runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2018-12-19:
Tak for det.
Der er ikke blevet snakket så meget om folkeskolen i dag, og det synes jeg er ærgerligt, eftersom det er i folkeskolen, vi er med til at danne nogle af de børn, der skal forme vores land i fremtiden.
Jeg noterede mig, at ordføreren meget kort nævnte, at der i finansloven er sat penge af til at løfte fagligt svage elever, og det er selvfølgelig godt, at der trods alt er sat et lille beløb af.
Det er sat af som en skolepræmiepulje.
Når jeg alligevel har et spørgsmål, er det, fordi jeg faktisk mener, at det, regeringen gør med den her pulje, lidt tenderer til fup.
Og det siger jeg ikke for sjov; det siger jeg, fordi jeg faktisk mener det.
Af de skoler, som har været med i det, er der 64 skoler ud af 104, som har fået penge, fordi de har fået den her præmie.
Og så har jeg spurgt: Men hvad sker der så med resten af pengene?
Bliver de kanaliseret ud i folkeskolen på en anden måde, for ellers er det jo ikke det løft, som regeringen taler om?
Og der er svaret umiddelbart: Nej, de ryger tilbage i Finansministeriets kasse og bliver brugt på noget andet.
Så vil jeg spørge ordføreren: Hvis vi virkelig vil give folkeskolen et løft, er det så ikke en god idé at bruge de penge, regeringen har sat af til folkeskolen, på folkeskolen?
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Det må jeg sige, det er jeg meget imponeret over.
Men jeg bliver bare nødt til at fastholde og imødegå det postulat, at det skulle være sådan, at vi er lige på randen af knockout, hvad sundhedsvæsenet angår.
Ja, der er kæmpe udfordringer.
Ja, der er mange steder, medicinske afdelinger og andre steder, hvor vi har udfordringer.
Og ja, der mangler praktiserende læger, som andre ordførere har været inde på.
Men det er jo bl.a. derfor, vi prøver at adressere det meget specifikt, og at vi også, som jeg nævnte, kommer tilbage med et regeringsudspil her først i det nye år, hvor der netop er det sigte at sikre nærhed i de tilfælde, hvor det giver mening, at der skal være nærhed, og hvor vi bygger oven på den, kan man sige, struktur, som ligger nu med specialiserede sygehuse og akutsygehuse rundtomkring i Danmark.
Jeg tror ikke, der er nogen danskere, der vil tilbage til de tider, hvor der var et lokalt sygehus, hvor man alligevel i langt de fleste tilfælde ikke kunne tage sig ordentligt af patienterne, og hvor de dermed skulle fragtes videre til andre sygehuse.
Den tid er forbi, hr. Mogens Jensen.
Altså, jeg synes, det er rigtig målrettet og velprioriteret – og det håber jeg at hr. Jacob Mark dog trods alt er enig med mig i; det synes jeg også jeg hørte – at vi netop fokuserer på de fagligt udfordrede elever.
Og derfor, hvis man skal give et løft, skal man jo gøre det der, hvor man kan se, at man rent faktisk kan løfte, altså virkelig løfte, nogle elever, i stedet for, om man så må sige, at smøre en meget, meget tynd leverpostej ud over hele området.
For der er steder, både geografisk og efter andre kriterier, hvor man kan se at udfordringen er størst.
Og det er jo det, vi forsøger at adressere med det her.
Jeg skal ikke gøre mig meget klog på teknikken, i forhold til om de penge, der ikke bliver brugt, så går tilbage.
Jeg tror, man skal se det her som et samlet hele og som en samlet prioritering af en folkeskole, men hvor man vel at mærke prioriterer der, hvor man kan se, at udfordringerne er størst.
Og det er altså nogle af de her steder, hvor der er fagligt svage elever, men hvor vi til gengæld kan se, at de løfter sig markant, når man netop gør en så målrettet indsats, som der her er tale om.
Torsten Gejl (ALT), 2018-12-19:
Tusind tak.
Så bliver der kun 48 cm's vandstigning og kun 17 pct. flere skybrud.
Antallet af mennesker, der vil opleve mangel på drikkevand, stiger kun med 271 millioner.
