Søren Pind (V), 2017-12-14:
Her på falderebet, som ordføreren for Radikale Venstre sagde – jeg vidste ikke helt, hvad hun mente – står jeg i hvert fald her.
Jeg vil godt sige tak for ordet, ikke mindst til formanden – det glæder mig, at formanden har givet mig ordet lige her og nu – og de pæne ord om redegørelsen.
Vi er et af de rigeste lande i verden, Danmark.
Vi er et grønt land.
Vi er et land, hvor det er trygt at bo og færdes.
Jeg indrømmer, at når man kigger på de sociale medier eller ser TV 2 News, kan det ikke altid se sådan ud, men metabetragtningsmæssigt er det rigtigt.
Dansk forskning har en solid andel i den succes, som Danmark repræsenterer: viden, virkekraft, kloge hoveder, der generation efter generation har bragt Danmark til det, vi er i dag.
Den stærke videnstradition skal vi bygge videre på.
I 00'erne blev der med globaliseringsaftalen investeret massivt i forskning og uddannelse.
Vi fordoblede f.eks. antallet af ph.d.er.
Det løft, vi lavede dengang, har vi nydt godt af i mange år.
Udgangspunktet for debatten i dag er den årlige redegørelse, der gør status på forsknings- og innovationsområdet i Danmark.
Her har regeringen lagt vægt på at give et tilbageblik over udviklingen på de mest centrale parametre inden for forskning og innovation, og redegørelsen fremhæver, at vi i Danmark prioriterer forskning højt.
Vi investerer rigtig mange penge i forskning og innovation.
Pengene gør gavn.
Dansk forskning klarer sig godt.
Danske forskere ligger højt i internationale sammenligninger.
Vi har med andre ord et stærkt udgangspunkt, men – for sådan et er der også – verden forandrer sig.
De globale udfordringer kalder på en omstilling til bæredygtig produktion.
Den internationale konkurrence er benhård.
Andre lande opruster i de her år massivt på forskningsområdet.
Dansk forskning står stærkt i dag, men vi skal også være førende om 5-10 år, og hvis vi skal det, skal vi gøre det endnu bedre.
Samtidig skal vi sørge for at få mest muligt ud af de mange penge, som samfundet investerer i forskning og innovation, og derfor er der brug for en ny strategi med nyt fokus, med nye ambitioner, med nye initiativer, så vi kan gøre det endnu bedre, og det har regeringen fremlagt med den forsknings- og innovationspolitiske strategi med den manende, fængende titel »Danmark – klar til fremtiden«.
Med strategien rækker vi både ud efter stjernerne og griber langt ned i værktøjskassen for at løse nogle af de konkrete problemer, som er opstået over årene efter globaliseringsaftalen.
Den har to klare mål: Dansk forskning skal være af højeste internationale kvalitet, og forskningen skal øve mest mulig gavn i samfundet.
Regeringen vil samtidig fastholde, at der årligt afsættes mindst, fru Sofie Carsten Nielsen – mindst – 1 pct. af bruttonationalproduktet til forskning og udvikling.
Det er et højt investeringsniveau sammenlignet med andre lande, og med udsigt til stigende BNP vil der komme flere offentlige penge til forskning.
Samtidig stiger de private fondes finansiering af forskning markant, som man også kan læse i den årlige redegørelse.
Det giver gode muligheder for at udføre mere forskning af højeste kvalitet.
Nogle af initiativerne får virkning her og nu, allerede i 2018, mens andre skal understøtte målene på længere sigt.
Flere af initiativerne lægger op til et stærkere samarbejde mellem de forskellige aktører i det danske forsknings- og innovationssystem.
Det er nødvendigt, at vi løfter i fællesskab, hvis ambitionerne skal hæves.
Det gælder bl.a. den nobelpagt, som regeringen har foreslået.
Toppen af dansk forskning skal kunne måle sig med de allerbedste i verden.
De bedste danske forskere skal være på nobelprisniveau.
Derfor vil vi arbejde for over årene at etablere særlige nobelpriscentre med ambitiøse økonomiske rammer og en lang tidshorisont.
Centrene skal skabe banebrydende forskning i stil med den, professor Jens Juul Holst lavede, da han opdagede tarmhormonet GLP-1.
Hormonet har vist sig at være virksomt til behandling af og forebyggelse af sukkersyge, og for nylig har Novo Nordisk investeret 13 mia. kr. i at udvikle en pille med stoffet.
Opdagelsen er blevet et guldæg.
Jeg vil invitere både offentlige og private forskningsfinansierende fonde til at indgå et samarbejde om en nobelpagt, for en ambition som denne kræver, at vi løfter i fællesskab.
Også i bredden af dansk forskning skal kvaliteten løftes.
