runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2017-05-10:
Jeg er fuldstændig og absolut enig med transportministeren i, at hvis der er noget, vi ikke skal, så er det at stå her på Folketingets talerstol og tale ned om nogle mennesker, der har deres levebrød ved at være chauffører i trafikken.
Det vil være helt urimeligt.
Altså, undersøgelsen her handler jo også om, at kører man mange kilometer, så er der jo også alt andet lige en større sandsynlighed for, at man kommer til at være involveret i en ulykke.
Så det er overhovedet ikke på nogen som helst måder min og Socialdemokratiets intention at pege fingre ad nogen, men tværtimod at kere os om, hvad vi kan gøre.
Og jeg er helt sikker på, at ministeren har ret i, at ny teknologi er vejen frem, og at det vil hjælpe rigtig meget, og det var også konklusionen på konferencen.
Men er der politiske tiltag i form af mere omfattende eller nogle bedre køre-hvile-tids-bestemmelser, og det skal nok foregå på europæisk plan, altså nogle rammer, der kan gøre, at man ikke er så træt og stresset bag rattet?
Kan ministeren ikke komme ind på det?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-10:
Vi er i gang med at lave om på bødekataloget for bl.a. overtrædelse af køre-hvile-tids-bestemmelser og for manipulering med takografen, som registrerer, hvordan man kører.
Det ændrer vi også på bøderne for: Større bøder for de hårde overtrædelser og mindre bøder for de banale og små overtrædelser.
Men ellers mener jeg også, at vi i Danmark, hvor vi har mange bløde trafikanter, på EU-plan skal gøre en stor indsats for at hæve den tekniske standard i de erhvervsbiler, der kører rundt.
Det skal være lovpligtigt med mere af det her sikkerhedsudstyr, som redder andre trafikanter fra at blive slået ihjel.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-10:
Der er vi igen fuldstændig enige.
Kan man gøre noget for at fremme teknologi, der sikrer bedre tryghed på vejene, er det rigtig godt, og vi er fra socialdemokratisk side helt med.
I sidste uge havde min kollega, hr. Magnus Heunicke, et spørgsmål om det med højere straffe, i forbindelse med at man ikke overholder køre-hvile-tids-bestemmelserne, og at man heller ikke overholder det her med, at man skal have hvilet uden for lastbilen og få hvilet ordentligt ud osv.
Nu ved vi, at der er nogle tiltag på vej fra EU netop på det her område.
Vil ministeren gå foran, for at vi i Danmark også som nogle af de første får signaleret med vores lovgivning, at vi rækker ud efter de der nye tiltag, sådan at vi er med til at presse på i resten af Europa, for at vi får en bedre overholdelse af køre-hvile-tids-bestemmelserne, end vi har i dag?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-10:
Jeg synes, at når vi har en lov, skal den overholdes, og forudsætningen for, at en lov bliver overholdt, er nogle gange, at der er den tilstrækkelige kontrol med, at loven bliver overholdt.
Problemet med det, jeg talte med hr. Magnus Heunicke om for en uge siden her i salen, er, at det er uendelig svært at dokumentere, at en chauffør har holdt sit ugentlige hvil i førerkabinen i sin lastvogn i stedet for at holde det derhjemme hos sin familie, og det bliver ikke nemmere af, at vi forhøjer straffen eller lignende.
Det kan vi godt snakke om, men det fører ikke til, at der bliver holdt retssager om det.
Vi har, selv om det i forvejen er forbudt i Danmark, på intet tidspunkt pågrebet en chauffør i at holde sit ugentlige hvil i førerkabinen i stedet for at gøre det i sin seng.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-10:
Mener ministeren, at der er mulighed for at fremme en forenklet opskrivningsproces til de almene boligselskaber, som DAB har gjort, så man eksempelvis kan skrive sig op til alle boliger i en region, frem for at skulle skrive sig op selskab for selskab?