Der bliver kun for 10 billioner dollars i årlige oversvømmelsesskader alene på vandstigninger, og kun 70-80 pct. af verdens koralrev forsvinder.
Det bliver kun isfrit hvert tiende år, hvilket betyder, at isbjørnen også forsvinder.
Når det nu er sådan, at Venstres og regeringens klimaretning i højere grad peger frem mod en temperaturstigning på 3 grader i stedet for 1,5 grader, som i forvejen er en katastrofe, forstår ordføreren så godt, at vi er nogle, der synes, at regeringen overhovedet ikke fatter, hvad det er, der er ved at ske i den her verden?
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Det sidste tror jeg at vi skal lade stå uimodsagt, det taler vel for sig selv.
Jeg gentager blot, at den her regering har påtaget sig nogle af de højeste klimaambitioner i Europa, nogle af de højeste klimaambitioner, hvis ikke de højeste, nogen dansk regering har påtaget sig.
Vi har aftalt, også med Alternativet, en energiaftale, som gør, at vi i 2030 får grøn energi i vores kontakter.
Vi har en ambition om, at vi i 2050 har et klimaneutralt land.
Det er altså nogle af de højeste ambitioner, vi har set, og vi sætter handling bag ordene.
Jeg tror, at det var i går, at det også blev annonceret, at nu skal man i gang med at finde ud af, hvor ud af to områder den næste havvindmøllepark skal være – en af de største, hvis ikke den største i verden.
Så det er jo ikke sådan, at der ikke bliver gjort noget konkret her og nu.
Det bliver der, men vi har også det lange lys på; det synes jeg godt vi kan sige, når vi taler om noget, der skal ske i 2030 og i 2050.
Jeg anerkender, at der er en kæmpe udfordring, men jeg vil også sige, at Danmark ikke er en del af problemet.
Danmark er faktisk en del af løsningen.
Torsten Gejl (ALT), 2018-12-19:
Vi er et land, der udleder rigtig, rigtig meget CO2, og vi er også en del af problemet på mange andre måder, i og med at regeringen ikke vil være med til at stoppe boringerne efter olie og gas i Nordsøen.
Så jo, vi er virkelig en kæmpe stor del af problemet.
Og når det er sådan, at vi ved, at en stigning på 1,5 grader, som politikerne jo siger er klimamålet, som vi skal forsøge at nå, i forvejen er en katastrofe, kan ordføreren så ikke godt forstå, at det virker lidt, som om regeringen kommer fra en anden planet, når det er sådan, at man ikke reagerer meget mere stærkt på de udfordringer, der er blevet så ufattelig tydelige for os?
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Jo, men til det kan man jo sige to ting.
For det første er det én ting, hvad vi sådan fra centralt hold tilfører og sætter op som kriterier for en målrettet indsats – det hører jeg at hr. Jacob Mark anerkender, og det er jeg glad for – men derudover er det jo trods alt kommunerne, der har ansvaret for folkeskolerne, og dem har vi netop givet et økonomisk løft.
Og hvordan de vælger at prioritere det bl.a. til skoleområdet og til andre af de opgaver, de skal løse, er jo netop et kommunalt anliggende.
For det andet – og det er så ikke direkte rettet mod folkeskolen, men det bliver det jo til alligevel – er der netop den 1.000-dagesplan, som vi også har lanceret for de helt unge børn, sådan at de får bedre muligheder for at klare sig godt, når de når folkeskolealderen.
Så de to elementer skal jo ses i sammenhæng med, hvordan vi i øvrigt løfter folkeskolen.
Jacob Mark (SF), 2018-12-19:
Det, der så bare er min anke, er, at de skoler, der har forsøgt at gøre en indsats, men som ikke er lykkedes med at hæve elevernes karakterer, nu står med en ekstraregning, fordi de har gjort noget ekstra, men ikke får ekstra penge.
Der er kun 64 ud af de 104 skoler, som får ekstra penge.
Resten går i Finansministeriets kasse.
Og så er mit spørgsmål til ordføreren bare: Hvis man virkelig vil give folkeskolen et løft, hvorfor dog så ikke bruge alle pengene, man har sat af, på folkeskolen i stedet for at føre dem tilbage til kassen?
