runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2020-10-20:
For os i Enhedslisten er det entydigt positivt, at man med nærværende lovforslag vil styrke reglerne og det erhvervsrettede tilsyn med virksomheder såsom våbenproducenter, der sælger dual use-produkter, herunder til sanktionsramte diktaturstater, som undertiden bruger dem til militære formål, det være sig til krigsførelse eller overvågning, og undertrykkelse af hjemlige befolkninger.
Vi støtter lovforslaget, der i nyere tid er blevet genaktualiseret af, at Danwatch har afsløret, at den danske våbenproducent Terma sælger avanceret radar- og navigationsudstyr til Emiraternes krigsskibe.
Terma har også tidligere solgt selvbeskyttelsesudstyr og missilforsvarssystemer til bombefly, der opererer i borgerkrigen i Yemen.
Det er udstyr, som sikrer, at den USA-støttede saudisk anførte bombekampagne i det fattige land kan operere risikofrit; det er bomber, der ifølge en rapport fra FN rammer beboelsesområder, markeder, begravelser, bryllupper, fængsler, civile både og sygehuse.
Det burde virkelig ikke chokere, men det gør det, at nogle danske virksomheder bidrager til, hvad FN kalder verdens værste humanitære krise, hvor børn sulter under en brutal blokade af forarmelsespolitik, hvis simple terroristiske logik er at påføre civilbefolkningen ulykker i håbet om, at den vil aftvinge sin leder den politiske kursændring, som de krigsførende diktaturstater ønsker at se.
Derfor synes jeg også, det er på høje tid, at relevante virksomheder underlægges kontrolbesøg og stikprøvekontroller, idet de virksomheders ret til privatliv må vige for hensynet til menneskerettigheder og menneskeliv.
Det her er alvorligt.
Vi har også en forventning om – selvfølgelig med risikovurdering, forebyggelse og alle de dele – at den her mulighed vil blive benyttet, og vi støtter lovforslaget.
Henrik Dahl (LA), 2020-10-20:
Tak for ordet.
Det er klart, at virksomheder, som producerer dual use-produkter, skal overholde loven, ligesom alle andre skal overholde loven.
Så det er jo ikke det, vi diskuterer, når vi diskuterer lovforslag nr. L 11.
Det er, som en lang række andre ordførere har været inde på, spørgsmålet om proportionalitet, altså om det er proportionalt, at man kan komme på uvarslede kontrolbesøg, og at der slet ikke kan angives nogen regler, som på nogen måde indhegner det her.
Det går langt, langt ud over grænserne for, hvad vi kan acceptere.
Vi er lige så kritiske som en lang række af de høringssvar, der er blevet indgivet, og derfor kan vi ikke støtte det her lovforslag, medmindre – som en række ordførere har sagt – der sker en betydelig revision af lovforslaget i løbet af lovbehandlingen.
Om det vil ske, vil vise sig, men i den foreliggende form kan vi i hvert fald ikke stemme for det.
Tak for ordet.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-10-20:
Ja, for den er i hvert ikke startet endnu, for jeg stillede jo et konkret spørgsmål, som jeg stadig væk ikke har fået svar på, nemlig om regeringen var indstillet på at få fuldstændig transparens, i forhold til hvornår de her uvarslede kontrolbesøg skulle foregå.
Så får vi en opremsning, hvor man siger f.eks., eksempelvis osv. osv.
Det er jo præcis det, som hele anken går på her, nemlig spørgsmålet om, om man kan gå ind og sætte nogle fasttømrede hegnspæle for, hvornår man vil lave det her voldsomme indgreb med de uvarslede kontrolbesøg.
Man bliver gentagne gange ved med ikke engang at ville besvare spørgsmålet, og det synes jeg er den største del af arrogancen.
Den anden del af arrogancen er, at man ikke ønsker at tage det alvorligt i forhold til det her fuldstændige brud på retssikkerhedsprincippet med, at man selvfølgelig skal vide, hvornår det her voldsomme indgreb bliver lavet.
Derfor spørger jeg bare ministeren endnu en gang – for jeg er naiv optimist af natur; det burde mine 15 år i Folketinget have lært mig at jeg ikke burde være, men jeg prøver alligevel: Er regeringen indstillet på at indgå i en dialog med Folketingets partier om, hvordan vi kan sætte de her hegnspæle op, så der kommer den her transparens i forbindelse med de uvarslede kontrolbesøg?
