runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2023-05-26:
Tak for det, formand.
Med beslutningsforslaget, som vi behandler lige nu, ønsker man at smidiggøre de forløb, der er, for forsørgere til børn med funktionsnedsættelse, i forbindelse med at man har brug for at få godtgørelse for tabt arbejdsfortjeneste.
Jeg kan sige, at vi i Venstre altid gerne vil drøfte, hvordan vi kan smidiggøre, hvordan vi kan afbureaukratisere, og hvordan vi for den sags skyld kan gøre det mindre bureaukratisk.
Så den del bakker vi helt og fuldt op om.
Der, hvor vi har nogle problemer med forslaget, er bl.a., at SF jo ønsker at udvide målgruppen, bl.a. også til de børn, der eventuelt har skolevægring, hvis forældre så også skal have muligheden for at få godtgørelse for tabt arbejdsfortjeneste.
Lidt ligesom ministeren var inde på, er det, der bekymrer mig i den sammenhæng, egentlig – forstå mig ret – at vi så ikke får gjort nok det sted, hvor der skal gøres noget, og det er jo hos børne- og undervisningsministeren.
Altså, hvordan sikrer vi i det hele taget, at der ikke er så mange børn, som der desværre er i dag, der er derhjemme med skolevægring, og at de får de tilbud, som de egentlig har ret til, skolemæssigt?
Så den del har vi det svært med.
Ud over det er der også nogle bekymringer fra vores side, i forhold til at SF ønsker, at man sideordner lønindkomsten og de penge, man modtager for tabt arbejdsfortjeneste, sådan at man kan melde sig ind i en a-kasse og derved også blive berettiget til dagpenge.
Det er noget af det, man kan sige er lidt principielt, altså i forhold til at man så får muligheden for egentlig at optjene dagpenge på baggrund af en anden offentlig ydelse.
Så det er de dele, vi har bekymringen om.
Men den del, som jeg nævnte indledningsvis, i forhold til at kigge på, hvor det kan afbureaukratiseres, og hvor det kan gøres mere smidigt, synes vi faktisk er en god idé.
Jeg skal hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de ikke kan støtte forslaget, og det er det samme, jeg siger på Venstres vegne.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-05-26:
Tak, og tak for aftalen og den delvise imødekommelse af forslaget.
Der er bare noget her, jeg simpelt hen ikke forstår, og det er jo i virkeligheden også det samme argument, der kommer igen, også fra socialministeren – og der skal ordføreren sådan set ikke redegøre for, hvad Socialdemokratiet siger – altså at de jo hellere skal i skole, og at de så ikke får undervisningstilbud.
Men det her kommer jo ikke til at betyde, at der er nogle, der tager børn og unge ud af et skoletilbud.
Det her er jo kun til børn og unge og deres familier, som ikke kommer i et skoletilbud eller et dagtilbud, når problemet er der.
Det er der ingen tvivl om, og jeg tror ikke, at der er nogen forældre, der er interesserede i bare at trille rundt med deres barn derhjemme og så bare kigge på hinanden dagen lang.
Alle forældre vil jo rigtig gerne støtte og bakke deres børn op i at komme ud i virkeligheden igen.
Så det er i virkeligheden intentionen med den midlertidige bestemmelse at give dem den tid og ro til netop at tage sig af det barn, mens det helt akut har det megasvært, og det kan være med til at nedsætte de psykiske belastningsreaktioner.
Kan man ikke se, at det kunne give rigtig god mening, at der bliver en nemmere og smidigere sagsbehandling omkring det, indtil tingene er på sporet igen?
Anni Matthiesen (V), 2023-05-26:
Der er nogle gange nogle tendenser til, at det, vi retter blikket imod her i Folketinget, jo også er det, der får øget fokus.
For at koble det sammen kan jeg sige, at det dermed faktisk er den øgede fokus, jeg er nervøs for, for den kan så betyde, at vi ikke gør nok ved det i forhold til at undgå skolevægring.
Så det kan godt være, at SF tænker: Lad os nu bare udvide gruppen og få endnu flere forældre hjem at passe deres egne børn, hvis det er sådan, de har skolevægring.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-05-26:
Skal de melde sig syge?
Skal de pjække fra arbejdet?
