runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-01-11:
Det her er simpelt hen inde i kernen af den diskussion, vi kommer til og bliver nødt til at have med hinanden, og det er egentlig meget godt at have det her som eksempel, for det er noget, der gør avs på mig.
Det er altid nemmere at fjerne regler, når det er noget, der gør avs på nogle andre.
Lige præcis det her med bevægelse gør avs på mig.
Hvis vi mener, at der skal være frihed til selv at tilrettelægge skoleundervisningen på den bedst tænkelige måde på skolerne i Danmark, bliver vi nødt til også at sige, at det ikke er os, der skal lave reglerne, når det gør avs på os selv.
Det er derfor, jeg svarede så klart til hr. Alex Vanopslagh, at det for mig betyder, at friheden kommer til at stå over mit eget ønske om, at der skal bevægelse ind i skolen, og så må jeg bruge de andre redskaber, vi har.
Og en af de ting, der ikke er blevet anvendt, før lovgivningen kom, er jo f.eks. at få opbygget et kompetencecenter til at udvikle bevægelse som en del af undervisningen.
Da man indførte det her krav i sin tid, var der ufattelig lidt om, hvordan man rent didaktisk kunne anvende bevægelse i fagene på tværs af fagene.
Det er jo noget af det, der er blevet udviklet, efter kravet er kommet, og det kan vi jo fortsætte med.
Jeg tror egentlig godt, man kan spørge, hvad der er mest virksomt: Er det det stykke arbejde, der bliver lavet – altså, er det lovgivningen i sig selv? – eller er det det arbejde, der fulgte med, at man lavede lovgivningen?
Jeg tror faktisk, det er det sidste.
Derfor vil jeg håbe, at det er sådan, at vi skal fortsætte med det sidste, selv om lovkravet fjernes, og dermed fortsætte med at sætte de bevillinger af til Dansk Skoleidræt og de andre initiativer, som vi har sat i gang.
Stén Knuth (V), 2022-01-11:
Tak for det, og tak til ministeren for talen, og i øvrigt tak for samarbejdet og de mange samtaler, vi har haft om det, vi også brænder for her, nemlig bevægelse i folkeskolen.
Jeg vil godt lige tage fat i noget af det, hr. Alex Vanopslagh også replicerede på, netop det dilemma, der ligger i både at holde fast i et krav, men jo også at give frihed.
Ministeren nævner også en hel del tiltag, som er gjort, for at vi skal have mere bevægelse ind i folkeskolen.
Hvad er det så for nogle redskaber, ministeren vil tage i brug, hvis det er, at det ikke lykkes?
Nogle af de redskaber, som ministeren også nævner, har jo været i spil i rigtig, rigtig mange år, og vi har stadig væk en rest af skoler, hvor de unge mennesker ikke får bevæget sig.
Det her med bevægelse er jo godt for krop og sind, så alt det der er vi jo ikke uenige i.
Men hvad er det for nogle redskaber, som ministeren tænker på?
Og hvis det ikke er, fordi vi lige skal trykke på KL eller rende rundt og sige, at det her er vigtigt, hvad er det så for nogle redskaber, ministeren vil bruge?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-01-11:
Altså, ministeren bevægede sig nok så meget i klasselokalet, at det ofte endte med, at man kom til at sidde uden for døren.
Så det var ikke sådan en organiseret del af undervisningen, men snarere et udtryk for ikke rigtig at være så god til at sidde stille i undervisningen.
Det tror jeg ikke vi skal have med her.
Ja, der er en sammenhæng mellem, at kravet er blevet indført, og at der så er kommet mere bevægelse i folkeskolen.
Men lige præcis bevægelseskravet har faktisk betydet, at der er kommet mere bevægelse ind i skolerne.
Der er meget lang vej til, at det har betydet noget på alle skoler, og det er det, jeg mener med, at der jo er en tendens til, at man gør det, man synes er klogt, med hensyn til de aftaler vi laver herinde.
Men ja, der er faktisk den sammenhæng.
Jeg tror dog også, vi kan komme langt ad andre veje end det her lovkrav.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-01-11:
All right
– det misforstod jeg.
Tak for opklaringen, for den eneste sådan relevante indsigelse imod at fjerne bevægelseskravet er, at så får eleverne ikke bevæget sig nok, men er der overhovedet noget fra den virkelige verden, fra de eksisterende frikommuneforsøg eller friskolerne, der tyder på, at ved ikke lovgivningsmæssigt at have et bevægelseskrav får eleverne ikke bevæget sig nok?
