runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2020-06-03:
Tak for det.
Jeg tror, man skal passe på med meget skråsikkert at sige, at der ikke er nogen virksomheder, der er blevet nægtet at modtage lønkompensation, når vi lige havde diskussionen før.
Først og fremmest er det vigtigt at sige, at det jo ikke er arbejdsmarkedets parter, der laver lovgivning i Danmark, trods alt, altså, det er jo med al respekt Folketinget.
Det kræver, at der er 90 mandater, der bakker op, eller at der i hvert fald er 90 mandater, der ikke mener det modsatte.
Derfor er der vel to ting, der rejser sig.
Hvor er den lovgivningsmæssige hjemmel, hvor er ophænget til at knæsætte neutralitetsprincippet?
Altså, når man ser det aktstykke, der gik igennem Finansudvalget,
hvor er det så helt præcis, man siger, at det er her, man vil gøre det?
Det er det første spørgsmål.
Det er ikke den bekendtgørelse, som ministeren ønsker skulle have været gældende, men det har den så været.
Vil der blive udbetalt erstatning til de virksomheder, der har fyret medarbejdere, fordi de har fået oplyst, at de ikke kunne få lønkompensation, fordi man har administreret efter det, som kommer til at være gældende, hvis regeringen får sin vilje, efter den 30. juni?
Peter Hummelgaard (S), 2020-06-03:
Jamen altså, jeg vil starte med at sige, også fordi spørgeren nu nævner det igen, at jeg er blevet oplyst om, at der ikke er nogen virksomheder, som skulle være blevet nægtet lønkompensation med ophæng i neutralitetsprincippet.
Det vil vi selvfølgelig gå tilbage og tjekke op på, også når nu spørgeren siger endnu en gang, at det har han en viden om eller en formodning om at nogen måtte være blevet.
Det vil vi selvfølgelig tjekke op på.
Det andet spørgsmål, som ordføreren er inde på ...
Troels Lund Poulsen (V), 2020-06-03:
Skal vi så ikke bare give ordet videre?
Jeg er bare folketingsmedlem.
Peter Hummelgaard (S), 2020-06-03:
Det er helt i orden.
Men spørgeren spørger ind til, hvad det er for en hjemmel, der så måtte være fremadrettet, som jo ikke har været der bagudrettet.
Det har altså ved aktstykkets vedtagelse været klart for Finansudvalget, at der administrativt ville blive fastsat nærmere regler om netop kriterier, vilkår og modtagerkreds.
Jeg har ingen grund til at tro andet, end at den bemyndigelse, som erhvervsministeren har fået af Finansudvalget, selvfølgelig er givet i overensstemmelse med de retningslinjer, som gælder for tekstanmærkninger.
Der er ikke tale om bebyrdende regler.
Lønkompensationsordningen er en begunstigende tilskudsordning, der giver virksomhederne mulighed for at søge om kompensation efter de rammer, der er sat i ordningen.
Ulla Tørnæs (V), 2020-06-03:
Jeg vil gerne følge op på svaret her, fordi det jo er sådan, at man lovgiver gennem et aktstykke med en anmærkning, som giver en bemyndigelse til erhvervsministeren, som udsteder en bekendtgørelse – først en bekendtgørelse, som ministeren ikke var enig i indholdet af, og nu laver man så en ny bekendtgørelse.
Kan ministeren ikke selv høre, at vi er ude på et meget, meget tyndt grundlag?
Det er jo også sådan, at når man lovgiver med tilbagevirkende kraft, hvilket det her jo bliver, så skal det være med en begunstigende retsakt, og det vil det her jo under ingen omstændigheder være, for ministeren har jo tidligere svaret mig, at der er 632 virksomheder, som er omfattet af en arbejdskonflikt og dermed ville være potentielle modtagere af lønkompensation i den kategori.
Det er de virksomheder, som ministeren fremadrettet kommer til at fratage muligheden for at være en del af lønkompensationsordningerne, og det er, uanset hvordan man vender og drejer det, lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Astrid Krag (S), 2020-06-03:
Som ordføreren sikkert også ved, fordi jeg har svaret Socialudvalget på det tilbage i december sidste år, vil det jo medføre nogle merudgifter, hvis man skulle fjerne aldersbegrænsningen – på det konkrete spørgsmål om merudgiftsydelsen på et niveau, der hedder 75 mio. kr. varigt.