Jens Joel (S), 2018-12-20:
Jeg tror, at hr. Orla Østerby skulle læse betænkningen, for der er jo faktisk fire partier og ikke kun de to, som hr. Orla Østerby anklager for det her – men det er nu beside the point.
For det, som det her handler om, er den sætning, som står i energiforliget, og som også er skrevet ind i overskriften til loven.
Hvis man skriver den samme sætning i overskriften til loven, som der står i et energiforlig, så skal alle dem, der er med i energiforliget, acceptere alt det, der står i lovforslaget.
Og der siger vi bare: Nej, man er jo nødt til at diskutere det.
Så jeg vil gerne spørge hr. Orla Østerby, for vi ikke tænkt os at løbe fra energiforliget, hverken på det her område eller på nogle andre områder: Er regeringen ved at løbe fra energiforliget, når man ikke lever op til den konkrete sætning, der står nederst på side 8 om, at der skulle være fundet en løsning på overskudsvarmen i efteråret 2018?
Orla Østerby (KF), 2018-12-20:
Nu er det jo L 97 og ikke overskudsvarme, vi diskuterer og skal stemme om lige her om lidt.
Jeg er bare nødt til endnu en gang at spørge ordføreren for Socialdemokratiet: Er det sådan, at det er den måde, Socialdemokratiet vil agere på i de kommende forhandlinger omkring energiforliget, for så bliver jeg virkelig bange for, hvad det her vil ende med?
Den tekst, vi har i L 97, har vi siddet og været fuldstændig enige om.
Det, der er sket, er, at Socialdemokratiet er blevet bange for sin egen skygge, og så undlader man at stemme.
Det at undlade at stemme er jo i realiteten det samme som at stemme for
Jeg synes, at Socialdemokratiet skulle tage at trykke på den grønne knap og så vise, at de står ved energiforliget.
Jeg synes jo, det er tankevækkende, at Socialdemokratiet og Enhedslisten kan blive enige om, at de vil bryde en forligsaftale.
Vi hørte lige her, at det er det, de er kommet frem til.
Vi har siddet i adskillige møder og lavet energiforlig før sommerferien, og nu skal det konkretiseres i L 97.
Det, der står i L 97, er, at der er stop for bindinger i 2019.
Det er fuldstændig klart og tydeligt – det kan ikke engang misforstås – men Enhedslisten og det kongelige Socialdemokrati kan finde ud af at være enige om, at de nu løber af pladsen og ikke kan stemme for forslaget.
Må jeg spørge ordføreren: Er der andre områder, hvor Socialdemokratiet vil springe fra energiaftalen, for så kan vi jo lige så godt få det ud nu her inden juleaften? Der må jo være andre steder, hvor vi kan være bange for, at der sker noget her nu, fordi det her, L 97, er så tydeligt, at det simpelt hen ikke kan misforstås.
Der er ingen andre end det kongelige Socialdemokrati og Enhedslisten, der kan blive enige om, at det ikke er en klar tekst, der står i L 97, og som vi var enige om.
Jens Joel (S), 2018-12-20:
Jo, altså, jeg vil sige, at jeg i hvert fald er rigtig glad for, at De Konservative i sagen om de kystnære møller var med til at stå fast, sådan at der ikke var et flertal, sådan at regeringen ikke på det område kunne tromle og lave om på det, der ellers var enighed om i forligskredsen.
Men jeg er sådan set grundlæggende enig med hr. Søren Egge Rasmussen i, at der ikke er nogen grund til at køre det her længere op.
Jeg blev også en lille smule forundret over det brev.
Og derfor tænkte jeg, det var nødvendigt at gå på talerstolen i dag og fortælle, at Socialdemokratiet har nogle ret præcist udtrykte bekymringer omkring det her forslag.
Og hvis regeringen vil diskutere dem i et lukket forum, synes jeg faktisk også det er et mere egnet sted, end hvis vi står her i Folketingssalen og gør det.
Men hvis man ikke vil diskutere det i forligskredsen, sådan som man normalt ville gøre, så er vi jo nødt til at tage diskussionen her i Folketingssalen.
Det er så er det, vi gør, og vi stemmer gult, hvis ikke regeringen vil diskutere de her problemer.
Jeg tror, at hr. Thomas Danielsen ikke gør sig selv nogen tjeneste, hvis han påstår, at det her lovforslag ikke også handler om nye områder, for det gør det jo.
