runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-15:
Ja, det er da helt korrekt.
Det er jo også derfor, vi sådan set støtter forslaget, men at vi samtidig siger, at det er utilstrækkeligt i forhold til den opgave, der ligger, og som vil blive endnu større i fremtiden.
Og ja, hvis det var sådan, at kommunerne kunne anvise til det private udlejningsbyggeri, så ville man have en mulighed mere.
Det, som er realiteten, er jo, at nogle af de mennesker, som bor i de boliger, hvor kommunen f.eks. kommer ud og konstaterer, at der er skimmelsvamp, skal kommunen hjælpe med en anden bolig.
Der ville det være godt, hvis kommunen både kunne anvise til noget i den private udlejning, som er i en ordentlig stand, eller kunne anvise til det almene boligbyggeri, så man sådan set havde flere muligheder for at løse de problemer for de mennesker, som er havnet i en bolig, som slet ikke skal være beboet af mennesker.
Forslaget har medført, at der vil ske en forhandling med boligministeren, og der er det jo ikke til at vide på forhånd, hvad den forhandling medfører, og hvilke barrierer der er for, at kommunen kan føre en restriktiv boligpolitik.
Jeg synes, det er fint, at forslaget bliver imødekommet, så der bliver den forhandling, som der sådan set ligger i forslaget.
Og hvis man kan komme frem til, at de der professionelle udlejere skal have en eller anden autorisation for at blive udlejere, så synes jeg, det er fint at begrænse liberalismen og indføre nogle regler for det her boligmarked for at gøre det bedre for lejerne.
Det er vi i Enhedslisten helt med på.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-15:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen og for svar på spørgsmål.
Så vil jeg egentlig bare lige bakke ordføreren op, i forhold til at vi selvfølgelig står med problemer, som er på tværs af forskellige domæner, og der er ingen tvivl om, at vores lovgivning i forhold til almene boliger kan have en indflydelse på, hvordan vi ser flyttemønstre af udsatte borgere i Danmark.
Det er jo ingen hemmelighed, at hovedstadskommuner faktisk betaler socialt udsatte til at flytte til Lolland, som jo også er blevet nævnt specifikt her.
Så jeg vil egentlig bare sige tak, fordi ordføreren også fremfører den problemstilling, og ellers tak for talen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-15:
Selv tak.
Så kan jeg jo lave en lille annonce her.
Jeg ved, at der er en forespørgselsdebat på vej, hvor Folketinget får mulighed for at drøfte, hvad konsekvenserne af kontanthjælpsloftet, den lave integrationsydelse og 225-timersreglen har medført indtil nu.
For det er jo muligt, at der kommer et tal frem om, at der er nogle mennesker, som er blevet nødt til at flytte, fordi deres indtægter er blevet lavere, og det er så nogle af de mennesker, som er kommet til at bo i de her boliger, som slet ikke længere burde være boliger.
Så jeg synes, det er fint, at den debat om den fattigdomsskabende lovgivning, der er vedtaget i Folketinget, bliver ført videre, og at man får nogle fakta på bordet i næste uge.
Kaare Dybvad (S), 2018-11-15:
Jeg må simpelt hen opfordre ordføreren til at sætte sig ind i sagerne.
For det første: Mange af de her boligområder er ikke billigere end almene boliger generelt.
Mjølnerparken er dyrere, end almene boliger generelt er i København.
For det andet er der alle dem, der flytter fra en familiebolig i Mjølnerparken.
Ordføreren siger, at de ikke har råd til at flytte ind i en ny almen bolig.
Nej, det har de ikke, og de har heller ikke råd til at bo i Mjølnerparken.
Dem, som flytter til Lolland i øjeblikket, har ikke 9.000 kr. om måneden til at betale en familiebolig i f.eks. Mjølnerparken eller i andre udsatte boligområder med.
Vi snakker om folk, der har 3.000 kr. om måneden til at betale husleje for.
De er fuldstændig upåvirket af, hvad der foregår i alle mulige andre forhandlinger.
Jeg synes egentlig, det ville klæde Enhedslisten at tage fat.
Når nu Socialdemokratiet sætter det her på dagsordenen, som er et kæmpe problem i nogle kommuner, hvor folk lever under nogle vilkår, som Enhedslisten aldrig i andre sammenhænge ville acceptere, så bør man forholde sig til det forslag.
