runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2024-11-27:
Så meget desto mere er det jo helt uforståeligt, at den socialdemokratiske ordfører ikke kan sige: Og derfor vil vi naturligvis tilbageholde de tre personer, hvis vi får mulighed for det, og så vil domstolen ellers gå i gang og gøre deres arbejde.
Kan ordføreren ikke bare sige det?
Så er vi er jo enige.
Troels Lund Poulsen (V), 2024-11-27:
Det er jo bl.a. det, der kommer til at indgå i en indstilling til, hvilke systemer man kan vælge.
Det er jo bl.a., hvad anskaffelsen vil koste, men derudover også, hvad driftsudgifterne vil være.
Der kan være store forskelle på, hvad anlægsinvesteringen er, og så, hvad den varige drift måtte være.
Så hvis vi skal svare på det spørgsmål, tror jeg, vi skal lidt længere hen i processen, og det vil der selvfølgelig også være åbenhed om.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-11-27:
Hvad er ministerens holdning til den kritik, der rejses i DIIS’ delrapport »Hvorfor genvandt Taleban magten i Afghanistan?«, af, at danske militære ressourcer i for høj grad blev brugt på oprørsbekæmpelse og i for ringe grad på sikring af den afghanske lokalbefolknings tryghed og sikkerhed, og hvilken lære vil ministeren uddrage af kritikken med henblik på fremtidige danske militærindsatser i udlandet?
Sascha Faxe (ALT), 2024-11-27:
Den vil jeg glæde mig til.
Så vil jeg spørge, om der – og det kan måske også komme i den redegørelse, for det kan være, at det her også bliver for langt i den sammenhæng – er lavet nogle økonomiske beregninger for simpelt hen at måle op, hvordan det ville se ud økonomisk i forhold til det her, hvis nu vi holder os udelukkende til europæisk produceret eller NATO-produceret udstyr?
Nu har vi jo snakket om forsyningssikkerhed, men hvis vi så også ser på den økonomiske side.
Troels Lund Poulsen (V), 2024-11-27:
Krigen i Afghanistan skete på baggrund af og som reaktion på det grufulde terrorangreb mod USA, der fandt sted den 11. september 2001.
Helt generelt vil jeg gerne indlede med at sige, at Danmark tog ansvar sammen med nære allierede.
Jeg fortryder ikke, at vi fra dansk side engagerede os internationalt, og jeg er også som forsvarsminister stolt over den vigtige og anerkendelsesværdige indsats, som danske soldater ydede i Afghanistan i en del år.
Det er ikke det samme som at sige, at der ikke skal drages læring af det.
Jeg vil derfor også gerne understrege, at det er afgørende at tage ved lære af erfaringer fra internationale udsendelser.
Det skal være med til at sikre, at Danmark står endnu bedre rustet til fremtidige udsendelser til eventuelle kommende brændpunkter.
Derfor bakker regeringen også op om Folketingets aftale om en uvildig historisk udredning af Danmarks militære og civile indsats i Afghanistan fra 2001 til 2021.
Fordelingen af militære ressourcer i Afghanistan blev besluttet efter bedste evne på daværende tidspunkt, om end man sandsynligvis ikke havde et fuldstændigt billede af, hvad man gik ind til.
Derfor var det også sådan, at situationen udviklede sig undervejs.
Det er der jo ikke noget nyt i.
Det er sådan, det er, når man er i en krig.
Jeg ser også frem til at læse den endelige historiske udredning om Afghanistan.
Den anden delrapport udkommer næste år og går også mere i dybden med den danske indsats og beslutningerne herom.
Så derfor tror jeg også, at hvis man skal have en mere oplyst diskussion om det her, skal man diskutere det ud fra det fulde billede af det, som rapporten måtte give.
Og der er indtil videre ikke givet det fulde billede endnu, for der mangler stadig væk en del af rapporten.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-11-27:
Jeg vil gerne allerede give håndslag på, at jeg nok skal stille et tilsvarende spørgsmål, når vi kender den endelige og fulde rapport.
Ikke desto mindre er der jo den delrapport med titlen »Hvorfor genvandt Taleban magten i Afghanistan?«.
Ministeren var jo også til offentliggørelsen af den, og der er ligesom nogle forskellige hovedspor af læring, man skal kigge på.
