runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2021-06-15:
Jeg vil også sige tak til alle ordførerne for behandlingen af det her lovforslag.
Som alle har været inde på, er lovforslaget jo en del af udmøntningen af den aftale, som en lang række partier indgik, målrettet langtidsledige under coronakrisen.
Den blev indgået den 28. maj 2021 af regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti, Enhedslisten, Det Konservative Folkeparti og Alternativet.
Med lovforslaget indfører vi en ny midlertidig ordning i 2021 og 2022, hvor både private og offentlige virksomheder får et særligt forhøjet løntilskud på 20 kr. ekstra i timen, hvis de ansætter langtidsledige, der er fyldt 50 år.
Når vi laver en særlig løntilskudsordning for langtidsledige seniorer, er det vigtigt, at vi udmønter ordningen inden for rammerne af EU's statsstøtteregler.
Vi har derfor været i kontakt med Europa-Kommissionen, og Kommissionens vurdering er, at der er tale om en generel objektiv ordning, der falder uden for EUF-traktatens statsstøttebegreb.
Der er derfor ikke tale om statsstøtte i EU-retlig forstand.
Det er dog vigtigt for mig at understrege, at der er tale om en vurdering og ikke en endelig afgørelse.
Vi har under coronakrisen set en stigning i antallet af langtidsledige – en stigning, som alene er sket blandt dagpengemodtagere, og hvor det særlig hårdt har ramt de ufaglærte og seniorerne.
I takt med genåbningen af Danmark her i foråret kan vi allerede se, at der er godt gang i arbejdsmarkedet igen, og at ledigheden heldigvis falder kraftigt.
Det er bedringer, som vi forventer også vil afspejle sig i tallene for langtidsledighed.
Men når det er sagt, er det utrolig vigtigt, at vi får alle med tilbage i enten job eller uddannelse, for vi ved, at det har store konsekvenser for den enkelte, jo længere tid man hænger fast i ledighed.
Coronakrisen har påvirket os alle sammen, og den har haft konsekvenser, som vi ikke selv er herrer over.
En af de konsekvenser er stigningen i langtidsledighed for gruppen af seniorer.
Jeg mener derfor, at det er vigtigt med målrettede tiltag som det lovforslag, vi behandler i dag, så vi kan hjælpe de grupper af langtidsledige, som vi ved kan have sværere end andre ved igen at finde fodfæste på arbejdsmarkedet.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-06-15:
Nu er ministeren undskyldt, for han havde lige en samtale, mens jeg var på talerstolen.
Altså, hvad er konsekvenserne af de godt 30 mio. kr., man bruger?
Der må være en eller anden konsekvens i forhold til, hvor mange man tror man rykker over i varig beskæftigelse, når vi bruger skattekroner på det – og det synes jeg ikke jeg kunne se.
Peter Hummelgaard (S), 2021-06-15:
Jeg tror, at det kan være svært at skønne over det præcise antal, men det er klart, at vi jo kan levere et skriftligt svar på det.
Og det afhænger jo også fuldstændig af brugen af ordningen.
Vi har en forhåbning om, at det her vil være i stand til at hjælpe mange langtidsledige seniorer, som måske kan have brug for en ekstra hånd til at komme ind på arbejdsmarkedet i den her situation, og så derved give virksomheder en ekstra tilskyndelse til i hvert fald ikke at frasortere de 55+-årige, hvilket vi jo ved der er en historik for, hvad enten det er lavkonjunktur eller højkonjunktur, men at få dem ind med et ekstra tilskud fra staten i ryggen.
Men vi vil meget gerne tilvejebringe et skriftligt svar om det præcise skøn over antallet af personer, som vi håber kan blive omfattet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-06-15:
Det ville være rigtig fint, for spørgsmålet er jo, om vi kan komme til at stå i en situation, hvor man så bare frasorterer de 49-årige, fordi virksomhederne kan få tilskud til de 50-årige, men ikke til de 49-årige, og så er det de 49-årige, som så står med aben bagefter.
Så det svar vil jeg gerne have.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-06-15:
Tak, formand.
I Det Konservative Folkeparti tror vi altid på den virksomhedsrettede indsats.
Vi har et erhvervsliv, som meget gerne vil bidrage og tage ansvar for vores borgere, som skal tilbage på arbejdsmarkedet, og det er, uanset om det drejer sig om dem tættest på arbejdsmarkedet eller om de medborgere, der er længst fra arbejdsmarkedet.