Hvis det, der ligger, ikke er godt nok, hvad er det så, Enhedslisten gerne vil have man skal gøre for at sikre, at Låsby-Svendsen og hans ligesindede ikke har mulighed for at udnytte folk på den måde?
Villum Christensen (LA), 2018-11-15:
Tak for ordet.
Jeg vil sådan set bare konstatere, at vi jo allerede har set en meget imødekommende minister meddele, at han vil se positivt på den her problemstilling, som jeg bestemt også synes er relevant.
Jeg har i kommunal sammenhæng været med til at kondemnere rigtig mange boliger, og jeg tror rent faktisk, at stort set alle kommuner har deres variant af Låsby-Svendsen.
Så vi glæder os til at se, hvad der kan komme ud af det her, og derfor støtter Liberal Alliance naturligvis forslaget.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-15:
Tak for det.
Med hensyn til B 4, forslag til folketingsbeslutning om stop for udlejning af ubeboelige ejendomme, vil jeg som udgangspunkt sige tusind tak til forslagsstillerne for at rejse problematikken.
Og det var rystende at se.
Faktisk gik jeg rundt med en klump i halsen i størstedelen af tiden, fordi det er under de omstændigheder, mange af vores borgere bor mange steder i landet.
Det skal vi helt klart gøre meget mere for at stoppe, så tak, fordi Socialdemokratiet fremsatte forslaget.
Det bakker vi op om.
Når det er sagt, er vi også nødt til at tale om, at det er en del af et større strukturelt problem i Danmark på mange forskellige områder, og et af dem er i budgetloven, altså at vi i Alternativet ligesom Produktivitetskommissionen mener, at muligheden for at overføre midler fra år til år skal udvides, og det betyder helt konkret, at vi gerne vil ændre budgetloven, således at en kommune, der i et budgetår bruger mindre end aftalt med staten, det følgende år kan bruge tilsvarende penge uden at blive straffet økonomisk.
Det er, fordi vi har brug for at kunne lave en planlægning af vores områder og vores boligmasse og udbygning længere frem end bare i den her begrænsede årrække, fordi vi har nogle regler og noget lovgivning, der forhindrer dette.
Vi ved, at vi har det her store antal bygninger, som faktisk står og forfalder.
KORA siger, at hvert fjerde hus står tomt i visse sogne.
Det er problematisk, fordi en hovedgade med faldefærdige huse og spredte bygninger og knuste ruder osv. selvfølgelig skæmmer omgivelserne, men det skræmmer også andre borgere fra at flytte ind, og det forhindrer igen strukturelt set, at nogle borgere, som måske gerne vil flytte ind, kan få lån til deres bolig.
Sidst, men ikke mindst, synes jeg også, at vi er nødt til at se på de her fattigdomsreformer.
Jeg er ikke sikker på, hvordan forslagsstillernes parti faktisk står på det her område.
For det er et stort problem også for en fra forslagsstillernes egen kreds, det samme sted vi så det der faldefærdige hus.
Der har været overskrift på overskrift om, at det kan være, at hovedstadskommunerne faktisk eksporterer socialt udsatte borgere til de her kommuner, og det er simpelt hen ikke i orden.
Der er vi nødt til at anerkende, at de reformer, vi har lavet, måske kan have en påvirkning, heriblandt også vores almene boliglovgivning, som er ved at blive vedtaget i Folketinget.
Så med de ord vil jeg bare sige tak til forslagsstillerne for at handle på det her, og vi kan kun komme i gang med det for sent, så lad os handle.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-15:
Tak for det.
Jeg skal gøre det rigtig kort.
I SF er vi optaget af, at alle skal have ret til at bo godt og i en god bolig.
Det siger jeg som repræsentant for det område, hvor Låsby-Svendsen har for vane at udleje nogle rigtig, rigtig dårlige boliger.
Jeg har selv set nogle af dem, og jeg synes, det er nødvendigt, at vi sikrer tiltag, der gør, at ingen mennesker bliver tvunget til at bo i den slags boliger.