Et af dem var jo, at den civile udvikling i Afghanistan endte med at underminere, hvad skal man sige, den afghanske centralregerings rolle, legitimitet og greb om landet, og at Taleban i virkeligheden udviklede en skyggeregering parallelt.
Noget af det, rapporten kigger på, er, at man faktisk fra Danmarks og den allierede floks side ikke fik sikret lokalbefolkningen den tryghed, der skulle til, og at man simpelt hen overså det.
Mener ministeren ikke, at det er noget, man skal lære af?
Og hvordan forholder ministeren sig egentlig til den kritik med den viden, der ligger i delrapporten nu, med forbehold for at der kan stå noget andet i en ny rapport?
Troels Lund Poulsen (V), 2024-11-27:
Så jeg har ikke været nede i detaljerne og læst den rapport, men det vil jeg få lejlighed til.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at jo, vi skal selvfølgelig lære af det, når vi udsender danske soldater.
Der har jeg også været meget åben og sagt, at det skal vi gøre.
Forsvaret er også blevet bedre til at tage lessons learned ned fra internationale udsendelser.
Men én ting er at lære af det; noget andet er selvfølgelig også, hvad det er for et land eller område, man opererer i.
Derfor tror jeg heller ikke, at man kan lave sådan en one size fits all-model.
Det er heller ikke det, spørgeren antyder, men jeg tror, man bliver nødt til at tage det step by step, og det er vel også det, der er læren fra Afghanistan.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-11-27:
Nej, det er bestemt heller ikke det, jeg går efter.
Jeg tror i virkeligheden, at det, det handler om, er at lære af de konklusioner, som fremgår af rapporten, eller de vurderinger, der bliver lagt frem der.
Noget af det, der står der, er på den ene side, at man faktisk undervurderede fuldstændig og ikke havde blik for, hvad der egentlig skabte tryghed og sikkerhed for lokalbefolkningen, og at den relation, man havde til Taleban, og den læsning, man havde af Taleban, i virkeligheden underminerede forståelsen for, hvad der foregik i befolkningen.
Det gælder formentlig også det her.
Så hvad mener forsvarsministeren at man kan lære af det?
Troels Lund Poulsen (V), 2024-11-27:
Først og fremmest mener jeg jo, at hvis man skal diskutere hele billedet af Afghanistan ud fra en rapport, synes jeg, at man skal kende den fulde rapports anbefalinger og grundlag, og det gør vi ikke fuldstændig på nuværende tidspunkt.
Der mangler stadig væk en del af kortlægningen.
Når det så er sagt, synes jeg sådan set ikke, at der er nogen grund til at have nogen større politisk debat om det her.
Vi skal lære af alle de udsendelser, vi har.
Vi har haft en meget grundig evaluering af f.eks. udsendelsen af fregatten »Ivar Huitfeldt« i foråret.
Det var jo også på baggrund af nogle hændelser, der skete, og som krævede, at man tog ved lære af dem.
Den kan man jo altid diskutere om man skal have, kan man sige, mere åbent, end vi har haft før.
Pause Pause (Pause), 2024-11-27:
Mødet er udsat.
Sascha Faxe (ALT), 2024-11-27:
Spørgsmålet er: Hvilken holdning har forsvarsministeren til at indkøbe jordbaseret luftforsvar fra tredjelande og leverandører som IAI og Rafael set i lyset af brevet sendt til Europa-Kommissionen, EU's fælles udenrigstjeneste og Det Europæiske Forsvarsagentur på initiativ af forsvarsministeren, der betonede vigtigheden af at opbygge forsyningssikkerhed i EU?
Troels Lund Poulsen (V), 2024-11-27:
Jeg tror, jeg skal give en skriftlig redegørelse for det, for jeg bliver nok nødt til at skuffe spørgeren med, at det jo ikke er mig, der sidder decideret og anskaffer alt materiel til forvaret og heller ikke laver prækvalifikationen, trods alt, selv om jeg har hænderne dybt begravet i mange spændende sager.
Men det, der jo er idéen, er, at når man nu har 12 potentielle leverandører, får man lejlighed til også på baggrund af det at kunne kvalificere en indstilling ud fra militærfaglige hensyn, og der indgår der en lang række elementer.
Forsyningssikkerhed kan være ét element, noget andet er pris, og noget tredje er selvfølgelig også, hvorvidt der er erfaring med, om systemerne fungerer.
