runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2021-03-23:
Hvis vi tager den gruppe drenge, jeg talte om før, der sidder på en bænk og terroriserer et område og som sådan egentlig ikke bliver taget i at stå og sælge hash eller noget andet, men i virkeligheden bare bedriver chikane, så er det jo rigtigt nok, at du godt kan tage fat i nogle og også forfølge dem for at chikanere eller komme med trusler eller andet, men sagen er bare den, at der er masser af områder, hvor der er utrygt at færdes, fordi der er grupper, der hænger ud og sætter sig på et område, og de befinder sig jo i en gråzone af det her, og det er bl.a. nogle af dem, vi ønsker at ramme med det her lovforslag, altså simpelt hen skabe zoner, hvor man ikke kan slå sig ned og sætte sig permanent på det område.
Her taler vi jo om forbud i forhold til utryghedsskabende adfærd osv. i et område, og det er jo også det, som jeg kan forstå på De Radikale virker kontroversielt.
Nu fremsætter vi det her lovforslag med fire elementer, som sætter hårdere ind over for utryghedsskabende adfærd, og som alt muligt andet skal det, som jeg sagde før, jo gerne have en effekt, og hvis ikke det har den ønskede effekt, kigger man jo på det undervejs.
Peter Skaarup (DF), 2021-03-23:
Jeg er da glad for, at hr. Jeppe Bruus er enig med mig i, at bøder nok ikke altid er løsningen.
Man kan måske sige, at noget andet var i trafikken, hvor rigtig mange bilister farer rundt og har respekt for bøder, for det koster på pengepungen, og det medfører en adfærdsændring.
Her tænker jeg på fængselsstraf, hvis man ikke overholder de krav, som myndighederne stiller til en, og jeg tænker på udvisning.
Altså, hvis man ikke er dansk statsborger, får et opholdsforbud og alligevel opholder sig det sted, hvor man ikke må opholde sig, skal man så ikke helt ud af landet?
Jeppe Bruus (S), 2021-03-23:
Tak for det.
Sidste sommer var jeg på besøg i Køge hos Køges borgmester.
Vi gik en tur ude i et boligområde, som ligner så mange andre sociale boligområder.
Her sad på en bænk en flok drenge, fem-seks stykker, og råbte og skreg, da vi gik forbi sammen med beboerformanden.
Han bad os om at gå i en bue uden om, og han sagde endda: De er ikke så farlige lige nu, jeg bliver ikke truet af dem lige nu; det er jeg godt nok blevet ad nogle omgange, men lige nu sidder de sådan set bare og chikanerer området.
Det, der sker i det almene boligbyggeri, er, at dem, der kan og har muligheden, flytter væk.
Så der sker en voldsom beboerudskiftning, bl.a. fordi den her gruppe af drenge sidder og terroriserer området.
Det er jo et billede, som rigtig mange kan genkende, ikke bare i bebyggelser, men også på S-togsstationer, på gader og stræder, og det skaber utryghed og en helt uacceptabel situation, hvor folk ikke kan få lov til at leve i fred.
Det er et af de fokusområder, som vi har haft, også siden vi kom til magten sidst.
Det er bl.a. også noget af det, som det her lovforslag handler om.
Det handler altså om, at politiet får mulighed for at lave et generelt forbud mod ophold i et bestemt område for at sætte en stopper for utryghedsskabende adfærd.
Lovforslaget indebærer også, at personer, der bliver dømt for voldelige overfald i nattelivet, kan få karantæne i op til 2 år.
Lovforslaget udvider politiets adgang til at beslaglægge værdigenstande hos en mistænkt, så gæld til det offentlige generelt bliver omfattet af beslaglæggelsesadgangen.
Endelig indebærer lovforslaget også, at udlændinge, der idømmes ubetinget fængselsstraf for uagtsomt manddrab eller uagtsom betydelig legemsbeskadigelse i forbindelse med vanvidskørsel, kan udvises af Danmark.
Det er fire konkrete elementer, som bygger oven på det arbejde, vi har gjort for at skabe tryghed, for at sikre danskernes tryghed.
Det er også fire elementer, som er en del af det seneste initiativ om tryghed for alle danskere, som er blevet fremlagt.
Det hænger altså sammen med, at vi simpelt hen ikke vil acceptere den utryghedsskabende adfærd.
