runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2016-11-18:
Tak for det.
Lovforslaget gennemfører den retssikkerhedspakke II, som et bredt flertal i Folketinget står bag.
Danmark er karakteriseret ved en høj grad af tillid, både borgere imellem og til vores retssystem.
Imidlertid har der været en retstilstand på skatteområdet, hvor selskaber og fonde har undladt at gå til domstolene, selv om de har ment, at de havde retten på deres side.
Det har de ikke gjort, fordi omkostningerne ved at føre en sag mod skattesystemet med ubegrænsede ressourcer har oversteget gevinsten ved at vinde sagen.
Udgangspunktet i et velfungerende retssystem må altid være, at borgere og virksomheder ikke afskrækkes fra at føre sager, når de mener, at de ikke er blevet behandlet i overensstemmelse med loven.
Med lovforslaget ligestiller man virksomheders og fondes adgang til omkostningsgodtgørelse med borgeres ret til omkostningsgodtgørelse.
Det gælder også andre virksomhedsformer, f.eks. enkeltmandsvirksomheder.
Det er afgørende, at systemet ikke har interesse i at prøve alle mulige og umulige grænser i lovgivningen af, uden at borgerne har en reel mulighed for at tage til genmæle.
Rækken af skandalesager i SKAT, hvor skattesystemet har opført sig på en måde, der strider imod enhvers retfærdighedssans, nødvendiggør, at hjælpen til borgeren i en urimelig situation opgraderes.
Det har de seneste dage givet anledning til en voldsom kritik i visse medier.
Der er rejst visse kritikpunkter, hvor der er en god pointe.
Det drejer sig om, at man ændrer proceduren for en stor bunke igangværende sager.
Det er bestemt ikke optimalt, men der er andre væsentlige hensyn på spil.
Den store mængde FFF-sager får Landsskatteretten til at sande til, og i de her sager er der ikke en grundlæggende stor tvist.
SKAT mener, at man i samarbejde med borgerne kan klare de her sager enkelt.
I de sager, hvor der hidtil er faldet en kendelse, har borgeren gennemsnitligt fået tilbagebetalt 900 kr.
Godtgørelsen i sagerne har til gengæld i gennemsnit været på 35.000 kr.
Udgifterne til advokaten og gevinsten for borgeren må stå i en eller anden form for proportion med hinanden.
Retssystemet er ikke til for advokaters vindings skyld.
Vi har tillid til, at de her sager kan håndteres på fornuftig vis i ankenævnene, men man bør selvfølgelig holde øje med området, og kommer der sager frem, hvor borgeren stilles væsentlig dårligere, må man genbesøge det her område.
Men på det grundlag, der ligger, kan vi støtte forslaget.
Rune Lund (EL), 2016-11-18:
Der er da kæmpestor forskel på, om du er et selskab, hvor du måske har en ansat, eller om du er et stort multinationalt selskab med dit eget advokatkontor, hvor du konstant sender dine skatteadvokater af sted for at teste lovgivningen og så ovenikøbet får omkostningsgodtgørelse for det, betalt af de danske skatteydere.
Hvorfor skal danske skatteborgere betale store multinationale selskaber og deres advokatkontorer for, at de konstant kan teste skattelovgivningen?
De har jo i forvejen en meget mere privilegeret adgang til at teste skattelovgivningen.
Det er da ikke at lave ligestilling at bruge skatteborgernes penge på den måde.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-11-18:
Man hører jo det, man vil høre, og man har i hvert fald ikke hørt det, jeg spurgte om.
Vi argumenterede netop for, at det er en basal rettighed, man har, at man kan prøve sin sag af, og jeg spurgte bare, om ikke Enhedslisten synes, det er underligt, at man på den måde skiller efter selskabsformen.
Jeg synes sådan set, det er rimeligt, at alle har en god retssikkerhed.
Om man er stor eller lille, skal man have god mulighed for at prøve sin sag af over for staten, og i det her tilfælde er det over for SKAT.
