runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-06:
Men ministeren får det jo til at lyde, som om det er sådan, at der er forsinkelser på flere uger og måneder ved, at man skal bruge en dommerkendelse for at foretage gps-overvågning.
Men man kan jo som regel få det inden for 24 timer.
Mig bekendt er det meget, meget sjældent, at det ikke sker, for hvis politiet siger, at de har brug for en hurtig dommerkendelse, så får de det jo.
Så den påståede gevinst er, at man måske kan komme til at overvåge og afslutte nogle sager nogle få timer hurtigere.
Tabet er jo så, at borgerne ikke længere har det her værn mod en urimelig overvågning af deres færden og gps-lokationer.
Hvordan kan ministeren mene, at gevinsten opvejer ulemperne?
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-06:
Jamen jeg synes, vi begynder at nærme os noget nu.
Den ene del af vægten er jeg enig i.
Altså, det er jo det med, at der ikke skal være en retskendelse, og det ligger i den ene vægtskål.
Det, der ligger i den anden vægtskål, er ikke, hvor kort tid det tager at få en retskendelse, for der har ordføreren fuldstændig ret i, at det går hurtigt.
Det er mere, at politiet og anklagemyndigheden og domstolene bruger tid på det – ikke ubetydelig tid.
Spørgsmålet er, hvad de skal bruge den tid på.
Mens de arbejder for det her, bruger de ikke tiden på noget andet.
Og det er den afvejning, vi skal foretage med hinanden.
Og der mener jeg bare, at det, at vi kommer ret hurtigt hen til en afgørelse, har betydning.
Vi må med de små tiltag, vi kan lave undervejs, forsøge at se, om ikke vi kan få forkortet tiden i straffesagskæden.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-06:
Tak for det.
Kan ministeren kvantificere, hvor meget tid der frigives, hvis man vedtager lovforslaget, som det ligger her?
Ministeren siger, at det ikke er, fordi det ikke vil kunne lade sig gøre ret hurtigt at få en dommerkendelse og dermed i virkeligheden bevare borgernes retssikkerhed mod at blive overvåget unødvendigt.
Det er altså ikke, fordi det ikke kan lade sig gøre at gøre det i tide, men det er den tid, som myndighederne skal bruge på at udføre det arbejde.
Så kan ministeren kvantificere, hvad der ville være sparet af årsværk, hvad der ville være sparet af skattekroner, og ville de penge gå tilbage til danskerne, eller hvad ville man bruge de penge eller den tid på?
Det kunne jeg godt tænke mig høre.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-06:
Det er lidt det samme, som fru Samira Nawa spurgte om tidligere.
Der er ikke på den måde foretaget en præcis kvantificering.
Formålet er jo, at det skal få dommene til at falde lidt hurtigere, så vi får retfærdigheden, altså afgørelserne truffet lidt hurtigere.
Det er jo bare et lille bidrag, det er jo bare mange bække små.
Et andet forslag, som jeg også kan høre har været diskuteret, er det her med aktindsigt i anklageskriftet.
Det lyttede jeg selvfølgelig også lidt til, og jeg har prøvet at rode lidt rundt i mine papirer, og det, som jeg har fået at vide af Rigsadvokaten, er, at der i praksis er eksempler på, at samme ansøger på ugentlig basis søger om aktindsigt i et meget stort antal anklageskrifter med udgangspunkt i at have siddet og kigget i de offentlige retslister.
Og så spørger de bare alle politikredse om det, og det er enorme mængder af ressourcer, vi bruger på det.
Det her har absolut ikke noget at gøre med at forringe mediernes arbejdsvilkår, men hvis der sidder en eller anden enkeltperson i et sommerhus et eller andet sted og bare sender aktindsigtsansøgninger af sted, har vi dyrt betalte folk i vores retssystem, der sidder og bruger tid på det.
Så derfor appellerer jeg også bare til, om ikke vi skulle sørge for, at de mennesker bruger tiden på det rigtige.
Så vil jeg gerne her fra Folketingets talerstol sige, at det her ikke skal betyde 1 mm mindre manøvrerum til danske medier, for de skal have fuldstændig den samme adgang, som de har i dag.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-06:
Jeg vil starte med at sige, at jeg tror, at de her børn har siddet foran for få voksne, der har stillet dem spørgsmål om deres liv, og at jeg grundlæggende set mener, at vi gør de her børn en tjeneste ved at have indført ungdomskriminalitetsnævnene, langt de fleste børn.
