runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2021-04-16:
De oplysninger, vi beder om, er helt basale oplysninger, som spørgeren selv har været med til at bede om på skoleområdet.
Der findes en skoleportal, hvor man kan shoppe rundt i alle de her informationer.
Den har Venstres ordfører selv været med til at skabe, så jeg forstår ikke helt problemet.
Og man kan ikke lave minimumsnormeringer, hvor man siger, at der skal være én voksen til tre børn i alle vuggestuer og én voksen til seks børn i alle børnehaver, hvis man ikke ved, hvor mange voksne der er derude.
Man kan ikke sætte krav om, hvor mange der skal være uddannet, hvis man ikke ved, hvor mange der har en uddannelse derude.
Så selvfølgelig er vi nødt til at vide det.
Og der står jo faktisk i bemærkningerne, at de ting, man beder om, ikke må føre til nye målinger, ikke må føre til et eller andet, der ikke er nogen pædagogiske overvejelser bag.
Og hvis der skal være yderligere stramninger på, hvad man kan bruge det til, så diskuterer vi det hjertens gerne.
Men de data har vi brug for for at kunne lave minimumsnormeringer.
Så må jeg bare sige til det, spørgeren siger, altså at der bliver brugt 20 pct. på administration: Ja, det er jo så en praksis, som Venstreregeringen selv har haft i 10-15 år, når de har forhandlet med KL.
Jeg kan så glæde spørgeren med, at vi faktisk lige nu i Indenrigsudvalget arbejder på en beretning, hvor vi vil gøre op med den praksis, og jeg forventer, at Venstre støtter den.
Men det kan spørgeren måske sige lige lidt om.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-04-16:
Jeg vil sige, at jeg sådan set synes, det er utroligt at høre, at SF's ordfører, som jeg egentlig plejer at være relativt enig med, når det kommer til at styrke børneområdet, seriøst mener, at bureaukratisering af børneområdet er hele forudsætningen for, at vi kan løfte det.
20 pct. af de penge, der er afsat, skal gå til administration, eller kan gå til administration; en hævet forældrebetaling.
Altså, jeg tror sådan set, vi kunne være nået længere, hvis man havde inviteret bredt ind til de her forhandlinger i stedet for at gennemføre blokpolitik.
I Venstre støtter vi transparens omkring det her.
Jeg sad selv som minister, dengang Danmarks Statistik udgav den første normeringsstatistik, som jo, med et pænt ord, var helt hen i skoven, fordi man ikke kunne bruge de data til noget.
Så selvfølgelig er der behov for et minimum af data.
Det aftalte vi også tilbage i 2018 med dagtilbudsportalen.
Det her lovforslag sætter bare ikke nogen grænser for, hvor meget data der kan indhentes.
Og derfor er min bekymring blot, at det her lovforslag ikke bliver det vigtige første skridt på vej mod minimumsnormeringer, men til gengæld bliver et tilbageslag, i forhold til at man også har tillid til, at kommunerne henholdsvis vores pædagoger kan vurdere, hvornår det er ledelsen, der er problemet, hvornår det er kvaliteten, hvornår det er nogle andre redskaber, man skal bruge, end bare at indberette til ministeriet.
Marie Krarup (DF), 2021-04-16:
Det synes jeg jo også er rigtig fint, og det er jo det, som vi gerne vil have udboret, altså om det der løfte så egentlig holder.
For vi ser jo i høringssvarene, at der i hvert fald er en stor bekymring for det.
Vi vil gerne have, at der er flere ting, der bliver set på, når det drejer sig om børneområdet, og ikke kun bemandingen i institutionerne.
Vi har ikke noget som helst imod mere data og mere viden på området.
Det var også det, jeg lige sagde.
Det ville jo være virkelig, virkelig dumt at have den holdning.
Men hvis det er sådan, at der går mere tid fra børnene, ved at man skal registrere mere, så synes vi, det er en dårlig idé.
Så skal man gøre det på et andet tidspunkt eller på en anden måde eller tilføre flere ressourcer samtidig.
Derudover mener vi ikke, at minimumsnormering er løsningen på alting.
Vi vil gerne have, at der er flere uddannede personer i institutionerne, men vi synes også, man skal sikre andre ting.