Vi ved jo også, at mange af dem, der har den her utryghedsskabende adfærd i et eller andet omfang, også begår anden type af kriminalitet, og nogle er måske også direkte på vej ind i hardcore bandemiljøer.
Så det her er ét lovforslag i rækken af lovforslag, der altså har til hensigt at øge danskernes tryghed.
Derfor – ikke overraskende – støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-23:
Jeg må sige, at jeg er rystet over, at regeringen med en af delene i det her lovforslag begynder at gøre det, der ellers var midlertidig frihedsindskrænkning i coronaloven, nemlig spørgsmålet om det generelle opholdsforbud, til permanent lovgivning, altså hvor politiet uden særlig præcise kriterier uden videre kan fastsætte et opholdsforbud, som vil indskrænke bevægelsesfriheden for tusindvis af uskyldige danskere.
Det er en historisk indskrænkning i menneskerettighederne for borgere i Danmark.
Hvad er det, der gør, at man skal bruge det, der ellers var midlertidigt i coronalovgivningen, til nu at give politiet et permanent redskab til at indskrænke menneskerettighederne i Danmark?
Jeppe Bruus (S), 2021-03-23:
Jeg har læst lovforslaget, og det kan godt være, jeg har overset noget, men jeg mindes simpelt hen ikke, at der er en henvisning til coronaloven i det her lovforslag.
Som jeg sagde før, hænger det her sammen med ønsket om at skabe tryghed, og jeg nævnte eksemplet fra et boligområde.
Jeg er med på, at vi er uenige om, hvad vi skal gøre i forhold til sammensætningen i boligområderne, altså om det er en udfordring, at der bor for mange, der har udfordringer af den ene eller anden karakter, herunder kriminalitet, samme sted.
Derfor er det her ikke et spørgsmål om at indskrænke friheden, det er faktisk et spørgsmål om at øge friheden for helt almindelige mennesker, der kan færdes trygt i et område og ikke skal være nervøse for at gå der efter mørkets frembrud og minimum have en eller to venner med for at gå ned igennem et helt almindeligt område i f.eks. et boligområde.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-23:
At påstå, at man øger friheden ved at kunne fastsætte et generelt opholdsforbud, er simpelt hen noget af det mest absurde, jeg nogen sinde har hørt.
Og jeg vil også gerne have mig frabedt, at vi ikke ser ens på, at hvis der bliver skabt utryghedsskabende adfærd, skal man selvfølgelig bekæmpe det.
Det, der så åbenbart bare er forskellen, er, at hvor Radikale Venstre ønsker, at man skal sætte målrettet ind over for de kriminelle, vil Socialdemokraterne med det her forslag med opholdsforbuddet sætte ind mod uskyldige danskere.
Hvorfor skal vi indskrænke friheden yderligere for tusindvis af uskyldige danskere med et opholdsforbud, når vi i stedet kunne sætte målrettet ind over for de kriminelle?
Jeppe Bruus (S), 2021-03-23:
Jeg tror, at spørgsmålet her var præcis det samme, som blev stillet før, og som jeg svarede på.
Jeg vil sådan set også gerne have mig frabedt, at jeg skulle påstå, at De Radikale ikke går op i at bekæmpe utryghedsskabende adfærd, for det tror jeg man gør.
Så er vi uenige om værktøjerne, og det er jo fair nok at være det i en politisk diskussion.
Og det her står ikke i modsætning til også at sætte meget målrettet ind over for kriminelle – det har vi sådan set også gjort i en række andre lovforslag.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-23:
Tak til ordføreren.
Jeg vil faktisk gerne fortsætte i forlængelse af det, som Radikales ordfører påpegede med hensyn til frihed.
Vi er selvfølgelig uenige om, hvordan det her skal løses – der er ikke nogen herinde, der ikke vil skabe tryghed – men vil ordføreren anerkende, at man, fordi man vil bekæmpe utryghed, så her laver et tiltag, der rent faktisk indskrænker frihedsrettighederne?
Så kan det godt være, at det er en kalkule, man har lavet, hvor man har sagt, at det er fint nok, men vil ordføreren ikke anerkende, at det naturligvis er en indskrænkning af frihedsrettighederne?
Så kan vi altså diskutere bagefter, om det er det rigtige forslag eller ej, men jeg vil bare lige høre, hvad ordførerens kommentar er til det.
Jeppe Bruus (S), 2021-03-23:
Jo, det er jo rigtigt.
Når du laver et opholdsforbud, så indskrænker du jo muligheden for at tage ophold.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-23:
Okay, så har vi fået det på plads.
