Mai Mercado (KF), 2025-05-15:
Jeg vil også sige mange tak for debatten.
Jeg havde ikke i min vildeste fantasi turdet håbe på, at vi kunne bruge 3 timer på at diskutere det danske sprog, og den seriøsitet, som ordførerne er gået til emnet med, og den passion og det ønske om både at bevare, men også videreudvikle det danske sprog, synes jeg er helt fantastisk at mærke – og ikke mindst også mærke den omsorg, der er for det danske sprog.
For sprog er jo mere end bare ord.
Sprog er mere end kommunikation.
Det er vores identitet, det er kultur, det er historie, og derfor er det afgørende for vores sammenhængskraft og selvforståelse som land, at vi beskytter og udvikler det danske sprog.
I de her år er det danske sprog under pres fra en massiv påvirkning af engelsk og også af andre fremmedsprog, så hvis vi ønsker at bevare dansk som et komplet og også samfundsbærende sprog, skal vi selvfølgelig tage ansvar.
For hvis vi ikke kan udtrykke os nuanceret på dansk om alle aspekter af livet, risikerer vi jo, at kommende generationer får sværere ved at tænke og formulere sig på eget modersmål.
Sproget er en afgørende del af vores nationale identitet.
Det bærer vores historie, litteratur og fælles værdier.
Det er også sådan, at dansk og Danmark jo aldrig har været isoleret.
Danmark har aldrig befundet sig i en osteklokke.
Dansk er et lille sprogområde, og vi er jo altid blevet påvirket af udlandet.
Det er et grundvilkår.
Det er heller ikke nyt, at engelsk i stigende grad bliver anvendt i uddannelse, i erhvervslivet og i medierne, hvilket også er med til at skubbe dansk i baggrunden.
Dertil kommer, at dialekterne er ekstremt pressede, nogle steder måske endda tæt på at være udryddet.
Men oven i er der jo nogle nutidige tendenser, som skaber et yderligere pres på vores sprog.
I internationale undersøgelser kan vi se, at danske skoleelever staver dårligere end tidligere, også dårligere, når vi sammenligner det med andre lande.
Samtidig kan vi se, at unge fritidslæser langt mindre, fordi børn og unge i dag har erstattet bogen med en skærm, som viser små videoer på engelsk i massevis på sociale medier.
Fænomenet kaldes i øvrigt doomscrolling på dansk, og det illustrerer vel meget godt pointen, at der ikke engang findes et ord på dansk.
Så har flere ordførere også nævnt nogle af de ord, de enten bliver irriteret over, eller som de er meget begejstret for.
Nogle har også nævnt det her med, om særlig unge bruger engelske ord.
Det tror jeg da unge gør.
Jeg kan bare sige, at hjemme hos os er jeg mange gange om dagen ikke længere mor, men der er jeg bro, og det er jo fantastisk, at man må tale så mange engelske ord fra talerstolen her i Folketinget, men det er chill, bro, relax, bro, chillax, bro, og sådan kan vi ellers kommunikere, og sådan er det jo.
Det er der ikke noget mærkeligt i.
Man kan jo ikke andet end at blive lidt begejstret for det norske.
På Island har man jo også en tradition med at skabe islandske ord for nye begreber, så sproget forbliver levende og selvstændigt, og i Frankrig har man tilsvarende også en levende sproglov.
Jeg ved godt, at det jo ikke altid lykkes at finde et nationalt alternativt, eksempelvis i Norge eller i Frankrig eller på Island, men jeg synes, det er vigtigt, at man gør sig ulejligheden og tænker over, når der kommer nye ord.
Et eksempel er, når vi her i Folketinget deltager i et doorstep, hvor vi jo kommer ind og møder pressen, ligesom jeg jo har nævnt flere gange, at vi fra Folketingets talerstol her diskuterede stealthing, som ingen jo intuitivt kan regne ud hvad er, medmindre man ved det.
Stealthing er, vil jeg godt sige til tilhørerne, når man tager kondomet af under samleje, men det engelske ord siger jo ikke noget.
Men der findes ikke et dansk ord for stealthing, desværre.