runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2017-05-17:
Nej, ministeren kunne bare konstatere, at hele det afsnit var faldet ud af vedtagelsesteksten, der blev omdelt, og det var også faldet ud, at Liberal Alliance støttede forslaget til vedtagelse.
Så det kan være, at der er en proces, hvor flere partier kan melde sig ind på vedtagelsen.
Det ville jeg da i hvert fald hilse velkommen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-17:
Mange tak til formanden.
Og jeg læser den sidste passus op i forslaget til vedtagelse: »Folketinget opfordrer desuden regeringen til at sikre, at transkønnede inden for rammerne af gældende ret sikres de samme muligheder som øvrige borgere, og at de i mødet med sundhedsvæsenet behandles med værdighed og respekt.« Tak.
Stine Brix (EL), 2017-05-17:
Det kunne jo være, at de svar gav anledning til at opklare nogle af de ting, som ministeren mener er misforståelser – måske gør de, måske gør de ikke – men jeg fremsætter da gerne spørgsmålene i udvalget, så er der også flere, der kan have lejlighed til at læse med, for jeg synes faktisk, at det er ret væsentligt, at vi får klarhed over, hvad vejledningen egentlig betyder.
Nogle her i salen siger, at det ikke betyder, at der skal være en psykiatrisk udredning, andre siger, at det skal der.
Så hvad er egentlig indholdet af vejledningen?
Det er da ret væsentligt, at vi har klarhed over det.
Vi har som Sundhedsudvalg jo ikke set noget nyt udkast efter 6. marts.
Det er det eneste, vi har at forholde os til, og jeg vil sige, at i hvert fald det udkast, jeg har set, synes jeg er ret væsentligt at vi forholder os til, hvis vi skal sikre os, at det bliver en god vejledning efter det ønske, jeg i hvert fald har.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-05-17:
Jeg har heller ikke set et endeligt udkast.
Det, jeg sagde om børn, og som er foranlediget både af det brev, der er kommet i går, og også den debat, der er i dag, er noget, jeg har fået oplyst af Sundhedsstyrelsen, fordi jeg har spurgt til, hvor vi så er i forhold til det her, i forhold til at vi har debatten her i dag.
Det er et udkast af 6. marts.
Jeg synes, at det er relevant, at vi tager diskussionen i detaljer om, hvor man synes at snittet skulle have været anderledes, når der ligger den endelige vejledning fra Sundhedsstyrelsens side, som netop samler op på de input, der er kommet her i den åbne og inddragende proces, og som går ud i en offentlig høring.
Der vil jo højst sandsynligt være ting, der er justeret, og der vil også være ting, hvor der vil være nogle, der vil være utilfredse med, at de pågældende ting ikke er justeret.
Sådan vil det altid være i de her processer.
Nu kommer der så en offentlig høringsperiode på det, hvor man fra alle sider får mulighed for at påvirke og kommentere det.
Så er der det her spørgsmål, som jeg ved jeg fik oversendt i går, det spørgsmål, som ordføreren har stillet på beslutningsforslaget.
Det skal vi nok gøre, men det kan godt være, at der er nogle af de spørgsmål, der måske bliver afklaret, når den endelige vejledning kommer ud i høring inden for kort tid.
Stine Brix (EL), 2017-05-17:
Så vil jeg sige, at jeg ikke synes, at man skal opfatte det som et forsøg på, at man ikke ønsker dialog, at vi tager en debat om det her i Folketingssalen, men som det redskab, vi har for at sikre, at der kommer en debat om det, og vi kan være med til sammen at diskutere, hvor det egentlig er, at vi skal hen.
Vi kan i øvrigt heller ikke bestemme, præcis hvornår debatterne kommer, for det afhænger jo af, hvornår ministeren kan.
Det er lang tid siden, vi har bedt om de her debatter.
Men jeg vil da gerne høre ministeren, om ministeren vil tage initiativ til, at vi får et fælles ordførermøde, når der ligger et nyt og endeligt udkast til vejledning – det kan for så vidt både være under og efter høringsprocessen – sådan at vi kan fortsætte med at snakke om de her ting.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-05-17:
Jeg er da sikker på, at Sundhedsstyrelsen gerne vil stille sig til rådighed igen, når den endelige vejledning ligger klar, sådan at man kan tage en runde til, også i forhold til de spørgsmål, der er.
