runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-06-16:
Tak, formand.
Og tak til statsministeren.
Europa står i en alvorlig situation, og der skal ikke være antydning af tvivl om, at Venstre støtter et stærkt Danmark i et stærkt Europa.
Der er brug for at hjælpe Sydeuropa, og det er jo også i vores egen interesse.
Der er brug for, at Danmarks solidaritet ikke stopper ved den grænsebom, som jeg håber vi kan få åbnet noget mere med det, statsministeren lægger op til her.
Det europæiske ligger dybt i Venstres dna, og det samme gør økonomisk ansvarlighed.
Og statsministeren og jeg er jo enige om, at pengene burde findes i det eksisterende EU-budget.
Vi ved også godt begge to, at det ikke kommer til at ske.
Derfor har regeringen jo i dag bedt om et nyt mandat til forhandlingerne om det europæiske budget.
Og Danmarks bidrag kommer til at stige; det her kommer til at koste flere penge.
Det var vel også derfor, at statsministeren i spørgetimen i sidste uge stillede spørgsmålet: Hvor skal de penge komme fra?
Statsministeren nævnte selv tre muligheder for at finansiere det.
Det ene var skattestigninger, det andet var velfærdsnedskæringer, og det tredje var højere pensionsalder.
Jeg ved godt, at statsministeren er villig til at sætte skatten op – det har vi set rundtomkring, desværre.
Jeg mener ikke, at det skal være dyrere at være dansker, og jeg mener, at det vil være gift for danske virksomheder, hvis skatter og afgifter sættes op og danske arbejdspladser sendes ud af landet.
Vi står midt i en økonomisk krise med titusindvis af nye arbejdsløse, med et offentligt underskud på 200 mia. kr. og med en regering, som vil genindføre efterlønnen.
Det vil være helt uansvarligt at udskrive en ny milliardregning uden at anvise den finansiering, som statsministeren efterspurgte.
Så, kære statsminister, Danmark kommer til at betale mere.
Det har finansministeren bedt Folketingets Europaudvalg om mandat til at sige ja til her til morgen.
Hvor skal de penge komme fra?
Pernille Skipper (EL), 2020-06-16:
Undskyld, men det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Det er jo netop et øjebliksbillede, som afgør, om nogle helt konkrete boligområder tipper i forhold til den der grænse, som et folketingsflertal har sat, og om man får en chance for at arbejde for at trække et boligområde i en bedre retning – for ja, der er rigtig mange problemer mange steder – eller om man tipper over den magiske grænse og så lige pludselig skal rive boliger ned og sælge fra i stedet for at arbejde på at gøre tingene bedre.
Det er jo et øjebliksbillede, der gør det, og det står fuldstændig i kontrast til alle andre områder i det her samfund, hvor vi har givet et pusterum.
Vi har sagt til de arbejdsløse: Død periode i dagpengetiden – de her måneder gælder ikke.
Vi har sagt til erhvervslivet: Her!
Penge til løn, til faste udgifter, til det hele.
Vi har sagt det til luftfartsbranchen og til museer, nemlig at det her øjebliksbillede med en økonomisk krise, der rammer så hårdt og så hurtigt, er der ikke nogen der er skyld i.
Hvorfor skal konsekvenserne ikke afbødes for lige præcis de mennesker, der bor i almene boligområder?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-16:
Altså, hvis man nu forestillede sig, at det vitterlig var en direkte konsekvens af coronaen, at der i en kort periode var en overrepræsentation af borgere bl.a. med ikkevestlig baggrund i udsatte boligområder, som stod uden for arbejdsmarkedet, så ville jeg måske tendere til at sige ja, men det er jo bare slet ikke det, vi taler om.
Vi taler om 40 års fejlslagen politik.
Det er jo det, vi taler om.
Vi taler jo ikke om et øjebliksbillede her – vi taler om 40 år, hvor vi som samfund desværre med skiftende regeringers accept passivt eller aktivt har accepteret, at den almene boligsektor har skullet påtage sig et langt større ansvar, både socialt og integrationsmæssigt, end noget andet område i det her samfund, og hvor du i dag har boligområder, hvor det er almindeligt ikke at gå på arbejde, hvor der udøves social kontrol, hvor du skal lytte godt efter for også at høre danske gloser osv.
Det er jo ikke et øjebliksbillede.