Claus Oxfelt fra Politiforbundet siger bl.a. om den her tryghedspakke: »Det er ikke nogen forslag, som vi har efterlyst.
Det her er et politisk ønske.
Vi er ikke blevet taget med på råd om indholdet af den her pakke«.
Claus Oxfeldt siger også en masse andre ting om det her: »Jeg forudser en masse konfrontationer.
Man skal ikke undervurdere, at det er voldsomt at give en ung mand en bøde ...« osv. osv.
Altså er Claus Oxfelt også skeptisk over for det her forslag og siger, at det, man i virkeligheden skal satse på, er forebyggende tiltag, for det er det, der har manglet i mange år.
Jeppe Bruus (S), 2021-03-23:
Det sidste med, at de ikke er blevet taget med på råd, vil jeg ikke acceptere.
Men jeg vil gerne sige, at det, at der kan være uenighed om et lovforslag, er en helt almindelig del af vores dagligdag herinde.
Vi har lige vedtaget en samtykkelovgivning, som jeg er enormt stolt af, hvor vi gik imod et flertal i Straffelovrådet, som anbefalede, at vi ikke skulle kalde det for samtykke, fordi vi syntes, at det politisk set var det rigtige.
Så det, at vi herinde vedtager lovgivning og i sidste ende træffer et politisk valg, står jeg da fuldt ud på mål for.
Peter Skaarup (DF), 2021-03-23:
Tak for det her forslag fra regeringen.
Det er jo en sammensat pakke, men jeg vil fokusere på det, der handler om mere tryghed, altså opholdsforbuddet, og spørge ordføreren, hr. Jeppe Bruus, som jeg takker for en fin tale, om Socialdemokraterne og regeringen egentlig tror på, at det vil have den tilsigtede effekt.
For effekten skulle jo være, hvis vi siger til en gruppe unge mennesker, der opholder sig f.eks. på en S-togsstation og indgyder utryghed blandt borgere der, at de holder sig væk, hvis de har et forbud mod at opholde sig der.
Når jeg er i tvivl, om de vil gøre det, er det jo, fordi den sanktion, som er indbygget i forslaget, er en bøde.
Og nogle af de her grupper, som kan finde på at skabe utryghed, betaler jo ikke deres bøder.
Så hvorfor tror Socialdemokraterne, at der er basis for, at vi skal regne med, at det her virker?
Hvad bygger man egentlig det på, i og med at den sanktion, man har tænkt sig, ikke bliver betalt, fordi de her grupper faktisk sjældent betaler deres bøder?
Jeppe Bruus (S), 2021-03-23:
En anden del af lovforslaget handler også om det her med at kunne, som jeg sagde, øge politiets adgang til at beslaglægge værdigenstande osv. Men det er jo fuldstændig rigtigt, hvad der bliver sagt, i forhold til om det her kommer til at løse problemet sådan fuldstændigt; det vil jeg også gerne så tvivl om.
Men kan det være en del af løsningen at sørge for at afgrænse f.eks. en S-togsstation, hvor det er meget utrygt at færdes, at kunne indføre et opholdsforbud?
Det tror jeg da det kan være.
Og så er det jo sådan som med al anden lovgivning, at vi jo også får lejlighed til at evaluere værktøjerne.
Nick Hækkerup (S), 2021-03-23:
Det kan jeg slet ikke forestille mig skulle ske.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-23:
Jeg er for så vidt enig i meget af det, fru Rosa Lund fremfører, om, at der er racisme i Danmark.
Så kan man spørge: Er det indgreb, det så er i ytringsfriheden, proportionalt med, at man så tilsyneladende ikke når det mål, som fru Rosa Lund ønsker sig?
Jeg mindes jo f.eks. nu, hvor fru Rosa Lund nævner den såkaldte »Black lives matter«-bevægelse, hvordan deres forkvinde, Bwalya Sørensen, eksercerede i at opdele forsamlinger i brune og hvide, således at de hvide skulle stå et bestemt sted og de brune et andet sted.
Der vil jeg bare høre, om fru Rosa Lund ikke er enig i, at det er sådan et meget godt eksempel på, at der er racisme i det danske samfund?
Rosa Lund (EL), 2021-03-23:
Nej, det mener jeg ikke er et eksempel på, at racisme findes i Danmark overhovedet, bestemt ikke.