Og jeg lyttede også meget opmærksomt til det, Dansk Folkepartis ordfører sagde, for det er jo rigtigt nok, at der er faldet markant færre sanktioner, end vi havde troet.
Det er jo kun omkring 2 pct. af de sager, der har været igennem, der er endt med sanktioner.
Det fortæller noget om, at der måske i den anden ende hos kommunerne ikke har været helt den samme vilje til at gennemføre det, som i hvert fald var Folketingets intentioner, da vi vedtog det.
Derfor kunne jeg også godt være lidt skeptisk ved at lægge en yderligere mulighed ind for, at kommuner kunne undtage folk fra i det hele taget at komme for Ungdomskriminalitetsnævnet.
Jeg tror, det er ret vigtigt, at vi får hjulpet de børn, der er i den situation, før det går galt.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-05-06:
Bøden må påvirke føreren eller brugeren, tror jeg der står i færdselsloven, og det må være der, bøden skal ende henne.
Hvis vi er på vej i en anden boldgade med det her forslag, for det er heller ikke ret direkte beskrevet her, så er jeg enig med hr. Alex Vanopslagh i, at det bør være, om jeg så må sige, chaufføren og ikke virksomheden, der bliver bødebelagt.
Det er i forvejen noget, der kan gøres til genstand for domstolsprøvelse, og jeg vil da tro, at også på det her område kommer en domstol ind og vurderer rimeligheden.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-06:
Jeg tolker egentlig ordførerens svar på den måde, at vi har en fælles interesse i i det kommende udvalgsarbejde at få pillet det her med fravær af dommerkendelse ved gps-overvågning væk, og at vi er særlig opmærksomme på, at man ikke giver myndighederne carte blanche til, at de bare kan afvise mediers aktindsigter, og at vi også er opmærksomme på, at det er personer, der begår et lovbrud i forhold til de fartgrænser, der er, der bliver straffet, og ikke nogen, der har dem ansat.
Det lyder til, at vi har en fælles interesse.
Vi må finde ud af, hvordan loven er skruet sammen, men jeg tror, at vi skal gå kritisk til regeringen.
Det plejer vi at skulle, når det kommer til retspolitik.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-05-06:
Ja, det sidste kan jeg ikke være uenig i, og i øvrigt er jeg også enig i, at vi har en fælles interesse i de punkter, som hr. Alex Vanopslagh nævner her.
Jeg skal også være ærlig, ligesom kollegaer har været før mig, og sige, at i de her 6 hverdage, som vi har haft til at gennemgå flere tusind sider lovmateriale, kan jeg ikke garantere for, at hver sætning er endevendt, men jeg kan i hvert fald garantere for, at de punkter, hr. Alex Vanopslagh nævner, skal blive grundigt gennemgået under udvalgsbehandlingen.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-06:
Mit spørgsmål til ordføreren er i forlængelse af fru Pernille Vermunds spørgsmål.
Det er i forhold til det med at begrænse mediernes adgang til aktindsigt i et større antal retssager, hvor det nu bliver op til medierne at bevise, at de har en særlig grund til at få den aktindsigt.
Kan det ikke være en bekymring, at hver gang det er ubelejligt for myndighederne at give aktindsigt, må man bare sige, at den grund ikke er stærk nok?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet handler om, at som jeg forstår Venstre, vil man også støtte op om det her med, at virksomhederne kan blive pålagt strafansvaret for hastighedsoverskridelser.
Hvis jeg har forstået forslaget rigtigt, er det jo sådan, at hvis jeg har en enkeltmandsvirksomhed og to ansatte og en af mine ansatte kører for stærkt, kan jeg få bøden, selv om jeg ikke har kørt for stærkt.
Er det det, Venstre bakker op om?
Pernille Vermund (NB), 2022-05-06:
Tak for det.
Det er bare et enkelt opklarende spørgsmål, for jeg kan forstå, at vi er enige om at være modstandere af det her med at fjerne dommerkendelsen i forhold til gps-tracking.
I forhold til det forslag, der handler om at kunne blokere hjemmesider – nu kan jeg simpelt hen ikke finde det her – står det ikke sådan klart og tydeligt for mig, at det skulle være uden dommerkendelse.
