runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2023-05-15:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil starte med det med udviklingsbistanden, for jeg ville sådan ønske, at Danmarksdemokraterne også havde lagt et pres på i forhold til den del inde i forhandlingslokalet i stedet for kun her i Folketingssalen.
Det havde gjort vores arbejde nemmere.
Til den anden del, der handler om Danmarksdemokraterne, vil jeg sige: Nej, det er ikke rigtigt.
Altså, vi har haft en ambition om, at så mange borgerlige partier som overhovedet muligt skulle med, også borgerlige partier med en historik.
Det er også derfor, at jeg nævnte det som positivt i min ordførertale, at eksempelvis Liberal Alliance er med i aftalen.
Det synes jeg er positivt.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-15:
Jeg vil gerne drøfte den udfordring med hr. Benny Engelbrecht, vi står med som samfund, altså at vi mangler rigtig mange faglærte.
Jeg mener, at jeg har set tal, der viser, at vi om 10 år mangler omkring 100.000 faglærte, som skal hjælpe med installation af fjernvarme, den grønne omstilling og alle de her ting, og jeg er med på, at der ikke er nogen snuptagsløsninger.
Men jeg ville egentlig høre, hvad Socialdemokratiets holdning er til, at man får lavet en akutpakke til erhvervsskolerne, som jo kan være med til at få standarden af deres undervisningsmateriale op og måske få opkvalificeret nogle lærere osv.
Jeg vil også gerne høre, hvad holdningen er til, at man kunne lave fagrettede studieretninger på gymnasierne for – kan man sige – at få nogle af alle dem, der læser på gymnasiet, til at få øjnene op for, at der faktisk er nogle rigtig fornuftige uddannelsesmuligheder på erhvervsskolerne, og at der også er jobmuligheder.
Så jeg vil høre, hvad den socialdemokratiske holdning er til specielt de to spørgsmål.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-05-15:
Tak for det.
Tak til hr. Torsten Schack Pedersen for at fremhæve og faktisk udelukkende nævne to resultater, der kom ud af finanslovsforhandlingerne, som er positive ifølge Venstre.
Og det er netop de to, som Liberal Alliance har fået igennem, med et højere bundfradrag for de unge og større mulighed for at sætte penge ind på en aktiesparekonto.
Det med at forstå en finanslovsforhandling kan jo være lidt svært.
Og de ting, som partierne så får igennem i finanslovsforhandlingerne, er det faktisk ikke regeringen der har sørget for.
Det er de partier, som går til finanslovsforhandling.
Det er således, skal jeg lige have hr. Torsten Schack Pedersen til at bekræfte
, Liberal Alliance, der har sørget for, at de unge får et højere bundfradrag, og at man kan sætte flere penge ind på aktiesparekontoen.
Benny Engelbrecht (S), 2023-05-15:
Man ville muligvis kunne gøre noget af det, som ordføreren nævner, altså en akutpakke.
Så den rigtige løsning er selvfølgelig at lave nogle mere strukturelle greb, og derfor er jeg glad for, at der bl.a. er kommet forskellige forslag fra Nina Smith-kommissionen og Reformkommissionen, som lægger op til at lave større ændringer på det her område.
Vi kommer ikke udenom, at vi er nødt til at tage livtag med det, men jeg synes, det er enormt sympatisk, at også Danmarksdemokraterne er opmærksomme på det, og det vidner jo også om, at vi, når vi når til at skulle forhandle om det, så forhåbentlig også kan lave brede aftaler.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-15:
Det er meget korrekt.
Vi vil meget gerne indgå i drøftelser for at finde nogle løsninger på den her problemstilling.
For der er både for få, der søger ind, og af dem, der søger ind, er der for mange, der falder fra.
Og man kan jo i øvrigt kigge mod Ringkøbing-Skjern Kommune, som faktisk har knækket koden med at få folk til at blive der.
Men vil man være åben for, at man får det med i efterårets finanslovsaftale, altså at man der tager nogle gode initiativer?
Men der er jo i den her aftale ikke rigtig noget med om det.
Benny Engelbrecht (S), 2023-05-15:
Det er klart, at vi i forbindelse med den finanslov, som skal forhandles i efteråret, og som gælder for 2024, vil være meget opmærksomme på det her punkt, også hvis der eksempelvis er partier, der bringer det med til forhandlingsbordet.