Simon Kollerup (S), 2020-10-20:
Som formanden siger, så er dialogen jo netop gået i gang, og derfor glæder jeg mig over muligheden for at udveksle holdninger i den her sag.
Naiv optimist eller ej, så skal vi kunne have en god dialog med hinanden, og jeg ligger nok der i det her spørgsmål, at jeg jo mener, at der er opsat de relevante og nødvendige hegnspæle i den her sag, fordi vi som udgangspunkt vil lægge varslede kontrolbesøg til grund, og fordi vi baserer os på den faglighed, der ligger bag Erhvervsstyrelsens risikovurderingsarbejde, som jo vel er den vigtigste hegnspæl her, nemlig at man ikke bare, fordi man kan, kommer kørende hen til en virksomhed på uvarslede kontrolbesøg, men selvfølgelig lægger en reel fagligt funderet risikovurdering til grund.
Det er jo relevante hegnspæle.
Derudover har jeg jo nævnt det, som vi mener gør, at vi her er inden for retssikkerhedsprincipperne.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-10-20:
Hvis det er en selvfølge, hr. minister, så burde det jo heller ikke tage ret lang tid for de gode folk i ministeriet at få sat det ned på papir, sådan at det er hundrede procent klart, og at man ikke bare siger f.eks. og eksempelvis osv., men at det er konkret specificeret, hvad det er for en ramme, de her uvarslede kontrolbesøg kan foregå inden for.
Hvis det er en håndsrækning til det, vil jeg tage meget vel imod det, for det er præcis den dialog, vi også fra Venstres side ønsker at indgå i bagefter.
Jeg vil også godt have lov til at sige, at det her jo også handler om Danmarks sikkerhedspolitik, og det er et område, hvor vi normalt plejer at kunne nå hen til, at begge blokke kan lave det i fællesskab.
Derfor vil jeg også bare som Venstres udenrigspolitiske ordfører sige, at jeg også har en forventning om, at der ikke bare er tale om flotte ord om, at de gamle hæderkronede partier kan finde fodslag på det område, og at jeg i hvert fald er klar til at indgå i en dialog om det, og det håber jeg også regeringen er.
Simon Kollerup (S), 2020-10-20:
Vi er klar til at indgå i en dialog, men vi er bare nødt til at have præmisserne for dialogen på plads, for jeg tror, det kan blive svært at lande på den fælles position, at man skal begrænse Erhvervsstyrelsens handlemuligheder ud fra den faglighed, de naturligvis lægger til grund i deres faglige risikovurdering.
Men ud fra det, jeg har angivet som de søjler, hegnspæle, eller hvad vi nu har kaldt dem, der ligger til grund her, med udgangspunkt i de varslede besøg og den faglige risikovurdering, så er der jo grundlag for at tage en dialog om en eventuel betænkningstekst eller lignende.
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Tak for det.
Den var lige metafysisk nok til, at jeg kunne følge med.
I går var jeg til møde ude i FN Byen sammen med bl.a. hr. Bertel Haarder, hvor vi var sammen med lederen af World Food Programme, som sørger for – jeg kan ikke huske, om det er millioner, men det er i hvert fald rigtig, rigtig mange – lad os sige i millionvis af mennesker hver dag får noget at spise, og som han sagde: Det kan ses som et mål i sig selv, at de skal overleve, men vi ser det også i World Food Programme som en indsats for at forebygge konflikter, kriser og krige, fordi hvis folk er mætte, er der mindre risiko for, at der opstår en konflikt, fordi man ikke skal slås om tingene.
At kalde det for en værdipolitisk indsats synes jeg lige er småt nok.
Jeg ville vurdere, at FN i de år, de har fungeret, har ydet en større krigsforebyggende og kriseforebyggende indsats end nogen som helst anden af de organisationer, som ordføreren nævner.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-10-20:
Tak, hr. formand.
Jeg er selvfølgelig glad for, at ministeren tilsyneladende åbner en dør lidt på klem, men jeg må indrømme, at jeg ikke synes, at ministeren helt fyldestgørende og konkret svarer på spørgsmålet om netop ønsket om, at det skal cementeres og beskrives meget mere klart i loven, hvornår man vil give den her kommende beføjelse til Erhvervsstyrelsen – netop et ønske stillet af flere partier i forbindelse med lovbehandlingen her.
