runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-15:
Hvis man sænker selskabsskatten, sætter det sig i højere reallønninger.
Højere reallønninger er bundet op på reguleringsmekanismen, således at det også går på offentlige lønninger og også går på offentlige ydelser, så når der sker en reallønsstigning i det private og i det offentlige, kommer det derved også til at sætte sig på de offentlige ydelser, som så også stiger.
Det er bare det, jeg mener.
Så mit spørgsmål er, om ordføreren kan bekræfte, at det faktisk er sådan, vi lovmæssigt har bundet det op.
Rune Lund (EL), 2021-01-15:
Det er jo et interessant spørgsmål, for der har vi et spørgsmål om det, der hedder incidens, som altså også er en del af diskussionen omkring regnemaskinen, og som handler om, hvad der sker, hvis man hæver selskabsskatten, for hvem skal så betale for det?
Skal det være virksomhedsejere?
Er det lønmodtagerne i virksomheden, som får en lavere løn?
Eller bliver den højere skat væltet over i forbrugerpriserne, når virksomheden sælger sine varer til forbrugerne?
Og der må jeg bare sige, at forudsætningen for det spørgsmål, som hr. Lars Boje Mathiesen stiller, jo er, at en højere selskabsskat vil føre til, at forbrugerne eller lønmodtagerne får mindre.
Men så er det logiske modspørgsmål jo også: Jamen hvad er så problemet ved den højere selskabsskat, hvis det forholder sig sådan, som er forudsætningen for det spørgsmål, som hr. Lars Boje Mathiesen stiller?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-15:
Kan ordføreren bekræfte, at hvis man sænker selskabsskatten, stiger overførselsydelserne på sigt?
Rune Lund (EL), 2021-01-15:
Jamen sådan en beregning er også udtryk for en masse hvis'er, for der ligger jo en lang række forudsætninger i den beretning.
Og jeg står her fra Folketingets talerstol og sætter gerne spørgsmålstegn ved, om de penge, der kommer til virksomhederne, hvis de skal betale en lavere selskabsskat, rent faktisk også går til investeringer i det omfang, som det antages; de kan lige så godt ende i aktionærernes lommer.
Så de regnemetoder, der bliver benyttet i Finansministeriet – og i Skatteministeriet for den sags skyld – også vedrørende det her aspekt, er jo nogle regnemetoder, som stadig er under debat, og som i høj grad også er omdiskuterede.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-15:
Jo, hvis de kunne have været anvendt bedre
Men svaret fra Skatteministeriet – fra den regering og fra den skatteminister, som hr. Rune Lund holder ved magten – er, at hvis vi bruger de 1,3 mia. kr. fra statskassen på at sænke selskabsskatten, bliver Danmark som samfund 3,3 mia. kr. rigere i form af højere indkomster for lønmodtagere og højere udbytte f.eks. for folk, der har pension, der er investeret i virksomheder.
Hvis man spørger hr. Rune Lunds egen regering, så siger den: 3,3 mia. kr. i statskassen i bytte for 1,3 mia. kr.
Rune Lund (EL), 2021-01-15:
Der er to ting at sige til det.
Så det skal der også investeres i, og det kommer virksomhederne til gavn.
Den anden ting er – i forhold til hr. Ole Birk Olesens argumenter – at der jo er tale om et tab, også et produktivitetstab, hvis de her 1,3 mia. kr., som Liberal Alliance vil bruge på det her, kunne have været brugt bedre på at lave nogle ordninger, som skaber mere målrettede investeringer, måske ovenikøbet også for en meget billigere penge end det, som Liberal Alliance foreslår.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-15:
Hvis man spørger økonomer, som forsker i dette emne, hvorfor vi er blevet rigere de seneste mange år, hvorfor timelønningerne er steget de seneste mange år, så er svaret, at det er, fordi hver gang en medarbejder går på arbejde i dag, så kan medarbejderen producere større værdier end for 50 siden eller for 100 år siden.
Og fordi man har en højere produktivitet, sætter det sig også i højere lønninger.
Det er faktisk ikke, fordi vi har fagforeninger i Danmark, det er heller ikke, fordi vi har uddannelse i Danmark, at det her primært sker.
Det sker primært, siger de her økonomer, hvis man spørger dem, fordi der er blevet investeret mere i kapitalapparatet i Danmark.
