runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (KF), 2019-02-28:
I Danmark har vi som bekendt i øjeblikket over 70 mennesker, der er på tålt ophold.
Det er mennesker, som har vist, at de ikke vil Danmark.
Den her gruppe er ikke guds bedste børn.
Vi taler om voldtægtsmænd, mordere og mennesker, der er til fare for Danmarks sikkerhed.
Vi hører ofte, at de her mennesker har udstået deres straf.
Det har de ikke.
Det er personer, der ikke har afsonet den sidste del af deres dom, nemlig udsendelse af Danmark.
De har ikke noget lovligt ærinde her.
De skal slet ikke være her.
Beboerne i området ved udrejsecenteret føler sig med god grund utrygge.
Derfor skal sikkerheden og kontrollen med disse mennesker være så omfattende som overhovedet muligt inden for lovens rammer.
Det skylder vi beboerne i området.
Med lovforslaget skaber vi en kontrol til glæde for de mennesker, der bor i området.
Vi gør det samtidig klart, at de her mennesker ikke opholder sig lovligt i Danmark.
Vi tåler, at de er her, så længe det kræves – og ikke et øjeblik længere.
Vi mener, at de her mennesker skal ud af landet, så snart det kan lade sig gøre.
Det er bl.a. derfor, at regeringen har ansat nogle udsendelsesambassadører, der forhandler med forskellige lande om at tage imod deres egne borgere.
Forhåbentlig giver de her stramninger de her folk lidt flere incitamenter til at tjekke ud af Danmark.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-02-28:
Jeg går ud fra, at ministeren også har de seneste opgørelser.
De kommer vel også fra ministerens eget ministerium, men jo også fra Ombudsmandens redegørelse.
103 indberetninger på børn, der mistrives!
Gør det ikke indtryk på ministeren?
Inger Støjberg (V), 2019-02-28:
Jo, det gør da indtryk, og det, der gør allermest indtryk, er, at forældre lader det ske; at forældre jo ikke følger de anvisninger, som de får fra danske myndigheder om, at de skal forlade Danmark.
De har ikke ret til at være her, og det kan simpelt hen ikke på nogen måder ændres, at børn altså er forældres ansvar.
Forældrene tager de her børn som gidsler.
De har ikke ret til at opholde sig i Danmark.
På trods af det bliver de her, og de skal rejse hjem.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-02-28:
Så uanset hvad der sker med de her børn, uanset hvor meget de mistrives, uanset hvordan forholdene forværres, uanset at de her familier ikke kan og ikke vil rejse, uanset at det er ministeren, der kan lave hjemsendelsesaftaler, og ikke familierne, uanset hvad, så vil ministeren fortsætte med at have børnene spærret inde her i Sjælsmark?
Karsten Hønge (SF), 2019-02-28:
Jeg har et enkelt spørgsmål, og det går på, at hr. Torsten Gejl sagde, at det var noget, Alternativet var kommet igennem med i satspuljeforligskredsen over for socialt udsatte.
Sådan erindrer jeg det simpelt hen ikke.
Jeg erindrer, at vi havde en fælles satspuljeforligskreds, der førte det her ud i livet, og at flere partier på de samme møder argumenterede for, at socialt udsatte skulle have mulighed for at få sådan et socialt klippekort.
Jeg erindrer selvfølgelig, at Alternativet argumenterede for det, men vil ordføreren ikke bekræfte, at det var der flere partier der gjorde?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-02-28:
Tak for det.
Med det her lovforslag vil regeringen jo forsøge, kan man sige, at sikre kontrol med de personer, vi har på tålt ophold i Danmark, og som efter 4 år bliver sluppet fri, hvis jeg må sige det på den måde – netop fordi tidligere domme har vist, at når man har boet 4 år på et udrejsecenter på tålt ophold, har man faktisk været der så længe, som man kan og må ifølge de internationale konventioner, og så har man ret til fri bevægelighed.
Det vil regeringen gerne omgøre ved at gøre det ulovligt at være på tålt ophold, for så kan man omgøre den bestemmelse.
Man er omfattet af artikel 8, nemlig retten til privatliv.
Og det vil på sigt være i strid med retten til privatliv, hvis de mennesker på tålt ophold fortsat bor på de her centre.
