runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2018-11-16:
Jeg vil gerne kvittere for ministerens selvkritik, hvad det her angår.
Og jeg vil også sige tak til tilbuddet om, at der bliver en teknisk gennemgang, hvor vi kan komme i dybden med de her høringssvar, ikke mindst fra Datatilsynet.
Det, man så kan sige – ikke for at vade i det – er, at det jo er legitimt, at man som regering gerne vil have nogle lovforslag igennem meget hurtigt ud fra den konklusion, men nu er nået til at man gerne vil have vedtaget, men så er der vel bare det at sige, at så må man altså starte i bedre tid.
Det er jo det, det handler om.
Men tak for i hvert fald erkendelsen af, at det skal være undtagelsen, der bekræfter reglen, og hvis ikke det bliver sådan, vil jeg da håbe, at vi kan få et flertal i udvalget for, at der fremover, hvis man ikke overholder tidsfristen – også selv om det er en lille overskridelse – så bare er ét svar, og det er om igen.
Tak til Dansk Folkeparti for noget tydeligere end de foregående talere at anerkende, at vi har et problem.
Det kunne jo give et vist håb om, at Dansk Folkeparti så vil være med til at løse det her problem.
Der må jeg bare sige til Dansk Folkeparti, at det her ikke kræver enighed med satspuljepartierne.
Det gør det ikke.
Det kræver heller ikke enighed med partierne i skattereformen 2012.
For det, som forslaget går ud på, er at kompensere for de forringelser, der sker gennem de to reguleringsmekanismer, hvilket jeg faktisk tror at ordføreren er enig i kritikken af.
Det kompenserer man for ved at hæve den maksimale dagpengesats.
Det er sådan set det, som det her forslag i al sin enkelhed i går ud på
Det kan gøres uafhængigt af det.
Hvad finansieringen angår, er det da en relevant diskussion, og den deltager Enhedslisten meget gerne i.
Jeg kan ikke se, hvorfor det skulle overlades til satspuljepartierne eller finanslovspartierne.
Hvis nogle partier kan finde en finansiering for et forslag og gennemføre det her i salen, så gør vi da det.
Så det er jeg da åben over for.
Men er Dansk Folkeparti åben for, at vi sætter os ned og prøver at finde en finansiering, som vore to partier til en start kan være enige om?
Leif Lahn Jensen (S), 2018-11-16:
Jeg tror nærmere, det er det sidste.
Det er sådan, at når man går ind i aftaler, kræver det også, at man tager noget ansvar, men det har Enhedslisten ikke altid lyst til, men de vil gerne bruge løs af penge, og det ser vi gang på gang.
Jeg er bare nødt til at sige, at vi holder fast i den aftale, for vi mener, at det er rigtig godt, at vi er med i dagpengeforliget, for vi kan til forskel fra Enhedslisten rent faktisk ændre noget, for det er det, vi er til for.
Det er det, der er forskellen på Enhedslisten og Socialdemokratiet; vi tager ansvar, vi vil gerne ændre samfundet.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-16:
Det er fuldstændig rigtigt, at Finn Sørensen og hans parti ikke har de store muligheder for at ændre noget i samfundet med det flertal, der er i Folketinget, men det kan være, det ændrer sig.
Dengang vi havde et flertal sammen, viste det sig jo, at vi kunne ændre nogle ting, også på det her område.
Men chefen for forligspartierne, ministeren, har lige meldt klart ud, at der ikke er noget problem her, der er værd at beskæftige sig med.
Hvordan vil ordføreren så forandre noget sammen med de forligspartier?
Jeg må tilstå, at jeg er noget skuffet over det svar.
I forbindelse med Folketingets åbning udtalte fru Mette Frederiksen, altså ordførerens partiformand, at det her spørgsmål var en helt relevant problemstilling, som hun meget gerne ville diskutere.
Jeg mærker ikke meget lyst til at diskutere det her.
Det nærmeste, vi kommer, er en erkendelse af, at der er et problem med dagpengenes dækningsgrad.
Så spørger jeg bare ordføreren: Hvad vil ordføreren gøre ved det, når han helt åbenbart vil deponere sin beslutningskraft hos Venstre og Konservative, Liberal Alliance, Dansk Folkeparti og de andre forligsparter, han er en del af?
Han opfatter det åbenbart på den måde, at han er med i et forlig om, hvad det her angår.
Hvordan vil ordføreren nogen sinde gøre noget ved det?