Der er en lang række ting.
Men jeg tror, jeg vil tillade mig at oversende en skriftlig uddybelse på det her punkt.
Sascha Faxe (ALT), 2024-11-27:
Tak for svaret.
Jeg er jo enig i, at indkøb af materiel også er en større udenrigs- og sikkerhedspolitisk diskussion, og det er også derfor, jeg prøver at bringe det op, også i forhold til ministerens egne ambitioner – på hjemmesiden er det i hvert fald ministeren, der får æren for at have taget initiativ til brevet oprindelig – og også hvordan vores fælles ambitioner på tværs af EU i forhold til autonomi og forsyningssikkerhed egentlig bliver sikret i de store indkøb, vi står over for.
Så for mig er der et spor i forhold til den her forsyningssikkerhed, hvor jeg er nysgerrig på, hvordan det egentlig bliver tænkt ind i det, vi arbejder med.
Så når vi tager tredjelande ind, et land, som er i krig og derfor måske har knap så stor en sikkerhed i forsyning, f.eks. som de våben, der kunne komme fra IAI og Rafael, hvilket signal sender det så til resten af EU, i forhold til at vi faktisk gerne vil arbejde for en fælles forsyningssikkerhed og en strategisk autonomi på forsvars- og sikkerhedsområdet?
Troels Lund Poulsen (V), 2024-11-27:
Jeg tror, man må sige, at anskaffelse og indkøb af materiel til forsvaret ikke bare er enten-eller; det er både-og.
Det kan være mange forskellige leverandører, man skal se på.
Jeg tror ikke, man bare kan gøre det, som man jo i Frankrig gerne vil have og har italesat, altså at købe europæisk.
Vi er jo også interessede i at anskaffe amerikansk materiel, og vi har allerede meget amerikansk materiel.
Det kan vi bl.a. ved at lave fælles indkøb og også ved at skabe nogle nye forretningsmuligheder her i Europa, og det er helt afgørende for Europas sikkerhed.
Sascha Faxe (ALT), 2024-11-27:
Det er jo noget med også at gå foran i forhold til det her, når vi også står foran i forhold til det her initiativ.
Så hvordan kan Danmark i vores indkøbsprocesser sikre det?
Jeg er nysgerrig.
Nu er det jo sådan, at jeg som ordfører for Alternativet står uden for forsvarsforliget og derfor ikke er med til alle møderne, så derfor spørger jeg lidt mere ind i forhold til processen.
Hvor tæt er det skrevet ind i prækvalifikationsmaterialet?
Er det nogle, man inviterer ind til prækvalifikation?
Er det et åbent udbud, eller hvordan foregår det, når vi skal sikre den her autonomi også i indkøbene?
Troels Lund Poulsen (V), 2024-11-27:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Som det også fremgår af den anden delaftale under det nuværende forsvarsforlig, som vi har indgået her i 2024, altså den anden delaftale, skal Danmark anskaffe et jordbaseret luftforsvar i form af langtrækkende luftforsvarssystemer og to kortrækkende luftforsvarssystemer.
Spørgeren henviser i den forbindelse til, at jeg sammen med syv andre forsvarsministre har taget det initiativ, at der udarbejdes en handlingsplan.
Handlingsplanen skal bidrage til at integrere EU's forsvarsindustri i EU's forsvarsindustrielle samarbejde.
Det er et initiativ, som jeg lægger vægt på, da en styrket ukrainsk forsvarsindustri er essentiel på alle måder, både for den ukrainske og den europæiske forsyningssikkerhed og også modstandsdygtighed.
Samtidig bakker jeg og resten af regeringen også fuldt og aktivt op om ambitionen om at styrke den europæiske forsvarsindustri.
En robust europæisk forsvarsindustri er en forudsætning for, at EU og dermed Europa kan tage et større ansvar for vores fælles euroatlantiske sikkerhed og for den kontinuerlige militære støtte til Ukraine.
Der er dog flere hensyn at balancere, og det er også for tidligt at udelukke leverandører til Danmarks jordbaserede luftforsvar.
Jeg kan dog oplyse, at der i udvælgelsen af leverandører bl.a. vil blive taget højde for NATO's interoperabilitet, forsyningssikkerhed og leveringstid.