Så jeg tror i hvert fald ikke, at man løser det problem, man gerne vil løse, med det her lovforslag.
Det er det ene element.
Der synes jeg måske, hvis det her skal løse et problem, at jeg godt kunne tænke mig at vide, hvad problemet egentlig er.
Så på baggrund af det kan Alternativet ikke støtte det her lovforslag.
Og jeg skulle hilse fra Radikale og sige, at de heller ikke støtter lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2019-02-28:
Der er det da så bare at oplyse hr. Karsten Hønge, som ikke sad med i den forligskreds, fordi det her jo var i Socialministeriet, at lige så vel som SF bærer gode forslag ind på banen, bærer Alternativet også gode forslag ind på banen, og det her forslag om personlige budgetter for udsatte var et forslag, vi havde fundet inspiration til i England, og som det var os, der bar ind, og vi takker selvfølgelig forligskredsen for at give det opbakning.
Henrik Dahl (LA), 2019-02-28:
Tak for ordet.
Og den afstand bliver mindre med det her forslag, og det er virkelig godt.
Vi skal sikre, og det kommer vi også til, en effektiv kontrol af udlændinge, der er på tålt ophold i Danmark, og udviste kriminelle, og derfor er det selvfølgelig positivt, at personer på tålt ophold nu bliver klassificeret som nogle, der opholder sig ulovligt i Danmark.
Det er vigtigt, at vi ved, hvor den her type af personer, som har begået alvorlige forbrydelser, opholder sig, så vi kan foretage en udsendelse, så snart som muligt, og derfor bakker Liberal Alliance op om forslaget.
Tak for ordet.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-02-28:
Tak for det, og også en tak fra Radikale Venstre til SF for at starte den her vigtige debat.
Jeg skulle hilse fra Enhedslisten, der ikke kunne være til stede, og sige, at de støtter beslutningsforslaget.
Jeg skulle hilse fra Radikale Venstre og sige, at vi på det foreliggende ikke støtter det.
Så der er lidt gode og lidt dårlige nyheder at starte med, men vi er meget positive over for ideen og princippet i borgermuligheder på den her måde.
Der er jo, som det tidligere er blevet beskrevet, fire kommuner, der er i gang med et satspuljeforsøg, heriblandt Aarhus, som vil give os ny viden, som vi synes der er brug for.
Vi vil meget gerne de borgerstyrede budgetter, men vi vil gerne vide, om det er den rette målgruppe.
Vi vil selvfølgelig meget gerne kende prisen.
Til gengæld vil vi gerne i satspuljekredsen lægge yderligere kraft i arbejdet med de borgerstyrede budgetter.
Det vil vi gøre, ikke i form af præcis det her forslag, men i forhold til det arbejde, der kommer foran os i de kommende måneder og år, fordi det selvfølgelig er en oplagt rigtig idé at give borgerne den ekstra mulighed at kunne inddrage de kompetencer, de har, og den situation, som de står i, langt, langt stærkere i arbejdet med at få dem bragt ud på arbejdsmarkedet.
Anders Johansson (KF), 2019-02-28:
Tak for det.
Jeg vil gerne indlede med at takke SF for at rejse debatten her i dag.
Jeg synes altid, det er interessant at kigge på, om vi kan bruge pengene i det offentlige bedre eller mere effektivt og mere målrettet, så tak for det, og tak for debatten indtil videre.
I Det Konservative Folkeparti er vi altid meget åbne over for at se på, om vi kan tilrettelægge indsatsen med at få borgere i job bedre og på den bedst mulige måde.
Det er også derfor, at vi, ligesom mange af de foregående ordførere har givet udtryk for, ser frem mod, at de resultater af de nuværende forsøgsordninger med borgerstyrede budgetter foreligger.
For der er da nogle interessante tanker i det her; altså den idé om, at borgeren i højere grad får mulighed for at tilrettelægge sin egen indsats, synes jeg sådan set lyder rigtig god.
Men vi er også nødt til at vide, om der er value for money, som man siger, altså om det er en mere effektiv måde at få borgerne i job på, for det spiller altså en rolle for os.