Vi har fået klar besked fra ministeren om, at der sådan set ikke er noget problem, så hvordan vil ordføreren gøre noget ved det, hvis han anerkender, at problemet er der?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-11-16:
Tak for det.
Jeg vil benytte mig af muligheden for at give hr. Finn Sørensen et fyldestgørende skriftligt svar på de to spørgsmål.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-16:
Der var vel også en tilskyndelse til at arbejde, dengang dagpengedækningen var væsentlig bedre, end den er i dag.
Jeg spurgte ministeren: Vil ministeren bekræfte, at man godt kan gennemføre det her forslag uden at antaste de aftaler og bryde de aftaler, der er indgået omkring satspuljereguleringen, og skattereformen fra 2012?
Det andet spørgsmål er: Kan ministeren oplyse, om reguleringen af den maksimale dagpengesats – for det er jo det, forslaget går ud på – er forligsbelagt?
Bent Bøgsted (DF), 2018-11-16:
Hvor skal man starte?
Jeg er helt med på, hvad forslaget går ud på, og det, jeg henviser til i satspuljen, er de her 0,3 pct. mindre i forhold til lønudviklingen, at – hvad skal man sige – hævelsen af og fremgangen i dagpengesatsen er 0,3 pct. mindre.
Den følger ikke helt lønudviklingen.
Det er egentlig det, der ligger der.
Hvor man finder pengene, kan hr. Finn Sørensen jo så have ret i er underordnet.
Men jeg kan ikke rigtig se, at det skulle give mening, at Dansk Folkeparti skulle sætte sig ned sammen med Enhedslisten og prøve på at finde ud af, hvordan vi laver finansieringen i forbindelse med det forslag, som hr. Finn Sørensen har fremsat, når jeg tidligere har sagt, at hvis man skal løse den her opgave, bliver det i en større kreds, og det bliver i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Det bliver sammen med de partier, der bakker op om dagpengeforliget.
Det er der, vi så skal se på det.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-11-16:
Det første spørgsmål gik på LO's undersøgelse om, hvorvidt LO's medlemmer føler, at dagpengesystemet kunne være bedre, end det er i dag.
Det tror jeg at de fleste, hvis man spurgte dem, ville kunne svare ja til.
Jeg mener, at systemet er godt og fair, og jeg synes faktisk, at vi netop har et dagpengesystem, der både tilskynder til at tage hånd om de mennesker, der har den laveste indkomst, og sikrer en høj kompensationsgrad for de personer, men samtidig også sikrer, at der er en tilskyndelse til at arbejde.
Og det er jo lige præcis det, der er udfordringen i det forslag, som Finn Sørensen har fremsat, altså at der er over 7.000 personer, der faktisk ikke længere vil have en tilskyndelse til at arbejde.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-16:
Jeg ved ikke, hvad jeg skal mene om det.
For hvis man har den politiske vilje, går man vel ind i forhandlinger med de partier, der har det samme formål, man selv har, og så kan det være, man undervejs kan samle et flertal.
Vi er jo heller ikke helt færdige med ordførerrækken, og det kan jo være, at der er andre, der vil være med.
Men så må jeg da spørge ordføreren om noget.
For han kritiserer jo med rette den her satspuljeregulering og siger, at der ikke er udsigt til, at det forlig bliver opsagt.
Det kan Dansk Folkeparti da sørge for.
Dansk Folkeparti kan da opsige satspuljeforliget inden det kommende folketingsvalg.
Så kan vi få en ren og fornuftig forhandling om den helt uretfærdige regulering – og i virkeligheden nedregulering – der sker af overførselsindkomsterne.
Så hvorfor gør Dansk Folkeparti ikke bare det?
Opsig dog det der satspuljeforlig.
Bent Bøgsted (DF), 2018-11-16:
Det skyldes jo nok, at Enhedslisten og hr. Finn Sørensen ikke har forstået det.
For hvis Dansk Folkeparti træder ud af satspuljeforliget, giver det ikke flertal for det her.
Der er stadig væk et flertal, der står bag satspuljen.
Og det kan jeg ikke se at der er lagt op til, og så lang tid der ikke er det, bliver Dansk Folkeparti selvfølgelig i satspuljeforliget for at være med til at fordele midlerne.
Hvis det kommer dertil, hvor partierne, der står bag satspuljen, siger, at nu skal vi have lukket det her ned, så er det fint, men det ændrer jo ikke noget ved det, at Dansk Folkeparti skulle gå ud og sige, at vi træder ud af satspuljeforliget.
