runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-24:
[Lydudfald]
... og jeg har også sagt for et stykke tid siden, at jeg regner med, at vi kan blive lidt mere konkrete inden for et års tid, og der er vel efterhånden gået nogle måneder.
Så det bevæger sig fremad, og vi er i dialog med en håndfuld lande.
Jeg vil også godt sige, at det er svært, men det er fortsat noget, jeg betragter som realiserbart.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-11-24:
Jeg tror jo på, at Danmark og Storbritannien både historisk har haft, nu har og i fremtiden også vil få rigtig meget tilfælles, mange fælles interesser, ikke mindst i opgøret med EU, men også i forhold til hvordan vi håndterer det her enorme folkevandringspres, der er på Europa.
Jeg synes jo, at ministeren glider en lille smule let uden om det, som jeg flettede ind i mit forrige spørgsmål, nemlig tidsperspektivet.
Og jeg forstår godt, at man ikke kan stå og sige, at det bliver inden nytår, eller hvad det nu måtte være, men kan ministeren i hvert fald give en garanti for, at det her system er på banen, inden vi går til folketingsvalg?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-24:
Vi har været i dialog med en lang række europæiske lande, herunder Storbritannien, og præsenteret vores idéer, og vi har bl.a. udvekslet nogle af vores juridiske analyser, som danner grundlag for det lovforslag, som Folketinget har vedtaget.
Det er rigtigt, at Storbritannien har nogle større diplomatiske muskler, end vi har, men de har også et noget større asyltal, og derfor er det ikke nødvendigvis sådan, at hvis vi går hånd i hånd med dem, så vil der være større chance for at kunne realisere de danske ønsker.
Og vi har ikke noget forhandlingsfællesskab med Storbritannien på det her punkt, men jeg følger selvfølgelig interesseret med i, hvad den britiske minister Priti Patel udtaler jævnligt i britiske medier.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-11-24:
Så fik vi i hvert fald det på det rene.
Så vil jeg i forhold til Storbritannien og Boris Johnsons eventuelle forsøg på at gøre noget, der så minder om det, spørge: Betragter den danske regering så ikke Storbritannien, der jo nu står langt mere frit, fordi man har frigjort sig fra det tyngende åg fra Bruxelles, som en allieret i det her?
Og hvad kan vi bruge det til?
Alt andet lige har briterne jo qua deres historie og deres geopolitiske orientering nogle kontakter, som vi måske også i Danmark kan have fordel af.
Så kan ministeren sige lidt om det og i det lys måske lidt om tidsperspektivet, altså med hensyn til hvornår vi får en aftale med et tredjeland?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-24:
Lad mig starte med at sige, at vi synes, at der er nogle menneskeretlige udfordringer med den model, som Australien fik gennemført.
Faktisk har USA også indtil den nuværende administration i Washington haft en lignende model i Guatemala.
Det har ikke været hele deres asylsystem, men det har været en del af deres asylsystem.
Så er det korrekt forstået, at det, som vi foreslår fra den danske regerings side, og det, som vi arbejder på at realisere med et partnerland uden for Schengen, er, at i det omfang, folk kommer til Danmark og søger asyl, skal sagen ikke alene behandles i det tredjeland, men en eventuel opholdstilladelse skal også gives i det land.
Der vil så nok skulle nogle andre mennesker den anden vej, f.eks. som kvoteflygtninge genbosat igennem FN.
Men det er netop for at bryde incitamentet, for hvis vi alligevel flytter folk til Danmark, bliver vi ved med at se gummibåde over Middelhavet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-11-24:
For mit vedkommende er jeg kun glad, når ministeren tager en dyb indånding, for så ved man, at nu sker der virkelig noget.
Men det gjorde der så ikke rigtig i svaret.
Vi er jo i Dansk Folkeparti meget, meget optaget af at få den her såkaldte australske model på banen.
Australien er indtil videre, mig bekendt i hvert fald, det eneste land, der har realiseret at flytte hele asylbehandlingen fra sin egen jurisdiktion, fra sit eget territorium – jeg tror, det er til Papua Ny Guinea – og de siger, at hvis man vil søge asyl i Australien, er det der, det foregår.