Vi vil meget gerne se konstruktivt på en ordning med borgerstyrede budgetter, men det kræver, at vi har evidens for, at det virker, og at det ikke bare bliver sådan en mulighed for at planlægge og tilrettelægge et personligt spændende udviklingsforløb.
Det kan der være mange gode grunde til, men sigtet skal være, at borgeren skal komme i job, og ikke, hvilket også kan være en risiko, fastholde borgerne i et forløb, som ikke er en vej ind til arbejdsmarkedet.
Det er et helt afgørende sigte for os, for det er jo finansieret af skatteborgernes penge.
Derfor kan vi ikke bakke op om beslutningsforslaget på nuværende tidspunkt, men vi vil meget gerne tage diskussionen op igen, når vi kender resultaterne af de her undersøgelser, der er i gang.
Så jeg vil sige, at på trods af de gode intentioner kan vi altså ikke bakke op om beslutningsforslaget, som det foreligger nu.
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-28:
Vi skal diskutere et lovforslag, der omhandler reglerne for udlændinge, der ikke skal være i Danmark, men som af forskellige årsager alligevel opholder sig her i landet.
Det handler bl.a. om de udlændinge, der er dømt til udvisning på grund af kriminalitet, men som ikke kan hjemsendes, da de risikerer forfølgelse eller tortur i deres eget hjemland, altså udlændinge, der er her på tålt ophold.
Det har hidtil været opfattelsen, at de her udlændinge på tålt ophold befandt sig lovligt i Danmark.
Med det her lovforslag vil udlændinge på tålt ophold ikke have lovligt ophold i Danmark mere.
Det er efter vores opfattelse den helt rigtige vej at gå, da det styrker vores muligheder for at kontrollere, hvor de opholder sig, indtil det bliver muligt at udsende de pågældende.
Lovforslaget er desuden en naturlig opfølgning på Højesterets dom fra januar 2017, der ophævede opholdspligten for en række udlændinge på tålt ophold.
Med det her forslag indføres en pligt for udlændinge på tålt ophold til at orientere politiet om, hvor de befinder sig.
Det er helt generelt skræmmende at følge udviklingen i en række andre europæiske lande, hvor et stigende antal borgere opholder sig uden lovligt opholdsgrundlag.
Det presser også lønninger og arbejdsforhold for andre lønmodtagere.
En voksende gruppe af udlændinge uden lovligt ophold risikerer også at betyde mere organiseret kriminalitet og en forråelse og fremmedgørelse af det offentlige rum.
Udlændinge er velkomne i Danmark, men vi må insistere på, at det skal være på et lovligt opholdsgrundlag.
Det betyder også, at udlændinge, der får frataget deres opholdstilladelse, skal forlade landet.
Det må være udgangspunktet.
Derfor er der behov for et stærkt fokus på, at antallet af afviste asylansøgere, udlændinge på tålt ophold, fremmedkrigere og udviste kriminelle ikke vokser her i landet, og at der føres kontrol med de her personers ophold, indtil hjemsendelse kan sikres, og det er med det perspektiv, at Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget.
Marie Krarup (DF), 2019-02-28:
Dansk Folkeparti opfatter L 165 som en skærpelse på udlændingeområdet, hvor personer på tålt ophold nu får præciseret bestemmelserne om opholds-, underretnings- og meldepligt.
Bl.a. har en ny og strammere fortolkning af Den Europæiske Menneskerettighedskonventions bestemmelser i forhold til kriminelle udlændinge og deres bevægelsesfrihed ført til, at det er nødvendigt at omformulere nogle bestemmelser i udlændingeloven.
Det er nu klart, at personer, der opholder sig ulovligt i landet, ikke kan siges at have bevægelsesfrihed.
Det havde man ellers tidligere ment.
Samtidig skal de personer, der er på tålt ophold, men som ikke har pligt til at opholde sig på Kærshovedgård, pligt til at melde til politiet, hvor de opholder sig.
De kan være uden for Kærshovedgård, fordi de har behov for særlig pleje i forbindelse med sygdom og andet.
Vi opfatter i Dansk Folkeparti L 165 som et forsøg på at rydde op på et område, hvor der er brug for at have styr på, hvor folk er, fordi det drejer sig om folk, som er uønskede i Danmark, så vi støtter lovforslaget.
Mads Fuglede (V), 2019-02-28:
Tak for ordet.