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at der er mulighed for at fremme en forenklet opskrivningsproces til de almene boligselskaber, som DAB har gjort, så man eksempelvis kan skrive sig op til alle boliger i en region frem for at skulle skrive sig op selskab for selskab?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-10:
Tak for spørgsmålet.
Det gælder også opskrivningen til ventelister i de almene boligorganisationer.
Men jeg er ikke interesseret i at udforme specifikke regler eller specifik lovgivning, så det bliver påtvunget boligorganisationerne at lave fælles opskrivningssystemer.
Det må være op til boligorganisationerne selv at bestemme, hvordan de vil indrette deres opskrivningssystem, så længe de gældende regler om udlejning af almene boliger overholdes.
At DAB har udviklet et opskrivningssystem, der tilgodeser behovet i de organisationer, de administrerer, så det er billigere og geografisk mere overskueligt at være boligsøgende, samtidig med at lokale ventelister bibeholdes, er for mig at se rigtig positivt.
Det viser, at boligorganisationerne og administrationsselskaberne selvstændigt kan udvikle smarte løsninger, der imødekommer boligsøgendes behov, også helt uden indblanding fra statens side.
Hvis andre boligorganisationer har lignende behov for en mere forenklet opskrivningsproces, er jeg sikker på, at boligorganisationerne internt deler erfaringer og viden med hinanden, der kan fremme nye og mere enkle processer.
Det er dog ikke min holdning, at der skal fastsættes yderligere regler på området.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-10:
Jeg er ked af, at ministeren betragter det sådan, at det, vi laver herinde, udelukkende kan være regler eller være at påtvinge nogen noget, som der bliver sagt.
Et eller andet sted hidrører den her bekymring jo fra noget af det, som ministeren selv har sagt tidligere, og som er, at problemet i den almene boligsektor er, at det kun er de mest ressourcestærke, som får mulighed for at få de gode boliger.
Det her er jo en måde at lave ventelister på, hvor almindelige mennesker, der kommer ind med toget fra Jylland, eller som på andre måder ønsker at få del i de attraktive boliger, kan få bedre adgang til dem.
Når man siger, at den eneste mulighed for at gøre det, er at påtvinge dem det, så er det jo sådan set en stråmand i forhold til mit spørgsmål, hvor jeg spørger, om det er en mulighed at fremme en forenklet opskrivningsproces.
Det kunne også være via mere positive incitamenter.
Jeg synes da egentlig, at når nu ministeren på flere samråd har nævnt det som en central udfordring for den almene boligsektor, så ville det være rimeligt, hvis han måske kom med nogle bud på eller havde nogle ideer til, hvordan man kunne fremme sådan en praksis her, som åbenlyst gavner folk, der hører til den ikkeressourcestærke og ikkeindsigtsfulde del af befolkningen, med hensyn til at få del i de almene boliger.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-10:
Som jeg også har sagt, synes jeg jo, at det, som DAB har gjort, er en glimrende idé, og jeg kan kun opfordre til, at flere boligorganisationer finder sammen om noget lignende.
Men jeg opfatter det altså sådan, at boligorganisationerne bør være herre i eget hus og bør have mulighed for at vælge deres opskrivningssystem selv.
Så ja, jeg vil gerne opfordre til, at man lader sig inspirere og finder ud af noget sammen, som fremmer de boligsøgendes mulighed for at søge bolig, men jeg vil ikke tvinge et bestemt opskrivningssystem ned over organisationerne.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-10:
Det er jo meget fint, men altså, det er jo ikke så lang tid siden, vi tvang de almene boligselskaber til at lave en besparelse i deres drift og administration på 1,5 mia. kr. ud af de, tror jeg, 19 mia. kr., der er i den samlede drift.
Så man kan sige, at det jo hverken er værre eller bedre, end at vi i andre sammenhænge også har nogle ønsker til, hvordan den almene boligsektor indretter sig.
Der er selvfølgelig altid en grænse – nogle mener, at man slet ikke skal røre ved det, og at man skal privatisere dem helt, nogle mener, at man skal styre dem fuldstændig detailreguleret.
