runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2024-03-12:
Tak for det.
Jeg trykkede mig ind, fordi Jette Gottlieb startede sin tale med at konkludere, hvad vi var enige om – og så kunne jeg høre, at nogle ting var vi ikke nødvendigvis enige om.
Jeg kan ikke alle tal på rygraden om, hvor mange der har bil osv., men det, som jeg i hvert fald hæftede mig ved, var de satser, som ordføreren fremhæver i forhold til prisstigninger.
Man henviser til en undersøgelse fra 2008, formoder jeg, om kollektiv transport i forhold til individuel transport.
Der vil jeg bare pointere, at hvis vi kigger på drift af individuel transport, altså f.eks. bilisme, så er det omkostningsmæssigt steget mere end taksterne, altså priserne for at køre med tog og bus, så det er simpelt hen ikke korrekt.
Så er det rigtigt, at hvis man regner indkøb af en bil med i prisen, hvilket der også er lavet statistikker på, så er det steget mindre, og det er jo det her evige dilemma, hvor vi skal sikre en grøn omstilling af både privatbilismen, den kollektive transport, tungvognsbranchen osv.
Der har vi nogle særlige ordninger for nulemissionsbiler, som gør, at regnestykket kan komme til at se lidt anderledes ud.
Det var blot for lige at præcisere, at jeg ikke var helt enig med ordføreren, men ellers mange tak for en god debat hernede.
Astrid Carøe (SF), 2024-03-12:
Ikke desto mindre synes vi i SF, at det er en dyr forsøgsordning, selv om vi faktisk synes, at idéen er rigtig god, og at det er en god idé at lade sig inspirere af Tyskland.
Så vil jeg bare opfordre til at fortsætte udvalgsarbejdet med vores sædvanlige ordfører, for jeg er jo bare vikar, for at finde nogle løsninger, begge partier kan se sig selv i.
Men tak for debatten.
Jette Gottlieb (EL), 2024-03-12:
Det kommer helt sikkert til at ske, og det glæder jeg mig også til.
Kim Edberg Andersen (UFG), 2024-03-12:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Ifølge Socialdemokraterne er det her beslutningsforslag udtryk for, at vi nu giver danskerne fuld råderet, og det har ikke noget at gøre med, at staten ligesom ønsker at overtage ens organer.
Men vil ordføreren ikke bare bekræfte, at det har vi faktisk nu, så det behøver vi ikke det her beslutningsforslag til?
Lige nu er det så bare sådan, at vi som udgangspunkt ikke er organdonorer.
Og det, som regeringen her i hvert fald tager de første spæde skridt til, sådan som jeg ser det, er, at vi som udgangspunkt er organdonorer.
Er det rigtigt forstået?
Jette Gottlieb (EL), 2024-03-12:
Jeg er sikker på, at vi godt kan finde billigere løsninger.
Så ville forbruget af tilskudsmidler jo blive tilsvarende mindre.
Jeg er også helt vidende om, at SF har et forslag om et ungdomskort og sådan nogle ting, som jeg regner med at vi i fællesskab kan få fremmet.
Så der er masser af andre muligheder.
Det her er et forsøg på at få gang i et forsøg for at bryde en ond cirkel, og det er det, der har været vores drivkraft bag at fremsætte det her forslag.
Kim Edberg Andersen (UFG), 2024-03-12:
Det giver bare ikke ret meget mening, andet end hvis man har et ønske om et eller andet sted hen ad vejen ligesom at ændre det.
Det er lidt ligesom med arbejdsmarkedsbidraget, hvor det startede på 1 pct., og så blev det vupti vupti til 8 pct., og der er ikke nogen, der lægger mærke til det.
Altså, så fjerner man her lige pludselig det der med, at man aktivt skal give tilsagn.
For virkeligheden er jo nu, hr. Flemming Møller Mortensen, at hvis man vælger, at man ikke vil være organdonor, så melder man sig bare ikke til.