Det, som jeg sagde i min ordførertale, var, at det kun skulle være i de særlige tilfælde, hvor der har været en situation gentagne gange, og hvor man ligesom har konstateret, at man ikke viste den der velvillighed til at gøre det.
Jeg vil bare gerne have ministeren til at svare på, om det er en lovtekst, som ministeren vil sikre vi får et forslag til en ændret beskrivelse af.
Nu har vi været meget inde på hegnspæle; nogle af os kommer jo ude fra landet af.
Men det er jo det, vi har brug for her, altså klarhed over, hvad det egentlig er, regeringen vil, og hvor langt de vil gå.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-10-20:
Tak for det.
Jeg går da ud fra, at et socialliberalt parti går meget op i retssikkerhed.
Vi deltog jo i en teknisk briefing begge to, og der spurgte jeg konkret ind til, hvad det er, der kan være grunde til, at man går ind og laver de her uvarslede kontrolbesøg.
Og der får man at vide: Det kunne f.eks. være, og det kunne f.eks. være osv.
Det er jo ikke at sætte hegnspæle op, som hr. Kristian Skibby nævner.
Det er jo fuldstændig at give en carte blanche til en vurdering hos nogle folk om, hvornår de har lyst til at gøre det her.
Hvis og såfremt man skal gå ind og lave uvarslede kontrolbesøg, er Det Radikale Venstre så ikke enige i, at man som minimum må kunne lave en retssikkerhed ved at kunne sætte nogle ordentlige hegnspæle op?
Det vil sige præcisere, hvornår de her uvarslede kontrolbesøg skal foregå.
Trine Bramsen (S), 2020-10-20:
Tak for det.
Jeg vil gerne takke for jeres korte og præcise indlæg under behandlingen her af lovforslaget og også for den relativt brede tilslutning til forslaget.
Den teknologiske udvikling er gået meget hurtigt de seneste år.
Vi bruger i stigende omfang nye tjenester som Skype, Messenger, WhatsApp og lignende, når vi kommunikerer, og dermed bliver vi også mere sårbare.
For hvad hvis de nye tjenester bliver hacket, eller hvis de bliver ramt af fejl, så de går ned?
De nye tjenesters store udbredelse gør, at konsekvenserne kan blive enorme, for det er jo tjenester, som vi alle sammen bruger, og som er centrale i forhold til både vores arbejdsliv og ikke mindst vores fritid.
I dag stiller lovgivningen en række sikkerhedskrav til de traditionelle selskaber – krav, der skal sikre, at telenettet fungerer, altså både at det er sikret mod hacking, men også at det er sikret mod nedbrud, der kan lamme samfundet.
Med det lovforslag, som vi behandler i dag, foreslår vi at modernisere lovgivningen – en modernisering, som gør, at kravene til telesikkerhed fremover ikke kun vil gælde for de traditionelle teleselskaber, men også for de nye tjenester, som vi bruger til vores daglige kommunikation.
Dermed vil lovforslaget skabe rammer for en mere sikker og robust teleinfrastruktur.
Afslutningsvis vil jeg gerne igen takke for bemærkningerne, og jeg ser frem til en konstruktiv behandling af lovforslaget i udvalget og står selvfølgelig til rådighed for besvarelse af spørgsmål.
Jan Johansen (S), 2020-10-20:
Vi lever i en tid, hvor truslerne er mange.
Det kan være terrorisme, naturkatastrofer eller alt derimellem.
Derfor er det afgørende, at vi kan informere danskerne hurtigt og effektivt, hvis uheldet er ude.
Og derfor giver det rigtig god mening at kunne varsle danskerne lige netop der, hvor de hurtigst ville opdage det.
Det er på mobilen, som de fleste altid har på sig eller med sig.
Vi lever i en digital tidsalder, hvor mobilen er en tro følgesvend på godt og ondt, og det er her, at lovforslaget kan bruge vores tætte forhold til telefonen på noget godt, nemlig at udbygge den landsdækkende infrastruktur for varsling i forbindelse med ulykker og katastrofer.
