runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Bendixen (DF), 2018-01-12:
Det er jo glædeligt, at vi er enige så langt.
For vi i Dansk Folkeparti er i hvert fald herinde klar til at trække en streg i sandet og sige, at vi f.eks. vil have forbudt kønsopdelt svømning.
Og så har vi det her med halalmad, som jeg jo hører gentagne gange er op til lokale forældrebestyrelser at beslutte.
Men når det nu er en så essentiel værdi, hvorfor er det så, at man ikke er villig til at gå det skridt videre?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-01-12:
Det kan jeg love for at jeg er meget enig i.
Og da jeg selv var medlem af en kommunalbestyrelse i København, kæmpede jeg rigtig meget for, at man f.eks. ikke lukker skolerne ned, fordi der er muslimske højtider – heller ikke i de områder af byen, hvor der måske er folkeskoler, hvor 97 pct. af børnene er muslimer.
For dermed cementerer man de her folkeskoler som særlig muslimske skoler, og dermed cementerer man parallelsamfundene rundtomkring.
Det synes jeg er meget uhensigtsmæssigt, altså at man på den måde eksempelvis kører efter en anden kalender, end man gør i resten af samfundet.
Og på den måde synes jeg, at man generelt skal tage det ansvar at sørge for, at man er en del af det danske samfund i stedet for at dyrke parallelsamfundene rundtomkring.
Pernille Bendixen (DF), 2018-01-12:
Mange tak.
Altså, en del af det her med integration eller mangel på samme handler jo netop om de her parallelsamfund, og parallelsamfundenes beståen og opståen har jo meget at gøre med de religiøse særhensyn, der bliver indført – og som jeg i virkeligheden vil kalde misforståede hensyn.
Er ordføreren enig i, at vi bliver nødt til at stoppe og holde op med at lave de der hensyn?
Det er ikke, fordi vi mener noget ondt med det, men det er for det første, fordi vi er nødt til at stå fast på vores egne værdier, og for det andet, fordi vi skal minde om, at her lever man på de vilkår og de værdier, som vi har, og så kan man gøre, hvad man vil, derhjemme i privaten.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-01-12:
Jamen så får man jo de ydelser, man nu engang har ret til, og hvis man ikke har optjent dagpenge, er det klart, at så får man ikke dagpenge, og så ender man på kontanthjælp eller nogle af de andre ydelser, som vi har en myriade af i Danmark efterhånden.
Jeg ved ikke, om jeg svarer på spørgsmålet, men så er det, fordi jeg ikke helt forstår det.
Karen J. Klint (S), 2018-01-12:
Hvordan ser hr. Rasmus Jarlov så en flygtnings økonomiske situation, hvis man midt i et forløb eller efter et forløb, hvor man – mens man har midlertidigt ophold – er på arbejdsmarkedet, men så bliver arbejdsløs?
Zenia Stampe (RV), 2018-01-12:
Jeg var lidt skuffet over ikke at blive stillet spørgsmål om tal, da jeg var på talerstolen, for jeg havde nemlig et spørgsmål, jeg gerne ville stille tilbage.
Det får jeg så lejlighed til nu.
Kenya er et af de lande, der har rigtig mange flygtninge.
Der er to meget store flygtningelejre, som Kenya igen og igen overvejer at melde ud at man vil lukke.
Og jo, måske sådan set et lidt mere alvorligt argument i Danmark, nemlig at de her lejre udgør en terrortrussel mod Kenya.
Hvad mener hr. Rasmus Jarlov om en situation, hvor Kenya siger: Jamen tal betyder noget for os?
Vi kan ikke huse 1 million flygtninge.
Nu sætter vi et tal.
Hvad vil hr. Rasmus Jarlov mene om sådan en melding?
Josephine Fock (ALT), 2018-01-12:
Jeg skal nok redegøre for, hvad Alternativet synes, når jeg kommer på talerstolen lidt senere, men jeg vil gerne igen stille spørgsmålet.
Det må da være muligt for ordføreren at svare: Er der en øvre tidsgrænse, er der et antal år, hvor man selv siger i Dansk Folkeparti, at nej, det er for lang tid, vi kan ikke holde folk isoleret så længe?
Og nogle af de øvrige spørgsmål, der har været her i salen, synes jeg også rigtig relevante.
Jamen vi har jo bl.a. brug for deres arbejdskraft.