Nu ville jeg ønske, at jeg kunne have fundet det, inden jeg skulle stille spørgsmålet her.
Såfremt det i lovforslaget, så vidt jeg er orienteret, er uden dommerkendelse, er SF så klar til at støtte det, eller mener SF også, at vi her skal sørge for, at der selvfølgelig kommer en dommerkendelse til, inden man blokerer andre menneskers eller virksomheders hjemmesider?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-05-06:
Men så skal man efterfølgende spørge dommeren, om indgrebet var i orden.
Og hvis dommeren så siger, at indgrebet faktisk ikke var i orden, så er det jo klart, at der må være en eller anden erstatningsproces, fordi det kan have store indgribende – hvad kan man sige – konsekvenser for den lille virksomhed eller store virksomhed, der får lukket en hjemmeside ned på den måde.
Så som jeg har forstået det, skulle retssikkerheden være i orden, men lad os også få det boret ud under udvalgsbehandlingen.
Og jeg har faktisk bedt om en teknisk gennemgang af det her forslag, så vi får en lejlighed til at drøfte hele lovforslaget igen.
Samira Nawa (RV), 2022-05-06:
Det her er et lovforslag, som består af rigtig mange forskellige elementer, som ikke nødvendigvis har noget med hinanden at gøre.
Der er tale om en række lovændringer, og en af dem er jo at gøre det muligt for politiet at overvåge mistænktes færden med en gps uden en forudgående retskendelse.
Og der synes jeg altså, at vi er i gang med at afmontere retsstaten, afmontere borgernes retssikkerhed.
Det betyder jo, at man ikke skal forbi en dommer, forud for at man kan overvåge mistænkte eller mennesker, der har tilknytning til mistænkte.
Og det har vi det i Radikale Venstre overordentlig svært med, for hvor går grænsen?
Og hvad er så det næste?
Stopper det her?
Det kan vi jo have vores bekymring for at det ikke gør.
Og derfor er jeg glad for, at der er blevet bedt om en teknisk gennemgang af det her lovforslag; ikke nødvendigvis på grund af den her del om overvågning og gps, for der er det meget tydeligt og meget klart for mig, hvor jeg og Radikale Venstre står, men sådan set også i forhold til nogle af de øvrige elementer i lovforslaget.
Vi er sådan set også i Radikale Venstre rigtig glade for, at der er lagt op til, at børn og unge med svært nedsat psykisk funktionsevne undtages for, at der iværksættes de her foranstaltninger; men vi læser også ud af høringssvarene, at det godt kunne være, at det skulle bredes ud.
Så der er en række ting i det her lovforslag, som der er brug for at få udboret i løbet af udvalgsbehandlingen.
Men på nuværende tidspunkt kan vi i Radikale Venstre ikke bakke op om lovforslaget, som det ligger.
Samira Nawa (RV), 2022-05-06:
Afbureaukratisering, og at tingene ligesom skal effektiviseres, plejer som regel at være udtryk for, at man så også kan måle den afbureaukratisering, der så sker, og den effektivisering, der sker.
Og jeg synes bare ikke, at ordføreren svarede særlig godt på hr. Preben Bang Henriksens andet spørgsmål.
Hvad er egentlig besparelsen her?
Hvor stor en afbureaukratisering er der tale om?
Kan vi måle det?
Kan vi se det?
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Nej, der er jo rigtig mange ting i det her samfund, som man ikke kan måle og veje eller gøre op i excelark, selv om vi herinde i mange år har været rigtig gode til at synes det.
Men der er ting, man kan mærke derude, når vi rykker lidt rundt på nogle forskellige ting, og det er jo det, vi prøver med det her forslag, altså faktisk at rydde op og gøre det nemmere og mere smidigt, og også sørge for, at nogle af de lange sagsbehandlingstider, der har været, bliver kortere, og at vi sørger for, at nogle af de ofre, der sidder derude, hurtigere får vished, og at der også hurtigere kommer vished i forhold til alle danskeres retsfølelsen.
Samira Nawa (RV), 2022-05-06:
Så der er mange ting, man ikke kan måle – og det her må jo så være en af dem.
For jeg tænker jo, at hvis man vil argumentere for at afmontere retsstaten og borgernes retssikkerhed, så kunne det godt ligge i noget økonomi, men det gør det så heller ikke rigtig.
