runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2024-02-07:
Og tak til det samarbejdende folkestyre.
Vi står i dag og kan præsentere et lovforslag, som stammer fra en aftale tilbage fra den 15. februar 2022, hvor samtlige Folketingets partier var med i aftalen.
Nu kan jeg se, at alle ordførere er mødt frem, men ellers kunne jeg have sagt, at jeg bare kunne hilse og så læse min tale op, og så tænker jeg, at vi alle sammen var enige.
Men naturligvis skal vi behandle det her ordentligt, redeligt og sagligt.
For at Danmark fortsat kan have et velfungerende lovligt spilmarked, indeholder det her lovforslag en større indsats mod matchfixing.
Det sker bl.a. ved at tildele spillemyndigheden beføjelser til at indhente oplysninger til brug for undersøgelser af matchfixing.
Matchfixing truer simpelt hen sportens integritet og vores spillemarked, så det er helt afgørende, at vi politikere og det danske Folketing sætter ind her.
Derudover understøttes spillemyndighedens rolle som sekretariat for den nationale platform, der skal bekæmpe matchfixing, ved at gøre udveksling af informationer nemmere.
Spillemyndigheden mangler i dag sanktionsværktøjer, når der konstateres overtrædelser af spillelovgivningen.
For at sikre, at spillemyndigheden kan føre en mere effektiv kontrol, tildeles spillemyndigheden forbedrede sanktionsmuligheder.
Der er også et par mindre elementer i lovforslaget.
Det fylder i alt 77 sider, og skulle der være nogen, der ser med derude, kan jeg sige, at jeg synes, I skulle dykke ned i det.
Det er et rigtig spændende og vigtigt lovforslag, som Socialdemokratiet glæder sig til – i den harmoni, hvor alle partier i Folketinget står bag det – at behandle i det kommende udvalgsarbejde.
Tak for ordet.
Thomas Danielsen (V), 2024-02-07:
Nu har jeg ikke lige tallene med her, men jeg vil sige, at CEF-fonden stort set kun finansierer kollektiv transport.
Og det er måske så rigtigt, at man i visse østlande måske har haft et lille træk på kontoen til anden infrastruktur, men ellers går det jo til kollektiv transport.
Men det er sådan set ikke det, der er det mest chokerende, for det er jo, hvis Enhedslisten nu lige pludselig er blevet så begejstret for EU, og at vi skal styrke EU's togfonde, at man nu også går så langt som til at sige, at EU skal være skatteopkrævende, sådan at de kan finansiere en togfond.
Det har jeg aldrig nogen sinde hørt komme ud af munden på en ordfører fra Enhedslisten før, altså at man er blevet så EU-begejstret.
Dertil er vi ikke nået i mit eget parti, og jeg tror også, det er, fordi man ikke lige helt har tænkt det til ende.
Altså man jo ikke kan have EU til at være skatteopkrævende med en flyafgift osv., sådan som det ligger i forslaget.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-07:
Jo, det mener jeg entydigt er tilfældet.
Når man underskriver en konvention som folkedrabskonventionen, som vi skal huske er skabt som en reaktion på det er uhyggelige folkedrab på jøderne, der fandt sted under anden verdenskrig, og som jo i øvrigt i høj grad er blevet fremsat og etableret af stærke israelske menneskerettighedsforkæmpere, som har stået bag formuleringen af konventionen.
Og når man skriver under på den konvention, forpligter man sig til at kæmpe for dens overholdelse, og det mener jeg er helt afgørende i en tid, hvor FN bliver svækket, og hvor vores internationale spilleregler står for skud; det gør de jo i Ukraine, og det gør de i verden, og det gør de også her.
Og så skal Danmark være dér, og der har vi en klar forpligtigelse til at gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at folkedrabskonventionen efterleves.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-02-07:
Tror ordføreren, at hvis Danmark toner mere rent flag i den debat og løfter vigtigheden af domstolen, så kan det i virkeligheden også betyde noget, i forhold til at Danmark gerne vil sidde i FN's Sikkerhedsråd fra om 11 måneder og i den efterfølgende valgperiode?