Så er der en øvre tidsgrænse i forhold til, hvor lang tid folk skal holdes afsondret fra det danske samfund?
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Ja, det kunne være gavnligt i den forbindelse at høre, hvad ordføreren selv mener, og hvad Alternativet mener, for jeg synes en gang imellem, at det er meget vanskeligt at finde ud af, om det, som er udgangspunktet for Alternativet og i øvrigt også Enhedslisten, er, at alle folk, der kommer ind her i landet, bare skal integreres fra dag et, og så er det det.
Ja, de skal hjem.
Udgangspunktet er, at når der er fred og ingen fare i deres hjemland, så skal de hjem.
Det er det, der er udgangspunktet.
Josephine Fock (ALT), 2018-01-12:
Men jeg vil sådan set gerne følge op på det spørgsmål, for jeg synes stadig væk ikke, at ordføreren svarer på det.
Nu skal jeg ikke kunne sige, hvorfor fru Johanne Schmidt-Nielsen stiller spørgsmålet, men så kan jeg forklare, hvorfor jeg stiller spørgsmålet.
Det er jo, fordi jeg synes, der er en øvre grænse for, hvor lang tid man kan holde folk isoleret og i særdeleshed børn.
Hvis vi nu går ind på ordførerens præmis om, at folk skal sendes retur, i det sekund de kan, så ved vi jo fra statistikkerne, at der kan gå rigtig, rigtig mange år.
Jeg tror, at gennemsnitstallet for, hvor længe folk er på flugt, før de har en mulighed for at vende hjem, er 17 år.
Er det f.eks. det tal, som ordføreren accepterer at folk så skal holdes afsondret fra det danske samfund på, fordi de skal hjem?
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Det mener jeg ikke.
Jeg mener ikke, det er nogen straf at vende tilbage til det land, som man kommer fra, og hjælpe med at bygge det op.
Hvor lang tid kan der så gå?
Der kan gå lang tid.
Hvad er problemet så med hensyn til arbejde og integration og alt muligt?
Det er det, vi prøver at løse.
Så udgangspunktet er, at når folk kommer her til landet og nyder beskyttelse, skal de selvfølgelig hjem igen.
Det er udgangspunktet.
Det er så enkelt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2018-01-12:
Det var godt nok vældig meget taletid og rigtig mange ord, der blev brugt på ikke at svare på spørgsmålet,
måske skulle ordføreren her til sidst tage og svare lidt på det.
Men jeg kan jo prøve igen: Er der en øvre tidsgrænse for, hvor længe f.eks. børn, som enten er kommet til Danmark med forældre, der er flygtninge, eller som er født i Danmark af forældre, der er flygtninge, skal bo isoleret – kan man sige – uden at have adgang til samfundet i øvrigt?
Det er sådan jeg forstår at Dansk Folkepartis politik er.
Og jeg tænker, at det må være muligt at svare på det, eftersom det er Dansk Folkepartis egen politik, som vi her diskuterer, og eftersom Dansk Folkeparti jo lige har været på banen igen og præsenteret det her som deres politik.
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Jeg vil først godt lige markere et forhold: Jeg synes, at når Enhedslisten skal bidrage til den her debat, sker det aldrig nogen sinde ved at tage ansvar.
Det sker altid ud fra et enormt abstrakt grundlag, hvor man flyver rundt ude i verdensrummet uden kontakt til den almindelige virkelighed, som vi lever i.
Det, der er udgangspunktet, er, at de flygtninge, der er kommet her til landet, nyder midlertidig beskyttelse med det formål, at de selvfølgelig skal hjem igen.
Det vil jeg sige er en så grundlæggende selvfølgelighed, at det egentlig er mærkeligt, at vi overhovedet diskuterer det.
Jeg ved ikke, hvad Enhedslisten mener om det, for det er altid meget svært at få et klart svar, når det drejer sig om at tage nogle beslutninger, der ikke lige ligger i kølvandet af den der hallelujahumanisme, som man dyrker på venstrefløjen, men mit udgangspunkt er, at folk selvfølgelig skal hjem.
Er der så en grænse for, hvor lang tid eller hvor kort tid der skal gå?