Noget af det, corona førte med sig, var, at ledighedstallet steg, og en stor del af dem, der blev ledige sidste år, er stadig væk ikke i job.
Det skal vi tage ansvar for, og vi skal gøre en ekstraordinær indsats, for at de kommer tilbage på arbejdsmarkedet.
Det er godt for samfundsøkonomien, det er godt for erhvervslivet, og det er frem for alt godt for dem selv.
Der er brancher, der skriger på arbejdskraft, og vi har stadig væk stor brug for de 50+-årige på vores arbejdsmarked.
Det skal vi selvfølgelig bakke op om.
Henrik Møller (S), 2021-06-15:
Genåbningen af samfundet er nu i fuld gang.
Langsomt, men sikkert kan normaliteten igen begynde at indfinde sig i langt de fleste hjørner af samfundet.
Det er glædeligt, men det er også en stor lettelse.
Det er det for os alle sammen, både de virksomheder, der har været hårdt ramt af nedlukninger, de borgere, som har været bekymret for deres eget eller deres pårørendes helbred, de unge, som ikke har haft et almindeligt ungdomsliv det sidste halvandet år, dem, som har været bekymret for at miste deres job eller bekymret for, om de kunne finde et nyt.
Regeringen og Folketinget har sammen udvist stor velvilje til at holde hånden under flest mulige – det synes jeg godt vi i fællesskab kan være stolte af.
I takt med genåbningen er det også tid til at se frem mod udfasning af hjælpepakker og kompensationsordninger.
Det besluttede et bredt flertal i maj, hvor vi indgik en aftale om en sommer- og erhvervspakke samt udfasning af hjælpepakker.
I aftalen blev vi enige om, at der på trods af genåbningen stadig findes nogle grupper, for hvem normaliseringen er længere undervejs.
Den gruppe skal vi selvfølgelig holde hånden under og hjælpe, så de ikke står uden forsørgelsesgrundlag, når hjælpepakkerne udfases.
Derfor er lovforslaget, som vi skal behandle i dag, også en udmøntning af dele af den rammeaftale, vi indgik i maj.
Lovforslaget indeholder to elementer.
For det første indfører vi med lovforslaget en lempeligere adgang til dagpengesystemet for selvstændige, som på trods af genåbningen stadig væk er udfordret.
Ordningen er målrettet de selvstændige, der ellers har været på en midlertidig kompensationsordning inden for de sidste 3 måneder, inden kompensationsordningen udløber.
For dem betyder lovforslaget, at de får mulighed for at indmelde sig i dagpengesystemet uden forudgående a-kassemedlemskab.
For det andet forlænger vi ordningen med sygedagpenge til personer, som er i øget risiko ved smitte med covid-19.
Det er vigtigt, at vi fortsat er opmærksomme på de områder, som stadig har negative konsekvenser af pandemien.
Vi er så tæt på målstregen, og det er vigtigt, at vi får alle med over.
Derfor kan vi fra Socialdemokratiets side bakke op om lovforslaget her.
Tak for ordet.
Hans Andersen (V), 2021-06-15:
Tak for det.
Sidste år indgik Venstre sammen med regeringen og flere andre partier en bred aftale om en sommer- og erhvervspakke til bl.a. selvstændige.
Igen i år har Folketingets partier forhandlet en sommerpakke på plads, og vi er glade for, at vi med dette lovforslag forlænger selvstændiges mulighed for at kunne modtage dagpenge.
Vi glæder os i Venstre over, at ordningen inden for Erhvervsministeriets ressort også omfatter en kompensationsordning for bl.a. selvstændige og freelancere.
Vi har i Venstre kæmpet hårdt for, at selvstændige også skulle blive husket i kompensationsordningen, og forslaget i dag er en videreførelse af de tiltag, som vi har kæmpet for.
På den baggrund skal jeg meddele, at Venstre støtter lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-06-15:
Tak for det.
Ja, der er store lovforslag, som, kan man sige, påvirker livet for rigtig mange, og så er der mindre lovforslag.
Og det her hører nok til i kategorien af dem, der er mindre.
Jeg tror, jeg talte det sammen til omkring 130 mennesker, som man vurderer bliver påvirket af det her.
Jeg er også glad ved, hvad der står i lovforslaget, nemlig at det er med betydelig usikkerhed, netop fordi folk, som er vurderet til at være i risikogrupperne af egen læge, har fået tilbudt vaccinerne.
