runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2025-11-20:
Nej, det er der, hvor jeg siger: Hvis det bare var så vel, at alle kommuner levede op til alle de her ideelle standarder, men vores erfaringer er bare helt konkret igennem en lang årrække, at det ikke nødvendigvis er det, der sker alle steder, og det kan ikke nytte noget, at vi har folk, der er i socialt udsatte positioner, eller for så vidt bare mennesker, der leder efter job, der bor i kommuner, hvor man ikke tager den her opgave alvorligt.
Vi har jo en lang række eksempler på, at det er nødvendigt også at have nogle standarder og også at udruste borgerne med rettigheder over for systemet, så borgerne står stærkere over for kommunen.
Derfor er vi i SF med på, om man kan finde de balancer, der skal til.
Jeg synes, det er dumt at starte med at sige, hvad sparekravene skal være, og så i øvrigt ikke tage imod den besparelse, der kunne komme, ved at a-kasserne overtager.
Men vi vil være meget optaget af fremover, at man finder den balance.
Jeg er bange for, at der bliver for mange efterladte i det, der ligger her.
Carl Andersen (LA), 2025-11-20:
Det skal jeg ikke kunne afvise, men der er jo masser af andre muligheder for at styrke samarbejdet med virksomheder og uddannelsesinstitutioner, som der også bliver åbnet op for her.
Og nu bliver svaret: Det synes vi måske godt at I kan prøve at arbejde med.
Og jeg ved, at den bedste måde at få folk i beskæftigelses på er at have et samarbejde med uddannelsesinstitutioner og virksomheder, og det giver den her reform stadig væk rig mulighed for at man kan have.
Ammar Ali (M), 2025-11-20:
Tak for ordet, formand.
Med det her lovforslag tager vi et afgørende skridt.
I dag bruger sagsbehandlerne alt for meget tid på systemer og kontrol og for lidt på menneskene.
Det hjælper hverken de ledige eller virksomhederne, og det ændrer vi nu.
Med lovforslaget afskaffer vi kravet om jobcentre.
Kommunerne får frihed til at organisere indsatsen smartere og tættere på lokale behov.
Det giver bedre løsninger, ikke mindre hjælp.
Vi forenkler også kontaktforløbene.
Vi skærer over ½ million unødige samtaler væk, og 70.000 sygemeldte undgår meningsløse møder, når de bare venter på at blive raske.
Det handler om værdighed.
Så rydder vi også op i reglerne.
Vi afskaffer ressourceforløb og revalidering og går fra 13 til 5 målgrupper.
Det giver plads til faglighed og individuelt fokus.
Vi fokuserer også på resultater i stedet for proces.
Det vigtige er ikke, hvor mange bokse der bliver krydset af, men om mennesker, der kommer i job, i uddannelse eller får den rette støtte.
Det her forslag er starten på en nødvendig kursændring – en indsats, der sætter borgeren før systemet, faglighed før bureaukrati.
Derfor støtter Moderaterne forslaget.
Tak for ordet.
Vi går jo ind for den aftale her med de samlede besparelser, der ligger, og der er de her cirka 2,8 mia. kr., hvis man tager det i 2026-tal.
Det skal jo fordele sig ned i de forskellige elementer, herunder også på ungeområdet.
Det, der jo er vigtigt, er, at vi jo stadig væk har nogle tiltag og forskellige tilbud til de unge, så vi kan sikre, at de kan komme ud på arbejdsmarkedet.
Så er vi selvfølgelig åbne over for at kigge ind i det.
Karsten Hønge (SF), 2025-11-20:
Lige i forlængelse af det med ungeperspektivet vil jeg spørge ind til noget her, hvor vi jo alle sammen vel, også fagbevægelsen her, synes, at det er godt, at ungeløftet, som vi kalder det, bliver permanentgjort, og at der tilføjes midler.