I udgangspunktet skal de hjem, og det er det, det drejer sig om.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2018-01-12:
Hvis jeg forstår Dansk Folkeparti rigtigt, og ordføreren må endelig rette mig, hvis jeg har misforstået noget, så mener Dansk Folkeparti, at flygtninge, som kommer til Danmark, faktisk ikke skal integreres, men skal bo for sig, måske i en form for centre, og de skal ikke have adgang til at tage et arbejde og forsørge sig selv og deres familier, og børnene skal heller ikke have adgang til en dansk folkeskole – og ret mig endelig, hvis jeg tager fejl.
Hvis det er rigtigt, at det er Dansk Folkepartis syn på, hvordan man bør modtage flygtninge, som kommer til Danmark, er mit spørgsmål: Er der nogen øvre grænse for, hvor lang tid flygtninge skal kunne være i den situation?
Altså, er det 1 år, 2 år, 3 år eller 10 år?
Hvor længe vil Dansk Folkeparti synes, at det er rimeligt, at der bor flygtninge i Danmark, som vi altså har givet ophold, fordi vi har anerkendt, at de er i fare i deres hjemland, som f.eks. ikke får adgang til folkeskolen og det danske samfund i øvrigt?
Er der en tidsgrænse?
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Altså, lad mig lige sige indledningsvis, at det da var en enormt hoven måde: Først stiller man mig et spørgsmål, som jeg besvarer positivt, og så konkluderer man bagefter, at det da var enormt generøst.
Jeg fornemmede ikke venligheden i det, det skal ærligt tilstås.
Med hensyn til dødsstraf vil jeg sige: Nej, jeg går ikke ind for dødsstraf, og det gør Dansk Folkeparti ikke.
Hvad vores vælgere så i øvrigt gør og ikke gør, er ikke noget, som jeg skal ind og dirigere, ensrette, tilrette og alt muligt.
Jeg konstaterer, hvad der er min holdning, og hvad der er partiets politik – færdig, slut.
Zenia Stampe (RV), 2018-01-12:
Det var da generøst.
Det er da virkelig generøst, at Dansk Folkeparti gerne vil anerkende det og give andre mennesker ret til selv at bestemme, hvem de elsker.
Der er så ret mange andre ting ud over det, ægteskab osv. osv. Men jeg vil gerne videre til det andet punkt, for jeg synes jo faktisk, at diskussionen om vores egne værdier og hvordan vi forholder os til dem, er mindst lige så interessant som diskussionen om de andre.
Og der kunne jeg da godt tænke mig at spørge til en værdi eller en holdning i forhold til dødsstraf.
Altså, jeg synes jo virkelig, at det ville være udansk at gå ind for dødsstraf, og det regner jeg også med at hr. Christian Langballe er enig med mig i.
Er det et problem?
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Altså, da vi i sin tid havde den her debat om vielse af personer af samme køn, havde vi en principiel debat om, hvorvidt det homoseksuelle ægteskab så at sige bare skulle indføres i kirken, altså hvorvidt man bare skulle tromle frem og sige, at det skulle indføres.
Det var debatten dengang.
Hvis du spørger mig om, hvorvidt det er en dansk værdi, at man accepterer og anerkender, at folk af samme køn kan holde af hinanden, så vil jeg svare ja; det mener jeg.
Zenia Stampe (RV), 2018-01-12:
Nu har den her debat jo, i hvert fald indtil videre under hr. Christian Langballes indlæg, mest handlet om de andre.
Jeg synes jo også, det er interessant at have en debat om vores værdier, for er vi fuldstændig enige om dem?
Og derfor kunne jeg da godt tænke mig at spørge hr. Christian Langballe, om han er enig med mig i, at det er en dansk værdi, at vi skal ligestille kærligheden hos par af forskelligt og samme køn, altså give dem fuldstændig lige vilkår.
Er hr. Christian Langballe enig med mig i, at det er en dansk værdi, og at den skal vi stå vagt om?
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Nu er virkeligheden altings prøve.
Og det vil sige, at når det drejer sig om arbejdskraft, mener jeg, at der er mange hensyn at tage, bl.a. det forhold, at vi jo i udgangspunktet mener, at man skal have dansk arbejdskraft.
Det er, hvad de selv siger.
Og det anerkender jeg sådan set.
Men der skal stadig væk være en fornuftig balance.
Jeg kan huske, at den gamle borgmester i New York, Bloomberg, spurgte: Hvad er fundamentet for USA's vækst?
Og så svarede han indvandring.
Så kan man blive ved med at trykke lønninger og have billig arbejdskraft.
