runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2024-01-25:
Tak for det.
Som det lige blev sagt, behandler vi i dag et beslutningsforslag fra Enhedslisten.
Ifølge forslagsstillerne skal finanssektoren i højere grad bidrage til at betale omkostningerne i forbindelse med håndteringen af økonomiske kriser, så et eventuelt provenu fra en finansiel transaktion kan bruges på velfærd.
Forslagsstillerne peger på, at en finansiel transaktionsskat også vil kunne medvirke til at mindske antallet af spekulative handler.
Den finansielle sektor har en vigtig rolle i at sikre stabiliteten på de finansielle markeder, hvilket er til gavn for både borgere og erhvervsliv.
Som bekendt har vi i regeringen indført et skattestop, og vi ønsker sådan set også samlet set at nedbringe danske skatter og afgifter.
Den model, der aktuelt drøftes i det forstærkede samarbejde i EU, er mig bekendt indrettet, så den undtager typiske spekulative handler.
Effekten i forhold til at modvirke kortsigtet spekulation, hvad forslagsstillerne ønsker, kan derfor være begrænset – og jeg siger kan .
Det forstærkede samarbejde om en finansiel transaktionsskat har ligget stille i flere år, og – vil jeg tilføje – betyder det så, at vi ikke har en historik i forhold til at bede den finansielle sektor om at bidrage til at dække nogle af de omkostninger, der har været, f.eks. forbundet med den finansielle krise, og i det hele taget også til at styrke velfærden?
Nej, det gør det jo ikke.
Men på den baggrund, som jeg har nævnt her, har regeringen ikke planer om at deltage i det forstærkede samarbejde, og vi kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-01-25:
Jeg vil bare bede skatteministeren om at forklare med nogle andre argumenter end dem, der kom nu, hvorfor Socialdemokratiet nu ikke vil støtte, at Danmark går med i det forstærkede samarbejde.
Det er også noget, Kommissionen netop har sagt, nemlig at
man – fordi der ikke er enighed blandt EU-landene og der også er nogle lande, der, undskyld udtrykket, er i lommen på den finansielle sektor – så laver et forstærket samarbejde, som jo netop er en mulighed for en lang række lande, der kan gå sammen og arbejde videre med noget.
Ud over det velfærdstab, som hr. Pelle Dragsted talte om, er det jo også for længst blevet belyst, hvor meget bankpakkerne har kostet danske skatteborgere, og vi har nok ikke set den sidste finanskrise.
Så kan skatteministeren fortælle os lidt mere om, hvorfor man ikke har lyst til at indføre den her mikroskat på finansielle transaktioner?
Jeppe Bruus (S), 2024-01-25:
Jeg repræsenterer også det synspunkt af de årsager, jeg har forklaret her, at vi ikke kan bakke op om det beslutningsforslag, der ligger, hvor der jo også er et kryds, ikke i forhold til at føre det tilbage til den finansielle sektor, men til noget andet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-01-25:
Men skatteministeren taler udenom og ved jo udmærket godt, at det, vi taler om her, ikke er en slags lønsumsafgift – altså en slags skat på, hvor mange ansatte en bank har, eller på en banks størrelse.
Det handler om den aktivitet, der er i transaktionerne, noget af det, som man med rette kan kalde spekulation, og som vi jo også af og til ser give de her voldsomme udsving på markederne.
Så alene af hensyn til stabiliteten er det et indgreb, jeg synes ville virke godt.
Jeppe Bruus (S), 2024-01-25:
Jeg anerkender helt, hvad SF's position er, som kom her i anden runde.
Hvis jeg ikke fik svaret på noget i første runde, var det jo egentlig det spørgsmål, der vedrører, hvad Socialdemokratiet historisk har ment.
Det er jo velkendt, hvad vi historisk har ment.
Men hvis der i det ligger, at fordi vi nu har en regering sammen med M og V, har vi på en eller anden måde ændret position, så må man også være ærlig at sige, at vi tiltrådte jo heller ikke det her samarbejde i sidste periode, hvor vi havde en etpartiregering.
Så vi har jo diskuteret det her igennem årene.
Nu har jeg som skatteminister repræsenteret her, hvad der er regeringens holdning.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-25:
Tak for det.
Man kan godt sige, at Socialdemokratiet har forpligtet sig på et skattestop i regeringsgrundlaget.
