runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2019-02-28:
Så er fidusen jo ved sådan et beslutningsforslag, at det også giver regeringen mulighed for på baggrund af principperne i beslutningsforslaget at udarbejde et egentligt lovforslag.
Der kunne man jo så tage højde for det, bl.a. når ministeren siger, at det kommer an på, hvilke målgrupper det her værktøj anvendes over for.
Det er jo helt rigtigt, og det er også derfor, at vi i beslutningsforslaget udtrykkeligt skriver, at det skal være i samarbejde med jobcenteret.
Det er ikke et tag selv-bord.
Det er ikke en buffet, som man kan gå hen til og så tage 50.000 kr., og så går man hjem med dem.
Det er efter klare aftaler med jobcenteret.
Det skulle jo gerne imødekomme den bekymring, som ministeren har.
Hvis nu tankegangen skal holde vand sådan hele vejen igennem, må der være en tro på, at sådan nogle strukturer rent faktisk virker.
Og når man kigger ud på kommunerne, og der er nogle, der er undtaget, heldigvis da, så er det vel ikke så mærkeligt, at en kommune selvfølgelig i begyndelsen kan have en interesse i det, men når de først er kommet et stykke hen i forløbet, har de en snæver økonomisk interesse i at holde de her borgere på lave ydelser.
Er det her sådan den eneste undtagelse, hvor Liberal Alliance ikke tror på økonomiske incitamenter, men kun tror på det gode i mennesker og på det gode i kommunerne?
Det er virkelig ikke min oplevelse, men det er måske fru Laura Lindahls oplevelse, at kommunerne til enhver tid vælger det, der er bedst for borgeren, og ikke, hvad der sådan snævert set er bedst for kommunekassen.
Laura Lindahl (LA), 2019-02-28:
For det første sparer man en ydelse, som der godt nok er noget refusion for, men man sparer stadig væk noget ydelse, og så får man nogle skatteindtægter, hvis man hjælper borgerne i arbejde.
Så det er jo klart det fokus, kommunerne har.
Det har jeg helt tiltro til.
Så jeg deler ikke den store bekymring, hr. Karsten Hønge har, for, at man vælger billige og dermed – ligger det lidt i undertonerne – dårligere løsninger.
Hans Andersen (V), 2019-02-28:
Uanset hvor dårlig eller hvor dygtig kommunen er, vil staten holde kommunen skadesløs, og det mener jeg ikke er et sundt princip at gå efter.
Rosa Lund (EL), 2019-02-28:
Først og fremmest tak til SF for at rejse den her ekstremt vigtige diskussion.
Enhedslisten er helt enig med SF i, at refusions- og udligningssystemet ikke må indrettes således, at det tilskynder kommunerne til at placere borgerne på de lavest tænkelige eller for den sags skyld slet ingen ydelser.
Men det er nøjagtig sådan, refusionsomlægningen fra 2016 fungerer.
Her blev skruen strammet ganske gevaldigt med hensyn til statens refusion for lovbundne forsørgelsesydelser.
Kommunerne skal nu selv betale 80 pct. af udgiften, når borgeren har været på en social ydelse i mere end 52 uger.
Som LO og FTF nu samlet i Fagbevægelsens Hovedorganisation sagde i sit høringssvar til lovforslaget i 2015, så tilskynder det kommunerne til at placere borgerne på den lavest tænkelige eller helst ingen forsørgelsesydelse.
Vi er dog i Enhedslisten ikke sikre på, at SF's forslag er nogen effektiv løsning på problemet.
Det er for os at se mindre justeringer inden for et totalt skævvredet system, og man kan ikke sige, at systemet er blevet mere gennemskueligt af de ændringer, som SF her foreslår.
Vi har også til gode at se de beregninger, som det her forslag bygger på, ikke fordi vi ikke tror, at SF ikke kan regne, men fordi det er kompliceret stof, og derfor skal vi som minimum kende de økonomiske forudsætninger, hvis vi skal stemme for det, herunder hvilke konsekvenser ændringerne kan få for udligningssystemet i øvrigt.
Den største mangel ved forslaget er dog, at SF forestiller sig, at ændringerne skal gennemføres inden for den nuværende økonomiske ramme.