Hvordan i alverden skal de håndtere den situation, hvis ikke de kan få mulighed for at få en økonomisk hjælpende hånd i den tid, barnet ikke kan komme af sted?
Altså, det her handler ikke om at udvide, og så er der bare lykkelige dage derhjemme, hvor man kan hygge sig og have det megafedt.
Det her handler om nogle meget alvorlige situationer med nogle børn, der har det megaskidt, og som simpelt hen ikke kan komme af sted.
Og der skal der jo være en individuel faglig vurdering af det, så de netop kan modtage den her hjælp, netop for at sikre, at man ikke ødelægger familien, og at barnet kan komme af sted igen.
Anni Matthiesen (V), 2023-05-26:
Jeg håber rigtig meget, at SF vil kaste sig ind i opgaven, der handler om, hvordan vi får antallet af børn, der har skolevægring, ned.
Jeg håber rigtig meget, at SF vil kaste sig ind i den opgave, der ligger ved børne- og undervisningsministeren, for det er jo der, det ansvar ligger.
Så det er årsagen til det.
Rosa Eriksen (M), 2023-05-26:
Tak for ordet.
Som forælder ønsker man alt det bedste for ens børn.
Jeg ønsker i hvert fald det bedste for mine to piger derhjemme.
Som forælder med et barn med funktionsnedsættelse kræver det ekstra hænder i hverdagen, hænder, der måske ikke er til stede, hvis man også arbejder 37 timer om ugen.
Nogle forældre vælger – andre har ikke noget valg – ikke at arbejde, da det kræver ekstra arbejde derhjemme.
Det kan være sådan igennem mange år.
Forsørgeren kan, når barnet bliver 18 år eller flytter hjemmefra, være så langt fra arbejdsmarkedet, at det kan kræve hjælp at komme tilbage på arbejdsmarkedet og genopbygge og -vinde kompetencer.
Tabt arbejdsfortjeneste er et afgørende emne, der vedrører flere af vores samfundsborgere.
Vores arbejdsmarked og velfærdssystem er fundamentet for vores samfund, og det er vores ansvar som lovgivere at sikre, at det fungerer retfærdigt for alle.
Det handler om økonomisk tryghed.
Reglerne om tabt arbejdsfortjeneste er komplekse.
Det kan være svært at navigere i en labyrint af regler, der i høj grad kræver eksempelvis dokumentationskrav.
Vi skal skabe et system, der er enkelt, gennemskueligt og tilgængeligt for alle.
Det skal være til at forstå for både arbejdstagere og arbejdsgivere.
En forenkling af reglerne om tabt arbejdsfortjeneste vil ikke kun gavne borgerne, men også vores samlede velfærdsøkonomi.
Jeg synes, det er svært, og at det er en svær balance at finde.
Hvor skal vi finde finansieringen?
Vi har lige lavet en finanslov, og vi skal finde finansieringen.
Der er forebyggelse; vi skal have fat i skolerne; skolevægring er et kæmpe problem.
Stammer autisme fra skolevægring?
Det er jeg ikke sikker på.
Jeg tror faktisk bare, vi møder de børn, der har det svært nu.
Vi stemmer nej til beslutningsforslaget, men jeg håber, at alle partier herinde har fokus på problemet, og at vi sammen kan finde en god, holdbar og værdig løsning for de familier, der står i den her situation.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-05-26:
Tak for det.
Der kan jeg jo med glæde konstatere, at råderummet i statskassen er ekstraordinært højt, på 16 mia. kr., så der er da i hvert fald rig mulighed for at finansiere det her forslag.
Men jeg ville også spørge ordføreren, om ordføreren kunne se Moderaterne deltage i en form for beretning, hvor vi snakker om et videre arbejde for netop at forbedre reglerne om tabt arbejdsfortjeneste og i virkeligheden også, hvordan vi kan hjælpe nogle af de her børn endnu mere.
Det kunne være interessant at høre, om Moderaterne kunne være med i sådan en beretning.
Rosa Eriksen (M), 2023-05-26:
Moderaterne vil ikke være med i en beretningstekst, der underbygger lige præcis det her beslutningsforslag, men vi skal have samtalen, vi skal se problemet i øjnene, og vi skal finde en god og langvarig løsning for de her familier og indse, at det ikke kun er børnene, det går ud over.
Det går også ud over forældrene, nøjagtig som SF siger.
