runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-03-15:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi i Alternativet er enormt glade for, at regeringen nu også har sagt, at regeringen vil arbejde videre med den her handlingsplan mod racisme.
En undersøgelse fra Københavns Kommune fra 2021 viser, at 44 pct. af unge københavnere mellem 18 og 29 år med ikkevestlig oprindelse har oplevet at blive diskrimineret på jobbet inden for det seneste år.
Det er et kæmpestort antal, og det er en stigning på 37,5 pct. på 3 år.
Så mener ministeren ikke, at de her statistikker er et tydeligt bevis på, at der er diskrimination på arbejdspladsen?
Og hvordan vil ministeren sådan mere konkret gøre noget ved det nu og her, så vi ikke skal vente på en handlingsplan?
Torsten Gejl (ALT), 2023-03-15:
Tak, formand.
Hvilken holdning har ministeren til, at Miljøstyrelsen har trukket sin vejledning tilbage om miljøgodkendelser i sagen om RGS Nordic?
Peter Hummelgaard (S), 2023-03-15:
Det glæder mig, og jeg håber, at vi kan inddrage så brede dele af Folketinget som overhovedet muligt.
Men jeg synes, at ordførerens tilkendegivelse her er positiv, og det vil jeg selvfølgelig tage med videre i arbejdet.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-03-15:
Selv tak, og nu talte ministeren så om konkrete eksempler, så nu vil jeg komme med et meget konkret og nyligt eksempel, og ministeren har givetvis også hørt om det.
Det er et opslag, der gik viralt på de sociale medier, slået op af en frustreret mor, som med et skærmbillede kunne vise, at hendes 19-årige søn Jibreel blev afvist til en læreplads som elektriker på grund af sin minoritetsetniske baggrund.
Og i afvisningen stod der, citat: »Vi søger faktisk en som dig i forhold til hvor langt du er i uddannelsen.
Men Vi må desværre sige nej til dig.
Grundet en lidt vild start her på året også skal vi helst have en der er dansk etnisk og det er grundet mange af vores ældre kunder osv.«
Senere har en række uddannelsesvejledere udtalt, at det er en kendt sandhed, at rigtig, rigtig mange unge oplever racisme, når de f.eks. skal søge læreplads, og bliver forskelsbehandlet og afvist bare på grund af deres navn.
Så hvordan gør de her historier indtryk på ministeren?
Og kan ministeren ikke komme lidt tættere på nogle mere konkrete tiltag, der kan gøres?
For det er virkelig mange unge, det her rammer.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-03-15:
Hvad tænker ministeren om, at tre piger på henholdsvis 8, 15 og 18 år har modtaget regninger fra Hjørring Kommune på tilsammen 165.000 kr. i kølvandet på en retssag mod kommunen, som familien ikke havde råd til at føre til ende, hvor pigerne ville have kompensation for næsten 2 års anbringelse uden for hjemmet, som det i sidste ende viste sig at der ikke var grundlag for?
Peter Hummelgaard (S), 2023-03-15:
Tak til spørgeren.
Indledningsvis vil jeg sige, at jeg ikke vil kommentere direkte på den konkrete sag, som spørgeren henviser til.
Det er en afgørelse truffet af en uafhængig domstol.
Men lad mig til gengæld slå fast med syvtommersøm, at børns retssikkerhed er et meget, meget vigtigt emne for mig.
Spørgsmålet til mig drejer sig om sagsomkostninger, altså det beløb, som den ene part kan blive dømt til at betale til den anden part, hvis man taber en sag.
Og der er gode grunde til, at reglerne om sagsomkostninger er, som de er, og det er bl.a. med til at skabe et system, hvor man ikke fører retssager uden grund, og det princip mener jeg alt andet lige er værd at fastholde.
Det gælder som udgangspunkt også sager, hvor mindreårige er parter.
Når det er sagt, kan reglerne sætte børnene i en svær situation.
Hvis forældrene anlægger en retssag på deres børns vegne, som de hæver eller taber, så hænger børnene på regningen, hvis forældrene ikke betaler.
Jeg mener, at det derfor også er relevant at diskutere børnenes position i en sådan situation, og derfor er Justitsministeriet ved at undersøge, om reglerne kan ændres, sådan at børnene ikke ender med at skulle betale sagsomkostningerne.