Det er i mine øjne et af de største problemer, vi har i det her land, og derfor synes jeg ikke, det er coronasituationen, der skal afgøre, om vi skal gøre op med de udsatte boligområders problemer eller ej og sørge for, at der er kommer en større spredning, ikke mindst af etniske minoriteter, i det her samfund, hvad angår boligpolitikken.
For boligpolitikken sætter sig i daginstitutionerne og skolerne og i efterfølgende muligheder for at få beskæftigelse og bryde den kedelige cirkel, som for mange familier befinder sig i.
Så hvis det var et øjebliksbillede, så måske ja, men det er det ikke – vi taler om 40 års fejlslagen politik, og den er vi heldigvis en del partier der er enige om at få gjort noget ved, og det kommer vi altså til at fastholde.
Pernille Skipper (EL), 2020-06-16:
Nu har vi lige været igennem – eller står faktisk midt i – en alvorlig sundhedskrise.
Rigtig mange mennesker har kunnet arbejde hjemme og gå ture i naturen og tale i telefon, mens de arbejdede, og rigtig mange mennesker har ikke kunnet gøre det.
Nogle af dem med de laveste lønninger, som i forvejen har nogle af de allermest nedslidende jobs, har siddet i kassen i supermarkedet, har kørt busserne, har knoklet, har gjort rent, har reddet liv, og nogle af de mennesker er hårdt ramt, ikke kun af sundhedskrisen, men også af den økonomiske krise, som er kommet med coronaen.
Tusindvis af mennesker har allerede mistet deres job, og rigtig mange af dem er også inden for de lavtlønnede områder, så vi har altså at gøre med en gruppe mennesker, som både er nogle af de lavest lønnede i vores samfund, som er blandt dem, som er mest udsat for smitterisiko i en sundhedskrise, og som er mest udsat for arbejdsløshed i en økonomisk krise, og så bor rigtig mange af dem i almene boliger.
Det at miste sit arbejde er – især hvis man ikke har en opsparing eller friværdi i huset – i sig selv en stor katastrofe.
Det tror jeg godt at statsministeren er meget, meget bevidst om.
Men lige nu står vi en situation, hvor det for nogle af de mennesker, der bor i almene boligområder, også kan betyde, at man mister sit hjem, fordi vi har en ghettolovgivning, som betyder, at ud af flere kriterier er bl.a. en stigende arbejdsløshed i et område noget, der kan resultere i, at man kommer på den såkaldt hårde ghettoliste, og så skal 60 pct. af boligerne i et område pludselig enten sælges fra eller rives ned.
Med andre ord er nogle af de mennesker, som arbejder i de mest nedslidende jobs, som har været mest udsatte i forbindelse med en sundhedskrise og har mistet jobbet først, også nogle af dem, som nu kan se en fyreseddel resultere i, at både de og deres naboer må flytte fra deres hjem.
Rigtig mange beboerformænd og boligforeninger har appelleret til, at regeringen suspenderer ghettolisten.
Er regeringen ikke enig i, at det er en urimelig konsekvens af coronakrisen for de mennesker?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-16:
Jeg vil sige, at hvis SF sådan har spioner ude og følge min færd i naturen, vil de sikkert kunne bekræfte, at jeg har gået ganske mange ture og talt i telefon, ikke mindst med landets partiledere undervejs i det her forløb, og jeg tror, eller vi ved faktisk, for det er allerede målt, at danskerne har brugt naturen i et omfang, vi måske aldrig har gjort før – i hvert fald i moderne tid.
Den har givet roen, og det er også det sted, hvor man har kunnet være.
Det er i øvrigt en påmindelse om den nedlukning af Danmark, der har været, i modsætning til mange andre lande, for vi har ikke haft udgangsforbud, da det ikke har været nødvendigt at have det i Danmark; vi har kunnet komme ud, vi har kunnet røre os, vi har kunnet være sammen, og det har forhåbentlig bekræftet endnu flere danskere i, hvorfor dansk natur er så vigtig.
Og ja, vi skal videre på biodiversitetsområdet.
Det er ikke glemt, og det er heller ikke slettet fra dagsordenen, men det er udskudt.
Så lad os i fællesskab diskutere videre, hvordan vi sikrer det.