Jeg kan komme på så mange andre eksempler, som viser, at racisme findes, som jeg også oplistede i min tale, og som jeg egentlig tit og ofte ønsker mig at hr. Morten Messerschmidt forholder sig til.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-23:
Så prøver vi en anden sag.
Den anden dag kunne man læse en stor debat på Facebook om, at 10 ud af 12 af de voldtægter, der begås i Danmark, begås af folk med en anden etnisk baggrund end dansk.
En af de debatter, der så var, var om, hvor mange af deres ofre der mon så er danske, og hvor mange der tilhører den samme kulturbaggrund, som gerningsmændene selv har.
Jeg mindes slet ikke, når jeg har hørt om f.eks. en af de massevoldtægter, der af og til bliver begået af sådan nogle arabiske drengebander, at offeret så har været fra deres egen kulturkreds.
Rosa Lund (EL), 2021-03-23:
Jeg er enig i, at det er udtryk for en fuldstændig vanvittig patriarkalsk kultur.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-23:
Man kan jo konstatere, at alle de eksempler, som fru Rosa Lund kommer med i sin tale, er nogle, der hører under § 266 b, så den har jo ikke løst problemet.
Gælder det også ideologier?
Men når vi rejser debatten her, er det jo netop, fordi der er personer, der bliver dømt efter § 266 b for at kritisere en ideologi, og det er derfor, vi har problemet.
Den her paragraf bliver udvandet, fordi den bliver brugt til ting, som den ikke oprindelig var tænkt til.
Derfor mener vi det, vi gør.
Så hvis Enhedslisten virkelig mener, at man gerne må kritisere ideologier og det ikke må straffes efter § 266 b, så burde man også være villig til at kigge på at ændre den. For det er det, der sker derude i virkeligheden.
Rosa Lund (EL), 2021-03-23:
Vi synes jo, at det er rigtig dejligt, at vi har magtens tredeling, og at domstolene fortolker vores lovgivning.
Jeg ved ikke præcis, hvad det er for en sag, hr. Lars Boje Mathiesen snakker om.
Jeg vil gerne gentage, at vi i Enhedslisten syntes, at det var rigtig godt, at blasfemiparagraffen blev afskaffet i Danmark, og det var faktisk os, der stod i spidsen for det, selv om vi også fik lidt skældud for det.
Naser Khader (KF), 2021-03-23:
Tak, formand.
I Danmark skal der ikke lægges bånd på borgernes ytringsfrihed.
Enhver er berettiget til på tryk, i skrift og i tale at offentliggøre sine tanker.
Det er en ret, der er sikret i grundlovens § 77.
Dette er en af de vigtigste frihedsrettigheder, og den har brug for at blive styrket, og en ophævelse af straffelovens § 266 b, den såkaldte racismeparagraf, er et skridt på vej i den retning.
Trusler og opfordring til vold vil fortsat være ulovligt i henhold til § 266, men det vil ikke længere være ulovligt at forhåne eller nedværdige folk på grund af bl.a. etnicitet, national oprindelse, tro eller seksuel orientering.
Det Konservative Folkeparti er naturligvis imod racisme og andre former for diskrimination.
Det her beslutningsforslag fra Nye Borgerlige handler ikke om, hvorvidt man er for eller imod racisme.
Jeg tror, at vi alle sammen kan være enige om, at ytringer af den karakter, der beskrives i straffelovens § 266 b, er dumme og siger mere om afsenderen end om dem, ytringerne er rettet imod.
Racisme hører ingen steder hjemme i Danmark, og det skal mødes med de rette argumenter.
Jeg tror, at danskernes værdier er så stærke, at en enkelt tosse eller ti hurtigt vil få kamp til stregen i den offentlige debat uden hjælp fra domstolene.
Ytringsfriheden er under pres i hele den vestlige verden.
I Danmark har vi set eksempler på skolelærere, der er blevet truet på grund af deres undervisningsmateriale.
Vi bliver nødt til fra Folketingets side at gøre mere for, at det er trygt at ytre sig i Danmark.
En ophævelse af racismeparagraffen løser ikke hele problemet, men det er efter vores opfattelse en god start.
Jeg havde håbet på, at Ytringsfrihedskommissionen ville konkludere, at man ville anbefale at afskaffe diskriminationsparagraffen, men det var der et flertal der var imod.