Det er vi uenige om, så nej, der er ikke et flertal for Enhedslistens politik, men man kan selvfølgelig stille ændringsforslag eller deltage i forhandlingerne og prøve at få det igennem.
Det er da ikke retssikkerhed, at man på den måde har en forskelsbehandling.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-18:
Det her lovforslag er jo en udmøntning af en aftale, som regeringen indgik med en række partier.
SF var ikke en del af aftalen, hovedsagelig på grund af punktet om fuld godtgørelse til virksomheder.
Det vil jeg komme tilbage til.
Jeg vil også ligesom Enhedslistens ordfører og andre sige tak for et godt forløb.
Uanset om man er enig eller uenig med skatteministeren, er han altså en af de ministre, som er leveringsdygtig i de bedste processer.
Det kan måske lyde lidt teknisk, men det betyder altså, at man opnår en større grad af tillid, og det eneste, der så til sidst kan skille ad, er det politiske, og sådan skulle det jo helst være.
Så det vil jeg også gerne kvittere for.
Lovforslaget indeholder jo en lang række punkter.
Jeg vil også gerne lige kort kommentere på det her nye skattekontor ved Folketingets ombudsmand, for det er jo rigtigt, at det var en del af diskussionen derovre, men samtidig inviterede Folketingets formand jo også de politiske partier til en drøftelse af, om det var noget, som Folketinget kunne se sig selv i.
Det sagde samtlige partier jo ja til, og det har været en lang proces.
Hvem æren skal tilfalde, er jo ligegyldigt nu, men det er bare for at sige, at selv om er vi nogle partier, der ikke er med i den her pakke, så var vi en del af processen om at sige ja til skattekontoret.
Tilbage til det punkt, som var afgørende for, at vi ikke kunne støtte aftalen og heller ikke lovforslaget, på trods af at der er en lang række gode punkter, og det var netop, at der skulle være fuld omkostningsgodtgørelse for virksomheder.
Hvis det alene havde drejet sig om godtgørelse, hvis virksomheden vandt sagen, kunne vi have diskuteret det, men vi synes altså, at det åbner en ladeport, når man får 50 procents godtgørelse, hvis man taber.
Det var det samme, jeg sagde, da vi forhandlede, nemlig, at vi synes, at ordningen nu blev for generøs.
Så det er egentlig grunden til, at vi ikke er med i det, selv om der er en lang række andre gode punkter i det.
Så SF kan ikke støtte lovforslaget i sin helhed, desværre.
Rune Lund (EL), 2016-11-18:
Det er meget interessant, at der bliver stillet det her spørgsmål, for nu mangler vi bare, at hr. Jesper Petersen stiller det samme spørgsmål, for så kan vi lave et flertal.
Enhedslisten, Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti har jo tilsammen et flertal i det her Ting.
Så hvis der her i Folketingssalen i dag er en stemning for, at vi kigger på at ændre reglerne for omkostningsgodtgørelse til, at den kun skal gå til små virksomheder, vil jeg sige, at den mulighed vil jeg meget gerne gribe, og at det er en ting, jeg meget gerne vil forfølge under udvalgsbehandlingen.
Så er det det, hr. Dennis Flydtkjær lægger op til, nemlig at vi ligesom kan genåbne den del af retssikkerhedspakke II og få en forhandling om, at den her omkostningsgodtgørelse ikke skal gå til alle selskaber, herunder ikke mindst de store selskaber, men kun skal gå til små selskaber?
Det synes jeg er en interessant udvikling, hvis det altså er det, der kommer ud af debatten i dag.
Jo, og da vi sad omkring forhandlingsbordet ovre i Skatteministeriet – på det tidspunkt var det ikke hr. Joachim B. Olsen, men fru Merete Riisager, der var skatteordfører – diskuterede vi faktisk forskellige modeller for, hvad man kunne gøre, og en af de modeller, vi diskuterede, var, om man kunne give den her omkostningsgodtgørelse udelukkende til små virksomheder.
Og der vil jeg sige, at hvis det var den model, som ligesom havde været omdrejningspunktet for forhandlingerne og diskussionen, havde vi været klart mere positivt indstillet.
