runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stinus Lindgreen (RV), 2026-01-08:
Tak, formand.
Elbitsagen er principielt vigtig, fordi den rejser meget alvorlige spørgsmål om procedurer, information og oplysningspligt over for Folketinget ved Forsvarets indkøb.
Alvoren og kritikken er jo velunderbygget med den advokatundersøgelse, der allerede er henvist til flere gange fra de nu udvandrede regeringspartier.
Det var jo på tide.
Men det er også et faktum, at der er begrænsninger ved advokatundersøgelser, og at der er spørgsmål, der kun kan blive besvaret i en granskningskommission.
Vi har allerede gennemført en forundersøgelse i Granskningsudvalget, og udvalget har anbefalet, et mindretal i hvert fald, at spørgsmålet om en egentlig granskningskommissionsundersøgelse bliver behandlet her i Folketinget.
Det er min oplevelse og, antager jeg, en fælles oplevelse blandt partierne bag forslaget her, at vi ikke har fået tilstrækkelige svar på vores spørgsmål.
Jeg har selv siddet ved talrige samråd og fået svar, der på ingen måde gjorde mig klogere eller substantielt besvarede det, der blev spurgt om.
Herunder har jeg eksempelvis også konkret spurgt ind til de føromtalte spørgerammer ved medarbejdersamtalerne.
Grunden til, at det er så vigtigt, er jo, at det er, fordi det er det eneste, der kan betrygge os i, at man rent faktisk har undersøgt sagen og stillet de relevante og fyldestgørende spørgsmål, der er nødvendige.
Den viden kunne vi ikke få, uagtet at vi har efterspurgt det.
Vi har ikke efterspurgt personfølsomme eller personalemæssige informationer, og forståelsen i lokalet var jo helt klar: Skulle man videre, skal der en granskningskommission til.
Det er så ikke alle partier, der mener, at det er relevant at gå det skridt, men det mener vi helt bestemt at det er.
Det er for os at se helt afgørende, at sagen bliver belyst til fulde.
Det er ikke for at pege fingre, men for at lære af de fejl, der helt oplagt er blevet begået, og gøre os i stand til at sikre, at det ikke gentager sig i fremtiden.
Det er jo helt ubestrideligt, at sagen har medført politisk uro, og at der er sket et tab af tillid til, at beslutningsprocesserne i Forsvarsministeriet lever op til reglerne.
Vi står i en situation nu, hvor der foretages enorme investeringer i forsvarsmateriel, og hvor der lægges milliardordrer hos leverandører i hele verden.
Disse indkøb har naturligvis stor samfundsinteresse, og vi er nødt til at sikre åbenhed, lovmedholdelighed og konkurrence, særlig i den sikkerhedssituation, vi står i i dag.
Jeg er helt enig med bl.a. SF's ordfører, der siger, at det ikke er på trods af, men på grund af den situation, vi står i, at det her er så vigtigt.
Derfor mener jeg også, at Folketinget har en grundlæggende forpligtelse til at føre tilstrækkelig kontrol med disse beslutninger, særlig når det gælder store udgifter og nationale sikkerhedsinteresser.
Radikale Venstre støtter nedsættelsen af en granskningskommission, der vil styrke Folketingets rolle som kontrolinstans.
Tak for ordet.
Helle Bonnesen (KF), 2026-01-08:
Den her sag starter for vores vedkommende jo tilbage med min kollega, forsvarsordfører hr. Rasmus Jarlov, som har været meget involveret i sagen.
Det har været helt tydeligt for os, at sagens karakter har gjort, at vi har været blandt det mindre flertal, som har ønsket, at sagen kom i Granskningsudvalget.
Efter den så har været det, har der været et – nok det samme – mindretal, der har vurderet, at sagen ikke er tilstrækkelig afdækket.
Forundersøgelsen, som vi har været igennem, har jo efterladt væsentlige udeståender, og Granskningsudvalget er ikke trods gentagne forsøg på de møder, vi har haft, lykkedes med at få indsigt i særlig spørgerammerne for de medarbejdersamtaler, som skulle følge op på kritikken.
Nu står vi så i den situation, at en kommission vil være det næste naturlige skridt, for forundersøgelsen, som andre har været inde på, kan jo kun pege på eller indikere problemer, hvad den også har gjort, men den kan ikke erstatte den værdi, som en granskningskommission vil have, når der er behov for at afdække et samlet beslutningsforløb, ikke mindst den politiske involvering af embedsværkets rolle.
