runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-27:
To tredjedele af lufthavnens samlede udledning af ultrafine partikler kommer fra taxikørsel, og derfor er et centralt forslag i det samlede forslag brugen af taxibots, som vi kender fra en række andre lufthavne i Europa.
Der har argumentet fra lufthavnens side været, at det ikke giver mening lige præcis i CPH, men vi kan jo se, at i spidsbelastningsperioder ligger den reelle taxitid på 8-12 minutter, og når vi så også ved, at hovedparten af ultrafine partikler kommer fra, at man enten kører i tomgang eller fra taxikørsel.
Vi kan også pålægge lufthavnen det, men vi prøvede faktisk at være pragmatiske i forhold til at finde noget finansiering ved at sige, at nu skal det på plads, for det er dette enkeltstående tiltag, der vil betyde allermest, og det vurderes til at kunne reducere med 50 pct.
Thomas Monberg (S), 2025-11-27:
Nu har der været debat her om finansieringen og forligskredsen, men det vil jeg helst ikke gå ind i, da jeg ikke selv sidder der og forhandler det her.
Derfor bliver der også kigget på det i indretningen af lufthavnen, altså hvordan gør man det, og hvor skal de nye terminaler ligge?
Det var det, vi fik at vide, da vi var derude med Transportudvalget.
Samtidig kigger man også på at måle varmen fra motorerne, i forhold til at slukke dem så hurtigt som muligt, så de ikke står i tomgang.
Der er jo en masse tiltag, som jeg blev orienteret om, da jeg var derude, og det betrygger mig i hvert fald i, at de er i gang med noget og prøver at gøre det, de kan, og skubbe på i den rigtige retning.
Det skal vi da klart blive ved med, så der støtter vi jo SF's intention fuldt ud.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-27:
I CPH er reglerne, at APU'en, altså hjælpemotoren, maks. må være tændt 5 minutter før og 5 minutter efter, og der er også varmesensitive kameraer, der ligesom skal vurdere, om de regler bliver overholdt.
I en række andre lufthavne falder der bøder, hvis man bryder reglerne, på op til 20.000 euro pr. gang, for det er let forståelige regler, og man skal overholde dem.
Der har jeg så efterspurgt, om det også er sådan i CPH, og det er det ikke.
Så der er ikke nogen konsekvenser, hvis man bryder de regler, der trods alt er der.
Hvad mener ordføreren om det?
Mads Olsen (SF), 2025-11-27:
Jeg synes, at ministeren brugte meget af sin taletid på at fortælle om alle de ting, SF har foreslået i beslutningsforslaget, som ikke kan lade sig gøre – at det, vi har foreslået med en grænseværdi for støj, ikke kan lade sig gøre, at de investeringer for hundredvis af millioner kroner i lavaromatisk brændstof ikke kan lade sig gøre, og at taxibots ikke kan lade sig gøre.
Så jeg synes, at meget af talen handlede om, hvorfor alle de ting, SF har foreslået, ikke kunne lade sig gøre.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, uagtet hvem der nu er ressortminister på de enkelte ting, om det er transportministeren, miljøministeren eller finansministeren, hvem end det er: Hvad har regeringen af politik for at nedbringe den her meget store forurening, vi ser, og den her bekymring, vi ser ude lokalt på især Amager, for den her luftforurening?
Jeg tænker jo, at regeringen må have en eller anden form for politik, og at ministeren måske har snakket med sine andre kollegaer om, hvad man så mener.
Thomas Monberg (S), 2025-11-27:
Jeg er ikke så dybt nede i, hvad man gør andre steder, så jeg har svært ved at perspektivere til, hvad de gør dér.
Men jeg synes da helt klart, at de miljøtiltag, der bliver indført, skal overholdes.
Hvordan sanktionerne skal være dér, kan jeg ikke vurdere på stående fod, desværre.
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-27:
Hvad synes ordføreren om, at man har vedtaget en ny lov for arealomlægning af lufthavnen, uden at man kender de sundhedsmæssige konsekvenser af de forandringer, det vil medføre?
Og hvad mener ordføreren på baggrund af al den viden, vi allerede har – bl.a. to ret omfattende rapporter fra DCE, Aarhus Universitet, som betjener myndighederne med den her slags viden om ultrafine partikler – om, at Miljøstyrelsen har igangsat en undersøgelse hos Kræftens Bekæmpelse, der kun ser på borgere på over 40 år, der har været eksponeret fra forurening fra lufthavnen?