Vi har forstået, at Socialdemokratiet er kommet frem til den erkendelse, at man ikke kan løse skævhederne i udligningssystemet, og statsrefusionen er jo en del af det, uden at tilføre flere penge til systemet.
Det er en vigtig erkendelse.
Det hjælper ikke, at man rykker lidt rundt på tingene og skruer lidt på kriterierne.
Det vil blot være at fordele den herskende elendighed på en lidt anden måde.
Vi synes, at vi skal holde Socialdemokratiet fast på det, i håb om at vi kan få en solidarisk omlægning af refusionssystemet efter et folketingsvalg.
Den nuværende regering har i hvert fald vist, at den hverken har viljen eller evnerne til at sidde for bordenden i sådan en vanskelig proces.
I de kommende forhandlinger vil Enhedslisten selvfølgelig tage udgangspunkt i vores eget fuldt finansierede forslag.
Vores model består af to elementer: en markant forhøjelse af udligningsniveauet på landsplan, som især tilgodeser kommuner med mange sociale og velfærdsmæssige udfordringer, og et lavere beskatningsgrundlag.
En fuldstændig omlægning af statsrefusion på udvalgte sociale ydelser, som kommunerne kun har ringe mulighed for at påvirke, og som indebærer, at staten betaler en langt større del af disse udgifter, vil minimere faren for kassetænkning.
Så vi anerkender altså de positive hensigter i SF's forslag, og vi vil bestemt ikke afvise at kunne støtte de foreslåede elementer i en større og mere gennemgribende reform af udligningssystemet, men på nuværende tidspunkt kan vi ikke støtte forslaget, men støtter som sagt intentionerne.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-28:
Tak for de positive ord – der var jo også afsnit med positive ord.
Jeg vil bare lige høre, hvad der skulle holde Enhedslisten tilbage fra at støtte det.
Rosa Lund (EL), 2019-02-28:
Ja, det kunne man sådan set sagtens forestille sig, men vi vil, som jeg også sagde, gerne kende de økonomiske beregninger bag det her forslag.
Men det er måske noget, som kan pågå i det udvalgsarbejde, der følger efter den her første behandling.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-28:
Ja, for man kan lave mange ting om i udligningssystemer, og man kan lade det gribe helt om sig i forhold til udligningssystemet mellem kommunerne, hvilket fru Rosa Lund også har ret i, i forhold til kommuner, der har mange langtidsledige i forhold til andre.
Rosa Lund (EL), 2019-02-28:
Der ser vi for os, at den økonomiske ramme skal være lidt større.
Man kunne f.eks. tage pengene fra det allerede eksisterende råderum.
Men som sagt vil vi meget gerne gå ind i de økonomiske beregninger bag SF's forslag i en videre udvalgsbehandling efter den her første behandling.
Laura Lindahl (LA), 2019-02-28:
Tak til SF for et spændende beslutningsforslag.
Forslagsstillerne gør sig nok ikke nogen forhåbninger om, at Liberal Alliance vil støtte det, så jeg tror ikke, det kommer bag på hr. Karsten Hønge, at det gør Liberal Alliance ikke.
Vi synes, at den refusionsreform, der kom, hvor man netop omlagde til, at der var gode økonomiske incitamenter for kommunerne til at få folk hurtigt ud ad døren igen, er rigtig, rigtig god.
For vi ved, at jo længere tid, du er væk fra arbejdsmarkedet, jo sværere bliver det at komme tilbage og få fodfæste.
Derfor gav det lige præcis mening, at man gav kommunerne det økonomiske incitament, at de borgere, der kommer ind, skal de have fokus på hurtigt kommer ud igen.
Så var der jo en stor diskussion om, om det så betyder, at man er ligeglad, altså at man er ligeglad med den gruppe borgere, lige så snart de har været der over et år, fordi det vigtigste er at få dem hurtigt ud igen.
Det kan godt være, at vi skal være bedre til at minde kommunerne om det, men jeg har tiltro til, at det er man opmærksom på i langt de fleste af landets kommuner, og vi skal understøtte kommunerne i at gribe til de indsatser, der virker.
Derfor har vi forenklet systemet, så det bliver nemmere at tage de rigtige løsninger, og det er det, vi skal understøtte kommunerne i.