Jeg tror, at vi begge ligger et sted derimellem.
Men når nu vi i forvejen har fat i de greb, som er, at de skal være mere klimavenlige, at de skal have en mere effektiv drift, og der en masse ting, som vi på en eller anden måde kan påvirke, og som vi jo tit vedtager med opbakning fra de almene boligselskaber, ville det her så ikke være et sted, hvor man også kunne lave det samme greb?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-10:
Det er nogle vigtige konklusioner fra Rådet for Sikker Trafik og Forsikring & Pensions undersøgelse om blandt erhvervschauffører, som der her henvises til.
Jeg bider særlig mærke i, at den overvejende grund til, at erhvervschaufførerne har kørt galt ifølge dem selv bl.a. er andres uventede adfærd, men også, at de selv var uopmærksomme, kørte for tæt på andre trafikanter, var trætte, stressede osv.
Det er vigtigt, at vi har fokus på trafiksikkerhed hele vejen rundt, det vil sige både når vi færdes i trafikken privat eller i medfør af vores arbejde.
Det er selvfølgelig et delt ansvar at skabe forbedringer i trafiksikkerheden, hvor flere myndigheder og organisationer skal arbejde sammen.
Derfor glæder det mig meget, at rigtig mange virksomheder arbejder målrettet med at forbedre trafiksikkerheden.
Det så jeg også på Sikker Trafiks erhvervskonference i torsdags, hvor jeg deltog.
Det var meget inspirerende at se, hvordan forskellige virksomheder arbejder med trafiksikkerhed.
Noget af det, som jeg synes er vigtigt, og som jeg vil arbejde meget aktivt for, er som transport-, bygnings- og boligminister at presse på i EU for at præge forhandlingerne om nye regler om køretøjssikkerhed, generel sikkerhed i trafikken og fodgængerbeskyttelse.
Her er der et vigtigt instrument ikke mindst forhold til at højne lastbilernes sikkerhed.
I den forbindelse skal vi også arbejde for, at der bliver rum til at imødegå de særlige danske udfordringer i forhold til f.eks. cyklister.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-10:
Tak, formand.
Hvordan mener ministeren man i fremtiden kan minimere det store antal lastbilulykker, idet hver tiende erhvervschauffør har haft et uheld inden for det seneste år, hvilket bl.a. skyldes træthed eller stress, jf. TV 2’s artikel?
Mange tak til ministerens opbakning til Region Nordjyllands indsats på det her område.
Jeg tror, de er glade for at få det klap på skulderen.
Kan ministeren sige noget om, om vi fra Christiansborgs side, fra politisk side i det hele taget, har været for langsomme til at anerkende, at der var en stor udfordring på det her område?
Altså har vi været for langsomme også til at åbne flere uddannelsespladser, lave mere support?
Det var den ene ting.
Den anden ting er: Kan ministeren se for sig, at regeringen i forbindelse med de kommende forhandlinger om regionernes økonomi vil være med til at sikre muskler til, at Region Nordjylland kan udbygge den fremragende indsats, de gør, i forhold til at hjælpe yngre læger i gang med nye praksisser.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-10:
Jeg tror ikke, at det betyder så meget, hvor forskningen foregår henne, men jeg tror, at dem, som vil have størst sandsynlighed for at vinde forskningspengene, vil ligge ude i de områder, hvor det handler om det, man forsker om.
Man kan sige, at forskningen jo, som jeg nævnte, foregår andre steder, og et af de steder er Center for Regional- og Turismeforskning på Bornholm.
Vi har jo om nogen som regering flyttet arbejdspladser ud af København.
Den tidligere Venstreregering tog nogle initiativer, som vi har valgt at ville fortsætte med i den nye regering, med et stort ambitionsniveau.
Så selvfølgelig fortsætter vi den indsats.