Det mener jeg måske er tvivlsomt vækstpotentiale, i hvert fald for Danmark.
Christina Egelund (LA), 2018-01-12:
Jamen det er jo en fin nuancering og et synspunkt, som jeg anerkender at Dansk Folkeparti har, og som jeg udmærket kender.
Jeg kunne bare ikke rigtig høre, om det var et ja eller et nej på spørgsmålet.
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Men på den anden side vil jeg så sige, at hvis den strategi, der ligger, er, at man så bare siger, at vi skal åbne grænserne for både flygtninge og indvandrere, for så har vi et udbud af arbejdskraft, som så skal dække – og så har virksomhederne noget at vælge imellem, for det er jo også tit det, de gerne vil have, sådan at de ikke kun har én, men måske har ti at vælge imellem, hvis det er den strategi, der ligger bag – så er vi jo ikke med, og det ved ordføreren også godt.
Nu har jeg prøvet at forklare, hvad præmisserne i den fejlslagne politik, som vi i høj grad har dyrket i Danmark, har været, nemlig det forhold, at jo bedre vi så at sige gør det, hvad angår integration, des vanskeligere bliver det så også at sende folk tilbage.
Og det er da ikke udgangspunktet.
Jeg vil så også sige med hensyn til arbejdskraft: Det er da fint, at der er nogle, der bidrager til det danske samfund med hensyn til arbejdskraft, men jeg mener faktisk, at den bedste ulandshjælp, man overhovedet kan yde, da vil være, at de mennesker, når der er fred og ingen fare, kommer tilbage til deres eget land og hjælper med det, de kan, der.
Det må da være udgangspunktet.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-01-12:
Jeg vil gerne sige tak for de meget gode ord fra hr. Mattias Tesfaye om behovet for en strammere udlændingepolitik.
Det er ord, som jeg næsten selv kunne have sagt, og jeg synes, det var en rigtig god tale.
Men en ting er jo ord, og noget er handling.
Da Socialdemokraterne havde regeringsmagten sidste gang, opgjorde Det Radikale Venstre, at man havde lempet udlændingepolitikken 45 gange.
Man kan diskutere, hvor mange gange det er, for det kommer lidt an på, hvor meget man bryder de enkelte initiativer ned i, men der er ingen tvivl om, at Socialdemokraterne stod for en lang række lempelser af udlændingepolitikken modsat den regering, som vi har nu, og som har lavet en lang række stramninger af udlændingepolitikken.
Og der kunne jeg godt tænke mig at vide, om Socialdemokraterne fortryder deres handlinger fra sidste regeringsperiode, eller om man har tænkt sig at gentage det her, for hvis ikke der er en fortrydelse af det, man gjorde sidst, må man jo regne med, at de handlinger, der er begået, vil blive gentaget.
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-12:
Jeg tror, vi har haft en masse normer i det her samfund, som vi ikke har fået skrevet ned, men som bare har været normer, f.eks. at vi ikke tilberedte mad i en daginstitutions køkken efter nogle religiøse særhensyn.
Det har bare været en norm i 1950'erne og 1960'erne.
Det har ingen sat spørgsmålstegn ved.
Pludselig kommer der nogle mennesker, bl.a. i mine egne børns daginstitution, som ønsker at have en diskussion om svinekødets rolle i daginstitutionens køkken.
Og der er jeg stor tilhænger af den beslutning, som i øvrigt både spørgerens parti og mit eget parti – og jeg tror stort set hele Albertslund Kommunalbestyrelse – har truffet, nemlig at få skrevet det ned, der tidligere var en norm, altså en uskreven regel, sådan at det bliver en nedskreven regel.
Og det er, at der serveres svinekød og oksekød og lammekød, men at man tager hensyn til vegetarer og allergikere – og også til børn, der ikke spiser svinekød.
Det synes vi er helt rimeligt.
Det skal bare ikke diktere, hvordan alle andre skal indrette deres madkultur.
Pernille Bendixen (DF), 2018-01-12:
Men en af de helt store udfordringer er jo religiøse særhensyn, og det er jo sådan set noget af det, der er med til at skabe parallelsamfund.
Altså, når vi accepterer eksempelvis religiøst tilberedt mad ude i daginstitutionerne, er vi sådan set med til at blåstemple, at man har en anden kultur, som man tager med sig ind i vores institutioner.