Mener ordføreren, at man som borger på Amager kan føle sig sikker på, at man er fuldt oplyst om sine egne sundhedsmæssige risici ved at bo derude, når man ikke undersøger effekterne for børn, der bliver påvirket på en anden måde end voksne, og i særdeleshed børn, fordi de leger ude hele dagen i den forurenede luft?
Thomas Monberg (S), 2025-11-27:
Det var godt nok mange spørgsmål – undskyld, hvis jeg ikke når at svare på dem alle sammen.
Helt klart er det, at vi, når vi laver arealer, selvfølgelig skal gøre det klogest muligt.
Det var jo også det, jeg var inde på før: at når man taxier, skal man selvfølgelig taxie så kort tid som overhovedet muligt.
Det tror jeg nu også CPH gør.
Det har jeg et indtryk af.
Med det fokus, der er kommet på ultrafine partikler, tror jeg da helt klart at de er på det.
Jeg tror også, ordføreren var med, så vi begge to var derude, og det er det, jeg taler ud fra.
Der er også det her med arealanvendelse, hvor flyene ikke skal komme ind over København og ind over Amager.
Det er da også en god ændring i den retning.
Så var der det med børnehaverne, og at børnene leger ude.
Det er jo derfor, vi netop skal finde ud af, om der er nogen, der er blevet syge.
Vi skal finde ud af det.
Derfor er den undersøgelse i gang.
Men vi skal jo også kigge på, hvordan vi kan gøre det, så det bliver trygt at bo på Amager, for det synes jeg da helt klart det skal være.
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-27:
Undersøgelsen kigger jo netop ikke på børn, og det er derfor, jeg spørger, om ordføreren ikke synes, at vi som supplement til den undersøgelse, der kun kigger på mennesker over 40 år, også skal kigge på børn, fordi de er særlig udsatte.
Det vil kun koste 5 mio. kr. Synes ordføreren ikke, det er en god idé at bruge trods alt kun 5 mio. kr. på at få at vide, om børn bliver syge af at bo på Amager.
Det er rigtigt.
Der sagde lufthavnen meget klart, at man ikke ville rykke flyene længere væk fra boligområder, fordi man har et one roof policy-design og ikke vil transportere folk i bus.
Så jeg havde et helt andet indtryk end det, ordføreren havde, efter at vi havde været i lufthavnen.
Thomas Monberg (S), 2025-11-27:
Jamen altså, man kan jo godt tolke på, hvad jeg sagde.
Men tag nu eksponering, som ordføreren kommer ind på her.
Jeg er ikke sundhedsekspert i forhold til at vide, hvordan man skal lave sådan en sundhedsundersøgelse.
Men nu har jeg arbejdet lidt med opløsningsmidler tidligere, og jeg forstår da, at der skulle man være eksponeret i en vis tid, for at man kunne vide det her om sundhed, så der er jo nok også noget i, hvor lang tid man har boet der.
Men det, der direkte er foreslået til miljøministeren, har jeg ikke set – og nu er min taletid løbet ud.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-11-27:
Tak for det, formand, og tak til SF for at rejse denne debat om Københavns Lufthavn.
Det samlede forslag indeholder flere delforslag, der spænder fra lavaromatisk brændstof til øget brug af taxibots, altså et slæbekøretøj, der trækker fly til og fra standpladser, forslag om mere datadeling, indretning af landingsbaner, begrænsning af antallet af flyvninger om natten i forhold til i dag og selvfølgelig gods.
Jeg vil gerne med det samme udløse spændingen og at sige, at Venstre ikke kan slutte op omkring forslaget, og det er også primært af de samme grunde, som både ministeren og ordføreren fra Socialdemokratiet har tilkendegivet.
I foråret mødtes vi fra Transportudvalgets side med naboerne og Københavns Lufthavn, og det gjorde vi både for at lære, men også for at lytte og for at sikre os, at man var bevidst om hinandens synspunkter og holdninger.
