runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susanne Zimmer (ALT), 2019-11-07:
Vi vil selvfølgelig gerne samarbejde om, hvordan vi kan få mindsket plastudledningen i verdenshavene.
Vi vil ikke tage det fra udviklingsbistanden.
Det vil vi ikke, fordi udviklingsbistanden skal gå til de sultende, fattige mennesker, og en del af den her støtte ville jo komme til at gå til Indien og Kina, hvor man ikke kan tale om, at der er brug for udviklingsbistand.
René Christensen (DF), 2019-11-07:
Tak for det.
Jeg tror såmænd, at Alternativet og Dansk Folkeparti er enige om intentionerne: Vi skal have mindre plast i verdenshavene.
Så kan man jo diskutere, hvor man skal gøre det.
Skal man gå efter fiskenet?
Skal man gå efter andet?
Man skal jo sådan set gå efter det hele.
Derfor er jeg måske lidt forundret over, at man ikke kan se noget fornuft i at gå efter de steder, hvor vi ved at hovedparten kommer fra, altså de her ti floder.
Ordføreren sagde også, at det vigtigste med udviklingsbistanden er, at den går til fattigdomsbekæmpelse.
En af de største udfordringer i forhold til fattigdom er jo fødevaremangel.
Når man kan konstatere, at 3 milliarder mennesker får ca. 20 pct. af deres animalske protein fra fisk, og man kan se, at fiskebestandene bliver mindre, både på grund af overfiskeri, som ordføreren omtaler, men også fordi verdenshavene bliver forurenet, så undrer det mig lidt, at man ikke er mere positiv over for forslaget.
Men det, jeg vil spørge om, er: Er ordføreren indstillet på i forbindelse med udvalgsarbejdet at arbejde frem imod, at man kan finde hinanden og lave et bredt flertal, som sørger for at få givet regeringen et stærkt mandat til også at arbejde for – når vi nu ved, hvor kilderne er – at man internationalt i en kort periode, indtil vi får styr på det på land, får opsamlet det plast, som kommer fra de her ti floder?
Det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg vil gerne fortælle, hvorfor Dansk Folkeparti har kigget på eventuelt at skabe noget finansiering i forhold til udviklingsbistanden.
Det er jo netop, fordi vi kan se, at konsekvenserne af den forurening, der sker, faktisk slår hårdest igennem i de lande, som vi kan se folk bl.a. flygter fra.
Det er det afrikanske kontinent.
Det er derfor, vi så har valgt at sige, at vi faktisk mener, at en miljøindsats netop på plastikområdet indirekte også er en hjælp til de her lande, som er modtagere af pengene i dag.
Men jeg vil gerne takke for ordførertalen, som jeg synes var meget konstruktiv.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2019-11-07:
Vi siger fra De Konservatives side også tak til Dansk Folkeparti for at rejse et så vigtigt globalt problem, det er med 8-12 mio. t plastik, som ryger ud i vandet hvert år.
80 pct. af det kommer fra landbaserede kilder.
Det er et kæmpeproblem – både det, der ligger i toppen, og det, der ligger hele vejen ned, som bliver fundet i de dybe have omkring Filippinerne.
Det er overalt.
Der bliver gjort rigtig meget, heldigvis også af vores eget erhvervsliv.
Ørsted er med til at bygge affaldssorteringsanlæg i Malaysia.
Mærsk stiller sig til rådighed med et stort skib til projektet The Ocean Cleanup, som skal fjerne de store plastikøer ude i havet.
Og også det, der hedder World Business Council for Sustainable Development, har allieret sig og startet det, der hedder the Alliance to End Plastic Waste, altså alliancen for at bekæmpe plastikaffald.
Det bliver ledet af en stor virksomhed, der hedder Procter & Gamble, og de har nu lagt 1 mia. dollar og regner med, at der skal lægges 1,5 mia. dollar over de næste 5 år.
Så man kan jo spørge, om det er penge, der mangler.
De har netop fokus på Sydøstasien og er i gang.
Det, der jo er brug for, er kapacitetsopbygning til håndtering af affald, der kommer fra mange lande omkring de ti floder.
Jeg har selv rejst meget i de lande, også i centralasiatiske lande, som også føder ind til det her store problem.
Hvordan skal vi gøre det?