Vi bliver nødt til at kigge på vores system med de her familier og på, hvordan vi også kan forebygge, at det kommer så langt ud, at forældrene ikke kan passe deres arbejde.
Vi bliver nødt til at kigge på alle de unge, der mistrives, og finde ud af, hvad det er i vores samfund, der gør, at det her er så stort et problem, og så skal vi skabe rammerne for familierne.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-05-26:
Jeg tror, jeg forlader debatten om finansloven.
Det var en meget sen og meget snæver finanslov.
Det, der er vigtigt, er, at vi ikke glemmer ambitionerne for lige præcis de her børn, og at vi ikke glemmer, at vi har en forpligtigelse til at løse de problemer, de her mennesker står med.
Så det vil i virkeligheden være det allervigtigste, at vi får arbejdet videre med netop at få sikret, at vi ikke har dumme regler, der står i vejen.
Et eksempel er jo, at man kan få dækket tabt arbejdsfortjeneste.
Og det behøver jo ikke at være for hele arbejdstiden, det kan være for dele af arbejdstiden, netop for at barnet kan komme tidligere hjem og ikke bliver overeksponeret.
Der kan man eksempelvis forhindre, at barnet stopper fuldstændig med at gå i skole, fordi det bliver fuldstændig overstimuleret.
Det er bare ét forslag, og det kan være rigtig svært, hvis det kun er midlertidige foranstaltninger.
Sara Emil Baaring (S), 2023-05-26:
Jeg tilslutter mig ministerens udtalelser lige før.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-05-26:
Så hvis SF siger, det er fint nok, at vi ikke lige når det til den deadline, der er skrevet i beslutningsforslaget, er Socialdemokratiet så med?
Torsten Gejl (ALT), 2023-05-26:
Jeg bed bare mærke i det der argument med, at SF burde have foreslået det her under finanslovsforhandlingerne.
Er det sådan, at hvis man ikke foreslår udgifter under finanslovsforhandlinger – som man vælger at deltage i, og som man stemmer for – så må man faktisk ikke komme med udgiftsdrivende idéer hele resten af året?
Er det sådan, det er tænkt?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-05-26:
Sådan ville jeg opfatte aftalereglerne i Folketinget generelt, så ja.
Torsten Gejl (ALT), 2023-05-26:
De aftaleregler vil jeg hjertens gerne have tilsendt, for dem har jeg ikke set.
Jeg tror da, at ethvert parti har frihed til at fremsætte forslag af hvilken som helst type til et hvilket som helst tidspunkt.
Men hvis der nu er nogle regler, hvor der står, at det må vi kun til finansloven, så er det da et andet Folketing end det, jeg troede jeg var trådt ind i.
Til sidst vil jeg lige høre: Nu viser det sig, at der er 16 mia. kr. mere, end vi har troet.
Det har regeringen jo mildest talt kommunikeret meget kraftfuldt ud.
Alle vil bruge pengene til alt muligt, det ved jeg godt, men kan ministeren ikke sørge for, nu der er så mange penge, at få fat i en lille smule af dem, så de kunne komme de handicappede til gode?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-05-26:
Tusind tak for det bud.
Altså, nu har jeg siddet i Folketinget i relativt mange år, og aftalereglerne, som jo ikke er skrevet ned, men som er uskrevne – og derfor er til forhandling og derfor ikke kan fremsendes – har i al den tid, mens jeg har siddet i Folketinget, været sådan, at hvis man er aftalepart på eksempelvis finansloven, stiller man ikke udgiftsdrivende forslag.
Så er der altid partier, der i løbet af året gør det alligevel, og der er også nogle af dem, der så trækker dem igen for at blive ved med at være en del af aftalen.
Sara Emil Baaring (S), 2023-05-26:
Tak for det, og tak for ordet, formand.
Jeg vil gerne takke SF for at fremsætte beslutningsforslaget.
Forslaget sætter lys på en generel problemstilling på handicapområdet og noget, Socialdemokratiet er meget optaget af, nemlig lettelse af bureaukratiet og en regelforenkling på området.
Her vil man sikre, at forældre og forsørgere har bedre mulighed for at hjælpe og understøtte deres kære.
Ministeren har netop på denne talerstol redegjort for, at ministeren gerne vil se på reglerne, som de ligger i dag.