Men det er bare ikke den model, vi er endt på her, og det var ikke den model, der var stemning for.
Men det ville klart have gjort en forskel for os, hvis der udelukkende havde været tale om omkostningsgodtgørelse til små virksomheder.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-11-18:
Jeg synes, det er en lidt underlig logik, som hr. Rune Lund viser.
Selskaber kan jo have mange forskellige størrelser.
Du kan have helt små selskaber med ikke ret mange ansatte, som, fordi de har valgt den selskabsform, ikke vil kunne få omkostningsgodtgørelse, hvorimod en meget større enkeltmandsvirksomhed f.eks. godt vil kunne det.
Men det er da også et underligt synspunkt, at en virksomheds retssikkerhedsstilling over for SKAT skal afhænge af, hvor stor virksomheden er.
Det er det ene.
SKAT har mange, mange ressourcer, og SKAT prøver også grænserne af, og derfor er det vel naturligt, at man ligestiller virksomheder, uanset hvilken virksomhedsform det så er, med hinanden over for myndighederne, som har meget, meget store ressourcer.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-11-18:
Jeg synes, det er helt fair, hvis man i Folketinget er uenig om, hvordan beskatningen skal være, i forhold til om det er store eller små selskaber, eller om det er topskat eller bundskat, men jeg undrer mig bare over, at Enhedslisten laver den opdeling, når det kommer til retssikkerhed.
Det er jo en basal ting, at vi skal have de samme rettigheder, altså retten til at tage kampen op med SKAT eller en anden myndighed, hvis man føler sig uretfærdigt behandlet.
Der er jo den forskelsbehandling i dag, at hvis man har en enkeltmandsvirksomhed, altså en virksomhed, der er privat ejet af én mand, så får man omkostningsgodtgørelse, selv om man måske har 500 ansatte under sig, men har man valgt at lave det som et aktieselskab og kun har 1 ansat under sig, får man ikke omkostningsgodtgørelse.
Det er jo det, der er uretfærdigheden i det her, altså at den basale rettighed afhænger af selskabsformen.
Det synes jeg da er forkert.
Det må da næsten være en naturlov i den danske retsstat, at man har den samme mulighed for at få prøvet sagerne af.
Det undrer mig meget, at Enhedslisten ikke synes, at det er ganske rimeligt, at man kan prøve sin sag af over for en myndighed, hvis man føler sig uretfærdigt behandlet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-22:
Enhedslisten støtter en bedre datasikkerhed, både når det gælder personlige forhold og systemer, som skal forsvare vores infrastruktur og forsyning.
Vi synes, efter at have læst de høringssvar, der er til lovforslaget her, at der er et enkelt sted, hvor man bør stramme op.
Hvad angår tilsynet med, hvad selskaberne gør, er der blevet rejst kritik af, at Energinet.dk har to roller.
Der er så blevet skrevet i kommentarerne, at det er sådan, at der kunne ændres på det.
Jeg synes, at man allerede ved lovens vedtagelse skal fastlægge, at det skal ændres.
Altså, at man har en myndighed, som både fastlægger regler og så også skal føre tilsyn med, om de bliver overholdt, synes jeg ikke er den rette arbejdsdeling.
Så er der en generel ting, som jeg synes er en svaghed ved lovforslaget, og det er, at man ligesom bemyndiger ministeren til at fastlægge nogle regler.
Jeg synes egentlig, det er bedre, hvis Folketinget mere specifikt siger: Sådan skal reglerne være.
Og det her er jo ikke bare en fiktiv situation.
Det er jo en del af virkeligheden derude.
Så jeg synes, at man burde stramme det her lovforslag op, fordi problemet er der derude; det er ikke en teoretisk diskussion om, at hvis der nu skulle ske mere, kunne man komme frem til at skulle lave nogle regler og i højere grad pålægge selskaber nye betingelser.
Jeg synes egentlig, at det her er så essentielt, at man ved en lovvedtagelse mere klart skulle sige, hvad det er for nogle regler, der skal gælde for hele sektoren, og ikke kun komme med noget om, at man kan komme frem til, at ministeren så har en bemyndigelse til at fastsætte nogle regler.
