runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Halime Oguz (SF), 2021-04-21:
Vores ordfører, hr. Karsten Hønge, kunne ikke være her i dag.
Derfor vil jeg læse hans tale op.
Lad mig starte med at slå det helt fast: I SF betragter vi Hizbollah som en dybt problematisk organisation, der med sin alt for store indflydelse i Libanon er med til at skabe forfærdelige og unødige spændinger i Mellemøsten.
De utallige angreb på Israel har bidraget aktivt til den ulykkelige situation, der har kompliceret den dybt nødvendige fredsproces, der lige nu ligger i ruiner.
De har med deres medvirken til borgerkrigen i Syrien været med til at sikre det forbryderiske Assadregime kontrollen og dermed nægte syrerne retten til frihed og demokrati.
Hizbollah er en kompliceret størrelse, der fungerer i praksis både som politisk parti og som paramilitær organisation.
Derfor var det for SF også vigtigt, at man i 2013, da Villy Søvndal var udenrigsminister, aktivt søgte og lykkedes med at få sat den militære gren af Hizbollah på EU's terrorliste.
Det er klart, at Hizbollah ikke bare kan deles op i en militær og en politisk gren.
Det er selvfølgelig to alen af det samme onde stykke.
Man kan derfor sagtens føle sig kaldet til at mene, at den politiske gren også bør føjes til EU's terrorliste.
Verden er dog mere kompliceret end som så, især når vi beskæftiger os med Mellemøsten.
Hvis vi ønsker mere fred og forsonlighed i fremtiden, er det centralt, at vi sætter os ind i og forstår de – set fra Vesten – ofte absurde mekanismer, der spiller sammen i de mellemøstlige samfund.
Der har i de sidste 20 år foregået mange forfærdelige ting i Mellemøsten, fordi vi fra Vesten ikke har formået at gøre os begreb om de samfundsstrukturer, der ligger til grund for mange staters eksistens.
Ved ikke at forstå de interne mekanismer i Mellemøsten kastede man regionen ud i et stort kaos og et politisk tomrum.
På sigt blev konsekvensen heraf den islamiske stats og dens forbrydelser mod menneskeheden.
Det er et billede på et politisk vakuum.
Hizbollah er en forfærdelig organisation, der kæmper for og tror på alt det modsatte af, hvad jeg som demokratisk socialist arbejder for.
Hizbollahs rolle i den libanesiske infrastruktur og i civilsamfundet er meget central – helt ned på det niveau, at almindelig distribution af fødevarer og medicin er afhængig af Hizbollahs tilstedeværelse.
En placering af den politiske gren på EU's terrorliste kan derfor få vidtrækkende konsekvenser for libaneserne og for hele regionen.
Prisen for at gøre noget, der i hjertet føles rigtigt, kan simpelt hen blive for høj.
EU bør aktivt arbejde for at støtte og skabe et blomstrende civilsamfund, der ikke er affilieret med Hizbollah.
Kun ved at fjerne dens magt og indflydelse på de almindelige libaneseres hverdag og fremtid, kan vi presse den forbryderiske organisation ud af libanesisk politik.
SF kan derfor ikke støtte forslaget.
Henrik Vinther (RV), 2021-04-21:
Tak for det.
Vores ordfører er forhindret i at komme, så jeg har lovet kort at redegøre for vores holdning til forslaget, som jo er et ønske om at tilføje den politiske del af Hizbollahs bevægelse til EU's terrorliste, hvor den militære gren har stået siden 2013.
Vi deler ønsket om at stoppe Hizbollahs ødelæggende militære adfærd, men vi mener ikke, at dansk enegang er løsningen.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget, man bakker op om den fælles EU-linje om at have den militære gren på terrorlisten.
Danmark og EU har ønske om at stabilisere Libanon; det har relevans både i forhold til migration og sikkerhed, og derfor har vi interesse i dialog og at sikre handlemuligheder i Libanon.
Derfor bakker vi op om den fælleseuropæiske linje og kan altså ikke stemme for forslaget.
Stén Knuth (V), 2021-04-21:
Tak for det.
Jeg tror egentlig ikke, at foreningslivet oplever coronapasset som noget særlig rart eller særlig velkomment.
De skal jo sætte kræfter af til at kunne kontrollere deres egne medlemmer.
Private fitnessvirksomheder skal jo ansætte folk til at tjekke, om man har sit coronapas.
Men fred være med det.