Når forsvaret anskaffer materiel, ses der bl.a. på, hvad der er bedst og dermed også imødekommer forsvarets behov og samlede bidrag til Danmarks sikkerhed.
Om det er dansk, europæisk eller andet, kræver det en grundig markedsafdækning at finde ud af, og det er noget, som Forsvarsministeriets Materiel- og Indkøbsstyrelse også aktuelt er i gang med, hvor det er sådan, at man ser på relevante leverandører, som man er blevet opfordret til nu at indgå i dialog med omkring den danske anskaffelse.
Jeg forventer, at der kan træffes en beslutning om det i løbet af 2025, og som FMI, Forsvarsministeriets Materiel- og Indkøbsstyrelse, også tidligere har oplyst, er der så kommet input fra 12 potentielle leverandører.
Derefter afventer vi selvfølgelig at have en politisk drøftelse om udvælgelsen af, hvem der måtte være kandidat eller kandidater, og så skal der træffes en politisk beslutning på baggrund af en militærfaglig indsats.
Søren Søndergaard (EL), 2024-11-27:
Men problemet er jo, at det er aldeles uklart, hvad det er, der er råd til.
Altså, Socialdemokratiet snakker om forbedringer på pensionsområdet; Venstre sætter spørgsmålstegn ved, om der er råd til det; og jeg kan citere udenrigsministeren, som sagde: Skal vi bruge overholdbarheden på at gå tidligere på pension eller på at øge vores forsvarsudgifter?
Altså, vi kan i hvert fald ikke gøre begge dele.
Nicolai Wammen (S), 2024-11-27:
Vi har sagt fra Socialdemokratiets side, at vi gerne vil kigge på det her.
Vi synes, at det er vigtigt, at vi får en mere retfærdig pensionstilgang, end det er tilfældet med den nuværende, og det er selvfølgelig noget, der skal ses i en sammenhæng med andre investeringer.
Vi står for en ansvarlig økonomisk politik, og det gælder, hvad enten det er forsvar, grøn omstilling, velfærd eller pensionsspørgsmål.
Der er ingen tvivl om, at der er forskellige syn på det her i regeringen, men det her er Socialdemokratiets holdning.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-11-27:
For jeg forstår godt, hvad Socialdemokraternes blik er på det her, men i virkeligheden lyder det jo lidt som sådan en »der er penge til det hele«.
Altså, vi kan både sikre retfærdige pensionsforhold, vi kan lave den klimasikring, der skal til, vi kan bekæmpe uligheden, og vi kan give sikkerhed for at have et socialt system, et uddannelsesvæsen, et sundhedsvæsen og nogle busser, der kører, når folk gerne vil have det.
Det ved vi jo godt ikke kan lade sig gøre, i hvert fald ikke inden for det råderum, der er.
Derfor kommer der jo til at være nogle klare prioriteringer, medmindre man har lyst til at hive penge ind fra nogle af dem, der mangler at lægge penge i kassen.
Så har finansministeren i virkeligheden ikke det problem, at der ikke er enighed i regeringen om, hvordan man skal finansiere det her?
Nicolai Wammen (S), 2024-11-27:
Det gælder sikkerhed og forsvar, det gælder i forhold til den grønne omstilling, og det gælder også, i forhold til at vi ønsker at passe godt på vores velfærdssamfund.
Så er det jo ikke nogen hemmelighed, at der i regeringen er forskellige tilgange til pensionsspørgsmålet.
Fra Socialdemokratiets side er det meget klart, at vi ønsker at kigge på pensionsforholdene fremadrettet i forhold til den aftale, der er lavet.
De her ting skal jo finansieres; det siger sig selv.
Så det er vi trygge ved at vi også finder løsninger på fremadrettet.
Mike Villa Fonseca (UFG), 2024-11-27:
Tak til formanden for det, og tak til ministeren for at stille op til besvarelse.
Spørgsmålet lyder som følger: Hvordan vil ministeren sikre, at besparelser og ansættelsesstop på Sjællands Universitetshospital og andre af landets hospitaler ikke går ud over patientsikkerheden og arbejdsmiljøet for de ansatte?
Sophie Løhde (V), 2024-11-27:
Tak for det.
Det er selvfølgelig vigtigt, at patienterne oplever en god behandling i vores sundhedsvæsen, og at der i øvrigt er gode rammer for de ansatte på sygehusene og i sundhedsvæsenet i al almindelighed.
