runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Møller (S), 2020-12-17:
Jeg vil sige, at ud over sprogbrugen synes jeg, at det faktisk er et rigtig omfattende spørgsmål, fordi det indeholder flere elementer end kun lige den her aftale, som er her, hvor der selvfølgelig er lagt vægt på både digitaliseringen og den grønne del, hvad jeg synes er fornuftigt, når man investerer så mange milliarder kroner i form af lån og tilskud, som man gør her.
Men det er klart, at vi har en klimadagsorden ved siden af, som på en eller anden måde både i forhold til Danmark og i forhold til Europa og resten af verden også skal løses.
Og der tror jeg da slet ikke, at vi er færdige med at diskutere, hvordan vi får klaret de udfordringer.
Jeg er ikke helt så negativ i forhold til de 55 pct., som man er blevet enige om, og det er jo ikke, fordi jeg ikke synes, det skulle have været højere, men jeg synes, det er godt, at nogle af de lande, der i den grad måske har udfordringer her, faktisk bliver stillet nogle relativt store klimamæssige krav.
Søren Søndergaard (EL), 2020-12-17:
Når jeg spørger, er det selvfølgelig, fordi den største udfordring, vi står over for overhovedet, hvis vi går nogle år frem – for det er klart, hvad der er den største lige nu – jo er klimaomstillingen, som det vil kræve en gigantisk investering at få i mål.
Altså, vi har jo set, at EU er nogle svagpissere og ligger nede omkring 55 pct., ikke?
– langt under, hvad Storbritannien har erklæret.
Der er det, jeg tænker: Føler Socialdemokratiet, at de har hånd i hanke med, at alle de mange, mange milliarder kroner, som er blevet lånt, rent faktisk går til at befordre den grønne omstilling, så vi ikke skal ud og låne penge igen om nogle ganske få år for at nå målet i 2030 og i 2050?
Henrik Møller (S), 2020-12-17:
Altså, jeg synes jo, som jeg nævnte indledningsvis, at vi står i en speciel situation, som kræver nogle specielle løsninger.
Det er sådan set det, vi har gjort i forbindelse med den her genopretningsplan.
Så udgangspunktet er jo, at det her er en særlig løsning på et særligt problem.
Søren Søndergaard (EL), 2020-12-17:
Jeg vil bare høre, hvor mange gange den socialdemokratiske ordfører tror man kan gå ud og lave et lån på den her størrelse, der rækker fra, er det fra 2028 til 2058?
– altså rækker frem til på den anden side af halvdelen af det her århundrede.
Er det noget, man kan gøre hvert år?
Er det noget, man kan gøre hvert 7. år?
Er det noget, man kan gøre hvert 14. år?
Er det noget, man kan gøre meget, meget sjældent?
Hvad er den socialdemokratiske ordførers vurdering af det?
Henrik Møller (S), 2020-12-17:
Jeg synes sådan set, jeg har redegjort for det, både i min tale og generelt.
Jeg synes ikke, det her er en sag, som skal ud til en folkeafstemning.
Det ligger inde under rammen for det, som en regering og et Folketing kan beslutte, og det har vi gjort med et flertal her i Folketinget.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Det agter vi sandelig også.
Men det, der er sagen her, er jo, at vi flere gange har hørt Socialdemokratiet klandre os borgerlige, dengang der var borgerligt flertal, for at benytte et ganske snævert borgerligt flertal på netop, som hr. Henrik Møller siger, 90 mandater.
Her er der altså tale om en regering, som gældsætter danskerne i fællesskab med 26 andre lande, nogle af dem en lille smule tvivlsomme i kanten, må man sige, sådan i forhold til den økonomiske stabilitet, i en 30-årig periode med det snævrest mulige folketingsflertal bag sig.
Og når vi så er nogle, der siger, at det synes vi faktisk man skal spørge danskerne om, så kommer der en sang fra de varme lande om, hvor fantastisk det er, at der nu kommer den grønne omstilling.
Hvorfor vil hr. Henrik Møller og skatteministeren med det snævrest mulige folketingsflertal bag sine dispositioner ikke spørge danskerne?
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-17:
Det er jo rigtigt, at der er et stort flertal i Folketinget, som er meget pro-EU, men vi har jo haft nogle folkeafstemninger, hvor vi rent faktisk har set befolkningen stemme noget andet, altså stemme imod det, som der har været et flertal for.