Det er jo også, som andre kollegaer også her har sagt, netop granskningskommissionen, der vil have de her redskaber, der kan gøre, at vi virkelig kan få dykket ned i ikke mindst vidneafhøringer og især den her meget interessante spørgeramme og dermed få det fulde overblik.
Vi støtter som sagt B 60.
Henrik Frandsen (M), 2026-01-08:
Tak for ordet, formand.
Elbitsagen handler om forsvarsindkøb i en ekstraordinær tid.
Den handler om tillid til beslutningsprocesser og om Folketingets kontrol med regeringen.
Derfor har Moderaterne også taget sagen alvorligt lige fra starten af.
Vigtigst af alt var det kritiske konklusioner og anbefalinger, som der efterfølgende er blevet fulgt op på.
Det har ikke bare været tomme ord uden handling.
Moderaterne mener, at vores ansvar nu er at bruge den viden, vi har fået, til at styrke fremtidige beslutningsprocesser, sikre bedre inddragelse af Folketinget og undgå gentagelser, som netop også var det, der var resultatet af advokatundersøgelsen.
Moderaterne kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2026-01-08:
Nej, det har jeg ikke.
Jeg sætter meget stor pris på Jakob Ellemann-Jensen og synes også, at det var en helt klassisk tilgang fra hans side netop at sige undskyld for et forløb, han heller havde kendt noget til eller orkestreret.
Hvis den stemning, og hvis den kultur breder sig, får vi ikke opklaret de her ting, nødvendigvis.
Så det er alene derfor, at jeg bruger den her anekdote til at sige: Dét var der, og det var ikke et enkeltstående eksempel.
Det er jo det, der ledte til den her sag, men det skete jo af og til, og heldigvis, kan man sige, er det sådan, at en af de få gode ting, der er kommet ud af den her sag, er, vil jeg mene, at praksis har ændret sig, så der selvfølgelig skal svares på spørgsmål, og så må man så også acceptere, at det er med kort varsel.
Carsten Bach (LA), 2026-01-08:
Tak for talen.
Jeg tror ikke, at der er to meninger om længere, heldigvis, at det forløb med indkøb af våbensystemer, henholdsvis artilleri- og raketkastersystem, ikke var ordentligt; det politiske baggrundsmateriale, der lå forud for det, var ikke ordentligt.
Det kan der ikke være to meninger om.
Jeg mener heller ikke, som ordføreren selv er inde på, at der kan være to meninger om, at den behandling, som ordføreren som finansordfører for SF i Finansudvalget fik i sin tid, på nogen måde var tilnærmelsesvis ordentlig.
Jeg kunne forstå, at ordføreren har fået en personlig undskyldning fra Venstres tidligere formand og tidligere forsvarsminister hr. Jakob Ellemann-Jensen, men har ordføreren fået en undskyldning, måske mere officiel og måske på skrift, fra Venstre eller fra Venstres finansudvalgsmedlemmer eller andet i den forbindelse?
Stinus Lindgreen (RV), 2026-01-08:
Altså, ordføreren taler jo vores folkestyre ned hele tiden.
Jeg synes, at det er faktuelt forkert.
Det er korrekt, når der bliver snakket om lovarbejdet og hastelovgivning.
Det ved jeg; jeg sidder i følgegruppen til magtudredningen, så jeg kender alt det.
Det er ikke det, jeg snakker om.
Jeg snakker om det, ordføreren siger om vores arbejde, og om den måde, ordføreren konsekvent taler andre folketingsmedlemmers arbejdsindsats ned på.
Der står allerede: »I alle tilfælde, hvor formanden har grund til at anse udfaldet af en afstemning for givet på forhånd, er denne bemyndiget til at erklære et afstemningspunkt – dog med undtagelse af den endelige vedtagelse af et lovforslag eller et andet selvstændigt forslag – for afgjort uden afstemning, medmindre 17 medlemmer begærer en sådan foretaget.«
Det var allerede muligt før, men man har bare valgt ikke at gøre det.
Det er sådan set det eneste, der er besluttet i Udvalget for Forretningsordenen.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-08:
I forhold til den første del om kvaliteten af lovarbejdet vil jeg sige, at der generelt er ret meget forskningsmæssig konsensus, bl.a. fra magtudredningen, men også fra andre, om, at kvaliteten af lovarbejdet er faldet drastisk over de sidste 20 år.