Derfor var det en af de ting, jeg undrede mig over: Hvor mange vil der være tilbage i gruppen af dem, som stadig væk ikke har fået vaccinen?
De ville jo have tilhørt de grupper, som lægerne havde sagt kunne have fået vaccinen.
Så der skal man måske tage det op med deres egen praktiserende læge, hvis de ikke har fået den.
Men det er så få mennesker, at det giver mening lige at hjælpe dem igennem det sidste stykke vej, så det kan vi godt støtte.
Bent Bøgsted (DF), 2021-06-15:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag er jo en del af genåbningsplanen, som er blevet forhandlet ovre i Erhvervsministeriet.
Desværre er det sådan igen og igen, at det så er Beskæftigelsesudvalget og beskæftigelsesordførerne, der skal have lovgivningen, og jeg vil igen rette en kritik imod, at vi ikke er med til de genåbningsforhandlinger, hvor der bliver lavet lovgivning på beskæftigelsesområdet.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, men lad det nu ligge, for vi er jo enige om det, der foregår, og vi snakker også sammen i partierne.
Men det her betyder, at selvstændige, der har fået kompensation de sidste 3 måneder inden genåbningen, kan få dagpenge i juli, august og september 2021, hvis de lukker midlertidigt og ophører med deres selvstændige virksomheder.
Der er stadig væk nogle, der har lidt problemer med at komme i gang, så hvor mange der vil benytte sig af det, er selvfølgelig svært at sige.
Det er også sådan, at de i juli har mulighed for at melde sig ind i dagpengesystemet, selv om de ikke forudgående har haft medlemskab, og det er også en god ting, så de kan blive hjulpet på den måde.
Derudover er det også den her forlængelse af den midlertidige ordning, som giver lønmodtagere i øget risiko for et alvorligt sygdomsforløb med smitte med covid-19 ret til sygedagpenge.
Ordningen forlænges frem til den 31. august 2021, og det samme gælder for lønmodtagere, der er pårørende til personer i øget risiko.
Det, der så betyder noget her, er, at vi så forhåbentlig, og det tror vi på, er derhenne, hvor vi kan begynde at lukke ned for alle hjælpepakker og komme godt i gang på arbejdsmarkedet igen, og det kan vi kun se frem til.
Med de lempelser, der er sket her ved den sidste forhandling, er vi på rette spor.
Så vi håber selvfølgelig og tror på, at når vi kommer længere hen på efteråret, er vi derhenne, hvor der ikke rigtig er nogen restriktioner igen, og det glæder vi os alle sammen til.
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2021-06-15:
Et trygt dagpengesystem, herunder et system for sygedagpenge, er en bærende søjle for arbejdsmarkedet, og det har coronakrisen gjort endnu tydeligere.
Der findes jo alligevel enkelte huller, som mennesker risikerer at falde i, men med den her lov kaster vi nogle af de huller til.
Selvstændige, som ikke tidligere har været forsikret, får nu helt ekstraordinært mulighed for at blive en del af a-kassesystemet med tilhørende – trods alt – delvis økonomisk tryghed.
SF støtter lovforslaget.
Samira Nawa (RV), 2021-06-15:
Tak, formand.
I går var en næsten helt rørende dag, hvor vi jo alle sammen i større eller mindre omfang kunne smide mundbindet og finde smilene frem igen.
Og i daginstitutioner og skoler blev alle de her zoneopdelinger, som man har været vant til, fjernet og brudt op, i hvert fald i mine børns institutioner.
Og på den måde går det jo på rigtig mange områder den helt rigtige vej, også når vi ser på økonomien og på ledigheden.
Der er bare nogle grupper, som der stadig væk er behov for vi holder hånden under, og det handler bl.a. om de selvstændige, hvor det her lovforslag jo udmønter en aftale fra maj måned og bl.a. giver lempeligere adgang til dagpenge for selvstændige.
Samtidig handler det her lovforslag også om sygedagpenge, og med lovforslaget forlænger vi det for dem, der er i øget risiko for at få et alvorligt sygdomsforløb, hvis de og deres pårørende bliver smittet med covid-19.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-06-15:
Det er jeg meget enig i.
Jo, jeg vil gerne tage det med videre.