Men fagbevægelsen peger også her på, at indsatsen den er utilstrækkelig sammenholdt med den samlede besparelse på indsatsen for de unge.
Det var jo en af de afgørende årsager til, at SF ikke blev en del af den samlede aftale, altså præcis det her med, at man kan tilføje nogle penge, men samlet ender det med en besparelse på vel omkring 400 mio. kr. Er Moderaterne klar over, hvad det er for et ansvar, man her påtager sig?
Ammar Ali (M), 2025-11-20:
Tak for spørgsmålet.
Det er vigtigt, at de unge får den indsats, de har brug for ud fra det enkelte individs behov, og vi gør jo netop op med nogle af de forskellige særregler, der er på området.
Det skal nemlig være muligt at komme i job, og det er jo netop målet med hele den her beskæftigelsesreform, som vi drøfter i dag.
Det kan være svært som ung at komme ud på arbejdsmarkedet, og vi er lydhøre over for det, hvis der er input.
Jeg vil notere ordførerens spørgsmål og kigge ind i det i det kommende arbejde.
Karsten Hønge (SF), 2025-11-20:
Jeg vil gerne spørge ind til afsnittet, der handler om tilbud til aktivitetsparate borgere og unge.
Her i høringssvarene, og det er alt fra fagbevægelsen, Lederne, HK Kommunal, socialrådgiverne, Rådet for Socialt Udsatte osv., siger man altså, at man er meget bekymret for, at indsatsen til ledige længere væk fra arbejdsmarkedet bliver nednedprioriteret.
Og de her organisationer foreslår, at der kommer en form for stærkere årlig afklaring på, hvordan det går.
Hvordan vurderer hr. Ammar Ali egentlig situationen for de her mennesker, som er aktivitetsparate og dermed ikke umiddelbart er klar til at gå ind på arbejdsmarkedet, i forhold til at de organisationer, der har dem tæt på, mener at kunne se, at de bliver nedprioriteret?
Ammar Ali (M), 2025-11-20:
Det er klart, at vi jo forbereder alt materiale.
Det gør jeg også selv.
Jeg kigger ned i, hvad der er.
Vi har jo fået oplyst, at der er de her 15 mio. kr., som man kom på bordet med for nogle uger siden, og så er der de her ekstra 100 mio. kr., som også ligger der i forhold til huslejenedsættelser.
Victoria Velasquez (EL), 2025-11-20:
Jeg bliver simpelt hen nødt til at spørge, om det her svar er en del af det beredskab, som regeringsordførerne har fået?
Moderaterne har været ude og åbne op for at se på den kontanthjælpsaftale, som der er blevet lavet, der bl.a. indeholder en afskaffelse af den særlige boligstøtte, og som indeholder afskaffelsen af § 34.
Det er lykkedes at få de andre regeringspartier med på i første omgang at finde de her 15 mio. kr. til næste år.
Jeg advarede netop mod de konsekvenser ved førstebehandlingen af det lovforslag.
Nu står vi med et nyt lovforslag, der estimeres til at have en ydelsesniveauet gang for 27.000 mennesker, og som ifølge ministerens egne tal kommer til at betyde, at 2.050 mennesker kommer til at stå uden ydelse i fremtiden – mennesker, som har været på sygedagpenge og er for syge og ikke skal være på kontanthjælp, men kommer til at stå uden indkomst.
Hvorfor gør man det samme igen?
Det her lovforslag indebærer igen at skulle afskaffe den særlige boligstøtte, men for en ny målgruppe, og det kommer til at betyde, at syge mennesker kommer til at stå uden ydelse, og det kommer til at betyde, er der et estimat på, at ca. 27.000 mennesker kommer til at stå med en ydelsesnedgang.
Hvorfor gør man det igen uden at have vurderet de sociale konsekvenser af den her reform?
Ammar Ali (M), 2025-11-20:
Jeg noterer ordførerens input og vil gerne kigge ind i, hvad vi kan gøre, hvis der er nogle konkrete forslag.