Så vil jeg bare bekræfte, at det manglende mandat – jeg troede så faktisk, at der var givet et mandat fra Venstre i dag – jo er en svækkelse af EU, det er ikke en styrkelse.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-06-16:
Ja, og det ville jo være absurd i en tid, hvor vi i den grad har brug for EU som en global spiller.
Mit sidste spørgsmål går i en tredje retning, for det handler nemlig om vores fælles natur.
Jeg ved, at jeg har benyttet mig af den under corona, og jeg ved, at statsministeren har benyttet sig af den, og jeg tror, det er tilfældet for rigtig mange danskere.
I hvert fald har jeg mødt flere løbere, der fortæller mig, at de har set statsministeren vandre rundt ude i Hareskoven.
Naturen betyder jo noget for en.
Den giver en mulighed for ro, den giver en mulighed for eftertanke, og i virkeligheden har statsministeren og jeg jo også forpligtet os til en aftale om, at der skal skabes mere natur i Danmark og mere plads til vild natur.
Vi gik jo til valg med et fælles udspil om biodiversitet, hvor vi sagde, vi ville samle interessenterne, og de ville få 100 dage til at komme med deres bud på, hvordan vi kunne lave en naturplan for Danmark.
Nu er det jo ingen hemmelighed, at der er gået mere end 100 dage efter valget, og jeg ved godt, at der har været en coronatid, men selv hvis man trækker coronatiden fra, er det lang tid.
I SF er vi hundrede procent klar til at bidrage, og vi ved, at interessenterne også er det, så kan statsministeren løfte sløret for, hvornår regeringen vil rykke på det område?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-16:
Her står vi sammen med en række forskellige lande, og det gælder både de lande, vi aktuelt arbejder meget tæt sammen med i forhold til omfanget af budgettet, som alle er optaget af i forbindelse med den grønne omstilling, men det gælder også store lande som eksempelvis Spanien og Frankrig, som vi diskuterer meget klima med.
Men man skal i øvrigt heller ikke være blind for, at en række andre lande i EU, der normalt ikke markerer sig på den grønne dagsorden, er meget, meget optaget af det her.
Jeg vil sige, at det jo har givet genklang og genlyd i hele verden, at et politisk flertal – og det er jo i høj grad SF's fortjeneste – har vedtaget en 70-procentsmålsætning, og det placerer os også ret godt i det europæiske samarbejde.
Så må jeg jo bare bekræfte, at hvis ikke der havde været et ansvarligt flertal i Folketinget i forhold til mandatgivning og regeringen så valgte at følge Venstres tilgang, ville Danmark jo reelt blokere for, at der overhovedet kunne vedtages et budget i EU, og så ville det europæiske samarbejde jo fuldstændig falde fra hinanden.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-16:
Jeg vil også starte med at glæde mig over den positive udvikling i forhold til håndteringen af coronakrisen.
Jeg tror, at der aktuelt er 4 i respirator og 58 indlagt på intensivafdeling, og dem skal vi selvfølgelig sende vores varmeste tanker og håbe på hurtigt kommer sig.
Men vi skal også være glade for, at det er der, vi er, og jeg fornemmer, at det ikke bare er i Danmark, vi ånder lettet op, men at det jo også er rundt om os, at vi kan se, at vi har håndteret det første og mest akutte i den her sundhedskrise, selv om vi stadig skal være agtpågivende.
Men så melder bekymringen sig jo i forhold til fremtiden.
Overlever min virksomhed?
Har jeg et job efter sommerferien, eller når hjemsendelsen og lønkompensationen løber ud?
Og hvordan skal vores samfund komme ud af krisen?
Og der synes jeg, at der er et centralt spørgsmål på spil, der handler om, hvorvidt vi tror, at vi skal gøre det alene, eller om vi skal gøre det sammen med andre.
Den diskussion, der har udspillet sig mellem Socialdemokratiet og Venstre siden sidste spørgetime om den her regning, som ingen kender størrelsen af, er jo én ting – det er vel i en eller anden forstand indenrigspolitik – mens det, der jo i virkeligheden er det historiske, der er på spil, er, om Europa kommer bedre ud af den her krise end den sidste krise, som førte til en årelang kamp for at få genskabt arbejdspladser.
Og selv om vi også dengang følte, at vi både var ansvarlige og også udviste solidaritet, så tror jeg ikke, at det alle steder blev oplevet helt sådan.
