Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Det er Enhedslistens holdning, at Parisaftalen skal have indflydelse på Danmarks energipolitik.
Vi skal fortsat kæmpe for at opbremse verdens klimaforandringer.
Og Enhedslisten prioriterer den bæredygtige omstilling i et bredt samarbejde med flest muligt aktører.
Regeringen har kæmpet imod kystnære møller, imod havvindmøllerne, regeringen har lavet vildledende kampagner, hvori man påstår, at PSO-systemet var ulovligt, og man har benyttet enhver lejlighed til at prøve at bremse op for solcelleudbygningen.
Derudover har den fodslæbende energiminister ikke løst pligtopgaver som overgangsordningen for støtte til landvind, hvor vi skal finde en løsning inden den 17. februar 2018; der er problemer, når grundbeløbet bortfalder for en række mindre varmeselskaber; der er manglende løsninger for store varmepumper; og vi skulle også gerne komme frem til at udnytte den overskudsvarme, der er, fra en række virksomheder.
Så mangler vi stadig væk den her afgifts- og tilskudsanalyse, som kommer til sommer – og det er igen nok i år – og den analyse ligger sikkert på nuværende tidspunkt og samler støv i Finansministeriet.
Vi har brug for en energipolitik, som inddrager befolkningen, som involverer boligforeninger, grundejerforeninger, andelsboligforeninger, pensionskasser, visionære banker og andelsselskaber, energiselskaber, kommuner, regioner, dygtige håndværkere og hele den kreds af virksomheder, som eksporterer for over 70 mia. kr. energiteknologi om året.
Vi er også afhængige af at have forsyningsselskaber, som kan bidrage til den bæredygtige udvikling.
Det er elselskaber, som kan sikre forsyningssikkerheden, og som kan styre den øgede mængde vedvarende energi frem mod, at vi når de 100 pct. vedvarende energi.
Vi har brug for fjernvarmeselskaber, som skal lave store investeringer i geotermi, store varmepumper og solfangeranlæg, samtidig med at energibesparelser realiseres.
Vi har også brug for affaldsselskaber, som kan sikre mest mulig genbrug og en miljømæssigt forsvarlig afbrænding af en faldende mængde restaffald.
Og vi har brug for spildevandsselskaber, som kan blive energiproducenter.
Desværre har regeringen et andet fokus.
Man ser kun på reduktion af udgifter, og man vil forringe selskabernes muligheder for kommunekredit til fællesskabets investeringer i vores forsyningsselskaber.
Regeringen har fokus på flere elforbindelser til udlandet, men man er ikke interesseret i at regne på fordelen ved en national satsning på, at vedvarende energi i højere grad bruges i fjernvarme- og transportsektoren.
Vi har et system, hvor forbrugerne betaler lidt ekstra for produktionen af vedvarende energi, hvorefter regeringen vil understøtte, at der oprettes flere elkabler til udlandet – vel at mærke betalt af de samme forbrugere – så strømmen kan eksporteres til en lav pris.
Vi mener i Enhedslisten, at vi kan få mere ud af den vedvarende energi, hvis vi bruger den i fjernvarmesystemet og i transportsektoren.
Jeg synes, det er et stort problem, at PSO-afgiften er ved at blive afviklet, og at hele milliardregningen væltes over på borgerne, uden at erhvervslivet bidrager.
Fremover bliver det befolkningen uden erhvervslivets bidrag, som kommer til at betale for hele omstillingen.
Investeringen af PSO-ordningen havde været tilstrækkeligt, og det har vi kunnet se på de ordninger, der er blevet godkendt i Tyskland.
Indførelse af afgifter på biomasse og højere afgifter på fossile brændsler kunne være en god måde at finansiere omstillingen af fjernvarmen på.
Manglende afgifter på biomasse forhindrer, at geotermi og store varmepumper bliver udnyttet i fjernvarmen.
I Enhedslisten arbejder vi for, at solceller kan dække 20 pct. af elforbruget.
Det er muligt.
Og vi skal finde de bedste løsninger, så solceller i større omfang kommer op på tagene, f.eks. på kommunale bygninger, uden at der skal laves et energiselskab for hver bygning, i boligforeninger, på idrætshaller og andre steder, hvor anlæg kan ejes af fællesskabet.
20 pct. el fra solceller opnås ikke med regeringens såkaldte teknologineutrale udbud, men det er da fint at afprøve udbud, hvor solceller på tage kan konkurrere med solceller på jorden.
Det er, som om finansministeren tror, at han er solkonge og kan forhindre, at solen står op i morgen.