Det er vigtigt, at vi har styr på konsekvenserne af en eventuel regelændring, og det er derfor også nødvendigt, at vi undersøger mulighederne grundigt.
Og jeg vil vende tilbage over for Folketinget, når undersøgelserne af en eventuel regelændring er afsluttet.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-03-15:
Men nu er ministeren jo minister i en regering ledet af børnenes statsminister, og det er nu engang ministeren, der står med ansvaret for, at børn helt ned til 8-årsalderen bliver forgældet.
Hvis jeg kender staten ret, tilskrives der jo nok både renter og renters rente til det her.
Så når et 8-årigt barn er myndigt som 18-årig, står det her barn med en gæld på vel i omegnen af 140.000 kr., tilskrevet den her inddrivningsrente på 9,9 pct. i 10 år.
Mener ministeren, at der findes bare en eneste lille enkelt grund til, at staten med børnenes statsminister i spidsen ikke stopper med at forgælde helt små børn?
Peter Hummelgaard (S), 2023-03-15:
Jeg forstår på alle tænkelige måder spørgerens indignation, og jeg vil heller ikke lægge skjul på, at det også er en indignation, jeg selv deler.
Men jeg tror, at det er meget, meget vigtigt, at jeg som justitsminister ikke udtaler mig om den konkrete sag.
Når Justitsministeriet har afsluttet den gennemgang af reglerne – og eventuelt, hvordan man vil kunne ændre reglerne – så vender jeg tilbage til Folketinget.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-03-15:
Ministeren har nu erklæret sig enig i – faktisk ligesom hans forgænger – at det er et problem, men et eller andet sted mener ministeren tydeligvis ikke, at en 8-årig med en uoverskuelig gæld er mere alvorligt, end at det ligesom skal syltes i undersøgelser.
Er det sådan, jeg skal forstå ministerens svar?
Peter Hummelgaard (S), 2023-03-15:
Nej, det er ikke sådan, man skal forstå min besvarelse.
Lad mig gøre det helt klart: Altså, jeg synes ikke, at børn skal ende i en situation, hvor de skal betale et stort beløb, fordi der er anlagt en retssag.
Det er også af samme årsag, at vi nu har sat gang i et arbejde, hvor vi ser på, hvordan reglerne kan ændres.
Min intention er klart, at hvis der er grundlag for at ændre reglerne, vil vi også gerne ændre reglerne.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-03-15:
Hvis jeg forstår det her korrekt, læner staten sig sådan lidt tilbage og vil måske, måske ikke stoppe med at sætte små børn i en uoverskuelig gæld.
Jeg har nok lidt svært ved at se, hvorfor ministeren ikke vil agere meget hurtigere på det her, for lige nøjagtig i sager med børn må man sige, at det er vores alle sammens ønske, at de får den bedst mulige start på livet.
Her gør vi lige nøjagtig det modsatte: Vi sætter børn i gæld til staten.
Og så kan de ellers starte deres voksenliv med at betale af på noget, som er åbenlyst urimeligt.
Peter Hummelgaard (S), 2023-03-15:
Jeg tror, at spørgeren skal høre, hvad jeg siger.
Der er alle mulige historiske forklaringer på, hvorfor reglerne har været, som de er, men nu er vi nået frem til den erkendelse, at det ikke er rimeligt, og det er også derfor, vi har igangsat et arbejde, der ser på, hvordan man kan ændre de regler.
Tak for spørgsmålet.
Og tak til formanden for ordet.
Jeg vil gerne starte med understrege, at racisme ingen steder hører hjemme i det danske samfund, og den skal bekæmpes i alle dens grimme afskygninger.
Jeg kan oplyse, at regeringen vil arbejde videre på en handlingsplan mod racisme, som forventes lanceret i løbet af 2023.
Handlingsplanen skal bekæmpe racisme bredt i samfundet, og vi vil derfor have en bred tilgang i arbejdet med handlingsplanen og se på initiativer, der favner alt fra arbejdsmarked og undervisning til kulturliv og hadforbrydelser.
De relevante ministerier vil nu arbejde videre med mulige initiativer i en handlingsplan mod racisme, og jeg skal i den forbindelse bemærke, at der før folketingsvalget var indledende drøftelser med aftalepartierne, ligesom Justitsministeriet jo har holdt et lyttemøde, hvor en række organisationer og interessenter på området har givet deres input til en handlingsplan mod racisme.
