runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2020-05-27:
Tak for det.
Det er jo en ren tilståelsessag; at man bevidst har vildledt Folketinget.
Det er jo en ret alvorlig sag.
Men hvad er ministerens holdning til den store diskussion, der så har været mellem Erhvervsministeriet og Beskæftigelsesministeriet, om fortolkningen af de her regler?
Det er jo en given sag, at reglerne for en stor deles vedkommende er hjemlet i beskæftigelseslovgivningen og neutralitetsprincippet, men at det er erhvervsministeren, der har ansvaret for, om man så må sige, udbetalingen af midlerne.
Derfor er mit spørgsmål meget banalt: Hvad er det helt præcis, der så har gjort, at man nu er nået frem til den holdning, som man giver udtryk for her i dag?
Simon Kollerup (S), 2020-05-27:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne indledningsvis sige, at vi er blevet opmærksomme på, at rækkevidden af princippet om statens neutralitet i faglige konflikter ikke er eksplicit beskrevet i bekendtgørelsen om lønkompensationsordningen.
Det har beskæftigelsesministeren også redegjort for, og det har Beskæftigelsesministeriet og Erhvervsministeriet nu fået afdækket og håndteret.
Det vil jeg komme ind på i det følgende.
Det er min forståelse, at beskæftigelsesministeren i svaret til Beskæftigelsesudvalget den 23. marts 2020 refererede til det generelle neutralitetsprincip, som tilsiger, at staten skal forholde sig neutral i sager, hvor der er en faglig konflikt mellem arbejdsgiver og arbejdstager.
Dette neutralitetsprincip er et fundamentalt element i den danske model.
Det har også været forståelsen, at neutralitetsprincippet er gældende for den trepartsaftale om lønkompensationsordningen, som blev indgået med arbejdsmarkedets parter den 15. marts 2020.
Det har dog vist sig, at neutralitetsprincippet ikke til fulde er blevet teknisk implementeret i bekendtgørelsen for lønkompensationsordningen.
Det tager vi hånd om i forbindelse med udformningen af den nye bekendtgørelse, som bl.a., som tidligere nævnt, omfatter forlængelsen af ordningen fra 3 til 4 måneder.
Det følger af de almindelig gældende regler i lønkompensationsordningen, at der ikke kan udbetales lønkompensation for ansatte, der er omfattet af en lovlig strejke eller lockout, da deres ansættelsesforhold er ophørt i forbindelse med lovlig strejke eller lockout.
Inden for den nuværende bekendtgørelse er det ikke muligt at afskære virksomheder for lønkompensation for f.eks. stillingskategorier, som det er tilfældet i anden lovgivning på Beskæftigelsesministeriets område.
Der har således ikke været hjemlet et fuldt neutralitetsprincip i lønkompensationsordningen.
Det vil vi dog håndtere fremadrettet i forbindelse med udformningen af en ny bekendtgørelse.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-05-27:
Tak for det.
Vil ministeren oplyse sin politiske holdning til, at regeringen i et svar til Folketinget den 23. marts 2020 om lønkompensation, jf. svar på spørgsmål nr. 26 til lovforslag nr. L 141, bevidst har vildledt Folketinget, samt oplyse, hvad denne alvorlige vildledning giver anledning til?
Simon Kollerup (S), 2020-05-27:
Jeg vil starte med at sige, at det er hjemlet i bekendtgørelsen, at lovlige faglige konflikter om strejke og lockout kan behandles derefter i administrationen af ordningerne.
Det vil sige, at for medarbejdere, der ikke længere de facto er i et ansættelsesforhold, kan der heller ikke opnås lønkompensation.
Så der er administrationsgrundlaget på plads.
For bekendtgørelsen vil, når den bliver udstedt med det fulde neutralitetsprincip indarbejdet, gælde for ansøgninger modtaget efter den nye bekendtgørelse og dermed ikke have virkning for indkomne ansøgninger i den første periode.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-27:
Men det her er jo dobbelt slemt, vil jeg sige: Først handler regeringen uden lovhjemmel – dvs. ulovligt – og nu står ministeren her og siger, at man vil lave en ny bekendtgørelse, som jo uvægerligt bliver med tilbagevirkende kraft.