Og hvor forskningsindsatsen ender henne, må afhænge af, hvor den bedste forskning er til gavn for landdistrikterne.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-10:
Jamen så mange tak til den fungerende sundhedsminister, som jeg synes har givet et meget kvalificeret og fyldestgørende svar på det her ellers komplicerede spørgsmål – mange tak for det.
Jeg synes nu alligevel, at det kunne være rart, hvis ministeren – også i sin mere generelle funktion som medlem af en regering – kunne give udtryk for, at hun gerne på interne regeringsmøder vil opfordre til, at man er opmærksom på den her problemstilling, og at man arbejder i retning af, at regionerne får nogle muskler på det her område.
For det er altså en meget ulykkelig situation for folk, hvis de står derude, og der ikke er mulighed for at få en læge, eller hvis de egentlig har fået en læge, at der så er både 3 og 4 ugers ventetid til at komme til en vigtig undersøgelse.
Altså, der er jo sygdomme, der kan få lov til at udvikle sig katastrofalt på den tid, så vi skal altså have taget fat på det.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-10:
Er ministeren enig i, at det er positivt, at en række nordsjællandske kommuner har fundet fælles fodslag om en kørerute for modulvogntog som omtalt i Frederiksborg Amts Avis den 2. maj, og agter ministeren at imødekomme forslaget om at gøre en større del af Isterødvejen til statsvej?
Tak for det.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-10:
Tak for spørgsmålet.
At Fredensborg Kommune har taget kontakt til Hørsholm Kommune og Hillerød Kommune vedrørende en alternativ rute til modulvogntog er selvfølgelig positivt.
Det var imidlertid også naturligt, da den alternative rute foruden at være forbundet med merudgifter også berører Hillerød Kommune og Hørsholm Kommune.
Derfor fremgår det også af den politiske aftale af 13. december 2016 mellem de syv partier, der står bag aftalen om »En grøn transportpolitik«, at parterne er enige om at imødekomme Fredensborg Kommunes ønske om en ændret rute via Isterødvejen og Helsingørmortorvejen, under forudsætning af at kommunen tilvejebringer den fornødne finansiering og indhenter accept fra de øvrige kommuner til at køre modulvogntog på deres del af Isterødvejen.
For nuværende har jeg ikke modtaget en henvendelse fra Fredensborg Kommune om eventuel overtagelse af Isterødvej.
Skulle kommunen fremsende et sådant forslag, vil jeg skulle drøfte sagen med partierne bag aftalen om »En grøn transportpolitik«, da et sådant forslag som nævnt ikke lever op til forudsætningerne i den politiske aftale.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-10:
Tak til ministeren for den indledende besvarelse.
Og som det jo fuldstændig rigtigt er fremført, fremgår det netop af trafikaftalen vedtaget i december, at man vil undlade modulvogntoget fra A 6, hvis man, citat: »indhenter accept fra de øvrige kommuner til at køre modulvogntog på deres del af Isterødvejen«.
Nu er der jo så den her accept, men man kan, kan jeg forstå, ikke lige helt præcist sige nu, om den her accept fra de andre kommuner så skal følges eller ej, selv om der jo er det her fælles fodslag kommunerne imellem, som man har presset på med i forbindelse med aftalen.
Så synes ministeren ikke, at det her med, at man har en vej, Isterødvejen, der skifter forløb midt i det hele, når den går igennem flere kommuner til en motorvej, er underligt, og kan ministeren give eksempler på andre veje, som skifter forløb midt i det hele?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-10:
Det kan jeg ikke svare på på nuværende tidspunkt, men det, jeg kan sige, er, at meningen oprindelig var, at modulvogntogene skulle køre via en statsvej, som altså gik omkring Fredensborg.
Det var Fredensborg meget ked af.
Og det er jo det, der er udfordringen.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-10:
Jeg skal ikke fortænke ministeren i, at man ikke lige kan komme med sådan et eksempel på andre veje, der går igennem flere kommuner til en motorvej og skifter forløb.