Jeg har lyttet til boligministerens tilsagn om, at der kan indkaldes til forhandlinger med henblik på at imødekomme det her forslag, som jeg i øvrigt bakker varmt op, og jeg vil også gerne på SF's vegne sige, at de forhandlinger vil vi rigtig gerne deltage i.
Så vi støtter også forslaget.
Anders Johansson (KF), 2018-11-15:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne indlede med at takke Socialdemokratiet for at rejse den her debat, for jeg synes faktisk, at det er en meget vigtig og relevant debat.
I Det Konservative Folkeparti deler vi selvfølgelig fuldt ud de intentioner, der ligger bag beslutningsforslaget, nemlig at det selvfølgelig ikke skal være muligt at udleje ubeboelige ejendomme til svage borgere, som bliver udnyttet af boligspekulanter til at bo under kummerlige forhold.
Vi har, tror jeg, alle sammen set de her forfærdelige historier, der har været fremme i pressen.
Vi var også med Udvalget for Landdistrikter og Øer nede på Lolland her for ikke så længe siden, hvor vi også ved selvsyn oplevede nogle af de her boliger.
Det er klart, at vi selvfølgelig ikke kan se igennem fingre med det, når udsatte borgere på den måde bliver ofre for spekulanter og kommer til at bo i sundhedsskadelige og i det hele taget bare ubeboelige ejendomme.
Kommunerne har jo allerede i dag en pligt til at lukke ned for ejendomme, hvis den får nys om, at de er ubeboelige, men fra konservativ side går vi selvfølgelig også gerne ind i en dialog om, om vi kan finde andre håndtag at dreje på, så vi kan komme de her problemer til livs.
Vi har så også noteret os, at ministeren allerede har indkaldt til forhandlinger, og det ser vi positivt på.
Vi møder selvfølgelig op til dem og kigger konstruktivt på, om vi kan finde nogle fornuftige løsninger, og derfor kan vi også herfra bakke beslutningsforslaget op.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-15:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Det er i forlængelse af min egen ordførertale og de kommentarer, jeg havde i forhold til – populært sagt – fattigdomsreformerne eller med andre ord kontanthjælpsloftet, som der jo er tale om.
Flere kommuner har dokumenteret, at det faktisk er en af de grundlæggende strukturelle årsager til, at flere og flere borgere fra hovedstadsområdet flytter til de her faldefærdige ikke menneskeværdige boliger.
Hvordan forholder ordføreren og ordførerens parti sig til, at vi har de her reformer, som faktisk er med til at skævvride og fortsætte den her udvikling, som vi så nu i et andet regi gerne vil dæmme op for?
Anders Johansson (KF), 2018-11-15:
Altså, reformer er på forskellig vis med til at gøre Danmark rigere, og jeg synes faktisk, vi har et meget rimeligt niveau for offentlige ydelser, f.eks. efter at kontanthjælpsloftet er blevet indført.
Der skal være en rimelighed i tingene, det skal altid kunne betale sig at gøre en ekstra indsats, og det skal altid kunne betale sig at arbejde.
I øjeblikket er det sådan – og det er faktisk det, der er allerbedst – at der er fremgang i alle landets 98 kommuner.
Der er fremgang i beskæftigelsen i samtlige 98 kommuner.
Det er det, der er med til at løfte alle landets kommuner, altså at der er fremgang i økonomien, og det er der bl.a. på grund af de økonomiske reformer, der er lavet, men også fordi det bare generelt går godt.
Derfor er det vigtigt, at vi får øget arbejdsudbuddet, så vi netop får skabt endnu mere flyvehøjde i vores opsving.
Det er sådan set det, som det er med til at gøre i øjeblikket, altså at vi får øget arbejdsudbuddet.
Det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi gør det, så vi kan gøre hele Danmark rigere.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-15:
Tak for det, og tak for ordførerens redegørelse af sit engagement med hensyn til reformer.
Men jeg fik ikke rigtig svar på mit spørgsmål, så lad mig lige have lov til at citere: I 2016 flyttede godt 6.000 mennesker, der levede af offentlige ydelser som kontanthjælp, førtidspension og sygedagpenge, fra København og Aarhus.
Disse mennesker – de fleste af dem – er ramt kontanthjæpsloftet.
Sidste år fraflyttede 7.259 borgere på offentlige overførsler København, mens kun 2.500 flyttede til byen.
