runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2021-02-02:
Tak til hr. Morten Messerschmidt for en rigtig god tale.
Der kom et spørgsmål fra fru Karina Lorentzen Dehnhardt til hr. Morten Messerschmidt, hvoraf det fremgik, at man sådan set fra Folketingets side og fra juridiske eksperters side havde godkendt nødløgnen, som jeg forstod det, der kom ud af fru Karina Lorentzen Dehnhardts mund.
Der vil jeg bare lige spørge, om hr. Morten Messerschmidt kan bekræfte, at det er rigtigt, at der i starten efter den sag var nogle, der mente, at det kunne man måske godt forsvare i nogle bestemte situationer, men at der efterfølgende kom et udvalg, som meget klart sagde, at man under ingen omstændigheder kan forsvare en nødløgn uanset hvad.
Man kan ikke lyve over for Folketinget, uanset på hvilken måde man gør det.
Kan hr. Morten Messerschmidt bekræfte, at den udlægning, der kom fra SF her, var første etape, men konklusionen blev en anden?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-02:
Det kan jeg i høj grad.
Og jeg vil sige, at jeg ville unde rigtig mange her i salen at have været første år på jurastudiet.
Pernille Vermund (NB), 2021-02-02:
På det grundlag er det måske ikke så mærkeligt, at det beslutningsforslag, som et stort flertal herinde lige om lidt blåstempler ved at stemme for, mildest talt er dilettantagtigt udført – så dilettantagtigt, at professorer nu går ud og siger: Det her holder ingen steder.
Altså, selv vores yngste jurister nede på kontoret sidder og griner ad det og siger: Det er sådan noget, man lærer det første år på jurastudiet.
Kan ordføreren som jurist bekræfte det?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-02:
Det har jeg ingen grund til at betvivle, hvis fru Pernille Vermund fremfører det.
Jeg var faktisk ikke bekendt med de to færdselssager – det ændrer jo tingene fuldstændigt.
Pernille Vermund (NB), 2021-02-02:
I forlængelse af debatten med fru Karina Lorentzen Dehnhardt kunne jeg godt tænke mig at høre, om ordføreren kan bekræfte, at de to advokater, der skal føre den her sag – og nu siger jeg det med et lille smil på læben, for det er jo altså næsten urkomisk, at det er lidt med et lettelsens suk, at man kan høre, hvad de har af kompetencer, når man har en ikkeinteresse i, at den her sag overhovedet skal føres – for den enes vedkommende ikke har ført straffesager de sidste 5 år og for den andens vedkommende ifølge eget udsagn har ført 4 straffesager; 2 for overtrædelse af færdselsloven og 2 for overtrædelse af udlændingeloven?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-02:
Ja, i min optik er der kun en, som er undskyldt for ikke at være til stede i dag, og det er kulturministeren – hun er ikke medlem af Folketinget.
Men derudover er jeg fuldstændig enig med fru Pia Kjærsgaard.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-02-02:
Altså, der er jo ikke nogen tvivl om, at en nødløgn er givet med forsæt – det kan der slet ikke være nogen tvivl om.
Nu er jeg en af dem, der var til stede dengang; jeg var faktisk selv ordfører på sagen i sin tid, og jeg har kigget lidt tilbage i arkiverne for at se, hvad der blev sagt.
Og jeg tænker egentlig det samme i dag, som jeg gjorde dengang, og som jeg også fremførte på talerstolen: Hvorfor i alverden er der ikke flere folketingsmedlemmer og måske også ministre til stede ovre i den røde side af Folketingssalen?
Det her er en enormt højtprofileret sag.
Det er en sag, som i den grad virkelig har interesse for eftertiden.
Selvfølgelig bliver alting skrevet ned, men det er der.
Og jeg må også sige – og jeg tror, det faktisk gælder alle, der sidder her – at det er umådelig interessant at følge med i, hvad der egentlig bliver sagt, og hvad der bliver gjort.
Hvad er argumenterne i forhold til den her sag?
Den fløj herovre, som i den grad har ført an, er væk.
Jeg har bare siddet og undret mig – og, ja, det, der sker, er skammeligt.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-02:
Ja, det er klart.
Altså, der er jo hele deliktrækkefølgen fra dolus Alexanderson op til direkte forsæt.
Så det giver næsten sig selv.
Men det, der er interessant i det, fru Karina Lorentzen Dehnhardt siger, er det der med det skærpende.