Og som selvstændigt erhvervsdrivende, der også har lavet opstart et par gange, er jeg nødt til at sige, at det er noget, som der er et meget stort behov for, hvis vi vil blive ved med at være et iværksættersamfund.
Victoria Velasquez (EL), 2021-06-15:
Det er så i orden.
Så vil jeg spørge, om ordføreren så ikke vil tage budskabet med videre til den relevante ordfører, og så er det måske en invitation til at diskutere, hvad vi så gør nu for at sørge for, at det ikke kun bliver midlertidige, håndholdte løsninger, men at vi faktisk varigt får lavet et samfund, som rent faktisk også styrker trygheden og sikkerheden for de selvstændige.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-06-15:
Der skal jeg jo sige, at jeg ikke er den, som normalt er ordfører på det her område, så det kan jeg simpelt hen ikke svare dig på herfra.
Victoria Velasquez (EL), 2021-06-15:
Tak for det, og tak for talen fra De Konservative.
Jeg syntes jo, det er dejligt, at vi på det her område er enige om, at man kan styrke sikkerhedsnettet for de selvstændige.
Det har længe været en del af vores politik.
Jeg synes faktisk også, jeg hørte flere, som tilkendegav, at de ville stemme for det.
Så jeg ville bare høre, hvorfor det var, man havde valgt at trække det.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-06-15:
Tak, formand.
Forslaget indeholder tiltag, som er en del af sommer- og erhvervspakken – en aftale, som vi i Det Konservative Folkeparti selvfølgelig bakker op om.
En udstrakt hånd til de selvstændige er jo i særdeleshed et element af aftalen, som vi hos os har kæmpet indædt for, og derfor er vi særlig glade for den del af aftalen.
Vi holder også fast i, at det er en god idé at sørge for korte tidshorisonter for coronarelaterede indsatser lige nu, da stigningen i vacciner og faldet i smittetallet gør, at vi langsomt, men ansvarligt kan se frem imod en normalisering af vores samfund.
Vi støtter forslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2021-06-15:
Tusind tak for det.
Det her lovforslag har vi i Enhedslisten set frem til, fordi vi gør noget, som vi synes er rigtig vigtigt, og det er, at vi sikrer flere af de selvstændige, som kommer i klemme, en mulighed for at kunne få et sikkerhedsnet under sig.
Hvis det stod til os, burde det her ikke kun være midlertidigt.
Det er faktisk en diskrimination, som vi ser der sker af selvstændige – at de, til trods for at de er medlem af en a-kasse, faktisk ikke kan blive grebet af sikkerhedsnettet.
Og det synes jeg ærlig talt er for dårligt og noget, som vi burde blive meget bedre til at håndtere.
Derfor håber jeg også, at de forskellige tiltag, vi har lavet midlertidigt for selvstændige, kan være med til at lægge nogle trædesten på vejen, sådan at vi rent faktisk kan sørge for at lave nogle tiltag, der hjælper.
Når man kigger på undersøgelser over, hvem der har mest gavn af den erhvervspolitik, vi har i Danmark, er det faktisk primært de store virksomheder, til trods for at vi i vores samfund har langt flere små erhvervsdrivende.
Og det holder ikke.
Men – nu skal jeg heller ikke lyde for bitter – det er godt, at det her kommer til at ske.
Vi synes bare, det kunne være rigtig godt, at det kunne blive varigt.
Derudover er der noget, der også har været rigtig vigtigt for os i den aftale, som vi har skullet lave, og det handler om, at hjælpepakken for dem, som er i øget risiko ved smitte med covid-19, og deres pårørende kommer til at fortsætte.
Når man hører nyhederne, kan man hurtigt få det indtryk, at alle i risikogrupperne er blevet vaccineret, og det er jo ikke tilfældet.
Og jeg ved, at der også er rigtig mange af mine jævnaldrende, som står til at blive vaccineret til sidst, som er i risiko for at blive alvorligt syge og risikere at dø, hvis de bliver smittet med covid-19.
Derfor har det været rigtig vigtigt for os, at vi selvfølgelig sørger for, at hjælpepakken for dem kommer til at fortsætte, og at vi stadig væk alle sammen sørger for at passe på hinanden.
Det er fantastisk, at vi kan begynde at åbne samfundet mere og mere op, men det er vigtigt, at vi ikke glemmer dem, som stadig er i risiko.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-06-24:
Det er jo virkelig rørende at høre venstrefløjens omsorg for de her personer, altså dømte terrorister, mordere osv.
