Peder Hvelplund (EL), 2023-05-30:
Tak for det, formand.
Det er en temmelig alvorlig sag, vi drøfter i Folketinget her i dag.
Vi omtaler den ofte som Samsamsagen, og man kunne med den baggrund ligesom have opfattelsen af, at det her handlede om en personlig sag vedrørende Ahmed Samsam.
Det gør det også, men det her er også en principiel sag, for Samsam er symbolet på, hvordan retstilstanden er i Danmark, hvordan retssikkerheden er i Danmark, og hvilke garantier vi kan have som borgere i retsstaten Danmark, for at myndigheder også bistår i forhold til at få afdækket en sag og undgå et muligt justitsmord.
Derfor er det her mere end bare en sag om Ahmed Samsam; det er også en sag, der omhandler tilstanden i retsstaten Danmark og helt basale og generelle retsstatsprincipper, og om vi kan have tiltro til, at danske myndigheder vil håndhæve dem.
Baggrunden for den her sag er selvfølgelig, som jeg egentlig synes hr. Ole Birk Olesen glimrende har redegjort for, at der har været mange indicier på, at der har været et samarbejde mellem Ahmed Samsam og danske efterretningstjenester.
Vi ved, at der har været forhandlinger mellem Samsams tidligere advokat Thomas Brædder og danske efterretningstjenester, og vi ved også, at der har været afholdt op til 13 møder, tror jeg, og vi ved, at hr. Claus Hjort Frederiksen har tilkendegivet, at der har været et abekastningsspil mellem tjenesterne, altså FE og PET, i forhold til hvem der havde ansvaret for Samsam, og vi ved, at der har været personer på besøg i Enner Mark Fængsel og aflevere et kontantbeløb til Samsam.
Det er alt sammen ting, der indikerer, at der har været en form for samarbejde, også indicier, som ikke er blevet affejet eller blevet forsøgt givet en forklaring på, og som netop rejser det helt centrale spørgsmål om, hvorvidt der har været et samarbejde, og derfor også, om danske myndigheder har bidraget i forhold til den retssag, der har været i Spanien, og den domfældelse, der har været i Spanien.
For hele forudsætningen for den her sag er, at der lige nu sidder en borger fængslet i Danmark, i Enner Mark Fængsel, med baggrund i en dom, der er faldet i Spanien, som omhandler terroraktiviteter, og en dom for terrorisme, og derfor er der netop spørgsmålet om, hvor stor en del af de aktiviteter, som har ført til den dom, der i virkeligheden er sket under ledelse af danske myndigheder.
Det er jo netop derfor, den her sag er så afgørende, altså fordi den netop handler om, om der kan være en sikkerhed for, at danske myndigheder, hvis man virker som agent, også har ens ryg, hvis der skulle kunne opstå sager, som netop har baggrund i de aktiviteter, man har haft som agent.
Det er også derfor, det er så uforståeligt for mig, at man ikke ønsker det her undersøgt, altså både fra regeringspartiernes, men også fra Dansk Folkepartis side, for det her handler netop også om, under hvilke former efterretningstjenesten kan agere.
For selvfølgelig kan vi undersøge det her i fortrolighed.
Vi kan sikre, at de oplysninger, der ikke kan tilgå offentligheden med baggrund i at kunne sikre efterretningstjenesterne mulighed for at arbejde, jo netop kan sikres med en kommissionsundersøgelse.
Det har betydning for, hvordan efterretningstjenesterne også fremover kan hyre agenter, kan hyre meddelere, for hvis ikke man har sikkerhed for, at efterretningstjenesterne også agerer, hvis man bliver fængslet med baggrund i det, man har gjort i efterretningstjenesternes tjeneste, bliver det temmelig svært at hyre både agenter og meddelere.
Derfor handler det her jo ikke kun om retssikkerhed og tilstanden i retsstaten, det handler også om, hvordan vi sikrer, at efterretningstjenesterne fremover kan lave deres arbejde.
Når jeg hører argumenterne fra både Socialdemokratiet, Venstre og Moderaterne – og jeg synes, det er temmelig beklageligt, at Dansk Folkeparti ikke er her nu til at forklare, hvorfor de ikke er af den opfattelse, at der skal laves en undersøgelse – beror de jo netop på, at man i den forundersøgelse, der er lavet i Granskningsudvalget, har fået svar på alle de spørgsmål, der har været.
Jeg kan bare konstatere, at alle de partier, som ikke er en del af regeringen, bortset fra Dansk Folkeparti, er af den stik modsatte opfattelse.
Jeg kan konstatere, at de dele af pressen, der har fulgt med i den her sag, er af den stik modsatte opfattelse.
Berlingske, som har fulgt den her sag intenst gennem længere tid, og Danmarks Radio, som har gjort det, har gravet det ene spørgsmål frem efter det andet, som der ikke har kunnet gives svar på.
Så når justitsministeren siger, at der er et tomrum af fakta, selv om han antyder, at han mener det i en anden forståelsesramme, rammer det jo netop hovedet på sømmet, for der er et enormt tomrum af fakta i forhold til de spørgsmål.
Og det er derfor, jeg er så uforstående over for, at regeringspartierne ikke er villige til at få nedsat en granskningskommission.
Så Enhedslisten kommer til at støtte det her forslag og synes, at det både er i retsstaten og i retsprincippernes tjeneste, at vi gør det.
Det er rigtigt.
Tak, formand.
Jeg har lovet at hilse fra Radikale Venstre og sige, at de også støtter det her forslag.