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-20:
Jeg ved jo desværre fra politik, at det er nemt at sige, at det er det, der er hensigten, og at sagsbehandleren jo nu bare kan sørge for at tilrettelægge det individuelt.
Men faktum er jo, med den her reform er det 3.500, der bliver fyret derude.
Det er et kæmpe indgreb.
Samtidig har man taget pengene til de her indsatser væk.
Så den her frihed kan jo godt sådan klinge lidt hult, og man kan sige frihed til hvad?
Vi har ingen penge, vi har ingen medarbejdere.
Det er derfor, det virkelig ligger mig på sinde i det mindste at kunne skærme de her socioøkonomiske virksomheder, så de kan blive ved med at få lov til at gøre den her indsats.
Det er derfor, jeg oprigtigt håber på, at ordføreren vil hjælpe med, at vi på en eller anden måde får gjort noget, så vi afværger den katastrofe.
Ammar Ali (M), 2025-11-20:
Tak for spørgsmålet.
Pointen med den her reform er jo netop, at de udsatte ikke skal parkeres i et eller andet standardforløb, som man indtil nu har haft, men at de skal have en indsats, der passer til deres behov.
Vi fjerner de her tvangssamtaler, som de tidligere har skullet møde op til, skemaaktivering, og hvad vi ellers kan finde på.
Så i stedet for det får kommunerne faktisk frihed til at tilrettelægge en indsats, der passer til individet, finde det, der passer helt korrekt til dem, der reelt har brug for den støtte, og ikke efter nogle skabeloner, der findes.
Men det er klart, at vi er åbne over for at kigge på det, hvis der er nogle konkrete forslag, der kan gøre, at vi kan understøtte deres forløb – det er vi altid åbne over for – og hvis tingene ikke rammer skiven, som vi ellers går efter.
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-20:
Tak for talen.
Jeg ved, at Moderaterne faktisk er meget optaget af mennesker på kanten på den ene eller den anden måde, mennesker i udsatte positioner.
Derfor vil jeg gerne høre noget.
Nu har jeg jo tidligere i den her debat nævnt mine bekymringer, som socialrådgiverne i høj grad også nævner, nemlig at med den her reform risikerer vi faktisk at skubbe mennesker på kanten længere væk fra arbejdsmarkedet, tættere på førtidspension.
Kunne ordføreren forestille sig, at vi sammen arbejdede for, at den ikke fik de her uheldige konsekvenser, og at vi gjorde et eller andet for at sikre os, der var økonomi til de her indsatser, der virker, så de faktisk kører videre?
Ammar Ali (M), 2025-11-20:
Tak for spørgsmålet.
Det, vi gør her, er jo ikke, at vi afskaffer noget her og nu.
Det, der ligger i det, er, der er en ordning, der bliver udfaset over 3 år.
Så man får ikke bare lukket ned for støtten fra den ene dag til den anden.
Det andet, der ligger i det, er jo, at der stadig væk er nogle muligheder for at få f.eks. boligstøtte, men også særlig forhøjet boligstøtte og kommunal hjælp til huslejen ved udsættelsestrusler osv.
Der er også afsat ekstra midler til huslejetilskud og huslejenedsættelse til de mest udsatte.
Der er jo de 15 mio. kr., som ordføreren også nævnte, men også 100 mio. kr. ekstra til en pulje til midlertidig huslejenedsættelse, som regeringen har foreslået indført.
Dina Raabjerg (KF), 2025-11-20:
Tak, og tak for en fin tale.
Jeg kan godt blive lidt bekymret.
Jeg synes, at ordføreren vakler en lille smule, når han bliver presset på maven af den yderste venstrefløj.
For er det ikke korrekt forstået, at i den her reform nedlægger vi en række forløb med åbne øjne og også med en viden om, at der vil komme en effekt, der gør, at vi ikke kaster syge mennesker ud i ingenting, men at vi rent faktisk kommer til at tilkende nogle flere førtidspensioner?