Så jeg synes ikke, det i sig selv er et argument for, at det ikke skulle være af interesse for befolkningen.
Men jeg vil gerne spørge om noget: Når Venstre nu ikke var med i forhandlingsmandatet, der førte til genopretningspakken, fordi de ikke kunne få en garanti for, at udgifterne til et større EU-budget kunne findes i det økonomiske råderum, mener Venstre så mere grundlæggende, at genopretningspakker og omfordeling bør være en del af EU, og mener Venstre i den forbindelse, at Sydeuropas problemer kan afhjælpes med sådanne pakker?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Jamen selv tak.
Det glæder mig, at vi kan samarbejde her.
Nu ved jeg ikke, om Enhedslisten stemmer for, og om vi så ender på 33 mandater, eller om det bliver 20 mandater, men jeg håber virkelig ikke, at debatten stopper med det her, men at vi kan skabe en bred folkelig EU-debat.
Jeg tror ikke, at det de næste 30 år vil blive glemt, hvem her i salen der trykkede forkert den dag, man havde mulighed for at give danskerne mulighed for at blokere det her uvæsen.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-17:
Jamen jeg vil gerne sige tak til ordføreren for den fine beskrivelse af den her situation, vi står i, og tak for at støtte beslutningsforslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-12-17:
Jamen det er da en god pointe, men nu stiller man sig i spidsen for et ønske om en folkeafstemning, hvis man har et ønske om, at det skal blive et ja ved den folkeafstemning, altså, der er et eller andet, man gerne vil have.
Vi har ikke noget ønske om, at genopretningspakken skal falde, om end vi ligesom regeringen gerne havde set, at en større andel havde været givet som lån og ikke som direkte tilskud, men vi har ikke et brændende ønske om at få det forhindret.
Og derfor ville de da være lidt mærkeligt, hvis vi så skulle sætte os i spidsen sammen med Dansk Folkeparti, Nye Borgerlige og Enhedslisten med ønsket om en folkeafstemning på samme måde, som Dansk Folkeparti jo heller ikke bakkede op om ønsket om en folkeafstemning om retsforbeholdet.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Vil hr. Jan E. Jørgensen så fastholde sit argument?
For lige før hørte vi jo, at danskerne ikke skal spørges i dag, således at vi kan nå at bremse det her, inden det kommer i gang, fordi det kan vi jo tage om 2 år.
Men nu siger hr. Jan E. Jørgensen så, at hvis vi ombestemmer os, altså at hvis danskerne mener noget andet om 2 år, kan man alligevel ikke stoppe det.
Det virker ikke synderlig logisk.
Så hvis vi ikke kan stoppe det om 2 år, vil det så ikke være mere fornuftigt, at Venstre stemte for, at danskerne bliver spurgt nu – og så kunne hr. Jørgensen jo gå ud og bruge alle sine gode argumenter for at få et flertal af danskere til at stemme ja?
Men det giver vel mest mening at få mulighed for at blokere noget, så længe man også juridisk har mulighed for at blokere det.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-12-17:
Jamen altså, jeg forstår pointen i spørgsmålet, og det er jo fuldstændig korrekt, at der bliver truffet beslutninger – det gør der i EU, det gør der sådan set også i Folketinget – som vil række mange år ud i fremtiden.
Hvis man beslutter sig for at bygge en Storebæltsbro, kan man jo heller ikke forestille sig, at et Folketing, der så pludselig måtte vise sig at være imod Storebæltsbroen, går i gang med at rive den ned.
Altså, sådan er det jo.
Der bliver truffet beslutninger og også økonomisk store beslutninger, som rækker år ud i fremtiden.
Sådan er det.
Det er fuldstændig korrekt.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Jeg forstår det sådan, at ordførerens væsentligste argument imod, at danskerne skal spørges om det her, er, at det kan vi afklare ved folketingsvalget: Hvis danskerne er så utilfredse med den her beslutning, så kan danskerne vælge en ny regering – og det er jo rigtigt, og det er vi da nogen der håber danskerne vil gøre.
Det, som jeg godt kunne tænke mig at spørge hr. Jan E. Jørgensen om, er: Når denne nye regering så er kommet til, har den så juridisk mulighed for at træde ud af genopretningsmekanismen?
Jan E. Jørgensen (V), 2020-12-17:
Det korte svar er ja.
Altså, EU har ikke kompetencen til at udskrive skatter.