Jeg mener også, at jeg inden for den korte tid, jeg har været ordfører på området, har været til to samråd, hvor vi har diskuteret det her, og jeg er meget enig med SF og med Enhedslisten i, at vi selvfølgelig skal gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at borgerne på Amager ikke udsættes for unødvendig støj- og partikelforurening.
Men jeg syntes faktisk også, at vores besøg ude i lufthavnen viste, at man gør alt, hvad man kan, for at sikre, at man passer på borgerne omkring lufthavnen.
Det er både med hensyn til at følge støjniveauet, og der kunne vi også høre ministeren sige, at der stadig væk er meget, men at det er blevet mindre, og jeg ved jo også fra samrådene, at man, når det drejer sig om partiklerne, har sat undersøgelser i gang.
Det med taxibots, der trækker flyene ind og ud, er også noget, som man samarbejder med andre lufthavne om, så man både får den nødvendige viden, inden man foretager store investeringer, men at man også får ændret på tingenes tilstand, således at man ikke sætter initiativer i gang, som måske ikke virker.
For jeg ved, med den ringe baggrund, jeg har, når det drejer sig om motorer, jo også godt, at en motor, når den skal kunne præstere, skal være varm.
Det ved jeg fra landbruget, og det er vel det samme, når det handler om fly.
Så motoren skal også varmes op for at kunne præstere til den enorme kraftudveksling, det må være at sætte et fly i luften.
Der er altså mange ting, som vi skal blive klogere på, og det er mit klare indtryk, at lufthavnen er godt i gang, og jeg er glad for, at vi hele tiden skubber på, for at lufthavnene skal kunne præstere bedst muligt.
Det syntes jeg også var det, vi stillede naboerne til lufthavnen i udsigt.
Så er der alle de andre grunde til, at tingene ikke kan lade sig gøre, og det synes jeg faktisk ministeren på en god og en ordentlig måde har redegjort for.
Så når alt dette summeres op, kan Venstre altså ikke støtte det her beslutningsforslag.
Men det betyder ikke, at vi ikke hele tiden skal bestræbe os på at gøre mere.
For der er jeg meget enig med ordførerne.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-27:
I oversigten over, hvad lufthavnen selv har gjort af initiativer, fremgår det, at et af dem netop er en analyse af brug af taxibots, og der skriver lufthavnen selv, at potentialet er størst i lufthavne med lange afstande til startbanerne, da et fly under alle omstændigheder skal varme motorerne op før start, og i Københavns Lufthavn svarer køreturen til startbanen nogenlunde til den tid, som motorvejen bruger på opvarmning.
Det var nogenlunde det, som ordføreren også selv var inde på, altså at en motor alligevel skal være varm, så hvorfor ikke bruge den tid?
Men moderne jetmotorer kræver typisk 2-4 minutters drift for at opnå den optimale olietemperatur, hvorimod den reelle taxitid i CPH ofte ligger på 8-12 minutter.
Der er altså ret mange, hvad skal man sige, unødvendige minutter, hvor motoren bare kører, og det er jo derfor, vi ser, at 67 pct. af udledningen af ultrafine partikler kommer fra tomgang eller taxikørsel.
Derfor vil jeg jo sige, at der er et meget stort potentiale.
Kunne ordføreren ikke sætte nogle ord på nogle af de her tal, altså i forhold til hvorfor det ikke giver mening at gøre det?
Peter Juel-Jensen (V), 2025-11-27:
Den viden, jeg har om jetmotorer, er ikke en tilbundsgående viden.
Jeg er uddannet linjeofficer og skolelærer, og jeg har et landbrug, og de tre ting synes jeg også er rigeligt, men jetmotorer er ikke lige min spidskompetence.
Men jeg vil gerne komme ordføreren i møde så langt, at det også er min klare forventning, at nyere jetmotorer både støjer mindre og udleder færre partikler, ligesom en ny vaskemaskine bruger mindre vand og mindre strøm, for den vej går udviklingen.
Men i forhold til at lave meget generelle regler for, hvor meget og hvor længe en jetmotor skal varme op, vil jeg sige, at man jo også kan risikere, at der kommer fly ind, som har ældre jetmotorer, og hvis de så ikke er varme, gambler vi med flysikkerheden.
Så altså, jeg er helt tryg ved, at dem med faglig indsigt er med til at lave reglerne og ikke jeg, som blot er lægmand.