Det at begrænse højfrekvente handler er problematisk for markedet i sig selv, men det vil være godt at nedbringe de højfrekvente handler, og så kan man godt respektere skattestoppet, samtidig med at man gør det.
Jeppe Bruus (S), 2024-01-25:
Jeg synes, med al respekt, at jeg forsøgte at redegøre for, hvorfor regeringens holdning er, som den er.
Lad mig så dertil lægge, at jeg nævnte det samfundsbidrag, vi har bedt den finansielle sektor om at yde, og som er med til at finansiere noget velfærd, fordi det gør, at dem, der har slidt længe på det danske arbejdsmarked, kan gå tidligere på pension.
Så det er i hvert fald et eksempel på at bede den finansielle sektor om at bidrage noget mere, og det er også noget, vi har lavet sammen.
Jeg er meget optaget af, at vi også regulerer den finansielle sektor i forhold til at undgå skattespekulation og andre ting.
Derfor er noget af det, vi bruger tid på, sortlisteinitiativer, og det er initiativer i forhold til skattely osv. osv.
Så jeg synes egentlig, jeg forsøgte at gøre regeringens holdning klar.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-25:
Jo, men i enhver god buket kan der godt gemme sig en lille tidsel, og det gør der måske også i min ros til skatteministeren.
For jeg synes jo også godt, man må kunne forvente, at der er en vis samklang imellem det, som en minister, som er valgt for Socialdemokraterne, mener og siger fra Folketingets talerstol, og det, der er partiets politik – langt, langt hen ad vejen i hvert fald.
Der synes jeg måske, at det er lidt pudsigt i hvert fald i forhold til det her forslag.
Nu ved jeg godt, at SF's ordfører kaldte det for en mikroskat, men det er jo en meget betydende mikroskat, hvis den kom, i forhold til den mængde af summer, der skulle beskattes, og det håber jeg da at ministeren også anerkender.
Jeppe Bruus (S), 2024-01-25:
Hvis spørgsmålet går på, om Socialdemokratiet og Venstre og Moderaterne er fuldstændig enige om alting og vi har udvisket alle vores holdninger, fordi vi er gået i regering sammen – hvis det er det, der i virkeligheden bliver spurgt til – så er svaret nej.
Derfor er jeg egentlig også glad for, at hr. Pelle Dragsted tog sig den ulejlighed at læse op af, hvad vi også mener som Socialdemokrater.
Nu er jeg skatteminister i en flerpartiregering, SVM-regeringen, og jeg repræsenterer regeringens holdning, og det har jeg det faktisk rigtig godt med.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-25:
Vi skal nok huske at få det med i forståelsespapiret næste gang.
Det kan jeg garantere ordføreren for.
Mener Socialdemokratiet at det her forslag skader væksten og husholdningerne, eller mener man, som hr. Peter Hummelgaard sagde i 2017, at det her ikke påvirker langsigtede investeringer, der skaber vækst og beskæftigelse?
Altså, er Socialdemokraterne tilhængere af en skat på finansielle transaktioner i dag, men man har lagt det ned i skuffen, fordi man er i et samarbejde med højrefløjen, som altid har været imod, eller er man imod en skat på finansielle transaktioner?
Det synes jeg vi bør kunne få et svar på.
Anders Kronborg (S), 2024-01-25:
Det synes jeg sådan set allerede jeg svarede på i mit første svar til ordføreren for forslagsstillerne.
Men der er en udfordring, hr. Pelle Dragsted, når det er det samlede, der beskattes.
Så man skal have den nuance med.
Det er sådan set bare for at nuancere debatten, at jeg kommer med det synspunkt.
Men ja, Socialdemokratiet som parti anerkender det her meget sympatiske forslag, men vi er også i et regeringssamarbejde, hvor vi er nødt til at give os på nogle helt klare punkter, og så må jeg også bare konstatere, at der ikke er flertal for det her forslag i Folketinget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-01-25:
Jeg vil gerne kvittere for ordførerens ærlighed.
Mit parti har også prøvet at sidde i regering med alle de kompromiser, det indebærer.
Det ene, fra Rangvidrapporten, er, at finanskrisen har betydet et varigt velfærdstab på 200 mia. kr.