Det mener vi heller ikke EU skal have.
Altså, vi har kommunerne, der udskriver skatter, og staten, der udskriver skatter, og det synes vi er alt rigeligt.
De egne indtægter, som EU har, er jo, som den fungerende finansminister også var inde på, en måde at fordele udgifterne fra medlemslandene på, altså lande, der eksempelvis er dygtige til at genanvende plast, slipper billigere i kontingent end lande, der ikke er så gode til.
Så der er ikke tale om en skat eller en afgift på danske borgere eller virksomheden, fordi noget sådant er Venstre imod; der er vi fuldstændig på linje med Nye Borgerlige.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-17:
Det er korrekt, at vi modtager nogle penge i forbindelse med genopretningspakken, men det er jo et ganske beskedent beløb i forhold til det, vi kommer til at betale, selv om man så har lagt betalingerne ude i fremtiden, så det er de næste generationer, der kommer til at betale for det.
Men det fremgår af Venstres principprogram, at EU skal være stærkt, men slankt, og derfor skal EU ikke kunne opkræve skat.
Af aftaleteksten til genopretningsfonden fremgår det, at EU i de kommende år vil arbejde hen imod en reform af ordningen for egne indtægter og indføre nye egne indtægter, og det kræver ikke stor fantasi at forestille sig, at EU en dag drømmer om at udskrive direkte skatter, på trods af at traktaten forhindrer det.
Vil Venstre være med til at forhindre, at EU i fremtiden får lov til at opkræve direkte skatter?
Jan E. Jørgensen (V), 2020-12-17:
Det er korrekt, at Venstre ikke gav mandat til regeringen, fordi vi ikke kunne få en garanti for, at de øgede udgifter, som der jo kommer af genopretningspakken, ikke ville føre til en skattestigning; det er fuldstændig korrekt, at de ikke ville føre til en skattestigning.
Det kan egentlig undre, at vi ikke kunne få den garanti fra regeringen.
Det havde jo ikke været særlig svært at give den, eftersom stigningen allerede var indregnet i Finansministeriets beregninger og der sådan set ikke er behov for en skattestigning som følge af genopretningspakken og det nye MFF.
Tværtimod kunne vi jo i virkeligheden sætte skatten ned, fordi udgifterne til det næste, og nu siger jeg MFF, men altså det næste flerårige budget i EU, dvs. 7-årige budget, sådan set er lavere end det, man havde kalkuleret med fra Finansministeriets side.
Så det her kommer ikke til at medføre skattestigning.
Man skal jo også huske, at den genopretningspakke kan Danmark jo også søge penge fra, og vi får penge fra den.
Christian Juhl (EL), 2020-12-17:
Hvis ordføreren har sagt sådan om SF's ordfører, synes jeg godt nok, det er ganske uanstændigt.
Men det er et helt andet spørgsmål.
Jeg vil gerne fortsætte den her debat.
Det var sådan set
Dansk Folkeparti ved hr. Morten Messerschmidt, der selv lige pludselig inddrog Rosenborg Slot som noget, vi skulle diskutere i aften.
Og så tænkte jeg: Hvad har det lige med det her at gøre?
Jo, det var, hvis nu nogen kunne finde på at bryde det ned.
Ja, det ville da være en skandale efter min mening, men hvem snakker om det?
Det bliver da i hvert fald ikke indrettet som bedehus for muslimer, det er jeg da helt sikker på.
Det bliver ved med at være et museum og en stor flot plads.
Vi har også en stor flot plads i Silkeborg – eller undskyld, vi havde – men Venstre og Dansk Folkeparti har skandaløst smasket betonbyggeri op og ødelagt smuk dansk kultur midt i Silkeborg by i det hellige navn at tjene flere penge og få økonomisk vækst.
Det var en skandale, det er jeg enig i.
Det har ikke noget med muslimer at gøre eller islam, men det har noget at gøre med, at man somme tider vandaliserer nogle byer ved kun at tænke på penge.
Derfor mener jeg, at vi skal have fundet ud af, hvad det er, I gerne vil diskutere, før vi kan diskutere det.
Nu er det så ikke den rigtige ordfører at spørge, men jeg kan slet ikke forestille mig, hvordan man så kunne få et, hvad skal man sige, kulturpoliti, der skulle bestemme, om det nu passer ind i Dansk Folkepartis ensrettede kulturopfattelse.