På nuværende tidspunkt har vi en fornuftig infrastruktur for varsling i forbindelse med ulykker og katastrofer, der udgøres af et sirenesystem kombineret med budskaber fra DR og TV 2, der er suppleret med beredskabsmyndighedernes egne kommunikationskanaler.
Med tilføjelse af et mobilbaseret varslingssystem, som lovgivningen lægger op til, vil vi tilføje endnu en dimension i vores infrastruktur for varsling i forbindelse med ulykker og katastrofer.
Et mobilbaseret varslingssystem er dog noget, vi håber aldrig nogen sinde at få brug for, men samtidig er det et middel, som vi kan bruge i vores værktøjskasse til at håndtere nødsituationer så effektivt som muligt.
Netop coronakrisen har vist, at selv om vi nødig vil bruge vores kriseberedskab, er det vigtigt altid at være klar og opdateret på nye teknologier.
Med dette lovforslag tilføjer vi endnu et værktøj til værktøjskassen for kriseberedskab.
Socialdemokratiet går ind for lovforslaget, og jeg skulle også sige o.k. fra De Radikale til lovforslaget.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-20:
I Venstre ser vi generelt positivt på forslag, hvor teknologien kan hjælpe os på vejen mod et bedre, mere effektivt og sikrere samfund, og det mener vi at forslaget om et mobilbaseret varslingssystem kan.
Der er dog nogle ting, som vi er nødt til at have en dialog om under udvalgsbehandlingen af lovforslaget.
Vi er først og fremmest en anelse bekymrede over, at der jo selvfølgelig kun kommer en større udfordring med borgerne i de yderområder, hvor man ikke har en ordentlig mobildækning, hvis vi i højere grad går over til et mobilvarslingssystem i forbindelse med katastrofer.
Vi noterer os også, at der er flere organisationer, der i høringssvarene udtrykker bekymring for en fuld udfasning af sirenevarslingssystemet, da det kan medføre en risiko for, at nogle borgere, som ikke ejer en mobiltelefon eller f.eks. har den slukket under udsendelsen af en beredskabsmeddelelse, ikke vil få den rette advarsel og mulighed for at komme i sikkerhed.
Derudover udvises der skepsis for, at et cell broadcast-system ikke kan indsamle data om slutbrugeren, altså modtage en kvittering for, at beskeden er modtaget, og at brugeren er i sikkerhed.
Det skal vi også være opmærksomme på i udvalgsbehandlingen.
I Venstre ser vi dog generelt forslaget som en rigtig god mulighed for at anvende den teknologiske udvikling positivt i kommunikationen mellem danske borgere og myndigheder, og derfor kan vi godt tilslutte os forslaget.
Tak for ordet.
Jette Gottlieb (EL), 2020-10-20:
Jeg har også den opgave at fremføre fru Eva Flyvholms synspunkter.
Jeg kan sige, at vi i Enhedslisten synes, det er fornuftigt at sikre en bedre varsling af borgere i forbindelse med naturkatastrofer og ulykker, og derfor støtter vi forslaget.
Det giver mulighed for at udsende varslinger direkte på sms, hvis der er sket noget alvorligt i de enkeltes nærhed.
Så det er en god løsning.
Vi kan sagtens se, der kan være nogle problemer for dem, der ikke har mobiltelefon, men det må vi jo selvfølgelig se på.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-10-20:
Mange tak.
Jeg har noteret mig, at Forsvarsministeriet refunderer de udgifter, mobilselskaberne måtte have.
Det var en stor bekymring.
Så er det rigtigt, at der er en bekymring i forhold til udfasningen af det gamle varslingssystem, der går på, om vi nu er sikre på at dække hele landet.
Vi skulle også hilse fra Nye Borgerlige og sige, at de også støtter forslaget.
Henrik Dahl (LA), 2020-10-20:
Det her er jo nærmest et genialt forslag, som flytter onsdagssirenen over på mobiltelefonen, og det er jo et spring ind i det 21. århundrede.
Det forbedrer virkelig beredskabet, så det er selvfølgelig noget, som vi bakker op.
Jeg skulle hilse fra DF og sige, at det gør de også med stor glæde.
Tak for ordet.
Trine Bramsen (S), 2020-10-20:
Tak for det.
Jeg vil gerne takke for indlæggene under behandlingen af forslaget her.
Vi ved alle sammen, at i alvorlige nødsituationer er det både minutter, men også sekunder, der tæller.
