runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (RV), 2019-10-24:
Nej, jeg forsvarer sandelig ikke syrienskrigernes rettigheder – jeg forsvarer dine og mine rettigheder, fordi det er det, retsstaten handler om, nemlig om at forsvare alles rettigheder.
For hvis vi først åbner for det her inkvisitoriske retsprincip i forbindelse med brud på straffeloven, er det meget nemt – alt efter hvilket flertal der sidder i Folketinget – at inddrage andre paragraffer i loven, og det er jo det, der er det farlige.
Det er derfor, vi har en grundlov.
Altså, alle de akademiske miljøer betvivler jo, at der er en reel domstolsprøvelse, også hvis man sammenligner med den diskussion om Tvindloven i sin tid, som jo netop handlede om det.
Altså, præmissen i Tvindloven var jo, at der ikke var en reel domstolsprøvelse, hvorfor den blev kendt ulovlig af Højesteret.
Hvis ikke der er en reel domstolsprøvelse, og det er jo det, der er spørgsmålet her, så er der tale om et brud på grundloven.
Men det er jo det, som formentlig vil blive prøvet på et senere tidspunkt, og det må retten jo så henholde sig til.
Jeg føler, at det er min pligt at gøre opmærksom på, at der er en risiko her.
Andreas Steenberg (RV), 2019-10-24:
Så kan jeg kvittere tilbage for det indlæg og håbe, at Socialdemokratiet vil tage de her tanker med, når vi skal diskutere det her igen.
For formentlig og forhåbentlig kommer der jo en såkaldt solnedgangsklausul i det her lovforslag, så vi skal diskutere det igen senere.
Så synes jeg da, det ville være oplagt også for andre partier her i salen at tage det her med, for vi synes, det bør være sådan, at det er en domstol, der træffer den afgørelse.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-24:
Det er bare en kort kommentar.
Nu er der jo tekniske årsager bag, at ændringsforslaget bliver trukket, men det er jo helt klart, hvad De Radikale og ordføreren mener i sagen, og det vil jeg sådan set gerne kvittere for.
Det, vi kan se her, er jo, at det ikke er et spørgsmål om, om man er for eller imod syrienskrigere.
Radikale tilkendegiver jo meget klart, at Radikale sådan set også ønsker, at vi forholder os til, om de skal have frataget deres statsborgerskab, imens de er uden for landets grænser.
Det synes jeg er positivt.
Så er der uenighed omkring, hvorvidt man i første instans kan træffe afgørelsen som en administrativ afgørelse.
Den uenighed står sådan set også klart.
Jeg vil bare gerne kvittere for, at De Radikale her i dag meget klart siger, at man sådan set ønsker at forholde sig til spørgsmålet statsborgerskab/ikkestatsborgerskab, imens de her mennesker er langt væk fra Danmark.
Så kan man vel sige, at vi forhåbentlig set fra Socialdemokratiets perspektiv vedtager lovforslaget senere i dag, men det er nok rimelig oplagt, at vi ikke er færdige med at diskutere det her emne endnu, og der kan vi så tage de tanker med, som Radikales ordfører i dag giver udtryk for.
Så det var sådan set bare for at kvittere for indlægget.
Andreas Steenberg (RV), 2019-10-24:
Som det fremgik af debatten i går, vil Radikale Venstre gerne være med til, at man kan tage statsborgerskabet fra landsforrædere og terrorister, også in absentia, altså uden at personen skal være i landet.
Vi synes, og det er det helt afgørende, at det skal foregå ved en domstol, og derfor har vi søgt at stille ændringsforslag om det.
Det viste sig så i udvalgsbehandlingen i går aftes, at det kræver nogle meget omfattende ændringer af retsplejeloven, altså en helt anden lov end den, som er udgangspunktet for lovbehandlingen.
Det er sådan i forhold til grundloven, at man ikke ved andenbehandlingen kan stille ændringsforslag om noget helt andet end det, der er udgangspunktet for loven.
Der er så blevet udarbejdet nogle ændringsforslag fra Lovsekretariatets og fra ministeriets side omkring retsplejeloven.
De ændringsforslag lagde op til, at man kunne få frataget statsborgerskabet ved en domstol, hvis man fik op til 18 måneders ubetinget fængsel.
Derfor har vi valgt at trække de ændringsforslag, da vi simpelt hen ikke synes, at det giver mening.