Og sådan kan man jo blive ved.
Man kan forestille sig en arbejdsplads, hvor man kunne sige: Du skal ikke have dit tørklæde på her.
Men det vælger man så at bøje af over for, fordi der bliver lavet ballade, og så retter man ind.
Og det er jo det, vi skal have sat en stopper for.
Vi skal jo til at sige: Nu er du i Danmark, når du er ude på arbejdsmarkedet, er det de danske regler, der gælder; når dit barn er i daginstitution, er det den danske kultur, der gør sig gældende.
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-12:
For det første vil jeg sige om mange af de sociale indsatser, der er lavet med satspuljemidler og landsbyggefondsmidler og hvad ved jeg, at jeg tror, vi helt generelt skal gå fra mindre, midlertidige bevillinger givet til korte projekter, der går til at skrive evalueringer og alt muligt andet, over til at give flere ressourcer til de bærende institutioner, som jo også har frisat alle os andre.
Altså, det var ikke alle mulige konsulenter, der gav mig en ordentlig opvækst.
Det var en velfungerende børnehave, en velfungerende skole, et velfungerende fritidsliv og et fritidsjob som avisbud for Århus Stiftstidende, der fungerede.
Det er de store, bærende institutioner, der kommer til at få integrationen til at lykkes.
Det bliver ikke alle de her midlertidige projekter.
For det andet vil jeg sige angående det at vælte boligblokke, at vi er store tilhængere af det.
Altså, Socialdemokratiet har ikke lavet andet i København end at vælte slum de sidste 100 år, og vi vil meget gerne vælte nogle af de udsatte boligområder, som ikke fungerer.
Så vi har støttet det i Taastrupgaard, i Gellerup og flere andre steder, bl.a. i Korsør, hvor man har væltet boligblokke.
Det, der er det kildne spørgsmål, er, hvem der skal betale for det og hvor beboerne skal anvises ny bolig.
Men Socialdemokratiet har i hvert fald ingen berøringsangst over for at starte en bulldozer.
Hvis det bare er for at løfte et område, er vi store tilhængere af det.
Pernille Bendixen (DF), 2018-01-12:
Tak for det.
Jeg er lidt nysgerrig med hensyn til, hvad Socialdemokratiet tænker omkring regeringens nye planer i forhold til at rive ned ude i ghettoerne.
Fakta er, at der siden år 2000 er brugt over 1 mia. kr. ude i Vollsmose på forskellige boligsociale helhedsplaner, og at det stort set alt sammen er mislykkedes.
Hvis man så sammenholder det med, at vi nu river nogle bygninger ned og omfordeler nogle af dem, der bor der, spørger jeg mig selv: Hvad skulle så gøre forskellen?
Og der er jeg lidt nysgerrig med hensyn til, hvad Socialdemokratiet tænker i den henseende.
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-12:
Ja, det er jeg enig i, og hvis vi nu skal være ærlige over for hinanden, tror jeg også, at det er den forventning, vi har mødt mange nyankomne flygtninge og familiesammenførte med.
Hele det kommunale integrationsprogram, der er gået i gang, og hele den offentlige stemning om flygtninge, er jo, at det er starten på et liv i Danmark, som også skal slutte i Danmark.
Det er vi nødt til at få gjort op med, og det vil vi meget gerne deltage i.
Altså, jeg tror, vi skal være ærlige og sige, at dem, der søger asyl i Danmark, søger jo ikke asyl i Danmark, fordi de kommer direkte fra en krigszone.
Rigtig mange af dem har boet i en flygtningelejr, hvor de ikke synes, der har været noget perspektiv i deres liv og for deres børn.
Og de har tænkt: Hvor er der perspektiv for min familie?
Og der har de truffet den indlysende beslutning, at det kunne der selvfølgelig være i Europa, herunder Danmark, og så er de søgt til Danmark.
Ikke kun for at søge midlertidig beskyttelse, men for at etablere en tilværelse for resten af deres liv
Og den diskussion skal vi ind i.
Dansk Folkeparti har talt om et paradigmeskifte, og det er jeg sådan set enig i.
Diskussionen er bare hvordan, altså hvad der konkret skal ændres i kriterierne for, hvornår der er opnået tilknytning, altså i forhold til at vi kan nægte at forlænge flere opholdstilladelse.
Det glæder jeg mig meget til at deltage i.