Det er jo fuldstændig rigtigt, som hr. Troels Lund Poulsen siger, at når man lovgiver med tilbagevirkende kraft, opstår der en række retssikkerhedsmæssige spørgsmål, som man bliver nødt til at forholde sig til.
En god tommelfingerregel at holde sig til, hvis ikke man vil løbe ind i problemer, er jo at sikre, at det er begunstigende for dem, man lovgiver om.
Så hvad er ministerens svar på min påstand om, at man nu kommer til at lovgive med tilbagevirkende kraft?
Så er vi tilbage til mit tidligere spørgsmål, for jeg har simpelt hen svært ved at se, hvor det er, erhvervsministeren kan finde grundlag for at kunne ændre bekendtgørelsen i retning af det, som her siges, nemlig at selv om man ikke er andel i den konflikt, der foregår på arbejdspladsen, så skal man ikke kunne få lønkompensation til den type stillingskategorier.
Jeg har virkelig, virkelig svært ved at se, hvor det er, at hjemmelen til at kunne lave en ny bekendtgørelse findes.
Så kan ministeren ikke bare lige helt præcist sige, hvor det er, der er en hjemmel til, at man kan lave en bekendtgørelse, som fratager virksomheder muligheden for at blive en del af lønkompensationsordningen, som jo handler om at holde hånden under arbejdspladser i Danmark?
Simon Kollerup (S), 2020-05-27:
Jeg tror, man skal præcisere det, i forhold til at det fulde neutralitetsprincip ikke handler om, at virksomhederne ikke kan blive en del af det, men det handler om stillingskategorier som begreb.
Det gældende neutralitetsprincip er jo hjemlet i en række love på Beskæftigelsesministeriets område, og hjemmelen til at tilpasse ordningen findes i de aktstykker, der implementerer lønkompensationsordningen.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-27:
Jeg synes, det er en central værdi for et demokratisk samfund, at folk kan have en religion, at de kan praktisere deres religion, men også at det sker inden for rammerne af den lovgivning, der eksisterer i landet, og i respekt for den kultur, der eksisterer i landet.
Det giver sig selv.
Derfor synes jeg ikke, det er god idé f.eks. at lave en kommunal tilladelsesmulighed for at bære burka i Brøndby.
Dels fordi jeg synes, det er en beslutning, der hører til her i salen, men også fordi det for mig og regeringen er i strid med demokratiets værdier at dække det ene køn til i offentligheden.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-05-27:
Jeg har bare lige en bemærkning om det forslag, som kom lidt ud i går aftes.
Vi glæder os til at se det, men vi har ikke set det endnu, må jeg så sige til ministeren, selv om det smuttede ud i går aftes.
Men det kommer vel som et reelt forslag på et tidspunkt.
Jeg spørger om det her, fordi ministeren under besvarelsen af et af mine mange spørgsmål her i salen – det erkender jeg, men sådan er det – nemlig S 894 af den 21. april, sagde: »Unge danske muslimer praktiserer jo deres religion på mange forskellige måder, og det skal de selvfølgelig have lov til.
Nogle beder fem gange om dagen, nogle går med tørklæde, nogle drikker alkohol, andre gør ingen af delene, og friheden til at praktisere sin religion, som man vil, er helt central i et demokratisk samfund.«
Hvis ministeren har det sådan, er det vel oplagt for ministeren at mene, at man dermed bør lægge mere magt ud til kommunerne, så man i højere grad kan imødekomme disse muslimske parallelsamfund.
Det kunne f.eks. være, at man i Brøndby lokalt kunne vedtage, at der må man godt gå med burka.
Jeg synes, det er en dårlig idé, men hvis man skal følge princippet helt ud, må det vel være sådan.
I Brøndby er der en meget stor repræsentation af indvandrere, som efter ministerens ord skal have lov til at praktisere deres religion, som de vil.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-27:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil godt starte med at sige, at for mig er det afgørende, at vi her i Danmark værner om de demokratiske værdier, de grundlæggende frihedsrettigheder, som samfundet bygger på, herunder at piger og drenge vokser op med de samme muligheder for at deltage i samfundet.
