runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-12-07:
Tak til hr. Christian Juhl og Enhedslisten for ordførertalen.
Jeg vil gerne kvittere for opbakningen til vores forslag.
Det er ikke nødvendigvis hver dag, man får ros fra Enhedslisten, når man er socialdemokrat, så det glæder en jo, når det sker.
Derudover vil jeg sige, at jeg er enig med hr. Christian Juhl i, at det jo ikke er en forudsætning for at gennemføre det her, at man nødvendigvis overdrager skattekompetencer til EU.
Man kan gøre det; det afhænger helt af indretningen.
Der er så noget, jeg til gengæld vil spørge hr. Christian Juhl om, og det er af ren og skær nysgerrighed: Når vi diskuterer sådan et forslag som det her, giver det så ikke anledning til, at man i Enhedslisten begynder at se med lidt nyere briller på, om ikke det der EU-samarbejde også kan bruges til en masse godt, og måske også at revidere den efter min mening lidt bedagede holdning om, at Danmark bør følge med briterne ud af EU?
For det her er jo et eksempel – der er en masse andre eksempler – på, at vi, hvis vi træder sammen, rent faktisk også kan gøre en masse gode ting og være med til at regulere det, bl.a. i form af en nedadgående spiral på selskabsskattesatser.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-07:
Altså, det med den fælles bund er jo det, vi allerede diskuterer i dag, og der mener jeg, at når vi siger ja til det og det er Socialdemokratiet, der har fremsat forslaget, så må det være en fælles politik.
Det var ikke SF's ønske – mildt sagt – at sænke selskabsskatten i 2012, og jeg tror også, at det var åbenbart for de fleste, at vi havde en meget omfattende diskussion af det.
Altså, det er jo ikke engang det, som virksomhederne selv efterspørger mest.
De efterspørger, at der er lærlinge, at der er veluddannet arbejdskraft, at man ikke får flaskehalsproblemer, og at der ikke er for meget bureaukrati.
Selskabsskattesatsen er faktisk ret langt nede på listen.
Vi skal ikke sænke den yderligere.
For min skyld kunne vi godt sætte den op igen, men jeg tror faktisk, at vi står med nogle større udfordringer, og det er at se på præcis de regler, som vi også tit diskuterer med skatteministeren, altså de gråzoner, hvor man kan flytte overskuddet rundt, og måske skal vi endda også kigge på nogle af de fradrag, der i dag findes i meget stor målestok.
Anders Johansson (KF), 2017-12-07:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne indlede med at takke Socialdemokratiet for at rejse den her vigtige debat om de udfordringer, det kan give, hvis man har en selskabsskat, som ligger højere end i de andre lande, som man er i konkurrence med.
Det er sådan set en udfordring, som vi fra konservativ side er enig i der er.
Alt andet lige giver det danske virksomheder konkurrencemæssige udfordringer, såfremt den danske selskabsskat ligger højere end i de lande, vi konkurrerer med.
Derfor er det også vigtigt, at vi hele tiden holder øje med, hvordan skattetrykket i landene omkring os, herunder de andre EU-lande, udvikler sig.
Men nu er selskabsskatten jo ikke nogen simpel størrelse, og derfor tror jeg heller ikke, at det giver mening at arbejde for at harmonisere selskabsskattesatsen, uden at alle øvrige regler på skatteområdet også harmoniseres.
Derfor vil beslutningsforslaget i vores optik ikke løse den udfordring, som forslagsstillerne ønsker at løse.
Jeg vil godt give et eksempel, nemlig det her FoU-fradrag, som Socialdemokratiet jo også selv havde med i deres forslag til en vækstpakke, og som vi netop har aftalt i erhvervs- og iværksætterpakken for at fremme innovation og forskning.
Det er jo netop et fradrag, som gør, at man kan trække nogle udgifter fra, hvis man forsker, men det kan man sådan set, uanset hvordan selskabsskattesatsen er.
Selv om der havde været en bund, havde det jo ikke ændret noget på, at man kunne lave sådan et fradrag.
Så det er bare et eksempel på, hvordan man kan lave en masse kreative hjørner i selskabsskattelovgivningen, hvor man trækker op eller ned i forhold til den effektive selskabsskattesats, selv hvis den formelle skattesats havde været harmoniseret.