Ved kemikalieudslip, ved giftig røg fra brande eller ved udbrud af epidemier eller terrorangreb kan en hurtig og effektiv varsling af borgerne betyde forskellen på liv og død.
Så derfor er det vigtigt, at vi har et effektivt varslingssystem, og det er altså af afgørende betydning for, at vi kan orientere borgerne og give dem gode informationer og adviseringer.
Derfor er det også et vigtigt lovforslag, som vi behandler her i dag, og som jo kommer fra EU, så vi derved ikke står alene med det i Danmark.
Det er et lovforslag, som skaber fundament for, at vores nuværende varslingssystem kan blive endnu bedre og mere effektivt.
Det handler om at etablere et mobilbaseret varslingssystem i Danmark, som ikke skal være i stedet for de velkendte varslingssirener.
Dermed kan jeg måske imødegå noget af den bekymring, som der har været rejst i dag.
Sirenerne fortsætter, så hvis man har slukket sin mobiltelefon, skal man bare folde ørerne ud, og så kan man stadig væk hører sirenerne.
Dermed vil vi altså ikke længere være afhængige af, om det er et sted, hvor vi kan høre sirenerne eller ej, eller om vinden bærer i en retning, hvor den tager lyden med sig, eller om vi kan tænde for DR1 eller TV 2 og se beredskabsmeddelelserne.
Så det er altså et moderne system, der vil betyde en kraftig styrkelse af vores alle sammens sikkerhed.
Hurtig og effektiv kommunikation er altafgørende i nødsituationer og katastrofer, og med det her lovforslag får vi både en hurtigere og mere effektiv mulighed for at kommunikere direkte til borgerne, når der opstår en alvorlig fare.
Så det er et vigtigt initiativ, og jeg ser frem til en konstruktiv behandling af lovforslaget.
Orla Hav (S), 2020-10-20:
L 11, lovforslaget, som vi her skal behandle, giver Erhvervsstyrelsen lidt flere muskler til at føre tilsyn med de virksomheder, som er omfattet af reglerne om dual use-eksportkontrol og visse sanktioner over for tredjelande.
Det skal selvfølgelig ikke være til gene for de erhvervsdrivende.
Derfor vil kontrolbesøgene ske ud fra en risikovurdering og temabaseret tilgang.
På den måde sikrer vi, at danske virksomheder, der ikke lever op til deres samfundsansvar, kan kontrolleres, hvis det findes nødvendigt.
Af høringssvarene fremgår det, at flere erhvervsorganisationer stiller sig kritisk over for Erhvervsstyrelsens mulighed for at foretage uvarslede kontrolbesøg uden retskendelser.
I Socialdemokratiet mener vi dog, at de konkrete beføjelser, som det foreslås at Erhvervsstyrelsen skal have, er proportionale.
Der er nogle særlige etiske forpligtelser for virksomheder, der agerer inden for reglerne om dual use-eksportkontrol samt sanktioner over for tredjelande.
Når der skal eksporteres dual use-produkter, som kan bruges til både militære og civile formål, skal der være styr på, hvor de ryger hen, og det medfører et særligt ansvar både for de konkrete virksomheder og for den kontrollerende myndighed.
Det ansvar bør vi tage på os, og det gør vi med det her lovforslag, og derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-10-20:
Tak for det.
Den socialdemokratiske ordfører siger, at der har været kritiske røster.
Det kan man rolig sige: De er lodret imod i spørgsmålet om, hvorvidt der skal været uvarslede kontrolbesøg.
Nu er ordføreren jo selv inde at sige, at det er uden retskendelser, og det er jo lige præcis det, der er hele nøglen til det her, nemlig hvorfor man nu lige pludselig kommer her fra regeringens side, det vil sige fra Socialdemokratiets side, og begynder at sige til en branche, som har opereret igennem mange år og har mange tusind ansatte og alt muligt andet, at man nu synes, det er på sin plads, at der kommer de her uvarslede kontrolbesøg, uden overhovedet at kunne lave en fast ramme for, hvornår det er, de her uvarslede kontrolbesøg skal være.
Man vil kun gå ind og lave nogle konkrete eksempler på, hvordan og hvorledes det kunne være.