Altså, når man går på arbejde, arbejder man med en maskine, som tillader en at producere mere pr. time, man arbejder.
Så det er investeringerne, der driver velstandsfremgangen, og det forhold, at vi har mange flere penge i dag til også at tage os af de svage.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-15:
At sænke selskabsskatten er en rigtig god idé, og det er den af flere årsager.
Samfundet bliver rigere, reallønnen stiger, lønninger både i det private og offentlige og selv overførselsindkomster bliver højere på grund af det her.
Det er et rent Kinderæg af gode ting, hvis man sænker selskabsskatten.
Når vi taler om selskabsskatten, sniger der sig ofte sådan en forfejlet diskurs ind omkring, at det handler om, at selskabsejere bare skal have flere penge, men det er jo ikke det, der er tilfældet, fordi selskabsejere bliver beskattet af penge, de trækker ud af selskaberne, nøjagtig ligesom alle andre.
Så selskabsskatten er en skat på produktivitet, det er en skat på lønninger, og det er en skat på investeringer.
Jeg vil godt her sende en glædelig tanke til den tidligere socialdemokratiske regering, som i samarbejde med Radikale Venstre og SF sænkede selskabsskatten.
Enhedslisten holdt jo hånden under denne regering, og Enhedslisten skal også have en tak for ikke at trække tæppet væk under en regering, som både sænkede selskabsskatten og hævede topskattegrænsen.
Det var gode tider for Enhedslisten dengang.
Så tusind tak for det.
Man må håbe, at den nuværende regering kan finde større inspiration hos den tidligere regering, for både det at sænke selskabsskatten, men også at hæve topskattegrænsen virkede faktisk rigtig godt og satte gang i hjulene.
Folk siger tit, at Nye Borgerlige ikke påvirker dansk politik, men i dag hører vi faktisk, at flere partier, også partier, som tidligere har været imod selskabsskattelettelser, nu gerne ser selskabsskattelettelser, og det har jeg kvitteret for til ordførerne, og det vil jeg også gerne kvittere for her fra talerstolen.
Jeg synes, det er gode takter, at både Liberal Alliance, Nye Borgerlige og nu også Dansk Folkeparti og Konservative ønsker selskabsskattelettelser.
Så kigger jeg ned på Venstre.
Vi håber, at vi kan få dem med.
Venstre vil gerne sænke nogle afgifter.
Det er vi enige i, så vi kan måske lave en lille byttehandel, så vi sænker nogle afgifter og selskabsskatten samtidig.
Så er det en ren win-win, og så kan vi gå ud til vælgerne med en rent borgerlig vision for et bedre Danmark.
Så i Nye Borgerlige støtter vi det her.
Det er godt nok kun med et enkelt procentpoint, den bliver sænket, men det er bedre end ingenting, og vi ved også, at både Liberal Alliance, Konservative og Nye Borgerlige har ambitioner om mere på selskabsskatten, men et lille nøk, som Liberal Alliance foreslår her, tager vi absolut også med.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-15:
Vi er godt nok på vej på weekend, men jeg bliver simpelt hen en anelse provokeret, når Venstre nu står og siger, at man skulle bruge penge på uddannelse, når de under deres egen sidste valgperiode, hvor de havde magten, faktisk skar på uddannelsen.
Så står man nu og siger, at der ikke er råd til, at man skal vælge uddannelse eller skattelettelser.
Hold nu op!
Statskassen bugner af penge, der er over 1.200 mia. kr., og man skal nok kunne finde 1,3 mia. kr. til at sænke selskabsskatten på hele det offentlige forbrug.
Jeg må bare nævne, at man øgede forbruget af centraladministration og ledelse med 435 mio. kr. under den sidste periode ude i kommunerne.
Der er rigeligt med steder at tage penge fra.
Ja, det var en kommentar, og det må man jo gerne gøre her.
Jeg har læst op på det, og det behøver ikke at være spørgsmål, men man må godt komme med en kommentar.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-15:
Der er ingen af de ting, som hr. Kim Valentin har opremset i dag, som Venstre hellere vil bruge råderummet på, der giver en større bnp-vækst end at sænke selskabsskatten. At sænke selskabsskatten giver en større vækst i bnp end alle de forskellige støtteordninger, som hr. Kim Valentin hellere vil bruge penge på.
Kim Valentin (V), 2021-01-15:
Ja, det er jo rigtigt nok, at en kæledægge er at lave investeringer i grøn teknologi, grøn udvikling, grøn transport.