Så hvis man ønsker at undgå en skattekonkurrence mellem EU-landene, er man nødt til at parkere en meget stor del af sin erhvervsfremmeindsats og skattepolitik i Bruxelles, og det er fra Det Konservative Folkepartis side altså ikke en vej, vi har lyst til at gå ned ad – først og fremmest fordi det er vigtigt for os, at skattepolitikken og erhvervspolitikken i Danmark er et nationalt anliggende og ikke noget, som EU skal diktere eller bestemme over.
Vi skal have lov til at justere vores skattelovgivning her i landet i henhold til de områder, som vi ønsker at fremme, eller det modsatte.
En anden udfordring, som forslaget ikke løser, er, hvordan vi håndterer skattesænkninger, som sker i ikke-EU-lande.
Enhedslistens ordfører sagde i sin ordførertale, tror jeg, at verden ikke stopper ved EU's grænser, så med det her forslag løser vi heller ikke de udfordringer, der ligger uden for EU.
Hvordan løser man f.eks. i forhold til Storbritannien, som nu desværre træder ud af EU, med en fælles EU-selskabsskattebund den konkurrencemæssige udfordring, danske virksomheder kan få, hvis de ønsker at sænke selskabsskatten?
Så vil man sidde med den udfordring, at man sammen med 26 andre lande skal være enige om, hvordan man skal lave en ny selskabsskattepolitik.
Vi ønsker, at skattepolitikken skal være et nationalt anliggende, og derfor kan vi ikke bakke beslutningsforslaget op.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-12-07:
Ja, og det er i virkeligheden lidt en sidediskussion af alt det her.
Grunden til, at vi diskuterer det, er, at vi her i debatten hører flere borgerlige partier sige – De Konservative siger det, Liberal Alliance sagde det, Venstre sagde det for den sags skyld også – at en lavere selskabsskat og en selskabsskattekonkurrence sådan set er fornuftig nok, fordi det øger produktiviteten.
Men det, vi kan se i de her år og i efterhånden en hel del år, er, at de overskud, som virksomhederne har, ikke i vidt omfang bliver brugt til at investere i deres eget produktionsapparat, det bliver ikke brugt til at købe ny teknologi, og derved ophører ideen jo også, altså forudsætningen for, at lavere selskabsskat skulle skabe øget produktivitet.
Og det er jo derfor, vi har den her diskussion som en del af, hvorvidt det ikke også er en god idé, at vi så sikrer et provenu, så vi kan investere i alt det, som også er med til at skabe fundamentet for, at virksomheder overhovedet kan tjene penge, nemlig uddannelse til de lønmodtagere, som skal arbejde på virksomhederne, veje, som lastbilerne kan transportere varerne på, en lufthavn, der kører som basal infrastruktur, tryghed – alle de forskellige ting, som vi ved koster, og som er fundamentet og forudsætningen for, at virksomheder overhovedet kan tjene penge.
Anders Johansson (KF), 2017-12-07:
Jeg er meget langt hen ad vejen enig i, at der jo er rigtig mange konkurrenceparametre for virksomheder, når man skal vælge, hvor man vil placere sin virksomhed, og det er jo fuldstændig rigtigt, som spørgeren siger, at det selvfølgelig også er vigtigt, om man kan få fragtet sin vare fra A til B, om man kan få en kvalificeret medarbejder tiltrukket, og det kunne også have noget med indkomstskat at gøre osv.
Der kan være rigtig mange parametre, og der er selskabsskatten selvfølgelig også et rigtig vigtigt parameter, og det er jo det, som beslutningsforslaget nu og her handler om.
Men der er også rigtig mange andre parametre, man kan konkurrere på, og der er vi nok bare bekymret for, at hvis man regulerer på ét område, kunne næste skridt så være at regulere på mange andre områder, og det tror vi er en forkert vej at gå.
Samtidig er der den her risiko for at parkere meget store dele af sin skattepolitik nede i Bruxelles, og det er vi stærke modstandere af i Det Konservative Folkeparti.
Christian Juhl (EL), 2017-12-07:
Tak for det.
På ministerstolen sad hr. Holger K. Nielsen, som var SF'er.
Ved Socialdemokraternes ordførerstol stod hr. Jens Joel, og Jens Joel sagde, at det var en tom diskussion at snakke om selskabsskatteprocenter; der var meget andet, man skulle diskutere.