Derfor har regeringen også, fra dag et vi tiltrådte, prioriteret sundhedsområdet tårnhøjt.
Senest har vi her for nylig landet en aftale om en ny sundhedsstruktur i Danmark, den største reform af vores sundhedsvæsen i 20 år.
Det er en aftale, der på den ene side tilfører 6,4 mia. kr. varigt til et kvalitetsløft af vores sundhedsvæsen, men også betyder en sundhedsreform, hvor vi på den anden side tager fat om nogle af de grundlæggende strukturer, som skal være med til at fremtidssikre vores sundhedsvæsen.
For når vi her fra Christiansborg skal sætte nogle gode rammer for sundhedsvæsenet, handler det selvfølgelig om en diskussion om penge, ja, men det handler også om meget andet – hvordan vi bruger pengene, og hvordan vi eksempelvis sikrer et sundhedsvæsen, hvor personaleressourcerne bliver fordelt mere fair, så vi også kan nedbringe den alt for høje ulighed i vores sundhedsvæsen.
Sundhedsreformen bygger jo oven på de store investeringer, som regeringen allerede har foretaget, senest også med økonomiaftalen for næste år, hvor vi har aftalt det største økonomiske løft i 14 år til regionerne.
Så vi løfter vores del ved at give regionerne nogle gode rammer, og så er det jo op til regionerne at forvalte de ekstra økonomiske midler på en effektiv og økonomisk ansvarlig drift af vores sygehuse.
Jeg kan også forstå, at regionen og sygehuset selv også har haft fokus herpå.
Nicolai Wammen (S), 2024-11-27:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi selvfølgelig kommer til at prioritere.
Det er faktisk det, jeg bruger en hel del af min arbejdsdag på, ikke bare i dag, men hver eneste dag.
Det er også grunden til, at når vi laver en finanslov, som vi netop har gjort, så har der ikke været en meget stor forhandlingsramme at gøre godt med.
Problemet var jo, da eksempelvis Enhedslisten mødte op, at man havde ønsker, der var 20 gange større end det, der var penge til, og derfor kunne vi heller ikke lave en aftale med Enhedslisten.
For den her regering prioriterer; det havde Enhedslisten ikke lyst til.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-11-27:
Det, der i hvert fald står tilbage, er, at der efter de 20 års krigsindsats igennem tiden har været mange, der har rejst kritik af det, der foregik, og sat spørgsmålstegn ved ting.
Det er blevet lukket ned løbende igennem de år, og det har været svært egentlig at få en reel diskussion af, hvad der foregik.
Jeg synes, det er en vigtig lære, at det må man gøre en anden gang, når man skal lave militærindsatser.
Troels Lund Poulsen (V), 2024-11-27:
Altså, i forhold til det første af de to spørgsmål tror jeg, at læren af internationale engagementer, også fra dansk side, er, at der er brug for en helt åbenhjertig offentlig diskussion af, hvad der går godt, og hvad der går skidt.
For nogle af de eksempler, vi har haft, er nogle gange kommet, på baggrund af at der er nogle ting, der er blevet lækket til offentligheden eller lignende, og så er der kommet en skæv debat.
Det er jeg selv meget bevidst om, og det synes jeg at vi bliver nødt til at lære af, så vi ikke har skæve diskussioner om bl.a. udsendelsen af »Ivar Huitfeldt«, som jo skete på baggrund af oplysninger, der tilflød offentligheden.
Det er jo en tragisk situation, vi er endt i, ikke mindst for børn og kvinder, som jo er blevet efterladt i en meget, meget ulykkelig situation.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-11-27:
Beklager, jeg havde taget det forkerte papir med op.
Det var pinligt, undskyld.
Mener ministeren, at de ekstra 300 mia. kr., som forsvarsministeren i sin formandstale på Venstres landsmøde den 16. november 2024 gav udtryk for at Danmark skal bruge på militær ud over de allerede afsatte 200 mia. kr. i de kommende år, kan findes inden for råderummet og på ingen måde vil medføre besparelser på det danske velfærdssamfund, som borgerne vil kunne mærke?
Nicolai Wammen (S), 2024-11-27:
Tak for spørgsmålet.
Denne regering har allerede vist, at det er muligt både at prioritere velfærden og investere i vores forsvar og sikkerhed og den grønne omstilling.