Og da der skal være et aktivt tilvalg, står det med det her beslutningsforslag lige nu til, at sådan fortsætter det med at være, altså at hvis man ikke melder sig til, så er man ikke organdonor – medmindre man lige om lidt, måske om 2-3 år, kommer med et nyt beslutningsforslag, hvor man lige fjerner det der med, at folk aktivt skal vælge det til, altså så folk som udgangspunkt bliver meldt til og så aktivt skal melde sig fra.
Det, der bekymrer mig, er lige netop det, hr. Flemming Møller Mortensen sagde om, at staten, og ikke mig som individ, ejer mine organer.
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-03-12:
Det, der er det afgørende, er, at man får givet et tydeligt signal til den danske befolkning om, at vi har en, om man så må sige, sundhedsmæssig frustration, fordi rigtig mange i befolkningen siger, at de gerne vil være organdonorer, og rigtig mange siger, at de også gerne selv ville modtage et organ, hvis de kom i den situation, men alt for få tilmelder sig registeret.
Det er jo rigtigt, som hr. Kim Edberg Andersen siger, at situationen er den i dag, at hvis ikke man er tilmeldt registeret, vil der ikke blive udtaget organer, og sådan vil det også være i fremtiden.
Og det vil altid – både i den nuværende situation og også i fremtiden – være et spørgsmål om, at de pårørende bliver spurgt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-03-12:
Jeg vil egentlig bare høre, hvad ordføreren tænker om, at Dansk Center for Organdonation faktisk er bekymret for den her bløde model, som regeringen fremlægger nu – i øvrigt midt i de forhandlinger, jeg i hvert fald selv troede vi var i gang med.
Det er lige præcis ud fra devisen, at med et formodet samtykke er det rigtigt, at der på papiret er mange flere donorer, men i praksis er det ikke sikkert, at det er tilfældet, fordi rigtig mange måske ikke får bekræftet deres aktive tilvalg.
Og man kunne godt forestille sig, at rigtig mange borgere ville tænke, at det har staten ordnet for mig, så det behøver jeg ikke at gøre noget ved.
Og så er vi vel i bedste fald lige vidt, i værste fald måske i virkeligheden dårligere stillet, hvis ordføreren har ret i, at flere får lyst til at markere deres holdning og måske vælger det fra.
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-03-12:
Jeg er enig med ordføreren i, at vi i den etiske kreds har haft rigtig gode drøftelser af, hvad det er, vores mål skal være.
Jeg har oplevet dér, at der har været en meget bred politisk interesse i og forståelse af, at vi skal gøre meget mere ud af kommunikation, information og måske tilskyndelse på bestemte tidspunkter for at få danskere over 18 år til at forholde sig til det.
Derfor er det også så afgørende for mig at betone, at noget af det, jeg og Socialdemokratiet synes er så godt i det her beslutningsforslag, er, at samtidig med at man vender modellen om til en fravalgsmodel – den bløde model, som ordføreren også siger – så er det et spørgsmål om, at man kommer til at gøre rigtig meget ud af information og rigtig meget ud af kommunikationen udadtil, og det håber jeg også fru Kirsten Normann Andersen vil deltage meget aktivt i, når vi i udvalget skal til at diskutere det her beslutningsforslag, for det er jo der, hvor jeg også har oplevet, at der har været en bred politisk enighed om, at vi har nogle muligheder.
Det Etiske Råd sagde i deres udtalelse også, at tilskyndelse i forhold til at få borgerne til at forholde sig til det var noget, de også bakkede op om, og det gør vi også fra socialdemokratisk side.
Ja, det er rigtigt forstået.
Det, der er rigtig afgørende for mig at betone, er, at vi får en fravalgsmodel, hvor man skal ind at bekræfte sin stillingtagen.
Det, der er vores udfordring i Danmark i dag, er, at kun lige godt en fjerdedel af danske borgere har tilmeldt sig og skrevet, hvad deres holdning er, i donorregisteret.
Vi skal have flere organer til rådighed i Danmark – alt andet er ikke tilfredsstillende.