Det er lidt det samme, som ordføreren siger i dag.
Men kan man forestille sig, at vi spoler 1 eller 2 år frem i tiden, hvor der er skiftet regering, og hvor man så skal have en ny holdopstilling, og hvor vi så alle sammen, også det flertal, der måtte være i salen, er enige om, at nu tager vi den her indsats, og så regulerer vi parallelt med den indsats selskabsskatten op til 25 pct.?
Det gør vi for at sige, at nu går vi på begge ben samtidig, hvis det skal være med udgangspunkt i Socialdemokraternes ideer?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-12-07:
Jeg er i tvivl om, om jeg forstod ordførerens spørgsmål rigtigt.
Men for nuværende har vi ikke i Socialdemokratiet nogen planer om, at vi skal hæve selskabsskatten.
Hvis det, ordføreren samtidig også spurgte om, er, om man kan forestille sig, når og hvis der kommer en socialdemokratisk regering igen – forhåbentlig før end senere – at vi så står her igen og eventuelt sænker selskabsskatten igen osv., vil jeg sige, at det jo virkelig er det, vi forsøger at modgå.
Jeg kan ikke give nogen garantier mod, at man på et eller andet tidspunkt beslutter sig for at sænke selskabsskatten.
Et eksempel er jo, at Nyrupregeringerne i 1990'erne også sænkede selskabsskatten, men det, man bare skal bemærke i den sammenhæng, er, at man bredte selskabsskattebasen ud, samtidig med at man sænkede procentsatsen.
Nu er vi nok et sted i Danmark, hvor selskabsskattebasen stort set ikke kan blive bredere.
Det kan vi jo arbejde for at den bliver.
Der er stadig væk en række multinationale selskaber, der måske ikke bliver beskattet godt nok.
Men den er i hvert fald meget, meget bred.
Det, man gjorde dengang, var, at man satte procentsatsen ned, gjorde det bredere, og man sikrede i virkeligheden et højere provenu.
Christian Juhl (EL), 2017-12-07:
Jeg tænker nu mere på, om vi kunne lave en kombineret indsats, der hedder, at vi regulerer tilbage til de 25 pct., samtidig med at vi gør en indsats i Europa for at få en mere fair procent og en mere fair base – altså det grundlag, man har for at kræve skatten op på – sådan at vi gør begge dele, går på begge ben og får en ordentlig balance imellem tingene.
Jeg forstår godt alle de andre argumenter.
Jeg spørger ikke kun om, om man vil være med til at regulere op og ned.
Jeg spørger, om vi så i fællesskab skal gøre en indsats, fordi hr. Jens Joel dengang sagde, at det her forslag vil Socialdemokraterne ikke stemme for.
De to forslag er næsten identiske.
Dengang var det bare Enhedslisten, der fremsatte forslaget, og Socialdemokraterne, der afviste det.
Nu er vi, både Socialdemokraterne og Enhedslisten, da enige og har faktisk en parlamentarisk base, hvis det er sådan, at vi får flertal.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-12-07:
Det er bare for at gentage: Vi er jo glade for Enhedslistens opbakning til det her forslag.
Vi har for nuværende ingen planer om, at vi skal hæve selskabsskatteprocenten.
Til gengæld bakker vi jo varmt op om og arbejder aktivt både nede i Europa-Parlamentet, men også i det danske Folketing for, at Danmark bliver en del af en fælles konsolideret selskabsskattebase, hvor man får nogle fælles spilleregler i EU.
Vi vil med det her forslag sikre, at det her skadelige ræs mod bunden af selskabsskattesatsen i EU bliver bremset.
Vi har samtidig i den her periode tilsluttet os, at vi også vil arbejde for en skat på finansielle transaktioner, som jo også kan være med til at sikre noget provenu fra en række virksomheder, som i dag – i hvert fald efter vores mening – ikke betaler det, de skal i skat.
Anders Johansson (KF), 2017-12-07:
Der er jo flere svar på det spørgsmål.
For det første vil jeg sige, at hvis man udbetaler det som udbytte, bliver det jo også beskattet.
Jeg ser da gerne, at man som virksomhed investerer i ny teknologi, hvis man føler et behov for det ude i virksomheden, men jeg tror bare stadig væk, det er virksomhederne, der bedst er gearet til at finde ud af, hvornår de skal investere i ny teknologi.