I Venstre ønsker vi at skærpe kontrollen med udlændinge på tålt ophold, kriminelle udviste og andre udlændinge, der er uønsket i Danmark.
Det ønsker vi af sikkerhedsmæssige årsager, og fordi vi har brug for at vide, hvor de er, så der kan ske udsendelse, så snart muligheden opstår.
Med dette lovforslag foreslår vi derfor, at udlændinge på tålt ophold skal pålægges opholds-, underretnings- og meldepligt, medmindre særlige grunde, herunder Danmarks internationale forpligtelser, taler herimod.
Og så slår vi helt fast, at personer, der er på tålt ophold, opholder sig ulovligt i Danmark, også selv om de ikke i øjeblikket kan hjemsendes til deres egentlige hjemland.
En sådan definition betyder nemlig, at de ikke længere er beskyttet af retten til bevægelsesfrihed efter Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Derudover foreslår vi, at udlændinge på tålt ophold, der har fået ophævet deres opholdspligt, pålægges en orienteringspligt.
Det betyder, at de løbende skal orientere politiet og Udlændingestyrelsen om deres faste opholdssted.
I Venstre så vi gerne, at disse mennesker blev sendt hjem så hurtigt som muligt, men da det ikke er muligt, har vi mulighed for at sikre en så tæt kontrol som muligt med dette forslag, og på den baggrund bakker Venstre fuldt op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-28:
Mennesker på tålt ophold er efter gældende lovgivning omfattet af den beskyttelse af bevægelsesfriheden, der fremgår af den fjerde tillægsprotokol til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
At også mennesker på tålt ophold skulle være beskyttet af menneskerettigheder, generer tydeligvis regeringen.
Den har sat sig som mål, at mennesker på tålt ophold skal have så få rettigheder som muligt og i hvert fald sættes uden for beskyttelse af de menneskerettigheder, som vi andre i samfundet er omfattet af, hvis det overhovedet kan lade sig gøre.
Og det kan det tilsyneladende her.
Regeringen vil derfor flytte målstolperne, så det slås fast i loven, at tålt ophold ikke er lovligt ophold i Danmark.
Dermed er mennesker på tålt ophold ikke beskyttet af tillægsprotokollen, og deres bevægelsesfrihed kan indskrænkes yderligere.
Det er ligesom det, der står her.
Så er det måske på sin plads på det her sted at minde om, hvad tålt ophold er, og hvorfor det er der.
Tålt ophold er en status, vi giver mennesker, som er dømt til udvisning, som er udelukket fra asyl, eller som er mistænkt for at være til fare for statens sikkerhed, men som ikke kan sendes ud af landet uden at bryde Danmarks konventionsmæssige forpligtelser.
Og hvorfor kan vi så ikke det?
Jo, det kan vi ikke, for hvis vi sender dem ud, risikerer de tortur, dødsstraf eller anden nedværdigende behandling i hjemlandet.
Det er det, der er grunden til, at vi har den kategori, der hedder tålt ophold.
Og når vi fratager mennesker på tålt ophold rettigheder, når vi gør deres tilværelse så utålelig som muligt – både ministeren og Dansk Folkeparti plejer jo at sige, at formålet er, at forholdene skal være så utålelige som muligt – så er det med det formål at presse dem til at rejse hjem med den risiko, at de udsættes for tortur og dødsstraf eller anden nedværdigende behandling, noget, som gør, at vi ikke lovligt kan tvangsudsende dem.
Man finder altså en anden måde at gøre noget på, man ikke lovligt kan gøre, fordi det trods alt ikke er en human stat værdig at udsende folk til f.eks. tortur.
Ud over den her flytning af målstolperne, så den menneskeretlige beskyttelse af en gruppe mennesker reduceres, smører lovforslaget endnu et lag meningsløs kontrol oven på det strikse kontrolregime, der allerede findes for de mennesker på tålt ophold.
Der er ingen dokumenterede vanskeligheder ved at finde en person på tålt ophold i de sjældne tilfælde, hvor forholdene i hjemlandet ændrer sig og risikoen for tortur, mishandling og dødsstraf forsvinder.