Der er kommet en tvivl i store dele af udviklingslandene, altså det, vi med en dårlig betegnelse kalder det globale syd, om, om vi i virkeligheden mener de her principper, når de rammer nogle, som bliver betragtet som vores allierede, eller om vi i virkeligheden kun bruger de her institutioner og principperne om folkeret, når det gælder dem, vi betragter som vores fjender.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-07:
Altså, jeg håber virkelig, at Danmark bliver medlem af FN's Sikkerhedsråd.
Men jeg har også noteret mig en stigende bekymring blandt centrale aktører for, hvorvidt det faktisk vil lykkes i den situation, vi står i, for det kræver jo ikke bare, at vi er den eneste kandidat, men også, at der er en stor andel af lande, der stemmer for Danmarks indtræden i Sikkerhedsrådet.
Der tænker jeg, at det er i Danmarks interesse at sige, at vi tror på, at krigen skal løses fredeligt med FN-pagten i hånden og med folkeretten bag os, og det er jo det budskab, vi skal gå ind i Sikkerhedsrådet med, og det budskab har en rigtig stærk appel i rigtig mange lande, men det er et budskab, som det er svært at høre lige for tiden.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-02-07:
Flere har i dag antydet, at det næsten er meningsløst at stå og tale om de her ting, fordi en beslutning eller en debat herinde ikke har den store påvirkning på løsningen af konflikten.
Jeg synes alligevel, det er meget vigtigt, at man debatterer de her ting og træffer nogle beslutninger, for jeg har aldrig nogen sinde i mit liv oplevet, at en politisk meningsdannelse i den grad foregår gennem TikTok, som det er tilfældet med den her konflikt.
Jeg synes, det er lidt skræmmende.
Jeg var selv til en propalæstinademonstration med min søn her i København, fordi jeg synes, det er utrolig vigtigt, at man fra hele Vestens side signalerer til Israel, at det, der gøres, skal gøres så forsigtigt som overhovedet muligt og med så små civile tab som overhovedet muligt, for Israel handler i den her konflikt på vegne af hele Vesten.
Men jeg må sige, at det var virkelig ubehageligt at være til den demonstration.
Jeg stod herude på Slotspladsen, hvor demonstrationen endte, og indgik i billedet af, hvor mange der var til demonstrationen, mens slagordene lød: From the river to the sea; Palæstina er besat, det skal løses med jihad; Mette, Mette, you can't hide, you're supporting genocide.
Det var helt tydeligt, at den sympati, som mange har i forbindelse med de forfærdelige lidelser og de dræbte og lidende børn, bliver brugt af Hamasstøtter til at få deres retorik frem.
Man bruger den medfølelse, som mange mennesker har, som afsæt til at få en Hamaspositiv retorik frem i samfundet.
Det synes jeg er meget skræmmende.
Derfor er det vigtigt, at Folketinget siger sin mening, så folk ikke kun baserer deres viden på tiktokopdateringer.
Når det er sagt, er det jo utrolig vanskeligt at sige sin mening.
Hamas havde jo en idé med det her – det havde jo været forberedt i lang, lang tid – og nu har man fået præcis det, man ønskede: billeder af lidende børn bliver sprøjtet ud på alle tiktokkanaler i verden, og det skaber en ekstremt antiisraelsk verdensopinion, og det resultat ofrer Hamas jo gladeligt både sine egne og andre borgeres liv for at opnå.
Jeg er enig i næsten alt, der er blevet sagt her i aften, selv om det, der siges, er meget modstridende.
Man kan næsten ikke sige noget, uden at det også er forkert.
Det er rigtigt, at Israel forsvarer sig, men det er også forkert.