Men for at gå lidt ud ad det spor ved jeg, at Socialdemokratiet tidligere har foreslået det her forsknings- og udviklingsfradrag i forbindelse med den her erhvervs- og iværksætterpakke, som vi lige har lavet, så vi arbejder ud ad det spor, at vi selvfølgelig også er interesseret i at gøre det mere attraktivt for virksomheder at forske og på den måde øge produktiviteten.
Så vi er jo ikke helt uenige om, hvilket spor vi skal ud ad, men jeg synes stadig væk, vi skal lade det være op til virksomhederne selv at vurdere, hvornår det er hensigtsmæssigt at investere i nye produktionsfaciliteter.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-12-07:
Tak for det.
Jeg noterer, at ordføreren siger, at virksomhederne ved bedst selv, hvad de skal investere i.
Men er ordføreren ikke enig med mig i, at det er et problem i de her år, at ikke bare de danske virksomheder, for det gælder virksomheder i store dele af den vestlige verden, men altså også i Danmark, simpelt hen investerer for lidt, de sparer altså for mange penge op af deres overskud eller udbetaler det i aktieudbytte frem for at investere i deres produktion, i ny teknologi osv.?
Er ordføreren ikke enig med mig i, at det er et problem?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-07:
Hr. Anders Johansson har jo helt ret i sine bemærkninger om, at selskabsskatter ikke er det samme, altså at man ikke kan sammenligne det en til en, for det kommer an på, hvordan resten af ens skattesystem er skruet sammen, og hvordan det, vi kalder skattebasen, er indrettet.
Men så hører jeg – og det er virkelig et helt oprigtigt spørgsmål – det faktisk lidt som en erkendelse af, at det, vi i virkeligheden har brug for, er at få en fælles definition af vores selskabsskattebase i EU.
Det er måske for langt at gå, men uanset om De Konservative er enige eller ej, så ville det jo netop betyde, at vi fik noget, der var sammenligneligt blandt EU-landene.
Er ordføreren ikke enig i det?
Anders Johansson (KF), 2017-12-07:
Hvis det er sådan, det er blevet opfattet, har jeg i hvert fald ikke udtrykt mig særlig præcist, for jeg mente faktisk, at det var det modsatte, jeg sagde, altså netop, at EU ikke skal ind og regulere den nationale skattelovgivning.
Altså, et er, at man kan lave en fælles sats, en eller anden procentsats, og sige, at det skal være den nationale sats, men noget andet er, hvis man åbner op for, at man også skal ind og regulere, hvilket fradrag vi skal give til virksomheder, hvis de har den ene eller den anden type udgifter, for så er vi på vej ned ad et spor, som vi bestemt ikke kan støtte.
For så lægger vi pludselig hele erhvervsfremmeindsatsen og store dele af erhvervspolitikken ned i Bruxelles, og det har vi ingen interesse i fra Det Konservative Folkepartis side.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-07:
Det synspunkt har jeg faktisk stor forståelse for, for jeg deler det til dels selv.
Men jeg har det sådan, og mit spørgsmål er, om ordføreren også har det sådan, at jeg nogle gange føler, at vi som demokratisk valgte medlemmer af Folketinget, der skal varetage danskernes interesse, ikke har særlig meget national suverænitet, når det handler om den grænseoverskridende kapital, selskabsskat, store virksomheder.
Har ordføreren det på samme måde?
Anders Johansson (KF), 2017-12-07:
Konkurrence er jo et internationalt fænomen, og man kan konkurrere på mange parametre.
Nu diskuterer vi, hvorvidt det er sundt eller usundt at konkurrere på en selskabsskattesats.
Det er jo det, der ligger i beslutningsforslaget, men vi skal huske på, at der jo er rigtig mange konkurrenceparametre lige fra infrastruktur, som det blev nævnt tidligere fra talerstolen her i debatten, til alt muligt andet.
Skal vi så også forbyde andre lande f.eks. at investere i deres infrastruktur, fordi det også er til skade for den danske konkurrenceevne?
Man kan blive ved at gå ud ad det spor og sige, at al konkurrence er usundt, men sådan har vi det jo bare ikke i Det Konservative Folkeparti.