Jeg vil gerne være med til at lave regler for både folkeskolen, forsvaret og landbruget, men lige præcis jetmotorer er ikke min spidskompetence.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2025-11-27:
Under corona kunne vi jo se, at børn skulle blive hjemme, når de var syge.
Vi havde generelt en ret restriktiv politik: at når børn var syge, måtte de egentlig ikke komme i daginstitution, fordi vi gerne ville undgå smitte.
Det er jo i virkeligheden lagt til side, fordi vi nu siger, at nu gælder de gængse regler, og selvfølgelig gør de det, fordi vi ikke er under corona mere.
Problemet er bare, at når børn kommer syge i institution, smitter de andre børn, der så også bliver syge.
Det betyder jo, at der er endnu flere forældre, der skal blive hjemme.
Jeg synes faktisk, at ministeren havde en rigtig fin indledning; det vil jeg gerne anerkende.
Jeg tror, at vi har meget samme børnesyn.
Men hvad betyder det egentlig for forældrene, når alle de her børn og endnu flere børn bliver smittet?
Hvad betyder det for arbejdsudbuddet?
Hvad betyder det for forældrenes mulighed for at være på arbejdsmarkedet?
Kunne vi måske lære noget af de erfaringer, vi fik under corona, der faktisk gjorde, at færre børn var syge, og at færre forældre var nødt til at blive hjemme, fordi man faktisk sørgede for, at børnene ikke kom småsyge i daginstitution?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-27:
Jamen det synes jeg virker helt logisk, og det er jeg sådan set også selv enig i.
Det bygger jo også på min erfaring som forælder.
Jeg tror, det er meget rigtigt.
Og det er jo også derfor, at man på det private område bl.a. har forhandlet de her rettigheder hjem i større og større udstrækning, og at man bliver ved med at gøre det, og at der i øjeblikket foregår en forhandling, hvor det også er en del af diskussionen.
Og jeg synes, det er vigtigt, at man prioriterer det, og at begge forældre, og der er jo også familier, hvor der er én forælder, men uanset om der er én eller to, at man selvfølgelig tager det på sig og er med til at bringe det ind der, hvor man kan få nogle krav igennem, og det synes jeg er enormt vigtigt.
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-11-27:
Vi er nemlig helt enige.
93 pct. af de adspurgte forældre i den undersøgelse vurderer, at hvis vi herinde laver en lovsikret ret til barnets sygedag, vil det også forbedre trivslen i familien generelt, og jeg synes da, at vi har en vigtig agenda i forhold til at hjælpe det på vej.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvordan forholder ministeren sig til det her tal?
93 pct. af forældrene vurderer, at den her ret vil hjælpe dem?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-27:
Jeg er glad for at få fru Pia Olsen Dyhr herned i Folketingssalen.
Jeg tror, det er første gang, at ordføreren har været til mine taler her på beskæftigelsesområdet og på udlændingeområdet, så jeg føler jo, at det virkelig viser noget om, hvor vigtig den her diskussion er.
Det synes jeg også, og jeg synes, det er vigtigt, at vi holder fast i, at selvfølgelig skal man ikke komme hverken på arbejde eller i daginstitution, hvis man er syg, både fordi man, som det bliver sagt, smitter folk, men selvfølgelig også, fordi det bliver nødt til at være sådan i et samfund, at man ikke skal møde op og have det dårligt og gå og tåge rundt, hvad enten man kommer på en arbejdsplads eller er i en daginstitution.
Jeg tror, det er rigtigt, at der selvfølgelig er nogle gevinster i det, man kan hente på lang sigt.
Jeg er ikke ekspert i økonomiske regnemodeller, og jeg ved ikke, om det indgår i den udregning, der ligger fra Finansministeriet.
Det gør det jo nok ikke, vil mit bud
Så det tror jeg sådan set der ville være meget positivt ved, både på det menneskelige plan – altså at man både som barn og forælder måske kan være lidt mere sikker på at kunne være i hjemmet, indtil man er rask – men selvfølgelig også i forhold til at der jo så nok er færre, der bliver smittet.
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-11-27:
Tak for det.
I 1986 var der næsten et lignende forslag herinde i Folketingssalen, og lige lidt mener jeg der er sket på det her område.
Ganske som Alternativets ordfører siger, taler vi rigtig meget om forældrene.