Og hvem skulle afgøre, om det var den bygning fra 1700-tallet, fra 1800-tallet eller fra 1500-tallet, som var den rigtige at bevare?
Det er egentlig en kopi af et fransk slot, men det ligger tilfældigvis i Danmark.
Jeg kan slet ikke forstå, hvordan sådan et system eller sådan en lov kan komme til at fungere overhovedet.
Mads Fuglede (V), 2020-12-17:
Altså, det er jeg jo helt enig med ordføreren for Enhedslisten i.
Jeg synes også, at jeg har givet udtryk for, at vi ikke ser et behov for et opgør med arkitektoniske udtryk.
Vi har set et behov for et opgør med bønnekald i det offentlige rum, men vi går ikke meget op i, hvordan bygningerne ser ud.
Men hvis der foregår noget inde i dem, der er antidemokratisk eller på anden måde strider mod danske værdier, er det en sag, vi gerne vil løfte.
Christian Juhl (EL), 2020-12-17:
Nu tror jeg, det er ved at blive sent på aftenen for hr. Morten Messerschmidt, men det må vi jo tage med.
Jeg vil gerne lige høre: Hvad er problemet ved, at der findes en stil, der hedder kulturradikalisme?
Jeg ved ikke, hvordan sådan en bygning ser ud, men det må vi jo prøve at snakke os frem til.
Er det ikke okay, at vi har klassicistisk, romantisk og barok stil, som er hentet fra,
ja, hvor er det hentet fra, Rusland, Tyskland, Frankrig, Italien, og at det bliver stående
Der findes jo ikke noget egentlig bare dansk, som er dansk.
Altså, der findes jo en blanding af kultur i vores samfund, og det er vel sådan set derfor, vi godt kan lide det samfund, vi lever i, og de bygninger.
Nogle kan så bedst lide den ene slags, og andre kan bedst lide den anden slags.
Jeg har ikke hørt nogen endnu, der vil fjerne Rosenborg Slot.
Altså, den plan har jeg ikke set realiseret.
Jeg har hørt, at Morten Messerschmidt kunne forestille sig, at nogen kunne finde på det, men det har jeg dog aldrig hørt nogen ædru politikere sige noget om.
Mads Fuglede (V), 2020-12-17:
Hr. Morten Messerschmidt nævner jo netop selv sagen fra Nyborg, der er et godt eksempel på, at det er dækket af den gældende planlov.
Så det kan godt være, at det er mig, der også skal blive klogere på, hvad det er, man vil mere med det her forslag fra Dansk Folkepartis side.
For det, jeg har af bekymringer omkring fortrængning af historiske aftryk i det danske landskab, også i form af bygninger, mener jeg er dækket af den gældende planlov.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Der bliver vi ikke uenige.
Men er der slet ikke noget, der banker i hr. Mads Fugledes hjerte i forhold til bevarelse af dansk kulturhistorie, i forhold til at man skal kunne genkende sit land?
Skal vi så også bare kunne rage et slot, f.eks. Rosenborg Slot, ned, hvis vi har brug for at bygge et nyt kraft-varme-værk?
Nej, det er da en del af dansk kultur og en del af vores historie.
Og netop fordi vi er omgivet af i øvrigt ganske magthavende kulturradikale typer både i regeringen og i alle mulige institutter rundtomkring, som forsøger at fjerne den danske kultur – smider statuer i vandet, bemaler statuer, og hvad ved jeg – så har vi da brug for en lov, der siger, at i Danmark har dansk kultur forrang.
Hvem i Venstre er dog imod det?
Mads Fuglede (V), 2020-12-17:
Altså, jeg opfatter ikke noget af det, jeg har sagt her på talerstolen, som sådan et knæfald for kulturradikalisme.
Jeg er meget ked af, hvis hr. Morten Messerschmidt hører det i noget af det, jeg har sagt.
Jeg vil blot sige, at det, der ligger i den del af planlovsaftalen, som har med bygningen gøre, og dermed hører til et andet ordførerskab end mit eget, er jeg lidt usikker på, og vi har nok generelt i Venstre et problem med det, men vi vil derimod meget gerne være med til at løfte den del, der handler om det religiøse aspekt, som er omkring den dominerende adfærd, man oplever med højtalerforstærket bønnekald i det offentlige rum.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Det er meget skuffende at høre, at Venstres ordfører her overhovedet ikke har sans for, at et land selvfølgelig skal bære præg af sin kultur, sin historie og sin tradition, men alene er optaget af at regulere et enkelt problem, nemlig bønnekald.