Jeg har heller ikke lige selv kunnet finde et sådant eksempel.
Det understreger jo i virkeligheden bare, at det lidt er noget rod med den her Isterødvej, der går gennem flere kommuner og skifter forløb midt i det hele osv.
Noget af det, man også taler om, er, at det, når der er to parallelle større veje, ikke er sikkert, at de lige begge kan være statsveje.
Eksemplet er jo – og det ved jeg ikke om ministeren er enig i – at når Helsingørmotorvejen og A 6 som parallelle veje kan være statsveje, kan Hillerødmotorvejen og Isterødvejen så ikke også begge være statsveje?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-10:
Heller ikke det kan jeg på stående fod svare på, for der er jo stillet et andet spørgsmål til mig, som jeg har forberedt svaret på, og ikke dette spørgsmål.
Man kan sige sådan helt generelt, at staten har ret til at lade modulvogntog køre på den oprindelige vej, som det var planlagt.
For at gøre Fredensborg Kommune den tjeneste, som Fredensborg Kommune efterspurgte, altså at modulvogntogene kørte en anden vej, stillede partierne en anden mulighed til rådighed for Fredensborg Kommune.
Hvis Fredensborg Kommune ikke ønsker den anden mulighed, men i stedet nu vil have nogle penge til, at den anden vej skal gøres egnet til modulvogntog, så må vi jo bare finde tilbage til det oprindelige, som er, at modulvogntogene kører igennem Fredensborg.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-10:
Jeg kan høre, at en af årsagerne til, at ministeren er lidt tilbageholdende i hvert fald i dag med hensyn til at give et klart svar på det her med Isterødvejen, måske også er, at det selvfølgelig også vil pålægge staten nogle ekstra udgifter som følge af vedligehold osv., hvis man overtager den.
Det kan jeg rigtig godt se.
Men hvad nu hvis man eksempelvis overvejer et mageskifte, som man bl.a. har foreslået i Nordsjælland, i Fredensborg Kommune, hvor kommunen tager den her statsvej, A 6, tilbage, hvor der ikke burde køre modulvogntog, og som det jo også ligger i trafikaftalen, mod at staten så overtager den resterende del af Isterødvejen - ville det ikke give god mening?
Rasmus Prehn (S), 2017-05-10:
Hvordan mener ministeren man i fremtiden kan minimere det store antal lastbilulykker, idet hver tiende erhvervschauffør har haft et uheld inden for det seneste år, hvilket bl.a. skyldes træthed eller stress, jf. TV 2’s artikel?
Skriftlig begrundelse
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-10:
Nej, det er ikke umiddelbart min holdning, at vi ville kunne lave det samme greb her, og jeg synes heller ikke, at det er berettiget at gøre det.
Nu stiller hr. Kaare Dybvad det som et spørgsmål til mig, om jeg ønsker på en eller anden måde ved lov at sørge for, at de tilmelder sig et opskrivningssystem som det, DAB bruger.
Synes hr. Kaare Dybvad, at jeg bør gøre det?
Jamen det vil i hvert fald først kræve, at kommunen henvendte sig og foreslog det.
Og hvis kommunen foreslår det, skal jeg jo se på det og formentlig forelægge det for den grønne forligskreds, og så må der tages stilling til det.
Men endnu har jeg jo ikke modtaget et sådant forslag fra kommunen i hvert fald.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-10:
Nu ved jeg godt, at ministeren er ny, men systemet her fungerer jo på den måde, at man som folketingsmedlem kan stille et spørgsmål til ministeren og så få et svar.
I de store kommuner i Aarhus har man jo allerede gjort det på den her måde og fundet et meget, meget mere rimeligt system.
Og nogle gange er det jo sådan, at der ligger nogle simple barrierer, som måske kunne overvindes, hvis man på en eller anden måde skubbede lidt på herindefra, uden selvfølgelig – hvilket jeg er enig med ministeren i – at lave konkret detailregulering af sektoren.