Vi kan jo ikke opsige forliget.
Vi kan kun sige, at vi så er trådt ud af satspuljeforliget, og det ændrer ikke noget ved det.
Så er vi tilbage ved status quo, som det var, før Dansk Folkeparti kom med i satspuljeforliget.
Der er stadig væk flertal for at tage de 0,3 pct. af overførselsindkomsterne, uanset om Dansk Folkeparti er med i et forlig eller ikke er med i et forlig.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-16:
Tak til ordføreren for det.
Mange tak også for, at ordføreren melder ind på spørgsmålet fra hr. Rasmus Horn Langhoff.
Mit spørgsmål er: Mener ordføreren og ordførerens parti, at det er dit eget ansvar, om du på en arbejdsplads bliver udsat for seksuel chikane, og hvordan det håndteres, eller har arbejdsgiveren også et ansvar for at beskytte dig imod et arbejdsmiljø, der kan udsætte dig for dette?
Laura Lindahl (LA), 2018-11-16:
Tak, formand.
Som tidligere ordførere har redegjort for, vil forslaget her hæve dagpengesatsen, sikre, at dagpengene følger lønudviklingen og lave en rabat i bidraget til unge under 25 år, og det skal finansieres gennem højere skatter.
Og for mig at se betyder det, netop fordi det er i det spændingsfelt, at så er der meget lidt fleksibilitet i systemet.
Man kan sige, at mennesker med en høj indkomst har en lav dækningsgrad med det dagpengesystem, vi har i dag, og mennesker, som har en lav indtægt, har en udmærket dækningsgrad.
Men jeg synes – givet, at systemet er sat sådan sammen – at det bliver lidt rigidt og lidt ufleksibelt for den enkelte.
Så derfor får det den her lidt ufleksible størrelse.
Når man i Enhedslisten er bekymret for dagpengenes dækningsgrad, vil jeg sige, at det jo grundlæggende er en problematik, som knytter sig til de mest højtlønnede, for som det også er blevet sagt af tidligere talere, har de lavtlønnede jo en sådan udmærket dækningsgrad med den nuværende dagpengesats.
Men jeg synes da, det er forfriskende at se, at Enhedslisten også interesserer sig for de mere velstående.
Jeg tror ikke, at det for nogen vil være en overraskelse, at Liberal Alliance er imod forslaget.
Vi synes ikke, at skatterne i vores samfund skal være højere, og vi synes heller ikke, at dagpengene skal være højere.
Hans Andersen (V), 2018-11-16:
Jeg tror, at vi er flere, der ser frem til et skriftligt svar fra ministeren på det her spørgsmål.
Det kan jo blive afdækket i udvalgsbehandlingen, og det ser jeg da frem til at drøfte i udvalget.
Jeg skal ikke stå og gøre mig meget klog på detaljen i forhold til det stillede spørgsmål.
Jeg ser også frem til et skriftligt svar fra ministeren.
Torsten Gejl (ALT), 2018-11-16:
I ministerens tale sagde ministeren, som jeg hørte det, at et af argumenterne for ikke at støtte det her var, at man ikke ville bryde et par forlig – skatteforliget fra 2012 og satspuljeforliget blev nævnt.
Nu er vi jo ikke med i skatteforliget fra 2012 – da var vi ikke født endnu – men satspuljeforliget er vi da med i, og hr. Finn Sørensen spurgte, om ministeren mente, at det ville være forligsbrud, i og med at ministeren jo selv har nævnt det som et argument for ikke at gå ind og støtte det her forslag.
Og ministeren svarede, at det skulle der svares på skriftligt.
Men det er meget vigtigt for os i Alternativet lige at få det lidt tydeligere, og jeg vil høre, om hr. Hans Andersen kan gøre det lidt bedre, hvis jeg stiller spørgsmålet direkte.
Mener hr. Hans Andersen, at det vil være forligsbrud, hvis man som satspuljeforligsdeltager går ind og støtter det her beslutningsforslag?
Hans Andersen (V), 2018-11-16:
Jeg noterer mig, at vi i partierne bag den seneste dagpengeaftale tilførte 300 mio. kr. for at gøre dagpengesystemet mere fleksibelt, at det også kan betale sig at tage et job af kortere varighed, at man, hvis man arbejder sådan en dag ad gangen, sådan set kan forlænge den tid, man kan være i dagpengesystemet.
