runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Kissmeyer (V), 2020-11-20:
Tak for ordet.
Det, vi skal tage stilling til nu, er første behandling af et lovforslag, der ligger i direkte forlængelse af den politiske aftale om ret til sorgorlov, som et bredt flertal i Folketinget indgik i sommer, og som faktisk blev til på baggrund af et ganske udmærket borgerforslag.
Det betyder altså, at vi i dag kan tage hul på at give forældre, der har mistet et barn, ret til sorgorlov i op til 6 måneder.
Det er vi glade for i Venstre.
I Beskæftigelsesudvalget var der et foretræde, hvor jeg tror vi alle sammen blev grebet af den situation, der blev beskrevet.
Hvad er det at have sorg?
Det er jo den vedvarende, smertelige følelse af tab, ulykke, svær modgang eller lignende, især efter en elsket persons død.
Vi er nok ikke i tvivl om, at det i særlig grad rammer, hvis det er et af ens egne børn, som man oplever det med.
For os i Venstre er det afgørende, at vi på den her måde kan håndtere den magtesløshed, tomhed, der ikke kan kompenseres for.
Meget ofte er det meningsløst for forældrene, og der er et eller andet med, hvordan det nu er, man skal agere i den her situation.
Der er det selvfølgelig klart, at ingen lov, ingen orlovsordning eller noget kan erstatte den livstid af minder, som man skulle have haft sammen med sit barn.
Men når det så er sagt, at intet kan kompensere for det ubærlige tab, så skal det ikke forhindre os i at give bedre støtte og hjælp til de familier, der bliver ramt af den ultimative tragedie.
Hver enkelt familie, hver enkelt forælder håndterer det på sin egen måde.
Nogle skal tilbage til møllen med det samme; andre skal have god tid og ro til at finde fodfæste igen.
Derfor er vi i Venstre også glade for, at forslaget lægger op til, at man som forældre kan vende tilbage til arbejdet før tid, hvis det er det, man har brug for, ligesom man kan forlænge den varslede orlov, såfremt det holder sig inden for 26 uger, hvis det er det, man mener der skal til.
Kort sagt er vi i Venstre glade for fleksibiliteten og glade for, at der ikke lægges op til en one size fits all-model.
Vi støtter forslaget.
Så har vi en enkelt kommentar: Vi er blevet opmærksomme på, at forældre til meget tidligt fødte børn kan blive indlagt sammen med børnene, og man kan nu havne i den situation, når man bliver udskrevet, at en sådan fleksibel indlæggelse har en konsekvens for barselsorloven.
Vi vil bede ministeren om at overveje, i forbindelse med at man åbner den her lov, om man kunne kigge på det.
Hvorfor det så er koblet ind på det her lovforslag, skal være usagt – men også det kan vi støtte.
Med de her ord kan Venstre støtte lovforslaget i sin helhed.
Tak for ordet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2020-11-20:
Tak for det.
Det betyder også, at det oplæg, jeg taler ud fra her, faktisk er noget, som min gode kollega Leif Lahn Jensen har skrevet, men jeg skal forsøge at komme igennem det på en god og ordentlig måde.
Før sommerferien behandlede vi i salen her
er et borgerforslag, som gik på et ønske om en længere sorgorlov for de forældre, som står i den værst tænkelige situation, man kan stå i, tror jeg, nemlig det at miste et barn.
Det, som forslagsstillerne ønskede, var en længere sorgorlov, og ikke kun for de forældre, som mister et barn i de første 7 måneder efter fødslen, men også for dem, som oplever det, helt op til barnet er 18 år.
Efter behandlingen i Folketinget var der et ganske kort møde hos ministeren, og der var bred opbakning til forslaget, som vi nu kan se i det lovforslag, der ligger her fra ministeren og regeringen.
Med forslaget udvides retten til fravær til at omfatte alle forældre, der mister et barn inden det fyldte 18. år, ligesom fraværsperioden forlænges fra 14 uger til 26 uger efter barnets død.
Det var også vigtigt for Socialdemokratiet at have en fleksibilitet i orlovsperioden, da man behandler sorg forskelligt som menneske, og for nogle tager det længere tid end for andre.