Jeg ved ikke, om det var sådan i ministerens egen skoletid, inden der var et bevægelseskrav, at ministeren ikke fik bevæget sig som barn, for hvis ikke det er tilfældet, er det jo bare et overflødigt krav.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-01-11:
Altså, vi ved faktisk fra forskningen, at der er en sammenhæng dér i forhold til at være fysisk aktiv.
Det er derfor, jeg siger, at det er det sidste, jeg vil lade falde.
Men i forhold til den anden del af det, du siger, der handler om, hvad der så bliver vigtigt, new public management eller det her krav, bliver jeg bare nødt til at sige, at for mit og for regeringens vedkommende er det sådan, at når vi har valgt at spille ud med, at skolerne over en bred kam i Danmark skal kunne tilslutte sig frihedsforsøget, så kommer det her jo til at falde, hvis det er sådan, at kommunerne i øvrigt har lyst.
Det har vi jo gået med til er sådan, og det vil også være vores oplæg i forbindelse med det udspil, vi kommer med i forhold til resten af kommunerne.
Er der opbakning til det, kommer friheden til at stå øverst, og det tror jeg er rigtigt, og så må vi bruge de andre redskaber, der findes i redskabskassen til at overbevise om, at bevægelse er en god idé.
Det kommer der utvivlsomt også til at være en god debat om.
Jeg kan enormt godt lide idéen om at fjerne 64 strategier, for det lyder også for mig som totalt tidsspilde, og jeg ville ønske, at man kunne tælle, hvor mange der nogen sinde har klikket sig ind og læst de papirer.
Jeg tør også vædde på, at det har været spild af tid at udvikle dem, for halvdelen af medarbejderne kunne have beskæftiget sig med noget bedre end at sidde og udvikle strategier, der aldrig blev læst.
Det er ikke for at sige, at strategier ikke indimellem virker, for det gør de, men min oplevelse er, at der bliver lavet for meget af det i den offentlige sektor, så den del synes jeg er klogt.
I forhold til hegnspælene vil jeg sige, at det er klart, at jeg synes, at de aftaler, der er lavet, vedrørende Holbæk og Esbjerg, er fornuftige, for ellers havde vi jo ikke lagt stemmer til dem fra regeringens side, og derfor er det ikke så langt fra det, som vi også godt kunne tænke os, men vi er ikke færdige med at drøfte det endnu.
De hegnspæle, vi taler om, er, at vi f.eks. synes, det er enormt vigtigt, at det stadig væk er gratis at gå i folkeskole.
Det kan man måske godt grine lidt af, men fjerner vi hele folkeskoleloven, er det sådan set en af de ting, der ryger.
Så vi synes, det er vigtigt, at det fortsat er gratis at gå i folkeskole.
Det er det jo f.eks. ikke på friskoler, så det er vigtigt, at der er et gratis skoletilbud.
Det er vigtigt, at man fordeler eleverne i kommunerne.
I dag har man skoledistrikter, og det kan man godt gøre på flere forskellige måder, men det er vigtigt, at det er en kommunal opgave.
Sådan er der forskellige hegnspæle, og det kommer vi tilbage til at drøfte med hinanden, i forbindelse med at vi melder noget ud om, hvad den samlede mængde skal være.
Men det er ikke meget langt fra de velfærdsaftaler, der allerede er indgået, for ellers ville vi jo ikke have indgået dem.
Uffe Elbæk (FG), 2022-01-11:
Mit sidste spørgsmål er: Jeg bliver virkelig nysgerrig på det, som ministeren sagde om kommende møder med bl.a. DGI og DIF og andre former for idrætsorganisationer, for kunne Foreningsdanmark, havde jeg nær sagt, de lokale foreninger, måske ikke være en af nøglerne til faktisk at lave det kompetenceløft, der måske er brug for i folkeskolerne?
Troels Ravn (S), 2022-01-11:
Jeg mener, at vi skal veje vores ord og holde en balance, når vi tager ordet her i Folketinget.
Jeg har hverken pralet eller noget som helst andet.
Det er jo ikke rigtigt.
Den her regering har styrket vores kulturliv med hundrede millioner af kroner.