Jeg mindes da, at vi for ca. 10 år siden havde debatten om Danmarkskanonen, som betonede, hvordan landskabet skulle være genkendeligt, at landskabet skulle bære præg af den overlevering, der er mellem generationer, hvilket jeg sådan set troede, at et parti, der ved festlige lejligheder nævner både Kold, Grundtvig og andre, måske havde en lille smule sans for.
Det er meget skuffende, hvad vi står over for her.
Altså, det, det jo grundlæggende handler om, er, at man skal kunne genkende sit land – og det er ovenikøbet på en dag, hvor vi lige har vundet den der sag ovre ved Nyborg Slot.
I den sag om de vanvittige mennesker, der ville gøre Nyborg Slot til et fuldstændigt misfoster af modernitet, har det konservative nationale sindelag vundet, og på den dag vælger Venstre så at springe ud som kulturradikale.
Det er godt nok ikke særlig opløftende.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-17:
Tak for det, formand.
Beslutningsforslaget her savner danske traditioner i det offentlige rum.
Der efterlyses en ændring af de lovgivningsmæssige rammer for det, men der står ikke nærmere, hvad det præcis er, der skal ændres, så det kan jo godt gøre debatten lidt vanskelig.
Men jeg må indrømme, at jeg, når jeg kigger rundt i det offentlige rum i øjeblikket, så faktisk ser masser af dansk kulturtradition – julepynt, juletræer, julelys, jeg er vild med det – selv om coronaen i år gør, at man ikke kan tage ud og nyde det offentlige rum på samme måde.
Så jeg ser masser af dansk tradition i det offentlige rum, og det holder jeg af, og den er i hvert fald ikke fortrængt.
Så hvad er det egentlig, forslagsstillerne vil?
Det fremstår noget uklart, men vi bliver måske klogere af det, når forslagsstillerne selv går på talerstolen.
I de spørgsmål, der sådan har været rejst indtil videre, kredser det så lidt om, at det måske handler om planloven, efterhånden som spørgerne har trykket sig ind, altså lokalplaner i forhold til planloven, som jo ligger under det kommunale selvstyre, som Radikale Venstre i hvert fald ikke ønsker at ændre i, fordi vi jo har fuld tillid til, at man lokalt fremmer dansk kulturarv.
Jeg medgiver gerne, at kommunale lokalplaner og tillæg til lokalplaner og ikke mindst de 4-årige kommuneplaner, der udgør de planlægningsmæssige rammer for en kommune, er superspændende.
Jeg har selv siddet i et byråd i 11 år, men jeg tror helt grundlæggende, at det, at de lokale byråd og kommunalbestyrelser beslutter dem, er det rigtige, for de har kendskab til de lokale forhold og ved bedst, hvad der passer ind.
Derfor vil jeg, hvis forslagsstillerne ønsker indflydelse på planlovens udmøntning, på lokalplaner og alt muligt andet i lokalsamfundet, som en servicemeddelelse oplyse om, at der er kommunalvalg den 16. november, og der kan man stille op, hvis man ønsker at ændre i nogle af de ting.
Hvis man synes, der i et lokalsamfund ikke bliver fremmet tilstrækkelig med dansk kulturarv, eller der er andre ting, man gerne vil ændre, så skal man bare stille op til kommunalvalget.
Der er masser af muligheder for at ændre det.
Så kan man ændre alt det, man vil, udmønte planloven og få kultur i det offentlige rum.
Der er masser af muligheder for det.
Så sammenfattende kan Radikale Venstre altså ikke støtte det her forslag, der sådan i sin enkelhed pålægger nogen noget, uden at man kan se, hvad der egentlig pålægges.
Marie Krarup (DF), 2020-12-17:
Jeg synes da, det er ærgerligt, hvis ordføreren ikke lige har kunnet få styr på, hvad det handler om.
Men det håber jeg så kommer i løbet af debatten her.
Jeg synes, det er rørende at høre, hvor meget ordføreren holder af danske kulturelle manifestationer i det offentlige rum.
For ordførerens parti har jo ellers støttet en massiv indvandring fra lande, der er kulturelt fremmede for Danmark, således at vi jo har boligområder, som f.eks. ikke er præget af julepynt, og hvor man har fjernet juletræerne, fordi man ikke er kristne og ikke fejrer den her højtid.