Det er Ugebrevet A4, som har fået aktindsigt i de her tal.
Lolland har i årevis fået sociale klienter fra hovedstadsområdet.
Sidste år fik Lolland Kommune 299 flere personer på offentlige ydelser – det viser kommunens egne tal.
Så det er jo ikke noget, jeg står og hiver op af en hat, det er tørre tal fra kommunerne selv og fra ministeriet.
Så kontanthjælpsloftet har en negativ påvirkning.
Hvad ønsker ordføreren og ordførerens parti at gøre i relation til det beslutningsforslag, der er fremsat i dag?
Anders Johansson (KF), 2018-11-15:
I relation til beslutningsforslaget har jeg jo meddelt, at vi bakker det op.
Men i forhold til kontanthjælpsloftet vil jeg sige, at det jo ikke er sådan, at man er ramt af kontanthjælpsloftet.
Altså, kontanthjælp er jo en midlertidig ydelse – det er udgangspunktet.
Og der må man bare sige, at det altså betyder noget, om der er en økonomisk gevinst ved at komme ud på arbejdsmarkedet.
Det er jo derfor, vi har indført kontanthjælpsloftet: Der skal selvfølgelig kunne mærkes en forskel ved at komme ud på arbejdsmarkedet; der skal være et økonomisk incitament til at gå ud og tage et job, så vi netop får øget arbejdsudbuddet.
Det er det, der er hele pointen, og det virker.
Vi kan jo se, at der nu er rigtig mange kontanthjælpsmodtagere, som kommer ud på arbejdsmarkedet.
Mads Fuglede (V), 2018-11-15:
Tak for ordet.
Det tog hr. Mattias Tesfaye ind i sin tale, og der blev sagt meget der, jeg bare kan tilslutte mig.
Jeg vil til gengæld tilslutte mig det kor af talere, der mener, at der er en rigtig god grund til at holde fast i reglerne om integrationsvurdering af børn.
I Venstre støtter vi de nuværende regler, da vi ikke ønsker situationer, hvor forældrene lader deres børn blive i hjemlandet for at undgå, at de fra barnsben bliver præget af danske normer og værdier.
Det er vores holdning, at jo flere år man bruger her, især i sine tidlige formative år, des bedre er det.
Det er afgørende, at man i barndomsåret er i det land, man også vil være borger i, og jo kortere tid man også er her, desto sværere bliver det efterfølgende at sikre barnet en vellykket integration i Danmark. Som ministeren nævnte, er det jo ikke et tænkt scenarie eller en hypotetisk problemstilling, som regeringen har fundet på for at genere nogen.
Da reglerne blev vedtaget tilbage i 2004, skete det, på baggrund af at man kunne se et særligt mønster, hvor forældre helt bevidst holdt deres børn i hjemlandet for at skærme dem fra det danske samfund.
Den naturlige konsekvens af det integrationsmønster er selvfølgelig, at disse børns chancer for efterfølgende at blive velintegreret i Danmark bliver væsentlig svækket, og det står vi os ikke godt ved som samfund.
Med de nuværende regler sikrer vi, at alle forældre har et helt klart incitament til at tage deres børn med til Danmark, så snart de selv rejser hertil.
Det synes jeg sådan set er sund fornuft.
Det har undret mig meget, at man taler så meget om børnenes tarv og glemmer, at de her børn har det bedst, hvis de vokser op her.
Det er i alles interesse, at vi skaber de bedst mulige grundlag for at sikre en vellykket integration af sammenførte børn i Danmark, og på den baggrund kan Venstre derfor heller ikke støtte forslaget.
Mai Mercado (KF), 2018-11-15:
Jeg skal sige, at jeg ikke har set det konkrete lovforslag, men det er klart, at der er nogle udfordringer i forhold til at få lavet et system, som rent faktisk også kan komme til at virke i praksis, og hvor der i hvert fald sådan rent teknisk er et ønske om at lave en ensretning.
Men spørger man til min politiske holdning, er min politiske holdning, at vi skal være varsomme med at begynde at rippe op i familier, som for nuværende har lavet en aftale, og hvor vi jo altså kan risikere at stå med rigtig mange nye konflikter, hvis det er, at vi får et system, som går bagudrettet.