Lovforslagene bliver behandlet mindre, end de gjorde for 20 år siden.
Så det er bare det faktuelle.
Hvis vi ved, hvordan folks arbejde er, ved vi også, at det ikke er her, man bruger tiden.
Man bliver skældt ud, hvis man tager ordet til anden eller tredje behandling, for det er ikke en del af kulturen, som det også er blevet nævnt her i dag.
Så det er det faktuelle.
I forhold til det her med, at ordføreren føler, at han for indflydelse andre steder i nogle forhandlinger og i nogle forligskredse, er det fint.
Det handler bare ikke om det, jeg snakker om.
Jeg snakker om lovarbejdet i det åbne rum, som kan defineres som det demokratiske.
Jeppe Søe (UFG), 2026-01-08:
Det sidstnævnte synes jeg at fru Theresa Scavenius skulle arbejde en del med.
For det ville måske også give borgerne i det her land en fornemmelse af, at politik er noget andet end lige præcis det, der foregår her i salen.
De udvalg, vi sidder i, er for mange, det er vi i øvrigt alle sammen enige om, og det er meget sjovt, at man sidder der i Udvalget for Forretningsordenen, og hvad der nu ellers er, og vedtager, at der skal være færre udvalg, men at man så lige pludselig alligevel springer fra det.
Hr. Leif Lahn Jensen og hr. Jan E. Jørgensen har jo ret i, at det, når man laver nogle aftaler omkring forretningsordenen, så netop er aftaler, hvor man kigger hinanden i øjnene og prøver at skabe noget nyt, og at det nogle gange giver nogle bølger, og det er fint, at fru Theresa Scavenius tager det op og skaber den her debat, og det er jeg kun glad for.
For det gør jo, at jeg, selv om jeg ikke engang sidder i det udvalg, kan gå herop på talerstolen, for jeg er ordfører for det hele.
Jeg sidder som løsgænger på bageste række og kan udtale mig, så jeg kan hvert øjeblik gå på talerstolen, og det har jeg også gjort her, selv om det kom bag på fru Theresa Scavenius, der stod klar.
Men jeg har jo netop muligheden for at udtrykke mine holdninger, og det er det, det handler om.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-08:
Mange tak.
Når jeg bruger ordet mørkelagt, betyder det, at det er ikkeoffentliggjort.
Journalister og andre borgere ud over dem, der får interne mails, ved ikke, at de her ændringer er blevet lavet.
Så det er mørkelagt forstået som ikkeoffentliggjort.
Så hvis du går ind på hjemmesiden og kigger på, hvordan reglerne for afstemninger om ændringsforslagene er, vil du finde noget andet end det, der foregår lige nu.
Så er der det her med referencen til beslutningsforslaget, som hr. Leif Lahn Jensen nævnte lige før.
Jeg har læst det, og der er problemet nemlig, at der ikke bliver nævnt ændringsforslag.
Så ændringen i forhold til ændringsforslag har ikke ophæng i noget, der er en folketingsbeslutning, og det må man ikke, og det er ulovligt.
Så dem, der ønsker den her ændring, skal ind og lave et beslutningsforslag, hvor man kan sige, at man nu gerne vil have ændret § 12, og det kan man jo gøre.
Men det er der ikke nogen der har gjort, og indtil man gør det, så er det en mørkelagt proces.
Så siger ordføreren, at vi har masser af politisk arbejde uden for salen, og den er jeg helt med på.
Forskellen er her bare, at det er lovarbejde, der bliver lavet i forhold til lovgivningen, det er det, der er det interessante, og så er der det i forhold til udvalget.
Men det er jo en anden diskussion, som er sammenhængende.
Men jeg er da totalt enig i, at vi skal lave et mere grundigt udvalgsarbejde.
Stinus Lindgreen (RV), 2026-01-08:
Nu skal der en del til at gøre mig sur trods alt.
Men jeg undrer mig – og det var også det, jeg prøvede at sige i mit svar til fru Theresa Scavenius før – for jeg anser ikke det her for at være særlig skjult.
Der har været talrige møder, vi har været indkaldt til som til alle andre møder herinde.
Nu ved jeg ikke, hvordan andre folketingsmedlemmer arbejder, naturligvis, men jeg har da brugt meget tid på at underrette min egen gruppe om, hvad vi diskuterer, og har fået mandat til at gå ind for eller imod et givent forslag, inklusive det forslag, vi diskuterer her.