Men måske kunne vi bare få en kommentar fra ministeren om, hvad ministeren mener om de bemærkninger.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-21:
Som jeg tror jeg har sagt nede fra min stol flere gange i dag, handler det her jo om at tage den bedste af to svære beslutninger.
Det er jo to svære beslutninger, i forhold til om man skal placere hele Hizbollah på terrorlisten, eller om man skal lade være.
Der er vores udgangspunkt, at vi vil lægge størst pres på Hizbollah ved at gå den vej, der er at anerkende det, de er, og det, de selv anerkender de er, altså én samlet organisation, som også er engageret i terrorvirksomhed.
Christian Juhl (EL), 2021-04-21:
Jeg er også en slags ordfører.
Erkender ordføreren for Det Konservative Folkeparti ikke, at det rent faktisk er lykkedes i en række tilfælde, hvor man faktisk er gået ind i en proces i stedet for bare at sætte folk på en liste?
Jeg nævnte selv FARC i Colombia.
Jeg kunne nævne Taleban, som nu bliver hvidvasket af USA og Danmark og er partner.
Vi har bekæmpet dem i 20 år, og mange unge mennesker har mistet deres liv på grund af den kamp.
Jeg kunne nævne PKK og Hamas, hvor en manglende dialog faktisk har forværret situationen.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-21:
Jeg vil ikke mene, at det er en ensidig proces, ikke mindst når den lange række af lande, som jeg har nævnt, især Holland og Storbritannien, deler vores synspunkter.
Alt andet lige vil det at sætte hele Hizbollah på terrorlisten jo netop gøre forskellen i forhold til finansiering og også i forhold til beslaglæggelse af Hizbollahs pengemidler i Europa.
Det er præcis derfor, vi foreslår det.
Christian Juhl (EL), 2021-04-21:
At sætte nogen på en terrorliste blokerer jo f.eks. ikke for deres økonomi, og det blokerer jo ikke for deres aktivitet; de står bare på listen, og så betyder det, at nogle af deres ledere ikke kan rejse frit rundt – lederen er i øvrigt på terrorlisten i EU, så han kan ikke rejse frit rundt i EU.
Men jeg mener bare: Det ændrer jo ingenting.
Det ændrer jo først noget, når man går ind i en proces og forandrer det og allierer sig med de reformpositive kræfter.
Er ordføreren ikke enig i det?
Marcus Knuth (KF), 2021-04-21:
Tak, formand, og tak for en rigtig fin debat.
Vi er jo kede af, at EU ikke beslutter sig for at gøre ligesom rigtig mange af EU's medlemsstater, nemlig placerer hele Hizbollah på terrorlisten.
Der har så været et argument om, at det er EU's holdning, men jeg tror, det er ret tydeligt, at det i høj grad er på grund af Frankrig, at EU ikke vil det her.
Når man kigger på, hvor mange EU-lande der synes, det er en god idé, virker det i høj grad, som om det er Frankrig, der ikke vil.
Det er selvfølgelig også med samme argument som udenrigsministerens, nemlig af hensyn til balancen i Libanon.
Jeg synes sådan set, at ordføreren fra Venstre havde nogle gode synspunkter i forhold til Hizbollahs indflydelse fra Iran, ind i Syrien osv.
Og Hizbollah siger selv, som jeg sagde i mit spørgsmål til udenrigsministeren: We do not have a military wing and a political one; we have one leadership with one administration.
Derfor kan man roligt sige, at Hizbollah anser sig selv for én samlet organisation.
Vi synes jo, at vi skal lade os inspirere af Holland, der helt tilbage for snart 20 år siden anerkendte, at der ikke er stor forskel på det militære og den politiske gren i Hizbollah.
Jeg tillader mig lige at nævne nogle af de lande, som har samme synspunkt som os Konservative: USA, Canada, Australien, New Zealand, Storbritannien, Tyskland, Holland osv. osv. – listen er meget lang.
Og når lande som især Storbritannien og Holland, som ligner os meget, deler det synspunkt, ærgrer det mig, at regeringen ikke deler synspunktet, og at støttepartierne heller ikke gør det.
At placere Hizbollah på terrorlisten vil gøre det muligt at ramme finansieringen af Hizbollahs militære indsatser og dermed også terroraktiviteter, som jo er meget omfattende.
Jeg vil slutte af med at sige, at jeg ville ønske, at udenrigsministeren og regeringen lagde sig mere op ad vores partnerlande som Storbritannien og Holland og placerede Hizbollah på den samlede terrorliste.