Det problem eksisterer ikke, og de mange lag kontrol kaldet opholdspligt, meldepligt, underretningspligt og med det her lovforslag nu også orienteringspligt har alene til formål at gøre tilværelsen på tålt ophold så utålelig, at nogle mennesker måske lader sig presse til at rejse hjem til en fremtid med risiko for tortur, dødsstraf og anden nedværdigende behandling.
Efter min mening ikke et særlig ædelt formål.
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-03-01:
Jeg vil gerne, at vi kigger på, hvordan det er mest hensigtsmæssigt, at vi bruger statistik i vores samfund, og hvilke kategorier vi skal bruge, men så skal det være en bred debat, som indeholder alle mulige former for forskellige nedslag i den måde, man kan gruppere vores samfund på.
Det her handler specifikt om efterkommere og indvandrere, og det er jeg simpelt hen ikke enig i at der er et behov for.
Jeg vil bare gerne lige læse op, hvad der står i beslutningsforslagets bemærkninger: »Mange støder på problematikken i hverdagen.
Det er en påstand, jeg ikke er enig i.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-03-01:
Jamen behovet kommer vel ud af, at vi nu gentagne gange har oplevet en diskussion på det her område, som har handlet om metode og ikke indhold, og det er i hvert fald ikke noget, der bringer os tættere på at få løst nogle af de helt åbenbare problemer med hensyn til især indvandringen fra Mellemøsten, som vi jo alle sammen anerkender findes.
Så jeg deler simpelt hen ikke den holdning, at det her skulle være udtryk for en eller anden mistænkeliggørelse.
Jeg ser det som et udtryk for, at man vil sikre sig, at man har en tilgængelig viden, der både kan bevirke, at man kan gøre noget ved problemerne, og forhåbentlig en dag kan stå og sige: Nu har vi rent faktisk også løst nogle af de her problemer.
Må jeg bare til sidst sige, at de danskere, som der blev refereret til i det studie, der var blevet lavet om dem i USA, følte sig som amerikanerne.
De var stolte af deres skandinaviske arv, om man så må sige, men de følte sig i hvert fald også som amerikanere.
Så der er ikke noget modsætningsforhold her.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-03-01:
Det er jeg jo slet ikke uenig i.
Jeg er selv sociolog og har arbejdet med statistisk metode i rigtig mange år som forsker
, så det er jo ikke, fordi jeg er uenig i det.
Jeg er faktisk rigtig enig i, at det er godt, at vi har særlig registerforskningen, og at vi har en ret nuanceret måde at lave registerforskning på, og det kræver nogle kategorier, som vi kan gå ind og vælge imellem.
Så jeg er ikke uenig i det.
Jeg er bare uenig i det, som er hensigten bag det her beslutningsforslag, nemlig den, kan man sige, tiltagende stigmatisering af en vis gruppe i vores samfund, som vi helst vil ikke have her.
Altså, det er sådan, jeg læser det.
En anden kritik af efterkommerrapporten var jo netop, at de ikke tog forbehold for f.eks. forældrenes socioøkonomiske status osv., som man altid plejer at gøre i en sociologisk metode, fordi det betyder noget for resultatet.
Så den kritik skal vi jo ikke glemme.
Men jeg er ikke uenig i, at det er godt at have tallene til rådighed.
Jeg ser bare ikke behovet for det her præcise beslutningsforslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-03-01:
Tak for det.
Jeg er simpelt hen ikke enig i, at der ligger et eller andet politisk signal i det.
Det bliver lidt mistænkeliggjort, synes jeg, fra ordførerens side, og der bliver sagt, at der skulle ligge noget i det med, at man skal udskamme nogle.
Det er jeg ikke enig i.
Jeg var for et par år siden med Erhvervsudvalget i USA, og vi mødtes med danskere.
En af de ting, de fremhævede i vores diskussion med dem, var en rapport, et studie, der var lavet over, hvordan efterkommere af danskere havde klaret sig i USA, og der taler vi altså helt tilbage til midten af 1800-tallet, og de havde klaret sig utrolig godt i USA.
Jeg er ikke inde i den konkrete definition af, hvordan de blev opdelt – det er ikke det – men pointen her var, at der stadig væk blev lavet undersøgelser af det, og de var så stolte af, hvor godt de havde klaret sig.
De havde klaret sig bedre end gennemsnittet.