Det er jo flere elementer, der, synes jeg, gør det til et endnu bedre dagpengesystem, end vi tidligere har set.
Så deler jeg ikke den store bekymring, Enhedslisten udviser her, i forhold til at opbakningen til dagpengesystemet sådan forsvinder nu.
Der er opbakning fra langt, langt de fleste lønmodtagere på arbejdsmarkedet, og det glæder jeg mig over.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-16:
Det, jeg spurgte om, var dagpengenes dækningsgrad og udvikling – eller rettere afviklingen af den – siden midten af 1990'erne.
Det er jo sådan set det, der er interessant.
Og indgår det i ordførerens tænkning, at det egentlig er meget godt, at det er sådan, for så er det med til at lægge en bremse på lønudviklingen her i landet?
Hans Andersen (V), 2018-11-16:
Jeg synes, det er vigtigt at slå fast, at kompensationsgraden ikke er faldet for de lavestlønnede, og Dagpengekommissionen fandt jo også, at der over de senere årtier ikke er sket en udhuling af dagpengene og dermed af den økonomiske tryghed i dagpengesystemet.
Det er jo i Dagpengekommissionens rapport.
Det er jo ikke noget, jeg står og opfinder, men det er det, der står sort på hvidt i Dagpengekommissionens rapport.
Så jeg finder ikke og jeg deler ikke den store bekymring, som Enhedslisten har i dag i forhold til dagpengeniveauet.
Jeg mener sådan set, at vi har et dagpengeniveau, der skaber et trygt og fleksibelt dagpengesystem, og som sikrer, at det også kan betale sig at tage et arbejde.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-16:
Jeg skal bare spørge ordføreren: Mener ordføreren, at det ikke er noget problem, at dagpengenes dækningsgrad er faldet, sådan som LO beskriver det, siden midten af 1990'erne?
Indtil nu er dagpengenes værdi faldet med 30.000 kr. på årsbasis, og hvis man ikke gør noget nu og her, vil den falde yderligere 15.000 kr. frem mod 2025.
Mener ordføreren, det er problem, eller er det ikke noget problem?
Hans Andersen (V), 2018-11-16:
Tak for det.
Jeg kan sådan set gøre det relativt kort.
I Venstre kan ikke tilslutte os beslutningsforslaget om at hæve dagpengesatsen frem mod 2025 som foreslået af Enhedslisten her i dag.
Det er der flere grunde til.
For det første mener jeg sådan set, at vi har et trygt og attraktivt dagpengesystem i Danmark, og det er et system, som vi har forbedret flere gange de senere år.
Det har bl.a. betydet, at færre nu mister retten til dagpenge, og det er jo rigtig godt.
For det andet er det helt afgørende for Venstre, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det er en af grundstenene i vores samfund, og det er noget, vi i Venstre værner om.
Det gælder ikke mindst i en situation, hvor danske virksomheder råber højere og højere efter arbejdskraft.
Så nytter det altså ikke noget at reducere lediges tilskyndelse til at komme i arbejde og øge incitamentet til at overgå til dagpenge.
For det vil være konsekvensen af at hæve dagpengesatsen.
Det viser eksempelvis beregninger fra Finansministeriet klart og tydeligt.
Beskæftigelsen vil falde, og det vil koste statskassen dyrt, og det er vi altså ikke med på i Venstre.
For det tredje deler jeg grundlæggende ikke Enhedslistens bekymring.
I Danmark har vi som sagt et attraktivt, trygt og fleksibelt dagpengesystem, et system, hvor vi har filet kanterne tilpas runde i de senere år, hvor et stort, bredt flertal i Folketinget har støttet op omkring de ændringer, vi har lavet af dagpengesystemet, og på den baggrund kan Venstre ikke støtte dette beslutningsforslag.
Så skal jeg hilse fra Det Konservative Folkeparti, der desværre ikke kan være til stede under denne behandling, og sige, at de heller ikke kan støtte forslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-11-16:
Nu skal jeg fortælle hr. Finn Sørensen noget.
Hr. Finn Sørensen har sådan set ikke mulighed for at ændre noget som helst i det her samfund, for hr. Finn Sørensen sidder ikke med i nogen forlig.
Sådan er det, når man som Enhedslisten bare vil råbe højt og ikke tage noget ansvar.
