runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-29:
Tak for det.
Det er et spændende forslag til vedtagelse, og det er spændende, hvad der kan samles et eventuelt flertal omkring.
Man har et enkelt punkt om, at det akkumuleret over 10 år faktisk har en effekt på 1,1 mio. t.
Det vil sige, at vi har et landbrug, der skal nedbringe sin CO 2 -belastning fra 11 mio. t i 2030 til 0 i 2050.
Kan ordføreren ikke se, at det kunne være en fordel, at vi fik gennemført noget mere frem mod 2030, hvis det skulle være en realistisk mulighed?
Mikkel Dencker (DF), 2019-01-29:
Det skal forstås på den måde, at selvfølgelig er verden ikke gået i stå.
Der bliver selvfølgelig ved med at være ny teknologiudvikling, som vi skal høste gevinsterne af, og den energiaftale, vi indgik for et halvt år siden – snart knap et år siden – rækker jo kun et vist antal år ud i fremtiden, og derefter skal der forhåbentlig forhandles en ny aftale.
For der skal jo selvfølgelig ske nye politiske tiltag, og dem er det klogest at vente med at tage beslutning om til det tidspunkt, hvor vi kender vores situation og det teknologiniveau, vi har til den tid.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-29:
Jeg skal bare lige forstå det korrekt: Det er teknologien, der skal gøre resten; der skal ikke politiske tiltag til, for at vi handler i forhold til den klimakrise, der er nu, når vi læser FN's klimapanels rapport fra oktober sidste år om, hvad der egentlig skal til.
Det er bare teknologien, der ordner det, mens vi kigger på, eller hvordan skal det forstås?
Mikkel Dencker (DF), 2019-01-29:
Vi synes, at vi i dansk politik i almindelighed gennem de forlig og aftaler, vi laver her i Folketinget, adresserer problemet og håndterer det.
Vi har jo igennem mange år arbejdet på at udskifte vores fossile energiproduktion med vedvarende energi, og det er en retning, der fortsætter, og endda med endnu større hastighed fremover.
Samtidig går det jo også i transportsektoren i retning af, at man elektrificerer den.
Så jeg mener absolut, at vi bevæger os i den rigtige retning.
Der er naturligvis brug for, at teknologien bliver ved med at udvikle sig, for at vi kan høste endnu større gevinster fremover.
Så ja, jeg mener, vi går i den rigtige retning.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-29:
Jeg er egentlig bare lidt nysgerrig på at høre, om Dansk Folkeparti mener, at vi gør nok i forhold til klimakrisen.
Som vi kunne høre, synes ministeren, at vi er så rigeligt på vej med energiforliget og den klimaplan, som regeringen fremlagde her i efteråret.
Det er så lidt en anden udlægning, man får fra Klimarådet.
Men hvor mener Dansk Folkeparti vi står?
Mikkel Dencker (DF), 2019-01-29:
Altså, energiaftalen udelukker jo ikke, som jeg husker det, at man kan tage flere beslutninger.
Så lad os se på, hvad mulighederne er for det på et tidspunkt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-29:
Ud fra ordførerens kendskab til noget af det kommunale vil jeg gerne høre om det med at arbejde med energibesparelser i fjernvarmen, f.eks. hvis man i større byområder kom frem til at have lavtemperaturløsninger.
For det kan man jo kun have, hvis det er sådan, at den samlede bygningsmasse er i en rimelig stand.
Så kan man centralt skrue ned for temperaturen og sænke ledningstabet og dermed spare på energien.
Kan ordføreren se konturerne af, at vi kan bygge oven på energiforliget og ligesom sikre, at der kunne være energibesparelser på den måde, altså at vi kunne fremme den slags løsninger på en rigtig god måde ved at træffe nogle ekstra beslutninger, som kan lægges oven på den energiaftale, vi har?
Mikkel Dencker (DF), 2019-01-29:
Altså, jeg må lige præcisere, at jeg ikke har opfordret til, at nogen bryder anlægslofter.
Jeg mener jo, at anlægslofter skal overholdes.
Men der er jo masser af muligheder for at forhandle ting ind i forskellige aftaler, så det kan jeg ikke stå at sætte fingeren på her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-29:
Jamen jeg synes også, det er relevant at komme ind på det her med klimaflygtninge.
Hvis det er sådan, at vi i alle lande i verden ikke tager klimaproblemer alvorligt, så er det, at IPPC siger, at der kan være adskillige hundrede millioner flygtninge, som kommer ekstra.