Det gælder jo her ligesom alle andre steder, at det vil være en diskussion om, om det er det væsentligste sted at sætte ind i en samlet politisk prioritering af, hvordan vi kan sikre bedre overgange for mennesker med handicap og funktionsnedsættelse.
Den drøftelse tager jeg meget gerne, også med Det Radikale Venstre – det er i hvert fald noget af det, vi mener er afgørende at få kigget på i vores handicappolitik.
Kim Valentin (V), 2020-06-03:
Tak til formanden.
Hvilke overvejelser gør ministeren sig om, at der i Københavns Kommune er blevet udledt over 35 milliarder liter urenset spildevand i Øresund i perioden fra 2014 til 2018, og hvilke initiativer vil ministeren tage, for at der ikke fremover bliver udledt spildevand til skade for miljø og biodiversitet?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-06-03:
Jamen jeg glæder mig over, at kulturministeren også har et blik for, hvad det er, der sker lige om lidt, for én ting er hjælpepakkerne og hjælpepakkernes udløb, og jeg ved også, at rigtig mange kulturinstitutioner lige nu har svært ved at overskue, hvordan de kan blive hjulpet af dem, men noget andet er det langstrakte syn, i forhold til hvordan vi kan bære kulturlivet ordentligt igennem det her, så vi får bevirket, at vi ikke bruger vores penge dumt, at vi ikke laver dumme politiske beslutninger, men også at vi får sikret, at vi ikke mister nogle af de rigtig mange gode og bredspektrede tilbud, vi har derude.
Joy Mogensen (S), 2020-06-03:
Jeg er fuldstændig enig.
Jeg håber, at vi kan få en god drøftelse i ordførerkredsen, som tager højde for de dele af kulturbranchen, der selv laver deres egne undersøgelser, og at vi husker at bruge de undersøgelser, vi allerede har.
Og så må vi jo kigge på de midler, vi har til rådighed, i forhold til hvor stor og omfattende en undersøgelse vi synes der kan være brug for.
Men jeg vil også bare lige huske på det her »Sammen om kunsten«, hvor kulturen jo selv giver et bud på, hvordan de kan forvandle sig under de her restriktioner.
Så det glæder jeg mig til at samarbejde om.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-03:
Tak, formand.
Vil ministeren sikre, at DR også bringer morgensang på tv, efter at coronakrisen er slut?
Joy Mogensen (S), 2020-06-03:
Jeg takker for spørgsmålet, som jeg tager som et udtryk for, at spørgeren ligesom jeg har konstateret, at DR har fundet nye måder at samle befolkningen på, hvor man har taget nogle af de gode gamle dyder som fællessang op.
Jeg tror, at der måske er mange, der ikke ville have væddet mange penge på, da det startede, hvor populært det faktisk er blevet, men det er jo blevet rasende populært – 260.000 danskere sang i gennemsnit med i april.
På den måde synes jeg, at coronatiden har været en anledning til, at DR har samlet befolkningen med en række meget stærke public service-programmer.
Derfor var jeg også glad for, at DR valgte at udvide fællesangen helt frem til sankthans.
Det synes jeg at vi i fællesskab skal glæde os til.
Men det er bare for at sige, at jeg har hverken hjemmel til eller til hensigt at pålægge DR noget.
Jeg glæder mig over, at danskerne har bakket sådan op om det, og jeg glæder mig over, at DR har kunnet oplyse, at de allerede nu går med planer om at give det et mere fast format.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-03:
Tak for svaret, som jo, som jeg hører det, i et eller andet omfang er, at der stadig og i et voksende omfang vil være fællessang på DR, men at ministeren ikke direkte kan blande sig i det.
Fred være med det.
Jeg er nu overbevist om, at hvis ministeren over en kop kaffe eller på anden måde – det kunne også være over et glas vin, eller hvad ved jeg – taler med de folk, der er på DR, lytter de ganske indgående.
Der håber jeg så, at ministeren vil overbringe nogle overvejelser, for der er, som det bliver nævnt, ingen tvivl om, at danskerne har taget fællessangen til sig.
Man kan nærmest sige, at den er blevet genopfundet.
