runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Aas (S), 2024-05-02:
Tak, formand.
Jeg glæder mig over, at vi i dag skal behandle L 151, som udmønter den brede politiske aftale om demokratiske virksomheder fra december sidste år.
Demokratiske virksomheder har historisk set været en del af det danske samfund, og i Socialdemokratiet mener vi også, at det skal være tilfældet i fremtiden.
Demokratisk ejede virksomheder er en fordel for både medarbejdere og virksomheder, og vi tror på, at det er med til at styrke vores fællesskab i samfundet.
Det lovforslag, vi behandler i dag, udmønter aftalen på fem punkter.
Vi gør det klart, at medarbejdere kan eje en virksomhed, og at det kan være en virksomhed med begrænset ansvar, så den enkelte ejer ikke hæfter personligt for virksomhedens dispositioner.
Vi giver mulighed for, at demokratiske virksomheder kan have investerende deltagere blandt ejerkredsen, også selv om de ikke aktivt er en del af virksomheden – ellers ville det forhindre virksomhedens mulighed for at rejse kapital.
Vi giver ligeledes mulighed for, at virksomheder kan sikre deres opretholdelse ved at lave aktiv sikring, altså ved at binde dele af overskuddet til en reserve med et bestemt formål; det sikrer, at fremtidige ejere ikke bare kan trække den opsparing ud, som de nuværende ejere ellers ønsker at bruge i en virksomhed.
Vi gør det muligt at omdanne virksomheder til en virksomhedsform, som ejerne ønsker det, i modsætning til i dag, hvor det kun er muligt at omdanne en demokratisk virksomhed til et aktieselskab.
Det giver en meget større fleksibilitet, når en virksomhed med begrænset ansvar f.eks. kan omformes til et andelsselskab eller en forening med begrænset ansvar.
Sidst, men ikke mindst, gør vi det nemmere for virksomhederne at kommunikere med deres medlemmer – det gør vi ved at justere i finansielle virksomheder og forsikringsselskabers mulighed for at dele kontaktoplysninger med den demokratiske virksomhed.
Med lovforslaget ændrer vi i selskabsloven, så man ikke kan blive medlem af et kapitalselskab, hvis man har været frakendt retten til at drive virksomhed i et andet EU-land eller EØS-land.
Det er også med til at implementere digitaliseringsdirektivet.
Det er sund fornuft, at vi prøver at dæmme op for personer, som gentagne gange har prøvet at svindle, hvilket styrker beskyttelsen for både borgere, kunder og virksomheder.
Forslaget forbedrer derfor muligheden for at oprette og drive demokratiske virksomheder i Danmark.
Det er virksomheder, som vi i Socialdemokratiet mener har betydning for Danmark, både i fortiden og helt bestemt også i fremtiden.
Derfor bakker vi i Socialdemokratiet op om dette forslag.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Jeg har selv taget sager op i Indfødsretsudvalget.
Der var bl.a. – det tror jeg godt jeg kan tillade mig at sige, hvis jeg ikke går nærmere i detaljer – en britisk mor, der var gift med en dansk højtuddannet mand, og som i en periode havde været hjemmegående med sine børn, da de var små, og på mandens regning havde været hjemmegående og derfor ikke opfyldte beskæftigelseskravet i en periode.
Der synes jeg, at det for hendes vedkommende – jeg havde mødt hende personligt og set hende i øjnene og snakket med hende – gav god mening at give en dispensation, fordi hun efter min overbevisning var dansk i sindelaget.
Anne Paulin (S), 2024-05-02:
Det er jo så netop det, som kommer an på det juridiske forløb og også den undersøgelse, der skal være.
Dels sætter Randers Kommune gang i en undersøgelse af forløbet, dels kommer der til at være en større undersøgelse af, hvordan det kunne komme dertil, hvor det kom, med Nordic Waste-sagen.
Det må så være på baggrund af det og de konklusioner, som vi kan drage af det, at vi så også kigger på, hvad det så er, der eventuelt skal ændres i vores lovgivning for at forhindre den her type miljøkatastrofer.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-02:
Nu tror jeg ikke, det sker, for jeg er meget tryg ved, at vi allerede i næste valgperiode vil få en blå regering, og det vil jo allerede hjælpe lidt, i forhold til om vi kommer ud i kriser og ikke kan styre vores penge.
