dem alle sammen.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Det sidste var sørme godt.
Man skulle vente lidt på at komme hen til den mere optimistiske slutning, og jeg glæder mig jo til stadighed over, at et af de væsentligste kritikpunkter af den her regering er, at vi ikke hurtigt nok får gennemført socialdemokratisk politik.
Men hvis jeg kan tage det som et udtryk for, at man gerne vil arbejde sammen f.eks. for at sikre tidligere pension til nedslidte, så er jeg rigtig, rigtig glad.
Vi fremlægger det udspil præcis på det tidspunkt, vi har sagt, vi vil gøre det, nemlig i forsommeren, når de private overenskomstforhandlinger er afsluttet.
Så også her gør vi faktisk det, vi har sagt vi vil gøre.
Jeg har et konkret spørgsmål til DF's formand, og det er noget, der ligger mig meget på sinde.
Jeg vil utrolig gerne have en ældrepleje i Danmark med mere værdighed, og jeg tror, at en af de vigtigste forudsætninger for det er mere tid hos vores dygtige social- og sundhedsassistenter og -hjælpere: Vil Dansk Folkeparti være med til den nærhedsreform, der er blevet anmeldt af regeringen, så vi får frigjort mere tid til det nære?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
I vores ører er det jo sød musik, når man taler om mere nærhed, specielt i ældreplejen.
Men på det område ligesom på mange andre områder bliver det jo sådan lidt svævende, hvad det præcis kommer til at indeholde.
Det er jo den måde, Socialdemokratiet har arbejdet på indtil nu.
Man har forsøgt at tale sig ind i hjerterne på rigtig mange danskere ved at sige: I får det her, I får det her, og I får det her – I kan bare komme an – men vi ved ikke rigtig, hvad det så bliver til i den praktiske verden.
Når vi prioriterer ældreplejen, koster det også nogle penge.
Der skal sættes penge af til en bedre ældrepleje.
Der er det jo tankevækkende, at den finanslov, man lavede her for et par måneder siden, havde meget fokus på børnene og på minimumsstandarder i forhold til børnene.
Spørgsmålet er, hvornår man kommer til minimumsstandarder for de ældre, som jo også savner nogle bedre vilkår i hele landet.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Altså, en af grundene til, at vi kunne tillade os at prioritere bl.a. børneområdet i finanslovsaftalen, var, at der var indgået en rigtig god kommuneaftale og en god regionsaftale, som faktisk sikrer flere penge til ældreområdet.
Det var de første aftaler, den her regering indgik, og det er jeg selvfølgelig rigtig, rigtig glad for.
Jeg tror, at økonomi er en del af løsningen, men jeg tror, at vi bliver nødt til at tage langt, langt hårdere fat.
For når jeg møder dedikerede, gode sosu'er rundtomkring, så er de jo dødtrætte – undskyld mit franske – af politikere, der lovgiver og lovgiver, og bureaukrater, der bureaukratiserer og bureaukratiserer, og det eneste, der ikke er tid nok til, er faktisk det nære omsorgsarbejde.
Når vi går i gang med nærhedsreformen – og jeg gentager bare spørgsmålet – så kan vi jo kun gøre det her, hvis der er tilstrækkelig mange i Folketinget, der vil lade være med at lovgive så meget og blande sig så meget og faktisk sikre noget mere tillid til vores offentligt ansatte medarbejdere.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
Men det er jo lidt interessant, at når det handler om børnene, har man ikke tillid til kommunerne.
Der giver man ikke bare nogle penge og siger: Levér varen.
Der kommer man med minimumsstandarder.
Når vi så taler om de ældre, siger partilederen for Socialdemokratiet: Jamen der har vi jo givet nogle flere penge til kommunerne, og så satser vi da på, at de bruger dem til de ældre.
Altså, vi kunne jo se med f.eks. klippekortsordningen, som var en ordning, vi målrettede økonomi til, da vi sad og forhandlede finanslov, at det var nødvendigt for os at øremærke penge til ældreområdet, for ellers brugte kommunerne pengene til alt muligt andet.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-01-21:
Mange tak for det.
Nu har statsministeren siddet i Statsministeriet i et halvt års tid, og jeg vil bare høre hr. Kristian Thulesen Dahl, om man i Dansk Folkeparti havde indtrykket af, at det her var et løfte, som regeringen egentlig havde planer om at levere på.
Det var jo det, jeg også prøvede at sige før, nemlig at vi skal sikre, at vi har en vækst og dermed en velstand, så vi har råd til en velfærd i fremtiden.