Heldigvis har vi Danida og i vores gode strategi det ben, der hedder myndighedssamarbejdet, hvor vi har omkring 35 rådgivere i 18 lande.
De sidder bl.a. også i de lande, der blev omtalt før, som har atomare sprænghoveder og meget andet.
De sidder bl.a. i Kina og Indien, Vietnam og Bangladesh og laver myndighedssamarbejde og hjælper de her lande, bl.a. også med grøn omstilling.
Spørgsmålet er, om man også igennem vores myndighedssamarbejde kunne styrke det, så vi også havde sektorspecialister, der kunne se på affaldshåndteringen og hjælpe med kapacitetsopbygning.
Vores bistand er jo så langt nede, som den kan være.
Den er nede på 0,7 pct.
Vi ville være bekymret for, om man lige nu begynder at tage fra andre prioriteter.
Vi har også hørt, at regeringen vil gøre bistanden grøn, men vi har ikke hørt, at der kommer flere penge.
Så hvis vi også skal begynde at lægge flere og flere formål på den samme pulje af penge, kan det blive vanskeligt.
Men vi synes, at der skal ses mere på, hvad man fra Danidas og Udenrigsministeriets side kan gøre for myndighedssamarbejdet, og derfor stiller vi os umiddelbart positivt over et forslag om at se videre på, hvad vi kan gøre i forhold til kapacitetsopbygning og for at hjælpe de her lande med at blive bedre til affaldshåndtering.
Carl Valentin (SF), 2019-11-07:
Jeg kan love ordføreren for, at SF er klar til i udvalget at arbejde på det her område, og vi synes, at det er rigtig, rigtig vigtigt, at regeringen også bliver stærk i forhold til at få bekæmpet plastforurening.
Så det vil vi rigtig gerne diskutere videre.
René Christensen (DF), 2019-11-07:
Igen er jeg jo glad for, at ordføreren også på Enhedslistens vegne egentlig mener, at indholdet sådan set er godt nok, og derfor vil jeg også spørge ordføreren om noget mere.
For man kan også gøre mere med et beslutningsforslag, når man arbejder med det i udvalget, og så kunne det jo være ret interessant, hvis vi kunne blive enige om at give regeringen et stærkt mandat, altså pålægge regeringen at arbejde for det her.
Måske har man lagt mærke til, at meget af det baggrundsmateriale, som vi henviser til, faktisk er fra 2018 og 2019 – så det er jo ikke gammel viden, hvor man i mange år har vidst, at det lige var de her ti floder, som bidrager med op mod 90 pct. af plastik i verdenshavene.
Og derfor kunne det være interessant, hvis vi i fællesskab i forbindelse med udvalgsarbejdet kunne arbejde frem mod at få givet regeringen et stærkt mandat i forhold til de fora, som regeringen kommer i, for at lægge et pres på de her lande og måske også lægge pres på dem i forhold til at komme med løsningsforslag.
Vi har ikke selv løsningsforslag til, hvordan man samler det op, og det var derfor, vi også ville have sat nogle penge af til det.
Marie Bjerre (V), 2019-11-07:
Det synes vi ikke er en retfærdig brug af vores udviklingsbistand.
Hvis vi flytter så mange midler over til de her lande med de her ti floder, kommer det til at gå ud over mange af de gode projekter, vi har primært i Afrika.
René Christensen (DF), 2019-11-07:
Det har jeg sådan set godt forstået, og det er der også flere partier der har sagt i forhold til finansieringen.
Men er ordføreren ikke enig i, at når vi nu ved, at hovedparten af det plastik, der ender i verdenshavene, kommer fra ti floder, så skal vi have givet den til enhver tid siddende danske regering et stærkt mandat fra Folketinget, som siger, at hver gang det er muligt – om det er verdensmålene, vi taler om, om det er i FN, vi er – hvor det end er henne i verden, vi sender vores ministre ud, så skal de have et mandat med, hvor de tager hånd om at lægge et pres på de her lande, specielt Kina, hvor en halv milliard mennesker leder forurening direkte ud i bl.a. Yangtzefloden.
Det mandat skal vi give regeringen med, og så må man jo finde ud af, hvordan man så arbejder med det økonomisk, hvis vi ikke kan blive enige om det.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-11-07:
Hvis der er nogle gode forslag til, hvordan man kan gøre det, vil vi selvfølgelig se på det.