Vi har alle kendskab til eller kender familier, der oplever alt for mange besværligheder – familier, der oplever enormt meget sagsbehandling og bump på vejen, inden de modtager den hjælp, de har brug for.
Men om det nøjagtig bliver som beskrevet i det her forslag, og om vi kan nå det inden oktober 2024, kan ministeren ikke garantere.
Vi er også mere optaget af at finde den gode løsning frem for en forhastet en af slagsen.
Men der er brugbare og konkrete elementer i det her beslutningsforslag, som vi i Socialdemokratiet gerne vil tage med videre i arbejdet, og intentionerne bag dem deler vi; men samlet set kan vi ikke bakke op om beslutningsforslaget.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-05-26:
Tak for det.
Man kunne godt få lyst til at være lidt drillende.
I modsætning til alle de andre hasteforslag, vi har travlt med at fyre af sted i den her regeringsperiode, kunne man godt sige, at det står lidt i en sjov, skærende kontrast.
Men helt ærligt, det er ikke det, der skal skille os ad.
Hvis tidsfristen skal ligge længere ude, er det da det mindste problem i verden.
Det, der er det største problem, er jo, at det derude er en kæmpestor og lang kamp at få den her tabte arbejdsfortjeneste, som er nødvendig for at sikre familien for en periode.
Nogle skal have det i lang tid, men det er jo i virkeligheden de færreste, der skal have det varigt.
Andre skal have det i perioder for netop at få familielivet til at hænge sammen.
Og der er der bare rigtig meget et klogt incitament i at gøre det tidligt, for så forhindrer vi, at familien bliver slidt fuldstændig ned.
Sara Emil Baaring (S), 2023-05-26:
Noget af løsningen er netop, som SF selv peger på i beslutningsforslaget, den her regelforenkling og afbureaukratisering, som vi vitterlig skal ind og have kigget på.
Og derudover kan jeg tilslutte mig det, ministeren var oppe at sige på talerstolen lige før.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-05-26:
Tak for en meget engageret tale.
Vi er jo fuldstændig på linje.
Jeg tænker, at det må være meget frustrerende for fru Nanna W. Gotfredsen ikke at kunne overbevise regeringen om, hvorfor det her giver så meget mening, men vi må jo blive ved.
Og den gode nyhed er, at vi efter valget er blevet flere, som bakker op om den portugisiske model, så det går da i den rigtige retning.
Men hvad er fru Nanna W. Gotfredsens bedste argument for, at vi skulle prøve at indføre den portugisiske model i Danmark?
Mette Thiesen (DF), 2023-05-30:
Den eneste diskrimination, der foregår her, er jo sådan set, at vi passer på Danmark og danskerne og ikke bare kyler om os med danske statsborgerskaber.
Det ønsker vi i hvert fald ikke i Dansk Folkeparti.
Men jeg kunne bare godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren ikke anerkender, at grundloven både siger, at hvert enkelt folketingsmedlem kun er bundet af sin egen overbevisning, og sådan set også, at indfødsret tildeles ved lov.
Jeg går da ud fra, at folketingsmedlemmet kender grundloven.
Og jeg kan sådan set godt høre, at Alternativet har fremsat et efter min overbevisning fuldstændig vanvittigt forslag i forhold til anonymisering, for så har man jo netop ingen mulighed for overhovedet at vide, hvem man tildeler statsborgerskab.
Men jeg kunne stadig væk godt tænke mig at høre, om ordføreren anerkender, at indfødsret tildeles ved lov jævnfør grundloven, og at hvert enkelt folketingsmedlem kun er bundet af sin egen overbevisning, og at det dermed er hvert enkelt folketingsmedlem herinde, der sidder og tildeler indfødsret ved lov.
Nanna Høyrup (ALT), 2023-05-30:
Jeg vil stadig væk føre det tilbage til, at det, jeg taler om, er omkring anonymisering.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-30:
Det er selvfølgelig et dybt, dybt absurd forslag fra Alternativet.
Det svarer jo til, at ordføreren skulle lukke folk ind i sit hjem med bind for øjnene og uden at vide, hvem hun lukker ind.
Altså, vi kan jo ikke sidde og tildele statsborgerskab uden at vide, hvem de folk, vi tildeler statsborgerskab, er.
Der kan jo være talsmænd for Hizb ut-Tahrir og alt muligt på et lovforslag.