Det er fuldstændig rigtigt, at vi ønsker en fokusering derhen, og det er da fair nok, at Liberal Alliance ikke gør det.
Men vi synes, at det er bedre at lette skatten andre steder, der giver fuldstændig den samme mængde penge tilbage i statskassen, når det gøres i samarbejde med udvikling af ordentlig arbejdskraft, udvikling af forskning, udvikling af vores universiteter.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-15:
Ja, jeg anerkender, at uddannelse af folk, som bidrager til innovation og forskning osv., er med til at øge produktiviteten i et samfund og dermed gøre samfundet rigere.
Men det er rigtigt, hvad jeg siger, når jeg henviser til økonomer, som har forsket i det her, altså at det, der virker allermest, det, der betyder allermest, og klart mere end alle mulige andre faktorer, er, hvor meget der investeres i kapitalapparatet, sådan at produktiviteten derved øges.
Det er det mest væsentlige bidrag til øget velstand og øget produktivitet i et samfund.
Jeg synes, Venstre har en tendens til i stedet for at gøre de store, brede ting, som virkelig batter for alle brancher, så at udse sig alle mulige kæledægger i erhvervslivet, som skal have nogle penge fra offentlige puljer.
Det synes jeg er en uheldig tilgang til det.
F.eks. er sådan noget som et håndværkerfradrag da klart en dårligere idé end at sænke selskabsskatten.
Men Venstre går ind for et håndværkerfradrag og ønsker ikke at sætte penge af til at sænke selskabsskatten.
Kim Valentin (V), 2021-01-15:
Tak for det, og tak til Liberal Alliance for at bringe problematikken op.
Som det høres tydeligt i løbet af debatten, er Venstre jo en stærk fortaler for, at man nedbringer skatterne, når det er sådan, at vi har muligheden for det, og i den her omgang har vi prioriteret at nedbringe skatterne andre steder.
Så synes jeg også, at ordføreren lidt har skyklapper på.
Jo, det er rigtigt, at kapital er vigtigt, men det er jo kun den ene side af medaljen.
Det nytter jo ikke noget, at vi bare kigger på, at kapitalen er billig, men at vi ikke har nogen uddannelse af vores arbejdskraft, at vi ikke har nogen understøttelse af forskning.
Vi havde aldrig fået traktoren, hvis ikke vi også havde haft et universitet, der leverede al viden dertil, for at følge ordførerens bemærkning.
Anerkender ordføreren denne sammenhæng?
Kathrine Olldag (RV), 2021-01-15:
Som sagt er det her ikke nogen ideologisk kamp, så de argumenter er jeg fuldstændig enig i, også med Liberal Alliances ordfører og med Nye Borgerliges ordfører.
Vi ser jo, at sænker man selskabsskatten, vil der komme vækst.
Det er ikke nødvendigvis sådan, at der er en en til en-forbindelse, for der kan også være andre faktorer, der gør sig gældende.
Da vi sænkede selskabsskatten fra 2011 til 2016, var det f.eks. også på en optur efter finanskrisen, som ikke nødvendigvis kun afhang af en lavere selskabsskat.
Det kunne også være, at virksomhederne kom igen af andre årsager.
Det her er en kompleks størrelse og ikke bare sådan en en til en simpel sort-hvid sag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-15:
Kan ordføreren nævne nogle af de positive økonomiske effekter, det ville have, hvis man sænkede selskabsskatterne?
Kathrine Olldag (RV), 2021-01-15:
Jeg synes, der er en rigtig fin balance imellem, hvor meget selskaberne betaler ind til statskassen af deres overskud til også at hjælpe med at understøtte det danske samfund med deres overskud, og hvad de så beholder selv til at reinvestere.
Vi synes egentlig også, som skatteministeren også gav rigtig fint udtryk for, at nogle af de tiltag, som vi har taget i forbindelse med finansloven og hjælpepakkerne, altså f.eks. forsknings- og udviklingsfradraget, som vi jo er enormt stolte af i Radikale Venstre, hjælper rigtig godt.
Så det er vi tilfredse med.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-15:
Men det er jo til gavn for samfundet, at virksomhederne har penge, som virksomhederne kan reinvestere.
Det gavner jo samfundet.