Vi vil gerne takke Dansk Folkeparti for opbakningen.
Jeg er da i hvert fald glad for, at Enhedslisten anerkender, at man ikke kan ringe til og i hvert fald ikke forhandle med Islamisk Stat.
Det er derfor, jeg synes, at hele det der med, at man skal høre en terrororganisation er lidt pudsigt.
Men nu hvor jeg i hvert fald kan forstå på Enhedslisten, at man ikke vil placere et samlet Hizbollah på EU's terrorliste, vil hr. Christian Juhl så bakke op om, at vi her i Danmark gør det?
Og her minder jeg jo altså bare om, at det gør nærliggende lande som Storbritannien og Holland og ligesindede lande som USA, Canada, Australien og New Zealand.
Christian Juhl (EL), 2021-04-21:
I det tilfælde, hvor det drejer sig om Hamas, PKK, Hizbollah og andre, så kan man godt ringe til dem.
De er rent faktisk placeret i parlamenter – ikke PKK, men de to andre.
På samme måde kan man også ringe til FARC i Colombia og sige: Vi vil gerne have en forhandling mellem jer og regeringen, og vi vil gerne have, at I nedlægger våbnene.
Så det kan godt lade sig gøre, og det er derfor, jeg også taler for en tosidet indsats, nemlig at man også prøver at forhandle våbenhviler og på længere sigt fred med sine fjender, uanset hvem de er, hvis det er muligt.
Det så vi i Syrien.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-21:
Nu er det jo ikke en overraskelse, at Enhedslisten er imod EU, men er det virkelig sådan, at Enhedslisten mener, at hele EU's terrorliste simpelt hen bare burde afskaffes?
Som jeg forstår det på hr. Christian Juhl, er det, fordi man ikke har hørt de her terrororganisationer.
Altså, forestiller Enhedslisten sig, at man kan ringe til en terrororganisation og så høre, hvad de synes, og så få en eller andet form for retvisende svar?
Christian Juhl (EL), 2021-04-21:
Listen fastsættes ikke af domstole på baggrund af konkrete sager og empiri, og de aktører, som skal vurderes, bliver hverken hørt eller inddraget, og det gør listerne til genstand for en ekstrem grad af politisering.
Vi har ofte set, hvordan listerne afgøres af bestemte politiske vinde, hvilket resulterer i, at listerne bliver arbitrære og i visse tilfælde gør mere skade end gavn.
Selv om vi naturligvis skal tage afstand i de konkrete sager, hvor der ikke er tvivl om, at der er tale om terror, kan en terrorstempling have uoverskuelige og uhensigtsmæssige konsekvenser, også hvis man kommer på listen ved en fejl eller som et resultat af en målrettet politisk kampagne.
Vi har konkret set, hvordan terrorstemplingen af Hamas og PKK har haft en destabiliserende effekt, som hverken har fremmet den regionale stabilitet eller styrket de reformvillige kræfter internt i bevægelserne.
Hvis man ønsker, at sociale og politiske bevægelser som f.eks. Hamas og Hizbollah skal rykke sig og reformere sig, kommer man ikke nærmere ved at stemple dem gennem EU's listesystem.
Vi så det i 2001, hvor Hamas vandt valget i Palæstina, i hvert fald på Gazastriben og efterfølgende blev lagt på is.
Man laver også våbenhvileaftaler med sine modstandere, som Israel og Hizbollah gjorde det i 2006, da Israel trak sig tilbage fra Libanon og FN gik ind imellem de to parter.
Det er også ved at ske i Afghanistan, hvor hovedfjenden og årsagen på starten af krigen i 2001 var Taleban, der nu bliver partner, efter at Trine Bramsen og Jeppe Kofod aftalte med Biden i Washington at trække sig ud af Afghanistan efter 20 års krig.
Der er ingen tvivl om, at Hizbollah bruger illegitime, voldelige metoder.
Hizbollahs opbakning til Assad i Syrien er en skandale, og vi bifalder bestemt ikke Hizbollahs alliancepolitik i regionen, heller ikke med Iran.
Vi bifalder ikke brugen af vold og bifalder bestemt heller ikke Hizbollahs formørkede kvindesyn og religiøse konservative linje.
Modstanden mod besættelse og militær offensiv kan ikke legitimere dette.
Shiamuslimerne, som er systemisk underrepræsenteret i det forældede konfessionelle system, som ikke tager højde for den demografiske udvikling, sætter i vidt omfang deres lid til Hizbollah for at få deres stemme hørt og opfyldt basale sociale behov.