Jeg er faktisk på linje med mindretallet, og en af dem, der tilhører mindretallet, er en meget fremtrædende ytringsfrihedsforkæmper, Flemming Rose, og han peger på, at empirisk tyder intet på, at racismeparagraffer modvirker vold, overgreb på mindretal, snarere tværtimod, og retssikkerhedsmæssigt er det et problem, at borgere i Danmark er blevet henholdsvis dømt og frikendt for racisme, selv om deres ytringer er sammenlignelige.
Det skyldes en indbygget uklarhed og vaghed i racismeparagraffen, fordi den enes had, som han formulerer det, kan være den andens poesi.
Had har ingen juridisk definition, og den slags love risikerer at blive brugt til at kriminalisere upopulære holdninger.
Endvidere skriver han, at der er stærke historiske argumenter for at afvise den slags love, for de er nemlig ofte blevet brugt til at undertrykke mindretal og har udstyret repressive regeringer med et våben til at slå ned på anderledes tænkende.
Så for at afrunde vil jeg sige, at vi er imod racisme og diskrimination på baggrund af folks seksualitet, tro osv., det er primitivt, det er dumt, men hensynet til danskernes ytringsfrihed er så vigtig, at en ophævelse af straffelovens § 266 b er nødvendig.
Lad os stå sammen om at bekæmpe racisme med argumenter og ikke med paragraffer i domstolene.
Derfor støtter Det Konservative Folkeparti beslutningsforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-23:
Jeg kan sådan set langt hen ad vejen også dele hr. Naser Khaders afvejning af de forskellige hensyn.
Det, jeg bare godt kunne tænke mig at spørge til, er, hvornår erkendelsen kom.
For det er jo ikke lang tid siden, at Det Konservative Folkeparti sad i Justitsministeriet, og jeg har ingen erindring om, at de tanker, som jeg hilser velkommen, var noget, der lå hr. Søren Pape Poulsen særlig meget på sinde, da han sad i justitsministerens stol.
Og derfor kunne det bare for historieskrivningens og den politiske historieskrivnings skyld være rart at vide, hvornår erkendelsen kom – og så selvfølgelig også, om der er en solnedgangsklausul på den.
Det er jo meget oppe i tiden, og hvis nu hr. Søren Pape Poulsen bliver statsminister, mener han det så stadig væk, eller er det kun i opposition, Det Konservative Folkeparti mener det rigtige?
Rosa Lund (EL), 2021-03-23:
Nej, bestemt ikke.
Jeg synes godt, at man må kritisere ideologier, ligesom jeg også synes, at man godt må kritisere religion, guder, Jesus og profeter – you name it.
Det synes jeg godt man må.
Jeg synes, at racismeparagraffen er nødvendig, fordi den beskytter minoriteter mod hadefuld tale, som kan føre til vold.
Det er ikke bare noget, jeg siger, hr. Lars Boje Mathiesen; det er også noget, Ytringsfrihedskommissionen konkluderer.
Derfor er jeg jo uenig i hele præmissen om, at racismeparagraffen er et angreb på vores ytringsfrihed.
Naser Khader (KF), 2021-03-23:
Hr. Morten Messerschmidt plejer at være velinformeret og velorienteret, og hvis hr. Morten Messerschmidt googler Det Konservative Folkepartis politik på området, vil hr. Morten Messerschmidt finde ud af, at det faktisk står i vores 2030-plan.
Jeg har selv været på den her talerstol og talt imod diskriminationsparagraffen, men da vi var en del af regeringen, var det tre forskellige partier, der ville noget forskelligt, og derfor kunne det ikke lade sig gøre, mens vi var i regering.
Det samme med blasfemiparagraffen og det samme med Marrakeshaftalen.
Nu er vi frie, og derfor kan vi godt fortælle, hvad det er, vi står for politisk.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-23:
Tak for ordet.
Ytringsfrihed er en fundamental frihedsrettighed, som i Danmark nyder ganske stor beskyttelse: grundlovens § 77 og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Sådan er det, og sådan skal det være.
Ytringsfriheden er dog ikke ubegrænset.
Der kan f.eks. være oplysninger, der er underlagt tavshedspligt.
Det kan være læger, som ikke må sige noget om deres patienter, eller advokater, som ikke må sige noget om deres klienter, osv.
Der kan også være klassificerede oplysninger af sikkerhedsmæssig karakter, som man ikke må ytre sig om, hvis man er ansat i en efterretningstjeneste eller forsvaret.