Mette Abildgaard (KF), 2023-05-15:
Tak for talen til ordføreren.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til det grønne område.
Der ligger enkelte initiativer i finansloven, som er fornuftige, og som bestemt adresserer nogle fine ting.
Men jeg tror ikke, jeg fornærmer nogen ved at sige, at det trods alt er sådan nogle lidt mindre elementer, eksempelvis det her videncenter i forhold til PFAS, som jeg må forstå er båret ind af et af de partier, der endte med at være en del af aftalen.
Jeg vil blot høre ordføreren, når der ikke er sat flere penge af her,
om det så skal tolkes sådan, at man i forbindelse med den PFAS-handlingsplan, som regeringen har skrevet ind i sit regeringsgrundlag, ikke må forvente, at der skal tages yderligere initiativer i år.
Samira Nawa (RV), 2023-05-15:
Jeg var lige inde at se på Danmarksdemokraternes finanslovsforslag, hvor man jo faktisk foreslår at finansiere en række andre tiltag med netop udviklingsbistanden.
Det er bare ikke gennem de samme briller, vi i Radikale Venstre anskuer verden, for vi har også et ansvar for at hjælpe dem, der er allermest udsat rundtomkring i verden.
Så for os er det ikke et enten-eller eller sådan, at verdens fattigste skal finansiere de initiativer, vi gerne så blev til noget i en dansk kontekst.
Vi skal kunne hjælpe både herhjemme, men så sandelig også ude i verden.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-15:
Så hvis vi vælger at bruge lidt mindre på det og lidt mere på problemer på den hjemlige bane, er det trods alt danskerne, der får nogle af deres egne penge.
Så jeg forstår ikke helt, hvordan man kommer frem til den logik, at det er andre folk, der skal finansiere det, for det er jo danskerne.
Men jeg forstår bare ikke helt, hvad behovet er for det.
Hvorfor skal vi bruge 2.400 mio. kr. mere, end vi gjorde sidste år?
Kunne de penge ikke være bedre brugt i Danmark i stedet for at bruge dem i hovedsagelig Afrika?
I forlængelse af det, den forrige spørger sagde, vil jeg bare sige, at jeg også har bemærket, at det jo ikke er så tit, at man ser en aftale, hvor Radikale Venstre og Dansk Folkeparti er i samme aftalekreds.
I det her tilfælde kom der det frugtbare resultat ud af det, at man fik en ulandsbistand, der kom over 20 mia. kr., altså en stigning på 2.400 mio. kr.
Og så vil jeg bare sige tillykke til Dansk Folkeparti med, at man har kæmpet sig til at få det med i aftalen.
Men det, jeg egentlig vil spørge ind til, er, at jeg har kunnet læse i medierne, hvilket overraskede mig en del, at et af Dansk Folkepartis krav i finanslovsforhandlingerne var, at Danmarksdemokraterne ikke måtte komme med.
Altså, jeg havde egentlig indtryk af, at vi på mange områder ligner hinanden og har mange fælles punkter – selvfølgelig ikke på alle områder, for vi er forskellige partier.
Men jeg synes bare, det er lidt underligt, at man kan læse i medierne, at man går til forhandlingerne med et krav om, at andre partier ikke skal med i en aftale.
Peter Kofod (DF), 2023-05-15:
Altså, jeg har ikke nogen lyst til, at vi forringer ordninger for mennesker, som er bekymrede for, om de kan blive på vores arbejdsmarked, eller som ikke kan holde til at være på arbejdsmarkedet.
Så der tror jeg ikke nødvendigvis, at vi kan gå den samme vej.
Der vil Radikale Venstre måske noget andet, end vi vil i Dansk Folkeparti.
Der ser jeg hellere, at vi skal bruge nogle positive incitamenter.
Ordføreren nævner jo Sverige.
Nogle af de ting, vi har kigget på, er norske eksempler.
Nu skal man jo passe på, at man ikke bliver faktatjekket og har sagt noget, der er helt galt.
Men frit fra hukommelsen – for jeg har ikke lige mine noter med – mener jeg, at hvis vi gør det samme på seniorområdet, som man gør i Norge, vil det være i omegnen af 60.000 fuldtidsstillinger mere, altså årsværk på vores arbejdsmarked, som det vil skabe i Danmark.
Det vil jo også være en del, kan man sige.