Vi venter jo nærmest kun på, at Enhedslistens folketingsgruppe tilbyder, at man kan indkvartere dem privat hjemme i kollektivet.
Men jeg vil spørge ministeren om noget.
Let i forhold til hvad?
For det at finde en løsning er jo ikke svært, minister.
Så når han siger, at det ikke er let, må det jo i virkeligheden handle om, at det ikke er let at blive ved med at være minister, hvis man gør det, som er let i forhold til at løse problemet.
Vil ministeren bekræfte det?
Marcus Knuth (KF), 2021-06-24:
Men jeg tror, at alle kan se, at Langeland jo bare ville være at flytte problemet fra én landsdel til en anden, og regeringen havde netop lovet, at man ville finde en bedre løsning, altså en, hvor man ikke bare flyttede problemet.
Så nu, hvor Langeland ikke bliver til noget, hvor der ikke er opbakning til det, hvorfor gør regeringen så ikke noget for rent faktisk at prøve at levere på det løfte, man har givet, ikke mindst til folk i Midtjylland, og finde en løsning, som er det, regeringen jo mente man kunne, som er bedre end Kærshovedgård?
Mattias Tesfaye (S), 2021-06-24:
Jeg er faktisk ikke helt enig med hr. Marcus Knuth i, at vi har sagt, at vi ikke ville flytte de her 130 mennesker.
Det er faktisk lige præcis det, vi sagde vi ville.
Jamen jeg vil da starte med at sige, at jeg godt forstår, at de er ærgerlige – det forstår jeg virkelig godt.
Vi synes, at de skal aflastes, og vores bud var Langeland – det kunne så ikke realiseres.
Peder Hvelplund (EL), 2021-06-24:
Tak for det.
Når jeg tager ordet, er det egentlig, fordi ministeren fik det til at lyde, som om det var borgmesteren i Hjørring, som havde foreslået det her.
Det er jo faktisk et flertal i byrådet i Hjørring, som har sagt, at det her vil man gerne tilbyde.
Det gør jo også, at det er lidt paradoksalt, at vi står her og diskuterer det i salen, hvor det lyder, som om det er et center, der ikke kan placeres nogen steder, fordi der ikke er nogen, der vil have det.
Og så er der faktisk nogle pragmatiske folk, som siger, at vi her har et samfundsproblem.
Det er jo ikke et spørgsmål om, at det skal placeres i 98 kommuner.
Forslaget var jo, at hver region kunne tage 25. Hjørring ville gerne tilbyde at tage 25.
Jeg tror, at der er 129 i alt.
Jeg tror ikke, at de sidste 4 skal stå imellem nogen.
Dem tror jeg også godt man kunne tage i Hjørring, så de kunne sige, at de tager 29.
Og så kan de fire gange 25 placeres andre steder.
Hvorfor er det, at ministeren har sådan en principiel modstand mod den løsning?
For det er da en forholdsvis pragmatisk og fornuftig løsning, i stedet for at vi skal høre på alle mulige mere eller mindre fantasifulde forslag om, hvor man synes de skulle placeres henne.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-06-24:
Vi skoser jo ikke ministeren for de ting, der så ikke er lette, for det er jo ting, han i udgangspunktet har lavet med de borgerlige partier på Christiansborg her i Folketinget.
Det er jo noget, der tilsyneladende virker.
Det er jo noget, han har lavet med de borgerlige partier.
Hvorfor så ikke løse også det her med de borgerlige partier?
Lad dem sejle deres egen sø og så lad os løse det her problem.
Det er jo ikke så svært, minister.
Mattias Tesfaye (S), 2021-06-24:
Min holdning er, at placeringen af et asylcenter, af et modtagecenter, af et udrejsecenter bør foretages af en regering og en minister, der så står til ansvar for den beslutning, der er truffet.
Jeg mener ikke, at vi skal sidde og forhandle om, hvor der skal åbne centre.
Før den store flygtningebølge havde vi måske 10-15 centre i det danske asylsystem.
Så kom vi på ganske kort tid op på at have 80-90.
Det er så skaleret ned igen.
Udlændingestyrelsen køber en masse ejendomme, og de sælger en masse ejendomme.
Det er en del af det, de foretager sig.
Det tror jeg virkelig ikke egner sig til at vi sidder og forhandler om.
Nej, jeg tror, at hr. Morten Messerschmidt har misforstået, hvad jeg sagde i min ministertale.