Det, jeg jo påpegede, var, at jeg synes, at det ligesom er blevet insinueret, at hvis man støttede den ene vedtagelse, var det, fordi man ikke ønskede at flytte det fra psykiatrien – så var det, fordi man ikke så noget behov for, at der skulle ske ændringer.
Og der må jeg bare sige, at det synes jeg bryder med det samarbejdsklima, der har været i forhold til de her diskussioner, og at vi faktisk har taget de her diskussioner i ro og mag i udvalget, og vi har været politisk enige om, hvad der skulle ske.
Det, at der er en psykiater i et team, betyder jo ikke, at man så har en psykiatrisk udredning.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-05-17:
Det sidste var i hvert fald godt at få afklaret.
Jeg bliver nødt til at sige, at vi ikke har anklaget nogen for, at de ikke ønsker at flytte det ud af psykiatrien.
Men når vi nu har den forespørgsel i dag, bliver jeg bare nødt til at fastholde, at jeg også bliver en lille smule pikeret over at blive beskyldt for, at vi fra Alternativets side skal gøre os kloge på, hvordan man inddrager.
Næh, det gør vi ikke.
Men når man ønsker at inddrage miljøet, og når det udkast, som ligger lige nu, blev lavet før, man har spurgt miljøet – nu kommer det her udkast så i høring, så alle kan svare, dvs. både miljøet, selvfølgelig, men også alle mulige andre aktører – hvor ligger så den særlige inddragelse af transmiljøet?
Altså, jeg kan simpelt hen ikke se, hvor den særlige inddragelse og den værdige inddragelse af transmiljøet ligger.
De har været til nogle møder, efter at der blev lavet et udkast.
Det udkast er fra den 6. marts, og møderne ligger senere.
Nu kommer vejledningen i åben høring.
Så hvor er den særlige inddragelse af transmiljøet?
Ellen Trane Nørby (V), 2017-05-17:
Det der er jo et udkast af 6. marts.
Der har været en særlig inddragelse, der har været afholdt en konference.
Hvis det her var kørt fuldstændig almindeligt, som det kører på alle andre områder, så var der blevet udstedt en vejledning, som var røget i kort høring i begyndelsen af året.
Nu har der været en proces, hvor der både har været åbne konferencer, hvor der har været ministermøder, hvor udvalget har været inddraget, og hvor miljøet har været inddraget på nogle møder.
Der kommer en ny udgave af vejledningen, som Sundhedsstyrelsen så sender ud i offentlig høring, som normalt vil være udtryk for en inddragende proces.
Er det en anden proces, end det plejer at være?
Ja, det er det.
Har det givet organisationerne mulighed for at komme til orde, komme tættere på, at vi har kunnet inddrage internationale erfaringer på en anden måde, end vi plejer at gøre?
Ja, det har det.
Jeg kan forstå, at Carolina Magdalene Maier mener, at der skulle have været en helt anden proces end den, der så er tilrettelagt.
Vi har sådan set lavet en anden proces end den, der oprindelig var planlagt, netop for at inddrage.
Er de blevet inddraget på skrømt?
Ja, det er der.
Hvor meget og hvordan og hvorledes vil jo fremgå, når Sundhedsstyrelsen sender deres endelige udkast til en vejledning ud i høring.
Og så vil man jo have den officielle høringsperiode, ligesom man har ved andre forslag, hvor man igen kan komme til orde.
Vil det give anledning til diskussioner?
Ja, det vil det meget vel.
Men jeg synes sådan set allerede, at det udkast af 6. marts, der ligger, er væsensforskelligt fra noget af det, vi har oplevet af behandling tidligere.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-17:
Det er egentlig ikke, fordi jeg har nogen kommentar til ministeren, men det er blot, fordi jeg er blevet gjort opmærksom på, at jeg måske har læst noget forkert op i forhold til vedtagelsesteksten.
Derfor vil jeg gerne lige have lov til – i hvert fald for en sikkerheds skyld – at læse den sidste passus op i det forslag til vedtagelse, som jeg læste op på de mange partiers vegne.
Kan jeg få formandens nik til det?
Stine Brix (EL), 2017-05-17:
Jeg mener simpelt hen ikke, ordføreren har ret i den påstand, som ordføreren kommer med, nemlig at det alene er afregningssystemet, der er problemet.
Det er kombinationen af måden, afregningssystem er skruet sammen på, og produktivitetskravet.