I hvert fald må jeg sige, at jeg selvfølgelig glæder mig over det, når regeringen taler om ansvarlighed, men jeg lytter f.eks. til den tidligere tyske finansminister Wolfgang Schaüble, som jo siger: Skal vi give dem sten, eller skal vi give dem brød?
Det er jo i den sammenhæng, at jeg synes, det er så vigtigt med det mandat, der er givet i dag.
Og jeg synes, regeringen er ved at bevæge sig fra en situation, hvor vi blev set som en forhindring for, at Europa kunne give et offensivt gensvar i forhold til krisen, til nu at være et sted, hvor vi rent faktisk kan bevæge os og finde en løsning, som også kommer Danmark til gavn.
Derfor vil jeg bare glæde mig over mandatet og høre, om ikke jeg kunne få statsministeren til i dag også at bekræfte, at nu går vi ind aktivt for at få en løsning på det her, så vi får en stor hjælpepakke og et offensivt budget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-06-16:
Det var dejligt, især fordi regeringens egen minister jo har foreslået, at der skal være kortere skoledag.
Jeg ved jo, det er et ønske fra SF, men jeg ved også, at der er en del andre forligspartier, som er meget interesserede i det.
Så jeg håber da, man vil indkalde til forhandlinger, og vi er i hvert fald klar til det.
En anden ting, som vi har brugt ufattelig meget tid og mange kræfter på her de sidste uger, tror jeg jeg vil tillade mig at sige, er Danmarks position i forhold til EU's kommende budget.
Det er lidt en anden boldgade, selv om man nogle gange godt kunne tænke sig, der havde været en skolelærer indover.
Senest er vi jo havnet i den historiske situation, at vi ikke engang ved, om Venstre bakker op om, hvorvidt EU skal have et budget, hvilket jeg synes er en lille smule absurd.
Jeg tror ikke, det er sket i 30 år, og så endda med en Ellemann ved roret.
Jeg tænker, at æblet alligevel nogle gange falder lidt langt fra stammen.
Vi er i den grad afhængige af, at vi har et stærkt EU, der kan presse på for en global grøn omstilling, og derfor kunne jeg godt – for mandatet er jo meget grønt i forhold til EU's budgetter – tænke mig at spørge statsministeren om, hvilke alliancer regeringen har indgået, og hvilket forarbejde regeringen gjort for at sikre et godt grønt budget?
Hvem står vi sammen med i den kamp?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-16:
Jeg ved nu ikke, om det er så entydigt, hvad erfaringerne i forbindelse med coronaen er, for mange børn har jo også oplevet at være for lidt i skole i den her periode og har faktisk savnet deres skolegang og savnet at have noget struktur i skoledagen.
Så måske skulle vi gøre os den umage – og det gælder nok i virkeligheden både den offentlige og den private sektor, men her vil jeg zoome ind på den offentlige sektor – at spørge, hvad vi samlet set har gjort af erfaringer på børneområdet, på skoleområdet, på sundhedsområdet, inden vi drager forhastede konklusioner på et enkelt område.
Men jeg vil da også i den her diskussion forsøge at have et åbent sind.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-06-16:
Jeg vil gerne starte med at komme med en rigtig glædelig nyhed.
Det er nemlig, at regeringen i dag åbner op for, at vi skal have kortere skoledage i vores folkeskole.
Det synes jeg jo er en positiv nyhed, og vi er rigtig glade for det i SF.
Det har været et ønske fra SF's side rigtig længe.
Nu ved jeg godt, at der er mange, der gerne vil lave evalueringer af alt muligt i forbindelse med coronaen og især af politiske processer, men jeg synes jo, at den evaluering, der er interessant i forhold til corona, også handler om at kigge på de gode erfaringer, vi har derude.
Det er de børn, der har fået en anden skoledag.
Mange af dem, der er kommet tilbage og har oplevet kortere skoledage, har måske også fået mere ud af skolen.
Når vi kigger på vores daginstitutioner, har vi haft bedre normeringer, end vi har haft i massevis af år, og børnene virker også her gladere og mere trygge.
Det samme gør sig i virkeligheden også gældende i forhold til danskernes forhold til naturen, for de har lige pludselig opdaget den under coronaen.
Så der er også sket mange gode ting under coronaen, samtidig med at der selvfølgelig er rigtig meget forfærdeligt.