Afgørende for os er, at det ikke er danske skatteydere, der skal betale for at samle skrald op efter folk i andre lande.
René Christensen (DF), 2019-11-07:
Tak for det.
Det er man her, og man vil ikke bruge ulandsbistand til at gøre noget ved det.
Det har Dansk Folkeparti forstået.
Det har alle ordførere, der har været på talerstolen, sagt.
Så det, jeg bare vil spørge om, er, om ordføreren i forbindelse med udvalgsarbejdet vil være indstillet på at indgå i en dialog om, hvordan vi på en anden måde kan give regeringen et stærkt mandat, netop for, som ordføreren siger, at få lagt et pres på de her lande og få stoppet den her udledning af plastik, som netop kommer, fordi man ikke har en ordentlig affaldshåndtering, kloakering osv.
Og det er jo muligheden ved et beslutningsforslag; at ende med en beretning, hvor vi lægger det pres på en til enhver tid siddende regering.
Er ordføreren indstillet på at indgå i det arbejde?
Susanne Zimmer (ALT), 2019-11-07:
Jeg håbede egentlig, at jeg havde udtrykt klart, at vi skal arbejde med det på alle fronter.
Jeg vil egentlig godt lige benytte lejligheden til at sige igen, at de store europæiske kysttrawlere, der fanger fisk uden for Afrikas kyster, jo i den grad er med til at lave benspænd.
Det er så en anden problemstilling, men også en rigtig vigtig problemstilling.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-11-07:
En korrekt håndtering af plastik og andet affald vil medvirke til et bedre økosystem for os alle, men at bl.a. kinesiske millionbyer langs flodens breder overhovedet ikke har styr på, hvordan de håndterer de store mængder plastikaffald, skal de danske skatteydere ikke bøde for.
Kineserne og andre folkeslag, f.eks. i Afrika, kan og skal selv betale for udviklingen af effektiv affaldssortering og affaldshåndtering.
Det kan aldrig være en opgave for de danske skatteydere.
I Nye Borgerlige vil vi hellere på alle diplomatiske niveauer være med til at prøve at presse på, for at kineserne og afrikanerne tager sig sammen og stopper med at svine floderne til med plastik og andet affald.
Kineserne og afrikanerne skal selv tage et ansvar for at få styr på deres miljø, ligesom vi i Europa tager ansvar for vores affaldssortering og plastikhåndtering, og derfor kan Nye Borgerlige ikke støtte beslutningsforslaget.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-11-07:
Tak for spørgsmålet.
Det er jeg selvfølgelig enig i.
Hvis vi skal hjælpe ulandene, skal vi have en langsigtet plan, og vi skal tænke i helheder.
Kasper Roug (S), 2019-11-07:
Mange tak.
Det er jo ikke hver dag, man hører, at DF og Alternativet er enige.
Så det er jo dejligt at høre, at vi sådan kan finde hinanden omkring plastikaffald i havene.
Fattigdomsbekæmpelsen er jo ikke kun et spørgsmål om fødevarer og ikke kun et spørgsmål om, at man skal finde noget protein til folk.
Det er jo også et spørgsmål om, at man skal empower folk – dvs. give dem noget uddannelse, give dem nogle gode infrastrukturer osv.
Er ordføreren enig i, at vi selvfølgelig skal fokusere på noget af det, der er langtidsholdbart, og ikke bare have det korte fokus på fødevarer?
Susanne Zimmer (ALT), 2019-11-07:
Jo, det er jeg enig i, ligesom jeg gerne vil påpege, at vi også skal gøre noget selv.
Men Alternativet vil gerne være med til at give et mandat til regeringen for at bekæmpe plastudslip i verdenshavene.
Vi må så se på, hvordan vi kan gøre det med vidensdeling og med klog, god forhandling, så vi ikke kommer til at påvirke ulandsbistanden.
Kasper Roug (S), 2019-11-07:
Jeg tror, vi alle sammen er enige om, at det her selvfølgelig er noget, som skal tilbage til udvalget, og at vi selvfølgelig skal arbejde med det i udvalget.