Og så har vi i en meget, meget vanskelig situation, og det er vi alle sammen helt bevidst om, været med til at lave hjælpepakker for omkring 7 mia. kr. Og jeg mener, det er en overdrivelse at begynde at påstå, at det her forslag, som vil koste en borger med en tv-pakke 15 kr. mere om måneden, vil trække tæppet væk under dansk kulturliv.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-01-11:
Det er, som om den ellers meget klare, synes jeg, pointe, jeg havde om, at når man med den ene hånd lukker kulturlivet og med den anden hånd giver dem en erstatning, har man samlet set ikke gjort noget positivt for kulturlivet, ikke rigtig er trængt ind.
Når man kigger på summen af de beslutninger, som regeringen har truffet over for kulturlivet, har de sidste 2 år jo været katastrofale for kulturlivet.
Man kan så sige, at det har været nødvendigt.
Vi har også bakket op om de fleste af de restriktioner, de er blevet pålagt, fordi det har været nødvendigt.
Men at stå og prale med, at man har gjort noget godt for kulturlivet, synes jeg simpelt hen ikke er anstændigt set i forhold til, hvor store problemer man har givet kulturlivet de seneste år, hvor de har betalt en kæmpestor del af regningen for coronarestriktionerne.
Troels Ravn (S), 2022-01-11:
Intet kunne ligge mig fjernere end at være flabet.
Jeg mener også, at jeg meget ærligt har sagt, at også kulturlivet i lighed med det øvrige samfund, virksomhederne og mennesker, der bliver ledige, lider voldsomt og bliver martret af den her coronapandemi.
Det skal vi da være ærlige at sige.
Men det hører da med til billedet, at den her regering siden sin tiltrædelse har styrket kulturlivet generelt med hundrede millioner af kroner, og at vi altså også sammen med Folketinget, selv om det ikke har dækket det fuldt og helt, har været med til at lave hjælpepakker til kulturlivet til en værdi, der er i størrelsesordenen 7 mia. kr.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-01-11:
Hr. Troels Ravn nævnte lige hjælpepakkerne til kulturlivet som et eksempel på noget godt, regeringen havde gjort for kulturlivet.
Det synes jeg er lidt flabet over for kulturlivet.
Når man med den ene hånd laver en lovgivning om, at museer skal holde lukket, og når man så bagefter med den anden hånd giver dem en erstatningspakke, der dækker en lille del af deres tab – ikke det hele, men en lille del af deres tab – mener hr. Troels Ravn så, at man har gjort noget godt for museerne?
Så vil hr. Troels Ravn ikke godt trække det tilbage og lade være med at bruge det som et eksempel på noget positivt, som man har gjort for kulturlivet?
Troels Ravn (S), 2022-01-11:
Ja, det er en afgiftsstigning, og ja, det gør det dyrere at være dansker, men der er tale om 15-20 kr. mere om måneden for et tv-abonnement.
Jeg synes, vi får meget for pengene.
Og endnu en gang vil jeg sige, at der er nedsat den her ministerielle arbejdsgruppe, som skal sørge for, at vi ikke overimplementerer.
Det her er for mig at se et rigtig fornuftigt lovforslag, som fuldstændig er i balance.
Louise Schack Elholm (V), 2022-01-11:
Tak for ordet.
Det her lovforslag består af flere forskellige elementer, men nu vil jeg starte med det mest kontroversielle af dem, nemlig skattestigningen på 285 mio. kr. til dansk kulturliv; et kulturliv, som har været tvunget i knæ i knap 2 år på grund af den ene restriktion efter den anden.
Det har været nødvendigt på grund af den epidemi, vi har haft, og vi har forsøgt at kompensere med hjælpepakker, men det har jo ikke kunnet rette op på de udfordringer, der er blevet skabt for kulturlivet.
Jeg synes faktisk ikke, man kan være det bekendt.
Jeg synes faktisk, at det er at behandle kulturlivet rigtig, rigtig ringe.
Nu vil jeg sige, at vi jo slet ikke går ind for, at man hæver skatten med 285 mio. kr., uanset om det havde været kulturlivet eller noget andet, men jeg synes, at det i den her situation næsten er skærpende, når vi står over for en branche, der i den grad har været nedlukket, og som ikke har haft mulighed for at tjene sine egne penge.
Så jeg må bare sige: Jeg kan på ingen måde forstå det her.
Grundlæggende har vi jo i Venstre en holdning om, at vi ikke vil bidrage til øgede skatter og afgifter.