Altså, min mistanke er jo, at det er, fordi Socialdemokratiet i lighed med den tidligere justitsminister simpelt hen kører efter devisen, at overvågning er af det gode, og at det er overvågning, der sikrer friheden.
Er det sådan, det også hænger sammen for hr. Bjørn Brandenborg?
Preben Bang Henriksen (V), 2022-05-06:
Det kan jeg garantere for at Venstre ikke er imod.
Nu har jeg ikke forslaget med herop, men pr. erindring fortsætter de sætninger – men det kan godt være, at jeg er gal på den – med på en eller anden måde i selve lovforslaget at undtage massemedierne.
Men jeg kan være gal på den, og er jeg det og har fru Pernille Vermund ret, er det selvfølgelig noget, vi skal se på, for det er ikke noget, Venstre går ind for.
Så det ender i hvert fald med, at vi er enige.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Jeg er med på, at fru Samira Nawa også har sådan nogle lidt mere konspirationsteoretiske tilgange til, hvad det så betyder, og hvad det er for nogle holdninger, vi så har i regeringen.
Men altså, vi står stærkt på retsstaten, og det gør vi også efter det her forslag.
Det handler i al sin enkelhed om at forsøge at effektivisere straffesagskæden, så det bliver nemmere, og så vores myndigheder får mere tid til at passe deres arbejde.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-06:
Jeg ved ikke, om jeg hørte forkert, og det håber jeg at jeg gjorde, men det er til den del af forslaget, der handler om at begrænse mediernes adgang til aktindsigt: Er det rigtigt forstået, at Venstre støtter det?
Og kan ordføreren fortælle, hvorfor det er vigtigt, at medierne får begrænset deres mulighed for aktindsigt endnu mere?
Preben Bang Henriksen (V), 2022-05-06:
Jeg har enten udtrykt mig forkert, eller også har vi begge misforstået det.
Jeg har forstået forslaget sådan, at anmodning om aktindsigt i et større antal anklageskrifter på én gang skal være rimeligt begrundet.
Men jeg synes også at erindre, at der står, at lige nøjagtig for så vidt angår medierne, skal den her begrænsning ikke have betydning, når medierne vil orientere en bredere offentlighed.
Så som jeg læser forslaget, er det ikke en begrænsning, der rammer medierne.
Hvis det mod forventning er rigtigt, giver jeg fru Pernille Vermund ret i, at vi selvfølgelig skal kigge nærmere på det.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-06:
Det må vi jo så spørge ministeren om.
Altså, når det står som en del af et forslag, hvor man vil effektivisere og afbureaukratisere, kan man vel også kalde det, og når det kommer fra regeringen og handler om en ændring af retsplejelovens regler om massemediers adgang til aktindsigt i anklageskrifter og retsmødebegæringer, og når den foreslåede ændring vil indebære, at der stilles krav om, at anmodninger om aktindsigt i et større antal anklageskrifter og retsmødebegæringer skal være rimeligt begrundede, formoder jeg, at det er sådan i dag, at der ikke er et krav om, at de skal være rimeligt begrundede, for medierne har jo i dag mulighed for aktindsigt, også hvis det er i et større antal sager.
Det kunne eksempelvis være de historier, vi har hørt fra B.T., som har lavet en optælling af overfaldsvoldtægter – tror jeg det hedder – og kontaktvoldtægter.
Jeg håber da ikke, at Venstre er imod, at de kan lave den type historier og den type optællinger.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-06:
Jeg kunne sådan set aldrig forestille mig, det ville være godt med et bryllup med regeringen, så længe den er rød – men lad det ligge.
Og så sagde jeg: Ja!
Og jeg synes, det er fantastisk, at Enhedslisten næsten altid står på borgernes side, når det kommer til retssikkerhed.
Men der er noget, der undrer mig, for mens det øjensynligt er vigtigt – og heldigvis – for Enhedslisten at forsvare borgernes retssikkerhed og vores grundlovssikrede frihedsrettigheder, og det gælder jo næsten på alle områder, gælder det ikke i forhold til den private ejendomsret.
Enhedslisten er jo ofte imod, at der er privatejede virksomheder; man er imod det, hvis skatterne bliver for lave, altså at man kan beholde mere af sin egen ejendom.