Ikke på grund af krig, men på grund af klimaforandringer.
Ordføreren var inde på, at det med at spare på energien måske ikke var taget så godt med i regeringens politik, og det tror jeg egentlig ordføreren har ret i.
I energiaftalen er der nogle elementer, hvor der skal holdes et udbud, altså hvem der kan gennemføre flest energibesparelser på den billigste måde, men jeg tror sådan set, at der bliver et overset område tilbage.
Ordføreren nævner så, at det kunne være at stille krav til kommuner og regioner, og han nævner selv, at det så skulle være anlægsloftet, som man skulle have lov til at bryde.
Det ville så sige, at en lang række kommuner, som har penge i kassen, sådan set kunne realisere fornuftige projekter og indhente det vedligeholdelsesefterslæb, som der er mange steder.
[Lydudfald].
Nu nævnte ordføreren selv, at det kunne være, at det var anlægsloftet, der skulle brydes.
Ser ordføreren konturer af, hvor det skal forhandles igennem?
Er det i energiforligskredsen, eller hvor er det?
Mikkel Dencker (DF), 2019-01-29:
Jamen jeg deler fru Aukens ambition om, at der skal være færre flygtninge i verden, for det er aldrig for fornøjelsens skyld, at man flygter, tværtimod.
Så det skulle helst undgås, at der er nogle, der havner i den situation.
Men jeg mener bestemt også, at vi med den klimapolitik, som vi fører her i Folketinget, og som Dansk Folkeparti også er en del af, prøver at adressere Danmarks andel af klimaudfordringen.
Danmark kan ikke løse den alene, men vi kan gå foran med et godt eksempel, som jeg nævnte i min tale, nemlig indrette et moderne samfund, hvor vi ikke går på kompromis med levestandarden og samtidig reducerer vores CO 2 -udledning ret kraftigt.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-29:
Ministeren taler meget om rapporten fra efteråret, 1,5-graderrapporten.
Det er så en kontrast igen.
Jeg står med lidt samme følelse som hr. Søren Egge Rasmussen, for vi ved jo, at selv med energiforliget og klimaplanen går vi nu i bakgear i forhold til reduktion af CO 2 .
Samtidig står FN og siger, at vi skal femdoble hastigheden.
Så hvordan kan ministeren stå og rose det, man gør, når vi går den forkerte vej?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-29:
Tak for spørgsmålet.
Det er faktisk således, at med det udspil, vi er kommet med, lægger vi en ambitiøs kurs frem mod 2030.
Men det er også klart, at en række af de lavthængende frugter er høstet.
Det gælder ikke mindst i forhold til omstillingen af energisektoren, biomasse osv.
Der er en masse tiltag, vi har gjort fra 2010 til 2020.
Men jeg kan bare garantere hr. Søren Egge Rasmussen en ting: Vi skal nå målet i 2050 om klimaneutralitet, og det er også derfor, det indgår i regeringens klimaudspil, at vi tre gange frem mod 2030 – og det kan blive endnu flere gange – skal se, hvor langt vi er nået, og det er også derfor, at jeg klart og tydeligt i dag har signaleret, at vi også er parat til i 2020 at øge EU's klimaambitioner frem mod 2030.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-29:
Det var ikke meget, vil jeg sige.
Af det svar, som ministeren har givet, og som kom til mig i går, efter at det har ligget syltet i nogle ministerier i lang tid, på det spørgsmål, hvor vi spørger til reduktionerne, fremgår det ret tydeligt, at hvis vi skal nå frem til at være et nulemissionssamfund i 2050, så skal vi altså sænke vores CO 2 -udledning med 15 mio. t pr. årti.
Når man ser på, hvad regeringen gør i sine handlinger og sin planlægning, står vi altså over for, at vi når det i år 2150.
Man kommer frem til det 100 år for sent.
Det er derfor, jeg sådan sidder og har lidt svært ved at tage det helt alvorligt, når regeringen skamroser sig selv så meget over sin store klimaindsats.
Er det ikke korrekt, at med de tal, som er kommet i de besvarelser, er vi slet ikke på ret kurs, og at vi slet ikke er inde i, at vi reducerer vores CO 2 -udledning så markant, som der er behov for?
Jens Joel (S), 2019-01-29:
Tak til formanden.