Jeg vil sådan set gerne være med til at opprioritere datasikkerheden og forsyningssikkerheden ved at stramme op på det her lovforslag.
Det er det, der er vores anke i forbindelse med lovforslaget, for de her angreb foregår allerede.
Mikkel Dencker (DF), 2016-11-22:
El- og gasforsyningen er af vital betydning for, at vores samfund fungerer.
Sådan er det.
Derfor er det også af fundamental betydning, at forsyningen fra el- og gassektorerne fungerer konstant og ikke er sårbar over for forstyrrelser af driften.
Uanset om det måtte være egne interne fejl, eller om det skyldes fjendtlige handlinger som sabotage eller hacking, er det altså af stor vital betydning for samfundet, at der ikke opstår forstyrrelser.
I vore dage, hvor forsyningsvirksomhedernes drift næsten udelukkende styres gennem it-systemer, ja, så er det altså af vital betydning, at de her systemer ikke forstyrres.
Derfor er det ekstremt vigtigt, at der opretholdes et meget højt it-sikkerhedsniveau for disse virksomheder.
Lovforslaget her lægger op til, at der stilles høje krav til sikkerheden for forsyningsvirksomhedernes it, både for at eliminere risikoen for, at man begår egne utilsigtede fejl, men også for, at hackere ikke kan forstyrre stabiliteten gennem angreb.
Helt konkret lægger lovforslaget op til, at der stilles skrappe krav til virksomhedernes sikkerhed.
Sådan må det være.
Ligeledes stilles der krav om, at virksomhederne kan påbydes at lade foretage en uvildig undersøgelse af deres it-sikkerhed.
I Dansk Folkeparti ser vi det som et vigtigt og nødvendigt skridt, at der stilles krav til de her selskabers sikkerhed.
Gas- og især elforsyningen er af så stor en vigtighed, at den ikke må afbrydes.
Derfor kan jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti bakker op om lovforslaget her og derfor selvfølgelig også stemmer for det, når det tredjebehandles om nogen tid her i Folketinget.
Karin Gaardsted (S), 2016-11-22:
Det gælder både virksomheder, institutioner og private hjem.
Derfor er det vigtigt, at el- og naturgassektoren sikrer sig mod nedbrud, herunder cyberangreb.
Tilbage i 2014 blev den nationale strategi for cyber- og informationssikkerhed vedtaget, og det forslag, som vi står med nu her i dag, er en udmøntning af denne strategi.
Forsyningen af el og naturgas fra produktion til forbrug styres nu hovedsagelig af digitale styringsog overvågningssystemer, og der er derfor et helt konkret behov for at sikre systemerne mod driftsforstyrrelser, bevidste angreb og det, man kan kalde for utilsigtede hændelser, ligesom det er vigtigt at minimere nedbrud og begrænse konsekvenserne, hvis det alligevel skulle ske.
Med lovforslaget stilles der krav om, at virksomhederne skal oprette et it-beredskab og anvende sikre it-systemer inden for el- og naturgassektoren.
It-beredskabet skal sørge for, at der er overblik over it-systemerne, og man skal kunne vurdere risikoen for angreb på eller nedbrud i it-systemer, så virksomhederne hele tiden er forberedte og ved, hvordan de kan håndtere en kritisk situation.
Ministeren får nu også pligt til at sikre, at virksomhederne i denne branche har et sikkert it-beredskab.
Hvis det ved tilsyn eller anden undersøgelse viser sig, at der er el- og naturgasselskaber, der ikke lever op til opgaven, kan ministeren fremover pålægge dem at få foretaget en uvildig undersøgelse af egne it-systemer og gennemføre nødvendige foranstaltninger, så sikkerheden igen kan komme i top.
Endelig skal det nævnes, at ministeren kan udstede regler om, hvordan de øgede udgifter, som opstår for el- og naturgasselskaberne i forbindelse med denne lov, kan indregnes i de indtægtsrammer, som Energitilsynet sætter.