Jeg vil egentlig bare gerne forstå logikken.
Hvordan kan det være, at man kan være optaget af borgernes frihed og retssikkerhed på alle andre områder end den private ejendomsret?
Jeg vil egentlig gerne forstå den logik.
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Jeg læste godt interviewet med hr. Alex Vanopslagh i Berlingske, og jeg tænkte også, at det da egentlig var skønt, for hvis – gud forbyde det – flertallet herinde skulle skifte, ville der stadig væk være nogle, som kæmpede for retssikkerheden.
Så det er jeg selvfølgelig glad for.
Enhedslistens forhold til den private ejendomsret er jo ikke helt, som ordføreren fremlægger det.
Vi synes jo godt, at man må have sin virksomhed, at man må eje ting.
Det, som vi er optaget af, er jo, hvem der ejer produktionsmidlerne, som vi mener skal være kollektive.
Det synes jeg sådan set er meget simpelt.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-06:
Det her forslag er jo ikke altafgørende for, om vi får forkortet sagsbehandlingstiderne eller ej.
Det er ét lille bidrag af mange.
Jeg går ikke rundt og er forelsket i overvågning, men det her er altså ikke et kæmpe angreb på retsstaten.
Det har været retspraksis indtil 2018, og det er i øvrigt ikke anderledes, end hvad Straffelovrådet dengang anbefalede Folketinget.
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Når man fjerner dommerkendelser, retskendelser på den her måde, er det faktisk et angreb på retsstaten.
Det mener jeg det er, og jeg bliver ærlig talt både skræmt og skuffet over, at ministeren ikke mener, at det er et angreb på retsstaten.
Jeg er jo enig i, at lange sagsbehandlingstider er dårligt for retsfølelsen, men det, der også er dårligt for retsfølelsen, er, hvis man ikke kan stole på, at man ikke bliver overvåget, uden at man har gjort noget.
Derfor er det jo problematisk, og jeg synes stadig væk, vi mangler et svar på, hvad begrundelsen for det her er.
Hvor kommer forslaget fra?
Den socialdemokratiske ordfører kunne ikke svare.
Måske kan ministeren.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-06:
Det eneste, jeg appellerer til, er, at det her ikke bliver alt for principielt.
Altså, man kan sagtens overvåges i dag, uden at der er en retskendelse.
Hvis politiet ser en bil på rumænske plader og tænker, at den der har vi tænkt os at følge efter, så skal de jo ikke spørge dommeren om lov.
Så skygger de jo bare folk, og hvis de har lyst til at tage et fotografi af folk og få dokumenteret noget, så gør de jo bare det.
Det behøver de heller ikke en retskendelse til, hvis det foregår ved en offentlig vej, og man kan så diskutere, om det at sætte en gps-klods under en bil skal kræve en retskendelse eller ej.
Jeg synes bare, det er ret voldsomt at få det til at fremstå, som om det er et kæmpe angreb på retsstaten.
Det er ikke anderledes, end det var frem til 2018.
Det er ikke anderledes, end Straffelovrådet anbefalede, og det er ikke meget, men det er noget, der vil betyde noget for både politiet, anklagemyndigheden og dommerens tidsforbrug, og det her handler om at komme hurtigt frem til en retfærdighed, og det tager for lang tid nu, og i det her lovforslag er der mange forskellige initiativer, der skal bringe os hurtigere frem til en retfærdighed.
Jeg synes, vi herinde har en forpligtigelse til lige at overveje med os selv, om det virkelig er altafgørende, at vi går op imod det, Straffelovrådet anbefalede.
Er det virkelig så afgørende?
Og det er balancer – det medgiver jeg fuldstændig – og det kan være, at vi ikke er enige om, hvor de balancer skal være.
Jeg appellerer bare til en sådan nogenlunde rolig debat omkring det, og at det ikke er, som om vi er ved at skylle grundloven ud i lokummet.
Samira Nawa (RV), 2022-05-06:
Jeg har skam også stor tillid til politiet.
Er det ikke korrekt, at man, hvis det er så presserende at gps-tracke en mistænkt, godt kan indhente den dommerkendelse inden for 24 timer, altså at det ikke forhindrer politiet i deres arbejde?