Nu får hun ikke tredje runde, medmindre formanden giver særlig tilladelse, men det kunne måske være en lejlighed.
Hvad er det egentlig, flertallet mener med det her med skærpende omstændigheder?
Det er fuldstændig åbenlyst, at Rigsretten allerede i 1994 har gjort det klart, at det ikke kan være strafskærpende.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-02-02:
Nu er det jo faktisk sådan, at der lige præcis ikke bliver rejst særskilt tiltale for afgivelse af urigtige oplysninger i den her sag, og det er også en af de ting, som vi diskuterer rigtig meget her.
Hovedforholdet er jo bruddet på ministeransvarlighedsloven, og det er ikke for afgivelse af urigtige oplysninger – det er korrekt, at det indgår som en skærpende omstændighed, men det er noget helt andet, og derfor mener jeg faktisk ikke, at man ubetinget kan sammenligne de to sager hundrede procent.
Jeg vil gerne spørge, om der er forskel på Dansk Folkepartis holdning til, om noget er en fejl, eller om noget er sket med forsæt, som det jo vurderes her.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-02:
Nej, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, det, det siger, er, at man skal passe ganske meget på med at lægge den slags kommissioners konklusioner uprøvet til grund.
For selvfølgelig kunne hr. Morten Bødskov være blevet dømt for overtrædelse af ministeransvarlighedsloven.
Jeg ved ikke, om fru Karina Lorentzen Dehnhardt er bekendt med, hvor lav deliktgraden i virkeligheden er.
Altså, bare det, at man uagtsomt lyver over for Folketinget, kan man dømmes efter § 5, stk. 2, i ministeransvarlighedsloven, så selvfølgelig kunne hr. Morten Bødskov være blevet det.
Så alene det, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt drager den kommissionsredegørelse fra dengang frem, understreger, at man skal passe på med bare at lægge den slags ukritisk til grund.
Der må man måske også minde om, at de to advokater, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt har været med til at udvælge, jo også tager en stribe forbehold i den indstilling, der er til Folketinget, bl.a. på bevisspørgsmålet.
Og det kunne måske godt kalde lidt på, at man skulle have ventet på og også lyttet til, hvad embedsmændene siger, og det kunne også være, man skulle lytte lidt til, hvad den ekspertise uden for Folketinget – altså de tre professorer – siger.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-02-02:
Nu har vi efterhånden hørt referencer til sagen mod hr. Morten Bødskov en del gange.
Kan hr. Morten Messerschmidt ikke godt bekræfte, at der faktisk også var en kommission efter det forløb, og at den kom til det lidt spøjse resultat, at en nødløgn faktisk kunne være okay?
Ja, det kan man jo smile lidt af, men det var rent faktisk konklusionen.
Så dermed er der faktisk en kvalitetsforskel på de to sager her.
For vi havde en kommission, der vurderede, at man godt kunne komme med en nødløgn, fordi det var en helt særlig begivenhed, og nu har vi faktisk en kommission, som i hvert fald vurderer, at der er foregået noget ulovligt, og det kan bebrejdes tidligere udlændingeminister Inger Støjberg.
Derfor diskuterer vi på den baggrund, at der skal en rigsretssag til.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-02:
Det kan jeg fuldstændig.
Og det bekræfter jo den pointe, som hr. Kristian Thulesen Dahl især gjorde meget ud af, nemlig at hvis man kigger sager igennem bare i den nære fortid, vil man finde masser, som er sammenlignelige eller måske værre end det, man anklager fru Inger Støjberg for.
Går man længere tilbage i historiebøgerne – jeg nævnte her under førstebehandlingen både Johannes Kjærbøl-sagen og Svend Auken-sagen – ja, så begynder det virkelig at hænge i laser ovre på venstrefløjen.
Peter Skaarup (DF), 2021-02-02:
Så vil jeg jo godt spørge hr. Morten Messerschmidt: Når nu hr. Morten Messerschmidt kigger på det antal sager, hvor der er uddelt næser, stukket nødløgne, og hvor der er sket forskellige ting fra ministres side, hvor mange rigsretssager vurderer hr. Morten Messerschmidt at Folketinget skal sætte i gang med den relativt store økonomiske omkostning, det jo så er for skatteborgerne?
Hvor mange sager vurderer hr. Morten Messerschmidt vi skal sætte i gang?