På vegne af alle Folketingets partier har klimaordførerne valgt at indkalde klimaministeren til en forespørgselsdebat om den årlige Klimapolitisk redegørelse.
Jeg tror, det ligger os alle sammen meget på sinde at diskutere klimaet, og der er jo også sket rigtig meget på godt og ondt det sidste års tid, som gør den her debat aktuel, så vi ser frem til debatten og glæder os over, at klimaministeren vil deltage i forespørgslen i dag.
Martin Henriksen (DF), 2019-01-29:
Tak for ordet.
Tak til statsministeren og forskellige ordførere for deres indlæg i debatten.
Når vi har rejst forespørgselsdebatten fra Dansk Folkepartis side, er det et forsøg på at tage de mange danskeres bekymringer alvorligt, også de danskere, som føler, at de i nogle områder er fremmedgjort i deres eget land, hvilket selvfølgelig ikke er rimeligt.
Det er udtryk for et ønske om at modgå den nuværende udvikling, hvor Danmark desværre på en række områder bliver mere og mere muslimsk.
Det tager vi alvorligt i Dansk Folkeparti, og vi mener, at andre bør tage det lige så alvorligt.
Først som sidst handler det om at bevare og at værne om det, der binder os sammen som folk, som danskere, og det er selvfølgelig nogle grundlæggende værdier.
Det er vores kultur, det er vores traditioner, det er vores demokrati, folkestyre, og det er det, der er rammen, og det er også det, der er grundlaget, og det skal vi passe på.
Et af redskaberne til at nå målet er flere udlændingepolitiske stramninger, og det mener vi i Dansk Folkeparti slet ikke man kan komme uden om.
I den forbindelse er det godt, at statsministeren sagde, at asyltallet skal så tæt på nul som muligt, men hvorfor regeringen så ikke vil støtte et asylstop, kan være svært at forstå, for det kan jo faktisk godt rummes inden for FN's flygtningekonvention, hvis man beslutter at indrette det på den måde, at man afviser asylansøgere ved grænsen, som vi synes man skal gøre sammen med en række andre initiativer.
Men det tør jeg godt love vi vender tilbage til på et andet tidspunkt.
Så for den her gang vil jeg bare sige tak for debatten.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-01-29:
Men hvad er det for tal, som Alternativet synes man skulle tage?
Det vil jeg da gerne lige høre om på et tidspunkt.
Jeg foretrækker realistiske løsninger.
Det er noget, der flytter noget i nuet.
Og jeg kan holde alle mulige store foredrag om, hvad der var de ideelt set rigtige løsninger.
De ideelt set rigtige løsninger var, at vi fik et samspil med Afrika, der gjorde, at der ikke var nogen afrikanere, der havde lyst til at flytte sig, og vi fik en international indsats omkring konflikterne i Mellemøsten, så de ikke sprang ud i krig.
Men det kan vi nok ikke sidde og vente på, for så god er verden nok ikke.
Den næstbedste løsning var selvfølgelig, at vi havde så meget styr på EU's ydre grænser, at ingen krydsede dem, og at vi havde et fælleseuropæisk engagement i vores nærområder, der gjorde, at folk kunne bo under rimelige vilkår i deres egne nærområder, indtil de kunne vende hjem, og så kunne vi så overveje land for land at tage nogle FN-kvoteflygtninge ind.
Men det kan vi nok heller ikke sidde og vente på.
Derfor bliver den tredjebedste løsning virkelighedens løsning.
Det bliver en kombination af at gribe ud efter det, vi kan gøre, og en del af det er at stramme dansk lovgivning.
Det er jo derfor, at vi er gået fra at være den femte mest populære asyldestination, da jeg blev statsminister, til nu at ligge på en sekstendeplads.
Vi har da fuldstændig den samme flygtningekrise, som vi havde for 3 år siden og for 2 år siden, og som vi også har om 1 år og om 4 år, fordi der dels er lande i krig, dels er lande, der har en levestandard, der er meget lavere end vores.
Derfor er der en enorm, og det kan man godt forstå, appetit på at flytte sig.
Så når der ikke kommer mange til Europa i øjeblikket, er det jo ikke, fordi de underliggende faktorer, der skaber migrationspresset, er forsvundet.
Så er det, fordi der er nogle, der er begyndt at gøre noget ved dem.
Altså, der er sluttet en EU-Tyrkiet-aftale, der gør, at de syriske flygtninge bliver i Tyrkiet i milliontal og ikke kommer til EU.