Det er vel kun inden for de seneste par generationer, at det er sådan, at folk kan gå gennem barndommen og ungdommen og ind i voksenlivet uden at kende i hvert fald 10, 20 eller 30 af de mest traditionsrige danske sange og salmer for den sags skyld.
Det er en enormt vigtig opgave for at sikre det kulturelle fællesskab og sammenhængskraften i samfundet.
Og der håber jeg så, at DR måske også vil brede sig lidt ud over Emil Holms Kanal.
Det er, som om man har været meget optaget af at dyrke sine egne brands.
Phillip Faber er jo blevet alles darling.
Der synes jeg, at der også er brug for at kigge lidt ud på, hvad der foregår i forsamlingshusene og ved de forskellige forsamlinger rundtomkring i landet.
Der er jo også kommet alle mulige alsangbegivenheder ude i menighedshusene, hvor der er fremragende forsangere osv.
Jeg synes, det er en forpligtelse også for DR at formidle det, der foregår uden for DR's egen kreds af ansatte, ingen onde ord om Phillip Faber eller andre, og at man altså ligesom kommer ud i virkeligheden.
TV 2 Charlie er jo lykkedes med det i deres fællessangsprogrammer.
Derfor håber jeg, med den længde som en ministers arme nu engang skal have, at kulturministeren også vil sende det budskab videre, at der foregår rigtig meget ude i det levende civilsamfund, og at det er en DR-forpligtelse at få det formidlet.
Ja, og på den måde er Phillip Faber jo trådt ind i den tradition, som jeg tror at den navnkundige Michael Bojesen i sin tid grundlagde – også et DR-koryfæ, i hvert fald på et tidspunkt.
Så der er ingen tvivl om, at DR har været drivende i det her, men jeg synes stadig væk, at der er brug for at få bredt fortællingen om, hvad fællessang er, ud.
Jeg færdes som bekendt en del i Bakkens Hvile, og det vil jeg sige er fællessang.
Vi ved, hvordan der i menighedshuse og alle mulige andre steder rundtomkring, uden at det er initieret af DR, foregår det her.
Og der er det bare min bøn, at ministeren har en holdning til, at det skal DR også dække.
Det er ikke forbudt at have en holdning, selv om man er minister.
Joy Mogensen (S), 2020-06-03:
Jeg synes dog ikke, at vi skal pålægge DR det fulde ansvar.
Noget af det, som jeg både lærte at kende i mit tidligere arbejde som borgmester, men også med glæde har genset som minister, er faktisk det her Sangens Hus, som ligger i Herning, og som igennem de senere år har fået held med at oprette sangkraftcentre, bl.a. i Roskilde – samlet ti steder i Danmark.
Og jeg kan fortælle, at de faktisk er op til drøftelse her på finansloven i det kommende efterår, så der kan det jo være, at spørgeren og jeg kan have en god drøftelse om, hvordan vi kan videreføre de gode erfaringer, som netop handler om at få fællessang bredt ud på arbejdspladser, på skoler, i lokalsamfundet, vidt og bredt.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-03:
Det betragter jeg som en meget imødekommende bemærkning.
Og jeg tror netop, det kan være vigtigt at få engageret Folketinget, både for at vise, at Folketinget er et repræsentativt hus, som tager den del af den danske kulturarv alvorligt, men måske også for så at få sendt et signal til DR. Hvor ministerens armslængde osv. begrænser beføjelserne, har Folketinget jo ikke det samme.
Så den invitation tager vi meget gerne imod.
Og så håber jeg derfra, at sangen vil gjalde ud over hele landet.
Joy Mogensen (S), 2020-06-03:
Helt konkret: Såfremt Folketinget ønsker at gøre retningslinjer gældende i forhold til fællessang, er det jo, når vi i Kulturministeriet reviderer den her public service-aftale, at man konkret kan skrive det ind.
Efter min opfattelse ville det stadig væk være måske lige detaljeret nok, men jeg ser frem til fortsatte drøftelser med spørgeren om, hvordan vi får udbredt fællessang.
Ligesom der ikke er hjemmel til, at ministeren har holdninger til konkrete programmer, har jeg det heller ikke til, hvem der er studieværter i de konkrete programmer.