Det viste vi bl.a. med økonomiaftalerne for kommunerne og regionerne for 2025, som gav et stort løft.
Den netop indgåede aftale om en ambitiøs sundhedsreform er et andet eksempel.
I tillæg til disse investeringer har vi sammen med et bredt flertal investeret massivt i vores forsvar og sikkerhed, og de samlede udgifter til forsvar og sikkerhed udgør i de kommende år mere end 2 pct. af bnp.
Det har vi kunnet gøre inden for de planlagte økonomiske rammer.
Det besluttede forsvarsløft kan samlet set opgøres til næsten 200 mia. kr. i perioden 2024-2033.
Vi forventer senere på året nye styrkemål fra NATO, og vi har ikke for nuværende et samlet overblik over de nye styrkemål.
Regeringen vil sammen med partierne bag forsvarsforliget komme til at tage stilling til betydningen af de nye styrkemål for dansk forsvar, alt imens vi vil fortsætte med at investere og fremtidssikre vores samfund.
Det gælder både i forhold til velfærd og den grønne omstilling, og jeg skal bare gøre opmærksom på, at vi jo også i vores 2030-plan har skrevet, at vi frem mod 2030 vil investere mere end 32 mia. kr. yderligere i velfærd.
Så vi er på sporet i forhold til både at sikre velfærden og vores sikkerhed og forsvar.
Søren Søndergaard (EL), 2024-11-27:
Tusind tak for det.
Det virker, som om finansministeren ikke rigtig, hvad skal vi sige,
anerkender, at der er et problem, eller anerkender, at der er en diskussion her.
Men Venstres formand sagde jo på landsmødet, og jeg citerer: »Jeg ser ikke for mig, at Danmark bruger milliarder af kroner på at stoppe eller reducere stigningen i pensionsalderen, hvis det samtidig betyder, at vi ikke kan investere i danskernes tryghed og sikkerhed«.
Altså, der kan være en modsætning, siger Venstres formand, men måske kan vi klare det hele.
Er det det, ministeren siger?
Vi kan klare det hele, der er ikke nogen modsætning.
Vi kan godt få plads til milliarder til pensionsforbedringer, samtidig med at vi investerer i militæret.
Nicolai Wammen (S), 2024-11-27:
Jeg har fuld forståelse for, at papirerne lige kan blive rodet sammen, men jeg forstod nu også spørgsmålet alligevel, fordi jeg synes, at det blev stillet ganske klart.
Jeg synes også, at jeg svarede klart.
Vi har ikke endnu overblikket over, hvad NATO's nye styrkemål til Danmark vil indeholde og dermed heller ikke den samlede pris for det.
Det, jeg så sagde derudover, var, at når vi ser på det råderum, vi har frem mod 2030, så lægger vi op til der som minimum at forøge vores investeringer i velfærd med 32 mia. kr., og det synes jeg var et meget klart svar.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-11-27:
Hvis der skal investeres i velfærden i det omfang, som regeringen lægger op til, hvis kommunerne faktisk skal have en økonomi, der gør, at de kan ikke bare øge velfærden på et område ved at skære på et andet område, men rent faktisk kan øge velfærden generelt, bredt, og lade det følge den demografiske udvikling, og hvis vi skal kunne levere på den grønne omstilling, den klimakrise, der raser imod os i et omfang, som vi nok ikke i virkeligheden har forstået alvoren af endnu, så er det rigtig mange milliarder, der skal investeres.
Så spørgsmålet er endnu en gang: Kan de ekstra milliarder – 300 mia. kr. – som forsvarsministeren ønsker skal bruges, findes inden for råderummet?
Nicolai Wammen (S), 2024-11-27:
Som sagt har vi endnu ikke et overblik over, hvad regningen præcis bliver i forhold til de styrkemål, NATO vil præsentere i forhold til Danmark.
Det får vi senere på året et overblik over.
I forhold til vores velfærd har vi lagt en 2030-plan frem, hvor der bliver tilført minimum 32 mia. kr. ekstra.
I forhold til kommunerne og regionerne tror jeg, der er bred anerkendelse af, og det har vi jo også fået et brev fra KL om, at den økonomiaftale, der blev lavet her senest, gav et realløft af kommunernes økonomi under ét.
Det er i øvrigt den bedste aftale, der er blevet lavet i 15 år.