Jan Erik Messmann (DF), 2018-04-03:
Tak, formand.
Det nordiske forsvarssamarbejde, som primært finder sted inden for rammerne af NORDEFCO, er et arbejde, jeg værdsætter grundet min tilknytning til de nordiske lande og ikke mindst mit arbejde i Forsvarsudvalget.
Der er igennem de sidste par år opnået et bedre og bedre samarbejde landene imellem, både på forsvarsområdet og på beredskabsområdet, noget, jeg bl.a. selv oplevede, da jeg sidste år var deltager i det årlige Annual Security and Defence Forum , som blev afholdt i Bergen, og hvor forsvarspolitikere fra de skandinaviske og baltiske lande deltog.
Det er et interessant møde, som i år afholdes i Polen om 3 uger.
Og da ikke alle de nordiske lande er med i NATO-samarbejdet, er det godt, at vores samarbejde gennem NORDEFCO også styrkes, delvis gennem implementeringen af Easy Access-aftalen, der blev underskrevet i 2016, og som underbygger mulighederne for lettere militær adgang til hinandens sø-, luft- og landterritorier ved at forenkle de administrative procedurer.
Det giver mulighed for endnu tættere og operativt mere effektivt militært samarbejde i fredstid.
Beslutningen mellem de nordiske forsvarsministre om en fælles radardatadeling, kaldet NORECAS, er også af væsentlig betydning, da aftalen sigter på en meget bedre deling af data mellem de nordiske lande. Vi er også igennem NORDEFCO enedes om at udvikle den eksisterende norske øvelse, »Arctic Challenge Exercise«, til en intensiv flyøvelse for det nordiske område, som er gennemført med succes i NORDEFCO-regi.
Med andre ord er der sket rigtig meget positivt på det nordiske forsvarsområde i det forgangne år, og det glæder vi os over.
Men vi skal ikke glemme at følge med i, hvad der foregår i Rusland.
Det er jo klart, at vores nabo i øst også afholder store militære øvelser , hvor de bl.a. er meget aktive i Arktis og også træner deres soldater på Nordpolen.
Rusland har desuden syv stærke radarstationer fra Norges grænse til Beringstrædet, og i det sydlige Østersøen er de også i gang med store militære og maritime øvelser, for ikke at tale om de mange overflyvninger, der hvert år foretages i området omkring Bornholm.
Det er derfor godt, at vi bliver bedre til netop forsvarssamarbejdet.
Vi har i høj grad brug for at vise over for Rusland, at Norden har et stærkt og effektivt forsvarssamarbejde, både igennem NORDEFCO og NATO.
På det kapacitetsopbyggende område glædes vi med regeringen over de nordiske landes samarbejde med træning og uddannelse, dels i Østafrika, dels i samarbejde med de baltiske lande i Georgien.
Dette er et godt eksempel på, at vi i Norden bliver bedre til at stå sammen om opgaverne.
Det ser vi også med de nye aftaler, der er indgået, om fællesnordisk indkøb af bl.a. nye kampuniformer.
På beredskabsområdet er Hagasamarbejdet med til at styrke robustheden i Norden, specielt med henblik på den politiske situation, terror, migration, ekstremt vejr, hybride trusler og cyberterrorisme.
De fælles indsatser styrker beredskabet i de nordiske lande og er med til at adressere risici, der er særegne for de nordiske lande.
Men også ved internationale katastrofer samarbejder de nordiske lande tæt, bl.a. ved at understøtte FN i regi af IHP, International Humanitarian Partnership.
Sluttelig vil jeg nævne det nære samarbejde, man har haft i mere end 50 år om udviklingen af det frivillige hjemmeværn i Danmark, Norge og Sverige.
I dette fælles samarbejde arbejder man bl.a. i rammen af SKANDIA om at udvikle bedre specialkurser og fælles optimering og træning på uddannelsesområdet for hjemmeværnet i de tre lande.
Det er et samarbejde, der nu også strækker sig til de frivillige militære organisationer i Estland, Letland og Litauen, hvor man her har en tæt dialog om de sikkerhedspolitiske udfordringer og betydningen heraf for de frivillige.
I den store verden er vi små, og alt andet lige står vi meget stærkere igennem samarbejdet.
Det gælder både i Norden og i de baltiske lande.
Med disse ord vil jeg gerne afslutte min tale og endnu en gang takke ministeren for årets redegørelse.