Tilde Bork (DF), 2017-05-10:
Tak for svaret.
Det kunne til gengæld være spændende helt teknisk at prøve at undersøge, om det kunne have en indflydelse.
Vil ministeren så også slå fast en gang for alle, at det ikke ser ud, som om alle de udsagn, som har været i forbindelse med både indførelse af grænsekontrol i 2011 og i forbindelse med den midlertidige grænsekontrol sidste år, om negative konsekvenser, grænsekontrollen ville få af terrorismen, er gjort til skamme?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-10:
Jeg tror som sagt, der er mange årsager til, om en bestemt gruppe turister vælger at tage til Danmark.
Ja, vi ligger godt, vi har en god kyst, som mange tyske turister har lyst til at tage hen til, og man kan sige, at der i hvert fald ikke er nogen sammenhæng mellem indførelsen af grænsekontrol og antallet af tyske turister, for antallet af tyske turister steg 5,5 pct. i den periode, altså fra starten af 2016 og frem til slutningen af 2016, hvor der har været grænsekontrol.
Det kan også være, fordi vi lavede en midlertidig ekstraordinær indsats i Tyskland, hvor vi bevilgede nogle penge til en ekstraordinær turismeindsats i Tyskland for 10 mio. kr. – det kan også have en effekt.
Det kan have en effekt, at der har været terrorhandlinger i Frankrig, som har betydet, at tyskerne er taget nordpå og ikke er taget mere mod sydvest mod Frankrig.
Så der er rigtig mange årsager til, at antallet af tyske turister er steget, og det er i hvert fald svært at se, om der er en sammenhæng mellem det stigende antal og grænsekontrol eller ikkegrænsekontrol.
Men jeg kan ikke dokumentere hverken det ene eller det andet.
Tilde Bork (DF), 2017-05-10:
Nu var ministeren selv inde på de tiltag, der er blevet lavet i dele af Tyskland sidste år.
Derfor vil jeg høre, om ministeren har nogle ideer til nogle tiltag, der kan blive lavet i forbindelse med sommersæsonen, som vi snart går i møde, så vi sikrer, at 2017 også går hen og bliver et rekordår for dansk turisme.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-10:
Det er af stor vigtighed og har høj prioritet for regeringen, at vi får flere turister til Danmark.
Det er jo arbejdspladser, som bliver i Danmark, og som ikke kan flyttes ud på trods af internationalisering og globalisering og alle de berømte buzzwords, der flyver rundt.
Derfor prioriterer vi også turismeindsatsen meget højt.
VisitDenmark er i god dialog med de regionale turistkontorer, med virksomheder for at se på, hvordan vi får endnu flere tyske turister til Danmark.
Det er i god gænge.
Som sagt steg antallet i 2016 med 5,5 pct., og jeg har da en forhåbning om, at det også vil stige i 2017.
Tilde Bork (DF), 2017-05-10:
Lige til sidst vil jeg høre, om ministeren, når han har aftaler og lidt samarbejde med VisitDenmark, kunne være interesseret i at få VisitDenmark til at henvende sig til danskere, så vi også fastholder danske turister i Danmark og ikke sender dem til Mallorca.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-05-10:
Hvad er ministerens holdning til, at det ifølge Center for Landdistriktsforsknings leder, Egon Noe, bliver umuligt at tiltrække eksterne midler, hvis basismidlerne til centeret fjernes som følge af konkurrenceudsættelse af Landdistriktspuljens forskningsmidler, som det er beskrevet i Jydske Vestkystens artikel »Kampen for lukningstruet center fortsætter«?
Hvad er ministerens holdning til, at det ifølge Center for Landdistriktsforsknings leder, Egon Noe, bliver umuligt at tiltrække eksterne midler, hvis basismidlerne til centeret fjernes som følge af konkurrenceudsættelse af Landdistriktspuljens forskningsmidler, som det er beskrevet i Jydske Vestkystens artikel »Kampen for lukningstruet center fortsætter«?