Jeg er glad for, at vi nu kan fortsætte arbejdet med handlingsplanen, og jeg håber også, at vi med handlingsplanen kan være med til at styrke bekæmpelsen af racisme i samfundet.
Tak for ordet.
Christina Olumeko (ALT), 2023-03-15:
Tak til ministeren for svaret.
Jeg er glad for at høre, at arbejdet er i gang – bedre sent end aldrig, fristes man til at sige, her over et år efter at midlerne blev afsat.
Vi har jo masser af dokumentation for omfanget at diskrimination mod minoritetsetniske danskere.
Dobbelt så mange lønmodtagere med minoritetsetnisk baggrund oplever diskrimination på arbejdsmarkedet; FN's særlige observatør for oprindelige folks rettigheder har netop kritiseret Danmark for, at inuit oplever strukturel racisme i mødet med de danske myndigheder; og Institut for Menneskerettigheder har belyst, hvordan minoritetsetniske danskere udsættes for etnisk profilering af politiet.
Peter Hummelgaard (S), 2023-03-15:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg jo fuldstændig deler den problemformulering, som spørgeren lister op.
Vi har i alle mulige forskellige afskygninger et problem med racisme i det danske samfund, og det ville være både forkert og naivt at påstå det modsatte.
Spørgeren nævner en række eksempler, og jeg kunne også selv nævne nogle eksempler – det kunne f.eks. være spørgsmålet om adgang til nattelivet for unge mennesker.
Jeg kan ikke på nuværende tidspunkt oplyse nærmere om, hvad tidsplanen i forhold til handlingsplanen er, andet end at sige, at det er konkluderet i regeringen, at vi selvfølgelig arbejder videre med det, og at vi forventer, at det bliver lanceret, og at vi gerne vil inddrage så brede dele af Folketinget som overhovedet muligt, men at det jo selvfølgelig også tager sit afsæt i de partier, der var med til at aftale handlingsplanen i forbindelse med finansloven for 2022.
Christina Olumeko (ALT), 2023-03-15:
Tak til ministeren.
Det er et meget glædeligt svar.
Vi er i Alternativet i hvert fald klar til at være i yderligere dialog med regeringen om initiativerne.
Vi er meget glade for at høre, at regeringen har tænkt sig at fortsætte arbejdet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-15:
Det er ikke Socialdemokratiets ordfører, der står her; det er regeringens minister.
Jeg mener jo det, som regeringen mener, og det er, at vi først og fremmest prioriterer vores regeringsgrundlag.
Jeg må sige, at jeg også var ærgerlig over, at der blev udskrevet et folketingsvalg, men jeg tror, at spørgerens parti havde mere med det at gøre, end mit eget parti havde, i forhold til at det skulle ske på det tidspunkt.
Men når man gjorde det på den måde, var der jo en del lovforslag, som så ikke kunne blive gennemført.
Men jeg mener selvfølgelig det, som jeg har sagt hele tiden, nemlig at der er nogle positive ting ved det, hvis man eksempelvis tager en erhvervsuddannelse, pædagoguddannelse eller en anden uddannelse, og at det så også skal tælle med.
Men det er ikke noget, der er en prioritet for mig lige nu.
Mette Thiesen (DF), 2023-03-15:
Tusind tak, formand.
Vil ministeren tilkendegive, hvad ministeren synes om, at en palæstinensisk familie har kunnet terrorisere en hel by i et årti samt smadre den gamle borgmester- og dyrlægebolig i Helsingør på kommunens regning, og i forlængelse heraf tilkendegive, om ministeren er enig i, at grænsen er nået for, hvad samfundet og skatteyderne skal finde sig i, og at der derfor straks bør tages initiativ til at sende dem tilbage til Libanon, hvor de kommer fra?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-15:
Jeg vil sige tak for spørgsmålet.
Men det er et emne, som ligger regeringen meget nært, at vi skal modvirke de parallelsamfund, som findes rundtom i Danmark.
Jeg tror også, det er vigtigt at sige, at parallelsamfund jo ikke behøver at være noget, der er støbt i beton eller muret i mursten; det kan også være noget, der kommer til udtryk ved en mentalitet, som står i kontrast til det samfund, vi har bygget op.
Når man som familie ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt og ikke respekterer grundlæggende værdier, synes jeg det er helt rimeligt at sætte spørgsmålstegn ved, hvad man så egentlig laver i Danmark.