Derfor kan en lønmodtager senere ændre fraværets længde.
Selv om man har meldt, at man gerne vil have orlov, kan man ændre fraværets længde, dog ikke ud over de 26 uger efter barnets død.
Eller også kan man gøre det, at man kan afkorte det varslede fravær, hvis lønmodtageren har behov for det.
For alle dem, som har oplevet det værste, der kan ske, nemlig at miste et barn, er det et rigtig godt forslag.
Jeg skal faktisk takke de mennesker, som har kæmpet for det her forslag – de mennesker, som har lavet borgerforslaget, og som har skaffet den opbakning, som var nødvendig, og som over for os politikere har brugt tid på at forklare den her vigtige sag.
Også tak til alle partierne for i en vigtig sag som den her at stå sammen og tage en god beslutning i bred enighed.
Vi støtter forslaget.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-20:
Dansk Folkeparti har fremsat et beslutningsforslag om flagning i Folketinget.
Anledningen for beslutningsforslaget er, at Folketingets Præsidium har udvidet reglerne for flagning ad to omgange, så de nu omfatter både flagning med FN-flaget, EU-flaget og senest regnbueflaget.
Den tilbagerulning kan vi i Nye Borgerlige kun tilslutte os.
Jeg synes, det er bekymrende, hvordan reglerne for flagning gradvis bliver udvidet til at omfatte både tværstatslige organisationer og andet, og den udvikling bør stoppes.
Det danske flag er vores nationale symbol, der samler os alle om det, der kendetegner vores land.
Det er det, der skal vaje foran Folketinget – ikke tværstatslige organisationers flag eller andre flag.
Flagningen foran demokratiets højborg skal derfor bringes tilbage til dens oprindelige funktion, som er at fungere som samlende symbol for Danmark på tværs af politiske skel, og Nye Borgerlige støtter derfor beslutningsforslag B 1.
Egil Hulgaard (KF), 2020-11-20:
Der bliver jeg nødt til at tale som repræsentant for Det Konservative Folkeparti og ikke nødvendigvis på hele Det Konservative Folkepartis vegne.
Jeg synes ikke, man skulle flage med lgbt-flaget.
Altså, først og fremmest mener vi, at diskussionen bør tages et andet sted, men nu tager vi den her.
For mig er det ikke klart, hvor grænserne går for, hvad for nogle flag vi så bruger.
Så derfor kan jeg godt gå ind på den diskussionspræmis, som ordføreren for Dansk Folkeparti lægger til grund, nemlig hvor det så er, reglerne går.
Vi synes sådan set, at det er meget klart omkring FN og EU.
Vi anerkender et internationalt engagement på de 2 dage, og det kan vi godt bakke op om.
Og så vil vi egentlig gerne tage en nærmere diskussion i Udvalget for Forretningsordenen om, hvad for nogle regler der ellers skal gælde.
Jeg synes, det skal være rimelig klart, hvem der kan have en forventning om, at Folketinget flager for dem.
Det må være Dannebrog først, og så må det være meget begrænset ud over det.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-20:
Jeg må indrømme, at jeg afventede hr. Hulgaards tale med en vis spænding.
Sidst – eller senest, må jeg jo desværre nok sige – vi drøftede det her spørgsmål om flagregler, vidste jeg jo godt, at Det Konservative Folkeparti havde sagt ja til både EU's flag og FN's flag.
Men der var jo dog tale om flag, som repræsenterer en institution, som Danmark sådan juridisk har meldt sig ind i.
Om man kan lide det eller ej, er vi medlem af EU, og vi er medlem af FN.
Jeg er ikke bekendt med, at det her flag, vi taler om i dag, på den måde afspejler en juridisk afgrænset institution, som Danmark har meldt sig ind i.
Derfor vil jeg bare høre hr. Hulgaard, om han i det mindste ikke vil erkende og komme mig i møde på, at vi altså nu går endnu et skridt videre ind i, hvilken type flag det tilsyneladende er, Folketinget som institution skal associeres med.
Egil Hulgaard (KF), 2020-11-20:
Så har jeg igen fået lov til at stå her i stedet for fru Mai Mercado, og det gør jeg selvfølgelig med glæde.