Hvad er ordførerens holdning til, at vi selvfølgelig går tilbage til udvalget, og at vi selvfølgelig gerne vil arbejde med plastik, men selvfølgelig også gerne generelt vil arbejde med plastik på globalt plan og ikke kun nationalt plan?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-11-12:
Som de andre ordførere også har været inde på, er formålet med lovforslaget her at modvirke de alvorligste konsekvenser af brexit for de borgere, som er socialt sikrede i Danmark, og som før en vedtagelse om brexit den 31. januar 2020 har modtaget hjælp til dækning af tabt arbejdsfortjeneste.
Med lovforslaget får de ret til i en periode på 9 måneder at bevare den her hjælp.
Derudover kan personer, som er omfattet af retten til at indgå et pasningsforhold af døende efter servicelovens § 119, efter udtrædelsestidspunktet fortsætte uanset den nye frist.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2019-11-12:
Tak for det.
Der er blevet sagt mange fine ting, før det blev min tur, og jeg skal også gøre det kort.
L 44 er et teknisk lovforslag, der skal sikre, at en række britiske EU-borgere bosat i Danmark fortsat vil have de sociale rettigheder, jævnfør serviceloven, i op til 9 måneder efter brexit.
SF bakker selvfølgelig op om lovforslaget og stemmer for, da andet ville være urimeligt over for de britiske EU-borgere bosat i Danmark, der uforvarende kan risikere at blive ramt af et hårdt brexit.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-11-12:
Tak for det.
Radikale Venstre tiltræder også dette lovforslag og er fuldstændig enig med de tidligere ordførere og bruger samme argumentation, så jeg skal ikke gentage den her.
Radikale Venstre støtter også dette forslag.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-12:
Tak for det.
Det bliver lidt en gentagelse.
Som det tidligere er sagt, handler lovforslaget om en teknisk ændring af en tidligere vedtaget lov kaldet no deal-brexitloven.
No deal-brexitloven blev vedtaget den 19. marts 2019 og har til formål at modvirke de alvorligste konsekvenser af, at Det Forenede Kongerige forlader EU uden en udtrædelsesaftale.
Det handler om bestemte paragraffer, som også er nævnt i dag, bl.a. servicelovens § 42, som omhandler tabt arbejdsfortjeneste, samt plejevederlag efter § 119.
Vedrørende tabt arbejdsfortjeneste bevarer man retten til at modtage ydelsen i 9 måneder, efter at den her lov er trådt i kraft.
Dansk Folkeparti støtter også lovforslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-11-12:
Det er som sagt et rimelig ligetil lovforslag af relativt teknisk karakter – et lovforslag, der skal sikre, at borgere, der er omfattet af brexitloven, ikke bliver ramt af den seneste forlængelse eller eventuelle yderligere forlængelser af fristerne for Storbritanniens udtræden af EU.
Konkret sikrer vi med denne lovændring, at lovens oprindelige formål opretholdes, således at borgere omfattet af § 21 også efter en forlængelse af udtrædelsen får en rimelig periode til at afklare deres rettigheder og situation.
Det synes vi i Venstre kun er rimeligt, så de har mulighed for at indrette deres livssituation, eksempelvis når det gælder pasning af børn og den økonomi, der ligger bag.
I den forbindelse glæder det os naturligvis også, at de personer, der er omfattet af lovens § 24, vil kunne fortsætte et allerede bevilget og igangsat pasningsforhold af døende, også efter udtrædelsestidspunktet.
I Venstre håber vi selvfølgelig, at der bliver landet en ordentlig aftale, som sikrer ordentlige forhold omkring den britiske udtræden af EU.
Det tror jeg er i alles interesse.
Men det er selvfølgelig også vigtigt for os i Venstre, at vi fra dansk side forbereder os på scenariet, hvor Storbritannien eventuelt kan forlade EU uden en aftale.
Det er derfor, brexitloven og denne tekniske lovændring er nødvendig, og derfor støtter vi naturligvis lovforslaget.
Camilla Fabricius (S), 2019-11-12:
Tak for det.
Det her giver os en mulighed for i den grad at sikre, at dem, som har ret til tabt arbejdsfortjeneste, også bliver dækket, når de er i England, altså Det Forenede Kongerige, når de forlader EU.
Det giver dem en mulighed for i op til 9 måneder at blive dækket.
Samtidig vil vi med det her lovforslag også give mulighed for, at man, hvis man passer nogen, som har behov for pleje, passer nogen, som er døende, så også kan fortsætte med at få dækket sin tabte arbejdsfortjeneste.