Virkeligheden er, at vi alle sammen har sovet i timen, for vi har jo ikke fået løst problemet, fra dengang vi blev nødt til at holde hånden under en banksektor.
Dengang var det store problem jo ikke det, at vi holdt hånden under, for det var jo det, man blev nødt til at gøre.
For ja, kommer finanskrisen i morgen, vil jeg næsten garantere, at vi bliver nødt til at gøre det samme en gang til.
Nick Zimmermann (DF), 2024-05-02:
Det er jo næsten tragikomisk at stå og høre Socialdemokraterne sige, at vi lige skal have tid til at kigge på den her sag.
Altså, det skete i december, og nu er det maj.
Altså, der var jo ingen grænser for, hvor meget statskassen ville hjælpe randersborgerne – overhovedet.
Man ville da i hvert fald slet ikke tørre regningen af på de ældre og børnene.
Nu siger Randers så, at de regner med, at det kommer til at koste i omegnen af 370 mio. kr. – en regning, som, hvis ikke man får lidt hjælp fra huset her, skal betales ved brandbesparelser og ved at få alle de forskellige områder i kommunen til at spænde livremmen ind.
Så mener Socialdemokraterne, at det er rimeligt, eller vil man i virkeligheden leve op til det løfte, som man stod og gav i Randers for 2½ måned siden?
Lars-Christian Brask (LA), 2024-05-02:
Og det er først med det, at vi egentlig i år er kommet op på det, som store organisationer og internationale organisationer siger er der, bankerne skal ligge, hvis de skal drive en sund forretning.
Så siger hr. Pelle Dragsted også det her med, at det er kapitalejerne, der får et stort afkast.
Det har de så ikke fået de sidste mange år.
Men det er jo ligesom en form for leje; man betaler for, at kapital blev stillet til rådighed – den kapital, der i øvrigt kan blive tabt og er blevet tabt historisk, når det ikke går så godt.
Fakta er også, at bankerne faktisk har haft mindre gebyrindtjening i 2023, end de havde i 2022 og 2021; det er faktuelt helt korrekt.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
I forhold til egenkapitalforrentningen peger Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen jo på et faktum, som jeg formoder at ordføreren er enig i, nemlig at det forventede afkast skal stå i relation til den risiko, man løber ved sin investering.
Og i og med at der til bankerne stilles meget høje krav til egenkapital, har de en større egenkapital end andre virksomheder, og det er jo velkendt, at når et selskab har en meget stor egenkapital, løber investorerne en mindre risiko.
Man kunne tilføje, at når det gælder banker – og det var jo også det, fru Lisbeth Bech-Nielsen var inde på – har vi altså også nogle statsgarantier i ryggen, som også gør risikoen betydelig mindre.
Det er jo derfor, at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen peger på, at bankerne altså ikke kan forvente et afkast på niveau med andre virksomheder, men må forvente et mindre afkast.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-02:
Det er altid en fornøjelse at høre hr. Pelle Dragsted tale om de her ting.
I min ordførertale spurgte jeg ind til risikoen for det, man kunne kalde muldvarpespil eller gynger og karruseller, hvis bankerne bare, netop fordi de ikke har ordentlig konkurrence, sætter gebyrer eller renter op andre steder, når man har afgrænset det til at være på nemkonto.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Jeg synes, det er en relevant indvending, som også erhvervsministeren og andre var inde på, men det, vi kan se, og det, som bl.a. Forbrugerrådet Tænk peger på, er, at vi danskere, men nok også mange andre, er lidt sjove: Vi er ikke lige så optaget af de penge, vi ikke tjener, som dem, vi betaler for meget.
Det vil sige, at der faktisk er, siger de, en relativt god konkurrence, når det gælder udlånsrenten.
Der er folk faktisk gode til at undersøge, om man kunne flytte sit andelsboliglån og få en bedre rente, fordi det er penge, man går og betaler.
Det samme gælder åbenlyse gebyrer.
Men vi er rigtig dårlige til at reagere, når vi ikke tjener det, vi burde, på en konto.
Derfor er der simpelt hen større konkurrence på de andre områder, særlig på udlånsrenten, end der er på indlånsrenten, og det er derfor, at vi sådan ret målrettet ikke er gået ind og har pillet ved rentemarginalen som sådan, men har foreslået en regulering af indlånsmarginalen, for det er der, vi ser et rigtig stort problem lige nu.