Kim Valentin (V), 2025-11-20:
Det er ikke unormalt for mig, vil jeg så sige.
Det har jeg intet som helst imod i sådan en proces.
Karsten Hønge (SF), 2025-11-20:
Hr. Kim Valentin nævnte jo tidligere, at der var et sparemål, som man skulle leve op til.
Det ender så på de 2,7 mia. kr.
Vil hr. Kim Valentin prøve at forklare processen i det her, altså at man starter med at få at vide, at der er en ramme, man bare skal finde pengene inden for, uden overhovedet på det tidspunkt at have set på, hvor man kunne finde besparelserne?
Det er altså en proces, der er fuldstændig vendt på hovedet, i forhold til hvordan man almindeligvis gør.
Så havde vi jo sparet de steder ved at sige, hvordan vi kunne effektivisere og rationalisere på et område og så se, hvor mange penge vi så kunne spare.
Men i den her situation er det jo vendt fuldstændig på hovedet.
Der har man fået en ordre i Beskæftigelsesministeriet om at finde 3 mia. kr., og det ender så på 2,7 mia. kr., uden overhovedet at have sat sig ind i, hvor man kunne finde dem.
Altså, hvad er det dog for en omvendt proces, som regeringen har haft i den her situation – helt modsat af, hvor man normalt ville starte en besparelse.
Kim Valentin (V), 2025-11-20:
Vi har vi jo haft en kommission, der har arbejdet med det, og de har jo en helt klar anbefaling til, hvad det er, vi skal bruge vores tid på, og det synes jeg er en glimrende måde.
Lad mig sige noget, og der var jo mange spørgsmål i det, ordføreren sagde, og jeg har kun 18 sekunder.
Vi kan kigge på, hvem man tager ind, og som kan hjælpe sig selv, når man er tæt på et job, og så kan man vælge kommunen, a-kassen eller en anden aktør.
Det er jo det, vi prøver at lægge op til her.
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-20:
Jeg glæder mig til, at vi får talt siderne op, for jeg ser ikke for mig, at den her reduktion er så stor.
Men jeg ved, at ordføreren er meget optaget af økonomi, og det er jo meget fornuftigt, så derfor vil jeg komme med sådan et lille spørgsmål, der handler om økonomi.
For nu kommer vi stadig væk til at fokusere massivt på at kontrollere de stærke ledige, som jeg siger det, og det er også muligt, at de kommer 2 uger eller en måned tidligere i arbejde.
Mit store håb for reformen var jo, at vi faktisk gjorde noget ved de her 20 pct., som har været uden for arbejdsmarkedet i rigtig mange år, og vi ved, hvilke indsatser der virker.
Desværre gør vi med reformen det modsatte.
Vi skærer netop på pengene til de indsatser, og det synes jeg jo er uheldigt.
Så der er to ting.
Jeg håber, at jeg kan få ordføreren til at sige, at han vil være med til at arbejde for, at alle de her ordninger ikke bliver nedlagt, men jeg vil også høre, hvad ordføreren mener sådan rent økonomisk, altså om det bedre kunne betale sig at få nogle flere af de 20 pct. med på arbejdsmarkedet, eller om det bedre kan betale sig at få de stærke ledige i arbejde 2 uger tidligere.
Kim Valentin (V), 2025-11-20:
KL forholdt sig jo rigtig positivt til det, der var ved at ske, indtil vi var meget, meget langt fremme i processen.
Så kom der noget kritik – det erindrer jeg også, og jeg sad sammen med ordføreren på det tidspunkt – og det har vi jo også lyttet til.
Jeg kan da godt forstå, at KL siger det, KL siger, men det er da rent faktisk rigtigt, at vi afskaffer 30.000 sider.