Så hvis ordføreren virkelig ægte holdt af de her manifestationer af dansk og kristen kultur, så kunne det jo være, at det var en god idé at støtte det her beslutningsforslag, som vil gøre det muligt at indføje i planloven, at man skal tage hensyn til den danske nationale kultur og dermed f.eks. kunne sige, at man ikke ønsker en islamisk udsmykning af gaderne, men at man ønsker en kristen juleudsmykning af gaderne.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-17:
Hr. Morten Messerschmidt har fuldstændig ret i, at jeg går rigtig meget op i både lighed og ordentlighed i lovgivningen.
Derfor glæder det mig overordentligt, at der er fri mulighed for, at man udeomkring lokalt kan vælge på den måde, man selv synes er bedst efter de lokale forhold – netop at prioritere kulturarv, netop at prioritere danske traditioner og værdier i det offentlige rum.
Det har jeg fuld tillid til at man er dygtig til at rejse og prioritere lokalt.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Men nu forstår jeg Radikale Venstre i almindelighed og hr. Kristian Hegaard i særdeleshed som et parti og en person, der går meget op i lighed og ordentlige rammer for lovgivningen.
Når nu vi i planloven i dag i § 1 har et hensyn til miljø og natur og vækst – det har Folketinget taget sig af – hvordan kan man så argumentere imod, at der indskrives et hensyn til dansk kultur og kristendom, med at sige, at det må kommunerne tage sig af?
Så må konsekvensen da også være, at hr. Kristian Hegaard går ind for at fjerne hensynet til natur, miljø og vækst i planloven i dag.
Ellers er det, hr. Kristian Hegaard siger, jo fuldstændig inkonsekvent.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-17:
Jeg har fuld tillid til, at de lokalt indvalgte, der er i de forskellige byråd og kommunalbestyrelser, hvad enten de repræsenterer Dansk Folkeparti eller Radikale Venstre, ved, hvad der er vigtigst i det lokale område – hvordan man fremmer kulturarven i lige netop det område.
Jeg kan sige for mit eget vedkommende, at i Fredensborg Kommune, hvor jeg selv sidder i byrådet og genopstiller til november, har Radikale Venstre haft afgørende indflydelse på at fastholde nogle af de særlige historiske bygninger, der er i kommunen, og ikke bare rive dem ned og give plads til, at der kunne bygges alt muligt andet.
Det er et konkret eksempel på, hvordan man lokalt kan fremme dansk kulturarv og dansk kultur i det offentlige rum.
Det er det lokale led, der bedst ved det, og det skal de fortsat have frie rammer til.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Jeg noterede mig med stor interesse, at hr. Kristian Hegaard argumenterede imod det her forslag, ud fra at beslutninger af den karakter jo skulle ligge i byrådene; det skulle vi i Folketinget ikke tage os af.
Nu er det jo sådan, at hvis man slår op i planlovens § 1 i dag, kan man se, at der er nævnt nogle specifikke interesser i formålsbestemmelsen.
Det handler om landets natur, det handler om miljø og gode rammer for vækst og udvikling.
Hvorfor kan det egentlig ikke lige så godt ligge ude i kommunerne?
Hvorfor den der skævhed?
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-17:
Såfremt bønnekald sådan var kernen i det her beslutningsforslag, ville jeg anbefale til en anden gang, at man så indskriver det i selve det, som man pålægger regeringen, for det fremgår jo ikke der.
Der skriver man det sådan lidt ind i nogle linjer, uden at det helt klart defineres, at det er det, der pålægges.
Det er derfor, det her i beslutningsforslaget fremstår noget uklart, hvad det egentlig er, beslutningsforslagsstillerne egentlig vil.
Marie Krarup (DF), 2020-12-17:
For vi har jo lige præcis fået et svar fra erhvervsministeren om, at det ikke er muligt at forbyde f.eks. bønnekald, fordi det ikke er indskrevet i planloven, og det er derfor, at vi ønsker dette indskrevet.
For så kan man forbyde bønnekald, og man vil så selvfølgelig også kunne fortolke hensynet til traditionel dansk kultur på andre måder, såsom at man vil kunne undgå, at juletræet bliver fjernet og andre ting.
Det kommer an på, hvordan det enkelte byråd vil tolke de her bestemmelser.