Vi har foreslået en ordning, hvor børn i højere grad kan passes i hjemmet; det er jo en måde at få antallet af børn i institutionerne ned på.
Så det drejer sig ikke bare om, at der skal flere ind og ansættes i institutionen; det drejer sig også om, at man skal se på børneområdet på en anderledes måde.
Vi ønsker også, at der bliver mere plads til dagplejere; noget, som stort set er røget ud i dag.
Jacob Mark (SF), 2021-04-16:
Jeg har meget høje forventninger til Dansk Folkeparti, hvad angår minimumsnormeringer, fordi Dansk Folkeparti i valgkampen, som det eneste borgerlige parti, var ude og sige, at Dansk Folkeparti gerne ville have minimumsnormeringer.
Så derfor vil jeg høre ordføreren: Hvordan skal man lave minimumsnormeringer, hvis man ikke ved, hvad normeringerne er ude i daginstitutionerne, eller hvordan uddannelsesgraden er?
Hvordan mener ordføreren så, at man skal samle de data, der gør, at man kan lave en lov om minimumsnormeringer?
Ellen Trane Nørby (V), 2021-04-16:
Jeg vil egentlig bare spørge ordføreren, om ordføreren synes, at pædagogerne mangler tid, som de skal bruge til at udfylde skemaer, betjene computerprogrammer og lave indberetninger og sende det til ministeren, for det er jo det, det her lovforslag handler om.
Det handler om at tage tid, som man kunne bruge sammen med børnene, og i stedet for bruge den på at lave flere registreringer, faktisk i et ikke ubetydeligt omfang, som det fremgår af lovforslaget.
Derfor vil jeg egentlig bare høre ordføreren, hvor den tid, som pædagogerne nu ikke skal bruge på børnene, men skal bruge på at indberette dette og hint, skal komme fra, f.eks. hos den lille dagplejemor.
Altså, hvornår er det så, hun skal lade børnene være alene?
Jacob Mark (SF), 2021-04-16:
Der er jo sat penge af.
Der er jo sat 1,8 mia. kr. af til minimumsnormeringer, og det er, tror jeg, det største løft af et velfærdsområde i flere årtier.
Og af dem er der beklageligvis så 20 pct., der er målrettet administration på grund af en praksis i KL.
Så jeg tænker pengene er der til det administrative.
Og så vil jeg bare lige sige, at der jo står i bemærkningerne til loven, at det forudsættes, at krav og tilvejebringelse af oplysninger skal ske under hensyntagen til det pædagogiske personales tidsforbrug, og at det ikke må føre til nye målinger af børn og det pædagogiske arbejde ud over hensigterne i den styrkede pædagogiske læreplan.
Det er bare for at sige: Vi vil gerne diskutere, hvis Dansk Folkeparti har brug for snævre det mere ind.
Men jeg mener faktisk, vi har forsøgt at tage højde for det.
Orla Hav (S), 2021-04-16:
Tak for det, formand.
L 200 er et forslag om lov om ændring af dagtilbudsloven, indsamling af data, minimumsnormeringer i daginstitutioner.
Det lovforslag, vi her skal behandle, er jo første skridt mod en egentlig udmøntning af den aftale om minimumsnormeringer, som regeringen indgik med Det Radikale Venstre, SF, Enhedslisten og Alternativet i december 2020.
Jeg kan godt forestille mig, også på baggrund af den debat, der har været lige nu med ministeren, at der er en del, der venter utålmodigt på at se aftalen fuldt udnyttet.
Men den der corona har som bekendt været årsag til rigtig mange forsinkelser på børne- og undervisningsområdet.
Så noterer jeg mig desuden, at lovkrav om minimumsnormeringer først skal træde i kraft i 2024.
Nu er vi altså så i gang, og det synes jeg bestemt er glædeligt.
Som et led i aftalen blev aftalepartierne enige om at udvide Dagtilbudsportalen med det formål at øge gennemsigtigheden på institutionsniveau.
I forlængelse heraf er aftalepartierne enige om, at datakvaliteten på dagtilbudsområdet skal styrkes.