Men jeg synes alligevel, det er vigtigt, at man sender et signal her fra huset om, at det, der gøres, skal gøres så forsigtigt som muligt, for Israel handler i den her krig også på hele Vestens vegne og også på Danmarks vegne, og det er meget farligt, hvis den ekstreme tiktokkampagne, der ruller over hele verden, og som afføder kæmpemæssige demonstrationer i London, i Berlin og her i byen, sætter dagsordenen, hvis det er det signal, der sendes fra Vesten.
Det er farligt.
For der er, som en ordfører sagde lige før, mange, der ikke aner, hvad det er, de gør.
De kender kun til det her fra TikTok.
Hvad for en »river«?
Hvad for et »sea«?
Det ved de ikke, men Israel er nazister, siger de.
Det er altså så forfærdeligt.
Jesper Petersen (S), 2024-02-07:
Det er jo ikke den eneste gang, som vi har været inde på undervejs, at vi har haft den her debat eller noget, der minder om det, i Folketingssalen.
Jeg har bare lidt svært ved at tro, at det er en fortalelse, som fru Trine Pertou Mach får det gjort til for et øjeblik siden, når hun nu her siger, at det nok lidt var en fortalelse, og at det måske var lige polemisk nok at spørge, hvornår nok er nok, og begynde at remse dødstal op for, hvornår det var så mange tusind, og hvornår det var så mange tusind, for det er jo ikke første gang, fru Trine Pertou Mach gør det.
Hun har gjort det mange gange i de debatter, vi har haft om det her emne.
Det synes jeg er en kedelig polemisk måde at tage en ret alvorlig og, synes jeg, seriøs diskussion på.
Og hun prøver ligesom også at gøre regeringen til dem i Danmark, der er ansvarlige for, hvordan en krig falder ud, og hvad konsekvenserne af den er.
Man har i tidligere debatter og i den her kunnet høre den tilstedeværende minister og også statsministeren klart tilkendegive en nuanceret holdning, sympati, ønske om hjælp til civile palæstinensere.
Alligevel skal det hedde sig, at dem er regeringen sådan lidt ligeglade med.
Og det synes jeg ikke er i orden.
Jeg synes egentlig, det var på tide, at det blev sagt, og det ikke er uimodsagt, når Enhedslisten nogle gange bedriver en debat på en måde, som jeg ikke synes er ordentlig.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-02-07:
Jeg tror, jeg stadig væk har til gode at høre, hvornår statsministeren faktisk har været nuanceret om det, der foregår.
Det er rigtigt, at jeg mange gange har spurgt, hvornår nok er nok, og det kommer jeg også til at gøre igen.
Det er faktisk et meget reelt spørgsmål.
Jeg vil gerne vide, hvornår nok er nok – hvornår regeringen vil bakke op om en varig våbenhvile.
Når jeg siger, det var polemisk, så var det det her med at bede om et tal.
Det er jo flabet, det ved jeg godt, men det er et udtryk for, at jeg faktisk ikke synes, regeringen svarer ordentligt på det, der bliver spurgt om, nemlig hvorfor man viger tilbage fra at gøre det, som så mange siger der er behov for – en varig våbenhvile – for at kunne komme hen til det sted, som særlig udenrigsministeren faktisk gør meget ud af, hvor der kommer gang i en politisk proces, så man kan få nogle reelle fredsforhandlinger.
Vi ved alle sammen, at det ligger langt ude i fremtiden, og alt det her.
Men våbenhvilen er jo en start på overhovedet at kunne komme i gang med det, og derfor undrer det mig, at man ikke gør noget fra regeringens side, og det er måske det, der ligger bag min frustration, som så også kommer til udtryk i den form for spørgsmål.
Jesper Petersen (S), 2024-02-07:
Vi har også forfægtet det i debatten i dag – og mange gange.
Den største mikrofon, der vel gives statsministeren hvert år, er hendes nytårstale, hvor hun også var inde på det her emne og jo både israeleres og palæstinenseres ret til at leve i frihed og sikkerhed.
Alligevel skal det lidt være, som om regeringen ikke rigtig mener det.
Jeg synes som sagt ikke, at det er ordentligt.