Vi har diskuteret det i underudvalget, vi har diskuteret det i vores egen gruppe for at høre, hvad der er for og imod.
Det er jo også klart, at der er fordele og ulemper.
Der har været masser af mails.
Nu bliver der henvist til den ene mail, der blev sendt før jul.
Jeg antager, det er, fordi vi ligesom skal fortsætte arbejdet her i det nye år.
Men der har jo været masser af diskussioner af det her og mails til alle folketingsmedlemmer, så det er jo ikke noget, som er sådan særlig fordækt, inklusive beslutningsforslaget, som hr. Leif Lahn Jensen også henviser til.
Leif Lahn Jensen (S), 2026-01-08:
Jeg ved ikke, hvordan ordføreren har det, men bliver ordføreren ikke lidt pikeret, og synes ordføreren ikke, det er lidt frækt, at man bliver ved med at sige, vi har holdt noget skjult, når man den 12. marts 2025 har haft et udvalgsmøde, hvor vi har kigget på det her?
Stort set alle partier har siddet i underudvalget.
Det er fair nok.
Stort set alle partier har siddet og arbejdet med det her.
Man har så sendt mails mellem de partier.
Samtidig har vi faktisk et beslutningsforslag, B 209, fra den 29. maj 2024 , hvor der står: » ... herunder bl.a. tiltag, der kan forenkle Folketingets arbejdsformer med hensyn til afstemninger«.
Det vil sige, at vi åbent og ærligt har sagt, at det kommer vi til at arbejde med.
Det har fru Theresa Scavenius så åbentbart ikke læst.
Bliver ordføreren ikke også lidt sur over, at man prøver at sige, at der er noget, der er skjult, når det faktisk har været fuldstændig åbent.
Jeg gør i hvert fald.
Stinus Lindgreen (RV), 2026-01-08:
Det er jo klart, at mails, der er sendt internt i Folketinget om Folketingets arbejdsformer, er et folketingsanliggende.
Det er jo ikke noget, der sådan nødvendigvis har særlig offentlig interesse.
Det er jo kun om, hvordan vi arbejder.
Som alle ordførere har sagt – inklusive de ordførere, der synes, at vi skal rulle den her ordning tilbage – er der jo ikke noget ændret ved det.
Der er ikke nogen, der har fået taget noget fra sig på den her måde.
Jeg anerkender simpelt hen ikke præmissen for den kritik, der bliver rejst af ordføreren, men det er så en anden sag.
Så spørger ordføreren, om jeg anerkender, at vi skal ændre forretningsordenen ved en lovændring i Folketingssalen.
Der bliver jeg ordføreren svar skyldig.
Jeg forventer, at når vi sidder i UFO til et udvalgsmøde og der er juridiske eksperter med, er det, vi får at vide og gør der, korrekt.
Men jeg er ikke selv jurist.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-08:
Det er foregået pr. mail.
Det vil sige, at det ikke er offentligt anerkendt.
Det er ikke vedtaget ved lov noget sted.
Det er ikke vedtaget ved en beslutning hernede.
Så offentligheden uden for det her hus ved det ikke.
De, der ikke får de mails, ved det ikke.
Det er interne mails.
Vil ordføreren bekræfte, at vores forretningsorden er noget, der skal vedtages ved en folketingsbeslutning hernede, og som man kun kan ændre hernede i salen og ikke pr. mail, selv om der er nogle udvalgsmedlemmer, der støtter en praksisændring?
Vil ordføreren medgive det?
For det, der også er en del af problemet, er, at den skal være åben.
Det er det, jeg mener med, at den skal være åben.
Så må man hernede sige, at vi gerne vil ændre § 12, og så ændrer vi reglerne for ændringsforslag.
Ja, og det er jo rigtig skønt, og det er også nogle af de rettigheder, jeg forsvarer.
Jeg forsvarer alles rettigheder til at få lov til at ytre sig og herunder at få deres ændringsforslag til afstemning, uanset om jeg politisk er enig i det eller ej.
Jeg er da helt enig i, at der er masser af ting, der skal forbedres, herunder udvalgskulturen og praksissen, men det er jo ikke det, det her forslag handler om.