Det er jo sådan set ofte det, der er meningen med at investere i virksomhederne, at man gerne vil have et afkast, som man kan begynde at bruge af i sit privatliv, og det kommer også til beskatning.
Det er bare selve idéen om, at samfundet har mest gavn af, at de penge er i statskassen, frem for at de er i virksomhederne, jeg gerne vil udfordre, og jeg vil gerne have, at den radikale ordfører fortæller, at de penge gør mere gavn i statskassen end i virksomhederne.
Kathrine Olldag (RV), 2021-01-15:
Danske virksomheder med hovedsæde her nyder jo også rigtig godt af den infrastruktur, vi har, af det velfærdssystem, vi har, af institutioner, der understøtter ansattes tilværelse.
Og jeg tror faktisk, det her spørgsmål, sådan som jeg husker det, var lige præcis et af de stridspunkter, som Radikale Venstre engang havde internt, hvor der var en udbrydergruppe, der så stiftede et parti, der efterfølgende er blevet til Liberal Alliance.
Så jeg husker faktisk det her som et af de ideologiske – hvad skal man sige – snit, der var imellem det, som er blevet Liberal Alliance nu, og Radikale Venstre.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-15:
Vi synes ikke, at selskabsskatten er en særlig logisk og fornuftig ting at have.
Vi ville ikke have noget imod, at hele verden afskaffede al selskabsskat.
For det, vi synes er logisk, er, at hvis du har nogle ejere af nogle virksomheder og de vælger at tage nogle penge ud som udbytte, så skal det udbytte beskattes på samme måde, som hvis de havde en almindelig lønindkomst, og det sker også.
Sådan er reglerne i Danmark, og sådan er reglerne andre steder.
Hvis pengene bliver stående i virksomheden til at blive reinvesteret eller til at polstre virksomheden mod dårlige tider, synes vi faktisk, det er et godt sted at have pengene.
Det er ikke bedre at opkræve de penge og putte dem i statskassen, end at de bliver reinvesteret i produktionen til gavn for hele samfundet.
Derfor har vi ikke noget imod, at det måtte ende det sted, at der ikke er nogen selskabsskat i verden længere, for vi synes ikke, at selskabsskatten er særlig fornuftig.
Det, der er fornuftigt, er at have en beskatning af pengene, når de trækkes ud som udbytte.
Kathrine Olldag (RV), 2021-01-15:
Tusind tak for initiativet og for forslaget.
Selskabsskatten er jo for Radikale Venstre ikke en ideologisk kampplads, som det kan være for andre partier, og derfor synes vi egentlig også, at den lige nu ligger lunt og godt på 22 pct.
Og at andre EU-lande kappes om at tiltrække virksomheder ved at konkurrere om at have den laveste selskabsskat, ser vi som et meget usundt ræs mod bunden.
Vi er rigtig godt stillet i Danmark, ved at mange store gamle danske virksomheder stadig væk vælger at drive deres virksomhed herfra.
Det skæpper rigtig godt i statskassen, det sikrer arbejdspladser og gør os førende på knowhow, forskning og udvikling, som andre ordførere også har peget på.
Vi ser med andre ord ikke noget behov for at deltage i ræset mod bunden.
Vi ser derimod et rigtig stort behov for at finde bunden sammen i EU, og det arbejde kunne vi egentlig godt tænke os at Liberal Alliance ville deltage i.
For vi kan konstatere, at der i hvert fald i Europa-Parlamentet ikke er stemning herfor i det parti.
Med disse ord afviser vi beslutningsforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-15:
Nu sagde ordføreren, at det ikke må blive et ræs mod bunden, men anerkender ordføreren også, at spændet simpelt hen kan blive så stort mellem Danmark og sammenlignelige lande, at vi bliver nødt til at reagere på det?
Så kan det godt være, at man ikke har et ønske om at det er det, vi skal, men kan det simpelt hen blive så økonomisk skadeligt, at vi bliver nødt til at reagere på det i forhold til selskabsskatten?
Kathrine Olldag (RV), 2021-01-15:
Ja, fuldstændig, og det behøver ikke engang at være en anerkendelse, for det er jo i virkeligheden ret logisk, at det spænd ikke må være for stort.
Men vi ser ikke nogen idé i at deltage i det der ræs mod bunden.
Vi vil egentlig hellere have, at de andre europæiske lande lader sig inspirere og prøver at skubbe deres op, eller at vi tager den fælles kamp for en fælles bund.