Lovforslaget har derfor som formål at udmønte den del af aftalen, der handler om at forbedre datakvaliteten og sikre, at der fremadrettet kan indsamles, opgøres og offentliggøres relevante informationer om de enkelte tilbud.
Den forbedrede datakvalitet skal desuden danne grundlag for, at vi kan efterleve forpligtelserne i aftalen om at kunne opgøre normeringerne på institutionsniveau i 2023.
Af den årsag støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2021-04-16:
Faktisk er mit budskab præcis det modsatte.
Jeg synes, der er noget klogt tænkt i at lave hegnspæle, og jeg ønsker mig, at i den proces, vi skal i gang med, med at snakke om skolen, så er det den måde, vi tænker på, altså hvad det egentlig er for nogle hegnspæle, vi ønsker skal gælde for alle skoler – frem for at vi kigger på alle de regler, vi har, og så bare ændrer en lille smule i dem.
Fru Marianne Jelved og jeg har jo sat nogle samtaler i gang om skolen, hvor vi netop forsøger at sætte fokus på, hvad meningen med skolen er, og hvor store forskelligheder vi kan have mellem skolerne.
Og hvad er det så for nogle hegnspæle, vi har brug for?
Som et konkret eksempel kunne jeg godt tænke mig, at vi havde mange flere praktisk-musiske fag.
Er det så i virkeligheden gjort med, at vi giver mere frihed til, at man på den enkelte skole selv har indflydelse på, hvordan man vægter fagene?
Eller kræver det netop en hegnspæl, for at vi får mere praktisk-musisk – for ellers vil det i økonomien og prioriteringen ikke blive prioriteret?
Og derfor synes jeg, at vi har den diskussion med hinanden om, hvad det faktisk er for nogle hegnspæle, vi synes der er vigtige, til gode.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-04-16:
Jeg vil egentlig bare gerne have den radikale ordfører til at uddybe det, den radikale ordfører ligesom sagde om – og det kan godt være, at jeg lyttede forkert – at det var problematisk, at der overhovedet var nogen hegnspæle.
, for fra Venstres side synes vi sådan set, at det var vigtigere, at der var nogen hegnspæle, men at hegnspælene ikke fyldte det hele, for så var der jo ingen frihed – f.eks. at det frie skolevalg ikke er til diskussion, at det frie institutionsvalg ikke er til diskussion, og at det her f.eks. ikke omfatter friskolerne.
De har jo og nyder heldigvis i dag nogle helt andre frihedsgrader, end folkeskolen gør, og det skal jo ikke knægtes, fordi vi nu gerne vil lave frihed for folkeskolen.
Så kan ordføreren ikke uddybe, hvad det er for nogle hegnspæle, ordføreren ligesom syntes var problematiske?
Lotte Rod (RV), 2021-04-16:
Tak for det.
Det her er en rigtig god lov, som giver frihed til daginstitutioner og skoler, som alle ordførere før mig også har været inde på.
Hvis jeg skulle sige en ting, som jeg er ked af ved loven, er det faktisk datoen for den, for der er jo opstået den helt underlige situation, at Esbjerg Kommune og Holbæk Kommune, som er med her, gerne vil fritages for de nationale test, og så kan de ikke blive det, fordi det her lige præcis rammer ind i det.
Nå, det må ministeren så uddybe, hvis vi har fundet en løsning på det, siden vi diskuterede sidst, for det ville jeg synes var rigtig godt.
Jeg er meget inspireret af den måde, det her forslag er lavet på.
Jeg synes faktisk, at regeringen har tænkt noget rigtig klogt med at stille hegnspæle op, altså at vi i stedet for, som vi plejer, at give nogle bittesmå friheder her tænker, hvad det egentlig er, som er de grundlæggende ting, der skal være regler for, for så at kunne give det andet frit.
Det er også den måde, vi tænker på i Radikale Venstre, og den måde, vi gerne vil gå til de forhandlinger, som vi regner med vi skal have i efteråret om skolen.
Nu sagde Venstres ordfører det her med, at det ville være godt, hvis der var flere kommuner med i det her forsøg.