Og det er jo ikke en flabethed eller noget polemik, som fru Trine Pertou Mach selv kaldte det, som er enestående; den er netop gentaget mange gange.
Jeg synes, det er en ærgerlig afsporing af, hvad der burde være en mere nuanceret hjemlig debat hos os, som vi ikke skal gøre mere polariseret end højst nødvendigt.
Jette Gottlieb (EL), 2024-02-07:
Jeg mener, at vi er nødt til at gøre nogle af de ting, der er foreslået, for overhovedet at få debatten om, hvordan man omsætter ord til handling, i gang.
Så kan der komme alternative forslag, og der kan komme kritik, det er fint, men vi er nødt til at gå fra de gode viljers politik til den konkret handlende.
Der vil jeg så spørge ordføreren, hvad planerne er fra Socialdemokratiets side.
Theis Kylling Hommeltoft (S), 2024-02-07:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror helt klart, at planen vil være, at det skal gå gennem EU.
Som jeg hørte en lille fugl synge om, er det Europa-Kommissionen, mener jeg, som er i dialog med netop de tyske myndigheder om en eventuel opblødning.
Jeg tror personligt, at nøglen til det her bliver en opblødning af den tyske lovgivning.
Så det handler simpelt hen om på en eller anden måde at påvirke den.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-07:
Jeg er glad for, at Enhedslistens ordfører slår fast, at der ikke er afsagt en kendelse.
Israel er blevet pålagt foreløbige foranstaltninger og skal overholde den foreløbige afgørelse i forhold til at sikre de her foranstaltninger, som sikrer, at man ikke bidrager til folkedrab eller til unødige civile tab, og selvfølgelig skal Israel efterkomme det.
Sofie Lippert (SF), 2024-02-07:
Måske skulle jeg have spurgt transportministeren om det her, men jeg kan love, at jeg også sender det skriftligt over til ministeriet, hvis ordføreren ikke kender svaret.
Nu hører jeg fra både ordføreren og ministeren, at det simpelt hen ikke kan lade sig gøre at drive statsstøttet togdrift som f.eks. nattog på tværs af Tyskland.
Men mig bekendt kører ÖBB's nattog med en statsstøtte på omkring en milliard om året til nattogsdriften gennem Tyskland mange gange i døgnet.
Hvorfor kan det lade sig gøre for ÖBB og ikke for eksempelvis DSB?
Theis Kylling Hommeltoft (S), 2024-02-07:
Helt ærligt bliver jeg dig svar skyldig; det er jeg ikke klar over.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-07:
Det var faktisk alvorligt ment, for jeg kan godt lide at passe køer.
Det gør jeg sådan set hver dag.
Udtalelsen baserer sig jo på en analyse af, at Dansk Folkeparti har bevæget sig meget markant under hr. Morten Messerschmidt, men jeg ville aldrig angribe hr. Morten Messerschmidt som person, eller hvad han foretager sig i sit privatliv.
Jeg vil fokusere på den politik, som hr. Morten Messerschmidt står for.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-02-07:
Jeg har stadig væk ikke hørt regeringen faktisk gå ind for en varig våbenhvile, som er det, som internationale organisationer, nødhjælpsorganisationer, humanitære organisationer, FN-organisationer peger på, og som er det, som også er spørgsmålet fra min side, nemlig behovet for den varige våbenhvile og ikke som pauser, men regulær våbenhvile, fordi det er det, der er behov for.
Den her debat har jo handlet om, hvad det er, regeringen vil gøre, og derfor er det et af omdrejningspunkterne.
Vi kunne også have diskuteret behovet for en våbenembargo, altså stop for direkte og indirekte eksport af våben og militære dele til Israel.
Det valgte jeg så ikke at gøre, men at tage det andet spor, fordi det er noget, vi har gjort før.
Og jeg havde faktisk håbet, regeringen havde flyttet sig.
Jeg har forstået, at regeringen forventer det.