Ministeren får bemyndigelse til at fastsætte regler for gebyrbetaling for Energistyrelsens tilsynsarbejde, således at der kan opkræves et gebyr for tilsyn og for tilladelse til elforsyningsnet, f.eks. på søterritoriet, som gives til Energinet.dk.
Derudover er det i dag også uacceptabelt, at en forsyningsvirksomhed går ned på grund af en for lemfældig og sjusket omgang og et for lemfældigt og sjusket opsyn med de it-systemer og it-sikkerhedsforanstaltninger, som er helt afgørende for en sikker leverance.
Socialdemokraterne kan støtte lovforslaget, og jeg skal hilse fra SF og sige, at de også støtter lovforslaget.
Thomas Danielsen (V), 2016-11-22:
Tak for det, formand.
Den gældende lovgivning på området har et væsentligt gap, og jeg agter ikke at genfortælle alle de gode argumenter fra mine kollegaer, der før mig har stået på talerstolen, for at forklare vigtigheden af, at vi får højnet vores sikkerhedsniveau på dette område, hvorfor jeg egentlig blot vil nøjes med at tilkendegive, at Venstre naturligvis også støtter dette lovforslag.
Christian Poll (ALT), 2016-11-22:
Det er lidt i forlængelse af spørgsmålet fra hr. Søren Egge Rasmussen.
Har ministeren planer om, at man i forbindelse med de her iblandingskrav også kunne kigge lidt nærmere på transportsektoren og stille nogle krav op dér?
Jeg vil tro, at det rent samfundsøkonomisk kunne være ret effektivt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-11-22:
Med forslaget her skaber vi jo et marked for afsætning af avancerede biobrændstoffer, herunder også en markedsmulighed for et eventuelt værk i Maabjerg.
Selve det at finansiere et sådant indlæg mener jeg ikke er en offentlig opgave.
Men det betyder ikke, at vi ikke kan kigge på, hvilke muligheder der skulle være for at finde andre former for finansiering til anlægget.
Det er jo også den drøftelse, som hr. Jens Joel er indgået i med både undertegnede og erhvervs- og vækstministeren.
Jens Joel (S), 2016-11-22:
Så vil jeg bare også bede ministeren om at bekræfte – det spurgte jeg også hr. Thomas Danielsen fra Venstre om – at iblandingskravet nu her, kan man sige, er halvdelen af løsningen i forhold til Maabjerg Energy Center.
Og hvis vi skal realisere de arbejdspladser, der kan komme i Vestjylland, så kræver det også, at vi får en finansiering på plads.
Så kan jeg få ministeren til at bekræfte, at det er det, man arbejder efter?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-11-22:
Jeg synes, det vil være helt oplagt, at vi i energiforligskredsen drøfter, hvordan målet skal håndteres i 2020.
Jens Joel (S), 2016-11-22:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare høre, om ministeren og regeringen stadig væk – som vi også har snakket om i energiforligskredsen – påtænker, at der senest i år 2017, som starter nu her om ikke så længe, skal træffes en beslutning om, hvordan vi vil leve op til de 10 pct., som hr. Søren Egge Rasmussen også henviser til er EU's krav til andelen af vedvarende energi i transportsektoren.
Altså sådan at der kan komme lidt større klarhed for nogle af aktørerne derude om, hvor meget der bliver biobrændstoffer, og hvor meget der bliver el og sådan noget.
Agter ministeren at indkalde energiforligskredspartierne til det inden så længe?
Karin Gaardsted (S), 2016-11-22:
Jeg vil bare høre ordføreren, hvad ordføreren helt konkret mener der skal strammes op på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-22:
Nå, det lød ikke helt, som om der var et lovforslag på vej.
Jeg vil godt spørge ind til det, der har været i høringsrunden, altså det, at der har været kritiske røster omkring Energinet.dk's varetagelse af en dobbeltrolle som både systemansvarlig virksomhed og varetager af tilsynsopgaven i relation til it-beredskabet.