Jeg kunne også godt tænke mig, at vi talte lidt mere om børnenes ret til ro og omsorg og egentlig bare ro til at blive rask, når man er syg.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om børnenes perspektiv er tilstrækkelig beskyttet i den lovgivning, som findes i dag.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-27:
Jamen dem, som fru Helene Brydensholt kalder lønmodtagere, er jo først og fremmest forældre til børnene i den her situation, og det er jo dem, der i sidste ende skal træffe beslutningen om, hvordan man skal håndtere det her.
Jeg håber da, og jeg ved, at der er mange, der kan det, men der er selvfølgelig også mange, der står og har meget store udfordringer med det.
Det er jo derfor, at det er en relevant diskussion; det er jo, fordi det er noget, som mange oplever er et problem.
Men det ændrer jo ikke ved, at det i sidste ende er forældrene, der skal træffe beslutningen.
Der er jo ingen steder, hvor vi beder en 4- eller 5-årig om at træffe beslutningen om, hvordan man skal håndtere den situation, og det ville jeg også synes var urimeligt.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-11-27:
Jeg havde ikke skrevet det her spørgsmål på forhånd.
Og ministerens svar fokuserer stort set også – igen – kun på arbejdstagerens perspektiv, og ministeren svarer ikke rigtig på mit spørgsmål: Hvad skal barnet gøre, altså det barn, der er syg på tredje dag, og hvor barnets forældre ikke har en overenskomst eller ikke har fået det ind i overenskomstaftalen, at de kan tage fri på barnets tredje sygedag, og hvor man ikke har nogen bedsteforældre og ikke har nogen naboer?
Hvad skal det barn gøre?
Skal barnet bare acceptere, at det så bare må blive sendt i dagtilbud på en Panodil, som vi ved fra statistikker og fra undersøgelser at rigtig mange børn bliver?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-27:
Der er jo sket meget siden 1986, også i forhold til vores opfattelse af, hvornår vi blander os i overenskomstforhandlinger på arbejdsmarkedet.
Det var, dengang vi også gik ind for økonomisk demokrati – Socialdemokratiet gjorde i hvert fald på det tidspunkt.
Så man har jo bevæget sig noget væk fra, hvordan vi opfattede det dengang.
Og jeg vil sige, for at svare på spørgsmålet, som fru Theresa Berg Andersen stiller, at jeg grundlæggende synes, at det handler om, at man som barn og som forælder og som familie i det danske samfund selvfølgelig skal kunne være hjemme, når man er syg, og det er jo grundlæggende forældrenes ansvar at sørge for, at man kan det.
Og det er i den her diskussion også medarbejderne, som sidder og forhandler deres krav til, hvilke forbedringer vi vil have, som i sidste ende skal håndtere det og finde ud af, at det kan lykkes.
Det er forældrenes ansvar, men vi har selvfølgelig en mulighed for at hjælpe dem bl.a. her, og det har de også mulighed for i deres faglige forhandlinger.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-11-27:
Tak til ordføreren for en god tale.
Nu sagde ministeren jo før, at han ikke var ekspert i de økonomiske regnemodeller.
Jeg ved ikke, om det er for meget at sige, at hr. Jens Joel er ekspert, men han har jo i hvert fald udgivet en god bog om mangel på arbejdskraft, som også handler en del om de økonomiske modeller.
I den snakker ordføreren jo i hvert fald også for, at man er nødt til at kigge på det her med arbejdskraft på en anden måde, end vi har gjort hidtil.
Altså, de arbejdsudbudsreformer, vi har lavet, med at presse folk til at arbejde mere, er ikke vejen frem.
Hvis man skal få flere til at arbejde, skal man kigge på nogle af potentialerne: hvor folk gerne vil arbejde, og hvor vi faktisk også kan hjælpe dem ind i job.
Jeg synes, det her med børns sygedage er et meget godt eksempel på det, ordføreren snakker om.
For lige nu har vi nogle smittekæder, der bliver forlænget af, at syge børn bliver sendt i vuggestue og børnehave.
Det gør, at de andre børn bliver smittet, og at deres forældre bliver smittet, og som samfund er det ikke smart.
Det gør, at vi mister en masse mennesker, der ellers kunne gå på arbejde.