Synes ordføreren ikke, at det er dybt, dybt uhensigtsmæssigt?
Nanna Høyrup (ALT), 2023-05-30:
Nu er idéen jo ikke, at man overhovedet ikke må få nogen som helst former for information.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-30:
Nå, men hvad er det så for nogle informationer, man gerne må få?
Det kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren om.
For i dag har vi ikke mulighed for at få indsigt i, om en person eksempelvis er aktiv i Hizb ut-Tahrir, hvis ikke vi har mulighed for at google den persons navn.
Nanna Høyrup (ALT), 2023-05-30:
Det er jo det, vi har indstillet til, altså at vi skal finde ud af, hvad det er for en model, der skal anvendes.
Så vil jeg yderligere bare sige, at vi gerne vil forhindre den her form for diskrimination, i forhold til hvem der får dansk statsborgerskab.
Peter Kofod (DF), 2023-05-30:
Jeg er simpelt hen chokeret.
For det, Alternativet foreslår her, er jo at tage muligheden for, at vi kan kontrollere, hvem det er, der får dansk indfødsret eller ej, fra Folketinget.
Så har man tænkt sig at give os bind for øjnene, lade en masse mennesker komme ind i vores land og i øvrigt lade dommere ved alle mulige domstole ude i verden, f.eks. EU-Domstolen og Menneskerettighedsdomstolen osv., træffe beslutning herom.
Det gør mig meget, meget bekymret, at det er linjen.
Så lad mig lige følge op på hr. Mikkel Bjørns spørgsmål.
Jeg vil gerne vide det fuldstændig tindrende klart.
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at der blandt danskere er et kulturelt sammenhold, at der er et historisk sammenhold, og at der er et værdimæssigt sammenhold?
Der kan vi da ikke bare lukke alle mulige ind.
Nanna Høyrup (ALT), 2023-05-30:
Nu er det jo sådan, at vi stadig væk har myndigheder, der holder øje med, om der eventuelt er nogle personer, som har nogle forhold, som gør, at man ikke mener, at de kan få dispensation.
Altså, nu taler I om Hizb ut-Tahrir osv. osv.
Der er jo også myndigheder, der holder øje med personer, og det her med at tildele statsborgerskaber med lukkede øjne gør vi jo ikke.
Peter Kofod (DF), 2023-05-30:
Det er da kun på grund af hr. Mikkel Bjørn, at vi ikke gør det.
Hvis hr. Mikkel Bjørn ikke havde siddet i Indfødsretsudvalget og stillet spandevis af ændringsforslag, havde Folketinget jo bare stemt ja – i vildelse, skulle jeg til at sige.
Så vil ordføreren ikke give mig ret i, at når vi ikke gør det, som Alternativet siger man bare kan gøre, så er det alene på grund af hr. Mikkel Bjørns store indsats for at passe på det danske samfund?
Nanna Høyrup (ALT), 2023-05-30:
Nej, det vil jeg ikke anerkende.
Og så vil jeg dertil tilføje, at jeg synes, at vi skal tænke meget over, at den måde, vi behandler det her med dansk statsborgerskab på, også bevæger sig ud i resten af samfundet, så vi faktisk er med til at producere en negativ fortælling om mennesker, der bor og lever i Danmark og rigtig gerne være en del af samfundet.
Så jeg synes også, at man skal kigge indad hos Dansk Folkeparti, i forhold til hvordan man behandler det område.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-05-30:
Når vi snakker anonymisering her og ordføreren siger, at der er mange oplysninger, som vi ikke må få herinde i Folketingssalen – det et er os, der sidder og laver lovgivningen herinde, men det er anonymiseret for os – mener ordføreren så, at dem, der så måtte sidde ude i embedsværket, faktisk er bedre egnet til at træffe den beslutning end os, der sidder og skal vedtage lovgivningen?
Nanna Høyrup (ALT), 2023-05-30:
Så vidt jeg er orienteret, er det et forslag, vi er kommet med, og det er et forslag, hvor der er lagt op til, at vi skulle finde ud af, hvordan sådan en model kunne fungere herinde.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-05-30:
Jo, men det er svært at få en model til at fungere ved at stå på talerstolen og sige, at embedsværket ude bagved gerne må få oplysninger, og at de faktisk er bedre kvalificeret end os, der sidder herinde i Folketingssalen.