Der er også regler om, at man ikke må fremsætte beskyldninger, som er injurierende over for andre.
I et demokratisk samfund tager vi også afstand fra diskrimination i ord og handling.
Jeg er glad for, at der efter et godt samarbejde med regeringen nu også er flertal for at tilføje handicap til straffelovens § 266 b, for jeg er grundlæggende bekymret for, hvor mange der er afholdende fra at deltage i debatten grundet hadefulde beskeder.
Den slags hadefulde tale skal vi til livs, for det kan føre til yderligere diskrimination og stigmatisering.
Det skal møde nultolerance i et demokratisk samfund.
I debatter skal der være højt til loftet, som der er herinde i både fysisk og debatmæssig forstand.
Man skal naturligvis kunne diskutere alle emner, og det kan man også, med hård kritik og med kras debat.
Kan der være enkelte af de domme, der er faldet undervejs, man er uenig i?
Ja, det kan der helt sikkert, og sådan er det jo med tredelingen af magten.
Men der er ikke konkrete emner, som man ikke kan diskutere, og sådan skal det også være.
Jeg noterer mig også, at Ytringsfrihedskommissionen heller ikke har fundet anledning til at anbefale en ophævelse af racismeparagraffen, på trods af at de jo har haft et godt og grundigt arbejde bag det.
På den baggrund skal jeg meddele, at Radikale Venstre ikke støtter beslutningsforslaget.
Peter Skaarup (DF), 2021-03-23:
Det kan jeg bekræfte.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-03-23:
Jeg synes bestemt, at ytringsfriheden er rigtig vigtig at værne om, og jeg oplever faktisk også, at der er en høj grad af mulighed for at bruge den, og at vi i Danmark faktisk kan diskutere svære problemstillinger som integration, ligestilling, corona og alt muligt andet uden at lægge låg på.
Jeg synes i virkeligheden, at ytringsfriheden lige for tiden har det allerallerværst på de sociale medier, hvor debattonen er rigtig hård i de her år.
Det er rigtig ærgerligt, synes jeg, for så bliver det ytringsfrihed for de få.
Er racismeparagraffen så en hindring for ytringsfriheden?
Sidst vi diskuterede det spørgsmål, blev det jo fejet lidt til side – det var under en borgerlig regering – og der skulle vi afvente Ytringsfrihedskommissionen.
Den er jo så kommet i mellemtiden, og her vurderer den, at racismeparagraffen skal bestå.
Vi har jo faktisk også netop aftalt, at den skal udvides, nemlig i forhold til personer med handicap.
Og derfor synes jeg, at det vil være lidt mærkeligt, hvis vi så står her i dag og vedtager at afskaffe den.
Så det bidrager vi selvfølgelig ikke til i SF.
Flertallet i Ytringsfrihedskommissionen siger i deres begrundelse bl.a., at et demokratisk samfund har både ret og pligt til at beskytte særligt udsatte befolkningsgruppers menneskelige værdighed og til at sikre, at ytringsfriheden ikke bruges til at true eller nedværdige andre eller bruges på en måde, der kan true samfundsfreden og den politiske stabilitet.
Efter deres opfattelse, flertallets opfattelse, kan grove, racistiske og hadefulde ytringer være med til at legitimere diskrimination og over tid føre til hadforbrydelser over for bestemte personer og grupper.
Flertallet i kommissionen peger netop på, at der allerede i dag er mange, som afholder sig fra at deltage i debatten, f.eks. på sociale medier, fordi de finder tonen for hård, og de mener faktisk, at hvis vi ophæver § 266 b, vil det føre til, at endnu flere afholder sig fra at deltage.
I den forbindelse bemærker kommissionen også, at de mange års levende debat på udlændingeområdet faktisk er et eksempel på, at ytringsfriheden lever.
Ophæves bestemmelsen, vil det bl.a. blive tilladt at sammenligne, fortæller de, de beskyttede grupper med dyr eller farlige sygdomme.
Så vil det f.eks. være tilladt at påstå, at katolikker yngler som rotter, eller at muslimer udgør en kræftsvulst i det danske samfund.
Og det ville blive tilladt at komme med helt usaglige og generaliserende påstande om grupperne, f.eks. at muslimske fædre voldtager eller slår deres døtre ihjel.
Det er der faktisk 70 pct. der ikke synes man skal.
Og det er jo et eksempel på nedværdigende tale.
Med de ord vil jeg sige, at SF ikke kan støtte forslaget.