Så skal vi diskutere flag igen, og det gør vi rigtig gerne i Det Konservative Folkeparti.
Det er, som om man kun kan være rigtig dansk, hvis man har taget patent på Dannebrog og kun Dannebrog, men det kan man ikke.
Man kan ikke tage patent på Dannebrog.
Det smukke flag er vores alles.
I sidste debat om flag efterlyste fru Mai Mercado, da hun stod heroppe, at Udvalget for Forretningsordenen blev inddraget i højere grad, så alle partier kunne drøfte, hvilke flagregler der skal gøre sig gældende.
Man kan ikke just sige, at bønnerne blev hørt dengang, for siden har der jo været en drøftelse i Præsidiet om regnbueflaget, og det er egentlig mærkeligt.
Nu spurgte jeg jo ordføreren, som ikke gav mig et klart svar på det.
Til det konkrete forslag: Sidste gang, vi havde forslaget om flagregler oppe, var De Konservatives holdning at støtte de nuværende regler, og dvs. EU-flaget den 9. maj og FN-flaget den 24. oktober.
Selvfølgelig er det naturligt at flage med Dannebrog, og det er naturligvis det flag, vi er allermest stolte af, men vi har i vores gruppe lagt vægt på, at vi også vedstår, at vi har et internationalt engagement i EU og FN, og derfor støttede vi ikke beslutningsforslaget sidst, og det gør vi så heller ikke den her gang.
Men vi vil gerne opfordre til, at beslutningerne om flagregler bliver flyttet fra Præsidiet og over i Udvalget for Forretningsordenen, og at man tager diskussionen ovre i Udvalget for Forretningsordenen.
Peder Hvelplund (EL), 2020-11-20:
At sige, at vi aldrig nogen sinde kunne forestille os den røde fane ved Folketinget, ville nok være at trække den langt.
Men hvis nu hr. Morten Messerschmidt ville være interesseret i at finde ud af, om Enhedslisten ville kunne bakke op omkring det, så kunne han jo rejse forslaget i Udvalget for Forretningsordenen, og så kunne vi jo tage debatten der.
Jeg tror ikke, at det umiddelbart ville være et forslag, vi ville bringe på banen.
For ud fra de retningslinjer, jeg nævnte før, synes jeg, at det er de grupper, som i særlig grad er blevet undertrykt og har fået frataget deres demokratiske rettigheder, og som ikke har haft muligheden for at deltage i demokratiet, som vi skylder den markering at flage ved Folketinget.
Men i princippet udelukker jeg ingenting.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-20:
Betyder det så, at Enhedslisten godt kunne forestille sig at se den røde fane i Folketingets flagstænger?
Alle de ord, hr. Peder Hvelplund lige har brugt, går jeg også ud fra at hr. Hvelplund mener kan bruges i forhold til de konnotationer, der er knyttet til den røde fane, altså sultens slavehær, undertrykkelse af arbejderklassen, frarøvelse af borgerlige privilegier osv.
Så bare et ja eller nej: Kunne Enhedslisten forestille sig den røde fane i toppen af Folketingets flagstænger?
Peder Hvelplund (EL), 2020-11-20:
Nu synes jeg, det er et udmærket princip, at det er noget, vi diskuterer i Udvalget for Forretningsordenen.
Jeg vil sige, at min tilgang til det vil være, at jeg synes, at det er de flag, som signalerer inklusion og det, at man imødekommer de mennesker, der f.eks. har været undertrykt.
Det handler f.eks. om lgbt+-miljøet, og nu nævnte hr. Morten Messerschmidt tidligere den 8. marts, altså at der har været grupperinger, som tidligere har været undertrykt i forhold til demokratiske rettigheder.
Jeg synes jo netop, at der ligger et stærkt symbol i, at Folketinget også flager for de mennesker og derved også viser, at de bliver imødekommet i forhold til demokratiet.
Det tror jeg sådan umiddelbart ville være en retningslinje, vi ville kunne operere efter.
Samira Nawa (RV), 2020-11-20:
Mange tak.