Jeg synes også, det er vigtigt i den forbindelse at holde sig for øje, at hvis der begås kriminalitet, er det selvfølgelig op til domstolene at afgøre, om der kan ske en udvisning.
Men vi er selvfølgelig klar over, at rigtig mange steder i Helsingør og andre byer i Danmark foregår der en kamp for at forhindre, at en større del af lokalområdet bliver ødelagt af nogle, som ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt, og jeg tror, at man er naiv, hvis man forestiller sig, at vi er nået i mål med integrationen.
Det er jeg enig i, for det handler om at beslutte sig for, at man gerne vil være en del af det danske samfund.
Det er der, det starter.
Mette Thiesen (DF), 2023-03-15:
Det sidste her er jeg sådan set enig med ministeren i.
Her har vi bare at gøre med en familie, som på ingen som helst tænkelig måde har gavnet noget som helst i Danmark.
Så sent som her forleden eller for noget tid siden var der også et debatindlæg i Helsingør Dagblad.
Altså, det er faktisk noget, der berører borgerne rigtig, rigtig meget oppe i Helsingør.
De har fået stillet bolig til rådighed, og de har simpelt hen ikke gjort andet end at skabe frygt, og de er dybt, dybt kriminelle.
Mener ministeren ikke reelt set, at det vil være til gavn for det danske samfund, hvis sådan en familie, som jeg nævner her, simpelt hen ryger ud af Danmark?
Det kan jo ikke være nogen som helst danskere til gavn, at en så kriminel og så uintegrerbar familie, der er kommet hertil og har fået alle muligheder, simpelt hen overhovedet ikke bidrager, men tværtimod gør livet surt for både deres naboer og sådan set også for de danske skatteborgere – de gør det hele utrygt.
De skal bare ud af Danmark, mener vi i Dansk Folkeparti.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-15:
Som en, der går op i gamle bygninger, bliver jeg selvfølgelig bedrøvet over det, men jeg har også snakket med nogle af de lejere, som har boet i de boliger, som familien så er flyttet ind i efterfølgende, og det er jo nogle ret dårlige historier om det, jeg ville kalde hverdagsterror, altså at man chikanerer folk omkring sig.
Så jo, jeg synes da, at hvis man har den tilgang til det danske samfund, skal man da overveje, om det giver mening at være her, eller om man måske burde finde et andet sted at have sin tilværelse.
For det bringer ikke noget godt med sig.
Mette Thiesen (DF), 2023-03-15:
Jeg mener sådan set, at vi skal gå det skridt videre.
De skal ikke omplaceres – jo, de skal omplaceres ud af Danmark, men de skal ikke omplaceres til en anden bolig.
De har haft deres chance, og de har ikke bidraget med noget som helst positivt, tværtimod.
Og nu kan vi jo se igen og igen, som ministeren også fuldstændig rigtigt siger, at de simpelt hen udøver det, som man ville kalde hverdagsterror.
Det seneste er så, at den yngste også er så dybt kriminel; at han simpelt hen koster så mange ressourcer for politiet, hvilket man også kan få beskrevet i en artikel fra den 3. marts i Helsingør Dagblad, og nu skal han så mentalundersøges.
Mener ministeren ikke, at der må være grænser for, hvad danske skatteborgere og danske borgere generelt skal finde sig i fra fuldstændig uintegrerbare udlændinge?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-15:
Jo, det skal der selvfølgelig være grænser for, og jeg har også selv som udlændingeminister gjort alt, hvad jeg kunne, for at sætte grænser for bl.a. folk, der lever på den måde og opretholder nogle normer, som er helt uden for de danske.
Men det er klart, at det at skulle udvise folk af landet jo kræver måske en udtræden af konventioner og andre ting, og det mener jeg der er en masse negative følger af.
Jeg ved godt, at Dansk Folkeparti mener, at man skal gøre det.
Men så længe man som parti mener, at vi skal være en del af konventionerne, er der også grænser for, hvad man kan gøre, og der synes jeg, at det at være en del af internationale forpligtelser, som små lande som Danmark har en fordel af, vejer tungere, selv om jeg udmærket forstår den sag fra Helsingør.
Mette Thiesen (DF), 2023-03-15:
Ja, i Dansk Folkeparti sætter vi danskernes sikkerhed og tryghed højere end forældede konventioner, da mange af dem er skrevet i en helt anden tid med et andet formål.