Det er derfor, vi ønsker at styrke integrationsarbejdet, og her er det vigtigt, at alle de bærende institutioner i samfundet gør en indsats, og det gælder f.eks. også de kommunale daginstitutioner, de kommunale skoler og de frivillige idrætsforeninger.
Det er vores holdning, at vi skal insistere på, at unge møder hinanden og lærer hinanden at kende, og vi skal ikke acceptere, at vi får etnisk adskilte offentlige institutioner.
På andre områder vurderer vi, at forsvaret af demokratiets værdier står stærkest, når de håndhæves mere lokalt af kommunerne, og vi har derfor fra Christiansborgs side f.eks. afvist, at vi skal udforme madpolitikker til daginstitutioner, selv om det også har været en diskussion, vi har haft her i salen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-05-27:
Mener ministeren, at Folketinget bør lovgive, sådan at det lokale selvstyre i højere grad skal kunne bestemme, hvordan den enkelte kommune indretter sig, så den f.eks. tilgodeser muslimske helligdage på samme vis, som den for nuværende er indrettet efter kristne helligdage, så kommunens institutioner holder lukket omkring fejringen af den muslimske eid, så elever kan få fri til fredagsbøn, så eleverne vil have mulighed for at bede undervejs og i undervisningstiden, så klasserne er kønsopdelte, så klasserne varetages af en lærer af samme køn som eleverne, så de kommunalt ansatte ikke skal give hånd til det modsatte køn, så islamundervisning får en større plads i undervisningen osv. osv.?
Simon Kollerup (S), 2020-05-27:
Det, som er den juridiske vurdering, der ligger til grund for min besvarelse i dag, er, at der i aktstykkerne, der udmønter ordningen for lønkompensation, er anført, at erhvervsministeren skal fastsætte de kriterier, hvorefter man kan tildele lønkompensationsmidlerne – det har jeg læst op et par gange.
Det er med det afsæt, at den juridiske vurdering i Erhvervsministeriet og i regeringen er, at den nye bekendtgørelse kan laves, og det er med det afsæt, at vi gør det.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-05-27:
Det her bliver jo en smule teknisk, men det er ministeren jo heldigvis godt klædt på til.
Derfor tænker jeg også, at det vil være bedst at fortsætte den her diskussion i et samråd i Finansudvalget.
For det, der jo er ret afgørende, er, hvorvidt der overhovedet er nogen hjemmel til at gøre det her.
Og der vil jeg bare sige, at jeg tror, at ministeren skal være meget opmærksom på, hvad det er for regler, Finansudvalget tidligere er blevet enige om skal gælde, når man ikke har det stående i en lov, men prøver at tørre det af ned igennem tekstanmærkningerne, hvilket jo er det, der er tilfældet her.
Men er ministeren enig i, at det er tekstanmærkninger, som man tager afsæt i?
Simon Kollerup (S), 2020-05-27:
Jeg er nødt til at sige, at en ændring af bekendtgørelsen ikke vil fungere som administrationsgrundlag med tilbagevirkende kraft.
Det vil være administrationsgrundlag for Erhvervsstyrelsens administration af ordningen, fra bekendtgørelsen træder i kraft.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-27:
Det er min klare overbevisning.
Ikke nok med at regeringen har handlet ulovligt ved at efterlade det indtryk, at man ikke kunne være omfattet af lønkompensationsordningerne, hvis man var omfattet af en arbejdskonflikt – det har vi så fået regeringens ord for desværre var fejlagtigt – vil man så nu ændre bekendtgørelsen.
Det er dobbelt slemt, for det bliver med tilbagevirkende kraft.
Er ministeren ikke enig med mig i, at når man lovgiver med tilbagevirkende kraft, opstår der en række retssikkerhedsmæssige betænkeligheder, og at når man lovgiver med tilbagevirkende kraft, skal det være begunstigende for den, det drejer sig om?