Det er da os herinde, der er nødt til at skulle have de oplysninger, hvis det er os, der skal lovgive om det – det er ikke nok, at det er dem ude bagved.
Er ordføreren ikke enig i det?
Nanna Høyrup (ALT), 2023-05-30:
Det er i hvert fald sådan, at man ikke skal kunne have et navn, så man kan holde øje med, hvad folk foretager sig på de sociale medier.
Mette Thiesen (DF), 2023-05-30:
Selvfølgelig er hun ikke det – punktum.
I øvrigt kan man sagtens leve rigtig fint i Danmark uden at være dansk statsborger.
Jeg synes sådan set ikke, det er synd for dem, der ikke får statsborgerskabet.
Jeg synes, det er meget mere synd for danskerne, at politikerne herinde fra Christiansborg i årtier har smidt om sig med danske statsborgerskaber til en hel masse, der aldrig nogen sinde burde have haft det.
Men der er noget, jeg egentlig godt kunne tænke mig at høre.
Jeg har også tidligere haft fornøjelsen af at drøfte indfødsret med ordføreren.
Hvor går grænserne egentlig for Enhedslisten?
Altså, hvor mange danske statsborgerskaber skal man bare skyde ud med spredehagl, med alle de rettigheder, der følger med?
Altså, hvor går grænsen for Enhedslisten?
Er der overhovedet ingen grænser?
Skal alle bare have det, eller hvor går grænsen egentlig?
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-30:
Det har vi sådan set tidligere beskrevet i et grundlovsudspil, vi har offentliggjort.
Men jeg synes, at det der med, at man sagtens kan leve i Danmark uden statsborgerskab, er en interessant betragtning.
Det er fuldstændig rigtigt, at man sagtens kan leve i et land uden at have stemmeret.
Det var også noget af det, der lå til grund for den første grundlov, altså grundloven fra 1849.
Der var der jo som bekendt de syv f'er, der blev udelukket fra at kunne få stemmeret.
Nu kan jeg ikke huske dem alle sammen, men det var jo bl.a. fruentimmere, fjolser, fallenter, folkehold, fattige og fremmede.
Der har vi jo trods alt udvidet vores demokrati ved at sikre, at folk kan få stemmeret – ud fra den erkendelse, at ja, man kan godt leve i et land uden at have muligheden for at stemme, men vi får et stærkere og sundere samfund, hvis det er sådan, at vi sikrer, at de borgere, der bor i et land og er underlagt dets love og regler, også selv har indflydelse på at udforme dem.
Det er jo sådan set den smukke tanke ved demokrati, og den kan man godt kan være imod; man kan godt synes, at man skal begrænse demokratiet og fjerne stemmeret fra folk.
Men det er jo sådan set det, der ligger i det her, altså at folk kan få muligheden for at deltage i demokratiet.
Jamen jeg har bemærket, når vi tidligere har haft debatten om, hvorvidt man skulle have stemmeret ved lokalvalg og europaparlamentsvalg, at Dansk Folkeparti har det synspunkt, at det var en fuldstændig fejl, at man valgte den borgmester, man har valgt ovre på Samsø, fordi vedkommende var hollandsk statsborger og derfor godt kunne blive borgmester på Samsø.
Der mener Dansk Folkeparti, at den mulighed skulle borgerne på Samsø ikke have haft, altså at de kunne vælge vedkommende som borgmester.
Han er så i øvrigt efterfølgende blevet dansk statsborger, efter at han måtte rejse til Aarhus for at få håndtryk fra borgmesteren derovre, fordi han havde svært ved at give sig selv hånden, når nu han skulle tildeles statsborgerskab.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-30:
Tak for det.
Jeg er lidt nysgerrig på, om ordføreren og ordførerens parti mener, at det, at man er handicappet eller syg eller har depression, ptsd eller noget helt tredje sådan annullerer ethvert normalt krav eller enhver normal forventning om, at man også skal være dansk og abonnere på danske værdier, danske normer og de ting, som vi i et flertal i Folketinget faktisk er ret enige om at man skal leve op til for at kunne få et dansk statsborgerskab.
For det, at man er syg i en eller anden henseende, er enormt begrædeligt, men det er jo ikke ensbetydende med, at man er dansk.
Mener Enhedslisten det?