Nu er finansministeren jo socialdemokrat, og han sidder for bordenden i nogle af overenskomstforhandlingerne.
Kunne man ikke godt forestille sig, at Socialdemokratiet mente som arbejdsgiver, at det var smart, at man faktisk ikke fik syge børn i vuggestuer og børnehaver?
Jens Joel (S), 2025-11-27:
For det er jo rigtigt, at hvis man skal lave sådan noget, så skal man også diskutere finansiering.
Men jeg vil sige, at det, som ordføreren peger på, jo også er et ret godt argument, når de offentlige lønmodtagere går ind til forhandlingerne og siger, at de vil have det her.
Så kunne det jo godt være, at de offentlige arbejdsgivere også kunne se en pointe i, at det faktisk kunne give et mindre sygefravær, også blandt de pædagoger, som risikerer at blive smittet af de børn, som kommer syge i institution.
Så der er selvfølgelig en balance, og det håber og tror jeg da også at man vil bruge som argument fra de offentlige lønmodtageres side, når man rejser det krav, som jeg ved at der allerede er grupper der har gjort.
Mai Villadsen (EL), 2025-11-27:
Ja, og faktisk har 52 pct. af forældrene i en undersøgelse fra sidste år svaret, at de selv melder sig syge for at skjule, at det handler om børns sygedage, eller fordi børns sygedage er opbrugt.
Så der er selvfølgelig et kulturproblem.
Men der er altså også et strukturproblem her.
Hvis man spørger BUPL, har de jo fået lavet nogle udregninger, som siger, at vi som samfund og man på arbejdsgiversiden kan spare rigtig mange milliarder, hvis vi nedbringer smittekæderne.
Det er jo tit sådan nogle forkølelsessygdomme, som børn har i de her kolde måneder, og som smitter enormt meget, hvis de kommer af sted.
Så det håber jeg virkelig at man fra regeringens side vil tage med ind i overvejelserne.
Når man tænker på, hvor stor en udgift det kan være, så kan det også godt være, at der er noget at spare i den anden ende.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2025-11-27:
For mig handler det grundlæggende om barnet, altså om børn får den omsorg, de har brug for, når de er syge, for det er jo mere end bare det at være syg.
Jeg kunne mærke, at da min datter var lille – nu er hun 19 år, så hun vil gerne være fri for det – ville hun gerne holdes om og have den tryghed, det er at have en forælder eller bedsteforælder i nærheden; det er ikke alle, der har det.
Men jeg anerkender jo også, at der er nogle forhandlinger i gang på det offentlige arbejdsmarked.
Industrien har gjort det glimrende.
De har leveret noget, i forhold til at man faktisk kan have flere børn syge, især i den del, der er dækket af Industriens overenskomst, og der har Metal jo gjort det glimrende.
Men vi har gjort det tidligere i Folketinget.
Barslen er jo grundlæggende lavet sådan, at vi i virkeligheden har sørget for, at man kan få dagpenge.
Så er der top op med løn, og det er det, overenskomsterne gør.
Jeg håber også, at ministeren er enig i, at det handler om nogle grundlæggende rettigheder.
Mai Villadsen (EL), 2025-11-27:
Tak, og tak til ordføreren for at anerkende problemstillingen.
Jeg har en god bekendt, som er vuggestuepædagog i Hillerød, og hun introducerede mig for noget tid siden for et begreb, de brugte, nemlig Panodilbørn – børn, som, når klokken bliver sådan 10-11-12 om formiddagen, har feber, og hvor de som pædagoger er helt overbevist om, at de er blevet sendt af sted med Panodil, så forældrene kan komme på arbejde.
Det sker desværre ofte, så ofte, at vi kan se i statistikker, at 41 pct. af forældre selv svarer, at de har afleveret af syge børn i institution.
Ud over at det er enormt synd for de her Panodilbørn, hvis man skal omtale dem på den måde, er det jo også med til at holde smitten høj.
Det, jeg prøver at komme nærmere, er, at hvis nu vi sikrede, at de børn blev draget omsorg for derhjemme og ikke kom ned i vuggestuen og smittede de andre, mon så ikke vi ville få et lavere smittetryk eller færre smittede i vores land og dermed i virkeligheden i den lange ende sparede nogle penge?
Det er det, jeg godt kunne tænke mig at høre ordførerens kommentar til.