Og hvis ordføreren vil holde fast i, at der skal være de her uvarslede kontrolbesøg, mener man så samtidig ikke, at det som minimum skal være på sin plads, at man kan lave en fast ramme for, hvornår de skal foregå?
Orla Hav (S), 2020-10-20:
Jeg skal bare gøre hr. Michael Aastrup Jensen opmærksom på, at en af de her velestimerede virksomheder, som har opereret på det her marked igennem mange år, forleden dag figurerede i aviserne for muligvis at have tilsidesat det regelsæt, der gælder omkring det her.
Derfor synes vi sådan set, at det er rimeligt nok, at kontrolmyndigheden har en ekstra beføjelse til at sikre, at vi ikke risikerer at påføre nogen risici, som man ikke bør påføre nogen ved at have den her delte anvendelse af de her produkter, som vi taler om.
Ja, vi synes det er rettidig omhu at forsøge at sørge for, at der er et ordentligt kontrolsystem.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-10-20:
Nu er det jo vigtigt at holde fast i, at der overhovedet ikke er nogen af de her virksomheder, der er dømt.
Så hvis man fra regeringens side sådan allerede nu begynder at sige, at okay, vi har åbenbart ikke noget retssystem her i landet, vi vil alligevel heller ikke have, at der skal være nogen retskendelser, så nu er folk åbenbart allerede dømt på forhånd, må jeg indrømme, at jeg synes, det er en glidebane af format, man nu begynder at komme ud ad.
Derfor synes jeg også, at vi, hvis man så vil holde fast i de her uvarslede kontrolbesøg, som minimum må kunne forvente et svar på, om der laves en afgrænsning for, hvornår det er, de skal foregå.
Orla Hav (S), 2020-10-20:
Jeg er nødt til at gøre ordføreren opmærksom på, at jeg ikke sagde noget om, at der var virksomheder, der var dømt i den her forbindelse, og end ikke, at der var vurderet de klagepunkter, som var rejst.
Jeg gjorde bare opmærksom på, at det er en velrenommeret, traditionsrig virksomhed, som er vant til at operere på det her marked, men som alligevel kommer i konflikt med nogle af de her ganske komplicerede regler, der er.
Og der har vi som samfund en forpligtelse til at sørge for, at vi hjælper virksomhederne på rette vej, hvis de skulle have glemt regelsættet.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-10-20:
Jeg havde jo forventet sådan en skov af gode spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører.
Vi er jo selvfølgelig fuldstændig enige i, at reglerne skal overholdes.
Vi er også fuldstændig enige i, at i forhold til hele spørgsmålet om dual use er det selvfølgelig vigtigt, at den vigtige forsvarsindustri, vi har, selvfølgelig også overholder de regler, som der er, i forhold til at sikre, at deres produkter bliver brugt godt og rimeligt.
Men det er altså bare stadig væk fuldstændig at skyde gråspurve med kanoner, når man allerede nu åbenbart begynder at agere, som om der er danske virksomheder, som er dømt på det her område, for det er der ikke.
Vi taler altså om velrenommerede kæmpestore danske internationale virksomheder, som har store lande og ikke mindst allierede lande som kunder.
Nu begynder vi altså at sige: Okay, det er vi da egentlig hamrende ligeglade med.
Derfor må det altså også være et minimum, at hvis og såfremt regeringen ønsker at holde fast i det her totale nybrud i forhold til den her velrenommerede danske branche, så må man da også kunne forvente, at der bliver lavet nogle fasttømrede retningslinjer for, hvornår det er, de her uvarslede kontrolbesøg skal foregå.
Det har vi endnu ikke kunnet få svar på.
Det er altså ikke godt nok i et retssamfund.
Vi har intet, der beviser, at der skulle være nogen danske virksomheder, som ikke ønsker at samarbejde med danske myndigheder.
Hvis man ønsker nr. 1, må det også kunne forventes, at man også går ind og laver nogle regler, som er til at forstå, og som ikke mindst er i balance med virkeligheden, og det er altså det, vi mangler.
Derfor håber jeg, at regeringen lytter til dem, som virkelig har været ude at råbe vagt i gevær, og jeg håber som minimum, at regeringen er interesseret i at gå i dialog med Folketingets partier omkring det her, sådan at vi også kan få nogle retningslinjer, som også kan fungere, i forhold til at de her mange tusind arbejdspladser ikke skal forsvinde.