Her har Hizbollah vind i sejlene, fordi staten og de andre partier, som kun tænker på egen konfession, svigter.
En terrorstempling af Hizbollah kan kaste Libanon ud i større politisk destabilisering, som er det sidste, landets befolkning har brug for, og det gavner med garanti ikke den regionale sikkerhed.
Og så må vi jo ikke glemme, at en lang række andre politiske aktører i Libanon også har blod på hænderne.
Enhedslisten kan ikke stemme for forslaget.
Henrik Vinther (RV), 2021-04-21:
Tak for det.
Hvis der sker ændringer i den måde, verden ser ud på, og det går den vej, som ministeren peger på, kan vi naturligvis bakke op om, at EU samlet set ser på Hizbollah som én bevægelse.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-21:
Men nu hører vi jo Dansk Folkeparti og også Konservative støtte, og vi hører Venstre være var meget tæt på at støtte.
Vi hører Socialdemokratiet sige, at man vil overveje at ændre synspunkt, hvis det er sådan, at situationen ændrer sig.
Kan Radikale Venstre se sig selv f.eks. bakke op om Socialdemokratiet, hvis det er sådan, at der kommer en ændring af situationen, altså at man siger: Hvis der sker ændringer, kan vi rent faktisk godt gå ind og støtte et samlet Hizbollah på terrorlisten?
Christian Juhl (EL), 2021-04-21:
Jeg tror ikke, det tjener noget som helst formål.
Generelt kunne vi gøre meget, meget mere for at fremme en situation, hvor der kommer mere demokratiske kræfter, og hvor det bliver et reelt demokrati, man får som alternativ.
Det har man jo ikke dernede nu.
Selve systemet er jo meget, meget langt fra at være et reelt demokrati .
Marcus Knuth (KF), 2021-04-21:
Mange tak til ministeren.
Ministeren siger, at man ikke vil gå en form for enegang.
Man kigger meget på, hvad EU gør osv.
Men mange af de lande, som vi anser os selv for at være ligesindede med, har jo netop anerkendt hele Hizbollah i forhold til deres terrorliste.
Det gælder jo altså f.eks. Holland og Storbritannien.
Så hvis lande, som vi jo i forvejen ikke mindst sikkerhedspolitisk har et tæt samarbejde med, altså Holland og Storbritannien, kan gøre det, hvorfor kan Danmark så ikke også tage det skridt?
Christian Juhl (EL), 2021-04-21:
Nej, det skal vi da ikke, men jeg er ikke sådan vildt imponeret over Putin eller den ukrainske ledelse.
Altså, den måde at drive noget, de kalder demokrati, på, er jo forfærdeligt i sig selv.
Der vil jeg gerne sige, at jeg lytter mere til befolkningen, og jeg tror på, at befolkningerne i alle lande ønsker en situation, hvor vi kan fjerne nogle af de her våben, og at det skal være vores mål.
Det bør også være hr. Michael Aastrup Jensens og udenrigsministerens mål, at det er det, vi går efter, i stedet for at det er noget, vi en gang har formuleret sammen med vores fjender.
For det er den eneste vej frem, hvis vi skal overleve på den her klode, at vi frigør kræfter og økonomi til at klare de sociale problemer i Ukraine, at klare de klimamæssige problemer på hele kloden.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-04-21:
Nu har jeg jo kun 30 sekunder, så jeg kan desværre ikke komme ind på de afsløringer, der var omkring visse af de fredsbevægelser – hvordan de var styret og finansieret af den sovjetiske efterretningstjeneste.
Det, jeg vil gå ind og tage fat i, er spørgsmålet om, hvad vi gør for at stoppe hr. Putin.
Og der må jeg bare indrømme, at hvis du spørger de lande, som ligger klos op ad hr. Putin, og som er truet af hr. Putin hver eneste dag, så taler de altså ikke om nedrustning fra Vestens side; de taler kun om én ting, og det er hjælp, og det er ikke mindst hjælp til opbygning af deres militær.
I Ukraine lige nu ønsker de jo tværtimod våben, sådan at de kan være klar til en eventuel invasion fra hr. Putin, og det synes hr. Christian Juhl åbenbart at vi bare skal sidde overhørig.
Christian Juhl (EL), 2021-04-21:
Det er jo ofte sket, når jeg har talt for nedrustning, at så har jeg fået at vide, at jeg går fjendens ærinde.