Der lægges nu op til, at tilsynet kan flyttes; det er med i kommentarerne her.
Ud fra den debat, vi har haft i dag, ville det så ikke være mere rimeligt, at man allerede ved lovens vedtagelse fik fastlagt, at tilsynet skulle flyttes et andet sted hen?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-11-22:
Det er jeg ganske enig med spørgeren i, og løbende vurderer vi også i forhold til både vand og fjernvarme – og i øvrigt andre forsyninger.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-22:
Altså, jeg har jo meget stor forståelse for, at vi skal forsvare vores el- og gasforsyning.
Ud fra debatten her spekulerer jeg så lidt over, om vi har styr på andre forsyninger.
Er der behov for initiativer på fjernvarmeområdet, på vandområdet?
Har regeringen planer om, at der også skal komme initiativer for de forsyningsdele?
For et angreb på vores vandforsyning eller vores fjernvarmesystem er jo også af en alvorlig karakter.
Mette Abildgaard (KF), 2016-11-22:
Tak for det.
Den radikale ordfører kunne præsentere en nyhed, nemlig at Liberal Alliance, Radikale og Enhedslisten var tilnærmelsesvis enige om noget, og som konservativ vil jeg altid gerne toppe en radikal.
Det kan jeg også gøre ved at sige, at jeg kan give en endnu større nyhed, nemlig at Det Konservative Folkeparti, Liberal Alliance, Radikale Venstre og Enhedslisten er tilnærmelsesvis enige om noget.
For vi kan også have visse bekymringer i forhold til den her dobbeltrolle, som Energinet.dk kan spille.
Vi kan jo fornemme en sådan lyttende position til det her fra regeringens side.
Men grundlæggende er det her jo et rigtig, rigtig godt lovforslag, som kommer fra regeringen, og som jo netop går ud på at beskytte noget samfundskritisk infrastruktur, som vi for alt i verden skal føle os trygge ved ikke går ned.
Så vi støtter det her lovforslag, der kommer fra regeringen, men lytter meget gerne i de drøftelser, der skal være, i forhold til den her mulige dobbeltrolle.
Andreas Steenberg (RV), 2016-11-22:
Undskyld, formand.
Der er nogle gange nogen, der kommer med sådan en anekdote om, at hvis man vil fortælle en hemmelighed, skal man bare gøre det i Folketingssalen.
Da jeg lige hørte debatten her, lagde jeg mærke til, at der er opstået det, at Liberal Alliance og Enhedslisten er blevet enige.
Det var faktisk to rigtig gode taler, som jeg er helt enig i.
Og jeg har også bidt mærke i de høringssvar, der er kommet, og jeg har bidt mærke i, at regeringen siger, at den overvejer at lave det om.
Hvis både Liberal Alliance og Enhedslisten og Radikale er enige om at prøve at spørge regeringen, om ikke man skulle overveje færdigt, og så måske rent faktisk lave det om, så kan det jo godt være, at der egentlig er blevet skabt en lille nyhed her i Folketingssalen en tirsdag eftermiddag.
Det vil vi i hvert fald også gerne være med til at kigge på i udvalgsarbejdet og spørge kritisk ind til.
Ellers handler lovforslaget her jo om at sikre vores forsyningssektor mod terrorangreb, cyberangreb og it-nedbrud.
Jeg kan huske, da forsvaret for et par år siden lavede deres center for cyberkriminalitet.
Så det støtter vi selvfølgelig, og vi støtter loven generelt.
Men vi vil spørge kritisk ind til det, som også andre ordførere har været inde på, med Energinet.dks dobbeltroller.
Christian Poll (ALT), 2016-11-22:
I Alternativet er vi meget på linje med de foregående ordførere.
Vi er lidt bekymrede for de dobbeltroller, som er beskrevet i nogle af høringssvarene, især Energinet.dk's, og ser det gerne drøftet og fundet løsninger på det i udvalgsarbejdet, men ellers støtter vi forslaget.
Det er vigtigt, at vi har sikre systemer omkring vores energiforsyning i Danmark.