Når jeg tænker tilbage på den 9. juni her i Folketingssalen, hvor vi førstebehandlede beslutningsforslaget om sorgorlov, så gør jeg det med stor glæde, for det var en af de dage, hvor tingene virkelig gav mening – en af de dage, hvor jeg var ekstra stolt over at være folkevalgt.
Og det synes jeg også vi alle sammen kan tillade os at være i dag.
For debatten om beslutningsforslaget demonstrerede det smukke ved vores folkestyre herhjemme, nemlig at det er muligt for borgere at gøre en forskel, når de oplever et system, der mangler mening, men også at der fra politisk side bliver lyttet, når folk kommer i klemme i de regler, der er skævt indrettet.
Debatten gjorde det klart for mig, at der på trods af vores forskellige ideologiske ståsteder er områder, som taler til en fælles sund fornuft i os alle, og som i det her tilfælde også taler til en fælles empati med de forældre, der har mistet et barn.
Så vi skylder også i dag forslagsstillerne og underskriverne på det oprindelige borgerforslag en stor tak for at bringe det her vigtige emne ind i Folketingssalen, som vi jo så netop nu er i gang med at gøre til lov.
Sorgorlovens længde og grænsedragning ved 7 måneder har ganske enkelt været utilstrækkelig.
Det er med tanke på, hvor tragisk en hændelse det er for forældre at miste et barn.
Det kan nærmest ikke beskrives med ord.
Udvidelsen af aldersgruppen og forlængelsen af orloven kan forhåbentlig medvirke til, at forældre, som mister et barn, oplever at have mere tid og ro til at bearbejde den enorme sorg.
Sorg kan ikke sættes på formel, og vi bearbejder den slags forskelligt.
Derfor er det også rigtig fornuftigt, at der i lovforslaget er indbygget en fleksibilitet, så den enkelte forælder får mulighed for at vurdere behovet for at sorgbearbejde.
Det er vigtigt, at vi både sikrer de rette vilkår for dem, der foretrækker hurtigt at vende tilbage til arbejdet, og at vi samtidig også hjælper dem, der bedst bearbejder deres sorg ved at være hjemme i rolige omgivelser.
Der er en ting, som jeg mener også er værd at bemærke for mig, der er ligestillingsordfører, og nu da beskæftigelsesministeren også er blevet ligestillingsminister – og tillykke med det – så tænker jeg også, at det er en ting, han kan være opmærksom på.
Det er nemlig, at lovforslaget alene omfatter mor, far og medmor og altså ikke medfar.
Medfædre har ganske enkelt ikke en juridisk rolle, og generelt er vi i Radikale Venstre af den overbevisning, at medfædre bør anerkendes og få de rettigheder, der følger med et forældreskab.
Ligesom vi kunne blive enige om, at sorgen ved at miste et barn hverken er mindre eller nemmere at bearbejde, hvis barnet er 15 år i stedet for 5 måneder, så føler jeg mig overbevist om, at sorgen hverken er mindre eller nemmere at bearbejde, hvis man er medfar i stedet for medmor.
Med det sagt var den 9. juni en god dag, og det bliver en endnu bedre dag, når vi alle sammen kan stemme for det her lovforslag og reelt skabe bedre vilkår for forældre, der har oplevet den største tragedie.
Politik giver mening, og Radikale Venstre støtter naturligvis lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2020-11-20:
Allerførst en stor tak til de tusindvis af mennesker, som sørgede for, at Folketinget kom til at behandle borgerforslaget.
SF støttede borgerforslaget om udvidet ret til sorgorlov, og vi glæder os over, at vi i dag ender med et egentligt lovforslag.
Det er jo helt umuligt at forstå den sorg, som det må være at miste et barn.
En lille hjælp kan vi række fra Folketingets side ved som foreslået at udvide retten til fravær til at omfatte alle forældre, der mister et barn, indtil det er fyldt 18 år, og at perioden forlænges fra 14 til 26 uger.
Det er også godt, at vi nu opnår en højere grad af fleksibilitet.
Sorgen over at miste et barn afhænger ikke af barnets alder, og det er derfor, at det giver god mening, at det bliver hævet til 18 år.