Når man sidder i et forlig, har man faktisk mulighed for at ændre nogle ting, og vi har været med til at ændre nogle ret gode ting på dagpengeområdet, bl.a. i forhold til supplerende dagpenge til frivillige brandmænd, og det kan man ikke gøre, hvis man som hr. Finn Sørensen og Enhedslisten vælger at stå udenfor og råbe.
Derfor er det ikke kun et regeringsforlig, det er også et forlig, hvor vi har mulighed for at lave nogle ændringer.
Det er da dejligt, man altid er enig med sin partiformand, for hvis man nærlæser det her forslag, vil man se, at jeg med andre ord har sagt, at det er en relevant problemstilling, og jeg har sagt, at jeg har lyst til at diskutere det og debattere det, og det gør jeg løbende med fagbevægelsen.
Så det er da rart, at jeg her fra talerstolen kan sige, at jeg er fuldstændig enig med min partiformand.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2018-11-16:
Jeg elsker indlæg, som starter med: Lad os nu ikke blive polemiske – og så bliver man selv polemisk.
Det er ikke uden humor.
Tak for det, minister.
Vi ved jo alle sammen herinde, at der bl.a. er et nyt, omfattende forskningsprojekt fra Aalborg Universitet, som klargør det.
Jeg går også ud fra, at det er på baggrund af det forskningsprojekt, at regeringen nu reagerer, altså fordi der simpelt hen er de her data, som viser både i forhold til den – hvad kan man kalde det – rabatordning, der har været i forhold til omgangstonen, men også i forhold til erstatningsniveauet.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-11-16:
Jeg synes ikke, at der er nogen grund til at lave en stor polemik om hele spørgsmålet.
Jeg er sådan set villig til også at diskutere det spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Men jeg vil også gerne understrege, at hvis man har følt, at det har været meget vigtigt at gøre noget ved det her område, er det jo lidt mærkeligt, at det ikke er sket under den tidligere socialdemokratisk ledede regering, som havde en meget klar profil, måtte jeg forstå, men som jo desværre ikke gjorde noget ved det her spørgsmål.
Derfor synes jeg, at hr. Rasmus Horn Langhoff også bør anerkende, at der nu er et klart fremskridt.
Jeg er helt villig til at diskutere, om godtgørelsesniveauet skal hæves yderligere, selv om det så også må have en indflydelse på det, som er gældende hos justitsministeren, men selvfølgelig fortjener det her en diskussion, og det bliver ikke mig, der modsætter mig den diskussion.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2018-11-16:
Den 7. september udtalte ministeren, at hvis der er gode argumenter for at gå højere op, altså højere end de 33.000 kr., så er det ikke mig – nu siger jeg det som et citat – der kommer til at modsætte mig det.
Nu venter vi alle sammen med spænding.
Har de gode argumenter været der, eksempelvis inflationsargumentet, som handler om, at det sådan set bare skal koste det samme at udsætte en for seksuel chikane eller blive dømt for det, for de fleste går jo desværre fri i dag, som det gjorde for 25 år siden?
Er det et godt argument, som gør, at ministeren ikke vil modsætte sig at gå højere op?
Finn Sørensen (EL), 2018-11-16:
Og tak til ministeren.
Ministerens indstilling kommer jo så ikke helt bag på mig, men vil ministeren ikke gerne forholde sig til den måling, som LO har fået foretaget blandt sine medlemmer, der viser, at det kun er 15 pct. af medlemmerne, der helt entydigt synes det samme som ministeren, nemlig at dagpengedækningen er i orden?
Hele 45 pct. mener, at den ikke giver den fornødne tryghed.
Det kunne jo være et signal om, at der måske er noget galt et eller andet sted, selv om ministeren prøver at fremstille det, som om der ikke er nogen problemer.
Jeg vil gerne bede ministeren om at bekræfte, at det forslag, Enhedslisten har fremsat, kan gennemføres, uden at man bryder med forliget omkring satspuljereguleringen, og uden at man bryder den skatteaftale, som SRSF-regeringen indgik sammen med de borgerlige partier i 2012.
Det vil jeg gerne have at ministeren bekræfter, for der er intet i det her forslag, der kræver, at man bryder op i de aftaler.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-11-16:
Der synes jeg at hr. Rasmus Horn Langhoff glemmer, at hr. Rasmus Horn Langhoff jo selv har haft indkaldt mig i samråd om det her tema, og allerede på det tidspunkt – og det var jo for lang tid siden, jeg tror måske, at det er et år siden – tilkendegav jeg jo det politiske ønske om at sætte godtgørelsesniveauet op.