Men ja, jeg anerkender, at den risiko vil der være der, for bankerne vi selvfølgelig forsøge at tjene alle de penge, de kan, uanset hvad.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-02:
Tak for det.
Det var lige for at vende tilbage til det, vi egentlig snakkede om, og vi snakkede om indlån i Nationalbanken kontra indlån i bankerne og differencen mellem de ting.
Hvis man slår det op, er der for ca. 300 mia. kr. indlånt i Nationalbanken fra bankerne – 300 mia. kr. til 3½ pct.; det er 12 mia. kr.
Der er indlån på private konti for ca. 800 mia. kr. På en indlånskonto i Danske Bank er der ca. 1½ pct.
Vil ordføreren ikke bare lige fortælle mig, hvad det er i kroner og øre, som ordføreren mener at bankerne tjener på marginalen?
For virkeligheden er jo, at der ikke er indskudt lige så mange penge i Nationalbanken fra bankernes side, som kunderne har indskudt i bankerne.
Så der er jo en difference dér.
Så hvad er det i kroner og øre?
Det er bare for, at jeg forstår det, for jeg blev forvirret.
Diskuterer vi noget, der er ikkeeksisterende, bare fordi vi ikke kan lide forskellen på rentesatserne?
For i forhold til det med 800 mia. kr. til 1½ pct. kontra det med indlån kan jeg godt blive forvirret.
Jeg er jo kun en nordjyde, og vi vil helst ikke have vores penge i bankerne overhovedet.
Så kan ordføreren ikke fortælle mig, hvad det, som ordføreren mener at bankerne tjener, er i kroner og øre?
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Det drejer sig om milliarder.
Vi har forsøgt at få et svar fra erhvervsministeren på, hvad det præcis er, når vi ser på nemkonto, for det er det, vores forslag knytter sig til, altså hvad forrentningen er til kunderne, og hvad forrentningen så er i Nationalbanken.
Vi har ikke kunnet få et svar på det, men det drejer sig om milliarder.
Det er rigtigt, at det kun er omkring en tredjedel af bankernes indeståender, der går til Nationalbanken; resten udlånes.
Men der er der jo også en historisk høj rentemarginal.
Hvis man kigger på udviklingen for indlånsmarginalen og rentemarginalen, så følges de ad, og bankernes rentemarginal er også historisk høj.
Så problemet her er, at bankernes overskud, altså deres over overskud kan man sige, skyldes, at der er nogle danskere, der betaler for meget eller får for lidt.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-02:
Vi tager den lige igen: 300 mia. kr. indskudt i Nationalbanken til 3½ pct. bliver vi nødt til at sige er ca. 10,5 mia. kr., og 800 mia. kr. indskudt i bankerne til 1½ pct. er – med lidt hurtig hovedregning – 12 mia. kr.
Så er virkeligheden ikke, at bankerne taber en masse penge på marginalen, men at de så tjener en masse penge på nogle andre ydelser eller på den egenkapital, de har i banken?
Det er bare for at forstå det.
For så er det en anden diskussion, i forhold til om bankerne tjener for mange penge, men hvor man så har brugt det med marginalen som problemstilling.
Så det kunne være rigtig interessant at høre, og jeg håber, at ordføreren finder ud af det, for jeg vil også gerne have tallet.
For tænk nu, hvis det viser sig, at vi har brugt tiden på at diskutere noget, hvor der rent faktisk er et tab for mange, for så bliver det næste jo, at de kan få lov at trække tabet fra.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Der er absolut ikke noget tab for bankerne.
Jeg skulle bare lige helt forstå, hvad det var, ordføreren talte om.
Altså, for det første er der ikke en indlånsrente 1½ pct. på lønkonti i Danske Bank.
Jeg tror, den var på 0,25 pct., sidst jeg så efter.
Måske er den oppe på 0,5 pct., når vi snakker om en almindelig lønkonto, og det er også der, hvor den ligger mange andre steder.
I forhold til om bankerne taber penge, vil jeg sige: Nej, det gør de ikke.
En del af pengene bliver placeret i Nationalbanken, og der løber de jo med en rentegevinst på omkring 3 pct., som kunderne bliver snydt for.