Det andet er, at ATP-aftalen, der skulle skaffe dollars til bankpakken, har kostet skatteyderne 120 mia. kr., som vi betaler af på i 30 år, dvs. frem til 2039.
Det er simpelt hen bare for at høre: Er vi det samme sted, i forhold til hvad finanskrisen har kostet danskerne?
Anders Kronborg (S), 2024-01-25:
Jeg synes, ministeren redegjorde meget præcist for, hvor Socialdemokratiet som parti står i forhold til det her.
Jeg tror, det var tilbage i 2017.
Men der er jo ingen tvivl om, at det her ikke er et quickfix.
Det er det ikke.
I sidste periode, da der var en etpartiregering bestående af Socialdemokratiet, erindrer jeg heller ikke at det sådan var et kardinalpunkt for hr. Pelle Dragsteds parti, Enhedslisten, at det her skulle ind i forståelsespapiret, eller at det skulle bringes på banen, da der var et rødt flertal i Folketinget.
Så jeg synes sådan set, at jeg prøver være nuanceret og meget ærligt prøver at svare på, hvordan positionen er i forhold til det her forslag.
Jeg havde jo f.eks. ikke drømt om, at vi fik en meget bred konsensus om fradrag af faglige kontingenter.
Det er noget af det, vi har fået gennem i regeringsgrundlaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-01-25:
Men det er jo vigtigt for at finde ud af, om vi ser på problemets omfang på samme måde.
De 200 mia. kr. er jo ikke noget, jeg finder på.
Det er fra Rangvidrapporten, der skulle undersøge finanskrisens omfang med professor Jesper Rangvid i spidsen.
Og det andet, som er ATP-aftalen, hvor man betalte for nogle meget, meget dyre 30-årige obligationer, har kostet 120 mia. kr., og det er Statsrevisorerne, der har fremlagt det tal.
Så det her er jo ikke en holdning.
Altså, det er jo tal, som Statsrevisorerne og Rangvidrapporten er kommet frem til, og som viser omfanget af, hvad finanskrisen kostede danskerne.
Anders Kronborg (S), 2024-01-25:
Med al ære og respekt vil jeg sige, at jeg tror, alle har forståelse for, at man, når nogen i en lang rapport lige tager nogle få passager i forhold til nogle konkrete tal og udfritter en, godt lige vil have lejlighed til at se det i en sammenhæng.
Der er jo ingen tvivl om, at det har haft nogle store omkostninger.
Har vi lært af finanskrisen?
Ja, det gjorde vi jo.
Jeg kan fuldstændig bekræfte, at selvfølgelig havde finanskrisen nogle meget, meget store konsekvenser.
Det forsøger jeg på ingen måde at anfægte.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-25:
Tak, hr. formand.
Jeg fæstnede mig lidt ved, at ordføreren lidt tidligere sagde, at ordføreren anerkendte beslutningsforslaget her som værende sympatisk.
Der vil jeg bare gerne spørge om, om så også ordføreren mener, at det er sympatisk i forhold til lønmodtagerinteresser og over for pensionskunder og alle mulige andre, hvis det bliver dårligere at gennemføre investeringer ud fra danske hensyn.
For vi kunne se under finanskrisen, at et af de lande, der var allerbedst til at holde renteudviklingen nede, var Danmark, fordi vi var det, der hedder et finanspolitisk helle.
Rigtig mange udenlandske penge kom til Danmark og til Nationalbanken, og vi endte sågar med negative renter og alt muligt andet.
Anerkender ordføreren ikke, at investorlysten ville kunne flytte sig, hvis man indførte en sådan ny transaktionsskat?
Anders Kronborg (S), 2024-01-25:
Jeg kommer simpelt hen ikke til at indgå i sådan en omgang gæt og grimasser om, om det lige præcis er 200 mia. kr. eller ej.
Jeg vil gerne tage diskussionen med SF både i Skatteudvalget og over en kop kaffe, og vi kan også tage den andre steder.
At finanskrisen var en sort sky, både i forhold til velfærden, men også i forhold til de finansielle markeder, er uomtvisteligt, men hvad tallet lige præcis er i forhold til noget, som fru Lisbeth Bech-Nielsen læser op, vil jeg ikke svare skråsikkert på her på Folketingets talerstol.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-25:
Det var lige det argument omkring skattestoppet, der fik mig til at tage ordet, for jeg håber, at man erkender, at man også har hævet visse skatter og afgifter i den her periode og så sænket andre – eller er det en ny definition på skattestoppet, at man ikke kan hæve nogen skatter?