Jeg tror, at jeg selv har det sådan, at jeg egentlig hellere ville have, at vi i forligskredsen tog den drøftelse om, hvad det var for nogle hegnspæle, vi syntes burde gælde for alle skoler, så vi kan være med til at sætte alle skoler fri.
I den snak synes jeg, at vi som politikere skal gøre os endnu mere umage for, at frihed følges med formål.
For noget af det, jeg også har oplevet er gået galt i noget af det, vi tidligere har lavet, er, at selv der, hvor vi så egentlig troede, vi lavede frihed, blev den frihed bare kapret af nogle andre, fordi vi havde gjort for lidt ud af at tale om formålet, og så var der nogle andre, der kunne fylde regler ind i det.
Derfor tænker jeg egentlig, at frihed og formål skal gå hånd i hånd.
Nu var Dansk Folkepartis ordfører ret sjov i det, han læste om formålet her, og jeg vil egentlig også gerne sige lidt om det, for det, der står i loven her, er jo i virkeligheden lidt fladt, hvis man læser det igennem.
Formålet i loven her er, at vi skal udvikle velfærden og øge kvaliteten, men hvis vi lige tænker efter en ekstra gang, er det jo faktisk ikke formålet.
Altså, formålet med vores dagtilbud er trivsel, læring, udvikling, dannelse og leg, og i skolen er det, at eleverne tilegner sig kundskaber og færdigheder; det er virkelyst og fantasi, og det er, at de får tillid til egne muligheder og kan tage stilling til at handle.
Så jeg tror, at vi som politikere har en opgave i, at samtidig med at vi giver mere frihed, skal vi faktisk også gøre os noget mere umage med at tale om formålet, så det vil jeg gerne tage med til næste skridt.
Jacob Mark (SF), 2021-04-16:
Så lad os endelig diskutere det, og jeg vil også gerne diskutere, hvis kommuner søger, men det er altså den grundlæggende frihedsreform for alle folkeskoler, som vi mener der er mest behov for.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-04-16:
Vi ønsker også at give alle 98 kommuner mere frihed, ikke mindst på folkeskoleområdet.
Vi var nok så utålmodige, at vi havde håbet på, at det var sket allerede sidste år og ikke først skal ske i indeværende år.
Der var jo sådan set også lagt op til, at vi skulle i gang med nogle af de forhandlinger.
Nu er redegørelsen om folkeskolereformen og evalueringen jo så forsinket igen igen.
Det synes vi også er rigtig ærgerligt, for vi har behov for at give mere frihed til vores medarbejdere.
Når jeg spørger til det, er det jo ikke kun, fordi vi har ønsket det fra Venstres side.
Så er det jo, fordi vi kan høre rundt i kommunerne, at der faktisk er kommuner, som er ret så misundelige på de fire kommuner, vi taler om og lovgiver om i dag, og som derfor har realitetsdiskuteret, om de kunne blive en del af forsøget.
Det var egentlig det, jeg åbnede op for: at hvis vi i enighed i den her aftalekreds ligesom kunne sige, at hvis der er kommuner, der vil det så meget, så er vi selvfølgelig også villige til at kigge på det.
Det vil jeg egentlig gerne høre om ordføreren også er.
Jacob Mark (SF), 2021-04-16:
Min bekymring ved at lade flere blive en del af forsøget – det er ikke sådan, at jeg er fuldstændig afvisende over for den tanke, hvis det var vigtigt for Venstre, og man kunne sikkert også diskutere det med regeringen – er, at det lidt bliver noget rodet noget, hvor de starter på forskellige tidspunkter, og hvis det så er to håndfulde, vi giver friheden, udskyder det så behovet for en mere grundlæggende frihedsreform?
Det er bare for at sige, at det, der er afgørende for SF, er, at vi i år får landet en frihedsreform, der ikke kun giver et par håndfulde kommuner mere frihed, men alle kommuner og alle skoler mere frihed.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-04-16:
Og tak for talen, som jo på mange måder egentlig matcher noget af det, som vi går op i fra Venstres side, nemlig at processen omkring de her forsøg bliver sådan, at friheden reelt kommer ud til vores medarbejdere ude i institutionerne og ikke går til i forvaltningen i kommunerne.
Men jeg vil egentlig spørge ordføreren om noget andet.