Astrid Carøe (SF), 2024-03-12:
Tak for det.
Nu var ordføreren så sød ikke at stille mig nogen spørgsmål, fordi jeg var vikar, men jeg blev alligevel smule i tvivl om, om ordføreren havde hørt min tale, for ordføreren gav i sin tale udtryk for, at alle de andre partier bare ville vente på ekspertudvalget og godt kunne lide intentionerne, men ikke rigtig ville gøre noget og ikke havde andre forslag.
Men det var jo sådan set ikke det, jeg sagde.
Jeg sagde, at jeg syntes, at vi skulle kigge på, om vi kunne finde modeller, der er lidt billigere end de knap 3 mia. kr. for en forsøgsordning, eller om vi kunne gøre noget, for at netop de her grupper i Danmark, som ikke har råd til at betale de priser, der er i dag, kan få det billigere.
Derfor tror jeg godt, jeg vil spørge ordføreren, om ordføreren ikke også synes, at det er mange penge at bruge 3 mia. kr. på en forsøgsordning et enkelt år, og om ikke man kunne finde nogle løsninger, som stadig gjorde det billigere, men som måske ikke var så omkostningstunge i forhold til råderummet.
Jette Gottlieb (EL), 2024-03-12:
Jo, præcis.
Det er jeg rigtig glad for at vi er enige om.
Det er også derfor, jeg tror, at der på sigt er mulighed for at få en løsning.
Men jeg ville være enormt glad, hvis det var muligt at få en dato for, hvornår det her ekspertudvalg udkommer med sine forslag til løsninger.
Jeg vil igen stille ministeren spørgsmål om, om han er i stand til at svare på det, vil svare på det eller kan svare på det.
Det vil jeg se frem til.
Jo, og mit ærinde er præcis, at netop fordi man er i den situation, at man har bilen parkeret i garagen og derfor har en meget umiddelbar opfattelse af, at det kun er driften, man betaler for, når man tager sin bil, gør det det til det lette valg.
Og det er det, jeg prøver at gøre op med ved at sige: Ja, men ligesom man har en bil i garagen, har man sit togkort i lommen, og så er det en forholdsvis enkel ting at vælge sin nemme vej med toget.
Det er grunden til, at vi har lavet lige præcis den her form som et af de mange tiltag, vi prøver at komme med i forhold til at styrke den kollektive trafik.
Det synes vi er vigtigt, for vi er også klar over, at nemhed er en af de faktorer, som er allersværest at konkurrere med, når man træffer beslutninger.
Så vil jeg sige, at når vi laver de samfundsøkonomiske beregninger, er der mange ting, vi ikke tager højde for.
F.eks. bliver alle de sekunder, som bilister holder i kø i i en trængselskø, lagt sammen og gjort til et samfundsmæssigt spild af ressourcer, men der er aldrig nogen, der inddrager, at forældre er nødt til at køre deres børn i skole, fordi der ikke er alternative muligheder, hvorfor forældre er nødt til at afsætte tid til at køre deres børn til sport og andre ting, fordi cykelvejene ikke er sikre nok og sådan nogle ting.
Det indgår ikke i de samfundsøkonomiske beregninger, og det er på tide, at vi begynder at regne den slags med, for så begynder regnestykket at se noget anderledes ud.
Men umiddelbart svarer det at have en bil i garagen til at have et togkort i lommen, og det er det, vi prøver at etablere.
Thomas Danielsen (V), 2024-03-12:
Det er ikke for at fortsætte en debat.
Jeg forstår ordførerens intention, og jeg deler ordførerens intention om, at vi skal kigge på det her område.
Vi har nedsat et ekspertpanel, der skal kvalificere det.
Jeg er ikke sikker på, at tysklandsmodellen er den eneste og rigtigste løsning, og det er også derfor, at halvdelen af befolkningen jo peger mod Skåne, mens den anden halvdel peger mod Tyskland.
Lad os se, om ikke ekspertpanelet kan komme frem til en god model for Danmark, for der er udfordringer og ulemper og fordele ved alle modeller.