Jeg synes, at vi for nu i hvert fald skal fastholde det refusionssystem, vi har.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-28:
Nej, nej, men hvorfor skulle jeg dog ikke have en tro på, at Liberal Alliance kunne støtte det her?
For i mange andre sammenhænge har man jo i Liberal Alliance en meget stærk tro på, at hvis man giver borgerne økonomiske incitamenter – tommelskruer, pisk – skal de nok flytte sig og bevæge sig.
Nu har vi et system her, som kan motivere kommunerne til at søge billigere løsninger.
Er det ikke det, de vil gøre?
Og er det ikke også det, de gør i en række kommuner – ikke alle, men i en masse kommuner – og dermed faktisk sætter borgerens retssikkerhed ud af kraft, fordi der ikke bliver valgt den løsning, der er bedst for borgeren selv, men den, der på kort sigt, snævert set kan være til fordel for kommunekassen?
René Gade (ALT), 2019-02-28:
I forhold til at gå ind i den her dialog er jeg faktisk enig med nogle af de andre ordførere i, at det ikke ligefrem er fremmende for tiltroen til EU-systemet, når man rejser sådan et forslag her.
Omvendt vil jeg også sige, at jeg faktisk er stor tilhænger af at få skeletterne ud af skabet, så vi kan se oprigtigt på det.
Jeg synes måske, at det er upassende at hive et så gammelt citat ind, hvis ordføreren så ikke engang står på mål for det, der står i det.
Det opfatter jeg egentlig ikke at ordføreren gør, men han henviser til, at det er et gammelt SF-citat, der siger, at det forstås som en flok pampere.
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-28:
Et af problemerne på det her område er jo, at mange af oplysningerne ikke er tilgængelige.
Man kan jo ikke få udleveret oplysningerne om de præcise lønberegninger, der laves, om tillæggene osv. Derfor vil jeg bare spørge, om vi her kan få et tilsagn fra finansministeren om, at vi mellem første- og andenbehandlingen kan få alle oplysninger, vi måtte ønske, om lønforhold for ansatte i EU, eller om der fortsat er ting, der skal være hemmelige.
Jeg snakker kun om generelle kategorier.
Kristian Jensen (V), 2019-02-28:
Jeg har ikke noget ønske om at holde nogen oplysninger tilbage, som vi efter gældende ansættelsesret har mulighed for at lægge frem.
Så jeg vil gerne give det tilsagn, at jeg inden for rammerne af almindelig ansættelsesret gerne vil sørge for størst mulig gennemsigtighed på området.
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-28:
Jeg takker for tilsagnet.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-02-28:
Vi er i Socialdemokratiet enige i, at man bør kigge på at reformere EU's personale- og lønpolitik.
Den skal være mere gennemskuelig og effektiv, også så landenes bidrag reduceres.
Den linje ønsker vi at fortsætte, men vi mener, at problemet ligger i fradrag og tillæg og urimelige regler, og det er noget, som skiftende regeringer har taget fat på.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Vi ønsker at sætte fokus på andet end skat og at reformere EU på flere områder end bare det, og så deler vi i øvrigt heller ikke Enhedslistens grundlæggende skepsis over for alt, hvad der har med EU at gøre.
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-28:
Det er bare, fordi jeg forstår, at den socialdemokratiske ordførers kritik af det her forslag er, at det er alt for begrænset, altså at det, der er problemet ved det, er, at det simpelt hen ikke er omfattende nok.
Det er et alt for lille hjørne, det tager fat i; det skulle have været meget mere dybtgående med hensyn til reform af de her meget høje lønninger i EU-systemet.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-02-28:
Arh, det er for smart.
Det er for smart, og det ved hr. Søren Søndergaard udmærket også.
Altså, der står, at de »fremstår« som en sammenspist flok pampere med eksorbitant høje lønninger.
Det er jo meget smart.
Det svarer til at sige, at Enhedslisten fremstår som en flok munkemarxister, der ikke har fattet, at vi er kommet ind i det nye årtusind.
Men det har jeg aldrig sagt – jeg har bare sagt, at sådan fremstår de.
Altså, det er et nummer for smart, og det ved hr. Søren Søndergaard også godt.
Laura Lindahl (LA), 2019-02-28:
Tak for det.
Det er en spændende debat.