Men vi vil gerne opfordre regeringen og andre partier, som formentlig senere i dag stemmer den her lov igennem, til at prøve at kigge på de her ændringsforslag og måske arbejde videre med dem, for vi synes, at det bør være sådan i en retsstat, at det er en domstol, som straffer borgerne, og ikke en eller flere politikere.
Så hermed en opfordring til det, og det kan man jo tage med videre.
Jeg kan selvfølgelig meddele, at vi ved tredjebehandlingen, når vi kommer dertil, stemmer imod lovforslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2019-10-24:
I går havde vi, inden debatten gik i gang, diskussionen om, om vi skulle hastebehandle det her forslag.
Det var der over tre fjerdedeles flertal her i Folketinget for at vi skulle gøre.
Vi havde så i går en principiel og grundlæggende debat om nogle helt afgørende forhold i forhold til det, at Danmark er en retsstat, spørgsmål i forhold til grundloven, spørgsmål i forhold til de internationale konventioner – en meget principiel og grundlæggende debat.
Vi fik så under debatten udsendt en tidsplan – ikke en, der var vedtaget i udvalget, men en, som vi fik sendt rundt.
Klokken 14 minutter i 6 fik vi udsendt et udkast til betænkning, som vi så kunne tage stilling til, inden vi skulle ned at afgive betænkning.
Og her i nat kl. 1.00 fik vi udsendt tre ændringsforslag uden for betænkningen, som vi også skal tage stilling til i dag, hvor det ene så er blevet trukket.
Jeg synes, det meget godt illustrerer, hvad der sker, når vi hastebehandler sådan et lovforslag her – et lovforslag af meget, meget principiel karakter sidder vi og haster igennem.
Der bliver fremsat et lovforslag, vi stiller forslag om at få teknisk bistand til udarbejdelse af ændringsforslag, vi er i dialog med ministeriet, de sidder og arbejder sent for at udarbejde det, og så viser det sig bagefter, at man må trække det, fordi det ikke er tilstrækkeligt.
Jeg synes, det er fuldstændig uacceptabelt, når vi taler om så grundlæggende forhold.
Og jeg vil bare opfordre til, at vi, når vi skal træffe beslutninger af så vidtgående karakter, i forhold til hvordan vores samfund helt grundlæggende indrettes, så giver os selv tilstrækkelig tid til at foretage en ordentlig behandling her i Folketinget.
Nu slipper vi så for det, fordi Radikale har trukket det.
Der er så stillet ændringsforslag af ministeren og af fru Marie Krarup, og der vil jeg bare annoncere, at vi kommer til at stemme imod de to ændringsforslag, og at vi selvfølgelig også kommer til at stemme imod det samlede forslag.
Men det helt afgørende i forhold til det her er det processuelle; det har simpelt hen været en fuldstændig uacceptabel proces, når vi taler om beslutninger af så vidtgående karakter omkring retsstatens indretning.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-24:
Enhedslisten har selvfølgelig ret i, at det ikke er optimalt med så hurtig en lovbehandling, det er også derfor, vi normalt ikke gør det, men jeg synes, det er meget ensidigt, når Enhedslisten overhovedet ikke reflekterer over, hvad omkostningerne vil være, hvis ikke vi fik behandlet det her lovforslag hurtigt.
Altså, sagen er jo, at vi har at gøre med nogle potentielt meget, meget farlige mennesker, terrorister, folk, der formentlig har været nede og kæmpe for Islamisk Stat, en af de værste terrorbevægelser, vi overhovedet har med at gøre, og konsekvenserne af at lukke dem ind i Danmark er altså også bare ret store.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre Enhedslisten lige reflektere over afvejningen mellem de to hensyn.
For os handler det jo om Danmarks sikkerhed, det handler om at beskytte Danmark mod nogle ekstremt farlige mennesker, som vi ikke ønsker at have i vores land.
Jens Rohde (RV), 2019-10-24:
Det var jo en af grundene til, at jeg, mens jeg var medlem af Venstre, konstant af mine daværende partifæller blev beskyldt for at være radikal.
Det var netop, fordi jeg gik op imod den slags beslutninger.
Så det var jeg temmelig højlydt om.