Man må jo regne med, at Enhedslisten står i front sammen med de andre partier, der vil have en rigsretssag i dag.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2021-02-02:
Jeg vil så kalde spørgeren for spørgeren og sige, at det har jeg jo heller ikke sagt ikke er i modstrid med ministeransvarlighedsloven.
Det har jeg ikke sagt.
Det, jeg har sagt, er, at man ikke bare som enkeltperson kan vælge at kalde noget for højforræderi, fordi man synes det.
Det er jo en meget grov anklage at fremsætte mod et menneske.
Det var bare det, som var min pointe.
Derudover må jeg sige, at jeg tror, det er meget vigtigt, at man ser på, om der bliver taget konsekvenser.
Jeg synes ikke, man skal falde i hr. Kristen Thulesen Dahls fælde og sige, at alt så skal ende i en rigsret.
Selvfølgelig skal det ikke det.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-02:
Jeg tror bare, jeg vil kalde ordføreren for ordføreren herfra og så sige, at ordføreren helt glemte at svare på, hvordan han forholder sig til ministeransvarlighedsloven § 5, stk. 2.
Det kan vel ikke være, fordi han ikke lige har fået tjekket op på den, fordi som vi hørte fru Rosa Lund før, er det jo det eneste, det handler om i dag.
Så vil ordføreren ikke bare lige forklare, hvordan det, at man angiveligt med fortsæt, for man kan næppe lyve uagtsomt, giver en løgn til Folketinget, så ikke kan være i strid med ministeransvarlighedsloven § 5, som minimum stk. 2?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2021-02-02:
For det første tror jeg, at »hr. Schmidt« skal gøres opmærksom på, at det forholder sig på den måde, at de to rigsretssager, der er faldet dom i, begge ligger, efter at det parlamentariske princip har været anerkendt i det danske folkestyre.
Det er meget vigtigt, fordi efter at parlamentarismen blev indført, har man jo netop haft andre muligheder.
Så har Folketinget jo netop kunnet afsætte en minister.
Man har haft nogle ting, der ligger lavere på skalaen, og derfor er det jo kun i de sager, hvor man ikke er gået ind på den måde, at man har valgt at rejse rigsretssager.
Så jeg tror ikke, det er tilfældigt, at der netop er faldet dom i de to, der er kommet efter parlamentarismens indførelse, selv om Dansk Folkeparti måske ikke er så optaget af dansk parlamentarismes historie.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-02:
Ja, og der er måske grund til at minde om, at af de tidligere førte sager er det altså kun to, der har kunnet føres til dom.
Når hr. Bille nævner Morten Bødskov-sagen, og at det skulle være så åbenlyst forkert, hvad jeg fremfører, at hr. Morten Bødskov som justitsminister forbrød sig imod ministeransvarlighedsloven, vil jeg spørge, om hr. Bille vil forholde sig til ministeransvarlighedsloven § 5, stk. 2.
Hvad er det, der gør, at hr. Bille så skråsikkert kan sige, at hr. Morten Bødskov ikke forbrød sig mod § 5, stk. 2, i den pågældende sag om nødløgnen?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2021-02-02:
Altså, det er ikke for kammeratlighedens skyld, men jeg vil gerne medgive, at jeg da bestemt tror, at partierne mener det.
Det er ikke det, som de slette motiver består i.
Det er alle de kampagner, hvor man taler om Ingers weekend og Danmarks Inger, og hvad ved jeg.
Det er jo den slags, som er plat populisme oven på en meget, meget alvorlig sag, og det synes jeg er ærgerligt, altså at man fra Dansk Folkepartis og Nye Borgerliges side, når vi står her med Danmarks sjette rigsretssag siden grundlovens indførsel i 1849, så laver den slags kampagner.
Det synes jeg ikke er på sin plads.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-02-02:
Hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille sagde, at Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige egentlig bare gjorde det her, fordi man ville fiske fru Inger Støjberg over i sit parti.
Det var hr. Simon Emil Ammitzbøll-Billes ord.
Og så er det bare, jeg stilfærdigt spørger: Kunne hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille ikke bare give os det, at vi faktisk mener, at fru Inger Støjberg ikke skal for en rigsret, og at vi har tillid til hende?