Men jeg kan fortælle, at DR faktisk også inden corona havde taget noget af det, som spørgeren måske efterspørger, op – godt nok stadig under ledelse af den nævnte Phillip Faber – nemlig at komme rundt i landet til 24 timers fællessang, mener jeg det var, fra forskellige dele af Danmark, hvor det netop var de lokale, der blev inviteret ind på højskoler og andre lokale forsamlingssteder, og hvor det så også var lokale personligheder, der var med til sammen med kulturpersonligheder at begrunde det, ligesom det f.eks. har været tilfældet med fællessangen fredag aften.
Det er faktisk mit indtryk, at kulturinstitutionerne selv laver de her undersøgelser, også her under coronaen, og at de også i høj grad har blik for, hvordan de kan forandre sig.
Sammen med Statens Kunstfond og en række almennyttige fonde er vi jo også fra Kulturministeriets side gået ind i det her samarbejde, der hedder »Sammen om kunsten«, i coronatiden, hvor vi netop giver mulighed for, at kulturinstitutioner og kunstnere kan byde ind med, hvordan man kan lave kultur under de restriktioner og give publikum den sikkerhed, de har brug for i den her særlige tid.
Det mangler vi jo stadig væk at se sådan rigtig udfoldet.
Men det er bare for at sige, at der er nogle ting i gang.
Det, jeg hører rigtig mange efterspørge, er: Hvad sker der, når hjælpepakkerne udløber?
Og de forhandlinger ligger altså i Finansministeriet allerede i næste uge.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-06-03:
Jamen jeg er glad for, at kulturministeren anerkender, at vi i hvert fald kan drøfte, om vi skal afsætte nogle midler til det her sammen.
For én ting er, hvad vi kan se ind i og formode, men en anden ting er, hvad vi kan vide lidt mere præcist, i forhold til hvad borgerne tænker og hvad de egentlig tør bevæge sig ud i.
Men det er faktisk også lige så vigtigt for kulturtilbuddene derude, som jo ikke har det store, forkromede overblik, men som kun har deres egne budgetår at kigge ind i, at de ved helt præcist, hvad det er, der skal til, for at borgerne vælger at benytte deres kulturtilbud igen, og kan indrette sig efter det og være kreative i forhold til det.
Lea Wermelin (S), 2020-06-03:
Først og fremmest er jeg glad for, at Venstre også er med på, at det her er en vigtig dagsorden, altså at vi passer bedre på vores vandmiljø.
For jeg mener, at vi udleder alt for meget spildevand ved overløb i Danmark, og som det foregående spørgsmål jo også viste, er vores vandmiljø presset af alt for mange næringsstoffer, og vi er stadig langt fra at opfylde vandrammedirektivets målsætninger, så det skal vi gøre bedre.
Jeg har søsat en række projekter, som skal give bedre data om overløb, så kommunerne bedre kan nedbringe de overløb.
Det handler konkret om, at kommunerne nu er forpligtet i lovgivningen til at indberette de data om spildevand.
Det betyder, at vi har opdateret den database, hvor kommunerne skal indberette, som jo er hele grundlaget, for at vi også politisk kan kigge på, hvilke kommuner det er, der har store problemer her, og hvor det er, der skal sættes ind.
Så har jeg igangsat en undersøgelse for at nedbringe usikkerheden i forhold til data om overløb gennem bedre modeller og målinger.
Og vi har også igangsat nye, konkrete målinger i vandløb i forhold til problemet med spildevand og også besigtigelser ved overløb.
Det er også vigtigt at sige, at klimatilpasning og overløb er to sider af samme sag.
Det handler jo om at styre vandet, når der kommer meget vand ned fra oven.
Derfor er det også et vigtigt skridt, at regeringen og partierne bag vandsektorloven for nylig besluttede at give spildevandsselskaberne bedre vilkår til at finansiere klimatilpasningsprojekter, altså at man, når der kommer meget vand ned fra oven, så kan parkere vandet, i stedet for at vi ser de overløb, som spørgeren jo bl.a. spørger ind til.
Så er der også vandplanerne, som er vigtige i det her, hvor vi skal fastlægge indsatser for at reducere udledningen af kvælstof til vores kystvande, og det handler jo både om spildevand, men også om landbruget.
Så jeg håber sådan set meget, at Venstre vil indgå konstruktivt i de drøftelser, vi skal have, både i forhold til en konkret klimatilpasningsplan i Danmark og i forhold til de kommende vandplaner, som skal være færdige i starten af det nye år.