Samira Nawa (RV), 2023-05-15:
Jeg tænker, at ordføreren henviser til bl.a. Seniortænketankens tal, som viser, at sammenlignet med Sverige ville de offentlige finanser i Danmark forbedres med 13,5 mia. kr., hvis niveauet af beskæftigelse blandt seniorer var det samme som i Sverige.
Nu snakker ordføreren om gulerod, og det er jo meget godt.
Men kunne man ikke også se for sig, at vi f.eks. bevarer seniorpensionen, som den er, og så kigger på Arnepension og efterløn, som jo er nogle af de ordninger for mennesker, der godt kan – dem, som ordføreren også peger på netop skal have en gulerod?
Peter Kofod (DF), 2023-05-15:
Tak for spørgsmålet.
Det er jeg sikker på at vi sagtens vil kunne se på.
For os har noget af det væsentlige ved det udspil, som vi har fremlagt, jo været, at vi fokuserede på nogle, kan man sige, gulerødder i stedet for pisk.
For det har været indtrykket igennem mange år, at man har pisket folk på vores arbejdsmarked, men mange seniorer har i virkeligheden bare efterspurgt et mere rummeligt og fleksibelt arbejdsmarked.
Altså, kan man eksempelvis få lov til at arbejde nogle færre timer om ugen?
Kan man skabe en mere glidende overgang?
Kan man skabe en gulerod og et incitament til at blive længere på arbejdsmarkedet?
Der er det bare meget slående, at hvis man sammenligner med nogle af vores nabolande, er der jo et enormt potentiale i folk, der godt kan og er motiverede og gerne vil blive længere.
Altså, vi taler mange, mange tusind fuldtidsstillinger om året.
Så jeg mener, der er et enormt potentiale her, som vi skal have udforsket.
Samira Nawa (RV), 2023-05-15:
Det er ikke så tit, at Radikale Venstre og Dansk Folkeparti finder fælles fodslag, men jeg er virkelig glad for Dansk Folkepartis interesse og ihærdighed i forhold til seniorer på arbejdsmarkedet.
For vi skal have adresseret den aldersdiskrimination, som finder sted, og som mange lukker øjnene for.
Og jeg synes, det er så godt, at Dansk Folkeparti har fået det her videnscenter med ind i finanslovsaftalen, så vi i hvert fald får taget det første skridt.
Er der andre initiativer på det her område, som ordføreren kan komme i tanke om, som vi måske også kunne mødes og lave et samarbejde om?
Jeg hører f.eks. ofte, at seniorer bliver mødt med argumentet om, at når man gerne vil tegne en privat lønsikring, er det ikke muligt, hvis man er 55+ år.
I og med at vi gerne vil have dem til at arbejde længere, giver det ikke mening.
Er det noget, vi f.eks. kunne samarbejde om?
Samira Nawa (RV), 2023-05-15:
Jeg kan nu udmærket se behovet for en udviklingsbistand, også en, der er større end den, vi har i dag.
Man skal egentlig bare kigge sig rundtom i verden.
Vi kan starte med Ukraine, men vi kan også gå længere væk.
Der er et behov for, at vi har en solid dansk udviklingsbistand.
I sidste ende kommer det jo også os selv til gavn at sikre fred og stabilitet rundtom i verden, så der ikke bliver dannet en masse flygtningestrømme, som jo så på et tidspunkt vandrer mod Europa, og hvor vi så skal tage hånd om det på det tidspunkt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-05-15:
Jeg tror ikke, det er nogen hemmelighed, at det var Liberal Alliance, der bragte det ind til forhandlingslokalet.
Det var forslag, som vi fra Venstres side syntes var fornuftige.
Det er forslag, vi selv har præsenteret tidligere, og jeg syntes, det var konstruktivt.
Og jeg skal ikke være bleg for at vedstå, at det var Liberal Alliance, der trak det ind til forhandlingsbordet.
Det glædede vi os over i Venstre, og vi syntes, det var gode forslag, og dem glæder vi os over i fællesskab, ligesom jeg også regner med, at hr. Ole Birk Olesen glæder sig over den annullerede skattestigning på 1 mia. kr.
Det vil nogle nok mene kan tilskrives sundhedsministeren, men jeg synes, det er helt fair, at Liberal Alliance glædede sig over det.