Når vi nu kigger på det her forsøg, synes jeg, som jeg også har sagt flere gange, og jeg har egentlig også haft opfattelsen af, at SF har delt vores synspunkt, at det er ærgerligt, at vi ikke tør sætte to håndfulde af kommunerne fri og kun gør det med to kommuner hvert sted.
Ser ordføreren nogen mulighed for, når vi ligesom gør os nogle erfaringer, som der jo netop ligger i evalueringsprocessen, at vi så netop kan bruge det til allerede på det tidspunkt at overføre til andre kommuner, altså så vi får gavn af friheden undervejs og ikke skal vente, til det fulde forsøg er ført til ende om et par år?
Jacob Mark (SF), 2021-04-16:
Det er faktisk en lidt forkert analyse, at al dårligdom i forhold til styring kom i 2013, vil jeg så sige.
Det var egentlig PISA-regimet, der førte til de nationale test, og det var med de nationale test, at man begyndte at tænke i læringsmål og også ændrede fundamentet for de danske uddannelser, og det blev så manifesteret ved, at hele måden, man vurderede folkeskolereformen på, var ved fremgang i nationale test – hvad der var en kæmpe fejl.
Men det startede egentlig tidligere.
I forhold til at pengene følger barnet, er der i hvert fald en bekymring, som gør, at jeg ikke nødvendigvis er tilhænger af fuldstændig frihed til, at pengene skal følge barnet, og det er, at det vil lukke skoler i det ganske land.
Der vil simpelt hen være mange skoler – medmindre man laver en minimumsgrænse – som ikke vil kunne have økonomi til at køre rundt.
Det var derfor, vi i min egen kommune besluttede ikke at følge den model, men lave en klassetildeling, som jeg tror meget mere på.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-16:
Skolereformen var jo en one size fits all, hvor man ligesom pressede det ned og sagde, at der er nogen, der har det skidt, og derfor laver vi en lang skoledag for alle
Det er jo sådan det diametralt modsatte af frihed.
Men som sagt er jeg sådan set enig i mange af ordførerens betragtninger.
Det er sådan set derfor, vores klare holdning er, at pengene skal følge det enkelte barn, for så kan man vælge gode tilbud til.
De vil så have en god økonomi, og så kan man vælge dårlige tilbud fra, og de vil så have en dårlig økonomi, og i sidste instans vil de nok også lukke, hvis de ikke opper sig.
Det er jo hele grundtanken i vores skolepolitik.
Så jeg kan kun være glad for, at SF tilsyneladende har rykket sig på det her område, og vil da se frem til, at vi så kan skabe langt mere frihed for skolerne og meget gerne, at pengene følger det enkelte barn, så det reelt set er sådan, at man stemmer med fødderne, i stedet for at det er politikerne, der bestemmer, hvor pengene går hen.
Jacob Mark (SF), 2021-04-16:
Det var der to grunde til.
Den ene var, at man har for mange børn i Danmark, som starter skidt i livet, og som ender skidt i livet, fordi vi ikke har formået at rykke dem.
Der var der en analyse, der sagde, at når de nu ikke har det godt i hjemmet, så vil det hjælpe de børn, hvis de får en længere skoledag.
Jeg deler ikke helt den analyse, og der er heller ikke noget forskning, der viser det.
Stærke fritidstilbud, som vi lige har diskuteret, vil hjælpe de børn.
Den anden grund var, og den var mere reel, at det var blevet en spareøvelse for mange kommuner at spare på timetallet.
Det er der rigtig mange penge at spare ved.
Og så var der kæmpestor forskel på den kvalitet i undervisningen, som ungerne fik.
Når vi nu giver frihed, tror jeg på pædagogisk frihed, men jeg tror ikke på ressourcefrihed.
Vi skal sikre, at der er en fast økonomi i den danske folkeskole, som de selv råder over ude lokalt.
Vi må ikke gå fuldstændig tilbage til det, der var før, for så bliver det en spareøvelse igen.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-16:
Tusind tak.
Jeg er jo meget enig i mange af de ting, som ordføreren står og siger fra talerstolen, om mere frihed til skolerne.