Det hører jeg ikke hos hr. Michael Aastrup Jensen.
Men jeg mener, at vi er nødt til at insistere på at få fjernet nogle af våbnene, også russernes våben, også kinesernes våben og også amerikanernes våben, hvis vi vil en mere sikker verden.
Vi har jo formuleret det i alle de her papirer, og så lader vi det være der, og så siger vi, at det er en afskrækkelsestaktik, og det gør de andre modsat også.
Altså, russerne vil heller ikke af med deres atomvåben, for det skal være en afskrækkelsestaktik over for Europa, over for USA osv. osv.
Og derfor kan vi jo blive ved i en uendelighed, hvis ikke nogen tager et initiativ til at sige, at vi i hvert fald som en start skal sidde omkring et bord, og at vi som en start skal prøve at sige: Hvis jeg fjerner ét våben, fjerner du så også ét våben?
Ellers kommer vi ikke ind i den proces, som vi var noget bedre til under den kolde krig, for der lykkedes det jo rent faktisk at fjerne mellemdistancevåbnene i Europa, ikke i kraft af politikerne i første omgang, men i kraft af folkelige bevægelser, og så kom politikerne bagefter.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-04-21:
Tak for det.
Åbenbart har den banken vakt så stor opsigt, at de simpelt hen er stoppet med musikken nede på pladsen.
Så noget positivt kom der da ud af det.
Men det, jeg vil spørge ind til, er det der ønske om nedrustning.
Det lyder jo godt, når man hører det.
Problemet er jo bare – vil hr. Christian Juhl ikke give mig ret i det?
– at det eneste, som hr. Putin historisk indtil videre har haft respekt for, tværtimod er hårdt mod hårdt; altså underforstået, at de tre baltiske lande er medlem af NATO, og at det derfor vil have dybe konsekvenser, hvis hr. Putin går ind og invaderer dem, og at man på samme måde hele tiden er med til at trække en streg i sandet om, at hvis hr. Putin går ind der og der, bliver han altså mødt med våbenmagt.
Vil hr. Christian Juhl ikke give mig ret i, at det historisk set er noget af det eneste, der har en afskrækkende effekt på hr. Putin?
Christian Juhl (EL), 2021-04-21:
Jamen jeg har ikke nogen kommentarer, for der var ingen spørgsmål til mig, kan jeg forstå.
Det var bare en kommentar fra hr. Søren Espersen, og det har han jo ret til at komme med.
Søren Espersen (DF), 2021-04-21:
Det er præcis det, jeg også vil komme med en bemærkning om.
Jeg synes, det var uværdigt for Folketinget, hvad der skete dér, altså at hr. Christian Juhl hyldede en tidligere kommunistkammerat Khrusjtjov for at gøre det samme i FN's Generalforsamling.
Jeg synes, hr. Christian Juhl burde skamme sig.
Katrine Robsøe (RV), 2021-04-21:
Nogle gange befinder man sig lidt på udebane, når man er medlem af Folketinget, og det her må være en af de gange.
Men hold da op en spændende debat at følge, vil jeg sige, og tusind tak til regeringen for en grundig redegørelse.
Jeg står her, fordi jeg er medlem af OSCE og den parlamentariske samling dér, og jeg vil faktisk bare fra Radikales side rigtig gerne understrege, hvor vigtigt det er, at vi fra dansk side bakker op om de internationale organisationer og de fællesskaber, der er med til at sikre dialog og samarbejde mellem lande.
Der er behov for samarbejder, hvor vi mødes og forsøger at finde nogle fælles løsninger, også selv om det er svært og til tider ret bøvlet.
Det er ikke altid nemt, når man skal finde fælles løsninger inden for menneskerettigheder, frihedsrettigheder, demokrati, konfliktforebyggelse og andre meget store spørgsmål, men bare fordi det er bøvlet, betyder det jo ikke, at vi skal lade være – nok tværtimod.
Der er behov for en stærk dansk indsats.
Det internationale samarbejde i alle tre organisationer har været udfordret, særlig på grund af corona.
Det kan vi ikke komme uden om, og der er visse ting, der bare ikke bliver nemmere af, at man sidder bag en skærm og skal diskutere det.
Til trods for det har der jo været holdt møder, og dem, jeg selv har deltaget i, har faktisk været rigtig gode, og det må man jo sige er et godt bevis i den nuværende situation.
Jeg tror faktisk, det var det.
Jeg vil sige tak for ordet.