Jeg synes jo, at vi af coronaen kan lære en måde at drive skole på i fremtiden.
SF's forslag er helt konkret en kortere skoledag og har været det længe.
Vi har kæmpet for det.
Vores forslag har været, at man afkorter skoledagen med 1 time hver dag og bruger de ressourcer, man får ved det, på at sænke klassekvotienten og tilføre en ekstra lærer eller for den sags skyld en pædagog i alle dansktimer i de mindre klasser.
Det kan sådan set gå op.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge statsministeren, om det er en seriøs overvejelse i regeringen, at man er klar til at indkalde til konkrete forhandlinger til efteråret, hvor man kan aftale kortere skoledage og f.eks. flere timer med to voksne.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-16:
Nu har vi jo lavet meget af den her genåbning af Danmark sammen, og det ser ud til, at den har virket, og at vi kan åbne det meste af vores samfund igen, uden at smitten er kommet ud af kontrol.
Eksemplet i Hjørring viser os jo også, hvor farlig virus stadig væk er, og derfor synes vi fortsat, det er en god idé, også hvad angår grænser – i øvrigt i lighed med stort set alle andre lande – at gøre det her gradvis og kontrolleret.
Men som i al anden genåbning håber vi jo hele tiden på at kunne rykke tingene frem, og hvis tingene går godt, så kan vi jo endnu mere.
Vores fokus ville nok i første omgang være på Europa, i lighed med mange andre europæiske lande, og så er der nogle grupper med det, vi kan kalde anerkendelsesværdige formål, eksempelvis et parforhold, hvor vi jo har løsnet ganske meget og det vil være naturligt at diskutere det videre.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-16:
Jo, jo, men det kan jo være, at der kommer mere ud af det på den måde.
Det er altså altid et forsøg værd
jo, ikke?
Jeg hæftede mig ved det, statsministeren sagde, om, at nu diskuterede vi ikke, hvor grænsen skulle gå, men hvor hurtigt vi kunne få den åbnet igen.
Det vil jeg også gerne kvittere for og sige at jeg synes er den helt rigtige tilgang.
Og jeg forstod det også sådan, at den tidligere position om, at rejsevejledningerne var låst indtil udgangen af august, ikke længere er gældende.
Så har jeg bare igen i denne uge en bøn fra den beskedne kreds af danskere, som utrolig gerne vil tilbringe sommeren med den, de nu holder allermest af, og som har lidt svært ved at forstå, at kilometervis af kø ind til Danmark af tyske turister i titusindvis, som vi glæder os til kommer, så bliver sat i kontrast til, at det måske drejer sig om tusind kærester til danskere, der har kærester fra lande uden for EU.
Derfor er det måske bare en anmodning om her i dag at give en lille smule håb til den her gruppe om, at når vi nu skal finde den rigtige måde at håndtere forholdet til vores omverden på, bliver der også mulighed for, at de kan få dem på besøg her i sommerferien.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-16:
Altså, den europæiske analyse er jeg enig i, og det er jo også det, der skal være udkommet, både af recoveryfonden, men i vores øjne også af budgettet, fordi vi jo har behov for et budget, der stimulerer alt det, vi gerne vil i Europa, og ikke det modsatte.
Der må vi også være ærlige og sige, at det jo ikke er sådan, at nogle af dem, der i dag er meget stærke bannerførere for et meget stort budget og en stor recoveryfond, samtidig nødvendigvis er meget store tilhængere af, at vi f.eks. får omlagt landbrugsstøtten, så den støtter vores klimaambitioner, eller får lavet den indsats på digitaliseringen og andre ting.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-16:
Skiftende statsministre har det til fælles, at kritik som regel preller af, men det er alligevel sjældent, at ros bliver afvist så voldsomt uge efter uge i Folketingssalen, som tilfældet er her.
Jeg tror, at op imod hver femte danske job er knyttet op på eksport til EU-området, og derfor giver det utrolig god mening, også i en relativt snæver dansk kontekst, at påvirke, hvad det er for nogen betingelser, der er.
Det er klart, at hvis man lægger alle sine æg i den kurv, der handler om ens egen rabat, eller hvad det nu kan være, så har man jo mindre kraft til at påvirke det andet.