At der så skal være noget andet lovgivning i stedet for og det ikke er 29.950 sider, er også rigtigt, men det er et betydelig mindre antal linjer, end vi har i dag.
Altså, vi fjerner her rigtig meget lovgivning.
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-20:
Tak for det, og tak for talen.
Beskæftigelseslovgivningen i Danmark er jo nok et af eksemplerne på, at politik er blevet fuldstændig absurd, og det tror jeg også jeg kan blive enig med ordføreren om, altså en beskæftigelseslovgivning, der er løbet op i 30.000 sider, og ingen i verden kan forklare, hvordan det skete, andet end at der var nogle politikere, der blev ved med at sige: Vi putter lige en regel mere på.
For det tror jeg er en stærk overdrivelse.
Vi er måske nede på 29.950 sider, og at vi fjerner en lille smule.
Faktum er, at vi stadig væk bruger i den gode ende – jeg tror, det er over 50 mia. kr. – på beskæftigelsesindsatsen, men nu fokuserer man dem i virkeligheden i høj grad på de stærke ledige, altså dem, der vil komme i job helt af sig selv.
Så det er jo ikke en reel frisættelse, og det er slet ikke der, vi er.
KL foreslog, inden vi gik i gang med det her, om man ikke kunne lave en rigtig frisættelse og lade dem udtænke, hvordan man laver det gode system.
For de ved det faktisk.
Så mit spørgsmål til ordføreren er, om ordføreren ikke fortryder, at vi ikke lyttede til KL dengang, så vi faktisk kunne være sluppet af med alle 30.000 sider.
Victoria Velasquez (EL), 2025-11-20:
Jeg er nemlig også optaget af, at vi skal kigge på værdighed, respekt og tryghed for det enkelte menneske.
Vi skal ikke have et eller andet system, der kommer før mennesket.
Det håber jeg vi netop kan have blik for.
Grunden til, at jeg holder lidt fast i det, er, at § 34-afskaffelsen i forhold til kontanthjælp, som trådte i kraft i sommer, har vi jo konkret set har haft konsekvenser for virkelige mennesker, selv om ministeriet og ministeren sagde noget andet, og så kommer man på bagkant med de her 15 mio. kr.
I den her reform lægger man op til at afskaffe § 34 for nogle nye mennesker, og vi ser, at de 2.050, som jeg også refererer til, kommer til at stå uden indkomst.
Det er derfor, jeg bliver bange for, at vi så pludselig står i den situation, og at vi ikke har lavet en løsning.
For med hensyn til den anden reform advarede jeg under førstebehandlingen også om tingene, og da blev det ikke løst, og nu står vi i problemerne.
Kim Valentin (V), 2025-11-20:
Jeg synes, at det er en rigtig problemstilling.
Så det vil jeg gerne anerkende.
Det, som er vigtigt at sige, er, at det jo ikke lige er i morgen, det her kommer til at ske.
Der er en overgang.
Det vil sige, at vi er jo fremme i 2029, når man skal tage stilling til, hvad man gør fremadrettet.
Der tror jeg, man kan gøre rigtig meget som kommune for at afhjælpe situationen for den enkelte.
Jeg er ikke bleg for, at vi altid har et øje for, hvad der er af huller.
Når man går fra 13 indsatsområder til 5 målgrupper, hvad så?
Så er der selvfølgelig nogle, der skal flyttes fra et område til et andet område.
Men vi skal ikke lave et nyt system.
Vi skal have nogle regler, der respekterer det enkelte menneskes værdighed; det handler om den enkeltes tillid til kommunen, altså ansvar for, at de rent faktisk også gør noget for det enkelte menneske.
Det er det, vi så skal kigge på.
Hvad kan kommunen gøre for sådan et menneske, som er i den situation?
Så det er mit svar til det.
Victoria Velasquez (EL), 2025-11-20:
Der skete noget meget vigtigt lige før, da Socialdemokratiets ordfører var på talerstolen.