Derfor vender jeg igen tilbage til det her tidsargument, som jeg simpelt hen ikke forstår.
På en eller anden måde ender jeg jo et sted, hvor jeg, med den socialdemokratiske ordførers ord, er konspiratorisk.
Men det her må jo handle om, at man er glad for overvågning.
Det er det, jeg står tilbage med.
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Hvis vi hver gang bare sagde, at det ikke er et angreb på retsstaten, og at det bare er helt stille og roligt, og at det må vi jo bare lige se, så ville vi lige pludselig stå et sted, hvor vi ikke længere havde den retsstat, vi har i dag, og derfor er vi jo nødt til at reagere principielt hver eneste gang.
Og det kan godt være, at det er irriterende for regeringen, men det er nu engang det standpunkt, vi har i Enhedslisten.
Så vil jeg foreslå noget.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-06:
Lad mig starte med at sige, at det er min første dag i Folketingssalen som justitsminister, og nogle af ordførerne har jeg jo haft mange lovforslag med, herunder Enhedslistens ordfører, og andre har jeg det for første gang, og derfor lytter jeg også meget opmærksomt til, hvad der bliver sagt, og kan jo godt fornemme, at der er en mistillid til regeringens intentioner på det her område.
Derfor vil jeg meget gerne slå fast, at jeg selv og regeringen er enorme tilhængere af, at vi har en retsstat med meget høje standarder, og at jeg kun synes, det er sundt, at vi har gode diskussioner omkring det her, og en solnedgangsklausul kunne måske være en måde at lande det her på.
Det er jeg fuldstændig åben over for at diskutere.
Jeg mener bare ikke, at det her konkrete element er en dolk i ryggen på retsstaten.
Det mener jeg ikke.
Altså, det er, som jeg sagde før, ikke anderledes, end at vi går tilbage til den retstilstand, der var i 2018.
Det er en ny teknologi, og lad os finde ud af, hvordan balancerne skal findes.
Jeg appellerer bare til, at vi ikke anser det her for at være så meget anderledes end nogle af de andre muligheder, politiet har i værktøjskassen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-05-06:
Jeg vil i virkeligheden gerne stille et spørgsmål om Ungdomskriminalitetsnævnet.
Det er, fordi Dansk Socialrådgiverforening foreslår, at vi ikke kun giver mulighed for at undtage børn med svære psykiske problemer for Ungdomskriminalitetsnævnet.
Kunne ministeren være indstillet på at kigge på det?
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-06:
Jeg mener også, at det, vi faktisk har fået gennemført, er det bedste for børn og unge.
Og så mener jeg, at der er en gruppe, som har været omfattet, men som ikke skal omfattes mere.
Med det her lovforslag foreslår vi, at de ikke skal være omfattet.
Om der derudover kan være nogle, som efter en konkret og individuel vurdering skal undtages, tør jeg ikke svare på her, men det vil jeg meget gerne sørge for der bliver svaret på skriftligt inden udvalgsbehandlingen.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-06:
Jeg har det lige så godt, så det springer jeg over.
Nej, men altså, det er jo den samme logik, der gør sig gældende, når Enhedslisten kæmper for, at man ikke skal begrænse borgernes frihedsrettigheder, og at staten ikke bare efter forgodtbefindende må overvåge os eller begrænse vores frihed eller indføre visitationszoner.
Det er jo den samme logik, der gør sig gældende, i forhold til at borgerne selvfølgelig også gerne må eje produktionsmidler.
Kan ordføreren ikke se, at der er en inkonsistens, en mangel på logik, og at det at fjerne folks private ejendom eller begrænse mulighederne for at kunne eje ting, herunder produktionsmidler, er et mindst lige så stort indgreb i borgernes frihed som det, som regeringen gang på gang præsenterer, og hvor heldigvis både Enhedslisten og Liberal Alliance som regel stemmer imod?
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Nej, det er jeg simpelt hen ikke enig i er et indgreb i borgernes frihed.
Jeg mener jo netop, at borgerne får mere frihed, jo stærkere velfærdsstaten er.
Og der ved jeg, at Liberal Alliance har det præcis modsatte synspunkt, og på den måde er det jo dejligt, hr. Alex Vanopslagh, at der også er ting, vi kan være uenige om.
Men jeg synes, at vi i dagens anledning skal hæfte os ved de ting, vi er enige om.