Det er rigtig vigtigt og centralt, at man i en sådan situation, som i den grad påvirker en, kan få lov til at tage dækning af sin tabte arbejdsfortjeneste med.
Det her er en af de mange ting, som er noget bøvl, når man udtræder på den her måde, og med lovforslaget vil vi kunne dæmme op for det.
Derfor tiltræder Socialdemokratiet selvfølgelig lovforslaget.
Simon Kollerup (S), 2019-11-12:
For hvad er det, der kan fremme konkurrence?
Jeg vil også gerne have mere konkurrence på det her marked.
Men er det at fastholde et setup, hvor konkurrencemyndighederne ikke har tilstrækkelige muskler til at kunne holde øje med de dominerende aktører på markedet, som potentielt kan låse konkurrencesituationen, eller er det netop at kunne gå ind og tage greb med dominerende aktører på markedet, så man kan åbne konkurrencesituationen?
Det tror jeg vi kan diskutere i lang tid.
Det gode er, at de partier, der har taget ansvar og er med i den her politiske aftale, får god lejlighed til at diskutere det, når Konkurrencestyrelsen har lavet sin analyse, og når aftalen skal evalueres om 2 år.
Mira Issa Bloch (ALT), 2019-11-12:
Tak for ordet.
Helst så vi, at de blev i EU, og næstbedst er så, at de udtræder på baggrund af en konstruktiv aftale, og under alle omstændigheder er det vores ønske, at det sker på en ordentlig måde, herunder som foreslået, så personer, der rammes af brexit, fortsat vil kunne modtage hjælp til dækning af tabt arbejdsfortjeneste i 9 måneder efter udtrædelsestidspunktet og vil kunne fortsætte allerede bevilgede og igangsatte pasningsforhold for døende.
Så vil jeg også benytte lejligheden til at sige om dette emne, at vi i Alternativet ikke er glade for, at Det Forenede Kongerige ønsker at forlade EU.
Vi ser nemlig samarbejdet i EU som meget vigtigt og ønsker, at vi er flest mulige med i EU, så vi kan stå sammen og videreudvikle samarbejdet, så EU bliver mere grønt, mere socialt balanceret og endnu mere demokratisk.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-11-12:
Man kan jo ikke bare sige til folk, at de er dumme, fordi de vil noget andet end det, man selv gerne vil.
Så hvad er det for nogle overvejelser, Alternativet gør sig, der kunne have gjort, at briterne ville være blevet i EU, i stedet for at de, som vi ser det, nu har vendt EU ryggen?
Alex Vanopslagh (LA), 2019-11-12:
Lad os så sige, at vi ender i en situation om x tid og myndighederne beslutter sig for at sænke prisen på betalingsservice.
Er det ikke en bekymring hos ministeren, at det så kan betyde, at det er endnu sværere at få konkurrence på markedet, fordi priserne er kunstigt lave og de nye aktører, der kommer ind på markedet, får sværere ved at konkurrere med Nets, fordi de har tvunget dem til at sænke priserne?
Kan man ikke ende med at få en situation, hvor der er mindre konkurrence, mindre innovation og derved i sidste ende og på den lange bane dårligere forhold for forbrugerne, eller er det en bekymring, som man på ingen måde deler?
Astrid Krag (S), 2019-11-12:
Tak for det.
Ja, det er jo rigtigt, hvad flere siger, nemlig at lovforslaget her er af relativt teknisk karakter og i fuldstændig forlængelse af den lov, som Folketinget vedtog den 19. marts, og som skulle modvirke de alvorligste konsekvenser for borgerne af et no deal-brexit.
Siden man behandlede den lov, blev deadline for brexit udskudt senest til den 31. januar.
Regeringen håber naturligvis, at Storbritanniens udtræden af EU vil ske under ordnede forhold med en aftale, men så længe det modsatte ikke kan udelukkes, må vi tage vores forholdsregler.
Derfor har regeringen også over en bred kam intensiveret no deal-forberedelserne og vil i den forbindelse gerne kvittere for det forberedende arbejde, som også den tidligere regering udførte i sagen.
I forhold til det her konkrete lovforslag bør det understreges, at det alene indeholder to små og helt tekniske ændringer, som flere af ordførerne også har været inde på, af den no deal-brexithovedlov, som blev enstemmigt vedtaget i marts, som jeg startede med at sige.