Men det kræver altså, at vi måler på det.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-03-01:
Tak for det.
I Alternativet bakker vi ikke op om det her beslutningsforslag, og det gør vi ikke af den grund, at der jo ikke er nogen tvivl om, hvad hensigten med beslutningsforslaget er.
Jeg synes jo også, at der, når man læser bemærkningerne til beslutningsforslaget, kommer nogle antagelser og en måde at omtale indvandrere og efterkommere på, som jeg i hvert fald ikke er enig i.
Nu har vi nævnt det her med, at Danmarks Statistik er uafhængigt og skal være uafhængigt – det tror jeg ikke der er nogen der er uenige i her i Folketingssalen; det er jo fuldstændig en præmis for deres arbejde – men når vi politisk går ind og bestemmer eller peger på, at der skal arbejdes med at opgøre efterkommere og indvandrere på nogle andre måder og i længere tid tilbage, så er vi jo med til at tegne et billede af, hvordan vores samfund er delt op sådan rent segment- og gruppemæssigt.
Så er vi jo med til at pege på, at vi mener, at det, der kendetegner det danske samfund, er den segmentering, der er.
Man kunne pege på rigtig, rigtig mange andre ting, som kunne være interessante at måle vores befolkning op imod hinanden på baggrund af, f.eks. hvor man bor.
Det kan man jo allerede nu.
Hvornår kommer man så ud af den linje, hvor man bliver taget med i gruppen af efterkommere af indvandrere?
Altså, jeg ville være en af dem, hvis vi udvidede den her betegnelse, kan jeg sige, og det tror jeg vi er mange der ville.
Så til en arbejdsgruppe under Danmarks Statistik eller en arbejdsgruppe, som skulle komme med input, vil jeg sige: Ja, hvis det var sådan, at den arbejdsgruppe kunne kigge på alle mulige forskellige ting, som vi kan dele vores befolkning op i.
Det kunne da være ganske kvalificeret, at vi kunne kigge på: Er der brug for noget mere nu, fordi samfundet udvikler sig?
I forhold til den rapport, som hr. Mattias Tesfaye nævnte, dvs. efterkommerrapporten, var et af de metodiske kritikpunkter jo f.eks., at de, når de tog gruppen af indvandrere og efterkommere, udelod dem, som var halvblods, kan man sige, altså hvor forældrene dels var en indvandrer, dels en, der var etnisk dansk.
De var ikke taget med i gruppen, og det var jo interessant, og forklaringen var, at det så blev for sløret.
Jeg har det bare lidt sådan, at hvis der er noget, som integration vel handler om, så er det da netop, når man blander sig.
Så når man i en rapport som efterkommerrapporten undlader at tage den gruppe med, som er blandet, i forhold til at sige noget om, hvordan uddannelsesniveauet er blandt efterkommere i Danmark, så vil man da heller ikke se det billede, som der er i virkeligheden derude, nemlig at det jo bliver blandet sammen hen over generationerne.
Så det er bare et input til, at vi virkelig skal passe på med, at vi ikke politisk går ud og peger på, hvordan vi skal dele vores befolkning op.
Så vi kan ikke støtte Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-03-01:
Tak for det, formand.
DF ønsker, at regeringen nedsætter en arbejdsgruppe, der skal udrede, hvordan Danmarks Statistik fremover skal opgøre antallet af personer med indvandrerbaggrund.
Statistik er utrolig vigtigt.
Historisk set har der været en berøringsangst i forhold til at måle på konsekvenserne af indvandring, f.eks. de økonomiske konsekvenser.
Det er vi heldigvis kommet ud over i Danmark.
Det gør vi nu, og det er jo fornuftigt.
Vi måler på konsekvenserne af alt muligt, hvad forskellige initiativer på handicapområdet koster, infrastruktur osv. osv.
Der er det helt naturligt, at vi måler på konsekvenserne, og det gør vi også nu, når det handler om indvandring, og det er jo selvfølgelig helt legitimt, fordi politik handler om prioriteringer.
Vi er rigtig glade for, at regeringen vil nedsætte en arbejdsgruppe, som vil kigge på det her.
Vi synes, at det er relevant, men naturligvis er det også vigtigt, at Danmarks Statistik er uafhængigt.