Det er i hvert fald ikke det, som jeg har hørt hverken Venstre eller den nuværende regering tale om i forbindelse med skattestop.
Kan vi lige få specificeret det?
Mit andet spørgsmål går på, at vi tidligere kunne høre, at der blev sagt fra SF's side af, at staten holder hånden under bankerne, og det er også korrekt.
Men hvad er ministerens holdning til det?
Endte det her med at holde hånden under bankerne ikke samlet set med et plus til staten?
I den seneste opgørelse, der kom fra Erhvervsministeriet, og som jeg kiggede i, står der i hvert fald omkring 17-18 mia. kr.
Er ministeren bekendt med, om der kommet en ny opgørelse, som fuldstændig ændrer dette, således at det gav underskud for staten at hjælpe bankerne dengang?
Jeppe Bruus (S), 2024-01-25:
Skattestoppet er et meget godt eksempel på, hvordan jeg nu som skatteminister i en SVM-regering er den største defensor af vores skattestop.
Gik jeg til valg på det som Socialdemokrat?
Det gjorde jeg da ikke.
Det ændrer bare ikke ved, at vi nu har en rigtig god og stærk regering, hvor vi sammen fører politik ud i livet og indgår kompromiser.
Det vil sige, at så længe jeg er skatteminister i den her regering, vil jeg være den største forsvarer og forfølger af at overholde det skattestop, vi har, som jo faktisk betyder, at vi godt kan hæve skatterne nogle steder, mod at vi så sænker dem tilsvarende andre steder.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-25:
Jeg tror ikke lige, jeg fik svar på anden del af mit spørgsmål, altså om ministeren er bekendt med, hvad det nuværende resultat er af regeringens hjælpepakke eller bankpakke, og om det stadig ligger på de der 17-18 mia. kr., som Erhvervsministeriet seneste redegørelse viste.
Eller kan man, hvis man ikke har det tal i hovedet, sende en skrivelse over?
Bare lige så vi kan få klarlagt, om det rent faktisk stadig væk er en overskudsforretning for staten at hjælpe bankerne.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-25:
I det her tilfælde vælger man jo så at afholde sig fra at sidde med ved bordet nede i EU om et afgørende spørgsmål.
Jeg kunne godt købe forklaringen om – det kan man ligesom forstå – at man har indgået en pagt på højrefløjen, og man derfor ikke kan gennemføre sin egen politik.
Fred være med det.
Til gengæld bliver jeg lidt bekymret over de argumenter, ordføreren kommer med bagefter, om det her med vækst og arbejdspladser.
Jeg vil gerne citere, hvad hr. Peter Hummelgaard, før sin ministertid, skrev for nogle år siden om det her forslag, præcis det samme forslag: »Det er den kortsigtede spekulation, der beskattes.
Derudover er forslaget indrettet på en måde, så stort set ingen vil kunne smyge sig uden om at betale den«
– altså af de her højfrekvente handler –
»Den er bundsolid.«
Det, jeg bare skal være helt sikker på, er, om Socialdemokraterne også har skiftet politik i det her spørgsmål.
Altså, er det, fordi man har en alliance med højrefløjen, eller går man pludselig ikke længere ind for en skat på finansielle transaktioner?
Det skriver man jo helt eksplicit f.eks. i sit ulighedsudspil for nogle år siden at man gør.
Peter Kofod (DF), 2024-01-25:
Tak for det.
Men det, der mangler i diskussionen, synes jeg, er også det EU-spor, der er i forslaget her, som jeg ikke synes skatteministeren kom særlig meget ind på i sin tale – et EU-spor, som jeg er meget, meget bekymret for.
For jeg kender godt til de tanker, der er i Europa-Parlamentet, om, hvad EU skal blande sig i på skatteområdet.
Jeg ved også, hvad det er for nogle ambitioner, som Europa-Kommissionen har på skatteområdet.
Men det, jeg måske mangler at vide, er, hvad regeringen synes om det her.
Læg lige selve indholdet af forslaget væk, og forhold jer til det principielle om, hvad EU's rolle på hele skatteområdet skal være.
Det synes jeg kunne være spændende at få regeringens bud på.