Der kan f.eks. komme nogle EU-reguleringer, hvor vi er nødt til at gøre det, men så vil vi kompensere for det samme.
Og det gør man jo ikke.
Det her virker bare som en undskyldning for at kræve en masse penge ind og putte dem ned i statskassen og bruge dem på noget andet.
Man forsøger jo ikke at holde folk skadesfri, man forsøger ikke at kompensere dem; det her er bare en helt reel skattestigning på knap 300 mio. kr. om året.
Det kan vi på ingen måde støtte.
Og jeg kan heller ikke forstå det, når statsministeren i sin nytårstale sagde: Der er igen restriktioner, især de steder, hvor de mange mennesker mødes; desværre rammer det dansk kunst, kultur, og det et stort tab; vi har brug for omtanken, refleksionen, indsigten og udsynet, oplevelser – alt det, kulturlivet skaber.
Det lyder lidt tyndt, når vi næsten som det allerførste, efter at Folketinget er åbnet, behandler en skattestigning for kulturlivet på 285 mio. kr. om året.
Så jeg må sige, at det kan vi på ingen måder støtte i Venstre.
Det er en helt forkert måde at løse sagerne på efter vores mening.
Ud over at der er den her skattestigning i forhold til kulturlivet, er der også nogle forenklinger af momsafgifterne og -reglerne, og vi er sådan set altid for forenklinger.
Så hvis den del havde været for sig selv, altså hvis det var rene forenklinger og ikke skattestigninger, ville vi godt have kunnet støtte den.
Så er der en del omkring rigsfællesskabet, altså man dér kan forenkle momsregistreringen af de varer, der købes.
Det synes jeg egentlig også er positivt, og jeg ved, det har været efterspurgt.
Jeg har selv været på Færøerne og har hørt, hvordan det har været efterspurgt dér.
Men i forhold til den helt store del af lovforslaget her, som handler om at give et skattesmæk på 285 mio. kr. om året til dansk kulturliv, siger vi nej tak.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-01-11:
Den erkendelse havde jeg faktisk ikke regnet med at skulle høre, for det, vi taler om, er jo en afgiftsstigning – det kan vi ikke komme uden om – og det er noget, der vil gøre det dyrere at være dansker og gøre det sværere at være kulturliv, og så kan vi diskutere hvor meget, men det vil det jo, i hvert fald, når det gælder de 285 millioner kr.
Hr. Uffe Elbæk borede i, hvorvidt man havde gjort alt, hvad man kunne, for at undersøge, om andre EU-lande implementerede på samme måde, og i den sammenhæng kunne man jo også godt få den mistanke, at man måske er gledet lidt let hen over det, fordi man sådan set stod og skulle bruge de her 285 mio. kr.
Troels Ravn (S), 2022-01-11:
Lad os være ærlige og tale rent ud af posen, også selv om det når ud til den store offentlighed – det synes jeg også at vi skylder at gøre som politikere.
Det her lovforslag har, som jeg også indledte med at sige, to formål: Vi skal implementere ændringer afledt af EU-retten, og vi skal i Danmark følge EU-retten, når der er afsagt dom om den her momsforpligtelse.
Og jo, så er vi i Socialdemokratiet, som jeg åbent og ærligt har sagt, da rigtig glade for, at vi kan være med til at skabe et finansielt grundlag og indgå en flerårig aftale for kriminalforsorgen.
Det er da vigtigt, at vi kan rekruttere fængselsbetjente, at vi kan forøge kapaciteten, at vi kan gøre noget for de mennesker, der gerne vil ud af kriminalitet, og at vi modsat også kan gøre noget virksomt i forhold til dem, der vil forblive i kriminalitet.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-01-11:
Tak for det.
Jeg kan så godt lide, når vi bare er ærlige og taler lige ud af posen, og hvis jeg nu lover, at det bliver mellem os her i salen, kunne hr. Troels Ravn så måske i virkeligheden ikke komme med den erkendelse, at de penge nok i virkeligheden faldt på et meget tørt sted, at det nok i virkeligheden var lidt heldigt, at de her 285 mio. kr. dumpede ned, om ikke fra himlen, men så fra Bruxelles, så man fik penge til at finansiere aftalen om kriminalforsorgen, så man nu flytter penge fra kunst og kultur til kriminalitetsbekæmpelse og fængsler, og at det i virkeligheden var meget belejligt?