I Liberal Alliance er vi sådan set dækket meget godt ind af det, som tidligere ordførere har sagt – både ministeren og Venstres ordfører og i øvrigt også Socialdemokratiets ordfører.
Vi er jo, som de øvrige ordførere, ikke uenige i, at der er brug for en reformering og en modernisering både af EU's personale- og administrationspolitik og sådan set også på andre områder af EU.
Vi synes, det er fornuftigt, som ministeren også var inde på, at kigge på tillæggene og kigge på, om man ikke skal udfase nogle af dem, i stedet for bare at hæve skatteprocenten.
Men intentionen deler vi, og det er fint at få en debat om det, og det er fint at få fokus på det, men vi støtter ikke beslutningsforslaget, som det ligger her.
René Gade (ALT), 2019-02-28:
Jeg vil også sige tak til Enhedslisten for en fornuftig og meget relevant belysning af det her problem, som det da er, at noget kan forekomme eksorbitant uretfærdigt og som direkte misbrug af midlerne en gang imellem.
Det står ikke i beslutningsforslaget.
Det er min tolkning, at når man står og kigger på et system, som man faktisk lægger penge i, og som man er en del af fra dansk side og som dansk statsborger, kan det måske forekomme sådan.
Vi er jo en del af Det Europæiske Fællesskab, så vi skal da sikre, at der er bedst mulig kommunikation og forståelse af, hvordan det system fungerer.
Der er det her beslutningsforslag rigtig fint.
I Alternativet er vi fuldstændig enige i og vil gerne bakke op om den del af forslaget, der sikrer fuld åbenhed omkring de ansattes løn i EU-systemet.
Det er første skridt til at have en fælles analyse at tale ud fra, tænker jeg.
Så det skal vi da have skaffet.
Ellers vil jeg tilslutte mig finansministerens tale.
Jeg synes, den var meget rammende i forhold til det arbejde, der bliver gjort.
Man forsøger indefra, er min opfattelse, fra forskellige sæt af forskellige partifarver, der har haft regeringsmagten, at reformere det her systems lønninger og niveauerne, som også i mine øjne i rigtig mange henseender er noget, vi ikke kan bakke op om i Alternativet.
Det er simpelt hen ikke et system, vi kan stå på mål for udgiftsmæssigt, hvis vi graver helt ned i substansen i mange af detaljerne i EU-systemet.
Det er det nok heller ikke her.
Men i EU-systemet skal vi i den grad sikre, at folk også her i Danmark får en opfattelse af, at det altså nytter noget at være med i EU.
Og det gør det.
Derfor er det også lidt ærgerligt – og det skal så være min anke imod beslutningsforslaget her – at vi altid finder alt det negative ved vores europæiske samarbejde og fokuserer på det.
Der kan være politiske intentioner, der kan være politiske gode grunde til at fokusere på det, fordi man simpelt hen er imod EU-samarbejdet.
Men det bliver en fantastisk valgkamp til Europa-Parlamentet, hvis vi i fælles front prøver at sikre, at x procent af den dialog, der kommer til at være, handler om alt det gode, der er ved samarbejdet.
For det er måske det, man ikke altid lægger mærke til i dagligdagen.
Så tak, fordi der også til sidst i beslutningsforslaget står, at der naturligvis skal være ret og rimelighed i, at det, man nu mister som ansat dernede – det kan være i fleksibilitet, tid, det ene og det andet – skal der kompenseres for.
Det er ikke sådan en udskamning, der bliver lagt op til, og derfor skal man selvfølgelig også passe på de ord, man bruger.
Så vi er imod i Alternativet.
René Gade (ALT), 2019-02-28:
Jeg vil starte med at anerkende, at ordføreren har langt, langt større viden på det her område, end jeg har, i og med at ordføreren bl.a. har siddet i Europa-Parlament.
Men når vi alligevel går lidt hårdt til forslaget her fra Alternativets side, er det jo, fordi vi netop stoler på, at der faktisk er et arbejde i gang.
Der kan jeg så høre, at ordføreren mener, at man er gået meget stille med de reformer, der er blevet skabt, i forhold til at komme det her problem i møde, som Enhedslisten ønsker at komme til livs ved at se på skattesatserne.
