Jens Joel (S), 2022-05-03:
Tak, formand.
Hvor er det dejligt at stå her i dag og skulle behandle noget, som betyder rigtig, rigtig meget i vores alle sammens fælles skole, men som også har været rigtig, rigtig omdiskuteret og rigtig, rigtig omstridt de seneste mange år, og det handler jo om, hvordan vi grundlæggende sikrer, måler og vurderer, at vores børn og unge kommer ud af skolen med de færdigheder, de har brug for, for at komme videre i livet, videre i uddannelsessystemet, og det ved vi jo desværre godt ikke er tilfældet for alle, og derfor er der brug for systematisk at holde øje med, hvordan det går.
Til gengæld har vi også set, at de nationale test, vi har haft indtil nu, har været for dårlige til at vise os det.
Vi har nok fået et overblik over, hvordan det gik samlet set, men det har været for vanskeligt for lærerne at anvende det i undervisningen, og det har været for vanskeligt for forældrene at forstå, hvad det var, man tog ned fra det.
Derfor blev det at skulle finde et nyt evaluerings- og bedømmelsessystem for vores folkeskole jo i virkeligheden den første test af det samarbejde, som ministeren og regeringen har stillet sig i spidsen for, men som jo også inkluderer forligspartierne, nemlig det, vi kalder Sammen om skolen, og der har alle dem, der laver skole i hverdagen, været inde over og diskuteret, hvordan vi egentlig meningsfuldt kan sørge for, at vi får testet, om børn og unge lærer det, de skal, på en måde, som giver mening for underviserne, for eleverne og for os, der følger med og interesserer os for folkeskolen udefra.
Derfor er jeg rigtig glad for, at vi har lavet en bred aftale på ryggen af det meget store forarbejde, som vi også har god grund til at takke parterne i Sammen om skolen for, hvor vi nu laver folkeskolens nationale færdighedstest, som er test, der for det første ikke er adaptive, men lineære, altså at de ikke alle sammen er forskellige og tilretter sig elevens niveau, men at de er sådan faste i en progression.
For det andet ligger de i starten af skoleåret, så de mindre bliver opfattet som en eksamen, kan man sige, men et spørgsmål om, hvor vi skal sætte ind, hvad det er, vi har problemer med i vores klasse, hvordan vi kan designe det næste skoleår, så vi har færre, der er bagud på point, når vi når frem til slutningen, og hvordan vi kan præcisere, at det, vi måler, ikke er hele faget eller alt det, man kan i skolen, men nogle basale færdigheder i matematik og i læsning, som er helt, helt centrale færdigheder for i øvrigt at kunne mestre de andre fag i folkeskolen.
Der er også en række andre ting i den her aftale, som er rigtig gode, bl.a. det, at vi nu afskaffer det stempel, er det blevet kaldt, den term, den opdeling af de unge, hvor nogle skulle være ikkeuddannelsesparate.
Men vi har sagt fra politisk hold, at målet er, at ingen unge mennesker skal have at vide, at de ikke er parat, men have at vide, hvad de er parat til, og jeg synes, at det er en god aftale, som finder en balance imellem det, der er vigtigt for os som politikere, det, der er vigtigt for elever og forældre, nemlig at man lærer det, man skal, og det, man har brug for, og det, der giver mening for lærerne, fordi de faktisk kan se, hvem det er i klassen, der har problemer hvor, og så sætte ind med den målrettede undervisning, som de jo af gode grunde er de eneste, der for alvor kan give.
Vi støtter selvfølgelig op om lovforslaget.