Så bare for at understrege: Det konkrete system har jeg ikke set lovforslaget om endnu, men min holdning er, at vi skal være meget opmærksomme på det, der handler om det bagudrettede.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2018-11-15:
Altså, det er jeg jo sådan set utrolig glad for at høre.
Jeg mener, det vil være en kæmpe katastrofe, hvis vi river så mange familiers økonomi op med rode.
Det mener jeg vi skal være ikke bare lidt varsomme, men helt utrolig varsomme med – jeg mener decideret, at vi ikke skal gøre det.
Det ligger på Skatteministeriets område, men nu ministeren sidder i Koordinationsudvalget vil jeg gerne spørge ministeren, om man kunne forestille sig, at forligskredsen bliver indkaldt, sådan at vi får mulighed for at drøfte de her ting, inden lovforslaget kommer, for det foreligger ikke endnu.
Det vil sige, at der er en mulighed for, at vi faktisk kan gå lidt grundigt til værks, eventuelt med et par ministre for bordenden, det skal jeg ikke blande mig i.
Det er blot, i forhold til at jeg synes, at nu har vi haft så kønt et forløb om det her, at det ville være rart, hvis vi kunne slutte af med også i enighed at sige, at selvfølgelig er der sikkerhed og tryghed om familiernes økonomi, og vi gør ikke noget, der kommer til at handle om familier, der allerede har baseret deres økonomi på den situation, der er i dag.
Mai Mercado (KF), 2018-11-15:
Det ligger jo på en anden ministers område, og derfor vil det også være skatteministeren, som måtte indkalde de ordførere, med hvem han nu synes at ville drøfte det her.
Det er skatteministerens ressort og altså ikke noget, som jeg involverer mig i.
Andreas Steenberg (RV), 2018-11-15:
Tak for gennemgangen af regeringens holdning, som jo desværre ikke overrasker mig.
Jeg har spurgt en masse ind til det her med koranskoler, og hvor de her børn kommer fra, og det viser sig jo, at det er et fåtal af dem, der har søgt i de sidste to år, der er kommet fra muslimske lande.
Jeg har også spurgt om, hvor mange børn der har været på koranskole, men det kan I heller ikke oplyse, for der har formentlig ikke været nogen.
Så hele det her koranskoleargument er jo en påstand og et skræmmebillede, som regeringen har bygget op, og som man har bygget op igennem snart 15 år, siden det her startede.
Det har jo intet hold i virkeligheden.
Når I kan se, at det altså overhovedet ikke er børn fra muslimske lande, der har været på koranskole, hvorfor kan I så ikke se, at dem, I udviser, er danske statsborgeres børn, som godt kan integreres?
Hvorfor kan I ikke se, at I slet ikke rammer formålet, når I kigger på fakta?
Inger Støjberg (V), 2018-11-15:
Nu plejer jeg sådan set at kende hr. Andreas Steenberg som et ret analytisk menneske, og derfor undrer det mig egentlig også, at hr. Andreas Steenberg ikke i sin ligning tager med, at det jo kunne være, at man netop har indrettet sig efter reglerne, hvis man nu kommer fra nogle af de lande, som hr. Andreas Steenberg nævner, altså muslimske lande, hvor man førhen, tidligere, efterlod sine børn på f.eks. koranskoler for så først at tage dem til Danmark, når de var upåvirkelige af danske normer og værdier.
Så synes jeg jo sådan set også, at hr. Andreas Steenberg måske også skylder et svar til de børn, som dengang blev holdt på koranskoler, der blev sendt på genopdragelsesrejser.
Er det bare ligemeget?
Det glemmer hr. Andreas Steenberg fuldstændig i sin iver efter at prøve at plædere for de her sager nu.
Jeg må bare sige, at jeg faktisk plejer at kende hr. Andreas Steenberg godt nok til at vide, at han plejer at sætte sig godt og dybt ind i sagerne.
Men den her sag mener jeg simpelt hen hr. Andreas Steenberg har misset detaljerne i.
Andreas Steenberg (RV), 2018-11-15:
Jeg har jo i debat på sociale medier med ministerens rådgiver set nogle af svarene fra 2004, som regeringen gav dengang – det var den samme regering, men dog en anden minister – og der var heller ikke nogen dokumentation for hverken genopdragelsesrejser eller koranskoler.