De resterende penge bliver jo genudlånt, også med en høj rentemarginal, så også dér har bankerne en historisk høj indtjening.
Og spørgsmålet er: Er den indtjening for høj?
Helle Bonnesen (KF), 2024-05-02:
Jeg synes ligesom, hr. Pelle Dragsted lidt tog æren for arbejdet med konti til små selvstændige og private og den lille mand, men nu har vi jo netop for nylig i Erhvervsudvalget arbejdet hen imod, at det skal være rimeligt, at man kan forvente at få en konto, altså lige på nær hvis der er mistanke om terrorfinansiering eller hvidvaskning, eller der er en eller anden form for skalering, i forhold til hvad banken kan håndtere.
Og der synes jeg måske godt, det ville være klædeligt at kreditere for, at det faktisk er et fælles ønske fra rigtig mange her i salen.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Jeg kan ikke huske det præcise resultat af den her aftale.
Det er jo ikke sådan, at det i dag er en rettighed, men det er noget, som, hvis jeg ikke husker galt, skal blive en del af de kommende iværksætterforhandlinger.
Det må vi jo se, men det er rigtig godt, hvis Det Konservative Folkeparti også bakker op om det.
For det er jo meget vigtigt, at man som selvstændig, som gerne vil i gang, kan få en bankkonto.
For ellers er det rigtig svært.
Helle Bonnesen (KF), 2024-05-02:
Det bekræfter jeg at vi gør.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Tusind tak.
Det her forslag ligger jo lidt i forlængelse af det forslag, vi lige har haft, og det handler også om, hvordan vi kan sikre og beskytte danskerne mod urimelige gebyrer og renter i bankerne, hvordan vi kan sikre mere konkurrence inden for den finansielle sektor, og hvordan vi måske kan bekæmpe den grådighed, som man nok må sige præger den danske finanssektor i de her år, hvor man altså høster historisk høje og ret ekstreme overskud.
For nogle måneder siden kørte jeg i tog gennem Frankrig, hvor jeg skulle skifte tog i en lille fransk by.
Jeg gik ned på torvet og så, at der lå Banque Postale, et fransk offentligt drevet pengeinstitut, som, så vidt jeg husker, har i omegnen af 12-13 millioner kunder, og som også spiller en vis rolle i forbindelse med f.eks. udbetalingen af ydelser og offentlige lønninger og andet i Frankrig.
Banque Postale er jo en bank ligesom vores GiroBank.
Den havde oprindelig en tilknytning til postvæsenet, og i Frankrig har man så valgt at bevare den, hvor vi jo desværre – det tror jeg vi alle i dag må sige – privatiserede vores offentlige bank, GiroBank, som så i dag er en del af vores store bankkoncern Danske Bank.
Forslaget her er, at vi som borgere i Danmark ligesom også i mange andre europæiske lande skal have mulighed for at tilvælge en offentlig bank.
Jeg ved jo, at der er mange af mine kollegaer herinde, som er store tilhængere af et frit valg til borgerne, og det håber jeg selvfølgelig også vil være tilfældet i den her sag.
Forslaget går altså konkret ud på, at man nedsætter en ekspertgruppe, som med inspiration fra offentlige banker i andre europæiske lande kan komme med forslag til modeller for etablering af et landsdækkende offentligt drevet bankalternativ, og jeg vil senere uddybe, hvorfor det her er en stor fordel for kunder, almindelige borgere, små selvstændige og sådan set også for samfundet som helhed.
Morten Bødskov (S), 2024-05-02:
Tak for det, formand.
Vi skal i dag som sagt førstebehandle beslutningsforslaget, der hedder B 172.
Baggrunden for forslaget er, at de danske banker i de seneste år har haft store overskud på baggrund af høje renteindtægter, mens kunderne ikke har fået tilsvarende høje renter på deres indlånskonto.
Lad mig starte med at sige, som vi også har drøftet det tidligere, og som vi også har fået det afklaret på et samråd tidligere, at jeg faktisk deler analysen om, at der skal gøres noget ved det danske bankmarked, og at jeg bestemt også mener, at forskellene i indlånsrenten, som vi også har diskuteret det lidt før, for kunderne er for høj.