Det har netop taget, som ministeren også er inde på, bunden ud af hele den inhumane menneskesmuglervirksomhed, der også er foregået til Australien, og som vi jo i Europa også oplever.
Der kommer hele tiden gisninger.
Så hører man lidt om Rwanda, så hører man lidt om, at der måske også foregår noget i Ukraine og andre steder, Georgien, og sådan noget, men vi kan ikke rigtig få konkretiseret det.
Når der så i The Times og andre britiske medier bliver skrevet om, at briterne altså nu er i gang, så kan det godt være, at ministeren får det til at lyde, som om det er briterne, der går i de danske fodspor, men det kunne jo i virkeligheden være, at det er de britiske fodspor, den danske regering skal træde i.
Derfor kunne jeg da bare godt tænke mig, at ministeren ville forholde sig til det, vi i hvert fald om ikke ved, så i hvert fald kan læse gisninger om i pressen.
Den model, som jeg kan forstå, i hvert fald ifølge The Times, briterne lægger op til, er, at man så skal flytte asylbehandlingen til måske Albanien, men hvis folk så får konventionsstatus, skal de tilbage til Storbritannien.
Som jeg har forstået den danske regering, er planen, at folk skal blive i det tredjeland, som Danmark ender med at have en aftale med.
Er det ikke rigtigt forstået?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-24:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at sige, at jeg altid er glad, når andre landes regeringer indtager nogenlunde de samme standpunkter, som vi selv har.
Som bekendt har den danske regering siden sin tiltrædelse foreslået at flytte asylsagsbehandlingen til et land uden for EU og Schengenområdet.
Det har vi gjort, fordi det nuværende asylsystem reelt set er brudt sammen, og det kan ikke forsvares, mener vi, moralsk, økonomisk eller politisk.
Bare se på situationen i Belarus, hvor en diktator har brugt irregulær migration som et våben imod Europa og imod NATO.
Asylsystemet er også i høj grad et menneskesmuglersystem.
Faktisk siger Europol, at 90 pct. af de ankomster, der har rejst over Middelhavet, er ankomster, som er lykkedes ved hjælp af menneskesmugling.
Det betyder også, at mennesker hvert år dør i Middelhavet eller i hviderussiske skove i deres håb om at komme til Europa.
På samme tid er systemet også en udfordring for os selv.
Vi er derfor overbevist om, at vores ressourcer i stedet bør anvendes tættere på konflikterne, tættere på de oprindelseslande, der er, mens beskyttelse i Danmark og Europa bør opnås gennem mere ordnede og kontrollerede forhold som f.eks. FN's kvoteflygtningesystem.
Derfor glæder det mig som sagt, hvis Storbritannien følger i Danmarks fodspor.
Jeg tror også, det er et udtryk for, at der er en stigende erkendelse af, ikke kun fra dansk side, at der er behov for at ændre det nuværende asylsystem, og jeg håber også, at flere europæiske lande vil følge trop.
Vi har ikke som regering et partnerskab, hvor vi forhandler i samarbejde med Storbritannien, og vi er ikke koblet på en aftale mellem Storbritannien og Albanien.
I øvrigt tror jeg også, det er en postgang for tidligt at forholde sig mere specifikt til den her formulerede aftale, fordi historien, som jeg kender til det, ikke er officielt bekræftet af nogen af de to regeringsparter.
Brian Bressendorff (S), 2021-11-25:
Jeg synes nu, at jeg i min tale gjorde det meget klart, at man har forsøgt at lægge en afgift her, som netop skal være en balance: På den ene side vil vi gerne holde vores unge mennesker fra at begynde at få et afhængighedsskabende forhold til de her nikotinposer, som vi jo lige nu ser er i en kæmpe fremdrift derude, og samtidig er det klart, at vi på den anden side ikke skal lægge en afgift, der er så høj, at vi skubber flere over i et cigaretforbrug.
Hver evig eneste gang vi taler om afgifter herinde, er det jo en vanskelig balance at ramme, men jeg synes nu – og det er det, jeg hører fra regeringen – at vi har ramt en ret pæn balance her, som i sidste ende sikrer, at færre unge får et afhængighedslignende forhold til nogle af de her tobakslignende produkter; for det skal ses bredt.