Kunne ordføreren gå så langt for al kammeratligheds skyld her i salen?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2021-02-02:
Jeg vil gerne have mig frabedt, at jeg skulle have gransket, hvad de ni venstrefolk, der stemmer imod Venstres gruppe, måtte have af motiver; det har jeg overhovedet ikke forholdt mig til.
Jeg kunne f.eks. have forholdt mig til hr. Preben Bang Henriksens argumentation, som jo ud fra sit eget perspektiv er ganske saglig, når man hører den.
Det er jo ikke sådan, at fordi nogle stemmer noget andet, end man selv gør, behøver de at have dårlige motiver.
Men jeg må sige, at jeg synes, at med den generelle mistænkeliggørelse, som man har over for udlændinge fra de to partiers side, og den åbenbart lidt laissez faire-agtige tilgang til retssikkerhed, når det handler om netop udlændingepolitik, både i 1993 for Fremskridtspartiets vedkommende og nu i 2021 for de to partiers vedkommende, så synes jeg sådan set, at det er på sin plads at tage den diskussion.
Vi har set fly med bannere, og vi har set annoncer, der ønsker god weekend – helt ærligt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-02-02:
Tyv tror jo, at hver mand stjæler.
Kunne man ikke forestille sig, at Dansk Folkepartis og Nye Borgerliges medlemmer og de venstrefolk, der er imod retssagen, har tillid til fru Inger Støjberg – at vi tror på, at hun taler sandt, når hun siger, at hun ikke gav en ulovlig instruks og var vidende om det?
Kunne man ikke forestille sig det i stedet for at skyde os usle motiver i skoene?
Kunne man ikke vise tillid til, at vi faktisk mener, hvad vi siger?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2021-02-02:
Instrukskommissionen har givet os et grundlag for, at der kan rejses tiltale ved Rigsretten imod tidligere udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg.
Det er det samme, Folketingets advokater er kommet frem til, og derfor er det logisk, at det også er det, Udvalget for Forretningsordenen er kommet frem til at man skal gøre, og at de har indstillet det til Folketinget.
Det, der er problemet, og grunden til, at vi har debatten, er, at vi har det, man under tamilsagen kaldte for den falske melodi, hvor man taler om noget andet end det, sagen handler om.
I tamilsagen lod man, som om det handlede om udlændingepolitik og ikke om en ulovlig administration.
Det var den falske melodi.
I denne sag er det præcis det samme.
Man taler om barnebrude, selv om alle er imod barnebrude.
Man lader, som om det handler om udlændingepolitik og ikke om en ulovlig administration.
Det er den falske melodi.
Vi har hørt fru Pernille Vermund med bævende stemme komme med et eksempel om en frygtelig sag, som slet ikke er en af de sager, som denne sag handler om.
Det har han selvfølgelig aldrig været, for det har der ikke været grund til, og det var der ingen der havde ønsket sig.
Vi har hørt det ene eksempel efter det andet.
I dag har hr. Morten Messerschmidt endda været fræk nok til at påstå, at vores skatteminister, hr. Morten Bødskov, skulle have begået højforræderi.
Altså, jeg var også med til at vælte hr. Morten Bødskov dengang, vil jeg bare sige.
Jeg synes godt nok, det er groft, at man kan stå og sige sådan noget fra Folketingets talerstol.
Det er en del af den falske melodi, hvor man prøver at lave sin egen parallelle virkelighed omkring, hvad det egentlig handler om, for måske at få noget politisk sympati, måske fordi man gerne snart vil fiske et nyt folketingsmedlem.
Der er i øjeblikket nærmest en desperat kamp mellem to partier på den yderste højrefløj om at fiske mest.
Ligesom fru Pia Kjærsgaard har jeg nemlig også læst fru Pia Kjærsgaards tale for Fremskridtspartiet i 1993.
Den minder utrolig meget om talen fra hr. Kristian Thulesen Dahl, Dansk Folkeparti, i dag og forleden.
På den måde er der selvfølgelig en vis konsistens mellem Fremskridtspartiet og Dansk Folkeparti.
Det er jo fair nok.
Men dengang sagde man, at der ikke var grundlag for at rejse tiltale mod Erik Ninn-Hansen.
Han blev erkendt skyldig og fik 4 måneders fængsel, der kun blev gjort betinget på grund af alderssvækkelse – altså lige så alvorligt, som hvis det ikke var betinget.
Man påstod også dengang, at det ville rasle ud med rigsretssager.
Det er ikke sket.
Man påstod også dengang, at det handlede om udlændingepolitik.