Og jeg er ganske sikker på, at hvis hr. Morten Messerschmidt spørger de gode Venstrefolk, der sidder hernede, så vil de svare, at det var en af grundene til, at de var godt og grundigt trætte af mig – altså at jeg hele tiden gjorde anskrig mod den slags.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-24:
Jeg vil bare gerne hjælpe ordføreren med at besvare hans spørgsmål, for vi kan jo kigge lidt tilbage i tiden – 5-6 år tror jeg.
Da havde vi en debat om andre administrative beføjelser, som tilkom ministeren, nemlig administrativ udvisning af udlændinge.
For dengang havde han nemlig ikke nogen problemer med at overdrage den slags beføjelser til en minister uden domstolsprøvelse.
Derfor vil jeg bare gerne hjælpe ordføreren med at komme frem til sin konklusion.
Jeg føler mig helt overbevist om, at han drømmer – og er langt, langt væk fra den vågne tilstand.
Peder Hvelplund (EL), 2019-10-24:
Jeg kan jo ikke stå her og domfælde i forhold til det.
Jeg ved ikke, hvad det er for en konkret sag, som fru Mette Thiesen mener der skal være længere straf for.
Jeg kan konstatere, at her i Folketinget vedtager vi lovgivningen, og så overlader vi det til domstolene at udmønte den lovgivning.
Og det indebærer selvfølgelig, at hvis der er en mistænkt, skal vedkommende stilles for en domstol, der skal foretages en retfærdig rettergang, og efterfølgende skal der ske en strafudmåling, og så skal vedkommende efterfølgende have den straf.
Mette Thiesen (NB), 2019-10-24:
Skal jeg forstå ordføreren sådan, at han mener, at der skal være længere straffe, end der er i dag?
Peder Hvelplund (EL), 2019-10-24:
Jeg synes jo, at når man har lovligt og permanent ophold i et land, har man også nogle helt grundlæggende demokratiske rettigheder såsom at kunne deltage i folketingsvalg.
Men vi snakker om folk, der er mistænkt for at have begået krigsforbrydelser, for at have begået forbrydelser mod menneskeheden, for at have dræbt, for at have voldtaget, for at have begået forbrydelser af ufattelig karakter, og den eneste straf, vi kan stille dem i udsigt, er at fratage dem det danske statsborgerskab.
Det synes jeg er fattigt.
Jeg synes, de mennesker skal stilles for en domstol, jeg synes, de skal have en rettergang, og hvis de kan kendes skyldige, synes jeg, de skal have en straf.
Mette Thiesen (NB), 2019-10-24:
Tusind tak.
Som jeg hører ordføreren, mener ordføreren ikke, at det er en straf at få frataget sit danske statsborgerskab, så det vil jeg sådan set bare kvittere for og sige, at så må vi da se at få taget nogle flere statsborgerskaber fra folk, der aldrig burde have haft dem.
Peder Hvelplund (EL), 2019-10-24:
Det er jo helt enestående at høre en konservativ ordfører stå og tale for, at det ikke kan betale sig at retsforfølge folk, fordi det bliver for besværligt at føre bevis for det.
Altså, jeg går da ud fra, at i en retsstat har vi mulighed for at fremskaffe beviser, så vi kan retsforfølge dem.
Det ville jo i øvrigt også være konsekvensen af det lovforslag, vi vedtager her.
Når udlændinge- og integrationsministeren skal sidde og udøve sine beføjelser og sige, at de her mennesker har overtrådt straffelovens kapitel 12 og kapitel 13, så foregår det jo også ud fra en konkret bedømmelse af den bevisførelse, der har været.
Og så synes jeg da i øvrigt, at den danske stat kunne have gjort noget meget tidligere i forhold til at bistå de kurdiske myndigheder og dermed også have sikret, at der kunne sikres en ordentlig bevisførelse.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-24:
Det er igen, synes jeg, en ekstremt ensidig fremstilling af den her sag.
Problemet er jo, at det er rimelig vanskeligt at føre retssager om, hvad der er foregået i Syrien – vi kan ikke få vidner, vi kan ikke få detaljerede redegørelser for, hvad der er foregået dernede.
Så det at forestille sig, at man skulle have dem herop og så føre retssager imod dem, hvor man skulle afdække, hvad den enkelte person har foretaget sig dernede, er meget udsigtsløst, og konsekvensen af det vil ikke være, at de kommer i fængsel i Danmark.
Konsekvensen af det vil med meget stor sandsynlighed være, at de vil gå fri, komme på kontanthjælp i Danmark, og at nogle af dem en dag vil begå terrorhandlinger i Danmark.