Selvfølgelig skal vi også lytte til forskning og også ny forskning, men det er jo, tror jeg, et halvt år siden, vi havde en lang diskussion af det på baggrund af en ligestillingskonference, som den daværende ligestillingsminister og jeg selv havde indkaldt til i Eigtveds Pakhus, jeg tror, det var den 9. april, hvor det her tema også var på dagsordenen.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-16:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet er, om den her lovændring rent faktisk vil medføre den praksisændring, der er formålet med lovændringen.
Det er naturligvis rigtig fint, at regeringen ønsker at lægge en tredjedel ekstra oven i godtgørelsen, men ét er, som tidligere ordførere og især ordføreren fra Socialdemokratiet har lagt vægt på, at det slet ikke er godt nok i forhold til den inflation, vi har haft, noget andet er, at det heller ikke er godt nok i forhold til at italesætte den kulturændring, som vi har behov for i Danmark.
LO, som også er blevet omtalt tidligere, er jo kommet med et udmærket forslag om et udvidet objektivt ansvar, og det støtter vi i Alternativet, netop fordi det er arbejdspladsens ansvar at sikre et godt og trygt arbejdsmiljø for kvinder.
Erfaringsmæssigt er det en kultur, som gennemsyrer ikke kun Danmark, men hele verden.
Selv i min position som medlem af Folketinget har jeg rettet på kolleger, bl.a. en mandlig kollega, som i sit embede som medlem af Folketinget bl.a. har udtalt til en kvinde: Det er kun kvinder og papegøjer, der snakker, mænd taler.
For mig italesætter det bare, at vi alle sammen er et produkt af den her kultur, som vi skal have rettet op på.
Så vi støtter, at vi skal have et udvidet objektivt ansvar.
Vi støtter også, at Arbejdstilsynet skal have større mulighed for at hjælpe til, dvs. tilføres flere midler.
Men vi mener også, at vi er nødt til at have noget mere undervisning på området.
Det vil sige, at vi allerede skal i gang med at ændre kulturen hos børn, hos unge mennesker via seksualundervisning, undervisning i køn, ligestilling og mangfoldighed.
I dag er pædagogseminariet den eneste uddannelsesinstitution i Danmark, som har køn, ligestilling og mangfoldighed på skoleskemaet.
Det ligger desværre på det første år, hvor de studerende er relativt unge og måske ikke kan relatere til, hvordan de skal bruge de her værktøjer.
Men vi er nødt til at brede det ud til alle, der har undervisningsansvar i Danmark, alle fastansatte, og sørge for, at de også bidrager til, at vi har nogle ordentlige normer, at vi har nogle ordentlige kulturelle værdier, at vi bakker op om, at der selvfølgelig skal være ligeværdighed mellem kønnene, og at mennesker, den dag de træder ud på arbejdsmarkedet, er i stand til at efterleve de her nye værdier og tankesæt.
Så det her lovforslag er i hvert fald en anerkendelse af, at vi har brug for at lave en ændring, og jeg anerkender også, at ministeren er villig til at se på, om godtgørelsen er høj nok.
Men derudover er vi altså også nødt til at indføre et udvidet objektivt ansvar for arbejdsgiverne, og vi er nødt til at have nogle norm- og adfærdsændrende praksisser, og det skal ske gennem vores undervisning.
Så der er faktisk nogle forslag, som jeg kommer til at fremsætte her i salen senere på året, angående undervisning for fastansatte, og hvordan vi kan sørge for, at de er klædt på til at uddanne os i den her norm- og kulturændring.
Det håber jeg bliver taget godt imod.
Det var ordene.
Laura Lindahl (LA), 2018-11-16:
Jeg synes egentlig, at det her er en svær problemstilling.
Men jeg kan ikke stå her og lægge mig fast på, hvor snittet skal ligge i forhold til ansvaret, men jeg synes, det er rigtig fint at få det drøftet i de efterfølgende udvalgsbehandlinger.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-16:
Tak for det, det er jeg glad for at høre.
Betyder det, at ordføreren også mener, at vi skal se på, om der skal være et udvidet objektivt ansvar for arbejdsgiveren, ligesom vi selvfølgelig skal tage et udvidet personligt ansvar, fordi de udfordringer, vi har i dag, er så omfangsrige, at vi er nødt til at skærpe det her over for arbejdsgiveren for at sikre retstilstanden?