Derfor har jeg som sagt i den seneste tid også opfordret bankerne til at tilgodese deres kunder i højere grad, og jeg må også sige, selv om nogle har været for langsomme, og det godt havde kunnet gå hurtigere og de også havde kunnet hæve det lidt mere, at jeg med glæde kan konstatere, at der faktisk er nogle banker, der har fulgt op, f.eks. ved at hæve deres indlånsrenter.
Der er helt klart også stadig et behov for, at vi styrker konkurrencen i banksektoren, men – og nu kommer det – en statsbank er imidlertid ikke løsningen på konkurrenceproblemerne i sektoren, og det er der en række grunde til, og lad mig bare nævne et par stykker af dem.
Det er for dyrt og for bureaukratisk at etablere en offentligt drevet bank.
I en statsbank er det – det skal vi jo huske på – skatteyderne, der skal dække alle eventuelle tab, og det giver altså betydelige risici for de offentlige finanser og dermed jo også for samfundet.
Jeg tror heller ikke, at staten kan drive en bank bedre og mere effektivt end private banker, og så tror jeg heller ikke, at det vil give lavere priser til danskerne.
Jeg tror kort sagt ikke på idéen, og jeg tror, at det vil komme til at koste skatteyderne en masse penge, og det er ikke vejen frem.
Det, der virker, er, som vi også har diskuteret det før og også under tidligere debatter, eksempelvis også i et samråd i Erhvervsudvalget, at øge konkurrencen i den finansielle sektor generelt.
Det vil generelt bidrage til at give lavere priser og bedre vilkår til gavn for kunderne.
Derfor ser vi også på forslag, der kan forbedre konkurrencen og dermed også gøre det nemmere og bedre at være bank- og også realkreditkunde, og det kan så ikke komme som nogen overraskelse, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-02:
Jeg tror egentlig sagtens, det kan være lukrativt at lave en ny bank.
Problemet er, at vi jo alle sammen har realkreditlån, forsikringer, forskellige lån, måske et billån osv., og så er der jo nogle gange simpelt hen konkrete krav til at være helkunde i den her koncern og til at have alle sine forretninger samlet det samme sted.
Det er i hvert fald et sted, jeg gerne vil sætte ind, men jeg er glad for, at vi i det mindste er enige om målet.
Lars-Christian Brask (LA), 2024-05-02:
Tak for det.
Den fri konkurrence og det frie private erhvervsliv ligger jo Liberal Alliance meget på sinde.
Jeg kan simpelt hen ikke forestille mig det fornuftige og det sunde i, at vi her i Folketinget skal være prisstyrende for, hvilken rentemarginal bankerne må have.
Så vi er lodret imod at lave den her ændring i bankernes mulighed for at agere.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Så let slipper ordføreren ikke.
Jeg ville ønske, at vi havde bedre tid.
Men med den viden, jeg har om økonomi, er det min opfattelse, at som liberal tilhænger af markedsøkonomi har man den holdning, at hvis der eksisterer markedsmagt, altså oligopoler og monopoler, der gør, at der opstår det, man kalder overnormal profit, simpelt hen fordi konkurrencen ikke fungerer, så regulerer man.
Man gør det ikke dér, hvor markedet fungerer, men dér, hvor det ikke fungerer.
Derfor har jeg så svært ved at forstå, at man i Liberal Alliance, som jo er et parti med udgangspunkt i et liberalistisk tankesæt, ikke er mere optaget af det, når der opstår de her monopollignende eller oligopollignende situationer, som jo skaber en forvridning, der betyder, at penge, som kunne have investeret i noget andet – det er små selvstændige, som betaler alt for meget for deres bankkonto, og som kunne have brugt de penge på at skabe arbejdspladser og innovation – ikke bliver det, og at man ligesom pr. intuition altid stiller sig på de store side og ikke på de smås.
Jeg kan simpelt hen ikke få ind i mit hoved, at man som liberalistisk parti vælger det hver gang.
Lars-Christian Brask (LA), 2024-05-02:
Igen vil jeg sige, at jeg ikke køber præmissen.
Vi stiller os ikke på nogens side.
Vi er rimelig fair i den måde, vi anskuer tingene på.
Så vil jeg bare for forståelsens skyld sige, at hovedparten af de penge, der tilgår bankerne i form af indlån, faktisk bliver brugt på udlån.