Mit spørgsmål til ordføreren vil være: Hvis man nu fik et tilsagn om, at det her beslutningsforslag kunne blive til noget, altså at regeringen ville arbejde videre med det, ville det så ikke være et problem, at de ansatte i EU-systemet skulle modsvares af skat i eksempelvis deres eget land på en måde, der er meget forskellig, for skattesatserne er jo meget forskellige i landene?
Jeg er med på, at der også i beslutningsforslaget står, at det skal være en eller anden art median af noget, der sådan svarer til det generelle niveau.
Men mit spørgsmål er: Ville det være rimeligt, hvis man nu som ansat i EU-systemet skulle svare skat efter danske forhold eller rumænske eller italienske, hvis man egentlig udfører det samme stykke arbejde for hele Fællesskabet?
Jan E. Jørgensen (V), 2019-02-28:
Jeg skal bare sådan helt forstå Enhedslistens synspunkt.
Altså, tror Enhedslisten, at de bidrager til den her forestilling om, at man har nogle pampere siddende, der skovler penge ind og ikke laver dagens gerning, ved det, de skriver her i deres beslutningsforslag, eller at de er med til at modvirke den opfattelse med det, de skriver?
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-28:
Jeg vil bare endnu en gang bede hr. Jan E. Jørgensen om at bekræfte, at der ikke i forslaget står, at EU's ansatte er en flok sammenspiste pampere.
Ministeren påstod det også.
Det står simpelt hen ikke i forslaget.
Det er noget andet, der står, og hr. Jan E. Jørgensen har lige læst det op.
Det er bekymrende, at evnen til at læse eller forstå det, man læser, er så begrænset.
Men prøv igen, hr. Jan E. Jørgensen, at læse op, hvad det er, der står.
Der står ikke, at forslagsstillerne siger, at EU's ansatte er en flok sammenspiste pampere.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-02-28:
I beslutningsforslaget står der følgende: »Som bl.a. anført i beslutningsforslag nr. B 37 [...] fremstår EU's bureaukrati for mange ofte som en sammenspist kerne af pampere.
Den opfattelse understøttes af de ofte eksorbitant høje lønninger, der udbetales til EU's ansatte.«
Så det kan jeg ikke bekræfte.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-02-28:
Nej, det, vi siger, er jo, at skiftende regeringer har taget fat i det her.
Men det her fastlåser jo regeringen i en bestemt forhandlingsposition, når man snakker om det her.
Så er det heller ikke nogen hemmelighed, at alt, der har noget med EU at gøre, kan Enhedslisten ikke lide.
Forslag på forslag handler om et eller andet, som er dårligt ved EU.
På linje med det, finansministeren sagde, genkender vi i Socialdemokratiet heller ikke billedet af EU-ansatte som en samling pampere.
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-28:
Genkender Socialdemokratiet ikke billedet af ansatte især på et lidt højere niveau i EU-systemet som folk, der får en fuldstændig eksorbitant løn, i forhold til hvad der er gældende for andre almindelige mennesker i Europa?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-02-28:
Jo, men der er forskel på det og så at sige, at de ansatte er en samling pampere.
Nu hørte jeg også før, at det var et rejsecirkus og et pengecirkus.
Som jeg forstod finansministeren, er det også noget, man kigger på fra dansk side.
Men vi behøver måske ikke at tegne det her meget karikerede billede af både EU-politikere og dem, der er ansat dernede.
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-02-28:
Tak for det.
Dansk Folkeparti er enig med forslagsstillerne i, at det er et problem, at EU-ansatte beskattes efter særligt lave EU-takster, uanset om de er ansat i Bruxelles eller f.eks. på et repræsentationskontor i de forskellige EU-lande.
I forslaget nævnes et skatteniveau på omkring 15 pct.
Det er imidlertid vores opfattelse, at problemet fra forslagsstillernes side angribes på en noget bagvendt måde.
Forslagsstillerne erkender, at problemet ikke kan løses ved f.eks. blot at indkomstbeskatte danske ansatte, så de ligesom danske europaparlamentarikere, der både beskattes af EU og af de nationale myndigheder, får en skattebetaling, der bliver den samme som en dansk lønmodtager, idet EU-ansatte eksplicit er fritaget fra national indkomstbeskatning af deres grundløn og tillæg.
Forslagsstillerne erkender dermed, at løsningen skal findes i EU.