Dengang vi behandlede forslaget første gang, skrev Foreningen Cancerramte Børn til os: »... undersøgelser viser, at det at miste et barn er det mest belastende tab man kan komme ud for samt at det påvirker dem mange år efter og at mange – både forældre de efterlevende søskende – får voldsomme belastningsreaktioner og angst undervejs og flere år efter«.
Bedre muligheder for orlov og i længere tid kan bare ikke stå alene, når det kommer til den dybe sorg efter at have mistet et barn.
SF ønsker mere hjælp til forældrene, og det kunne f.eks. ske, ved at de får de samme rettigheder til hjælp og støtte, som forældre, der mister et spædbarn, har.
Jeg bemærker også, at Dansk Psykolog Forening og Det Nationale Sorgcenter har stærke pointer med, at aldersgrænsen på 18 år ikke er helt hensigtsmæssig.
Vi stopper jo ikke med at være forældre, og sorgen over ens barn kan være svær at håndtere, selv om barnet er blevet voksen.
Jeg synes også, at deres høringssvar er meget relevante vedrørende en styrket indsats på områderne med ekstra støttetiltag, gratis psykologhjælp, mere fleksibel tilbagegang til jobbet osv.
Akademikerne har bestemt også en pointe, når de peger på, at de plejeforældre, som barnet har bopæl hos, også vil opleve en stærk sorg og derfor kan have behov for fravær uden at miste retten til sygedagpenge.
De forbedringer, som lovforslaget giver, betyder egentlig meget lidt for staten, men betyder alverden for familier i sorg.
Mennesker, som skal bære det ubærlige, skal ikke samtidig bruge ressourcer på lægeerklæringer, sygefraværssamtaler, mulighedserklæringer og møder på jobcenteret.
Når de mentale batterier er i bund på grund af dødsfald, ja, så skal der være tid og mulighed for at sørge, og vi skal nu med en ny og bedre lov løfte en lille af del af byrden fra de hårdt ramte familer.
SF synes ikke, vi er helt i mål med arbejdet med hjælp til de her familer, men hvor er det dog godt, at vi nu tager nogle vigtige skridt.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-20:
Tak for det.
Jeg kommer ind fra sidelinjen til den her debat, fordi jeg ikke normalt fungerer som retsordfører.
Men det giver jo også muligheder med hensyn til at belyse, hvordan man har oplevet den her debat, og belyse, hvad der kunne være årsagen til, at man tidligere havde bestemte holdninger på baggrund af de oplevelser, man havde som en ikke central del af debatten.
Når jeg tidligere blev præsenteret for synspunkter om, at man skulle have en samtykkebaseret voldtægtslovgivning, så bed jeg mærke i, at der også var retskyndige mennesker, som sagde, at man risikerede, at det førte til omvendt bevisbyrde.
F.eks. sagde Dommerforeningens formand, at det i praksis kunne føre til omvendt bevisbyrde, selv om det ikke var det, der var intentionen bag det.
Og det var da sådan nogle ting, der påvirkede mig dengang.
Man kan sige, at hvis den betryggelse var sket tidligere, kunne vi også tidligere have sagt: Det her er vi faktisk for.
For vi er fuldstændig enige i, at forudsætningen for, at voksne mennesker har sex sammen, må være, at begge parter ønsker det.
Spørgsmålet er bare: Hvordan beviser man, at den ene ikke ønskede det, og at den pågældende derfor blev taget med magt eller uønsket?
Denne forførelse kan godt have karakter af, at den anden part skal være frembrusende i sin måde at ville have sex på, mens den første part mere skal være modtagende.
Og hvis det er et ønske for begge to, foreligger der jo, må man tro, et samtykke, om end det ikke er udtrykt meget klart.
Men jeg tror på, at det er lykkedes at forfatte lovforslaget på en måde, som tager højde for de her situationer, og det er derfor, vi kan stemme for lovforslaget.
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-20:
Mange tak for ordet, formand, og tak til ordførerne for bemærkningerne.
Jeg vil gerne takke for den behandling, som Folketinget indtil videre i det hele taget har udvist med hensyn til tilblivelsen af seniorpensionen, men i den her sammenhæng selvfølgelig også med hensyn til en overførsel af myndighedsansvaret for seniorpensionen fra kommunerne til Seniorpensionsenheden.