Men grunden til, at jeg følte mig kaldet til at tage ordet, var altså bare for at præcisere, at drift af bil, altså det at køre i bilen og vedligeholde den osv., er steget mere end at køre med kollektiv transport siden 2008.
Jette Gottlieb (EL), 2024-03-12:
Så det må vi jo se på, og det er sådan noget, vi kan se på i udvalgsarbejdet, og det ser jeg frem til, og det kan også udløses af nogle spørgsmål.
Vi har tidligere stillet nogle, som vi kan henvise til.
Det, som jeg er nysgerrig på nu, er, om ministeren, når nu al vægten lægges på vores ekspertudvalg, kan komme med en dato for, hvornår det fremlægger sine resultater.
Peter Juel-Jensen (V), 2024-03-12:
Tak til ordføreren, og det er en spændende debat.
Kan ordføreren forestille sig, at bilen kan indgå som et led i at skaffe mere mobilitet, f.eks. ved samkørsel?
Der er jo gode apps, der motiverer folk til at køre sammen.
Vi mangler bare at belønne det, at man sidder flere i den samme bil, og det vil være noget, som kan bruges uden for landdistrikterne.
For det er jo ikke alle steder, vi kan have de store, tunge dieselbusser tøffende rundt.
Det er ikke alle byer, der har skinner lige ind i centrum.
Kan Enhedslistens ordfører se, at bilen kan være en del af løsningen på at sikre, at vi får en bedre mobilitet, og at vi dermed binder landet bedre sammen?
Jette Gottlieb (EL), 2024-03-12:
Ja, det har vi aldrig afvist.
Det er da selvfølgelig rigtigt, at samkørsel kan løse en hel masse ting i yderområderne, men det er jo ikke den tunge tæller i forhold til passagertallene for al kollektiv transport.
Men selvfølgelig skal den mulighed være der, for det, vi ønsker at fremme, er mobilitet over hele landet og for alle befolkningsgrupper
Så ja, det kan selvfølgelig godt indgå.
Peter Juel-Jensen (V), 2024-03-12:
Kommer vi til at se et beslutningsforslag fra Enhedslisten, hvor man gerne vil præmiere de bilister, som stiller deres bil til rådighed for andre og tager naboen med eller naboens dreng med til gymnasiet?
Jette Gottlieb (EL), 2024-03-12:
Det afhænger fuldstændig af de betingelser, der bliver opstillet for det.
For der er mange muligheder, og jeg er ikke interesseret i at genindføre en Uberløsning.
Thomas Jensen (S), 2024-03-12:
I Socialdemokratiet – og det hører jeg i øvrigt også fra mange partier her – nærer vi et ønske om, at vi får sikret, at vi har en god kollektiv transport her i Danmark.
Fru Jette Gottlieb lægger op til, at vi får en lidt mere nuanceret debat omkring det.
Det hilser jeg da meget velkommen.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at få nuanceret det her postulat om, at en tredjedel af befolkningen ikke har andet valg end at køre med kollektiv transport.
Hvor har fru Jette Gottlieb det tal fra?
Og hvordan tæller cyklister med, og hvordan tæller knallertkørere med?
Er alle mulige forskellige transportformer trukket fra?
Eller hvordan ser det ud, når man gør det her tal op til en tredjedel af befolkningen?
Jette Gottlieb (EL), 2024-03-12:
Når vi gør det op til en tredjedel af befolkningen, er det jo først og fremmest et aldersspørgsmål.
Dem under 18 år kan ikke tage en bil, men det betyder jo ikke, at de ikke kan cykle; det betyder ikke, at de ikke kan køre på knallert.
Jeg så meget gerne, at alle skoler lå i knallertafstand fra enhver adresse osv. osv.
Det er ikke problemet.
Når jeg så siger, at det udgør en tredjedel, er det jo, fordi en del ældre faktisk ikke kan bruge cyklen, fordi de ikke er i stand til at cykle, eller fordi de føler, at det er utrygt eller sådan noget.