Jeppe Bruus (S), 2024-01-25:
Vi har f.eks. haft forhandlinger – jeg tror måske også, de er afsluttet, det kan jeg ikke helt huske, beklager – om en ny europapolitisk aftale, og der har vi jo f.eks. drøftet skatteområdet med Folketingets partier, og om det skulle være sådan, at man i EU kunne have flertalsafgørelser på skatteområdet.
Det er vi skeptiske over for, netop fordi der har været den også historiske diskussion om, om skat er et område, som man selvstændigt skal kunne agere på i EU, eller om det er noget, som tilhører nationalstaterne.
Det er derfor, vi har haft en holdning i det forslag, vi har lagt frem til forhandling i Folketinget, om, at der ikke umiddelbart skulle være flertalsafgørelser på skatteområdet i EU.
Anders Kronborg (S), 2024-01-25:
Tak for ordet, og tak til ministeren for redegørelsen i forhold til regeringens standpunkt.
Også tak til Enhedslisten for at fremsætte det her beslutningsforslag, så vi kan få en diskussion om det, som er indholdet i forslaget, nemlig at pålægge regeringen at indtræde i det europæiske samarbejde om en skat på finansielle transaktioner.
En dansk tiltræden ville, som skatteministeren også har redegjort for, stride imod regeringens skattestop, og som socialdemokrat er jeg glad for det kompromis, man har lavet i regeringsgrundlaget, hvor der både er røde blomster, blå blomster og også lilla blomster.
Når man laver aftaler, står man på mål for de aftaler, og man står på mål for kompromiserne.
Det synes jeg regeringsgrundlaget er et godt udgangspunkt for.
Men jeg må også være ærlig, når jeg står her på talerstolen, og sige, at forslaget fra Enhedslisten har min sympati og har mit partis sympati.
Der er ingen tvivl om, at kortsigtet spekulation i den fælles finansielle sektor er en udfordring, og at det kan være et problem.
Men om Enhedslistens beslutningsforslag lige her og nu er svaret i forhold til de finansielle transaktioner, synes jeg også er et spørgsmål, der er værd at drøfte.
Mig bekendt er der ingen fremdrift i møderækken, der er ikke tegn på, at det her vil ændre sig, og i virkeligheden er der heller ingen tvivl om, at den omkostning, man vil lægge, også vil komme til at berøre samtlige handler på de finansielle markeder – ikke kun de spekulative, ikke kun de risikable og ikke kun de usikkerhedsskabende, men det vil også være noget, der f.eks. kan påvirke husholdningen.
Når alt det er sagt, må vi også erkende – det tror jeg også hr. Pelle Dragsted fra Enhedslisten vil give mig ret i; det får vi måske at se lige om lidt – at der ikke er et quickfix i forhold til det her, for så var det nok også løst for mange år siden med den lange historik, vi har fået præsenteret her på talerstolen, både i ministerens tale og i ordføreren for Enhedslistens tale.
Det kan føre til generel likviditet på finansmarkedet og dyrere finansielle produkter, og i virkeligheden skal man også tage højde for den udfordring, der er i form af lavere vækst og beskæftigelse.
Jeg er glad for, at vi får debatten, men skåret ind til benet står Socialdemokratiet vagt om vores gode regeringsarbejde, hvor der er lavet kompromiser på kryds og tværs.
Jeg tror, det er bekendt for samtlige partier herinde i Folketinget, at det er den måde, man arbejder på, og så kan man ikke få al sin politik 100 pct. igennem.
Vi vælger at være stemmer, der arbejder herinde i Folketinget, og ikke bare stille os op på ølkassen og sige alt det rigtige.
Jeppe Bruus (S), 2024-01-25:
Nu stiller du så et enkelt spørgsmål, og jeg har ikke i hovedet, om der er kommet en ny opgørelse i forhold til den, der bliver refereret til.
Men jeg forsøger altid at svare på de spørgsmål, jeg bliver stillet – også på skrift – inden for den tid, man skal gøre det.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-25:
Flertallet bliver i hvert fald ikke større af, at Socialdemokraterne stemmer imod.
I øvrigt vil jeg sige i forhold til det forrige spørgsmål om, hvorfor Enhedslisten ikke rejste det her i sidste periode, at det gjorde Enhedslisten også, og at det gjorde SF i øvrigt også.