Jeg vil indledningsvis bemærke, at det er glædeligt med så bred en opbakning til seniorpensionsordningen blandt Folketingets partier.
Ordningen har som bekendt været i drift siden den 1. januar 2020, hvor kommunerne har haft ansvaret for tilkendelserne af seniorpension, og det er gået godt med implementeringen.
Ved slutningen af august havde kommunerne indberettet i alt 3.793 sager om seniorpension, og heraf var der givet 3.581 tilkendelser og 212 afslag.
Det svarer til en tilkendendelsesprocent på 94.
Ordningen er således kommet godt fra start, og tallene vidner om, at der har været et behov, at der er mennesker, som har brug for en håndsrækning efter mange år på arbejdsmarkedet.
Nu skal ordningen som planlagt overføres til Seniorpensionsenheden under ATP, som får kompetencen til at træffe afgørelse om seniorpension fra den 1. januar 2021.
Formålet med at lade Seniorpensionsenheden overtage ansvaret for tilkendelser af seniorpension er at sikre en større udbredelse af ordningen, end det var tilfældet med seniorførtidspensionen, og at det skal ske igennem en ensartet sagsbehandling i en central statslig myndighed frem for i kommunerne.
Med nærværende lovforslag fastlægges de formelle rammer og krav for samarbejdet, herunder rammerne for overdragelsen af tilkendelsesansvaret m.v. KL og ATP har været løbende og tæt inddraget i det forberedende arbejde med at kvalificere den fremadrettede opgavefordeling omkring seniorpension, således at vi sikrer rammerne for et velfungerende samarbejde mellem Seniorpensionsenheden og kommunerne.
For kommunerne vil fortsat have en vigtig rolle i sager om seniorpension, da de skal fortsætte med at stå for oplysningen af sager samt yde generel vejledning og bistand til borgerne.
Afslutningsvis vil jeg gerne understrege, at regeringen mener, at indførelsen af seniorpension har været nødvendig, og vi kan som sagt også se, at ordningen bliver brugt – heldigvis.
Seniorpensionen er således et skridt i den rigtige retning, men det er også kun en del af løsningen for at skabe retfærdige tilbagetrækningsmuligheder for borgere med lange og hårde arbejdsliv.
Derfor er jeg jo glad og stolt over, at vi har landet en god aftale om tidlig pension, som også indebærer en udvidelse af seniorpensionsordningen.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-20:
Tak for det.
Jeg er heller ikke beskæftigelsesordfører og vil bare helt kort konstatere, at der er sagt noget meget fint heroppe fra talerstolen i dag, som vi kan tilslutte os, og at vi støtter lovforslaget.
Naser Khader (KF), 2020-11-20:
Lovforslaget er et led i udmøntningen af aftalen om ret til seniorpension for nedslidte af maj 2019 og tillægsaftalen til aftalen om ret til seniorpension af december 2019 om, at kommunerne midlertidigt har opgaven med at træffe afgørelser om, hvem der skal tilkendes seniorpension, indtil opgaven overgår til en central myndighed, og det er jo det, der kommer til at ske nu.
Vi mener, det er godt, at sagsbehandlingen rykker fra kommunerne til Seniorpensionsenheden.
Det glæder os, at vi fra næste år får lagt kompetencen til at træffe afgørelsen om seniorpension i enheden.
Der er i forvejen i dag en meget høj andel af dem, der søger, som får seniorpension.
Med forslaget om at rykke sagsbehandlingen over i Seniorpensionsenheden sikrer vi borgernes retssikkerhed ved behandlingen af sager om seniorpension, og det støtter vi Konservative varmt op om.
Det er vigtigt, at vi får en ensartet sagsbehandling på tværs af landet, som borgerne kan regne med.
Det er også vigtigt at notere, at seniorpensionen faktisk virker.
Forslaget udspringer jo af den aftale, som den borgerlige regering lavede om seniorpension.
I dag kan vi se, at den fungerer, og at den er målrettet de nedslidte, og det synes vi er rigtig, rigtig fint.
Så med forslaget her tager vi endnu et skridt mod en fuld implementering af seniorpensionen, og derfor støtter vi i Det Konservative Folkeparti op om lovforslaget.