Og det er jo ikke det, der er situationen her.
Jeppe Kofod (S), 2020-05-27:
Altså, at vi er økonomisk, handelsmæssigt og politisk bundet sammen i Europa, og også geografisk for den sags skyld, er jo ikke nogen hemmelighed, og det tror jeg også hr. Morten Messerschmidt ved.
Derfor er udviklingen i vores nabolande lige så afgørende for vores egen udvikling som udviklingen herhjemme.
En af de ting, der skal til, for at vi kommer ud af krisen, er jo, at vi får stimuleret vores økonomier, så vi får gang i samhandelen igen, får skabt de job, der er blevet tabt under krisen.
Det håber jeg også at hr. Morten Messerschmidt bakker op omkring.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-05-27:
Nu kan jeg se, at kulturministeren befinder sig i salen, og hun skal jo ikke drages ind i det her – men jeg kan alligevel ikke lade være.
For i Roskilde tog ministerens egen socialdemokratiske partifælle, daværende borgmester og nuværende minister Joy Mogensen, i 2016 det første spadestik til den lokale, men tyrkisk forankrede moské med minareter.
Men hun ville ikke året efter gøre det samme, efter at forholdene i Tyrkiet var blevet forværret.
Er det ikke lige præcis dér, risikoen er?
Og er det ikke lige præcis dér, hvor man mangler den der rettidige omhu?
For man kan jo godt komme og fortryde, og jeg tror, der er fortrudt mange ting, som et Folketing gik med til i 1983.
Men vi har bøvlet med det nu.
Joy Mogensen (S), 2020-05-27:
Lige nu har hele fokus for Kulturministeriet været at få de her retningslinjer af sted, men vi har jo nogle forskellige ting, vi skal have fulgt op på, bl.a. på ordførermødet her på fredag.
Der tænker jeg, det vil være rigtigt også der at diskutere, om der er noget yderligere her.
Britt Bager (V), 2020-05-27:
Det er jeg meget glad for at vi fik slået fast, for der er en vis usikkerhed i branchen, især blandt orkestrene, om, om de må afholde koncerter.
Det kan jeg så forstå på kulturministeren at de gerne må med op til 500 publikummer med behørig afstand mellem sig, og siddende.
Det er jeg selvfølgelig meget, meget glad for.
Er ministeren indstillet på at kompensere de spillesteder?
Joy Mogensen (S), 2020-05-27:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at slå fast, at koncerter med ensembler og orkestre for siddende publikum faktisk er med i den genåbningsplan, som regeringen og Folketingets partier blev enige om her den 20. maj, og som generelt omfatter en stor del af kulturlivet i Danmark.
Den politiske aftale blev dagen efter, den 21. maj, udmøntet i en bekendtgørelse og et sæt retningslinjer, som tager udgangspunkt i genåbningen af kulturarrangementer med siddende publikum – ikke udgangspunkt i, hvad der foregår, men at det er siddende publikum.
Det fremgår af disse retningslinjer, at der kan tillades op til 500 personer til arrangementer i teatre, biografer og til koncerter med et siddende publikum.
Det afgørende for, om man må afholde koncerter, er altså ikke, hvilken kulturinstitution man er, eller hvilken slags kulturarrangement man afholder.
Det afgørende for, at f.eks. ensembler og orkestre kan afholde en koncert, er, at publikum sidder ned, og at man overholder og håndhæver de omfattende smitteforebyggende krav, som gælder.
Så jeg er tilsyneladende enig med spørgeren i, at det her skal være muligt, og at en forsvarlig genåbning indebærer, at hver enkelt institution tager ansvar for det.
Men det er jeg også sikker på at de her institutioner vil kunne.
Britt Bager (V), 2020-05-27:
Hvad er ministerens holdning til, at ensemblerne og orkestrene ikke er tænkt med i genåbningsplanen, og er ministeren enig i, at en kammermusik- eller jazzkoncert kan sidestilles med en teaterforestilling, som gerne må afholdes efter udvidelsen af fase 2?
Joy Mogensen (S), 2020-05-27:
Det skal jeg vende tilbage med.