Ministeren føler sig bare bundet af nogle konventioner.
Det mener vi sådan set i Dansk Folkeparti overhovedet ikke man skal være.
Vi mener, den her familie skal udvises af Danmark.
Der er så mange domme, der er så meget hverdagsterror, som ministeren selv siger, at de på ingen måde har fortjent at leve i Danmark længere.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-15:
Uden sådan at skulle sagsbehandle noget som helst synes jeg ud fra min egen oplevelse af den her sag heller ikke, at folk har fortjent det, men det er jo ikke altid sådan, det fungerer.
Der kan være andre ting, der gør, at man ikke kan udvise folk.
Det kan være, at man ikke har noget sted at udvise dem til.
Det vil jeg ikke lave om på, og det kan jeg ikke lave om på.
Det ligger uden for rammerne af, hvad jeg vil og kan gøre.
Men hvis man sådan skal vurdere, om folk har fortjent det, så synes jeg da heller ikke, de har det.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-03-15:
Jeg vil starte med at læse spørgsmålet op for skatteministeren.
Finder ministeren det rimeligt, at den planlagte kilometerafgift for lastbiler gør det dyrere at drive vognmandsforretning i yderområderne?
Jeppe Bruus (S), 2023-03-15:
Tak for det.
Regeringen har jo med regeringsgrundlaget sat det mest ambitiøse klimamål for Danmark nogen sinde.
Hvis Danmark skal leve op til det mål, er der selvfølgelig også behov for en omstilling af den tunge vejtransport.
En kilometerbaseret vejafgift indebærer både incitamenter til den grønne omstilling og er en mere præcis beskatning af lastbiltrafikkens andre påvirkninger af omgivelserne.
Det kan f.eks. være slid på vejnettet, ulykker, støj, luftforurening og bidrag til trængsel.
Afgifter på lastbiltrafik er i dag fastsat betydeligt under disse omkostninger for samfundet.
Med en kilometerbaseret vejafgift indføres der i højere grad en afgiftsbetaling ud fra et forureneren betaler-princip, hvilket vil afspejle sig i en større afgiftsbetaling, jo længere der køres med en lastbil.
Regeringen ønsker et sammenhængende Danmark, hvor der er gode vilkår for at drive virksomhed i hele landet.
Den nye vejafgift forventes at øge transportomkostningerne, som udgør en lille del af de samlede omkostninger.
Vejafgiften forventes derfor også at få meget begrænsede konsekvenser for lokalisering af virksomheder i Danmark.
Vejafgiften vil desuden blive differentieret efter lastbilens CO 2 -udledning.
Nulemissionslastbiler som f.eks. ellastbiler vil derfor betale mindst i afgift.
Vognmænd, der har et stort kørselsbehov, f.eks. 100.000 km om året, forventes at kunne få en årlig besparelse på op mod ca. 100.000 kr. ved at køre en ellastbil frem for en lastbil på f.eks. diesel.
Ud over implementeringen af vejafgiften ønsker regeringen at implementere ændringer i de nationale regler om vægt og dimensionering af lastbiler.
Det indebærer en effektivisering af vejgodstransporten til glæde for transporterhvervet og bidrager med CO 2 -reduktioner.
Samtidig hermed mindsker det de erhvervsøkonomiske omkostninger.
Endelig er det værd at nævne, at udenlandske lastbiler på lige fod med danske lastbiler skal betale den nye afgift for kørsel i Danmark.
Vejafgiften vil dermed ikke påvirke konkurrencen negativt for danske vognmænd i forhold til udenlandske vognmænd.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-03-15:
Grunden til, at vi fra Danmarksdemokraternes side har valgt at stille det her spørgsmål, er, at vi selvfølgelig er interesseret i, hvad der kommer til at ske sådan rent konkret i forhold til branchen og de dialoger, der er i øjeblikket, også i forhold til at gennemføre den aftale, som den tidligere regering jo indgik i juni 2022, om en kilometerbaseret vejafgift for lastbiler.
Og der er der sådan set efter Danmarksdemokraternes vurdering tre forskellige konkrete problemstillinger.
Den ene er, at man ikke kommer med den indsats, der kræves i forhold til 2025.
