Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-29:
Tak for det.
Vi har jo sammen med Enhedslisten, Radikale Venstre og SF indkaldt til den her forespørgselsdebat, og det har vi selvfølgelig, fordi vi gerne vil tage en debat og spørge ministeren om det her skærpede beskæftigelseskrav, som blev indført tilbage i 2015, og som betyder, at uddannelse jo ikke tæller med i beregningen, når man opgør muligheden for at få permanent ophold.
Vi har den holdning i Alternativet, at selvfølgelig skal uddannelse tælle med i beregningen, når mennesker, der bor i Danmark, søger om permanent opholdstilladelse.
Og det synes vi sådan set, fordi vi tror på, at uddannelse skaber værdi.
Det skaber selvfølgelig værdi for det enkelte menneske, men det skaber i høj grad også værdi for samfundet.
Og det gælder altså alle typer uddannelser, både de erhvervsrettede uddannelser og de videregående uddannelser.
Det er en vej til arbejdsmarkedet, og det er en vej til aktivt medborgerskab.
Det er også derfor, jeg prøver at pege på, hvorfor det er, man mener, at uddannelse ikke i lige så høj grad er et fundament for aktivt medborgerskab, som arbejde er det.
Uddannelsesstedet er også det sted, hvor man møder mange forskellige mennesker med forskellige baggrunde, og det møde og de udvekslinger mellem mennesker, som man har på sin uddannelse, er super vigtige for et engagerende og involverende demokratisk samfund.
Uddannelsesstedet er ligesom arbejdspladsen det rum, hvor man kan skabe nogle meningsfulde fællesskaber, hvor man kan lære danskere at kende, lære foreningslivet at kende og lære danske traditioner at kende osv.
Det er lige præcis de fællesskaber, som man i høj grad får på sin uddannelse.
Jeg tror, vi alle sammen – os, der har taget en uddannelse – ved, i hvor høj grad det lige præcis er der, man faktisk skaber sine bærende fællesskaber.
Og det er de fællesskaber, som er vigtige, hvis vi gerne vil have et samfund, der er fuldt af aktive medborgere frem for modborgere.
Her i salen er vi måske ikke alle sammen enige i spørgsmålet om, hvorvidt det gavner Danmark og demokratiet, at mennesker fra alle steder i verden og fra forskellige steder i verden kommer og bosætter sig i Danmark.
Vi mener i Alternativet, at det er med til at skabe et levende demokrati, fordi vi helt grundlæggende mener, at mangfoldighed faktisk er en vigtig forudsætning for demokratiet.
Og selv om man ikke er enig med os i det – det ved jeg godt at der er flere der ikke er – så håber jeg, at vi alle sammen her i salen i det mindste kan være enige om, at det at tage en uddannelse i udgangspunktet er positivt, og at vi bør have en lovgivning, der tilskynder til, at mennesker tager en uddannelse.
Og det gør de gældende betingelser for at opnå permanent ophold desværre ikke på nuværende tidspunkt.
Reglerne lige nu opfordrer borgere, der gerne vil være en del af det danske samfund, til ikke at tage en uddannelse, fordi det i praksis vil betyde, at de skal vente endnu længere tid på at få permanent ophold i Danmark.
Det er med til at skabe ulige muligheder for dem, der vil tage en uddannelse, for ønsker man at tage en uddannelse for at dygtiggøre sig på arbejdsmarkedet, betyder det også, at man skal leve i længere tid uden den sikkerhed, permanent ophold giver, og uden at kunne deltage fuldt ud i demokratiet.
Og vi taler jo om mennesker, der allerede har lovligt ophold i Danmark og gerne vil være en del af og blive en del af det danske samfund.
For at kunne deltage i de demokratiske processer, stemme til folketingsvalget osv. skal man jo også være dansk statsborger – først da har man adgang til de demokratiske processer i Danmark.
Og permanent ophold er ligesom en betingelse for statsborgerskab.
Det er derfor det tætteste, man kommer på statsborgerskabet.
Spørgsmålet er så, hvor længe man skal vente på det, og her modarbejder reglerne hinanden.
Reglerne om statsborgerskab tilskynder jo i høj grad til, at man tager en uddannelse, for hvis man tager en uddannelse i Danmark af 3 års varighed, kan man få statsborgerskab, når man har boet og haft ophold i Danmark uafbrudt i 5 år.
Normalt er det 9 år, det tager at få statsborgerskab.
Derfor er det praktisk umuligt at få statsborgerskab efter de 5 år, hvilket ellers er en mulighed i loven.
Vi har to lovgivninger her, som faktisk modarbejder hinanden.
Jeg tror ikke, de gældende regler er med til at øge tilhørsforholdet til vores samfund og følelse af at være inkluderet.
Tværtimod er de nærmere med til at ekskludere de mennesker, som dybest set bare gerne vil være en del af det danske samfund, bidrage ved at tage en uddannelse og så bagefter få et arbejde, som kan lægge nogle penge i statskassen – fuldstændig ligesom vi andre også gerne vil.
Tak for det.