Der synes vi faktisk, at det er sundt med konkurrence, og det her er jo et konkurrenceparameter ligesom alt muligt andet.
Christian Juhl (EL), 2017-12-07:
Vi hørte før fra en kollega, der ikke er til stede lige nu, men jeg kan rolig sige, at det er Liberal Alliances ordfører, at lavere selskabsskat giver øget produktivitet.
Jeg vil gerne høre, om Konservatives ordfører også abonnerer på den holdning.
Anders Johansson (KF), 2017-12-07:
Ud fra en alt andet lige-betragtning vil jeg sådan set give Liberal Alliances ordfører ret i, at lavere skatter er sundt for den økonomiske vækst.
Hvorvidt lettelser i selskabsskatten skulle være bedre end så mange andre skattelettelser, kan jeg simpelt hen ikke svare på på stående fod.
Men alt andet lige giver det højere produktivitet, hvis beskatningen af virksomheder er lavere.
Christian Juhl (EL), 2017-12-07:
Men i en situation, hvor der ikke er kapitalmangel i Europa, er det vel rimeligt nok, at man så siger i forhold til den ophobede kapital, som ligger passivt hen eller bliver udbetalt som aktieoverskud, at det vel er lige så fornuftigt, at den bliver brugt til at forbedre nogle af de fælles goder, som også virksomhederne nyder gavn af, og som dermed indirekte gavner produktiviteten.
Min personlige holdning er, at uddannelse, infrastruktur, muligheder for at gøre en indsats for klimaet er lige så vigtige parametre for effektivitet, som at der er penge i kassen.
Anders Johansson (KF), 2017-12-07:
Jamen altså, vi støtter også, at virksomhederne skal bidrage til vores fællesskab – det gør vi.
Men jeg tror da også samtidig, at virksomhederne er dem, der er bedst til at vurdere, hvordan de selv bedst investerer de penge, de nu har ophobet.
Og der skal vi huske på, at hvis de f.eks. bliver betalt som udbytteskat eller som lønninger, fordi man ansætter nogle flere folk, eller hvordan det nu er, så bliver de jo også beskattet på anden vis.
Så det er jo sådan, at hvis man ikke får dem beskattet i første omgang som selskabsskat, bliver de beskattet på et senere tidspunkt, sådan som vi har indrettet vores skattesystem.
Så jeg er egentlig ikke så bekymret for, at man skulle gå glip af et meget stort provenu, hvis man sænkede selskabsskatten.
Men når det så er sagt, siger vi også samtidig, at selvfølgelig skal virksomhederne bidrage i et eller andet omfang.
Der skal være en balance i tingene.
Finn Sørensen (EL), 2017-12-07:
Det var ministerens kommentar til mit indlæg, der lige gav mig anledning til at komme med en kommentar og et spørgsmål til ministeren, for jeg bryder mig ikke om denne næsten mistænkeliggørelse af private tænketanke eller institutter, der producerer statistik.
F.eks. oplevede jeg i går, eller måske var det i forgårs, at CEPOS kom med en undersøgelse, der bekræftede, hvad oppositionen hele tiden har sagt, nemlig at kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen fører til flere fattige.
Jeg går ud fra, at det har de ikke skrevet ud fra sådan en eller anden partipolitisk vinkel eller en snæver egeninteresse.
Men det eksempel, jeg nævnte, vil jeg gerne lige have ministeren til at forholde sig til.
Jeg henviste jo også til Dansk Arbejdsgiverforenings lønstatistik, fordi den jo bliver brugt til at regulere satserne efter, altså til ydelser.
Derfor inddrog jeg det, og der kunne man vel godt stille det rimelige krav, at en statistik, som det offentlige bruger til et vigtigt offentligt formål, også skal underkastes de samme kvalitetskrav, som det offentlige vil stille til sin egen officielt producerede statistik.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-12-07:
Men jeg tror – og det er vel også derfor, at spørgeren nævner det med DA og ikke gentager det med AE-Rådet – at der jo også kan være forskellige former for privat statistik, som det offentlige måtte bruge.
Det er vi alle sammen enige om er noget, vi skal gøre noget ved.
Så kan der være nogle hjørner, hvor man kan sige: Nå, skal vi gøre noget ved det?
Men det må vi jo tage en nærmere drøftelse af.