Kan vi ikke bare få den erkendelse fra talerstolen her i dag?
Troels Ravn (S), 2022-01-11:
I forhold til det med »285 mio. kr.« og »et kulturliv, der bløder« vil jeg sige, som jeg har været inde på flere gange, at vi også er meget, meget opmærksomme på i forhold til kulturlivet såvel som virksomheder og rigtig mange mennesker – nogle, der også bliver ramt af ledighed grundet covid-19 – at vi er i en vanskelig situation.
Generelt har vi styrket dansk kulturliv siden vores tiltrædelse i 2019.
Vi har også med massive hjælpepakker i forhold til coronaen været inde og hjælpe kulturlivet.
Og så vil jeg også sige, at det, vi får for pengene her – det hører jo også med til billedet – er, at vi sikrer en finansiering af en flerårig aftale for kriminalforsorgen.
Det hører også med.
Louise Schack Elholm (V), 2022-01-11:
Det er stadig væk 285 mio. kr. om året, der skal betales ekstra i skatter og afgifter for et kulturliv, der bløder.
Mener ordføreren, at det her alt sammen bliver overvæltet på forbrugerne; at forbrugerne gladelig betaler de ekstra penge, så de kommer ind – altså at det bare er forbrugerne, der kommer til at betale alle pengene?
Troels Ravn (S), 2022-01-11:
Spørgeren bruger ordlyden »vælger at pålægge«.
Altså, det her gør vi jo med to formål: Vi skal implementere ændringer afledt af EU-retten, og så skal vi forenkle og præcisere moms- og afgiftsreglerne.
Og det synes jeg vi lykkes med.
Spørgeren siger, at vi underminerer kulturlivet.
Altså, som jeg også var inde på, kan et tv-abonnement stige med omkring 15 kr. om måneden, og jeg mener, at vi skal passe på med sådan retorisk at brede det ud til, at vi trækker tæppet væk under dansk kulturliv.
Vi har en regering her, som har styrket dansk kulturliv siden sin tiltrædelse for mange hundrede millioner kroner, og i forbindelse med coronakrisen har vi altså også lavet hjælpepakker til en værdi af 7 mia. kr.
Det handler om at bevare balancen i de her ting.
Louise Schack Elholm (V), 2022-01-11:
Jeg kan godt undre mig lidt over, at man oven på en coronakrise med masser af restriktioner for kulturlivet – de har ikke mulighed for at tjene deres penge ind selv – så vælger at pålægge dem en moms på 285 mio. kr. uden på nogen måde at kompensere.
Hvordan forventer man det skal gå?
Altså, hvad tror man fremtiden bliver for biografer og andre dele af det danske kulturliv, som lige nu skal til at finde 285 mio. kr. om året ekstra at betale til den danske stat?
Uffe Elbæk (FG), 2022-01-11:
Allerførst vil jeg bare sige mange tak for ordførertalen.
Jeg er enig nærmest ord for ord.
Jeg har blot et enkelt spørgsmål, og det er, at man fra regeringens side siger, at det her er en implementering af EU-lovgivning – og jeg har som udgangspunkt, at det skal vi så også gøre.
Men kunne man ikke have implementeret det på en anden måde?
Hvis der endelig skulle lægges moms på, kunne man så ikke have besluttet, at momsen gik tilbage til kulturlivet?
Søren Søndergaard (EL), 2022-01-11:
Hvis jeg forstår svaret rigtigt, er det, hr. Peter Skaarup siger, at man ikke har bundet sig til finansieringen, forstået på den måde, at man ikke har bundet sig til, at finansieringen skal komme fra det her forslag, men at det forlig, man har indgået, selvfølgelig skal finansieres.
Og det vil i hvert fald sige, at man – og det vil jeg så bede hr. Peter Skaarup bekræfte – kan forestille sig, at det her forslag bliver barberet ned i naturlig størrelse og giver en mindre finansiering, mod at der så på andre områder findes en finansiering til at dække det hul, som opstår i forliget.
Peter Skaarup (DF), 2022-01-11:
Altså, det ligner ikke mig at være fyldt af, var det gamle aviser og blødt brød.
Nej, vi går ind i det her fuldstændig fagligt og sagligt og efter bogen.