Der vurderer vi ikke, at branchen overhovedet vil være kapabel til at kunne levere og få leveret nye køretøjer, elinstallationsgrej og alt muligt andet teknisk udstyr i så stor en udstrækning, at det kan eliminere den konkurrencemæssige ændring, det vil medføre for i hvert fald nogle af de her vognmænd.
Den anden er i forhold til investeringsudfordringen.
Vognmænd er jo afhængige af kunder, men de er også afhængige af driftsregnskaber, og de er også afhængige af kreditfacilitering fra deres banker og andre steder.
Og der vurderer vi også, at det vil blive vanskeligt i forhold til de her omtalte mange tusinde vognmænd.
Så er der også som det tredje en lokalitetsudfordring.
Det er den, jeg tager lidt udgangspunkt i i det spørgsmål, jeg har stillet til skatteministeren.
Det handler jo netop om, at der efter vores opfattelse jo også kommer en skævvridning af det geografiske Danmark, når en vognmand f.eks. er placeret længere væk fra der, hvor der bor flest kunder – det kunne f.eks. være uden for hovedstadsområdet – og nogle af dem bor i landdistrikter, nogle bor eksempelvis på Djursland, og hvis man skal til at betale mere for at køre derhen, hvor kørslen typisk er, ja, så vil udgiften jo også geografisk ramme mere nogle steder end andre.
Og det er det, jeg egentlig gerne vil have ministeren til at reflektere lidt mere over, måske også inden der kommer en aftale.
Jeppe Bruus (S), 2023-03-15:
Jamen hvis det er sådan i dag, at du bor langt væk og dermed har længere kørsel i din lastbil, ja, så har du også øgede omkostninger, både i forhold til slitage på lastbilen, men selvfølgelig også til brændstof osv.
Så det forhold ændrer sig ikke – vi kan jo ikke minimere afstanden.
Vi har nu fra regeringens side præsenteret en model over for Folketingets partier, og vi vil så også præsentere den over for offentligheden, når vi er færdige med dialogen med partierne, og der vil man kunne se, at der er en differentiering, som jeg også var inde på i min besvarelse her.
Så jo mere klimavenlig en bil man kører i, jo mindre er afgiften.
Så er det jo rigtigt, at i den tid, det tager at omstille sig, vil man formentlig overvælte den ekstra omkostning, som afgiften vil udgøre, på priserne i forhold til det gods, man transporterer.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-03-15:
Men det sidste kræver jo netop, at man dels kan få finansieret de ting, som ministeren skitserer, i branchen – der skal jo være nogle, der tør kreditfacilitere virksomheder – dels skal der være mulighed for, at man kan få leveret de nye lastbiler osv. inden for den grænse, der er.
Hvis man diskuterer eksempelvis 1. januar 2025 som en startdato, er det dér, hvor vi i Danmarksdemokraterne er mere betænkelige ved det, end ministeren og regeringen øjensynligt er.
Og der synes jeg jo, at det måske kunne være interessant at få ministeren til at belyse den del af det – også i forhold til bl.a. den besvarelse, vi har fået, af spørgsmål nr. 98.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-03-15:
Jamen med en afsluttende bemærkning, hvor der jo ikke er meget tid til at folde alle de konkrete greb ud, vil jeg i hvert fald bare slå fast, at jeg synes, det er helt forkert, når der bliver diskrimineret på baggrund af etnicitet.
Jeg er både bekymret for, hvad det gør ved vores arbejdsmarked, men også hvad det gør ved den enkelte.
Samira Nawa (RV), 2023-03-15:
Det er jeg sådan set helt med på.
Set med radikale briller burde den form for uddannelse også tælle med.
Men hvis vi holder os til den lønnede praktik, nævnte ministeren indledende, at der var nogle ting, som den tidligere regering havde lovet og ikke var nået igennem med, er det så stadig væk Socialdemokratiets holdning, at man gerne vil igennem med, at lønnet praktik også skulle kunne tælle med på lige fod med beskæftigelse?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-15:
Det var et spørgsmål om, om den lønnede praktik, man er i som f.eks. håndværker eller pædagog, skulle gøre det, og det mener jeg ikke, så vidt jeg husker, at skolelærere er i.
Så der er også nogle detaljer i det, som det er vigtigt at have styr på, og den skole ville ikke optjene til permanent ophold, uanset om vi havde vedtaget det lovforslag, som det lå, eller ej.