Kim Valentin (V), 2020-06-03:
Tak for svaret, og tak for den positive tilgang, som jeg kan love at Venstre også har i den her sammenhæng – selvfølgelig har vi det.
Det har vi i alle forhandlinger.
Jeg har jo selv været borgmester, og jeg kan sige, at noget af det, jeg er forundret over, er, at der ikke har været en dialog om den her udledning.
Nu har vi jo hørt, at der var planer om at udlede endnu mere, og der er sådan set stadig væk planer fra Københavns Kommunes side om at udlede endnu mere spildevand i Øresund, og der tænker jeg, at man godt kan blive lidt forundret over, at der ikke har været en dialog mellem ministeren og den pågældende borgmester.
Jeg kan huske, at jeg da er blevet ringet op nogle gange af en minister, der har spurgt, om man ikke kunne gøre sådan eller sådan, og man hører jo meget efter, hvad en minister siger.
Jeg må også sige, at jeg er lidt forundret over det forhold, at det først var efter, at der var mange interesseorganisationer, miljøorganisationer og borgere, der gik ind i den her sag, at der rent faktisk skete noget.
Jeg synes faktisk, at det burde være en nobrainer.
Det skal jeg ikke udelukkende bebrejde ministeren, for den må jo naturligvis også ligge på den lokale borgmesters bord.
Så har jeg et spørgsmål til ministeren om det, at Københavns Kommune i 2025 gerne vil være verdens første CO 2 -neutrale hovedstad og kombinere vækst, udvikling og øget livskvalitet med CO 2 -reduktioner, hvilket jo passer fint til vores nationale målsætninger, kan man sige.
Men jeg fristes til at spørge ministeren, om ministeren ikke finder det paradoksalt, at Københavns Kommune var parat til at udlede spildevand svarende til 200 svømmehaller i Øresund, når byen samtidig slår sig op på at ville være klimaneutral i 2025.
Lea Wermelin (S), 2020-06-03:
Jeg vil gerne sige meget klart om den konkrete sag, der var om Københavns Kommunes udledningsplaner, at min bekymring også gik på både vores havmiljø, men også på badevandskvaliteten.
Jeg hørte første gang om sagen, da den blev bragt i medierne, dvs. om fredagen, og om lørdagen var jeg ude at opfordre til, at man stoppede de konkrete udledningsplaner.
Men det er også vigtigt at sige, at det var en kommunal afgørelse og altså ikke en afgørelse, som jeg som minister kunne gribe ind over for, men det ændrer da ikke på, at jeg kan have en holdning til det.
Jeg vil samtidig glæde mig over, at Københavns Kommune rent faktisk nu har sagt, at de planer nu er helt skudt til hjørne.
Det var overborgmesteren ude at sige i går.
Det tror jeg er ret vigtigt
Kim Valentin (V), 2020-06-03:
Jeg vil nu godt have lov at være en lille smule tvivlende, for hvis man ser på, hvad det er for en beslutning, der er taget, så er det jo ikke en beslutning om, at det her ikke skal ske – det er bare en beslutning om netop at skyde det til hjørne, så vidt jeg kan se.
Det kan være, ministeren ved noget mere, og så hører jeg jo nok om det.
Så hvordan skal man se det i forhold til, at det her blot er en udsættelse?
Jeg vil godt spørge ministeren om, hvad ministeren vil gøre for permanent at stoppe udledning af spildevand i Øresund og ikke blot lade Københavns Kommunes teknik- og miljøforvaltning udsætte udledningen til senere på året.
Lea Wermelin (S), 2020-06-03:
Først og fremmest vil jeg i forhold til det her med, om det er skudt til hjørne, sige, at meldingen fra Københavns Kommune netop var, at man ikke udskød til efteråret.
Det er den seneste melding, at man helt har stoppet de konkrete planer, og det var det, jeg lige kommenterede på.
Det er bare, så der er klarhed om det.