Det, der er sagen, er, at det er en relativt kort tekst i aftalen, og så har vi fået et lovforslag, og så er meldingen fra regeringen, at hvis ikke man er enige i hver en linje, der står her, og hvis ikke man bruger det som argument over for Lars Krarup, når han ringer på vegne af KommuneKredit fra Herning, eller til borgmesteren i Horsens, når han ringer og er bekymret, eller til borgmesteren i Fredericia, formanden for KL's miljøudvalg, som er bekymret for det her, så skal vi sige: Vi behøver sådan set ikke engang at diskutere de bekymringer, for Thomas Danielsen og Venstre mener, at der står noget klart i energiforliget.
Og jeg har jo sådan set gjort alt, hvad jeg kunne, for at forklare, præcis hvad det var, der var vores bekymringer – i øvrigt nogle bekymringer, som jeg også fremsatte på møderne i maj måned, altså inden vi indgik energiforliget.
Og derfor er det centrale for os, at vi selvfølgelig ikke ønsker at sprænge energiforliget, men at vi håber, at man kan finde enighed om, hvordan man implementerer ting, som er mere komplicerede, end hr. Thomas Danielsen vil gøre dem til i den her diskussion.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-12-20:
Tak for ordførerens fremlægning af sagen og også for at bringe det perspektiv ind i det, at vi jo har et lille udestående omkring overskudsvarme, hvor vi har en tekst i energiaftalen, som er meget præcis.
Og det er en opgave, som så ikke er blevet løst.
Jeg synes, det er meget alvorligt, hvis det er sådan, at energiaftaler smuldrer, især med den klimadagsordenen, vi står midt i.
Vi har så modtaget et brev fra klimaministeren og fra finansministeren i går aftes, hvor vi bliver opfordret til sådan at genoverveje, om vi virkelig vil stemme gult om lidt.
Og jeg kan også sige, at Enhedslisten vil stemme gult om lidt, på trods af det trusselsbrev vi fik der i aftes.
Og der står der så, at vi vil blive indkaldt til nogle forhandlinger engang i det nye år.
Jeg synes bare, vi lige skal have med i hukommelsen, hvem det var, der skabte tvivl om de kystnære møller, midt i at man stod i et udbud.
Det var sådan set klima- og energiministeren, som på det tidspunkt var ude at lufte noget, som var et totalt brud med det energiforlig, der gjaldt på det tidspunkt. Så at skrue det op til det niveau, man har her, synes jeg slet ikke er rimeligt.
Er hr. Jens Joel ikke enig i det?
Thomas Danielsen (V), 2018-12-20:
Hvis vi bare lige starter med at forholde os til det lovforslag, som vi behandler i dag, vil jeg sige, at ordføreren begynder at blande nye områder, eksisterende områder og alt muligt ind i teksten.
Det er slet ikke så kompliceret.
Aftaleteksten er meget, meget simpel: Stop for nye forbrugerbindinger fra 2019.
Og det er det, som Socialdemokratiet så ikke vil stemme for nu.
Man vil åbenbart heller ikke stemme imod.
Men det svarer til at lave et lige så stort brud på energiaftalen, for i energiaftalen forpligter vi os til at stemme for den lovgivning, som vi nu bliver enige om.
Og her taler vi altså om, at Radikale og andre partier kan læse teksten, men at Socialdemokratiet ikke kan finde ud af at læse den tekst, vi har indgået en aftale om.
Det står meget simpelt – det er ikke kompliceret med nye områder, eksisterende områder osv., det er meget simpelt: Stop for nye forbrugerbindinger fra 2019.
Jens Joel (S), 2018-12-20:
Socialdemokratiet har hele tiden sagt – det gjorde vi også i forhandlingerne – at vi indgik det kompromis, at laver man nye fjernvarmeområder, kan man ikke bruge forbrugerbindinger.
Og den afgørende forskel er, om man har brugt pengene, eller om man ikke har brugt pengene.
Det er jo sådan set det, der er bekymringen ude i kommunerne – altså om de hænger på en gæld, som de ikke længere er sikre på at de kan betale.
Det er det, der er den centrale skillelinje.