Søren Espersen (DF), 2021-04-21:
Vi kan til enhver tid fremføre det krav, og vi kan synes, at det er en god idé at gøre det, fordi det måske vil skabe mere stabilitet.
Det har bare ingen gang på jord.
Nogle gange skal man passe på, at man ikke hopper så højt, at man aldrig rører jorden.
I den her sag vil det bare ikke kunne lade sig gøre under nogen omstændigheder, at nogen russisk regering vil tilbagelevere Krim til Ukraine.
Og der må vi altså også tage den historiske del af det med.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-04-21:
Jamen tak for det.
Jeg kalder vores ukrainske venner for venner, for jeg synes virkelig, at det er et land, som ene og alene ønsker at være en del af Vesten, og lige nu vil Putin jo gøre alt, hvad han kan for at sikre, at det ikke sker.
Der er jo nogle eksperter, der er inde at sige, at grunden til, at Putin er så aktiv i den østlige del af Ukraine, er at sørge for, at Ukraine aldrig kan blive kandidatland til hverken NATO eller EU, fordi man så ikke vil åbne op for det, så længe der er en borgerkrig i gang, eller hvad Putin nu vil prøve at karakterisere det som.
Så er svaret ikke, at vi snart skal begynde så at sige at erkende, at Ukraine bliver nødsaget til at komme med ind i Vesten, og at vi skal bakke dem op i forhold til EU og NATO?
Christian Juhl (EL), 2021-04-21:
Min bemærkning angår kommentarerne til Danmarks forslag til reformer i Europarådet.
Hvis ikke formålet var at bede Europarådet om at blande sig uden om vores integrations- og flygtningepolitik, hvad var så formålet?
Jeppe Kofod (S), 2021-04-21:
I forhold til det sidste kan jeg kun bekræfte, at det mangeårige samarbejde i Østersørådet i forhold til menneskehandel, menneskesmugling, prostitution og kriminalitet er noget, som er vigtigt og værdifuldt, og også et eksempel på noget, hvor landene omkring Østersøen har en fælles interesse i at fremme et samarbejde for at stoppe det her.
Og der har også været gode succeshistorier om det, så det vil vi meget gerne fortsætte med at understøtte.
Christian Juhl (EL), 2021-04-21:
Nu har jeg jo adopteret ministerens idé, så jeg siger ikke vejen derhen længere; jeg siger vejene .
Jeg prøver at gribe enhver chance, der er, for at få gang i den her proces og også appellere til den regering, som jeg understøtter, om at gøre noget mere og spille en mere aktiv rolle i stedet for at vente på de store.
En lille ting, jeg også gerne vil have med, og som jeg synes er vigtig at nævne: Jeg sidder selv i Østersørådet, og vi er den eneste fra Folketinget, der deltager i møderne, men vi kunne godt være flere.
Det er jo nogle vigtige spørgsmål, som er blevet behandlet: trafficking, menneskehandel, forebyggelse og beskyttelse af ofre for menneskehandel, stop for tvangsarbejde og den slags ting.
Det er jo ret væsentlige ting i det her område, ikke kun prostitution, men også på almindelige arbejdspladser.
Jeppe Kofod (S), 2021-04-21:
Også en verden uden atomvåben var et tema, der blev debatteret før.
Det deler jeg også fuldstændig ønsket om.
Jeg tror, vi har lidt forskellige tilgange til vejen derhen.
Jeg tror, vi skal være lidt realistiske omkring, hvad vi kan opnå, og hvordan vi opnår det, så vi ikke kommer til at bilde os selv noget ind, der ikke kan lade sig gøre.
Så gør vi nedrustningssagen en tjeneste.
I forhold til våbenkontrol og nedrustning er det altså sådan, at bl.a. OSCE og andre fora spiller en ret væsentlig rolle, både i forhold til at sikre gennemsigtighed og forudsigelighed.
Det gælder f.eks. Wiendokumentet i forhold til militære og tillidsskabende foranstaltninger og traktaten om Open Skies, som jeg nævnte, der tillader observationer fra luften.
Vi må selvfølgelig konstatere, at udsigterne til fremskridt lige nu er dystre.
Det skyldes – og det er vigtigt at understrege – den meget negative russiske tilgang, der jo har haft konsekvenser for f.eks. aftalen om de konventionelle våben i Europa, altså CFE, der ikke længere fungerer.
Også her ser vi Ruslands destruktive adfærd have betydning for det her, men vi skal fortsætte kampen for nedrustning – det synspunkt deler jeg.