Så er der dem, der ikke har råd til en bil, og så er der dem, der af klimamæssige grunde ikke ønsker at køre i individuel transport.
Hvis man regner alle dem sammen, bliver det cirka en tredjedel.
Thomas Jensen (S), 2024-03-12:
Når man ser på, hvem der ikke har en bil til rådighed, er det ofte også folk i store byer, fordi der netop er en veludviklet kollektiv transport.
Der kan man sige, at vi har den kollektive transport, som fungerer rigtig godt i dag.
Derfor er det også vigtigt, at vi, når vi kommer længere frem, også får rigtig meget fokus på netop de grupper, som fru Jette Gottlieb også nævner: ældre og unge uddannelsessøgende.
Vi skal sørge for, at der er gode løsninger, så de kan komme til større byer og komme ud og møde deres netværk.
Så er fru Jette Gottlieb ikke opsat på, at når vi får ekspertudvalgets anbefalinger, lægger vi os i selen for at sørge for, at vi får et helt sammenhængende Danmark, også når det gælder den kollektive transport?
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-03-12:
Mange tak til ordføreren.
Jeg vil spørge ganske kort: Kan ordføreren ikke bekræfte – også til trods for LA's frihedsfølelse – at beslutningsforslaget her rummer en meget veldefineret ramme, som er, at man kun er organdonor, når man har bekræftet, at man vil være organdonor?
Kim Edberg Andersen (UFG), 2024-03-12:
Selv om jeg selvfølgelig er løsgænger, havde jeg faktisk også tid til at læse lidt forskning på området, og jeg vil sige, at som jeg læste det, kan der godt være evidens, men ordføreren er jo selv inde på, at evidensen primært er der, når det følges op med andre ting, altså reklame.
Hvis ordføreren går ind og genlæser tingene og tager de tilfælde, hvor det ikke er blevet fulgt op med andre ting såsom reklame eller opmærksomhed på, at vi nu har indført den her lov, kan ordføreren så nævne et eneste tilfælde, hvor der ikke er blevet gjort andre ting end at ændre det?
Jeg kom ikke frem til det.
Jeg så kun, at man aktivt fra statens side gik ind og opfordrede folk, og det er det, jeg egentlig gerne vil frem til, altså at vi bruger opfordringer til folk til at få dem til selv at melde ind, om de vil det eller ej.
Louise Brown (LA), 2024-03-12:
Jeg kan godt bekræfte, hvad ordføreren siger, men som jeg også forsøgte at redegøre for, er der tale om sådan en helt grundlæggende følelse.
Altså, præmissen er forkert, og inde i min krop hænger det her med, at man som udgangspunkt er organdonor, ikke sammen.
Så er det muligt, at man skal bekræfte det igen.
Jeg bryder mig simpelt hen ikke om præmissen.
Jeg forstår godt, at det kommer af et godt hjerte, og at hensigten er god, men jeg bryder mig simpelt hen bare ikke om præmissen.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-12:
Det er jo sådan, at når Folketinget skal tage stilling til etiske dilemmaer – det sker indimellem – altså etiske dilemmaer, som måske mere end de daglige beslutningsforslag og debatter udgør et vigtigt etisk dilemma, hvad end det handler om automatisk organdonation, aktiv dødshjælp eller abort eller noget helt andet, så er det vigtigt at have nuancerede, grundige og dybdegående diskussioner, både her i Folketinget og på gruppeniveau og meget andet.
Vi har drøftet den her sag og er kommet frem til, at det at lave et fravalgssystem – altså hvor organerne som udgangspunkt er statens ejendom og det ikke er borgeren selv, der skal ind at tage stilling til, at det her synes man faktisk er en god idé – er at gå et skridt for langt, i forhold til at staten tager ejerskab over borgerens organer.
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-03-12:
Jeg bliver bare nødt til at konfrontere ordføreren med, at det her er totalt modsat det, Dansk Folkepartis formand sagde den 1. oktober 2022.
Det er nøjagtig de samme ord.