Når nu hr. Thomas Danielsen gerne vil være tekstnær, vil jeg gerne spørge, om det efter hr. Thomas Danielsens opfattelse er et forligsbrud, når der ikke er blevet aftalt en omlægning af overskudsvarmen her i efteråret 2018.
Det står jo i den nederste linje på side 8 i energiforliget: Den konkrete omlægning skal aftales i efteråret 2018.
Så altså, sandheden er jo nok, at i forligskredse, hvor man ikke når alle detaljerne, er man selvfølgelig nødt til at sætte sig ned og snakke om det, og så er der nogle områder, hvor regeringen har været i mindretal, og der har man så tænkt: Nå, det snakker vi ikke om, det udskyder vi bare, og så lader vi være med at indkalde til forhandlinger.
Og på de områder, hvor man så faktisk har haft et flertal til at kunne tryne de andre forligspartier, har man sagt: Vi ønsker ikke at snakke om det, for vi kan jo bare gå i salen og stemme det igennem.
Og det synes jeg måske er en ærgerlig måde at implementere forlig på, og der tror jeg sådan set, at jeg kan skrive under på hele mit partis vegne, når jeg siger, at det håber vi ikke bliver standarden.
Jeg er sådan set glad for, at ordføreren – modsat nogle andre – betragter det at stemme gult som en ikkeoptrapning af konflikten.
Vi har ikke tænkt os at løbe fra energiforliget, hverken på det her område eller på nogle andre områder, men det er også klart, at vi jo forventer, at den forligskreds, vi har, drøfter, hvordan man udmønter energiforliget.
Vi sagde: Det er fint; det er sådan, man håndterer ting i en forligskreds.
Det håber jeg sådan set vi kan gøre fremadrettet, for vi ønsker ikke at løbe fra noget som helst.
Men Socialdemokratiet har jo heller ikke været dem, der har rendt rundt og anklaget regeringen for at lave forligsbrud, selv om regeringen endnu ikke er lykkedes med at lande en aftale om, hvordan vi udnytter overskudsvarme.
Det er et stort ønske derude, og det er sådan set også mere efterspurgt på gaden end en løsning på det spørgsmål, som hr. Orla Østerby rejser nu.
Carsten Bach (LA), 2018-12-20:
Det er jo sådan set fint at høre, at Socialdemokratiet ikke vil bryde energiaftalen, og det skal vi så muligvis have nogle drøftelser om, hvad der er forståelsen af det.
Men ordføreren for Socialdemokratiet vil gerne læse tekstnært og har gjort det nogle gange fra talerstolen, men derudover nævner hr. Jens Joel jo også nye og gamle områder, altså forskellen mellem nye og gamle fjernvarmeområder.
Det har jeg i hvert fald svært ved at finde beskrevet i lige præcis den passage – altså forskellen på nye og gamle områder.
Kan ordføreren ikke lige bekræfte, at der står »nye bindinger« og ikke noget om nye og gamle områder?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-12-20:
Det, der gjorde, at vi jo endte der, var, at De Konservative stod fast på, at det udbud, man var med i, skulle gennemføres.
Først havde man lavet en stor vvm-undersøgelse, og derefter var der en række firmaer, som gjorde sig klar til at komme med en pris, og det endte så med at være en lav pris.
Jeg synes, at ministeren fuldstændig underkender den millionudgift, man kan have i forbindelse med at gøre sig klar til et sådant udbud.
Det er jo ikke noget, det skal ende ud i igen.
Så derfor ser jeg frem til, at vi får det møde, hvor man kan diskutere god forligsskik, så der er opbakning bag energiforliget.
Thomas Danielsen (V), 2018-12-20:
Tak for det, formand.
Jeg kan godt forstå, at ordføreren har brug for at bruge så mange ord i sin forklaring på, at man ikke vil overholde den meget simple tekst, der står i energiaftalen, den simple tekst, som alle partier var enige om, netop: Stop for nye forbrugerbindinger fra 2019.
Hvad vil Socialdemokratiet?
De vil ikke stoppe for nye forbrugerbindinger fra 2019.
Det er jo det, der ligger i jeres ændringsforslag.
Og det er jo stærkt, stærkt kritisabelt, i forhold til at vi har indgået en energiaftale.