Det er jo grundlæggende vores politik, at pengene følger det enkelte barn, og at politikerne skal blande sig meget, meget mindre og lade skolerne gøre det selv.
Det er jo desværre ikke, som ordføreren også siger, det, der har været den tidligere tilgang.
Det har jo været, at man herindefra har haft ekstremt travlt med at blande sig helt ind i det enkelte klasselokale.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren: Når ordføreren nu har alle de her idéer og målsætninger, som jeg deler med ordføreren, om, at der skal mere frihed til skolerne, hvordan i alverden kunne Socialistisk Folkeparti så være en del af skolereformen – den aftale, som blev lavet i 2013 og blev implementeret i 2014 – som jo netop er det diametralt modsatte af frihed, det diametralt modsatte?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-04-16:
Ja, frikommuneforsøg, eller her kaldet velfærdsaftaler – kært barn har mange navne.
Det har vi forsøgt herinde igen og igen, og nu forsøger vi så atter en gang.
Formålsparagraffen i loven siger, at formålet med den her lov er frem til den 30. september 2024 at frisætte udvalgte kommuners varetagelse af dagtilbudsområdet og folkeskoleområdet med henblik på at udvikle velfærden på områderne og skabe større handlerum for medarbejderne og lederne for at øge kvaliteten og nærværet i velfærden til gavn for borgeren.
Den formulering kunne sådan set nok godt have været brugt til alle de former for frikommuneforsøg, der har været forsøgt.
Kan man forestille sig den modsatte formulering: Formålet med denne lov er at binde udvalgte kommunernes varetagelse af dagtilbudsområdet og folkeskoleområdet med henblik på at afvikle velfærden på områderne og skabe mindre handlerum for medarbejderne og lederne for at mindske kvaliteten og nærværet i velfærden til ugunst for borgeren?
Nej, det kan man ligesom ikke sige, vel?
Så selv om det forekommer helt selvindlysende, er det alligevel absolut vigtigt, at formålet er beskrevet, som det er, for det sender et kraftigt signal til alle, og selvfølgelig specielt til de involverede kommuner, om, at det er det, de bliver målt på.
Kan de udvikle velfærden?
Kan de øge kvaliteten, og kan de øge nærværet til gavn for borgerne?
Og det er det, vi vil følge.
For hovedformålet med hele forsøget er at give friere rammer for at se, om nye veje kan føre til bedre kvalitet og bedre velfærd.
Jeg – og mange med mig, tror jeg – har en generel oplevelse af, at detailregulering og unødigt papirarbejde har taget overhånd mange steder i vores velfærdssamfund.
For meget tid og for mange kræfter bruges på at følge detaljerede regler for, hvordan de offentligt ansatte skal gøre deres arbejde, og på at dokumentere, at de har fulgt reglerne, frem for at bruge tiden på direkte kontakt og nærvær med borgerne.
Med den her aftale er hensigten at give en udstrakt grad af frihed til at tilrettelægge, bl.a. hvordan den enkelte kommunes dagtilbud og folkeskole skal fungere.
I Dansk Folkeparti ser vi frem til at følge de udvalgte kommuners tiltag i forhold til at fjerne unødigt bureaukrati på daginstitutions- og folkeskoleområdet.
Vi håber, at forsøget kan bane vejen for en mere effektiv kommunal service.
Tak for ordet.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-04-16:
Tak, formand.
Forslag til lov om velfærdsaftaler på dagtilbudsområdet og folkeskoleområdet er jo en aftale fra december måned, som vi fra Det Konservative Folkepartis side jo er med i, og hvor vi er med til at frisætte kommunernes dagtilbud og folkeskoler mest muligt ved at fravige en række bestemmelser i dagtilbudsloven og folkeskoleloven.
Det skulle gerne give større handlerum for medarbejderne og lederne, hvilket skal være med til at øge kvaliteten og nærværet.
Fra konservativ side havde vi gerne set, at der var flere kommuner, der havde fået lov til at være med i det her forsøg, men vi er selvfølgelig glade for, at vi starter med de her fire, og så kan vi jo altid håbe på, at der er flere, der kan komme med hen ad vejen.
Men vi støtter selvfølgelig aftalen, som vi selv er med i.