Peter Hummelgaard (S), 2025-03-25:
Tak til forslagsstillerne fra Alternativet.
At være lægdommer er et ansvarsfuldt hverv og en grundpille i det danske retssamfund.
Som lægdommer i en straffesag vejer ens stemme lige så tungt som de juridiske dommeres, og man har altså konkret indflydelse på, om den anklagede skal dømmes, og på, hvilken straf han eller hun skal have.
Justitsministeriets Forskningskontor har løbende udgivet undersøgelser af, i hvilket omfang lægdommere kan siges at være repræsentative for befolkningen.
Senest udgav forskningskontoret i maj 2024 en undersøgelse vedrørende lægdommere udtrukket fra 2024 til 2027, og det fremgår af undersøgelsen på, at lægdommere fra 2024 til 2027 er repræsentative for de danske statsborgere, for så vidt angår køn og herkomst, men at de statistisk set adskiller sig fra de danske statsborgere med hensyn til aldersfordelingen.
Desuden ses en række forskelle mellem lægdommere og de danske statsborgere, hvad angår uddannelse og beskæftigelse.
Da det er vigtigt, at lægdommere afspejler den danske befolkning, har det været overvejet, om den model, der i dag bruges til udvælgelse, er den mest hensigtsmæssige.
Der var således i perioden fra 2009 og frem til 2016 et grundigt arbejde i en arbejdsgruppe nedsat under Justitsministeriet med repræsentanter fra retsvæsenet og kommunerne, hvor det bl.a. blev undersøgt, hvordan man bedst muligt sikrer, at lægdommere er repræsentative.
Konklusionen fra arbejdsgruppen var, at der ikke er metoder, som generelt er mere egnede end andre, når der skal tages hensyn til både egnethed, alsidighed og repræsentativitet.
Arbejdsgruppen henviste i den forbindelse særlig til, at kommunerne er forskellige, når det gælder befolkningssammensætningen.
Beslutningsforslaget, som vi behandler i dag, lægger op til, at kommuner fremover skal udvælge lægdommere ved stratificeret lodtrækning blandt borgere over 18 år.
Stratificeret lodtrækning indebærer, at personer udtrækkes fra forskellige undergrupper baseret på specifikke karakteristika med en simpel tilfældig udtrækning i hver undergruppe.
Det fremgår af beslutningsforslaget, at grundlisteudvalgene fortsat skal sikre, at de udpegede personer er egnede til at virke som lægdommere, uden at det nærmere anvises, hvordan udvalgene skal sikre det.
Men netop ensartethed kan være en udfordring for kommunerne, når deres befolkninger er forskellige.
De personer, der udtages til grundlisterne, skal allerede i dag udgøre et alsidigt udsnit af befolkningen.
Derudover skal der tilstræbes en repræsentation af de forskellige aldersgrupper af mænd og kvinder og af indvandrere og efterkommere svarende til deres andel af befolkningen i kommunen.
Men det er vigtigt, at det sikres, at de udtagne personer også er egnede, og her vurderer den arbejdsgruppe, jeg nævnte før, på baggrund af et grundigt arbejde, at der ikke er særlige metoder, som generelt er mere egnede end andre til at sikre kombinationen af egnethed, alsidighed og repræsentativitet.
Derfor mener regeringen, at den nuværende ordning, hvor kommunerne i lyset af deres forskelligheder selv vurderer, hvordan den her kombination bedst sikres, er den rigtige.
Regeringen kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.