Britt Bager (V), 2020-05-27:
Jeg vil bare sige tak til ministeren.
Jeg er faktisk meget tilfreds med svaret, og så vil jeg blot lige endnu en gang opfordre til, at ministeren finder ud af, hvordan det kunne komme i stand, at departementschefen gav den her instruks, som der ikke var hjemmel til.
Joy Mogensen (S), 2020-05-27:
Det er vigtigt at sige, at det, hvis ordene var faldet anderledes – sådan at det netop ikke var blevet formuleret som et pålæg, således som det blev opfattet, men netop som en opfordring – jo så havde været fuldstændig enslydende med, hvad der er sket i forhold til andre selvstændige firmaer, og det er også det, jeg umiddelbart vil sige.
Men i forhold til spørgerens andre spørgsmål om, hvorfor Kulturministeriet skulle involveres i genåbningen, så handler det jo også rigtig meget om, at DR og TV 2 blev nogle af de første, der fik flere medarbejdere til at komme med ind på arbejdspladsen.
Og i den forbindelse blev de også jo nogle af de første, der skulle være med til selv at spille ind med, hvad det var for nogle retningslinjer, deres medarbejdere skulle arbejde under, ligesom de sektordialoger, vi har haft med resten af kulturområdet senere.
Britt Bager (V), 2020-05-27:
Det vil jeg også gerne kvittere for at ministeren gør og også bare opfordre til, netop fordi det er vigtigt, at vi i fremtidige situationer ikke begår den samme fejl igen, og at ministeren så følger op på, hvordan det er kommet i stand, at departementschefen udstikker sådan en instruks til selvstændige medier.
For vi skal have armslængde – som vi lige har stået og talt om nu her i 2 timer i et samråd – også på det punkt.
Når jeg bliver lidt bekymret, er det også, fordi det efterfølgende er kommet frem, at genåbningen af DR og TV 2 skulle ske i samarbejde med Kulturministeriet, og det undrer mig faktisk også lidt.
For hvorfor skal Kulturministeriet ind over genåbningen af to store selvstændige medier?
Joy Mogensen (S), 2020-05-27:
Men jeg står selvfølgelig til ansvar for, hvad der foregår i mit ministerium, og det er også derfor, jeg står her og siger, at det var en klar fejl, og derfor skal vi have fundet en måde at kunne agere på i sådan nogle situationer fremadrettet.
Britt Bager (V), 2020-05-27:
Det glæder mig selvfølgelig, hvis vi kan finde en fælles løsning, for der er virkelig nogle institutioner, både koncertsale og teatersale, som er så glade for, af de har fået lov til at komme i gang med igen at lave opførelser, men som selvfølgelig også er dybt bekymrede for deres økonomi, fordi de kun delvis kan sælge deres billetter.
Så hvis ministeren er indstillet på, at vi finder en rimelig delvis kompensation for det, så er jeg glad og går meget glad herfra i dag.
Joy Mogensen (S), 2020-05-27:
Jamen jeg er fuldt ud opmærksom på det og følger nøje, hvordan den her situation udvikler sig i kulturlivet.
Og jeg er stødt på samme spørgsmål som spørgeren, så det er jeg ved at kigge nærmere på, og jeg glæder mig til at tage den videre dialog.
Jeg tror, at min mailboks ligner spørgerens en hel del, og vi gør alt, hvad vi kan, for at få svaret, sådan at det kommer så bredt ud som muligt.
Jeg har f.eks. også et rigtig godt samarbejde med de her brancheorganisationer og kunstnerorganisationer, fordi hele kulturlivet jo er et økosystem, hvor den ene støtte også tit hjælper den anden.
Så jeg er helt enig.
Anni Matthiesen (V), 2020-05-27:
Ja, for ud over at der altså er teatre osv., som henvender sig, også fra mit lokalområde, så kan jeg sige, at der såmænd også er borgmestre, der skriver, fordi de er blevet kontaktet af deres lokale kulturinstitutioner.
