Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2019-12-06:
Jeg synes, at dagens debat er vigtig, og jeg er glad for, at Alternativet har rejst den her debat – det skal de have tak for – for det handler om, hvad det er for et samfund, vi vil have, og hvor meget vi vil tillade, når det handler om myndigheders og privates overvågning.
Hvor går grænsen egentlig i forhold til frihedsrettighederne?
Forleden læste jeg om mange stalkerapps, som kan installeres på vores telefoner, og som især er blevet et problem for voldsudsatte kvinder, fordi de ad den vej kan overvåges af deres partnere.
Den type overvågning er helt wild west, og det tror jeg vi alle sammen kan være enige om er stærkt uacceptabelt og problematisk, og den er jo i sagens natur sjældent omfattet af de garantier, som myndigheders overvågning er.
Betyder det så, at vi skal tillade myndighederne alle former for overvågning – hvis det f.eks. kan effektivisere politiets arbejde og spare rigtig mange ressourcer at få en ny overvågningsteknologi som f.eks. ansigtsgenkendelse, som kan gøre alting lettere?
Det mener jeg ikke.
Der er ikke kun et hensyn at tage til politiets effektivitet; der er faktisk også et hensyn at tage til frihedsrettighederne, til retten til ikke at være overvåget.
Jeg synes, at vi nogle gange bliver lidt for teknologioptimistiske og -fascinerede og glemmer at tage en grundlæggende debat om, hvad det er for et samfund, vi vil have, og så får vi måske ikke indbygget den fornødne kontrol.
Det så vi i sin yderste konsekvens i teledatasagen, hvor borgernes teledata blev til usikre beviser i retssager, fordi man glemte at sætte spørgsmålstegn ved deres rigtighed og at føre kontrol med dem.
Vi trænger derfor til at have en langt mere grundlæggende debat om balancen mellem privatliv og hensynet til at kunne foretage nødvendig efterforskning.
Nej, det gør det ikke.
De kriminelle opruster, og så må politiet nødvendigvis også gøre det.
Og derfor skal vi løbende give politiet nye muligheder for efterforskning, men vi må aldrig glemme principperne om dommerkendelse, kontrol og retssikkerhed.
Derfor er jeg faktisk også meget tilfreds med, at justitsministeren i kølvandet på teledataskandalen har varslet et nyt uafhængigt tilsyn med ikke bare anvendelsen af teledata, men også med nummerpladescannere og kameraer.
Men lad os så også lige kaste et blik på overvågningspakken, for det er jo den, der også er bagtæppet for debatten her i dag, og som kom i kølvandet på bombesprængningerne i København.
Jeg synes, jeg må være ærlig at sige, at jeg synes, at statsministeren har oversolgt budskabet en lille smule.
Jeg tror, at hun kan være meget tilfreds med overskriften i Berlingske den dag, som handlede om masseovervågning eller massiv overvågning, eller hvordan det nu var.
Og jeg synes personligt også, at hun har haft en ret vild retorik om, at vi skal tage redskaber i brug, som vi aldrig har set før.
For hvis vi kigger på pakken, hvad ser vi så den indeholder?
Flere kameraer?
Javel, der bliver 300 flere oven i de 1,5 millioner, vi har i forvejen.
Så er det ganske vist, at politiet live skal kunne følge overvågningsbilleder og se på overvågningsbilleder, mens det sker, altså i realtid.
Det kunne man jo godt bruge under et terrorangreb, og det kan måske være en lille smule kontroversielt, men jeg har det faktisk sådan, at det vil være okay, hvis vi kan afgrænse det til de alleralvorligste forbrydelser og der kommer en dommerkendelse til; og jeg har indtrykket af, at det er den balance, som justitsministeren også prøver at opretholde her.
Jeg forudser, at SF kan støtte nogle af redskaberne, men vi har ikke set lovforslagene endnu.
Og derfor vil jeg også understrege, at jeg ikke kan give et endeligt tilsagn her i dag om alt, der ligger på bordet.
Det vil også i høj grad afhænge af høringssvarene og lovforslagenes udformning.
Til slut vil jeg bare sige, at vi skal lade være med at foregøgle, at overvågning skaber tryghed og forhindrer kriminalitet.
Det viser forskningen at det ikke gør.
Men vi bliver nødt til at anerkende, at det er et godt efterforskningsredskab, og derfor skal vi selvfølgelig bruge det, når det er afgrænset til bestemte kriminalitetsformer og der er en dommerkendelse.
Selvfølgelig skal politiet kunne efterforske, og vi så lige præcis i forbindelse med bombesprængningen ved Skattestyrelsen, hvordan kameraer var et vigtigt efterforskningsredskab i den sag.
Tak for ordet.