For det er jo det, der er det største problem.
Carl Valentin (SF), 2021-01-15:
At de rammes hårdt, synes jeg ikke er retfærdigt at sige.
Der er en lillebitte effekt, og det må man så bekæmpe med andre initiativer.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-15:
Kan ordføreren også bekræfte, at dem, der rammes hårdt af den seneste reform af bilbeskatningen, er dem, der havde den mindste indkomst?
Carl Valentin (SF), 2021-01-15:
Som jeg mindes, handler det bl.a. om afgifterne på tobak, og der har vi jo været i et ret stort dilemma, fordi vi grundlæggende synes, det er vigtigt at kæmpe for mere folkesundhed, men der er også nogle ulighedsskabende effekter ved det.
Derfor synes jeg jo, at vi skal gøre mere for at bekæmpe ulighed på andre måder, og det vil vi fortsat arbejde for, men jeg tror sådan set, det er rigtigt nok, hvad hr. Lars Boje Mathiesen siger her, og det synes jeg egentlig også er problematisk.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-15:
Jeg skal bare spørge, om ordføreren kan bekræfte, at finansloven sidste år, som SF stemte for, gør folk i den laveste indkomstgruppe fattigere.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-15:
Det er muligt, at hr. Carl Valentin mener det, men det gør hr. Carl Valentin jo ikke.
Hr. Carl Valentin stemmer for finanslove, der gør de grupper fattigere, som han påstår i forvejen er for fattige.
Og hvorfor skal vi tro på noget som helst, som SF siger, når SF fører den stik modsatte politik af, hvad man går til valg på?
Resultatet af at sænke selskabsskatten er ifølge skatteministeren, at alle indkomstgrupper bliver rigere af det, også de mennesker, som SF har påstået er fattige.
Hvorfor er det egentlig, at vi skal tillægge SF nogen som helst troværdighed, når SF går til valg på at ville gøre folk rigere, men i virkeligheden laver finanslove, der gør de samme mennesker fattigere, og ikke vil stemme for forslag, der faktisk ville gøre folk rigere?
Carl Valentin (SF), 2021-01-15:
Forslaget her, der er fremsat af Liberal Alliance, har til formål at sænke selskabsskatten med 1 procentpoint.
Når vi sænker skatten, skal pengene findes, og det betyder færre penge til velfærd.
Jeg er med på, at der kan være en konkurrencefordel ved at skære i skatterne.
Det er også Liberal Alliances argument.
Det synes jeg er helt åbenlyst, men den tilgang bidrager bare til endnu et ræs mod bunden, hvor der ikke er nogen vindere.
Langsomt, men sikkert, bliver skattegrundlaget undermineret, indtil vi alle sammen rammer en selskabsskat på nul, og derfor mener jeg ikke bare, at vi i Danmark bør afstå fra at deltage i den her usunde konkurrence, men også skal arbejde for en bund under selskabsskatten i EU, sådan som Radikale Venstre også lige fint har argumenteret for.
SF støtter ikke beslutningsforslaget.
SF fører ikke den stik modsatte politik af, hvad vi går til valg på, og vi kæmper sådan set fortsat for, at vi skal have afskaffet fattigdomsydelserne og komme af med kontanthjælpsloftet og mange af de her andre ting.
Så der er masser af ting, vi arbejder på nu, som skal mindske fattigdommen i Danmark, og meget mere af det håber jeg vi kommer af med i løbet af resten af valgperioden her.
Morten Bødskov (S), 2021-01-15:
Jamen det er jo en god dag og en god måde at afslutte en arbejdsuge på – i hvert fald for nogle.
Tusind tak for den meget positive modtagelse, der har været, af lovforslaget.
Det skal jeg bestemt være den første til at anerkende, og vi er også her, kan man roligt sige, ude i et hjørne af skattelovgivningen.
Men det er imidlertid vigtigt, at de skatteregler, vi har, er robuste og selvfølgelig også virker efter hensigten, og det er det, lovforslaget her skal være med til at sikre.
Tak for roserne til Skattestyrelsen.
Det drejer sig om skattepligten for selskaber, der er hjemmehørende i lande uden for EU/EØS-samarbejdet, som Danmark ikke har en dobbeltbeskatningsoverenskomst med, eller mere populært sagt om selskaber, der er hjemmehørende i en form for skattely.