Man har bare forudsat, at hvis børn først kom, når de var 16 år og 17 år, så måtte det være derfor.
Det har aldrig været dokumenteret, og derfor mener jeg faktisk, at jeg har sat mig temmelig godt ind i det – desværre.
Derfor bider jeg mærke i, at ministeren siger kunne have været.
Ja, det er jo så en påstand.
Det, vi kan se af fakta i forbindelse med de 62 børn, der er udvist, siden loven blev strammet i 2016, er, at de altså ikke er koranskolebørn – I kan i hvert fald ikke dokumentere det.
Det er derfor, jeg synes, I burde overveje, om ikke de børn kunne få lov til at være her sammen med deres forældre, hvor den ene jo er dansk statsborger i alle tilfældene.
Inger Støjberg (V), 2018-11-15:
Jeg må sige, at jeg faktisk synes, det er sørgeligt, at hr. Andreas Steenberg på den her måde siger, at det er fint nok, hvis man bare lader børn blive på koranskoler, fordi de ikke tæller med i hr. Andreas Steenbergs ligning, og at det, at der er nogle børn, der kan blive sendt på genopdragelsesrejser, er fint nok, for det tæller heller ikke i hr. Andreas Steenbergs ligning.
Søren Søndergaard (EL), 2018-11-15:
Apropos analytiske evner vil jeg spørge ministeren, om ministeren ikke kan se nogle rigtig gode grunde til, at f.eks. en thailandsk kvinde, der finder en dansk mand, efterlader sin 10-årige søn i en periode i Thailand, før hun beslutter at tage ham til Danmark.
Inger Støjberg (V), 2018-11-15:
Jeg synes, at hvis man agter at blive familiesammenført til Danmark og derfor vil leve sit liv i Danmark, skal man tage sine børn med.
Det må jeg sige.
Det synes jeg.
Jeg synes, det er forkert, og jeg synes, det er underligt at efterlade sine børn i 2, 3, 4, 5 eller 6 år i f.eks. Thailand, før man vælger at tage et barn hertil.
Søren Søndergaard (EL), 2018-11-15:
Det kunne ministeren så ikke.
Det forstår jeg jo egentlig ikke, når nu vi snakker om analytiske evner.
Hvis man nu f.eks. kommer fra Thailand og bliver gift i Danmark med en dansk mand og bliver skilt efter f.eks. 2 år, kan man så bare blive i Danmark, og kan det barn, man så har taget med til Danmark med det samme, fordi man skal være sammen med det barn, få lov til at blive i Danmark og blive blandt sine nye kammerater?
For så giver ministerens udtalelse jo mening.
Inger Støjberg (V), 2018-11-15:
Det kunne så være et arbejde.
Men det er klart, at hvis man ikke længere har et grundlag for at være her, hvis det oprindelige grundlag bortfalder, så skal man selvfølgelig forlade Danmark igen.
Men det er jo helt naturligt at tage sit barn med.
Jeg må altså ærligt indrømme, at jeg ganske enkelt ikke er enig med hr. Søren Søndergaard i, at man skal efterlade sit barn i f.eks. Thailand i en række år.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-15:
Tak for det.
Jeg kender faktisk flere, det er så primært amerikanere, som er blevet dansk gift, og som har valgt at flytte til Danmark.
De har først etableret sig, og derefter har de fået deres børn over, når de havde etableret sig.
Så det er faktisk ganske almindeligt, at det forekommer.
Det er bare lige for at få det på plads.
Hvis det så forekommer og man ikke har sat sig ind i sagerne på forhånd hjemmefra, kan det så være rigtigt, at man skal straffes for det, ved at den danske stat så siger: Vi splitter din familie ad, fordi du ikke har orienteret dig nok, i forhold til hvad der er de danske regler?
Det kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren om.
Jeg synes, ministeren åbnede op for, at der måske faktisk godt kan være grund til at kigge en lille smule på, om lovgivningen er hensigtsmæssig, så kunne ministeren ikke folde det lidt mere ud og svare på, om vi kan forvente, at der kommer nogen justeringer i forhold til den her problematik, som jo særlig gælder nogle af de her thailandske børn?