Nikotin er også afhængighedsskabende.
Det er ikke bare cigaretter, vi skal sikre de ikke bruger.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-11-25:
Først vil også jeg sige tillykke med debuttalen herfra, og velkommen i Folketinget.
Ordføreren nævner flere gange, at det er vigtigt, at unge mennesker ryger færre cigaretter, og at færre mennesker generelt begynder at ryge.
Så vil jeg egentlig gerne spørge ordføreren, om han er klar over, at der på side 28 i det her lovforslag står, at når man indfører en afgift på nikotinholdige produkter, nikotinposer, så betyder det, at der bliver solgt flere cigaretter, altså det stik modsatte af det, som man siger er intentionen med lovforslaget.
Så det, der sker med det her lovforslag, er jo præcis det modsatte af det, som ordføreren står og argumenterer for er vigtigt.
Brian Bressendorff (S), 2021-11-25:
Men jeg tror ikke, at jeg vil tilføje så meget andet end at sige, at jeg mener, det er fornuftigt, at vi sikrer en gennemskuelighed i forhold til de afgiftsændringer, vi laver herindefra.
Det antager jeg da også normalt er noget, som Konservative bakker op om, så det vil jeg da håbe vi i det kommende arbejde med lovforslaget kan nå til enighed om.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-11-25:
Tak for et fint svar.
Og nu vil jeg gøre noget, som egentlig bare handler om, at jeg gerne vil sige, hvad jeg selv mener om det her, for jeg når ikke at holde min ordførertale, fordi jeg skal op og være ordstyrer til et samråd i Forsvarsudvalget.
Og det er, at vi kommer til at bede om en delt afstemning om det her punkt, fordi vi mener, at det er for meget detailregulering, at man siger, at der skal være præcis 20 cigaretter i en pakke.
Folk kan jo godt gennemskue det, hvis de kun får 17 eller 18 cigaretter.
Og hvis man er nervøs for, at den her prisstigning på grund af en højere afgift ikke sætter sig i priserne, kan vi jo bare sætte afgifterne yderligere op.
Altså, det skal nok sætte sig, hvis man sætter afgifterne op.
Der er ikke nogen, der dumper cigaretter på det danske marked, hvor de ikke tjener noget.
Så vi har ret stor tiltro til, at afgifterne nok skal virke, uden at vi behøver lave så mærkelige regler som det her.
Brian Bressendorff (S), 2021-11-25:
Jeg tror bestemt ikke, at forbrugerne er dumme.
Men jeg tror, at vi er nødt til at sige, at det her skal være meget gennemskueligt, når man står derude.
Vores helt klare opgave her er at sikre, at der ikke er flere, der begynder at ryge.
Og derfor skal det være helt klart, at når vi herindefra laver en afgiftsforhøjelse, skal det også kunne mærkes derude; så skal det have den ønskede virkning, netop at få færre til at ryge.
Og de unge er prisbevidste i forhold til det her, så lige præcis prisen på tobak er faktisk et af de steder, hvor vi kan påvirke dem.
Derfor synes jeg, det er helt logisk, at vi ikke skal åbne sådan en eller anden bagdør for, at man måske kan fjerne nogle cigaretter fra en pakke.
Det var det ene.
Det andet er, at vi jo heller ikke skal have flere cigaretter i en pakke, fordi vi jo heller ikke skal øge den her impuls til at ryge mere.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-11-25:
Velkommen til Folketinget, og tillykke med en flot debut som ordfører.
Jeg er sikker på, at hr. Brian Bressendorff har forberedt sig meget grundigt til sin debut, så derfor tillader jeg mig at stille et enkelt spørgsmål: Hvad er formålet med at diktere, at der skal være præcis 20 cigaretter i en pakke?
For jeg forstår det ikke.
Jeg forstår på den begrundelse, jeg kan læse, at man mener, at så bliver forbrugerne ikke villedt af, at der er nogle, der fjerner et antal cigaretter fra pakkerne i stedet for at sætte priserne op.