Skulle der være yderligere spørgsmål, man gerne vil have belyst, står jeg selvfølgelig til rådighed for det i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Jette Gottlieb (EL), 2019-11-12:
Det er meget venligt, og tak for det.
På vegne af vores politiske ordfører, Pernille Skipper, skal jeg fremføre, at vi opfatter det her som et meget teknisk forslag og som en nødvendig ændring i forhold til den ændrede situation, så derfor vil vi sige, at vi tilslutter os forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-12:
Liberal Alliance kan tilslutte sig de argumenter, som er kommet i forbindelse med det her lovforslag, og vi vil også stemme for lovforslaget.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-12:
Jeg vil bare sige, at Nye Borgerlige støtter lovforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-11-12:
Skal jeg forstå det sådan, at det er rigtigt, at ordføreren vælger landets fornemste talerstol for at stå og tale dunder imod det britiske folk, hvorefter hun ikke har nogen forslag til, hvad man kunne tilbyde det britiske folk for at gøre det, som ordføreren gerne vil?
Mira Issa Bloch (ALT), 2019-11-12:
Det spørgsmål har jeg simpelt hen ikke forberedt mig på, så det har jeg ikke noget svar på.
Kathrine Olldag (RV), 2019-11-12:
På vegne af vores ordfører skal jeg hilse og sige, at danskerne skal kunne regne med, at de ikke betaler urimelige priser.
De eksempler, vi har set, hvor velgørende organisationer har betalt overpris for en vare og dermed ikke haft mulighed for at bruge pengene på deres velgørende arbejde, er naturligvis ikke acceptable.
Vi skal sikre, at danskerne ikke udsættes for urimelige gebyrer på deres faste transaktioner.
Det betyder naturligvis ikke, at vi vil have private virksomheder til at give deres produkter væk gratis, eller at vi vil hæmme udviklingen inden for sektoren, men det betyder, at vi vil give Finanstilsynet ordentlig mulighed for at undersøge det.
Ideelt set var der naturligvis konkurrence på markedet, og det skal Finanstilsynet nu have mulighed for at undersøge, når det kommer til betalingsservices.
Det er sund fornuft, som vi Radikale naturligvis bakker op om.
Malte Larsen (S), 2019-11-12:
Mange tak.
Vi har her et ordentligt samleforslag med forskellige ændringer af den finansielle lovgivning.
Der er i alt 24 underpunkter.
Jeg noterer mig først og fremmest, at der er nogle rigtig gode takter i lovforslaget i retning af en bedre forbrugerbeskyttelse.
Eksempelvis forpligtes udbydere af boliglån til at udarbejde ensartede nøgletalsdokumenter, så man som forbruger kan sammenligne forskellige lån fra forskellige udbydere.
Os, der har prøvet at optage et boliglån, ved, hvilken jungle det kan være at gennemskue sammensætningen af omkostninger på forskellige lån, både nu og her og på sigt, og med forskellige bidragssatser og oprettelsesgebyrer, og hvad der nu måtte følge.
Vi ved også, at investering i en bolig er den vigtigste investering i de fleste menneskers liv, og valget af boliglån har stor betydning for den daglige økonomi.
På den her måde giver vi forbrugerne langt bedre mulighed for at træffe det valg på et oplyst grundlag.
Et andet underelement i den store pakke er, at der sættes ind over for urimelige priser på direkte debiteringsløsninger som eksempelvis betalingsservice.
Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen får værktøjer til at gribe ind, hvis priserne ikke er, som hvis der var konkurrence på området.
Det er også med til at sikre forbrugerne, at priserne på de her løsninger ikke bare kan løbe løbsk.
Det er tiltag, som vil forbedre vilkårene for danske forbrugere, og det mener vi grundlæggende er en god ting.
Derudover er der elementer i lovforslaget, som letter nogle byrder for erhvervslivet.
Og her synes jeg, det er værd at lægge mærke til, at lovforslaget giver finansielle virksomheder mulighed for at underskrive årsrapporter elektronisk.
Det er med til at gøre det lettere at drive virksomhed, og vi kan se, at der bliver taget positivt imod det i høringssvarene.
Alt i alt synes jeg, at lovforslaget rummer mange gode elementer, og idet høringssvarene heller ikke giver anledning til større bekymring, kan Socialdemokratiet støtte forslaget.