Peder Hvelplund (EL), 2019-10-24:
Det er i den grad et hensyn, som Enhedslisten har overvejet.
Nu havde vi jo også den indholdsmæssige debat i går, og jeg kan jo bare konstatere, at der er et flertal i det her Folketing, som er mere optaget af at tage statsborgerskabet fra folk, end de er af at straffe dem for de handlinger, de har begået.
For konsekvensen af den lovgivning, vi vedtager i dag, er jo, at de borgere ikke bliver strafforfulgt, at de ikke bliver stillet for en domstol, for de forbrydelser, de har begået mod menneskeheden, altså de krigsforbrydelser, de har begået; de helt urimelige og ufattelige forbrydelser, de har begået, straffer vi dem ikke for.
Vi stiller dem ikke for en domstol, vi fratager dem bare statsborgerskabet.
Og så synes jeg da, at flertallet og hr. Rasmus Jarlov skulle overveje, hvordan det påvirker retsstatus for danske statsborgere her i landet, altså det gælder både borgere her i landet og borgere i verden i øvrigt, at vi lader folk begå sådan nogle handlinger, uden at vi stiller dem for en domstol.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-24:
Hr. Jens Rohde spørger, om han er vågen, og der må vi sige, at det virker det jo ikke til.
Det virker jo heller ikke til, at man har fulgt med i debatten omkring magtens tredeling, hvor der var ganske mange ordførere, der også gjorde opmærksom på, at den tredeling, som vi har, bliver bevaret, i og med at det er Folketinget, der laver loven fortsat, og at der er mulighed for en domstolsprøvelse af de her afgørelser.
Så derfor er det her ikke det dramatiske opgør med hverken grundloven eller magtens tredeling, som De Radikale og andre partier på venstrefløjen forsøger at udlægge det som.
Og hvis det var, kunne man jo rigtig nok prøve det ved Højesteret, og så måtte man jo se, hvordan det faldt ud.
Men det her med bare sådan at slynge om sig med påstande om grundlovsbrud, som man ikke har noget belæg for, og som heller ikke har nogen opbakning i det akademiske miljø, synes jeg altså er en lille smule useriøst.
Jeg synes, at De Radikale også skal vågne op, i forhold til at det her er en meget alvorlig sag.
Det er en meget alvorlig trussel mod Danmark, som vi forsøger at adressere med det her.
Jeg synes, at ligesom Enhedslisten skylder Radikale i hvert fald at afveje de to hensyn over for hinanden i stedet for bare at slå det op, som om man er en eller anden ædel forsvarer for retsstaten i Danmark.
Det, man forsvarer, er syrienskrigernes rettigheder.
Vi andre er også optaget af Danmarks sikkerhed.
Jeppe Kofod (S), 2019-10-24:
Hvis vi bare i al venskabelighed og rent praktisk kunne forestille os, hvordan vi nu eventuelt kunne gøre det,
kan jeg se, at det ville være meget vanskeligt i betragtning af den situation, der er i Syrien i øjeblikket.
Altså, sandheden er jo, at det første og det vigtigste lige nu er at få skabt en situation, hvor der ikke er krig, og hvor der er en våbenhvile og så et politisk spor i Syrien, så vi kan få løst alle de her problemer, inklusive også at fastholde fremmedkrigere bag lås og slå, og at der skal ske en retsforfølgelse, gerne regionalt, lokalt.
Det er rigtig vigtigt, og det er det, vi arbejder for fra regeringens side.
Eva Flyvholm (EL), 2019-10-24:
Tak til jer alle sammen, vil jeg bare sige.
Jeg synes, det er så vigtigt, at vi i dag også haft en mulighed for at se hinanden i øjnene her i det danske Folketing og dele en rigtig, rigtig dyb bekymring over det angreb, vi har set Tyrkiet foretage både på civile og på vores allernærmeste allierede, kurderne, i det her område.
Det er så afgørende, at vi ikke må acceptere de her angreb.
Og det er så vigtigt, at vi nu står fuldstændig sammen om at kræve, at Tyrkiet og deres lejesoldater skal trækkes ud af de her områder.
Vi er også blevet enige om, at Danmarks politik er, at der absolut ikke skal eksporteres nogen våben til Tyrkiet; det er et stærkt og vigtigt signal også at sende.
Og vi er blevet enige om, at kurderne i de her områder – eller alle, der har behov for det i de her områder – skal have en humanitær hjælp.