Men det siger jo sig selv, at når en regering kommer og siger, at man leverer så meget selv – og regeringen har jo faktisk leveret ret meget selv fra forskellige reserver og forskellige andre finansieringskilder; det er jo en dyr aftale, der er lavet for at sikre, at vores fængselsbetjente bevarer modet, og at vi får flere ind på uddannelsen, og den dyre aftale skal selvfølgelig finansieres – så skal man finde de penge på den ene eller den anden måde.
Sådan må det være.
Søren Søndergaard (EL), 2022-01-11:
Egentlig troede jeg, at Dansk Folkeparti helhjertet ville støtte det, altså fra kunstnere til kriminelle i Kosovo.
Det ville ligesom være et godt slogan at gå til valg på.
Men jeg forstår sådan set, at Dansk Folkeparti faktisk er bekymret over nogle af de effekter, det kan få, og at man derfor vil gå meget grundigt ind i udvalgsbehandlingen, og det er jeg selvfølgelig rigtig tilfreds med.
Men så kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvad er det egentlig man har bundet sig til i forliget om kriminalforsorgen?
Har man bundet sig til et beløb?
Eller har man bundet sig til, at der skal vedtages et eller andet, der har den overskrift?
For det er jo lidt vigtigt.
For det er jo helt klart, at man kan lave en anden implementering af EU-lovgivningen end den, regeringen foreslår, og også få det godkendt i EU.
Det er helt åbenlyst.
Men problemet er jo selvfølgelig, at det nok vil give et mindre provenu, og derfor prøver jeg lige at få afklaret, om hr. Peter Skaarup simpelt hen bare står oppe på talerstolen og er fyldt med gamle aviser og blødt brød og siger noget, som ikke har noget på sig, fordi man reelt har bundet sig til en finansiering.
Louise Schack Elholm (V), 2022-01-11:
Almindelig økonomisk teori siger, at når du hæver afgiften eller skatten på noget, så bliver en del af stigningen pålagt brugerne, så forbrugerne vil opleve en højere pris.
Men resten af det bliver betalt af dem, der producerer det.
Så begge kommer til at betale.
Søren Søndergaard (EL), 2022-01-11:
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at få Venstres kommentar til, hvad den socialdemokratiske ordfører sagde.
For den socialdemokratiske ordfører udlagde det jo på den måde, at det her handler om, at tv-pakkerne bliver lidt dyrere.
Altså, det er forbrugerne, der kommer til at betale det.
Louise Schack Elholm (V), 2022-01-11:
Det er meget sjovt, at man altid skal høre den største kritik fra dem, der har forladt en engang, og sådan er det jo altid.
Man skal gøre sig klog på, hvad det er, Venstre mener og Venstre gør, og det er jo fint – ingen problemer.
Alle har lov til at have deres holdninger.
Man må også godt have holdninger om Venstre; det har jeg ikke nogen problemer med.
Jeg har ikke sagt, at man skal føre pengene tilbage krone for krone.
Jeg har sagt, at man skulle kompensere.
Der er himmelvid forskel, og du kan vælge at forvrænge mine ord, lige så tosset du vil, men det gør det ikke til mine.
Så jeg synes stadig væk, det er et problem, at man bare pålægger dansk kulturliv en ekstra skat på 285 mio. kr. om året.
At Kristendemokraterne mener noget andet, må stå for jeres regning.
Jens Rohde (KD), 2022-01-11:
Nu er det jo ikke ligefrem sådanne massive investeringer i kulturlivet, Venstre har excelleret i i sine finanslovsforslag igennem årene.
Det er måske sådan lidt en tilsnigelse at prøve at skabe det billede.
Sagen er, at man i henhold til momsdirektivet ikke må opkræve moms og så tilbageføre den direkte.
Det må man ikke, for det er konkurrenceforvridende virksomhed.
Det findes der domme for, fru Louise Schack Elholm.
Så det er ikke sådan en enkel måde at gøre det på.
Men hvis Venstre vil være med til at lave massive investeringer i kulturlivet på finansloven, så er vi altid med.
Louise Schack Elholm (V), 2022-01-11:
Man kan godt få ting fra EU, man skal implementere, men man kan vælge at kompensere dem, det går ud over.
Det vælger man ikke at gøre; dermed er det en skattestigning.
Det synes jeg er et problem, særlig for dansk kulturliv, som i den grad har været presset af coronakrisen.
Jeg synes ikke, de fortjener en skattestigning på 285 mio. kr.
Så sætter man 160 mio. kr. af i finansloven ét år til dansk kulturliv.
Det her koster 285 mio. kr. om året.