Skal vi så også til at regulere, hvor stor marginalen må være på udlån, og hvordan finder vi ud af, om x's penge gik til Nationalbanken og y's penge gik til at give et lån til en lille erhvervsdrivende, så den lille erhvervsdrivende f.eks. kunne starte en grønthandlerbutik?
Så vi er ikke på nogens side; vi er pragmatiske.
Det her forslag er bare hæmmende for det frie marked, og det kan vi jo selvfølgelig ikke støtte.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Det ville være skønt, hvis der var et frit marked, der fungerede på det her område, men det er der bare ikke, og det er jo netop, når der ikke er et frit marked, at vi som politikere normalt griber ind.
Det er jo ikke et socialistisk synspunkt.
Det er et liberalistisk, mainstreamøkonomisk synspunkt, at dér, hvor der opstår markedsmagt, oligopoler og monopoler, som betyder, at borgere eller små erhvervsdrivende betaler alt for meget for en service, og at der opstår de her overnormale profitter i bestemte brancher, griber vi ind og regulerer.
Det oplever jeg aldrig Liberal Alliance være klar til, og det undrer mig, for jeg synes, at man er ude af trit med den ideologi og det økonomisk paradigme, man selv står fast på.
Lars-Christian Brask (LA), 2024-05-02:
Der er ikke sket nogen skævvridning.
Der er masser af banker.
Så jeg køber ikke præmissen.
Der er masser af valgmuligheder.
Jeg tror, vi har 30+ banker i Danmark, man kan benytte sig af.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-05-02:
Tak for det, hr. formand.
Tak til hr. Pelle Dragsted, Enhedslisten, for beslutningsforslaget.
For det første synes jeg, det er vigtigt at anerkende, at selv om bankerne har genereret overskud, er disse overskud et resultat af sund og effektiv drift samt nødvendig tilpasning til en global og lokal skiftende økonomi.
Det skal vi også huske, Pelle Dragsted.
Banksektoren spiller en kritisk rolle i at opretholde stabilitet og tillid i vores finansielle system, og en overdrevet regulering kan underminere denne stabilitet, og så er der jo også tale om et liberalt erhverv.
For det andet skal vi huske, at bankernes overskud ikke altid tilfalder bankernes topchefer eller aktionærer.
De her overskud geninvesteres i bankens kerneforretning.
Det bidrager til øget sikkerhed for indskydernes penge og støtte til både små og store virksomheder gennem lån og kreditter.
Det er denne cyklus af geninvestering, der hjælper med til at drive vækst og jobskabelse i vores økonomi.
Jeg kan ikke lade være at tænke over, om det måske har været, fordi vores erhvervsminister har ytret sig lidt i diverse medier, eller om det er noget, der er kommet helt naturligt.
Det kan jeg ikke gøre mig til dommer over.
Så vil jeg også gerne sige, at det her også handler lidt om god bankskik hos dem, der arbejder i bankerne, altså at de sørger for, at fru Hansen og hr. Jensen får mest ud af deres indestående, og rådgiver dem om, hvordan de får den bedste forrentning af deres formue.
Det kan de måske godt blive lidt dygtigere til, i hvert fald i nogle banker.
Alt andet lige er jeg ikke bankdirektør, og det synes jeg også at vi på Christiansborg skal passe på med at være, men jeg hilser øget konkurrence på markedet velkommen.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Det lød næsten, som om ordføreren havde fået skrevet sin tale ovre hos Finans Danmark.
Jeg synes i hvert fald, at jeg næsten genkender formuleringerne, altså om at det her handler om at polstre sig og sikre investeringer.
Altså, sagen er jo, hvis vi kigger på Danske Bank, at det var, tror jeg, 80 pct. af deres overskud, de sendte videre til aktionærerne i udbytte og aktietilbagekøbsprogrammer.
Så den der fortælling om, at det er for at polstre bankerne, tror jeg ikke man skal hoppe på.
Men vores opgave som politikere er at sikre, at der ikke opstår monopoler, oligopoler og andet, som betyder, at der ikke er en fri konkurrence, og at borgere, små erhvervsdrivende og andre derfor kommer til at betale for meget.
Så hvad vil ordføreren gøre for at beskytte den lille selvstændige, der mister likviditet på grund af bankernes ågerrenter?