Og ja, man måtte sluge nogle kameler fra de forskellige partiers side, for at vi kunne blive enige om den, men det er jo fuldstændig vanvittigt, at ordføreren så nu står og siger: Nej, men vi har ikke tænkt os at trække os fra energiaftalen.
Nej, men der må vi jo se, hvad konsekvensen bliver af den ageren, hvis ikke Socialdemokratiet stemmer for det, der står i energiaftalen at man skal, og som man forpligter sig til.
Der står klart og tydeligt, det er en meget, meget simpel tekst: Vi vil lave et stop for nye forbrugerbindinger fra 2019.
Socialdemokratiet stemmer ikke for nu, fordi man ikke ønsker at lave et stop for nye forbrugerbindinger fra 2019.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-12-20:
Jamen jeg ser meget frem til det møde i januar om forligsskik, og jeg synes, det ville være rigtig fint, hvis vi til det møde kunne få et notat om, hvad der skete, da vi havde det kystnære vindmølleudbud, hvor seriøse firmaer i meget lang tid havde forberedt sig på at komme med en god pris; den slags koster det en del millioner at gøre sig skarp til ligesom at komme med et bud på, da det er en milliardinvestering.
Men så oplevede man, at en klima- og energiminister i den tidligere rene Venstreregering gik ud og såede tvivl om, om det udbud ville blive gennemført, og om man ville indgå en kontrakt.
Prøv lige at lave et notat på det forløb, så vi kan tage det med, hvis vi skal snakke om, hvordan man overholder aftaler.
Det synes jeg er enormt væsentligt.
Så har vi også før oplevet, at der lige pludselig opstod det, at nogen ville lave et teknologineutralt udbud, men som ikke lige var det, som stod i den gamle energiaftale, og at man så modellerede den eksisterende aftale, fordi man havde et flertal for at lave noget andet.
Så der er sådan set eksempler på, at aftaler ikke overholdes.
Kan ministeren ikke se, at regeringen selv har nogle væsentlige problemer med at overholde aftaler?
Jens Joel (S), 2018-12-20:
Ja, altså, jeg er med på, at regeringen stadig væk synes, at regeringens forslag om overskudsvarme er det rigtige.
Forskellen på den sag og så den her sag, er, at i tilfældet med overskudsvarmen har regeringen ikke et flertal, for der er DF faktisk enig med oppositionen i, at det forslag, regeringen har lagt frem, ikke er godt nok.
Så jeg synes sådan set, at hvis finansminister gerne vil diskutere forligsskik, kunne vi jo tage en reel drøftelse af de uenigheder, der har været.
Men i stedet for sender man nu et brev om, at man gerne vil snakke med os i januar, og at man i øvrigt forstår, at vi har tænkt os at stemme for, fordi sådan må det være.
Det kan vi selvfølgelig ikke stille op til.
Vi forventer, at der bliver taget hånd om de bekymringer, der er, ude i landet, og vi forventer på substansen, at det, der er det vigtige, er, at man ikke bringer allerede eksisterende og foretagne investeringer i fare, det er det, høringsparterne siger der er risiko for.
Jamen jeg forstår selvfølgelig godt, at regeringen i den her sammenhæng forsøger at sige: Der er ikke ret lang tid til 2019; derfor er I nødt til at acceptere det, vi har lagt frem punktum.
Skulle jeg så sige, at regeringen springer fra energiforliget, medmindre den indkalder os mellem jul og nytår og finder en løsning på det?
Altså, det er jo totalt gak, hvis vi skal true hinanden med den deadline, som vi har sat op i forligskredsen, til at sige, at så kan vi ikke længere forhandle det, så kan vi ikke blive enige, fordi vi har for travlt.
Carsten Bach (LA), 2018-12-20:
Det må så være det, ordføreren ikke har fået med i forhandlingerne om energiaftalen.
Så er der så lagt op til, at vi skal forhandle videre nu her frem mod 1. januar 2019.
Som det jo er beskrevet i aftalen, skal der være stop for nye bindinger.
Hvor lang tid er det, at hr. Jens Joel egentlig forestiller sig, at man så skal forhandle, nu når der skal implementeres ny lovgivning, sådan at vi kan stoppe for nye bindinger i 2019, som er det, der står i aftaleteksten?