For med produktivitetskravet siger man til afdelingerne, til hospitalerne, til regionerne: I skal levere mere aktivitet, end I gjorde sidste år, målt efter afregningssystemet, uden at der følger penge med.
Hvad gør det?
Jamen det gør, at man skal levere et større antal kontakter, et større antal operationer, et større antal plejeopgaver, end man gjorde året før.
Det er produktivitetskravet, der gør det.
Og det tilskynder ifølge f.eks. Diagnostisk Center i Silkeborg eller Sygehus Lillebælt ved Vejle til direkte at modarbejde at lave samme dags-udredning, som er bedre for patienten, fordi man skal opfylde sine kvoter for at leve op til produktivitet.
Det er ganske enkelt ikke rigtigt, at produktivitetskravet ikke er problemet i forhold til de problemstillinger, ordføreren påpeger at vi har.
Og det er derfor, det er så vigtigt at komme af med det, så vi både kan undgå, at personalet bare skal levere mere og mere, men også undgå, at vi får lavet behandling, der er unødig, eller ekstra mange kontakter, hvor man kunne have nøjedes med en.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-05-17:
Produktivitetskravet siger, at der skal skabes mere for de samme penge.
Produktivitetskravet i sig selv siger ikke, at der skal være flere handlinger.
Produktivitetskravet siger, at der skal skabes mere værdi for pengene, og det kan lade sig gøre bl.a. på grund af den teknologiske udvikling.
Det er afregningssystemet, der siger, at der skal være flere handlinger, at der skal være flere operationer.
Det er ikke produktivitetskravet.
Så det er ikke forkert, hvad jeg siger.
Stine Brix (EL), 2017-05-17:
Produktiviteten i sundhedsvæsenet måles i den aktivitet, der er, i forhold til de omkostninger, der er, og derfor er det de to ting i kombination, der er problemet.
Jeg er helt enig med ordføreren i, at vi også har et problem med afregningssystemet, men det friholder altså ikke det produktivitetskrav, vi har.
For den måde, det er skruet sammen på, er rigid og skadelig og fører både til, at man udøver aktivitet, som der slet ikke er brug for, for at man ikke skal miste penge, men fører også til, at det – især på de områder, hvor man ikke bare kan bruge ny teknologi, som ordførererne bliver ved med at påstå – er personalet, der betaler prisen.
Og derfor skal vi af med det så hurtigt som muligt.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-05-17:
Det er netop her, hvor vi giver frihed til dygtige ledere til at gøre brug af den teknologiske udvikling.
Og det er, som jeg siger, ikke en grønthøster, der bare kører tværs hen over alle afdelinger.
Det er DRG-systemet, afregningssystemet, der afgør, at det lige præcis er handlinger, som man bliver belønnet for, i stedet for at man bliver belønnet for ting, der giver merværdi.
Lotte Rod (RV), 2017-05-17:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne sige det ligeud: Radikale Venstre er imod produktivitetskravet.
Tiden er løbet fra det, og vi oplever, at det er for dyrt og også forkert at have et krav, som betyder, at man nogle steder føler sig tvunget til at øge produktiviteten, lave noget mere af det samme, selv om det ikke nødvendigvis vil være det klogeste at gøre.
Stod det til Radikale Venstre, ville kravet blive afskaffet nu i de igangværende forhandlinger og erstattet med et populationsansvar, sådan at hver region får ansvaret for befolkningens sundhed og dermed de behandlinger, der er brug for.
Men det står bare ikke til os.
Det står sådan set ikke til Folketinget.
Det er ikke et beslutningsforslag, som kan afskaffe produktivitetskravet, det er regeringen og regionerne, som forhandler økonomiaftalen.
Derfor er det også forkert, når der er nogle, der i ugens løb har forsøgt at tørre den af på partier her i Folketinget, for det er regionerne og regeringen, som har ansvaret.
Derfor kunne jeg egentlig også godt tænke mig at stille et ændringsforslag, som tilføjer, at vi opfordrer ikke bare regeringen, men også regionerne til at droppe produktivitetskravet.
Det er jo i øvrigt det, vi gør.
Med beslutningsforslaget opfordrer vi regeringen – vi pålægger ikke regeringen noget, hvilket ministeren kom til at sige forkert et par gange – til at gøre noget bestemt.
Det er et udtryk for vores holdning.
Det er derfor, vi gerne vil opfordre regeringen og regionerne.