Så er det da rigtigt, at Københavns Kommune også skal levere, i forhold til at der skal være mindre spildevand i vores havmiljø, og jeg er sådan set glad for, at rigtig mange borgere, organisationer og også partier har reageret på det her, for vi kan jo se, at hvis vi skal levere bedre kvalitet i forhold til vores vandmiljø, skal vi gøre noget, både ved spildevandet, men jo også ved de andre kilder, bl.a. landbruget, og jeg håber da, at Venstre er lige så opsat på at gøre noget, ikke bare i forhold til spildevandsdelen, men også i forhold til landbruget.
Kim Valentin (V), 2020-06-03:
Tak, det er vi, hundrede procent.
Min gode kollega Jacob Jensen udtalte det så præcist i Berlingske i sidste uge: »Udgangspunktet må være, at vi ikke skal lukke spildevand urenset ud i vores natur, men det er ikke nok at sige, at det må kommunerne tage sig af.
Det bliver vi nødt til at have et samlet overblik over.«
Problemet er jo netop, at vi ikke har et samlet overblik.
Det sker mange steder, og det er umuligt at kontrollere.
Det vil jeg blot opfordre ministeren til at tage fat i, og derfor vil jeg afslutningsvis spørge ministeren, hvad ministeren vil tage af nationale initiativer for at sikre dansk miljø og biodiversitet mod spildevandsudledning.
Lea Wermelin (S), 2020-06-03:
Hvor lang tid har spørgeren?
For det kan jeg tale rigtig længe om.
Jeg tror også, det er vigtigt at sige, at det ikke kun er ét værktøj, vi skal have fat i, hvis vi skal løse den her kæmpestore opgave, som det faktisk er at skabe et godt vandmiljø i vores kystvande.
Hvad angår det iltsvind, vi var inde på før, men jo også Øresundsregionen og den havkvalitet, der skal være der, skal vi have fat i mange ting.
Og det gælder bl.a. overløb, hvor vi er i gang med data, og hvor jeg også meget klart har sagt: Lad os tale sammen som partier, også når vi får afdækket den konkrete sag fra Københavns Kommune, med hensyn til hvad der skal til for at stramme op på det her.
Vi skal også bare være ærlige om, at spildevandsindsats er én ting, og det skal vi gøre noget ved, men det kræver altså også, at der er flere partier, som gerne vil løfte en indsats i forhold til landbruget.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-06-03:
Tak for det.
Joy Mogensen (S), 2020-06-03:
Mange tak.
Og tak for spørgsmålet.
Jeg og regeringen er meget opmærksomme på, at mange af kulturlivets institutioner vil befinde sig i en ny virkelighed også efter genåbningen, fordi covid-19 jo både har ændret publikums vaner og også pålagt restriktioner for deres aktiviteter, i hvert fald for en periode.
Under normale omstændigheder er det kulturlivets institutioner og organisationer, der selv foretager brugerundersøgelser af deres publikum.
Det er også min opfattelse, at der er en del af dem, der gør det og løbende sender deres konklusioner til os, som jeg deler, så hurtigt jeg kan, med ordførerne.
Men derudover vil jeg også gerne henvise spørgeren til den rapport, som Finansministeriet offentliggjorde den 28. april, der hedder »Genåbning fase 2: Økonomiske prioriteringer«.
Af rapporten fremgår det nemlig, at kultur- og fritidslivet rammes økonomisk hårdt sammenlignet med andre brancher på grund af covid-19, bl.a. på grund af aflysning af store begivenheder og lukning, men også at dele af kultur- og fritidslivet vil være økonomisk udfordret i fremtiden.
Det fremgår af rapporten, at det er usikkert, om en fjernelse af restriktionerne alene vil kunne bringe produktionen tilbage på et normalt niveau for aktiviteterne, og at selv uden restriktioner kan der være en tendens til en tilbageholdende adfærd hos forbrugerne, især blandt brancher med overvejende indendørs aktiviteter eller stor forsamlingstæthed.
Dette rækker også ind i perioden efter hjælpepakkernes ophør, og derfor er jeg også glad for, at finansministeren har indkaldt til drøftelser om de justeringer, der måtte være behov for og brug for efter hjælpepakkernes ophør.
Helt konkret hvilke forholdsregler og skridt institutionerne selv kan tage for at gøre borgerne mere trygge,
har vi forsøgt at adressere i forhold til de retningslinjer, som er udarbejdet med aktørerne selv og – hvad kan man sige – kvalitetsstemplet af Sundhedsstyrelsen.