Mit spørgsmål er sådan set, om ordføreren mener, at Israel rent faktisk gør det, når alle mulige forskellige internationale organisationer faktisk mener, der er tale om krigsforbrydelser, og når man har startet en sag ved Den Internationale Domstol, som taler om, at det er plausibelt, at Israel begår eller har begået folkedrab.
Mener ordføreren, at den måde, Israel fører krig på, er inden for krigens love?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-02-07:
Tak, og tak til ministeren for talen.
Det er rigtig godt, at regeringen er meget klar i sit blik på bosættelserne.
Det har jo også været en ret bred fælles politisk position i det danske Folketing gennem årene.
Det er korrekt, at handelspolitik er EU's enekompetence, men når vi synes, det er vigtigt alligevel at tage fat nu, er det jo, fordi Danmark også er forpligtet internationalt til ikke at understøtte eller assistere, som det hedder, de ulovlige israelske bosættelser.
Det at styrke bosættelsernes økonomi er jo at understøtte deres eksistens, at assistere dem.
Så ville ministeren være indstillet på at forsøge at arbejde sig hen i retning af det her?
Eller er det, fordi det simpelt hen er hele det her med at lave et importforbud, der er kernen?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-02-07:
Jeg må sige, at vi ikke deler den juridiske analyse.
Handelspolitikken er EU-enekompetence.
Det fortolkes indsnævrende, så vi deler ikke den juridiske analyse, men dertil er det jo så også en politisk vurdering, hvordan man ligesom prioriterer sin indsats.
Jeg tror, jeg har sagt det her fra Folketingets talerstol før og siger det i hvert fald så ellers gerne igen, at for os er det vigtigt, at vi også opnår en maksimal EU-enighed i alle de spørgsmål, der relaterer sig til den igangværende situation.
Det er den måde, vi kan komme til at fylde noget på.
EU under et er Israels største eksportmarked overhovedet.
EU er en væsentlig aktør, og vi laver den her meget præcise skelnen mellem Israel og ikke Israel med de her territorialklausuler.
Jeg tror, at det kloge i en EU-sammenhæng er at forfølge det spor omkring sanktioner mod bosætterne.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-02-07:
Det er positivt, at regeringen faktisk er villig til at kigge på den måde at lave sanktioner på.
Men når vi stadig væk synes, at det her er et vigtigt forslag, handler det jo om, at vi ikke mener, at EU skal forhindre Danmark i at opfylde internationale forpligtelser og overholde international lov, og at handelspolitik ikke skal kunne stå over menneskerettigheder.
Spørgsmålet her er jo, om ikke det ville være på sin plads at igangsætte et sanktionsspor over for Israel, så man er konsistent og konsekvent i brugen af sanktioner over for stater, der overtræder folkeretten, sådan som man gør med Iran, og sådan som vi har gjort massivt i forhold til Rusland.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-02-07:
De forpligtelser, som påhviler Danmark, påhviler jo også de andre EU-lande og dermed også som et kollektiv EU.
Det er ikke vores læsning, at vi ville kunne gå enegang.
Det er heller ikke vores læsning, at det på nogen måder er i strid med folkeretten for så vidt at have samhandel.
Men det, vi har gjort politisk med de associeringsaftaler, vi har lavet, er at understrege EU's politik, i forhold til hvad der er Israel, og hvad der ikke er Israel.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-07:
Tak til udenrigsministeren for, synes jeg, et fint indlæg, og tak for engagementet i at se, om man kan gøre mere i forhold til bosættelserne og især i forhold til de ekstreme bosættere, som jo netop har gennemført angreb på palæstinensere.
Det er jo et vanskeligt juridisk territorium.
En af de ting, der har været drøftet, er jo at gribe mere konkret ind over for de finansielle institutioner, som faktisk finansierer de fleste af bosættelserne.
Bl.a. Akademikerpension og andre har faktisk taget tiltag mod de banker, som finansierer bosættelserne.