Det er jo ikke, fordi der er kommet fred i Syrien.
Danmark bidrager i et samarbejde som nummer tre land efter Italien og Tyskland til EU's Trust Fund for Africa med rigtige menneskepenge – vi bidrager altså som den tredje mest villige bidragsyder.
Der er vel 40.000-50.000 mennesker, der er kommet hele vejen op gennem Afrika til Libyen, som er blevet vendt rundt og kørt tilbage.
Så det er jo ikke, fordi faktorerne ikke er der.
Det er jo derfor, at jeg helt ærligt må sige, at det, Alternativet siger med, at vi bare skal løse det, bliver lidt for blødt, når der ikke er nogen villighed til at løse det.
Man er nok nødt til at få hånden lidt på kogepladen her, for ellers så kommer tallet ikke under kontrol.
Folk vil gerne komme, hvis de får lov.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-29:
Det er vel også på grund af Tyrkietaftalen, at tilstrømningen i det hele taget er blevet mindre.
Det tror jeg godt at vi kan blive enige om.
Men jeg har sådan set et andet spørgsmål, for nu følte jeg mig lidt truffet af kritikken i forhold til det med at sige, at vi ikke kan lukke alle ind, og at vi så ikke vil levere nogle løsninger.
Jeg synes jo bare, at jeg vil holde fast i, og det håber jeg da at statsministeren er enig med mig i, at den optimale løsning af den til enhver tid værende flygtningekrise – nu har vi ikke nogen lige nu, men det kan være, at der kommer en om 1 år, 2 år eller 5 år – må være en fælleseuropæisk løsning og en fælleseuropæisk fordelingspolitik, frem for at de enkelte stater begynder at lave deres egne løsninger.
Er statsministeren ikke enig med mig i, at den optimale løsning, og jeg ved godt, det er svært, men det betyder ikke, at man ikke skal arbejde for det, er en fælleseuropæisk løsning i forhold til de flygtningestrømme, der måtte komme?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-01-29:
Ja, og jeg vil også gerne svare på det, der så ikke blev spurgt om, altså hvorfor vi ikke bare siger asylstop ved grænsen.
Det er jo, fordi der også er både nogle andre værdier, der er danske, og nogle andre interesser, der er danske.
Det er en grundlæggende dansk interesse, at vi bekender os til en international retsorden.
Derfor vil man ikke få mig til at lave konventionsbrud.
Og det ligger ikke inden for rammerne af konventionerne at afvise folk ved grænsen.
Det er en dansk interesse, at vi holder os inde i det internationale samarbejde.
Det er sådan set også det, der er en del af løsningen.
For ligesom jeg er stolt af de stramninger, vi har lavet, der har gjort, at Danmark altså har rykket sig fra at være Europas femtemest til Europas sekstendemest søgte asyldestination, så er den anden side af den mønt jo, at det også er på grund af et internationalt arbejde, at det her er lykkedes.
Det er også på grund af et internationalt arbejde, at vi har fået Sam Mansour sendt tilbage til Marokko.
Derfor ønsker jeg sådan set at placere Danmark på den rigtige side af den streg, når vi snakker konventioner.
Martin Henriksen (DF), 2019-01-29:
Tak for det.
Det er jo rigtigt nok, at der har vi været med til i fællesskab at tage en masse gode tiltag.
Det kan være ghettoplaner, og det kan være andre ting.
Men i Dansk Folkeparti tror vi ikke på, at det er nok.
Nu skal jeg nok lade være med at spørge ind til, hvorfor regeringen så ikke kan støtte Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse, der handler om et asylstop, hvis statsministeren gerne vil så tæt på nul som overhovedet muligt.
Men mener statsministeren så, at der set i lyset af de udfordringer, som statsministeren nævner her, er behov for, at man seriøst arbejder videre med nye, konkrete tiltag, som har som målsætning at begrænse tilstrømningen – f.eks. at tage asyltilstrømningen og via familiesammenføringsreglerne at reducere tilstrømningen yderligere?
Er det et mål for regeringen, at den tilstrømning skal endnu længere ned?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-01-29:
Jamen det har jeg ingen problemer med at anerkende, for det er rimeligvis et faktum, at mennesker har det sådan.
Det kan jo ikke nytte noget, at vi ligesom skjuler problemerne.