Derfor tillod jeg mig også at glæde mig over de elementer, jeg fremhævede, og også andre elementer, eksempelvis tvillingebarsel, som der har været et bredt ønske om her i Folketinget.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-15:
Jeg kan ikke huske, om det var spørgeren, der også spurgte om det ved førstebehandlingen, men vi har i hvert fald drøftet det før med Socialdemokratiet.
Det er faktisk noget, vi er åbne over for, altså at man også i folkeskolen kigger på, om man skal lave nogle dage i f.eks. 9. klasse, hvor man kommer ud i erhvervspraktik, om ikke andet så i hvert fald for nogle, for der kan også være nogle elever, som ikke er så bogligt stærke, som kan få en succesoplevelse ved at komme ud og opleve, at man faktisk er rigtig god til at arbejde med sine hænder.
På den måde kan man i en tidlig fase komme ud og opleve, at der faktisk er andet, end at man alle sammen skal på gymnasiet.
Så det er vi sådan set åbne over for at kigge på.
Mette Thiesen (DF), 2023-05-15:
Tusind tak.
Jeg blev også helt inspireret af debatten om erhvervsskolerne, og jeg kan berolige Socialdemokratiet med, at i Dansk Folkeparti har vi kæmpet benhårdt for netop at sikre, at flere går en erhvervsrettet vej.
Jeg er selv skolelærer, og jeg har advokeret for det i efterhånden mange, mange år.
Kunne Danmarksdemokraterne se en model for sig som den, vi gerne vil have i Dansk Folkeparti, hvor der i langt højere grad kigges ind i den traditionelle mesterlære, altså hvor der allerede i grundskolens afgangsklasser simpelt hen laves en fordeling, så man er en vis procentdel af tiden ude i en erhvervsvirksomhed og en vis procentdel af tiden inde i folkeskolen?
For det er i hvert fald den helt rigtige vej at gå.
Ud over at man selvfølgelig skal investere i erhvervsskolerne, er det i hvert fald en af måderne, man kan gøre det på.
Som det sidste kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, om Danmarksdemokraterne så også sammen med Dansk Folkeparti vil sætte adgangskravet til gymnasiet markant op?
Så kan man netop se, at det ikke er alle, der skal i gymnasiet, for det skal de jo ikke; der er jo mange, der skal alt muligt andet.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-15:
Hvad angår det sidste omkring adgangskravet, må jeg lægge mig ned og blankt sige, at det ved jeg faktisk ikke.
Det må jeg vende tilbage med på et andet tidspunkt.
Omkring det med mesterlæren synes jeg, det er en supergod idé.
Jeg synes, det er oplagt, at folk, der af den ene eller den anden grund kan have svært ved at klare det boglige, får en anden indgangsvinkel til at kunne komme ud og få en god erhvervsuddannelse.
For man kan altså stadig være en god industritekniker, smed eller elektriker, hvis man har nogle andre udfordringer med f.eks. ordblindhed eller andre ting.
Så jeg synes, det er oplagt, at vi sørger for, at der er åbent for det.
Vi kommer jo til at mangle 100.000 faglærte inden for de næste 10 år, så det er jo helt oplagt, at vi sørger for at få så mange med som muligt, og at det ikke er som i dag, hvor der er rigtig mange, der ender uden en uddannelse, altså uden nogen som helst uddannelse.
Det skal vi selvfølgelig prøve at lave om på, så det er helt oplagt med en form for mesterlære.
Mette Thiesen (DF), 2023-05-15:
Tak for det.
Jeg kan informere ordføreren, og så kan ordføreren jo tage det med tilbage til gruppen, om, at man ville kunne se et meget markant knæk i kurven af frafald, hvis man eksempelvis satte barren for at komme i gymnasiet på 7; så knækker kurven virkelig markant.
Jeg håber da også, at Danmarksdemokraterne ligesom os i Dansk Folkeparti gerne vil være med til at sende det kraftige signal til de unge mennesker om, at nej, det er ikke en menneskeret at komme i gymnasiet, og at ja, de har nogle kompetencer, som vi alle sammen har brug for, også selv om de ikke går i gymnasiet.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-15:
Det sidste er jeg enig i, det er jo helt åbenlyst.
Jeg tror også, at det i høj grad handler om et eller andet med kulturen, og hvad man tror.