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Det er bare, fordi det er en velkendt sag, at resten af venstrefløjen jo ikke ligefrem abonnerer på det synspunkt.
Så det er sådan set bare for at få klare linjer.
For i vores parti har vi den grundlæggende holdning, at det igennem masser af år har været sådan, at man først fik midlertidigt ophold, så fik man permanent ophold, og ude i horisonten vinkede der så et statsborgerskab til sidst.
Det må jo være det, der er forudsætningen for det hele.
Christina Egelund (LA), 2018-01-12:
Tak for det.
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-12:
Det er rigtigt, at der er masser af virksomheder, der har brug for udenlandsk arbejdskraft, og de benytter de ordninger, der eksisterer.
Det fungerer fremragende.
Der er masser af udlændinge, der arbejder i Danmark.
Dem, der er her på positivlisten, fordi de har nogle uddannelser, vi har behov for.
Dem, der er her på beløbsordningen, fordi de tjener mere end 417.000 kr. om året.
Vi kan ikke se nogen grund til, sådan som finansministeren har været ude at sige, at vi skal sænke beløbsgrænsen med 100.000.
Det er ret voldsomt, det er ret mange danskeres arbejde, der pludselig skal åbnes for folk fra Afrika og Asien, og det ser jeg ikke noget grundlag for.
Med hensyn til den europæiske arbejdskraft kan man tage en branche som landbruget, som jeg ved at Venstre har lidt tilknytning til.
Hver tredje, der i dag arbejder i landbruget, har ikke dansk statsborgerskab.
De kommer bare på de udmærkede ordninger, vi har, og ikke gennem en sænkelse af beløbsordningen, som jeg kan forstå er på vej fra regeringen.
Marcus Knuth (V), 2018-01-12:
Undskyld, ligesom formanden har jeg glemt at trykke mig selv ind.
Men ordføreren må da lytte til de mange virksomheder, som siger, at de har brug for udenlandsk arbejdskraft, og det er jo fint nok at sige: Fint, vi har et europæisk marked, hvor der er 500 millioner, men vi handler jo altså også med Kina, vi handler med USA, vi handler med Australien.
Altså, der er brug for folk uden for Europa til at bidrage til de danske virksomheder, og ordførerens parti gør det altså kun sværere på nuværende tidspunkt.
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-12:
Hvad smede og elektrikere angår, har jeg et par anbefalinger til regeringen.
Punkt 1: Lad være med at blive ved med at skære på erhvervsskolerne.
Punkt 2: Jeg har en anbefaling til arbejdsgiverne.
Der står 10.000 unge nu, der ikke har en ordinær uddannelsesaftale med en virksomhed.
Man kunne starte med at tage dem i lære.
Der skal vi ikke vente 4 år på, at de kan stå ude ved drejebænken.
De kan jo starte i morgen.
En lærling indgår jo i produktionen.
I det omfang det stadig ikke er muligt at få faglært arbejdskraft, og det er der steder i Danmark hvor det ikke er, har vi jo en halv milliard mennesker, der bor i Europa.
Hvad angår ingeniører, vil jeg da anbefale de virksomheder at bruge det, der hedder positivlisten, som er en liste over, hvilke uddannelser man kan få opholdstilladelse i Danmark på baggrund af.
Så jeg kan ikke se problemet, og jeg synes ikke, at vi skal bruge beløbsordningen som en adgang for ufaglært og faglært arbejdskraft i Danmark.
Marcus Knuth (V), 2018-01-12:
Jeg er jo glad for, at ordførerens parti langt om længe er begyndt at indse de udfordringer, der var ved at føre en lempelig udlændingepolitik, som jo har bidraget til den problemstilling, vi står over for nu.
Men et andet område er jo så kvalificeret udenlandsk arbejdskraft, hvor jeg på ingen måde mener at Socialdemokratiet fører en ansvarlig politik.
For et par måneder siden kom fru Mette Frederiksen med fem store udfordringer, hvor hun sagde, at en af dem er, at mange virksomheder allerede i dag mangler kvalificeret arbejdskraft.
Smede, ingeniører, elektrikere siger Mette Frederiksen.
Det er økonomisk uansvarligt, altså manglen på kvalificeret arbejdskraft.
Hvordan kan Socialdemokratiet så gå ind for at gøre det sværere for danske virksomheder at tiltrække kvalificeret arbejdskraft fra udlandet?