Det handlede om et blik for de ifølge ministeriets egne tal i alt 2.050 personer, der kommer til at stå med 0 kr. i ydelse som konsekvens af den her reform; altså en anerkendelse.
Jeg er egentlig enig i, at vi skal afskaffe ressourceforløbene, men hvad gør vi, så vi ikke gør det på så rå og brutal en måde, at der er nogle mennesker, der ryger af sygedagpenge, og som pludselig står uden en indkomst?
Der håber jeg, at Venstres ordfører også nu vil sige, at det vil Venstre også være med til at kigge på, og at man med den her reform ikke har haft et ønske om, at der er syge mennesker i Danmark – mennesker, vi skal have respekt for, der er gået på arbejde, og der har været udsat for en arbejdsulykke – som pludselig oplever at stå uden indkomst.
Et problem med den måde, reformen er skåret til på nu, er, at folk, der er syge, som er røget ud af sygedagpengesystemet – de er for syge til at være på sygedagpenge, for de er jo røget ud – og som står til at skulle have en førtidspension eller et fleksjob, lige pludselig bliver henvist til kontanthjælp.
Rigtig mange, vores estimat er, at det samlet set er 27.000, kommer til at gå ned i ydelse på grund af den her reform.
Rigtig mange vil opleve at gå ned i ydelse, og 2.050 mennesker vil opleve at stå helt uden ydelse.
Vil Venstre være med til at kigge på, hvad vi gør for at gribe de mennesker?
Jens Joel (S), 2025-11-20:
Tak for at rejse det.
Men så vil jeg alligevel sige, at vi jo ikke skal have et ressourceforløb, som af alt for mange borgere er blevet opfattet som uværdigt og ufleksibelt og i virkeligheden jo mere for systemets skyld end for borgerens skyld.
Det skal vi jo ikke opretholde af forsørgelsesmæssige grunde.
Så skal vi jo hellere have en diskussion, når vi diskuterer kontanthjælpssystemet, om, om der skal være modregning.
Og helt som ordføreren også siger, kan diskussionen omkring erstatninger og formue og alt muligt andet jo sagtens foregå i forbindelse med kontanthjælpssystemet.
Det, vi diskuterer her, er, at vi har et ressourceforløb, som vi ikke længere synes skal være der, fordi det af alt for mange er blevet opfattet som uværdigt og en forlængelse af tiden, inden man kunne komme på førtidspension, som Brian også skulle, viste det sig jo.
Det er jeg glad for.
Så må vi tage diskussionen om, hvordan man sikrer en forsørgelse.
Men vi skal jo ikke have et beskæftigelsessystem, som handler om, hvordan du kan få nogle penge.
Det skal jo gerne handle om, hvordan du kan komme i arbejde eller på førtidspension, hvis det er det rigtige for dig.
Kim Valentin (V), 2025-11-20:
Nu plejer ordføreren for Enhedslisten jo at stille nogle rigtig glimrende spørgsmål.
Så det vil jeg også opfordre til at ordføreren gør, og dem vil jeg behandle med den værdighed eller respekt, der ligger i et spørgsmål.
Det vil jeg gøre hundrede procent.
Jeg vil jo bare lige henholde mig til, at vi i den her sammenhæng ikke fjerner boligstøttereglerne.
Det er stadig muligt at have den her boligstøtte, og det vil også være muligt fremadrettet.
Men lad os få det afklaret i løbet af processen.
Det er fint.
Den ene er, at det er rigtig ærgerligt, at man skal finde nogle penge.
Men det ligger jo ligesom i indgangsvinklen.
Vi nedlægger et helt system.
Og så hører jeg, at ordføreren også siger, at man godt vil være med til at nedlægge et helt system, men der er noget af systemet, man stadig væk gerne vil have, fordi system er rigtig godt for at sikre folk nogle rettigheder.