Her siger hr. Morten Messerschmidt, at han går ind for en fravalgsmodel, hvor den enkelte naturligvis skal kunne gå ind at give udtryk for sin holdning, såfremt man ikke ønsker at donere sine organer.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge ordføreren igen: Klinger det ikke bare virkelig mærkeligt at skulle stå her som ordfører i dag og give udtryk for en totalt anderledes holdning, når det her var det udsagn, der blev givet i forhold til at oplyse vælgerne lige nøjagtig forud for sidste folketingsvalg?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-12:
Jeg synes overhovedet ikke, det klinger hult at komme frem til et standpunkt på baggrund af grundige og nuancerede debatter, både i Folketinget og offentligt og i gruppeværelserne osv. osv.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-03-12:
Her i Folketinget er der jo en tradition for, at mange partier i de etiske spørgsmål fritstiller medlemmerne.
Vil Dansk Folkeparti fritstille sine medlemmer i den her sag, så hr. Morten Messerschmidt eller andre medlemmer af Dansk Folkeparti, der må være kommet i mindretal i gruppen, får lov til at give udtryk for deres egen holdning?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-12:
Mit indtryk er, at alle medlemmer af Dansk Folkeparti er enige på baggrund af de etiske drøftelser, vi har haft.
Vi er ikke afvisende over for princippet om i etiske spørgsmål at fritstille medlemmerne – det har vi selv talt om tidligere – men jeg tror ikke, det bliver aktuelt i den her situation.
Det vil sige, at vi ligesom alle Folketingets partier har haft en grundig og nuanceret og dybdegående debat omkring det store etiske spørgsmål, som der er tale om her, og er kommet frem til som gruppe, at det nok er at gå skridtet for langt at antage, at folk som udgangspunkt vil donere deres organer, i stedet for at lade dem selv tage den meget vigtige og skelsættende beslutning.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-03-12:
Ordføreren siger »tror«.
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-03-12:
Tusind tak til ordføreren.
Jeg føler mig meget betrygget, hvis jeg skulle komme i den situation.
Jeg tror vitterlig, at ordføreren også ville donere til mig, hvis det var det.
Det er jo det, der er tilfældet med levende donorer.
Hvis det nu var en nyre, jeg eksempelvis havde behov for, kunne det være, at vi kunne lave et godt match der.
Jeg tager ordførerens tale ned – og også kommentarerne i løbet af drøftelsen her.
Det er et spørgsmål om, at vi skal have lavet en platform for organdonation, som er bedre end det, vi har i dag.
Det gør bare, at vi får noget mere tid til at få de gode forslag ind om, hvordan noget eventuelt vil kunne rettes til.
Jeg bliver nødt til at spørge ordføreren om noget.
Når nu ordføreren lidt polemisk siger det her med statens ejendom, kan ordføreren så ikke bekræfte, at der intet i beslutningsforslaget siger, at den enkelte ikke har total selvbestemmelse over, om man vil være organdonor eller ej?
Mange tak.
Som socialdemokrat deler jeg den holdning, at frie mennesker skal have retten til at bestemme over egen krop, både i livet og i døden, og det flugter fuldstændig med det, der er regeringspartiernes oplæg til beslutningsforslaget her.
Jeg har et spørgsmål.
Altså, lige op til sidste folketingsvalg var der i Kristeligt Dagblad en spørgerunde, og der var et spørgsmål om dette udsagn: »Danskerne skal automatisk være tilmeldt Organdonorregisteret og aktivt vælge det fra, hvis de ikke ønsker at donere organer.«
Dansk Folkepartis Morten Messerschmidt har på Dansk Folkepartis vegne svaret »enig« i dette udsagn.
Og han uddyber det i en kommentar: »Alt for mange danskere står i dag på venteliste til et nyt organ.
Derfor giver det mening, hvis man fremover automatisk er tilmeldt organdonorregistret.
Hvori og hvorfor har Dansk Folkeparti så eklatant ændret holdning fra den 1. oktober 2022 og frem til i dag?