Jeg kan ikke helt overskue alle konsekvenserne af bare at sige ja til spørgsmålet, og derfor vil jeg i hvert fald om ikke andet så være afventende.
Finn Sørensen (EL), 2017-12-07:
Jamen så kom vi da et lille stykke vej, nemlig til at vi jo så kan kigge på det i udvalgsarbejdet.
Jeg kan prøve at præsentere ministeren for problematikken gennem et spørgsmål og så skal vi se, om vi enten i den her forbindelse eller ved en senere lejlighed kan vende tilbage til lige nøjagtig den type statistik, som det offentlige bruger til bestemte formål.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-12-07:
Som ved andre lejligheder tager jeg gerne en dialog med hr. Finn Sørensen om konkrete forslag, og så må vi jo se, hvad der er de fulde konsekvenser ved at gå ind i spørgsmålet og se, hvordan de politiske beslutninger derefter kommer til at lande.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-12-07:
Tak til skatteministeren for indlægget.
Synspunktet er måske ikke så overraskende, men jeg er alligevel lidt skuffet, for jeg blev faktisk så opløftet, da jeg læste den omtale, som skatteministeren nævnte i Mandag Morgen i slutningen af oktober måned, hvor skatteministeren sagde, at det er en tanke værd, om man kan lave en bund.
Det er i hvert fald ikke Danmark, der vil være bagstopper for den diskussion.
Det vil nok nærmere være en række lande, som de facto har gjort det til deres nationale forretningsmodeller, at man betaler meget lidt i selskabsskat i de lande, Luxembourg og Irland, sagde altså skatteministeren i slutningen af oktober.
Jeg er sådan set enig, i Socialdemokratiet er vi enige i de bestræbelser, som skatteministeren også nævner, når det handler om den fælles konsoliderede selskabsskattebase, når det handler om indsatsen for bedre momsinddrivelse og alle de der forskellige ting, som skatteministeren nævner.
Men ser skatteministeren slet ikke noget behov for, når vi kan se, at den her nedadgående spiral med lavere og lavere satser, som er fortsat utvetydigt siden 2003, hvor alene i de 28 EU-lande er selskabsskatterne blevet sænket 102 gange i det her ræs mod bunden, at vi kaster os ind i den her kamp?
Ser skatteministeren slet ikke noget behov for, jævnfør hans udtalelser til Mandag Morgen, at Danmark kaster sig ind i den her kamp?
Karsten Lauritzen (V), 2017-12-07:
Men det er jo fuldstændig korrekt citeret og korrekt refereret, at jeg har sagt, at det er en tanke værd.
Jeg har så, ud over med mit eget parti, Venstre, drøftet med de to andre partier i regeringen, og vi har tænkt sammen, og det, vi er nået frem til, er, at vi er modstandere af det beslutningsforslag, og vi er også modstandere af det forslag, der måtte handle om at lave en fælles bund over selskabsskattesatsen.
Det var så den tanke, og en tanke fører jo ikke altid til det, man gerne vil, men jeg tror på, at det er klogt at tænke over tingene.
I det her tilfælde er vi i regeringen landet på, at vi ikke støtter beslutningsforslaget og vi ikke støtter en fælles EU-bestræbelse om en bund under selskabsskatten.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-12-07:
Skatteministeren har ret i, at det altid er klogt at tænke over tingene.
Det, der bekymrer mig, og det, der bekymrer os i Socialdemokratiet, er jo de her vedholdende krav om, at når et land sænker sin selskabsskattesats, følger det næste land efter.
Skatteministeren nævnte selv, at amerikanerne nu ret mærkbart sænker deres selskabsskattesats fra 35 pct. til 20 pct.
Vi har allerede stemmer – måske endda blandt nogle af skatteministerens politiske artsfæller, hvis man kan kalde dem det – der siger, at vi helt skal afskaffe selskabsskatten i Danmark, eller i hvert fald sænke den til 15 pct.
Det kommer jo til at koste penge, og det udhuler velfærden, og det kan samtidig også risikerer at skabe ulighed, og i det lys kunne man godt ønske sig, at den danske regering aktivt ville arbejde for – jeg ved udmærket godt, at det ikke er noget, der kommer i morgen, det har lange udsigter – men ikke desto mindre arbejde for en fælles holdning i EU til det her meget, meget vigtige spørgsmål.