Er det noget, man kunne se på fra regeringen, altså om vi kunne tage nogle tiltag til måske at sanktionere eller boykotte nogle af de finansielle institutioner, som står for at finansiere de fleste af bosættelserne?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-02-07:
Jeg kan sige, at den her meget klare sondring mellem Israel og bosætterområder på den anden side jo er en, der har gennemslag i alt, hvad vi gør.
Den har også gennemslag i forhold til vores straight council.
Den har også gennemslag i forhold til vores innovationscenter, så det er vi meget, meget opmærksomme på.
Så kunne jeg godt have lyst til at sige – også i forlængelse af en debat, vi havde tidligere i dag, og en, vi får senere i dag – at jeg tror, man skal prioritere sin energi på at prøve at udfinde nogle områder, hvor der kan iværksættes nogle virkemidler, som har effekt, og som også kan samle opbakning, frem for at lede efter elementer, som ikke kommer til at samle.
Jeg er ikke bekendt med et eneste EU-land, der har en konkret, aktuel overvejelse om at lave importforbud.
Jeg har ikke nogen viden om, at man i Europa-Kommissionen skulle gøre sig den overvejelse.
Så det er et blindt spor, og jeg tror, man skal forfølge nogle af de andre spor, som jeg har været inde på.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-02-07:
Tak for det.
Det her beslutningsforslag er et, vi har diskuteret i forskellige variationer i Folketinget gennem årene, og når det er aktuelt at fremsætte det nu, er det selvfølgelig set i lyset af den pågående krig, der foregår i Gaza, og perspektiverne for en fredelig løsning, som fortoner sig stadig længere bort i horisonten.
Men de folkeretsstridige israelske bosættelser på Vestbredden er en af de største forhindringer for, at vi vil kunne se en realistisk vej frem mod retfærdig fred mellem israelere og palæstinensere og vi kan nære håb om en tostatsløsning, hvor de to folk kan leve side om side i hver deres suveræne stat.
Hamas' forfærdelige terrorangreb i Israel den 7. oktober sidste år og Israels massive angrebskrig mod Gaza, som foreløbig har kostet mere end 26.000 palæstinensere livet, hovedparten kvinder og børn, gør det særlig hastende, at vi genskaber bare et minimalt håb om fred og en tostatsløsning og dermed en retfærdig afslutning på konflikten.
Den israelske højreregering har aktivt støttet oprettelsen af nye bosættelser og opretholdt de eksisterende.
Der er mere end 465.000 israelere i egentlige bosættelser – det, man kalder forposter på Vestbredden, et kæmpe kludetæppe – og det er jo det, der er endt med, at Amnesty har betegnet det system, der er, som et egentlig apartheidsystem.
Det er det, vi kender tilbage fra Sydafrika, og som Danmark aktivt bekæmpede med sanktioner og lignende.
Import af varer produceret i bosættelser på Vestbredden er ikke ulovligt i Danmark.
Vi mener, at det er på tide – om ikke andet også for at kunne sende et meget klart signal til den højreregering, som sidder i Israel, og som ikke arbejder og ikke er interesseret i at arbejde på en tostatsløsning – at vi er klar til også at tage sanktioner i brug, og det her kunne være et første redskab.
Der er mærkningsordninger i EU og en frivillig dansk mærkningsordning, men ikke et egentlig forbud, og vi mener, det er på tide at tage det redskab i brug.
Jeg ser rigtig meget frem til en god debat.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-02-07:
Jamen tak for tilliden.
Jeg tror bestemt også, at det trods alt spiller en rolle, hvad vi siger, også i en EU-sammenhæng, og det er måske også derfor, at vi er sådan ret tænksomme, i forhold til hvad det er, vi siger noget om, og prøver at sige noget der, hvor det også kan bidrage til at flytte noget.
Og det her handelsspor tror jeg er blindt.
Så er der aktuelle overvejelser omkring, kan man sige, sanktioner målrettet mod bosættere, og de kan jo have en flerstrenget karakter, som for så vidt også kan berøre de her finansielle spørgsmål.
Det er noget, der diskuteres, og som er på tegnebrættet, og som ikke er afklaret, og som regeringen er åben over for.