Vi rejste det over for ministeren i 2020 og i 2021 og spurgte, hvorfor man ikke, som Socialdemokraterne var gået til valg på, havde tilsluttet sig.
Jeg tror egentlig, at når det ikke stod i forståelsespapiret, var det, fordi det stod i Socialdemokraternes eget ulighedsudspil fra den valgkamp.
Vi har nogle gange måske alt for stor tillid til, at Socialdemokraterne faktisk holder, hvad de lover, efter et valg.
Anders Kronborg (S), 2024-01-25:
Jeg synes ikke, man gemmer sig, for vi anerkender jo sådan set også vigtigheden af den her diskussion og fortæller også om tingenes tilstand.
Socialdemokratiet har jo fået en lang række indrømmelser i regeringsgrundlaget: et kæmpe løft af velfærden, en hævning af fradraget på faglige kontingenter, en flyafgift og formentlig også lige om lidt en CO 2 -afgift på landbruget.
Men fakta er, at det her forslag, som hr. Pelle Dragsted kommer med, er der jo ikke flertal for i Folketinget uanset farven på den regering, vi har nu, eller regeringsgrundlaget, men jeg anerkender diskussionen og vil fortsat gerne diskutere spørgsmålet med hr. Pelle Dragsted.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-25:
Jeg tror egentlig, når jeg nu har hørt De Radikales indlæg, at det nok også havde været svært at mobilisere et flertal i sidste periode, fordi De Radikale jo dengang, så vidt jeg husker, ville have en global skat og ikke var tilhængere af en EU-skat, men har flyttet sig siden.
Det kan godt være, det var inden; det var måske allerede i 2019, man lagde sig dér – Tak til den radikale ordfører for at korrekse mig på en kærlig måde.
Så når ordføreren siger, at der ikke er flertal, er det egentlig også lidt en sandhed med modifikationer, for vi hører jo også en radikal ordfører sige, at hvis der er tale om en skat, som omfatter en større gruppe af EU-lande, så vil man sådan set være tilhængere af det her.
Jeg synes jo, at hvis man tror på noget, må man kæmpe for det.
Det er det, jeg savner Socialdemokraterne gør her.
Jeg synes, man gemmer sig.
Jeg tror ikke, man skal afvise, at den her form for højfrekvent AI-drevet handel med værdipapirer kan udløse kriser og ustabilitet.
Det er jo derfor, man ønsker en regulering.
I forhold til hvilken model vi bakker op om, tror jeg sådan set, at det vigtige for os er, at vi sætter os ned ved bordet, og så må vi jo forhandle partierne imellem om, hvad det er for en model, der skal være.
Jeg tror, at vi ønsker en bred model, som f.eks. også omfatter handel med derivater og andre finansielle produkter.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-25:
Jeg tror godt, vi kan blive enige om, at det forslag, om det så er den franske model eller Europa-Kommissionens model, absolut intet har at gøre med den finansielle krise, som vi havde, og som var skabt af subprimelån i USA, Lehman Brothers og nogle incitamentsstrukturer hos nogle bankledere, som gjorde, at de havde en forkert udlånsrisiko kontra deres egenkapital osv. Der er en lang række aspekter der, men det er jo ikke noget specifikt i forhold til det her.
Har man lagt sig fast på det?
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-25:
Først vil jeg sige, at der jo er forskellige modeller i spil.
Der er en oprindelig europakommissionsmodel tilbage fra, jeg kan ikke huske, hvor mange år det er siden, i spil, som er ret omfattende, og som vedrører alle handler med en lang række produkter, herunder også obligationer, og så er der den franske regerings model i spil, som er mere snæver, og som holder sig til de finansielt set allerstørste virksomheder, altså dem med den største finansielle værdi.
Det er jo en alt andet lige-model.
Selv hvis vi gennemførte den mest omfattende, som vist ikke er den, der er i spil lige nu, er det jo en alt andet lige-model, for man skal også huske, hvad konsekvenserne for vores bnp er, når det går galt, og det har jeg allerede været inde på her tidligere.
Det kan jo godt være, at nogle værnsmekanismer, man sætter op, alt andet lige kan have et minimalt negativt bidrag til væksten i bnp, men at den skade, man kan forhindre ved at gennemføre den, vile være langt større.