Det gør regeringen bl.a. ved at sætte fokus på gode karriereveje i dansk forskning, yngre forskertalenter skal have mulighed for at rykke op i eliten og blive fremtidens topforskere, og samtidig er det vigtigt at kunne tiltrække de bedste internationale forskere til Danmark.
Derfor skal vi også have løst de meget omtalte udfordringer vedrørende regler for udenlandske forskeres bibeskæftigelse, hvor jeg i flere dage nu har skullet tale med magasinet The Atlantic, for bare at nævne et eksempel på noget regulering, som er så tåbelig, at det selvfølgelig skal laves om.
Vi arbejder på at gøre reglerne mere smidige, og lige nu koncentrerer vi os om at finde et konkret løsningsforslag, som efterfølgende selvfølgelig skal drøftes politisk her i Folketinget.
Et andet sted, hvor regeringen vil sætte fokus på kvalitet, er i den måde, vi fordeler midler til forskning på.
Jeg har, som også hr. Jens Henrik Thulesen Dahl var inde på, været optaget af kvalitet fra første færd i Forsknings- og Uddannelsesministeriet.
For nylig er der indgået en aftale – og det er jeg stolt af – med samtlige partier i Folketinget om et nyt bevillingssystem for de videregående uddannelser.
Det er et bevillingssystem, hvor vi i højere grad belønner uddannelse med kvalitet og gode jobudsigter.
Nu er turen kommet til forskningen.
De såkaldte basisforskningsmidler til universiteterne udgør knap 9 mia. kr. årligt – det er ca. 40 pct. af det samlede offentlige forskningsbudget.
Vi agter at indføre en ny model for fordeling af basisforskningsmidler, som i højere grad bidrager til at fremme kvaliteten i dansk forskning.
Den endelige model vil vi udarbejde efter rådgivning fra en uafhængig ekspertgruppe, og så kommer der selvfølgelig også den politiske drøftelse.
Så må vi håbe, at kvalitetskravene følger med der også.
Det er jeg selvfølgelig ikke i tvivl om med de ordførere, jeg er så heldig at have på det her område.
Så med en nobelpagt med fokus på gode karriereveje – det er også en ting, som jeg ved optager medlemmerne her – og en ny model for basisforskningsmidler agter regeringen at løfte kvaliteten af dansk forskning, både i toppen med nobelpagtambitionen og hele den videnskabelige bredde.
Det er vigtigt, at vi gør begge dele.
Vi agter også at styrke den teknologiske forskning.
Der vil blive prioriteret flere forskningsmidler til det område i de kommende år.
Vi skal kunne byde ind med nye teknologiske løsninger og komme foran i kapløbet om at udvikle nye teknologier som kunstig intelligens og brug af store data.
Her er brug for at få flere fagligheder i spil.
Regeringen foreslår derfor at etablere et nyt nationalt forskningscenter for digitale teknologier på tværs af sektoren.
Derudover vil regeringen udarbejde en handlingsplan, som kan styrke kapaciteten til teknologisk forskning.
Den skal ikke foregå afsondret fra samfundet, viden skal ikke leve isoleret på universiteterne, viden skal gøre gavn.
Derfor er en vigtig ambition, at Danmark skal have et innovationssystem – som også hr. Henrik Dahl var inde på – i verdensklasse.
Som det fremgår af den årlige redegørelse, har de private forskningsinvesteringer været svagt faldende siden 2008.
Det er en udvikling, vi bliver nødt til at analysere nærmere.
Vi vil samtidig bede en række internationale eksperter om at komme med anbefalinger til, hvordan vi kan løfte innovationsarbejdet i Danmark til nye niveauer.
Og endelig er det regeringens ambition, at der skal bygges en bro mellem videnskaben og danskerne.
Forskningen skal i højere grad nå ud til den brede befolkning, vi skal have respekt for forskerne, og vi skal hylde de kloge og det kloge.
Derfor er det en del af strategien at styrke formidlingen af dansk forskning og begejstringen for den.
Heldigvis er der god grobund i befolkningen for det.
Det kan jeg allerede sige nu, hvor jeg har holdt flere møder, og hvad jo også er dokumenteret i en meningsmåling foretaget for nylig af YouGov bragt i dag i Berlingske.
Strategien indeholder mange vigtige initiativer, som bygger videre på det gode udgangspunkt, og gør Danmark klar til at gribe fremtiden – 28 initiativer, nogle mere kvantitative, andre mere kvalitative, for at være helt præcis.
Mange af strategiens initiativer kræver, at vi kan finde finansiering fra forskningsreserven i 2019.
Det ser jeg frem til at drøfte med partierne til næste år.
Det er mit håb, at strategien sammen med den årlig redegørelse vil danne et godt udgangspunkt for en drøftelse af fremtidens forskning og innovation.
Jeg ser frem til drøftelsen nu og siger dermed tak for ordet.