Er forbrugerne så dumme, at de ikke kan gennemskue det?
Eller hvad er formålet med det?
Brian Bressendorff (S), 2021-11-25:
Det er jo bl.a. derfor, at vi allerede har forhøjet tobaksafgifterne.
Det er jo netop for at sikre, at der er færre, der begynder at ryge.
Nu må vi jo bare erkende, at det, der sker lige nu, er, at de her nikotinposer er i enorm fremdrift derude.
Der er flere og flere, der bruger dem.
Og jeg tror ikke, at vi herindefra kan tage ansvar for, at vi skubber vores unge mennesker fra en afhængighed til en anden afhængighed.
Derfor er vi også nødt til at lovgive i forhold til det, der sker ude i virkeligheden, og i forhold til den fremtid, som de unge står og kigger ind i.
Det handler altså om nye nikotinprodukter, som bliver produceret.
Lige nu er det nikotinposer, i morgen er det måske noget andet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-11-25:
Tak for det svar.
Det synes jeg da trods alt er positivt, for så kan vi i hvert fald mindske de skadelige effekter af, at der kommer mere grænsehandel, illegal handel, og måske er der også færre og forhåbentlig ikke nogen, der bliver skubbet over i et cigaretforbrug.
For vi kan vel være enige om, at det trods alt er bedre, at man bruger nikotinposer, end at man sidder og ryger 20 cigaretter?
Kathrine Olldag (RV), 2021-11-25:
Nu rammer spørgeren faktisk en af de ting, jeg ikke sagde noget om, og det er satsen.
Der kunne det faktisk være rigtig interessant i udvalgsbehandlingen at prøve at finde ud af, om vi har ramt den rigtige balance, eller om vi reelt er kommet til at skubbe for meget på og får mere grænsehandel og mere illegal handel her.
Så det synes jeg faktisk kunne være rigtig interessant at kigge på.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-11-25:
Det er meget i forlængelse af den foregående spørgers spørgsmål, for hvis det sundhedspolitiske vægter højest – og de skriver selv i lovforslaget, at det her medfører flere rygere – kan vi så ikke blive enige om, at det trods alt er markant bedre, at man bruger nikotinposer, end at man ryger?
Jeg er med på, at vi kunne ønske os, at de ikke brugte nogen af delene, men der er jo virkelig et kæmpe spring fra at tage en nikotinpose til at ryge, for det at ryge er meget mere sundhedsskadeligt; det er kræftfremkaldende og alt muligt andet.
Altså skulle afgiften så trods alt ikke være lavere?
Kunne det ikke være noget Radikale kunne overveje at gå til regeringen med, altså at så skulle afgiften måske ikke være så høj, fordi det netop giver grænsehandel, illegal handel, som ordføreren sagde?
Kathrine Olldag (RV), 2021-11-25:
Nu kommer ordføreren så selv til at konkludere, hvad det er, ordføreren synes, men jeg er uenig.
Det her forbedrer sundheden for at svare helt kort på det, men jeg forsøgte faktisk at indkredse problematikken i det, fordi vi anerkender fuldstændig, at vi også skubber rundt med nogle forbrugere, som vi sender i armene på cigaretrygning, som det også blev svaret på i et af de spørgsmål, der bliver stillet her.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-11-25:
Det var et langt svar, men ordføreren svarede jo ikke på det, jeg spurgte om.
Forværrer det her lovforslag sundheden eller forbedrer det sundheden?
Det er jo ret simpelt: Enten gør det det, ellers gør det det ikke.
Der er jo 8 millioner ekstra cigaretter her.
Kathrine Olldag (RV), 2021-11-25:
For os at se er der en stærk signalværdi i at sige til danske unge og til danskerne, at vi ønsker at regulere det her område, fordi rygning også samfundsøkonomisk er en af de tungeste poster, vi har, når vi kigger ud over, hvad det er for nogle udgifter, vi har på f.eks. sundhedsområdet.