Når man nu alligevel anviser løsninger ad EU-vejen, synes vi hellere, at man skal anvise den lige vej frem for den kringlede og snoede vej, ved at de EU-ansatte af EU skal sættes i skat svarende til, hvad der gælder normalt, og at det ekstra provenu efterfølgende returneres til Danmark.
Men hvorfor ikke gøre det nemt?
Ved at kræve ret til at sætte medarbejdere i skat opfører EU sig jo i virkeligheden som en stat, og hvorfor ikke gøre op med det og afskaffe EU's mulighed for at beskatte deres ansatte?
Dermed vil en ansat i Parlamentet i Bruxelles, der er bosiddende der, skulle svare skat i Belgien.
En ansat ved EU's repræsentation i København vil skulle betale skat i Danmark og så fremdeles.
Det giver efter Dansk Folkepartis opfattelse betydelig mere mening.
Beslutningsforslaget skulle altså snarere gå ud på, at Folketinget forpligtede regeringen til at arbejde i EU for at afskaffe EU's beskatning af de ansatte.
Den manglende indkomst til EU-systemet fra skattebetalingen kan man så spare ved at nedsætte udgifterne på EU's budget.
Set fra Dansk Folkepartis synspunkt er der noget helt grundlæggende forkert i, at EU opkræver skat hos ansatte.
Det er en national opgave, ikke en opgave for en mellemfolkelig organisation, medmindre denne har ambitioner om at blive en stat, og det ønsker vi ikke i DF at EU bliver.
Men nuvel, det foreliggende beslutningsforslag er imidlertid et skridt i en mere rimelig retning, og forslaget vil som fremlagt og vedtaget betyde et lavere bidrag fra medlemslandene til EU's budget, og af disse helt konkrete årsager støtter DF forslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-28:
Jeg vil bare høre, om Dansk Folkepartis ordfører er enig med Enhedslisten i eller med mig i, at det, når der står, at forslaget går ud på, at ansatte i EU's institutioner kommer til at betale indkomstskat og arbejdsmarkedsbidrag på niveau med øvrige borgere i EU-landene, så også åbner op for, at det kan indebære den mulighed, som hr. Claus Kvist Hansen nævner, især fordi der står i forslaget, at man kan vælge forskellige metoder.
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-02-28:
Så er jeg muligvis enig, eller så er DF muligvis enige.
Men forslagsstillerne laver, som jeg også nævnte, en lidt kringlet vej, kan man sige, for at komme til det samme resultat.
Der er det, vi fra DF's side så tænker: Hvorfor ikke gøre det den lige vej?
Det her med at hoppe over, hvor gærdet er lavest, er ikke altid den dårligste idé.
Men vi når, kan man sige, det samme mål.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-02-28:
Tak for det.
Og tak til Enhedslisten for endnu en gang at tage debatten op om EU's budget.
Er det et par uger siden, vi sidst stod her?
I dag foreslår Enhedslisten, at man ændrer beskatningsreglerne for de ansatte i EU's institutioner.
Lad mig slå fast, at i Venstre mener vi sådan set helt på linje med Enhedslisten, at der er et potentiale for at se på EU's personale- og administrationspolitik.
Men jeg tager til gengæld skarpt afstand fra den præmis, der for mig at se gennemsyrer hele beslutningsforslaget.
Her tænker jeg på Enhedslistens ret utilslørede krig mod offentligt ansatte.
Dem må man åbenbart godt gå i krig med, hvis bare de er ansat i EU, hvor man beskriver dem som en sammenspist kerne af pampere med ofte eksorbitant høje lønninger.
Det synes jeg ikke er rimeligt, og jeg vil blot sådan gøre opmærksom på, at uden ansatte i EU's institutioner har jeg lidt svært ved at forestille mig, hvordan hjulene skulle køre rundt.
Når det så er sagt, mener vi altså heller ikke, at vi skal bryde med den mangeårige reformdagsorden i forhold til EU's personale- og lønpolitik, som regeringen har forfulgt.
Og så er det i øvrigt en dagsorden, der har bred opbakning her i Folketinget.
Enhedslistens beslutningsforslag gør op med den fornuftige linje, som Folketinget i efterhånden mange år har lagt for dagen, og det ser vi i Venstre ingen grund til at gøre.
Vi kan således ikke støtte beslutningsforslaget.