Det, jeg sagde ikke var let, var at få 1.100 afviste asylansøgere til at rejse ud.
Det, jeg så også sagde, var, at jeg faktisk godt tror på, at vi kan gøre det bedre, end vi gør i dag, med godt gammeldags rugbrødsarbejde.
Og jeg gav endda Folketinget den lille nyhed, at vi nu er nede på 970.
Jeg kan ikke huske, hvornår vi sidst har været nede på et trecifret antal afviste asylansøgere i udsendelsesposition.
Jeg medgiver så, at det ikke kun skyldes hjemrejsepolitikken.
Det skyldes også lave asyltal og dermed lavere antal afslag på asyl og dermed lavere antal afviste asylansøgere i udsendelsesposition.
Det var det, der ikke var let, men som jeg tror på vi kan nå ved gammeldags rugbrødsarbejde.
Det er det, der er hele grundlaget for at have etableret Hjemrejsestyrelsen, som arbejder hårdt på at få folk ud, når de ikke skal være her.
Det tror jeg i øvrigt også Enhedslisten og venstrefløjen er enig i.
Marcus Knuth (KF), 2021-06-24:
Mange tak.
Nu har vi jo ventet i 2 år på, at regeringen skulle levere på sit løfte.
Regeringen mente jo, at man havde en løsning, der var bedre end Lindholm, bedre end Kærshovedgård – og nu er det så bare blevet til absolut ingenting.
I de 2 år har folk i Ikast-Brande Kommune jo gået og glædet sig til, at den utryghed, der var i deres område, skulle forsvinde, og det sker så alligevel ikke.
Så jeg vil egentlig bare høre, hvad ministeren har at sige til folk i Midtjylland, der jo sidder tilbage med en enorm skuffelse.
Mattias Tesfaye (S), 2021-06-24:
Tak til hr. Carl Valentin.
Vi har jo skrevet nogle linjer i forståelsespapiret om det her.
Vi havde så forestillet os, at det skulle gennemføres ved at etablere et udrejsecenter på Langeland.
Det bliver så ikke til noget.
Så er det klart, at vi her har en opgave at få fulgt op på mellem regeringen, SF, Radikale og Enhedslisten, som er de partier, der står bag forståelsespapiret.
Tak for spørgsmålet.
Jeg står lige og roder lidt rundt i papirerne, for jeg synes lige, at jeg så noget her, så jeg kunne læse noget præcist op.
Jeg har selvfølgelig også fulgt diskussionen om selve købet, som Udlændingestyrelsen har stået for med hjælp fra Kammeradvokaten, og jeg har netop i dag godkendt et svar til hr. Troels Lund Poulsen, hvori der står, at Udlændingestyrelsen ikke har nogen ejendomsvurderingsmæssig ekspertise i forbindelse med erhvervelsen af ejendommen, og derfor søgte Udlændingestyrelsen juridisk bistand fra Kammeradvokaten, bl.a. i forhold til værdiansættelsen.
Ejendomsmægleren fastsatte ejendommens aktuelle markedsværdi til 10,5 mio. kr., eksklusive visse dele af ejendommen, og ejendommen blev af mægleren bl.a. vurderet ud fra en for området normal handelsperiode, hvilket typisk er en salgsperiode på 6-12 måneder.
Der blev i vurderingen ikke taget hensyn til den igangværende drift af kursusvirksomheden og sælgers tab af indtægter i den forbindelse.
Derudover indgik det netop etablerede skydeanlæg, der hører til ejendommen, ikke i ejendomsmæglerens værdiansættelse.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-06-24:
Den aktindsigt, som jo er givet, belyser, at der er to vurderinger, hvor den ene er den, som ministeren nævner, fra ejendomsmæglerfirmaet Nordicals, og den anslår værdien til 10,5 mio. kr., og så kommer de korrektioner, som ministeren fremdrager.
Den anden er en vurdering på 5,35 mio. kr.
Samtidig med det tilbød sælgerne ejendommen til staten for 2 år siden for 8,5 mio. kr.
Kan ministeren ikke lige bekræfte det?
Sagen er jo, at hovedargumentet for ikke at vælge øen Lindholm, men vælge øen Langeland, er, at det skulle være billigere, og det kan det jo godt være i det samlede regnestykke, men derfor er det jo interessant at se, om staten i virkeligheden så her starter det hele med at købe en ejendom til overpris.