Men det, der lægges ind her, er jo tillid, ansvar, værdighed for borgeren.
Anerkender SF ikke det?
Karsten Hønge (SF), 2025-11-20:
Jeg går ud fra, at smilet netop udtrykker, at jeg hele tiden selv kun har arbejdet for private.
Jeg har aldrig arbejdet for det offentlige.
Men det er i hvert fald helt usædvanligt, synes jeg, at man starter med at sige, at der skal findes en besparelse på 3 mia. kr., uden at ane, hvor man skal finde dem henne.
Det siger man i stedet for at se på, hvor man kan gå i gang med en rationaliseringsproces, og så se, hvor meget man kan spare.
Men nu står jeg over for en ordfører her, der repræsenterer et liberalt parti, en brav liberal, og så tænker jeg bare, at når man nu stoler meget på folk og på, at de selv kan finde ud af tingene, hvad er så forklaringen på, at man nu fjerner den mulighed, der er for selv at finde en virksomhedspraktik?
Altså, var det ikke meget smart, at man kunne spare tiden i det offentlige, hvor de skal finde virksomhedspraktikpladser, og stole på, at det kan borgerne faktisk godt selv?
Hvordan kan det hænge sammen med at være liberal?
Kim Valentin (V), 2025-11-20:
Altså, der er da masser af liberalt i, at borgerne selv kan finde ud af tingene.
Det synes jeg da er glimrende.
Det vil vi næsten altid understøtte.
Alle tre dele synes jeg faktisk har en god balance.
Vi er kommet et godt sted hen.
Karsten Hønge (SF), 2025-11-20:
Det er i hvert fald nogle flag, som vi fra SF rejser, om, at vi på den ene side – og det sagde jeg også i talen – godt kan støtte den her kommunale organisering omkring beskæftigelsesindsatsen, men at vi på den anden side skal passe på, at den frihed, vi giver, ikke bliver en frihed til ikke at gøre noget.
Hvis bare det var sådan, at alle kommuner gav de her tilbud, men sådan er det jo ikke.
Vi har desværre en række erfaringer, i høj grad inden for førtidspensions- og fleksjobområdet, hvor vi må sige at man ikke har givet borgerne det, de har haft brug for.
Derfor er der situationer, hvor vi fra statens side er blevet nødt til at sige, at én ting er, at vi laver en kommunal organisering, men der er også nogle basale rettigheder, som de ledige skal have, for ellers er de alt for udsatte for ikke at få det i en række kommuner.
Så det er den der balance, der skal findes.
Men vi er meget pragmatiske over for, hvordan man kan finde den.
Det, vi havde før, duede ikke.
Jeg kan være i tvivl, om det duer lige med det, der ligger nu.
Kim Valentin (V), 2025-11-20:
Tak til ordføreren for talen.
Der er en ting, jeg lige vil gribe fat i, og det er, at jeg hører, at ordføreren tvivler på, om kommunerne vil hjælpe sine borgere.
Jeg har ikke selv den tvivl, dels fordi jeg ved, at der er en masse dygtige medarbejdere i kommunerne, dels fordi jeg ved, at en del af de regler, vi sætter op nu, jo netop er, at man ikke modtager refusioner i samme grad, hvis man ikke sørger for, at den enkelte borger kommer et bedre sted hen – altså resultater før proces.
Er ordføreren med på, at det er det, der ligger i det?
For det lyder ikke sådan, når ordføreren siger, at ordføreren slet ikke har tillid til, at man lader kommunerne hjælpe borgerne.
Charlotte Munch (DD), 2025-11-20:
Jeg mener, som jeg har sagt tidligere og hele tiden, at det er et spørgsmål om, hvordan sagsbehandleren griber de her borgere.
Det mener jeg faktisk godt at vi kan have en tiltro til at vores sagsbehandlere kan finde ud af.
Det har jeg i hvert fald stor tiltro til.