Det gjorde det ikke.
Det var den falske melodi.
Vi skal selvfølgelig stå på Instrukskommissionens og Folketingets advokaters side og stemme ja til en rigsretssag, som jeg selvfølgelig begræder.
Det er der da ingen der ønsker i sig selv.
Men når sagen er kommet dertil, hvor den er, mener jeg, at Folketinget er nødt til det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-02-02:
Tak, formand.
Vi glemmer undertiden, at vi også er mennesker, og i dag behandler vi en menneskeskæbne, nemlig fru Inger Støjbergs.
Jeg synes, vi er urimelig hårde ved hinanden herinde en gang imellem, og i dag og i torsdags i særdeleshed.
Vi glemmer også tilgivelsen og især tilgivelsen for mindre fejl.
Jeg tror, vi kunne lægge os det på sinde, når det drejer sig om fru Inger Støjberg.
Hvor er I alle sammen henne?
Det er en menneskeskæbne, og I bliver væk.
Jeg forstår det ikke.
Det andet, jeg vil sige, er, at i torsdags forholdt flertallets ordførere sig juridisk til rigsretssagen, selv om de i realiteten forholdt sig politisk.
Derfor må man jo også lytte til de professorer, som har udtalt sig om det dårlige juridiske arbejde, som ligger til grund for anklageskriftet, og vi så jo gerne i Dansk Folkeparti, at man droppede den rigsretssag, fordi arbejdet ikke er gjort godt nok.
I bund og grund handler det om én ting: Har man tillid til fru Inger Støjberg, eller har man ikke?
Tror man på hende, eller gør man ikke?
Jeg kommer også til at tænke på, at vi bruger oceaner af tid og penge på den her sag, samtidig med at der er en galoperende coronakrise.
Der er en gældskrise overalt i den vestlige verden, der er massiv arbejdsløshed, asylanter strømmer ind over grænsen, Mellemøsten er i brand, og så sætter vi hele det her apparat i gang på en baggrund, uanset om man overhovedet ved, om en minister har løjet eller ej, på baggrund af en pressemeddelelse, som man diskuterer om var en instruks.
Det er ganske enkelt ikke godt nok.
Man er uskyldig, til det modsatte er bevist, det gælder også fru Inger Støjberg, der er ingen rygende pistoler.
Man vil have skovlen under hende, fordi hun er populær i befolkningen, og jeg er ked af, at dette Folketing har forvandlet sig til et Jantelovsting: Fru Inger Støjberg skal ned med nakken.
Jeg ved ikke, hvor lang tid jeg har tilbage, for jeg kan ikke se, hvor lang tid jeg har.
Så vil jeg nøjes med at henvise til, at der er to vidner, som anklager fru Inger Støjberg for at have begået ulovligheder, og at der er to andre, der frikender hende, og de to, der frikender hende, er dem, der var tættest på, mens de to, der anklager hende, var dem, der i Udlændingestyrelsen skulle sørge for, at tingene var i orden.
Jeg synes, det er en sort dag i dag for Folketinget, hvis man stemmer for.
Jeg er ikke stolt af at være mf i dag.
Jeg håber, at fru Inger Støjberg bliver frikendt.
Men jeg tror desværre, at hun allerede er blevet dømt.
Men jeg håber, at fru Inger Støjberg bliver frikendt, held og lykke.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-02:
Så vidt jeg har talt sammen, er der siden 1990 givet 60 næser her i Folketinget.
Det er jo så godt og vel to om året.
Hvis vi siger, at bare halvdelen af dem skal føres efter en stringent læsning af ministeransvarlighedsloven, så er det vel der omkring niveauet ligger.
Man kan i hvert fald sige, at Retsudvalget skal komme i gang med at få nogle flere højesteretsdomme rekrutteret, hvis 15 af dem skal bruges til en rigsretssag, når vi har 18.
Altså, de skal jo også lave rigtig juridisk arbejde en gang imellem.
Lars Løkke Rasmussen (UFG), 2021-02-02:
Altså, hvis jeg var blevet bekendt med, at fru Inger Støjberg havde brudt loven, så var fru Inger Støjberg selvfølgelig udtrådt af regeringen.
Det siger sig selv.
Jeg blev ikke bekendt med, at fru Inger Støjberg brød loven.
Jeg er stadig ikke bekendt med, at fru Inger Støjberg har brudt loven.