Og det er der, jeg bliver ærgerlig over at se en finanslov, som er fuldstændig blottet for tanken om, at der er en dag i morgen.
Altså der er ikke antydninger af tiltag, som peger på, at vi gerne vil fremtidssikre det her velfærdssamfund.
Det ærgrer mig, og det ville være anderledes, hvis det var Venstre, der havde lavet den finanslov.
Ja, det er der jo, for der er mange ting, man har sagt fra Socialdemokratiets side.
Man har jo bl.a. også sagt, at man ikke ønsker at hæve ydelserne i en erkendelse af, at ydelser faktisk betyder noget, i forhold til hvor attraktiv Danmark er; det har man så gjort alligevel.
Har man holdt sit løfte, når man altså har brugt 300 millioner skattekroner på at hæve ydelserne for arbejdsløse udlændinge med op til 2.000 kr. pr. måned skattefrit?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
I min optik er det sådan, at man jo pakker rigtig mange ændringer, der vedrører udlændingeområdet, ind i andre ord.
Man siger, det f.eks. er af hensyn til børnene, men det er jo familier, hvor børnene indgår som en del, man giver højere ydelser, og når vi kan se, at hovedparten af de ydelser, man f.eks. samlet hæver med ca. 300 mio. kr. i efterårets finanslovsaftale, går til udenlandske familier i Danmark, så er det jo målrettede midler, man allokerer hen til folk med udenlandsk baggrund.
Og når man samtidig lemper på forholdene for afviste asylansøgere – altså, man laver forskellige initiativer i forhold til udlændinge – gør man Danmark mere attraktivt at komme til, og vi må jo se, hvilken effekt det vil få de kommende år.
Morten Østergaard (RV), 2020-01-21:
Jeg kan ikke tilbyde mere taletid, hvor man kan udtale sig om, hvad Socialdemokratiet mener, men derimod vil jeg gerne høre lidt om, hvad Dansk Folkeparti mener.
Det har der måske ikke været så meget tid til at høre om endnu i den her del af debatten.
Det drejer sig særlig om spørgsmålet om EU.
Vi står jo over for brexit.
Så aftog begejstringen lidt, og så tror jeg, at det senest var sådan, at vi ikke skulle have en afstemning i Danmark.
Nu kan jeg forstå på Dansk Folkepartis EU-ordfører, hr. Morten Messerschmidt, at han er – citat – »sikker på, at Danmark er meldt ud af EU i 2030«.
Der skal jeg bare forstå: Er det drivende for Dansk Folkepartis EU-politik, at Danmark skal være ude af EU i 2030?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
Jeg tror ikke, hr. Morten Messerschmidt er sikker på, at Danmark er ude af EU i 2030, men det, som hr. Morten Messerschmidt og jeg til fulde deler en opfattelse af, er, at det ville være rigtig sundt, også for vores demokrati, hvis danskerne får en afstemning om EU, hvor man reelt får mulighed for at tage stilling til forskellige alternativer.
Det er jo derfor, det i virkeligheden er så befriende, at de konservative i Storbritannien har fået et tilstrækkeligt mandat ved valget den 12. december, til at de nu kan gennemføre brexit.
Efter månedsskiftet går der jo forhandlinger i gang om handelsrelationerne, og der håber jeg også, at den danske regering og Folketinget her vil gøre alt, hvad man kan, for at der bliver lavet rigtig gode handelsaftaler mellem Storbritannien og EU.
Så er det klart, at så ser vi, om det udarter sig til et reelt alternativ, som også kunne være interessant for Danmark.
Morten Østergaard (RV), 2020-01-21:
Hr. Kristian Thulesen Dahl ved garanteret meget mere præcist, hvad det var, hr. Morten Messerschmidt mente, da han sagde – citat: »Jeg er sikker på, at Danmark er meldt ud af EU i 2030.«
Det var så ikke åbenlyst, at han var sikker på, at Danmark var meldt ud af EU i 2030, kan jeg forstå.
Det er godt, men det, jeg egentlig er ude efter, er jo holdningen til en afstemning.
Jeg vil gerne have en afstemning om forsvarsforbeholdet, kan jeg sige, men det er jo, fordi jeg synes, det skal afskaffes.
Det store spørgsmål er: Hvad synes Dansk Folkeparti?
Skal Danmark ud af EU, eller skal vi blive i EU?
Det er selvfølgelig et stort spørgsmål, men det er egentlig meget enkelt og fortjener måske et enkelt svar.