Jeg snakkede med min egen niece om det her i lørdags til en børnefødselsdag, og det var meget sådan pr. automatik, at man skulle i gymnasiet.
Sådan behøver det jo ikke at være.
Jeg tror, der er mange tiltag, vi skal gøre.
Vi skal gøre det mere interessant ved at lave noget campusmiljø omkring erhvervsskolerne.
Vi skal have opkvalificeret det undervisningsmateriale, som man har.
Det kan være lærerne, der skal være bedre.
Det kan være mesterlære, der skal til.
Jeg tror, at vi er nødt til at kigge bredt på det her område for at få flere til at tage en erhvervsuddannelse.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-05-15:
Tak for det.
Der er gået inflation i kriserne i den politiske debat.
Der er kriser alle vegne, hvis man skal tro politikere fra forskellige partier.
Heller ikke regeringen holder sig tilbage fra at sige, at verden og Danmark er domineret af kriser.
Vi ser i Liberal Alliance lidt mere lyst på tilværelsen.
Vi ser problemer, vi ser udfordringer, og vi ser muligheder for at gøre Danmark til et bedre sted.
Og derfor er vi heller ikke nogle, der sådan er meget protesterende, når en regering fremsætter et finanslovsforslag, som ikke sådan udretter det store for at løse kriserne i samfundet, for
kriserne synes vi alligevel på sådan en solskinsdag som i dag og også på andre mere gråvejrsagtige dage er mere overkommelige og udfordrende, end de er kriser.
Vi kan godt gå til finanslovsforhandling med en regering, som kommer med et finanslovsforslag, der er lidt mere af det samme, som vi kender i forvejen, hvis vi har en forhåbning om, at vi kan få lov til at sætte nogle positive aftryk på den finanslov.
Da regeringen præsenterede sit finanslovsforslag, var det netop sådan et finanslovsforslag.
Det var en forlængelse af brædder – de økonomiske brædder blev forlænget ind i 2023, og der var ikke sådan de store nye tiltag.
Så vi tænkte: Hvad kan vi gøre for at få noget ind, som er vigtigt?
Og vi så muligheden i især to tiltag, som vi har haft på vores politiske program igennem flere år, som vi synes er vigtige, og som vi synes at man bør gennemføre.
Først og fremmest præsenterede vi allerede under førstebehandlingen af finanslovsforslaget den her idé om, at unge mennesker under 18 år burde have det samme bundfradrag, som vi voksne har.
Det vil sige, at bundfradraget, som for unge i dag er på 38.400 kr. årligt, skal hæves til de 48.000 kr., som er bundfradraget for os voksne.
Det ville motivere unge mennesker til at give den en ekstra skalle, også når de har tjent de første 38.400 kr., i stedet for at de siger til deres arbejdsgiver, hvad enten det måtte være på den lokale fabrik, hvor de fejer gulvet, eller i den lokale SuperBrugs: Nej, nu er jeg altså ved at have opbrugt mit frikort, så nu vil jeg ikke arbejde mere.
Så skal de fortsætte med arbejde og også gerne for over de 38.400 kr. og helt op til 48.000 kr., som er det nye bundfradrag, vi nu har fastsat med den her finanslov og med Liberal Alliances bidrag til den finanslov.
Vi tror på, at det er godt for såvel arbejdsgivere som for samfundet og de unge selv, at unge mennesker yder en indsats for at tjene nogle penge.
Det hænger sammen med, at vi kigger på den udbredte mistrivsel, som er hos de unge nu om dage, og konstaterer, at mange af de unge nok har et problem med at finde ud af, hvor de har deres plads i samfundet.
Hvor kan jeg bidrage med noget?
Og der ved vi, at for ethvert ungt menneske, som har lyst til at give den en skalle, findes der også et sted en tilsvarende arbejdsgiver, der har lyst til at ansætte den unge til at gøre den indsats, og som er taknemlig for, at der kommer et ungt menneske ud på arbejdet og hjælper med at klare dagens dont.
Benny Engelbrecht (S), 2023-05-15:
Tak til hr. Ole Birk Olesen for en meget konstruktiv og ligefrem ordførertale.
Og tak også for at være med i finanslovsaftalen; jeg synes, det har været meget konstruktivt.
Jeg har et rent principielt spørgsmål.