Så der er jo en opgave i i det hele taget at få bredt det ud, så vi sikrer, at de – uanset om det er borgmestre, der sidder rundtomkring i landet, eller det for den sags skyld er kulturinstitutionerne selv – er klar over, hvordan de kan komme i nærheden af de her hjælpepakker.
Joy Mogensen (S), 2020-05-27:
Vi har på Kulturministeriets område simpelt hen lavet et overblik over, hvilke hjælpepakker man kunne komme i betragtning til, hvis man er den eller den slags kulturinstitution, sådan at man som institution selv kan se, om man passer ind der eller der, og hvis man ikke passer ind der, passer man måske ind et andet sted.
Derudover har vi oprettet en coronahotline.
Men nu er de politiske aftaler jo på plads, så i forhold til hjælpepakkerne vil jeg opfordre til, at man ellers ringer der for at få en konkret, individuel vejledning.
Anni Matthiesen (V), 2020-05-27:
Men vi ved jo også godt, at alene det at bevare overblikket – selv for os, der sidder her i Folketinget, tror jeg – over, hvor man kan søge henne, hvem man skal rette ansøgningen til osv., næsten er en opgave i sig selv.
Det kunne være en appel til, at man måske også hjælper kulturinstitutionerne med at klarlægge, hvad de reelt har af muligheder, og hvor de kan søge henne.
Jeg ved, vi har gjort det på socialområdet for at hjælpe sociale institutioner; lavet næsten en form for vejledning.
Var det noget, kulturministeren eventuelt kunne tage initiativ til?
Joy Mogensen (S), 2020-05-27:
Min opfattelse er, at alle kulturinstitutioner følger rigtig nøje med på Kulturministeriets hjemmeside – noget, de gerne må tage med videre, også bagefter – og jeg vil selvfølgelig sørge for, at det bliver kommunikeret der, men også via de brancheorganisationer, som organiserer rigtig mange af de her institutioner.
For kendetegnende ved vores hjælpepakker på Kulturministeriets område er jo, at de er strakt meget langt ud, også for rigtig mange af dem længere end til de institutioner, vi normalt giver driftstilskud til.
Så vi kender desværre ikke alle de institutioner, der kan få hjælp, men det er vigtigt, at vi kommer ud til dem, og det vil jeg gøre på den her måde.
Anni Matthiesen (V), 2020-05-27:
Ja, jeg håber også, at det svar, som kulturministeren giver nu her i salen i dag, måske kan være med til, at der i hvert fald er lidt færre, der går rundt og er frustrerede derude.
Jeg kan jo sige, at bl.a. teaterdirektøren for Odense Teater tidligere har udtalt, at han var blevet forsikret om, at teatret ville modtage en hjælpepakke, men også at han ligesom gik rundt og tænkte: Hvor stor bliver den?
Hvornår kommer pengene ind på kontoen?
Vi ved jo også godt, at selv om der så heldigvis er åbnet mere op, vil der stadig væk mangle indtægter, ved at der ikke kan sidde så mange mennesker i teatrene lige nu.
Dermed risikerer man jo også, at der stadig væk vil være et hul, der skal dækkes.
Ministeren sagde, at i den her uge eller næste uge ville man få det sidste på plads, så man kunne begynde at lave nogle udbetalinger.
Kunne ministeren præcisere lidt mere: Er det noget, som man så også sender ud til branchen, så de er klar over, hvordan de skal håndtere den her opgave?
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er rimeligt, at teatrene fortsat ikke ved, hvornår pengene fra hjælpepakken går ind på deres konto, og hvordan vil ministeren sikre, at dette sker hurtigst muligt?
Britt Bager (V), 2020-05-27:
Jeg har simpelt hen ikke yderligere spørgsmål.
Jeg vil bare sige tak for en god dialog.
Tak for det.
Jeg vil også gerne kvittere for det svar, som ministeren har givet, både nu og også til hr. Kim Valentin lige før, nemlig at det i sådan en situation her naturligvis skal gå igennem bestyrelserne.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om ministeren kan oplyse Folketinget om, hvem det er, der har givet departementschefen besked på at kontakte DR og TV 2.