Det her handler om, hvorvidt vi som folketingsmedlemmer skal have nogle grundige muligheder for at stille ændringsforslag, og jeg synes, det er svært at argumentere for, at man ønsker en grundigere udvalgsbehandling, mens man ikke samtidig synes, det er vigtigt, at ændringsforslag kommer til afstemning.
Jeg synes, det er lidt underligt.
Men jeg går ind for begge dele.
Jeppe Søe (UFG), 2026-01-08:
Det finder jeg slet ikke underligt.
For det eneste, jeg taler om her, er jo sådan set trykket på knappen.
Alt det andet har vi, og det tryk, jeg laver på en knap til et ændringsforslag, gør jeg i et udvalgsarbejde.
Det er sådan set der, hvor jeg bliver spurgt, hvad min holdning er til det – før var det, hvad Moderaternes holdning er til det – og der kan jeg så svare.
Så det er min afstemning, og der giver jeg klar besked til forslagsstillerne om en eller anden form for ændring og siger, at det her er jeg ikke med på.
Så kan det være, at man, hvis man står fuldstændig alene med noget, gerne vil ind og kræve, at 179 mennesker skal være enige i det, de allerede har sagt.
Der prøver jeg i virkeligheden bare at være med til at skabe en ny arbejdskultur her på Christiansborg, som altså også må være at prøve at finde tiden til det, og det håber jeg er vigtigt også for fru Theresa Scavenius.
Stinus Lindgreen (RV), 2026-01-08:
Jeg synes, at ordførerens tale var lidt spredt fægtning i alle mulige retninger, tenderende misinformation på mange områder.
Jeg kan slet ikke se den gengivelse af, hvordan lovgivningsarbejdet foregår i Folketinget, som ordføreren kommer med.
Jeg synes, det er nærmest skammeligt, hvis der sidder folk og følger med og tror, at det er sådan, det foregår.
Nu har jeg ikke oplevet ordføreren være med til nogen forhandlinger om lovforslag, men det er ikke korrekt, at vi ikke har indflydelse.
Selv partier med markant færre end 17 mandater, eksempelvis mit eget, har stor indflydelse på lovgivningen.
Det foregår bare, når vi sidder og forhandler; det foregår, når vi har første behandling; det foregår i udvalget; og det foregår alle mulige andre steder.
Ordføreren får det til at lyde, som om de store partier nu tager noget fra de små partier.
Det er jo faktuelt forkert.
Der er ingen, der tidligere har kunnet stille ændringsforslag, der ikke kan gøre det i dag.
Det har ikke ændret sig, overhovedet.
Men at tro, at man kan skrive et ændringsforslag og få det vedtaget ved at holde en tale, er en naiv tilgang.
Jeg har brug for, at man, hvis man vil have noget taget seriøst, kontakter mig i god tid, så jeg kan kigge på det, og så jeg kan se, hvad konsekvensen af det er.
Det er ikke nok at høre en tale, få minutter før man skal trykke ja eller nej.
Man er nødt til at undersøge, hvad konsekvensen af et givent ændringsforslag er.
Det kræver lidt mere benarbejde af det enkelte folketingsmedlem end bare at holde en tale.
Jeppe Søe (UFG), 2026-01-08:
Alle de samtaler hørte vi jo om på møder i Præsidiet.
Jeg skal ikke referere en eneste af dem, men jeg vil blot spørge, selv om I alle måske nu efter 3½ år har glemt det: Kan I huske i den første tid, hvor overraskede I var over arbejdsbyrden, hvor overraskede I var over at skulle sidde til et Kulturudvalgsmøde – det har jeg prøvet en gang – med et Digitaliseringsudvalgsmøde på Teams inde i øret for at finde ud af, hvornår man var på dagsordenen derovre?
Det er en anden ting, erkender jeg, end at skulle i salen og stemme om noget, som er afgjort på forhånd, men det er trods alt sådan nogle ting, jeg tror der skal til, hvis vi skal skabe et bedre arbejdsmiljø og en bedre lovgivning.
Jan E. Jørgensen (V), 2026-01-08:
Jeg bad om ordet, fordi det ikke er tilladt i henhold til forretningsordenen at klappe, for det var jeg meget, meget tæt på at gøre efter hr. Jeppe Søes fremragende tale – indholdsmæssigt og retorisk.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at jeg måske ikke ligefrem havde glædet mig til at komme herned og behandle forslaget fra fru Theresa Scavenius, men den tale gjorde det hele værd og var en rigtig god start på det nye år.