Det mener jeg er rigtig vigtigt at vi følger op på, og at den danske regering også bakker op om de initiativer, og at det er noget af det, vi gør fremadrettet.
Så synes jeg, at jeg i dag i salen også har kunnet mærke på rigtig mange af jer andre – mange andre partier har bragt det frem – at der er en dybtfølt bekymring for det, der sker lige nu, og for, hvad der skal ske med kurderne og de mange flygtninge og de mange mennesker, der er i de her områder, der bliver angrebet, i den kommende tid.
Det betyder, at de skal inddrages i de forhandlinger, der kommer, og at vi skal have direkte møder med dem.
Det betyder også, at vi skal blive ved med at gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at presse på for at få Tyrkiet ud af de her områder og få fundet en løsning, som muliggør, både at Tyrkiet trækker sig fuldstændig ud, men altså også at der bliver en retfærdig og varig fred og stabilitet, som gør, at mennesker kan leve i frihed og demokrati i de områder.
Så tak for det.
Det forpligter os alle sammen, hver og en, at vi følger op på det i den kommende tid, synes jeg.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-10-24:
I forhold til den sidste del er det positivt, og det tager vi gerne en videre diskussion om.
Så i forhold til det, at vi ikke kan gøre noget: Jamen der er jeg ikke helt enig.
Det kan godt være, at det er SDF's tropper, som bevogter de her forskellige ISIL-fangelejre, men det er jo stadig væk vores allierede, og det er forhåbentlig også det, der er meldingen fra os i dag, nemlig at de er vores allierede.
Derfor kan vi jo også i samarbejde med dem se på, om der er nogle af lejrene, som er i farezonen, om der er nogle af dem, der eventuelt skal flytte, og så må Europa, Vesten, jo også være med til at give den nødvendige økonomiske hjælp til eventuelt at skulle flytte sådan nogle lejre.
Så det, jeg prøver at efterlyse, er, at Europa også hjælper til i forhold til SDF for eventuelt at flytte nogle af de her lejre, hvis det skulle blive nødvendigt.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-10-24:
Vi er fuldstændig enige i, at det er en uacceptabel situation, at Tyrkiet er trængt ind, og vi mener også, at de skal trække sig tilbage.
Det, vi bare er bekymrede for, er, at Danmark skal blive involveret i en fredsbevarende styrke nede i konfliktområdet.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-10-24:
Er det så rigtigt forstået og hørt, at problemet er at blive involveret i en større humanitær støtteopgave – at det ønsker man ikke at støtte?
Det, der er problemet, er ikke spørgsmålet i forhold til kurderne og den humanitære katastrofe, der foregår dernede.
Det er ikke det, man er uenig i, men man er uenig i, at Danmark overhovedet involverer sig.
Er det forstået rigtigt?
Peter Seier Christensen (NB), 2019-10-24:
Undskyld, vil være med i hvad!
Sagde du »i teksten«?
Det, jeg siger der er problemet, er det her med, at vi risikerer at blive trukket ind i konflikten med en fredsbevarende styrke, som kan ende med at være dernede i meget, meget lang tid, uden at vi kommer ud igen.
Det føler vi at vi moralsk forpligter os til at bakke op om, hvis vi siger ja til den her tekst, fordi vi beder regeringen om at undersøge muligheden for, at vi kan få sådan en fredsbevarende styrke stablet på benene.
Det er det, der er vores problem med teksten i forslaget til vedtagelse.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-10-24:
Måske var det bare, fordi jeg ikke har forsøgt at høre rigtigt efter, men jeg har bare stadig væk ikke helt forstået det.
Hvorfor er det, at Nye Borgerlige ikke vil være med til teksten i det her forslag til vedtagelse?
Peter Seier Christensen (NB), 2019-10-24:
Tak for ordet, og tak til udenrigsministeren for redegørelsen.
Vi støtter, at man ikke godkender eksport af militærudstyr til Tyrkiet, selv om det er meget begrænsede beløb, vi taler om.
Hvis det har en symbolsk effekt, synes vi, det er fint at gøre det.
Vi er glade for det lovforslag om, at man kan fjerne statsborgerskabet fra syrienskrigerne, der blev vedtaget i formiddags.
Men der, hvor vi bliver lidt bekymrede, er, når vi ser det her tyske forslag, hvor de taler om en stor styrke på 40-50.000 mand, som skal stationeres dernede – hvordan de så end skal placeres.