Så for os at se, og det ved ordføreren også godt, er det rigtig mange gange i politik sådan, at det også er en meget stor opgave for os politikere at sende et signal, også selv om vi går ind i det med åbne øjne og godt ved, at vi skubber rundt med de her forbrugere ud på forskellige grupper af produkter.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-11-25:
Ordføreren siger, at det sundhedsmæssige aspekt er det, der vægter højest for Radikale Venstre.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om det her lovforslag forbedrer eller forværrer sundheden i Danmark.
Kathrine Olldag (RV), 2021-11-25:
Tusind tak, formand.
Jeg kan være helt ked af, at vi i vores parti ikke har nogen undertitel på.
Det ville ellers have været en fornøjelse.
Ja, det må vi gøre.
Jeg synes faktisk, det er en superstor fornøjelse at høre de forskellige ordførertaler i dag, og som en ægte radikal sidder jeg jo dernede og har det sådan, at både når jeg hører den socialdemokratiske ordførers jomfrutale, og når jeg hører Venstres glimrende, gennemarbejdede tale, så finder jeg faktisk, at jeg er fuldstændig, hundrede procent enig med begge parter.
Og hvad er det så, der sker for en radikal?
Så ved man det jo ikke, hvor man står – nu ved jeg selvfølgelig godt, hvor vi skal lægge os på det her, for der er jeg nok mere ovre i den socialdemokratiske lejr.
Men hvorom alting er, skal det jo ikke være nogen hemmelighed, at for Radikale Venstre står sundhedspolitikken øverst på prioriteringslisten her, og jeg synes faktisk, at feltet mellem de to ordførere afspejler dilemmaerne og problemerne eller udfordringerne i det her lovforslag rigtig, rigtig godt.
Der ligger jo en lang række svar fra ministeren på arbejdet med det her lovforslag, der fuldstændig ganske rigtigt henleder opmærksomheden på, at nu får vi mere grænsehandel.
Noget af det, der ikke står, men som jeg har fundet ud af på anden vis, er, at man i dag på 25 forskellige facebooksider, uanset hvor gammel man er, ulovligt kan købe både cigaretter og nikotinprodukter i alle mulige afskygninger.
Så vi har et stort illegalt marked, og jo mere vi spænder afgiftsbæltet her, jo mere trafik får vi både ude på det illegale marked og bestemt også i grænsehandelen.
Så det er altid det der med at finde balancen.
Det være sagt var vi jo også, da vi diskuterede cigaretafgiften, klar til i Radikale Venstre at hæve afgiften til 90 kr. Det havde muligvis nok, når vi så havde fået lavet den skattetekniske bearbejdning af det, været en lille smule svært at forsvare, når man sådan kigger på det som skatteordfører.
Men for en sundhedsordfører og for et parti, der går rigtig meget op i sundhedspolitik, er det jo fuldstændig den vej, vi skal gå.
Derfor ser jeg også egentlig – selv om vi igen og igen mødes her i salen og rydder op efter tobaksproducenternes innovative tilgang til markedet og til deres kamp for markedsandele – at vi hele tiden er på sådan en reaktiv bagkant af det hele.
Og selv om vi gør det igen og igen, giver det faktisk god mening for os, fordi vi mener, at lige præcis på det her område er det fuldstændig okay at være gennemregulerende, også helt ned på det niveau, hvor vi bestemmer, præcis hvor mange cigaretter der skal være i en pakke – hverken mere eller mindre.
Så der er ingen kære mor fra Radikale Venstres side.
Vi stemmer for det her forslag, selv om vi også – bliver jeg nødt til at sige til Venstres ordfører – glæder os meget til at se svarene på de spørgsmål, som Venstre stiller i den her sammenhæng.
Carl Valentin (SF), 2021-11-25:
Det skal jeg huske.
Det her er ikke et område, som jeg debatterer sådan meget ofte som skatteordfører, da vi normalt lader vores sundhedsordfører tage sådan nogle sager her.
Men da vi skatteordførere jo ofte er dem, som skal behandle noget, som nogle andre har forhandlet om, må jeg hellere kaste mig ud i det.
Markedet for nikotinprodukter er ikke et marked, der sådan i sig selv trækker rigtig mange kunder i biksen.
Det eksisterer sådan mest for alvor på grund af det marked, der er for rygning.