Hr. Jeppe Søe siger jo her i sit svar til hr. Leif Lahn Jensen, hvad der jo sådan set er essensen af det hele, at det her primært er gjort for at hjælpe de partier, der ikke har så mange mandater, og som derfor vil have svært ved at komme ned i salen og skulle sidde og stemme 2 dage om ugen.
Vi andre skal nok klare det.
Vi skal nok finde ud af det.
Så tak for også at understrege det.
Jeppe Søe (UFG), 2026-01-08:
Fordi jeg netop var med i det der meget, meget mørke og meget, meget lukkede rum, kan jeg jo godt huske, at det faktisk var det fokus, I havde.
Man kan jo også sige, at når dem, der er allermest sure inde i den her sal lige nu, er de to allerstørste partier, så er det jo tankevækkende.
For det behøvede I jo slet ikke.
I kan være fuldstændig ligeglade.
Ordføreren fra Socialdemokratiet sidder med, er det 50 mennesker?
og kan jo nemt sende folk ned i salen, hvis det skulle være.
Det er en lille smule færre i hr. Jan E. Jørgensens tilfælde.
Så det burde vel i virkeligheden være de helt små med 4, 5 eller 6 mennesker, som ganske enkelt ville kæmpe for, at det var på den her måde.
Men det er så jer, der tager den kamp; det synes jeg egentlig beviser pointen.
Leif Lahn Jensen (S), 2026-01-08:
Det er derfor, vi har gjort det her.
Nu fik jeg også at vide af fru Theresa Scavenius, at den her regering prøver at tryne alle de små og køre mange ting igennem.
Det er jo ikke engang rigtigt.
Vi har jo sådan set været med til at lave en længere lovbehandling – fra fremsættelsen til førstebehandlingen – fordi vi kunne se, det var et problem.
Det er jo derfor, jeg bliver sådan lidt sur.
For vi har gjort alt, hvad vi kunne, for at hjælpe de små, og så skal man bare have det at vide af fru Theresa Scavenius.
Det bliver man da lidt pikeret over.
Jeppe Søe (UFG), 2026-01-08:
Selv tak.
Jeg synes i virkeligheden, jeg kan huske, at noget af det, der var sværest at pille ved i Præsidiet og også i Udvalget for Forretningsordenen og de gange, vi lavede underudvalg, var jo netop der, hvor vi kom tæt på noget, som kunne røre nogen.
Det var også derfor – med al respekt og uden at afsløre spor fra lukkede møder – at udvalgsarbejdet, der egentlig var gennemført, faldt igen, nemlig fordi der var en respekt hos de store partier for, at de små partier her følte sig trådt på.
Det må aldrig ske, og i det øjeblik Udvalget for Forretningsordenen oplever det, vil alt jo falde til jorden.
Jeg synes, der er andre ting, vi burde tale om i forhold til løsgængere, f.eks. vores taletid under åbningsdebatter og alt muligt andet.
Det har jeg også skrevet til Præsidiet om.
Jeg tror ikke, det er blevet behandlet endnu.
Men der er masser af ting i det her hus, vi kan forandre – masser af ting.
Og det her er da en af de ting, som vi startede med, og vi fik det jo altså fra de folkevalgte, især fra de nye.
Leif Lahn Jensen (S), 2026-01-08:
Jeg har et par bemærkninger.
Nu påstår fru Theresa Scavenius, at det, vi har gjort herinde uden at gøre det i et beslutningsforslag er ulovligt.
Det har jeg spurgt administrationen om; det er deres juridiske vurdering, at det er det ikke.
Til forskel fra Theresa Scavenius undersøger jeg tingene, inden jeg begynder bare at sige det i salen.
Men det kan fru Theresa Scavenius selvfølgelig stille spørgsmål om, når vi kommer til det; det har hun jo selvfølgelig mulighed for.
Det med at lave bedre udvalg og give mere indflydelse i udvalgene arbejder vi faktisk allerede med i udvalgene; så det begynder vi på.
Det, jeg bare vil sige, er, at det var en fremragende tale – en fremragende tale omkring det parlamentariske arbejde, arbejdet i grupperne.
Jeg er stolt over at kende den, der holdt den tale – en fremragende tale!
Tusind tak for det.
Så blev man da lidt opløftet ved at være her i dag, så tusind tak, hr. Jeppe Søe.