Der er jo nogle borgerlige partier, som har valgt ikke at være en del af finanslovsaftalen i modsætning til Liberal Alliance, bl.a. med henvisning til den inflationshjælpepakke, som er blevet givet, og som Liberal Alliance jo heller ikke er en del af, og som Liberal Alliance tog afstand fra ved at stemme imod aktstykket, som skulle implementere den.
Derfor skal jeg bare høre sådan rent principielt, hvordan Liberal Alliance ser på det at være med i en finanslovsaftale, hvor der er delelementer, som man ikke ser sig selv i, og hvor man også har markeret det klart og tydeligt i sin stemmeafgivelse.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-05-15:
Vi er altid med i aftaler, hvor vi synes at det positive fylder mere end det negative.
Og vi synes, at den her inflationshjælpepakke er negativ, og at den også er noget pjat.
Den er også udtryk for, at der er nogle partier, der skal leve op til nogle valgløfter, som de gav for at få flere stemmer.
Men der er også positive ting i finanslovsaftalen, f.eks. at man ikke gennemfører det om lagerbeskatning af ejendomme.
Og når vi afvejer plusser og minusser, synes vi bare, at plusserne fylder mere.
Og sådan er vi altid, når vi går til aftaler; vi kan godt acceptere, at andre partier vil have noget igennem, som vi ikke synes er direkte positivt, eller som måske endda er negativt – det skal bare ikke fylde mere end det positive.
Hvis det positive fylder mest, er vi med.
Benny Engelbrecht (S), 2023-05-15:
Tak for den meget klare tilkendegivelse.
Jeg synes også, det er det, der giver mest logisk mening, altså at man forholder sig til de delelementer, som man måtte være uenig i, og tilkendegiver det klart og tydeligt, som Liberal Alliance også har gjort, og i øvrigt går konstruktivt med i det.
Så det er en klar anerkendelse af det og det gode håndværk, som det så også er et udtryk for.
Tak for det.
Jeg ser frem til, at vi forhåbentlig kan være med til at lave flere gode aftaler sammen i fremtiden.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-05-15:
Ja, det er det, og det har det altid været.
Det skal bare lige siges, at det jo ikke er sådan, at hvis regeringen næste gang fremlægger et finanslovsforslag, der rummer alle mulige tidsler, vil vi være med i en finanslovsaftale, fordi vi fjernede den ene tidsel og fik tilført en eller anden marguerit.
Der skal være et forhold mellem det positive og det negative, som er korrekt, og hvor det positive fylder mest.
Derfor er vi ikke borgerlige stemmer, der arbejder på den måde, at bare vi får sat et meget lille fingeraftryk på noget, der er ret dårligt, så er vi med.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-05-15:
Tak for det, og tak for anerkendelsen af, at det har en betydning, hvad man vælger.
Så kan man jo altid diskutere, hvor langt man kunne trække det, men jeg tror også, at hr. Ole Birk Olesen er klar over, at man på et tidspunkt når en grænse, i forhold til hvor langt en aftale og et samarbejde kan gå, hvis man står for langt fra hinanden.
Og det er sådan den balance, jeg mener vi godt kunne se os selv i fra Venstres side.
Jeg skal bare høre, om den tilgang, vi har oplevet fra Liberal Alliance her, er samme tilgang, som Liberal Alliance kommer til fremtidige forhandlinger med, med ønske om at trække tingene i en mere borgerlig-liberal retning.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-05-15:
Det kan jeg bekræfte, og det er et resultat af, at Socialdemokratiet er begyndt at lave aftaler hen over midten, herunder være i regering med Venstre og Moderaterne, hvorimod man i forrige valgperiode lavede sine aftaler udelukkende med Enhedslisten, Alternativet og SF og ingen blå partier.
Jeg forstår godt rationalet og er enig i rationalet bag, at Venstre er gået i regering for at hive Socialdemokratiet ud af Enhedslistens kløer.
Når jeg og Liberal Alliance har været lidt kritiske over for det alligevel, så er det på grund af den pris, som Venstre har betalt undervejs.
Vi synes, at Venstre nogle gange har været for billigt til salg, og at Venstre skulle have krævet noget mere som betingelse for at indgå i den regering.
Det er ikke, fordi vi har noget imod det der med, at man siger: Lad os prøve at se, om vi kan hive Mette Frederiksen ud af Enhedslistens kløer.
Det synes vi er fint.
Men vi synes nok, man kunne have krævet noget mere.