Hvis man går ind i vores kriminalforsorg og ser, hvem der besætter vores fængsler – det er et forkert udtryk at sige besætter vores fængsler, men hvem der sidder i vores fængsler – og ser det kriminalitetsmønster, vi har, så kan man jo se, at det vender skævt, i forhold til hvad det statistisk set burde gøre, når man ser på vores befolkningssammensætning.
Det er også derfor, vi skal løse dem.
Vi skal bare passe på, at vi ikke falder i den grøft, hvor vi siger, at vi bare får dem til at gå væk ved at få de mennesker til at gå væk.
Vi har jo et politisk ansvar på det her sted i danmarkshistorien, hvor andre før os har truffet nogle beslutninger, der gør, at antallet af folk med ikkevestlig baggrund altså er vokset i min levetid fra næsten ingen til en halv million.
Det kan vi ikke rulle baglæns.
Martin Henriksen (DF), 2019-01-29:
Tak for det.
Jeg syntes, statsministeren havde gode pointer – ikke dem alle sammen, men nogle af dem var gode.
Jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål, som jeg også startede debatten med at stille, men hvor statsministeren så ikke havde lejlighed til at svare på det, fordi tiden løb ud.
Sådan kan det jo gå.
Spørgsmålet var, om statsministeren anerkender, at der er danskere, som føler sig fremmede i deres eget land.
Hvis statsministeren anerkender, at det forholder sig sådan, hvordan mener statsministeren så, at vi bedst imødegår den utryghed og de bekymringer, som der er nogle danskere der har?
Jeg nævnte så et eksempel, som kunne være i forhold til befolkningsudviklingen.
Der kommer jo med jævne mellemrum statistikker fra Danmarks Statistik med befolkningsfremskrivninger osv., som viser, at andelen med indvandrerbaggrund stiger og stiger.
Anerkender ministeren, at der er de bekymringer hos en del danskere i det danske samfund – at de simpelt hen føler sig fremmedgjorte i deres eget land, i hvert fald i visse områder?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-29:
Men det er jo ikke rigtigt, at der ikke er nogen vilje til at løse det.
Men viljen hos os ligger bare på et europæisk pres, et pres på EU.
Jeg ved godt, at det er svært, og det var også det, jeg prøvede at tilkendegive før, men så må statsministeren fortælle mig, hvad han foretrækker.
Nu nævnte hr. Mattias Tesfaye jo Socialdemokratiets eget udlændingeudspil, der kom i foråret, mener jeg det var, som jo er en national dansk løsning, hvor vi så køber plads i et eller andet nordafrikansk land, for at man skal lave asylbehandlingen der.
Vi vil ikke engang lave asylbehandlingen i Danmark.
Foretrækker statsministeren sådan en løsning i Danmark frem for en løsning, hvor vi presser på i EU, får lavet en fælleseuropæisk fordelingsnøgle og tager det antal, som vi så skal ud fra den fordelingsnøgle, og laver asylbehandlingen her, fordi det trods alt nok er det, som vi som en del af et europæisk samarbejde også forpligter os til?
Carsten Bach (LA), 2019-01-29:
Tak for det, og tak til ordføreren for en rigtig fin tale, som jo, kan man sige, alt andet lige var Socialdemokratiets fremstilling af den klimapolitiske virkelighed, og det er velsagtens også det, sådan en redegørelsesdebat her er til for.
Hr. Jens Joel konstaterede så, at regeringen er i det, hr. Jens Joel kalder et slæbespor.
Det er vi så nok ikke helt enige om.
Men det, jeg savnede lidt i Socialdemokratiets ordførers tale, var sådan lidt mere om, hvordan det så er, S vil sætte tempoet op.
Hvad er det for et andet gear, Socialdemokratiet har?
Hvilke helt konkrete tiltag er der på paletten?
Hr. Jens Joel siger, at han gerne sammen med Socialdemokratiet vil være med til at kigge på det her og forhandle om det her, men hvor er det, Socialdemokratiet vil kigge hen?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-29:
Tak for spørgsmålet til hr. Rasmus Nordqvist.
Vi går ikke den forkerte vej, vi går den rigtige vej.
Ser man på energiaftalen tilbage fra 2012, giver den samlede reduktioner frem mod 2020 på mellem 10 og 11 mio. t. Ser man på den energiaftale og den aftale, vi lavede før sommerferien, giver den samlede reduktioner frem mod 2030 på samme niveau som aftalen fra 2012, nemlig mellem 10 og 11 mio. t.