Fordi folk søger et alternativ til de sundhedsskadelige cigaretter, dukker der konstant produkter op, hvor man har fundet en ny måde at inkorporere nikotin på.
Problemet er så bare, at nikotinprodukterne ikke er sunde.
De er så at sige bare mindre usunde.
Men nikotinprodukter har stadig sundhedsskadelige konsekvenser, og de er stadig enormt afhængighedsskabende.
Præcis derfor indførte mit eget parti sammen med regeringen, støttepartierne og Alternativet en afgift på nikotinholdig væske til e-cigaretter i forbindelse med finansloven for 2020.
Men det har aldrig været hensigten, at det så bare skulle lede nikotinindustrien til at finde andre kreative måder at få folk til at indtage nikotin på, og derfor ændrer vi loven nu, så den omfatter alle nikotinprodukter.
I samme ombæring får vi så fastsat, at en cigaretpakke hverken må indeholde mere eller mindre end 20 cigaretter.
Det har været en del oppe i debatten, og det sikrer bedre prisgennemskuelighed på cigaretterne end før.
Så bliver der snakket lidt om heroppefra, at det ikke rigtig giver nogen mening, fordi der ikke er nogen i dag, der har mere end 20 cigaretter i pakkerne, men jeg synes nu alligevel godt, det kan give noget mening at indføre, fordi det laver nogle rammer, som sikrer, at der ikke er nogen virksomheder, der kan få en fiks idé med et nyt initiativ med nogle større pakker, som måske kan lokke flere kunder i biksen.
Det kan jo betyde ændret adfærd, og derfor synes jeg, lige så godt vi kan sætte nogle faste rammer med det samme.
Det var bare lige en kommentar til det.
Ud over de to ret sådan substantielle lovændringer, der er, noterer vi os i SF også nogle mere tekniske lovændringer på nikotinområdet.
Samtidig bliver der også lavet nogle mindre justeringer af fjernsalgsloven, og lovforslaget lægger også op til at lave nogle små konsekvensændringer på momsområdet på grund af EU's midlertidige coronahjælpepakker.
Vi har i SF ikke nogen indvendinger mod de mere tekniske lovændringer.
Dermed kan jeg også meddele, at SF støtter det her lovforslag.
Kathrine Olldag (RV), 2021-11-25:
Altså, det, vi jagter i Radikal Venstre, er nikotinen, og det er fuldstændig rigtigt, at får du den ned i form af røg i lungerne, sker der noget andet, end når du får den i blodet via slimhinderne.
Men i forhold til de præcise sådan sundhedsmæssige forskelle er der nogle andre ting, der sker, og det kan være kræft i munden eller i halsen osv., som bliver knyttet til nikotinposer, så jeg er ikke nødvendigvis sikker på, at det ene er mere sundt eller bedre end det andet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-11-25:
Tak for det.
Jeg bliver jo fuldstændig opløftet af alle de gode indlæg fra mine kollegaer om det her system, som man knokler med.
Det er vist, hvad man på dansk kalder en rodebutik.
Nye Borgerlige var ikke i Folketinget, da den her aftale blev indgået, og derfor kan man jo godt stå at sige: Jamen den ville være blevet meget bedre, hvis vi havde været med.
Men jeg må også erkende, at der nok er nogle grundlæggende strukturelle problemer, som man kæmper med på tværs af partier – ligegyldigt hvilket det er – på det her område, så det synes jeg også skal anerkendes.
I forhold til det her specifikke lovforslag vil jeg så sige at der reelt set, hvis man kigger på det høringssvar, som ligger fra Dansk Industri, faktisk ligger et forslag til, hvad man ellers kunne have gjort i forhold til det, man lægger op til her.
Umiddelbart, som jeg ser det, ligner det en bedre løsning at gøre det i stedet for – og det vil jeg anbefale at man gør.
En af grundene til, at vi måske ikke kommer til at stemme for det her, er nok, at man vælger ikke at implementere det.
Så hvis der ligger sådan en stigning og en usikkerhed i det og at man kunne undgå det ved at gå den vej i stedet for, ville jeg foretrække man gjorde det.
Så det er nok derfor, vi kommer til at stemme nej til det her.