Jeg tror ikke, at fru Inger Støjberg bliver dømt ved en rigsretssag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-02:
Jeg tror, der var en lille fortalelse i den tidligere ordførers tale om, at han ikke ville stå og prædike socialisme.
Det tror jeg nu ikke, det var vist en fejl, og det var et kompliment, for jeg tror ikke, ordføreren lader nogen mulighed for at prædike lidt socialisme gå fra sig.
Jeg skal gøre det lidt kortere, og jeg kan bare sige, at vi kan støtte ændringsforslag nr. 4 fra Venstre, og at jeg faktisk synes, at regeringen har fundet en god balance i det her forslag, så vi kan godt støtte det.
Vi er ikke enige i de kritikpunkter, der kommer, og jeg synes faktisk, at regeringen har landet det et godt sted her.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-02:
Mange tak.
Når vi har en hastelov, bliver vi også nødt til at tage ordet, når der sker noget undervejs.
Jeg ved godt, at det var en aftale, man har sat sammen med de partier, der nu engang gerne vil gøre noget, så vi sikrer landets grænser.
Så det er et ændringsforslag om det, for vi synes godt, man kunne sikre, at vi har grænsevagter, at vi sikrer, at arbejdstagere og grænsegængere kan komme én vej, men alle andre bliver vi altså nødt til at teste.
Allerede nu har man jo fundet ud af, at, nåh ja, hvis man ikke kan komme med et fly, så tager man da bare et fly til Hamborg eller et andet sted eller tager toget hjem.
Hvad har vi så ud af det her lovforslag, hvis vi vil prøve at sikre grænserne?
Det synes vi måske lige er at gå over grænsen, altså over grænsen .
Men vi synes, det er vigtigt, at vi har den samme regel, uanset om du kommer til lands til vands eller i luften.
Derfor har vi stillet ændringsforslaget.
Ministeren har svaret på spørgsmål fra nogle partier om, hvad det ville betyde, og ministeren skriver også, at hvis der er flertal for forslaget, kan det lade sig gøre.
Man kan forvente, at der vil være noget kø, selvfølgelig, det vil der jo være, og det er der nok også i lufthavnen, og derfor skal vi også tænke os lidt om, når vi rejser, når vi er midt i en coronatid.
I Dansk Folkeparti ønsker vi ikke, at vi skal have mere smitte ind fra udlændinge eller danskere, der rejser på ferie for at feste, mens vi så lukker et samfund ned, og det koster vores erhvervsliv, det koster de ældre, der ikke kan komme ud, eller de svageste i samfundet.
Derfor har vi stillet ændringsforslaget.
Men det ser ikke ud til, at der er opbakning til det, så kære danskere: I kan bare tage toget eller bilen over grænsen, så fungerer det fint; så er der ikke er nogen, der kontrollerer jer.
Pause Pause (Pause), 2021-02-02:
Mødet er udsat.
Inger Støjberg (V), 2021-02-02:
Hvor ville jeg ønske – og jeg tror godt, at jeg kan tage fru Liselott Blixt til indtægt for det samme – at Folketinget kunne samles om netop at få gjort op med den uskik, det er, når det handler om tvangsægteskaber, arrangerede ægteskaber og jo selvsagt også barnebrude.
Tænk, hvis den her sag kunne forene Folketinget i for alvor at få sat ind over for den uskik og få sikret, at når man er her i Danmark, så er det altså de danske normer og værdier, der gælder, og ikke dem, man har taget med sig fra Mellemøsten.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-02:
Det var ikke meningen, at jeg skulle tage ordet, men efter at have hørt hr. Sikandar Siddique tale om en af de unge piger, som nærmest var drevet til at tænke på selvmord, så tænker jeg på alle de sager, som vi jævnligt læser om i medierne.
Der er den 22-årige kvinde, der er vansiret efter de mange tæv, hun har fået, efter at hun har været tvangsgift; der er de mange selvmord, der bliver begået, de æresdrab, der bliver begået.
Hvis vi skal sætte de her sager med de kvinder, der faktisk er udsat for vold eller har begået selvmord, op mod de enkelte par, der bare et øjeblik bliver skilt fra hinanden, hvor er det så, vi skal rette støtten hen i Danmark?
Inger Støjberg (V), 2021-02-02:
Ikke mig bekendt.
Nej, hr. Morten Messerschmidt.