Efter de danske skatteregler skal selskaber, der er beliggende i skattely, betale skat til Danmark, når de modtager udbytte ved investering i danske aktier.
Endvidere skal selskaber som de her jo altså betale skat til Danmark, når de modtager renter af udlån til et koncernselskab, der er hjemmehørende i Danmark.
Begrundelsen for den skattepligt er, at der som følge af selskabernes beliggenhed i et skattely ikke vil være beskatning i hjemlandet.
Uden den danske beskatning af selskaber i skattely vil det således være muligt f.eks. at flytte midler fra et dansk koncernselskab uden nogen form for beskatning, og, hvor der er tale om renter, endda med adgang for det danske koncernfællesskab til at foretage fradrag for de betalte renter ved indkomstopgørelsen.
Jeg er glad for opbakningen til forslaget.
Det er som sagt vigtigt, at vi sikrer, at vi har en skattelovgivning, som er udformet på en måde, så den kan modstå forsøg på omgåelse og undgåelse, og derfor skal det her skattehul lukkes.
Og som flere har sagt, er det en del af det arbejde, som Skattestyrelsen løbende foretager, og jeg er glad for den brede opbakning, der traditionelt er, til at lukke skattehuller på baggrund af disse early warnings.
Så tak for opbakningen.
Carl Valentin (SF), 2021-01-15:
Jeg mener sådan set, at vi skal sætte målrettet ind der, hvor der er mennesker, der er ramt af fattigdom, og bruge pengene der, i stedet for at sænke den generelle selskabsskat.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-15:
Liberal Alliance stemmer for lovforslaget med de samme argumenter, som andre ordførere tidligere har brugt.
Julie Skovsby (S), 2021-01-15:
Tak for rosen, og selv tak for indsatsen.
Det er jo i fællesskab, at vi er kommet hertil, hvor vi er kommet i dag.
I det forslag til vedtagelse, som jeg har læst op, og som Socialdemokratiet står bag, ønsker vi jo netop at følge op.
Vi er endda så konkrete, at vi ønsker at se på, hvilken betydning det får for behandlingsforløbet, behandlingsrelationen og medarbejdersikkerheden.
Og når vi skal det, altså til at følge op og se, om der er behov for mere, og have den her åbne diskussion om, hvad vi kan gøre, og hvordan vi hele tiden kan blive dygtigere,
ja, så skal vi have de faglige organisationer med
Selvfølgelig skal vi det.
Liselott Blixt (DF), 2021-01-15:
Jamen det er jo ikke det, ordføreren siger i det forslag til vedtagelse.
Hvor er logsystemet henne i det – hvor man kan logge ind lige med et par klik og se, at det godt kan være, at der står nogle initialer eller noget andet i journalen eller andre steder, men når man så går ind og logger ind, så skal der stå det fulde navn?
Vil man ændre på det hos Socialdemokratiet?
Julie Skovsby (S), 2021-01-15:
Som ordføreren ved, er vi jo begrænset af antallet af ord i den her vedtagelsestekst, så vi kan ikke skrive alt.
Men jeg synes, vi skal bruge den her vedtagelsestekst – det er i hvert fald min intention – til at følge op på en god måde, og der er netop journalføringsbekendtgørelsen og den logningsbekendtgørelse, der er på vej, så vi får set på det i en sammenhæng.
Liselott Blixt (DF), 2021-01-15:
Ja, fru Ellen Trane Nørby slipper ikke, for ordføreren var jo minister på daværende tidspunkt.
Og først kunne jeg godt tænke mig at vide, hvad ordføreren mener om, hvorfor der er gået så lang tid.
Altså, der er gået over 2 år, sådan som jeg kan forstå det – jeg kender ikke lige datoen i 2018, men nu er vi i 2021, så det er måske snart 3 år –
så inden det kommer ud, er der gået rigtig lang tid.
Hvad mener ordføreren om det?
Så vil jeg selvfølgelig sige, at jeg synes, det er en skam, at man ikke fra de andre borgerlige partiers side har bakket op om, at vi siger, at det skal med i den nye bekendtgørelse.
Men jeg vil selvfølgelig gerne bakke op om det, hvis ministeren vælger at forhandle frem for blot at gøre det – så er vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig med på det.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad grunden er til, at man ikke vil pålægge regeringen at få det gjort, så det kommer med i den nye bekendtgørelse.