Marlene Harpsøe (DD), 2023-10-26:
Det lovforslag, som vi behandler nu, udmønter et element i aftalen om det gode ældreliv, som et samlet Folketing indgik i 2020.
I aftalen er der enighed om, at der skal laves en lovændring, som giver habile borgere, der er fyldt 60 år, mulighed for at fravælge genoplivningsforsøg ved hjertestop.
Ved habile borgere forstås borgere, som kan forstå konsekvenserne af deres beslutninger og kan udøve deres selvbestemmelsesret i forhold til deres helbredsforhold i konkrete situationer, og dermed borgere, der selv kan forholde sig fornuftsmæssigt til behandlingsforslag m.v.
Fravalget skal træde i kraft, 7 dage efter at fravalget er registreret, og formålet er, at borgere, der måtte have handlet i affekt, har mulighed for at omgøre deres beslutning.
Det foreslås også, at retten til fravalg af genoplivningsforsøg ikke skal være betinget af krav om dialog med andre, herunder f.eks. en læge eller en pårørende.
Det samme gælder allerede for registreringer i livs- og behandlingstestamenterne.
Som reglerne er i dag, har en borger kun mulighed for på forhånd at fravælge forsøg på genoplivning i tilfælde af hjertestop, hvis borgeren befinder sig i en aktuel sygdomssituation eller har oprettet et livs- eller behandlingstestamente.
Det fremgår endvidere af forslaget, at der skal etableres et centralt register, hvor borgernes forudgående fravalg registreres, så fravalg automatisk blive synligt i sundhedspersonalets it-systemer m.v.
Der vil være mulighed for at tilkendegive fravalg af genoplivningsforsøg og omgørelse af en beslutning på sundhed.dk såvel som med en fysisk formular.
Pligten for sundhedspersoner til at følge borgerens ønske om fravalg af genoplivningsforsøg ved hjertestop gælder ikke for sundhedspersoner, som er tilfældigt til stede, og som dermed ikke har kendskab til oplysningerne i registeret.
Det samme gælder selvfølgelig for civilpersoner såvel som hjerteløbere.
Når man læser høringssvarene, tegner der sig imidlertid en række dilemmaer.
På den ene side er der situationer, hvor sundhedsprofessionelle har været tvunget til at iværksætte genoplivningsforsøg på ældre alment alderdomssvækkede mennesker, som ellers udtrykkeligt har givet udtryk for et ønske om ikke at blive genoplivet, hvis de skulle falde om med et hjertestop, og en sådan handling kan forekomme både uværdig og uetisk.
I disse tilfælde vil et fravalg af genoplivning absolut give mening.
Et af argumenterne mod forslaget er den manglende inddragelse af pårørende eller sundhedspersoner.
Hvis man har fravalgt genoplivning og kommer ud for et ulykkestilfælde, gælder valget, og i mange situationer i dag kan man jo med den rigtige og hurtige behandling komme sig helt over et hjertestop.
Er man klar over det, når man vælger?
Kan man i det digitale system sikre en eller anden form for refleksion?
Forslaget forholder sig heller ikke til, hvad man gør i de tilfælde, hvor man har en borger, der f.eks. er depressiv eller lignende uden at være erklæret inhabil, og som fravælger genoplivningsforsøg for derefter eksempelvis at forsøge selvmord.
Ligeledes er der også spørgsmålet om motivationen bag et fravalg af genoplivningsforsøg.
Ved folk, at langt de fleste, der er friske og rørige og genoplives efter et hjertestop, vender tilbage til en hverdag uden eller med få men?
Og er det nok, at man får en pop op-notifikation med information om dette, når man er ved at fravælge genoplivning?
Forslaget vægter selvbestemmelse fuldstændigt, og i Danmarksdemokraterne ønsker vi absolut at give så meget selvbestemmelse til borgerne som overhovedet muligt.
Vi er fuldstændig enige i, at brugt rigtigt er dette en fornuftig lov, men der er blot en række dilemmaer, som skal afklares, før vi er helt sikre.