Dertil kommer så oveni, at der er kommet et klimaudspil fra regeringen, som reducerer med mellem 37 og 32 mio. t., og oveni kommer så igen, at vi er parate til at tage yderligere initiativer.
For det bliver der brug for.
Jens Joel (S), 2019-01-29:
Tak for det.
Situationen er meget alvorlig, og jeg er sådan set enig med ministeren i, at der er nogle lavthængende frugter, som er høstet.
Men det, vi prøver at komme frem til, er, hvorfor det er, regeringen mener, at vi frem til 2030 kan reducere med 6 mio. t, men fra 2030 til 2050 skal vi så fjerne 39 mio. t.
Kan ministeren ikke se, at man efterlader en meget, meget stor opgave?
Hvis ministeren siger, det er, fordi vi har høstet de lavthængende frugter, er det jo ikke nemmere bare at udskyde det til efter 2030.
Så de næste 10 år lægger regeringen op til at vi reducerer med 6 mio. t og efterlader dermed knap 40 mio. t til de kommende regeringer efter det.
Hvordan kan det være udtryk for, at man er seriøs, at man er ambitiøs, og at man tager ansvar for den omstilling, vi skal nå?
Der er jo ingen tvivl om, at når man ser på aktiviteten, både den økonomiske, arbejdspladserne og sådan noget, I Nordsøen, vil man se, at der lige i dag er relativt mere i den fossile energisektor, og at der er relativt mindre i den grønne energisektor.
Men det er også klart, at bevægelsen jo er, at der bliver mindre og mindre i den fossile og mere og mere i den grønne, og det er sådan set den helt rigtige udvikling.
Vi stiler efter, vi sigter i Socialdemokratiet efter, at det, der afgør, hvornår vi er færdige med produktion af olie og gas, i høj grad handler om, hvor hurtigt vi kan få fjernet det verdensmarked, og det er ud fra betragtningen om, at vi ikke tror, vi hjælper klimaet ved at lade nogle andre lave olien og gassen – andre, som ikke investerer deres overskud i en grøn omstilling.
Og det er jo rigtigt, at regeringen slet ikke er enig i Togfonden DK, så vi slås politisk om, hvad vi egentlig skal gøre, også med indtægterne, men der har det fra Socialdemokratiets side været et spørgsmål om den balance, og der er det altså efterspørgselen på verdensmarkedet og dermed de internationale aftaler, som skal lukke ned for olie og gas, og det er ikke Danmark, der ensidigt skal lukke ned for sin egen produktion, for det vil desværre, kan man sige, ikke hjælpe på klimaet.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-29:
Nu kan jeg huske, at da Nordsøaftalen blev indgået, var der en stor diskussion, og bl.a. var der i Debatten på DR 2 en diskussion om, om det bare var skattelettelser, indtægterne skulle bruges på, for det var der nogle andre partier i den aftale der sagde.
Men jeg er egentlig ikke så optaget af den udvinding, der er nu, for jeg spørger netop til det med at fortsætte jagten efter nye ressourcer, da jeg er meget optaget af den idé.
Mener Socialdemokratiet, at vi fortsat skal ud og jage nye ressourcer, altså finde nye områder at stikke boretårnene ned i for at få olie og gas op, eller skal man lade de ressourcer ligge i jorden?
Jens Joel (S), 2019-01-29:
Der er ingen tvivl om, at i forhold til udvinding af olie og gas arbejder vi jo egentlig på nogle internationale aftaler, som skal gøre det til en dårlig forretning på sigt.
Vi vil sådan set gerne af med det marked.
Det vigtigste argument, for at vi skal fortsætte, set med mine øjne
er, at vi jo i virkeligheden bruger finansieringen fra den udvinding af olie og gas bl.a. til at lave togfond og andre ting, som betyder, at vi kan accelerere den grønne omstilling.
Så jeg vil meget gerne stramme op på internationalt plan for at sikre, at der bliver forbrugt mindre olie og gas, altså lave stramme aftaler, i forhold til at vi skal nedbringe forbruget af det her.
Men så længe der er et forbrug af det, har vi i Socialdemokratiet valgt at sige, at hvis vi stopper udvindingen i Nordsøen, så bliver det udvundet et andet sted, og det, vi gør med provenuet fra Nordsøen, er bl.a. at accelerere den grønne omstilling herhjemme og investere i den kollektive trafik, og det er sådan set en måde at bruge den gammeldags teknologi til at sætte den nye i søen og give den fart på.