De kan jo nok ikke bare trænge ind sådan lige p.t., men selv om det er svært at komme ind nu, er det nok endnu vanskeligere at komme ud igen, som vi har snakket om.
Så det er sådan set det, der er vores bekymring i forhold til det forslag til vedtagelse, der ligger her.
Vi kan støtte langt størstedelen af det.
Det eneste problem, der er, er den sætning, der hedder, at »regeringen skal undersøge, om europæiske lande kan spille en større rolle, herunder i forhold til fredsbevarende indsatser«.
Det er vi meget bekymrede for at Danmark skal blive en del af, og vi føler, at hvis vi siger ja til den her tekst, er vi også tæt på at have givet tilsagn om, at vi vil støtte det, hvis der så kommer et forslag.
Det giver ikke meget mening, at vi anbefaler regeringen at arbejde på at se, om man kan indsætte en fredsbevarende styrke, og vi så efterfølgende stemmer nej til det.
Så det er det, der er vores problem med det her forslag til vedtagelse, og det er grunden til, at vi ikke vil bakke op om det.
Naser Khader (KF), 2019-10-24:
Jeg vil starte med at sige, at vi Konservative bakker op om forslaget til vedtagelse.
Jeg synes, det er et vigtigt signal, vi sender, om, at næsten alle partier her i Folketinget er enige om, hvad vi skal mene om det, der sker i Nordsyrien.
Så det er et fremragende forslag til vedtagelse.
Det, der foregår i Nordsyrien, er nemlig dybt bekymrende.
Det kan medføre flere krige, det kan medføre flere terrororganisationer, det kan påvirke kampen mod Islamisk Stat, det kan påvirke flygtningekrisen i området, og derfor er det vigtigt, at vi markerer over for Erdogan, at han skal stoppe, ved at vi siger hertil og ikke længere.
Jeg synes, at Erdogan er en farlig mand.
Han har smadret den tyrkiske model, altså den model, der bygger bro mellem øst og vest, mellem den islamiske verden og Vesten, har han totalt smadret, og om han så forsvinder i morgen, har han sat dybe aftryk i det tyrkiske samfund, og det er bekymrende efter min opfattelse; prøv bare at se på det tyrkiske landshold og deres ageren efter kampen.
Jeg synes, det er forfærdeligt at opleve, at når man kommer ned til Mellemøsten, er Erdogan en meget populær mand.
Jeg har lige været i Nablus på Vestbredden, hvor han har bygget en moské på en sidevej til basaren.
Så han er overalt og har de der stormagtsambitioner om at genopbygge det osmanniske rige, og det skal vi altså have stoppet.
Jeg synes også, at det var uklogt af den amerikanske præsident at trække de få tropper, der var der, ud.
De var jo ikke ved frontlinjen eller på slagmarken, men de sendte et signal til russerne, til iranerne og til Assad om, at man var til stede.
Nu er der gudskelov våbenhvile, og jeg håber, at den kan forlænges, og at Erdogan ikke rykker frem mere, for så skal der mere til end bare de der symbolske våbensanktioner; så skal vi også ramme ham på økonomien, som er hans ømmeste punkt.
Han er nemlig i gang med økonomisk at gøre Tyrkiet til Mellemøstens Venezuela.
Når alt det er sagt, mener jeg, at grundproblemet stadig væk er, at der ikke er kommet en fredsløsning i Syrien – det er jo det, der skal arbejdes for – og der synes jeg, at man har overladt banen til Rusland og Putin, når det handler om at være frontfigur i forhold til en fredsløsning, men vi i Vesten kan godt spille en rolle i forhold til at vinde freden.
Hvis Syrien skal genopbygges, har hverken russerne, iranerne eller Assad pengene til at gøre det, og der kan vi og Golflandene stille krav i forhold til genopbygningen, og det er, at de syriske flygtninge skal vende tilbage uden at blive forfulgt, og at pengene skal øremærkes til at genopbygge hjem for mange af de syrere, der er flygtet, både internt i Syrien, men også uden for Syrien.
Så jeg synes, at EU og Vesten, herunder Danmark, skal være lidt mere i offensiven i forhold til en fredsløsning i Syrien, for så længe der ikke er fred, vil det smitte af på de omkringliggende nabolande, og vi vil få flere af den slags episoder, som vi har set her på det seneste.