Men hvis det, det her fører til, er en recoveryfond, hvor man også giver nogle tilskud, som fører til, at resten af Europa rykker lige så hurtigt, som vi har ambitioner om i den grønne omstilling, så er der flere jobs på vej, flere virksomheder, der kan overleve, og så har Danmark vundet til sidst.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-16:
Men det har vi villet hele tiden, og det kan i mine øjne ikke nytte noget, at man påstår eller tager ned, at Danmark på noget tidspunkt har været en forhindring.
Den position, vi har, er en helt almindelig, fornuftig position i forhold til økonomisk politik.
Vi har ikke på noget tidspunkt fra den danske regerings side været imod tanken om en recoveryfond.
Vi har jo allerede lavet kæmpe hjælpepakker, som der i øvrigt mig bekendt faktisk ikke er noget særlig stort aftræk i forhold til, hvilket jo er interessant.
Vi har lavet kæmpe hjælpepakker, og nu går vi så videre og laver en egentlig recoveryfond.
Danmark er ikke en hindring, fordi vi står fast på, at der også skal føres en økonomisk ansvarlig politik, ligesom Det Radikale Venstre – og jeg vil aldrig påstå, at Det Radikale Venstre er en hindring for f.eks. den grønne omstilling i Danmark, fordi partiet insisterer på, at der i Danmark føres en økonomisk ansvarlig politik.
Og det er helt, helt korrekt, at rigtig mange danske virksomheder – og dermed danske lønmodtagere – er dybt afhængige af at kunne eksportere til eksempelvis landene i Sydeuropa, og derfor har vi også en fælles interesse i, at landene kommer på fode igen.
Vi må jo så også samtidig insistere på at diskutere noget indhold, for nu hørte jeg f.eks. fra den italienske regering, at man vil sætte skatterne ned, hvis den her fond, som den ligger nu, kommer igennem.
Og det synes jeg er en lidt hård besked til danskerne, altså at vi ser ind i at have en af de højeste pensionsaldre i Europa, og det er der et bredt flertal bag, og at vi i øvrigt har et ret højt skattetryk, og vi så skal hjælpe nogle andre, for at de så kan sætte skatten ned.
Så jeg synes, der må være en fair diskussion landene imellem om, hvordan vi sikrer, at et budget og en recoveryfond – og det er også lidt det, jeg hører hr. Morten Østergaard spørger til – sikrer den grønne omstilling og en fair udvikling for os alle sammen.
Bjarne Laustsen (S), 2020-06-16:
Som jeg svarede fru Eva Flyvholm, er det sådan, at man i Forsvaret har mulighed for at beordre personel i jobs forskellige steder i verden.
Derfor kan man jo sige, at det er den mulighed, man har også her, og derfor kan man ikke sammenligne Forsvaret og de regler, man har der, med alle mulige andre jobs i den offentlige sektor.
Karsten Hønge (SF), 2020-06-16:
Er der andre steder i det offentlige, hvor hr. Bjarne Laustsen vil anbefale at man laver sådan en ansættelsesproces, hvor man lægger en stilling ud og midtvejs pludselig afbryder det og bagefter siger i Folketinget, at der var åbenhed om det?
Der var alt andet end åbenhed om det.
Bjarne Laustsen (S), 2020-06-16:
Jeg tror ikke, jeg har nævnt noget om en åben proces, ud over at stillingen bliver slået op, og i den periode, hvor man kan søge, kommer der så en forhandling omkring Hans Kongelige Højhed Prins Joachim, og der vælger man at udpege ham til det og selvfølgelig de andre ting deraf.
Det er den proces, der har været mig bekendt.
Karsten Hønge (SF), 2020-06-16:
Jeg blev helt oprigtigt overrasket over at høre hr. Bjarne Laustsen sige, at der var en åben proces.
Hvad består åbenheden i?
Er det sådan, at man har vidst det fra starten, og så var der ingen grund til, at man bad om at få andre kandidater ind?
Så hvori består åbenheden?
Bjarne Laustsen (S), 2020-06-16:
Det her er ikke et helt almindeligt job, og det er heller ikke en helt almindelig ansøger, og derfor er det jo også helt klart, at man har den mulighed for at gøre det.
Fru Eva Flyvholm ved udmærket, at man har mulighed for at beordre personel i tjeneste forskellige steder.
Her har man altså så en kandidat, man giver posten, og så følger de andre ting deraf.