Vi skal have en energipolitik, som udnytter mulighederne for udbygning af vedvarende energi, og vi skal ikke have regeringens fodslæbende politik, hvor alt, der giver færre skatteindtægter, bekæmpes.
Udviklingen går hurtigt, og hvis nye løsninger og teknologi kan få støtte i en periode, kan den udvikling gå endnu hurtigere.
Derfor er det katastrofalt, at EUDP-midlerne er skåret helt ned til 190 mio. kr. i 2016.
Det er nødvendigt, at de midler bliver sat væsentligt op.
Så lavede man et anlæg oppe ved Brønderslev med EUDP-midler, og så havde man udviklet det så meget, at det næste anlæg nede ved Vojens kunne etableres uden offentligt tilskud.
Nu er der kommet et endnu større anlæg i Silkeborg, også uden tilskud.
Men det er jo noget, der er blevet løftet af, at der var støttemidler fra EU, og at der var støttemidler fra EUDP, som kunne være med til at udvikle den produktion.
Skifergas er ikke en del af fremtidens energiforsyning i Danmark.
Vi mangler den sidste rapport for at konkludere, at skifergas skal blive i undergrunden.
Det er jo en del af den redegørelse, vi har fået i dag, og det er jo korrekt, at vi mangler den rapport, og at vi mangler den endelige konklusion.
Det er jo tit, at man glemmer energibesparelser, og det skal vi ikke gøre.
For de procentdele, som er ridset op i regeringens grundlag om, at vi skal frem til 50 pct. vedvarende energi i 2030, afhænger af, hvad de 50 pct. er af.
Opgaven bliver jo meget nemmere, hvis vi er dygtige til at reducere vores energiforbrug, og det skal vi satse på alle steder, hvor det er muligt.
Vi står over for, at vi vil få en elektrificering af samfundet, hvor det er el, som bliver mere udbredt, og hvor vi skal skifte holdning til, hvad det er godt at bruge el til.
Vi skal udfase de fossile brændsler.
Jeg synes, det er spøjst at opleve, at der er nogle udgifter, der får lov til at løbe derudad.
I 2016 var det 400 mio. kr., der blev brugt på det.
I 2017 er det 777 mio. kr. Nu kan vi se frem til, at man i 2020 forventer, at det er 956 mio. kr.
Det er der ikke blevet taget initiativ til at gribe ind over for.
Men når man så forestiller sig, at der måske kommer lidt flere solceller op at stå, jamen så er regeringen i gang med noget i øjeblikket, som kunne være en eller anden forebyggende lovgivning for at kunne sove roligt sommeren over, så der ikke kommer ekstra solceller.
Jeg synes ikke, det er den rigtige prioritering.
Jeg synes, der er brug for at se på alle de udgifter, der er i energiforliget, og på, hvordan tingene udvikler sig.
Jeg vil til slut sige, at Enhedslisten er klar til forhandlinger om næste energiforlig, og jeg vil også samtidig sige, at vi er meget glade for, at hele oppositionen er begyndt at formulere konkret politik i fællesskab.
Det næste har så været i dag at formulere den utilfredshed, vi har, med, at de bundne opgaver, som vi ser, ikke bliver løst af regeringen.
Vi glæder os til det videre samarbejde i den rød-grønne blok, og vi glæder os også til den forhandling, som kommer med regeringen om det næste energiforlig.
I min tale kommenterede jeg sådan set ikke Energikommissionens anbefalinger, men jeg noterer mig, at Energikommissionen anbefaler, at man kommer i gang med det næste energiforlig hurtigst muligt, og at man der sådan set går lidt ud over sit kommissorium.
Der er jeg uenig.
For hvis man ser på, hvad det er for et energimix, som forskere anbefaler vi har på f.eks. elsiden, så anbefaler man ikke, at vi kommer frem til at have 100 pct. vindenergi.
Man anbefaler sådan set, at hvis vi har det system, vi forestiller os, med lidt biomasse, så kunne det være smart, at vi har 80 pct. el fra vindmøller og 20 pct. fra solceller.
Derfor er vi nødt til at have nogle udbud, som sikrer, at solceller bliver opstillet.
Det kan så godt være i et udbud.
Jeg kan godt forestille mig, at man holder et udbud, hvor man siger, at nu udbyder vi 20 MW, og så kan man lave en konkurrence om, om de skal være på kommunale bygninger, eller om de skal stå på nogle tynde sandjorde ude i Vestjylland.
Det kan jeg godt se.
Men at vi skal holde udbud helt frit mellem alle teknologier, kan jeg ikke lige se fordelen i.