Vi er i Radikale Venstre glade for den aftalemodel, vi har.
Derfor har vi også tænkt os at stemme for den aftale, som regeringen og regionerne måtte forhandle med hinanden.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-17:
Tak for det.
Ja, SF er stadig med på at afskaffe produktivitetskravet på sygehusene.
Det er vi, fordi tiden er rendt fra de økonomiske incitamenter, som lå til grund for at indføre det i tidernes morgen.
Metoden har ganske enkelt udtjent sin værnepligt i en tid med meget store omstruktureringer i sundhedssektoren.
Med specialeplaner har vi sammen fået styr på, hvad der forudsættes af kompetencer for at løse en given opgave, og specialer er fordelt på enkelte sygehuse, som herefter kan koncentrere sig om at blive endnu bedre til et fagområde.
Netop specialeplanen har i regionerne også skabt gode muligheder for at fordele opgaverne mellem de lokale sygehuse, og uagtet at det til tider har været lidt besværligt at være patient, er det trods alt godt at vide, at vi ikke bare henvises til det første og det bedste sygehus, men at vi henvises til et sygehus, som har forstand på det, som vi skal behandles for.
Endelig er ventelisterne jo altså også nedbragt til et tåleligt niveau.
Når alle rationaliseringsgevinster er hentet i form af bedre arbejdstilrettelæggelse og ny teknologi osv., så er der altså kun tilbage at lade personalet løbe hurtigere og hurtigere, og det er og bliver uholdbart, fordi det ikke kan undgå at gå ud over patienterne.
Jeg har noteret mig, at regionerne selv forsøger at kompensere ved at flytte aftalte ressourcer fra et område til et andet og mere trængt område.
Jeg har set eksempler på, hvordan regionerne på trods af utidssvarende økonomiske incitamenter alligevel er gået skridtet videre og har sat gang i en mere hensigtsmæssig måde at løse opgaverne på.
Det gælder eksempelvis de nye diagnosticeringscentre, som flere regioner har oprettet.
Produktivitetskravet har nemlig som bagside, at det giver mening at indkalde patienterne over flere dage, selv om det både er til gene for patienten og faktisk også tager længere tid for personalet.
Så når flere sygehuse i stedet har tilrettelagt arbejdet, så patienten kan få foretaget flere undersøgelser på samme dag, så koster det sygehusene på grund af produktivitetskravet.
Derfor mener jeg heller ikke, der er så meget at betænke sig på.
Lad os nu samle os om at få produktivitetskravet afskaffet.
Tiden er løbet fra det.
De ansatte kan ikke løbe hurtigere, og det risikerer at gå ud over patientsikkerheden og ordentlig behandling.
Derfor synes jeg klart, at vi skal bruge det flertal, som kunne skabes, for at lave det hele om, hellere i dag end i morgen.
SF bakker op om forslaget, men vi ser også frem til behandlingen i udvalget efterfølgende.
Jane Heitmann (V), 2017-05-17:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at SF bare vil lave det hele om, hvis jeg skal bruge ordførerens egne ord.
Hvad er det helt præcis for en styringsmodel, som SF vil sætte i stedet for produktivitetskravet på de 2 pct.?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-17:
Jeg mener faktisk ikke, at det er nødvendigt at lave noget andet end blot at fjerne produktivitetskravet.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-05-17:
Hvis nu vi starter med det her med knæ, kan jeg sige, at vi altså faktuelt har set eksempler på, at knæ bliver opereret, uden at det var det bedste for patienten eller systemet.
Så det har vi eksempler på.
Det er den ene ting.
Man henviser til DRG-taksten, som er afregningssystemet, ikke til effektiviseringskravet, men DRG-taksten.
Og jeg kan sige med hensyn til det her med fødeafdelingerne, at når man siger, at man kun får 49 pct., ja, så er det, fordi man kun kigger på de direkte omkostninger på afdelingen og slet ikke har de faste omkostninger med i hele den her beregning.
Jane Heitmann (V), 2017-05-17:
Kunne ordføreren så ikke bare lige komme med to, tre, fire eksempler på, hvordan det så er, vi opnår mest sundhed for pengene?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-17:
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi i SF er bekymret for regionernes økonomi, særlig i år.
Det vil jo betyde sådan et zigzagløb, hvor regionerne først skal ud og bebude besparelser og fyringer og efterfølgende så måske kan sende nogle håndører tilbage.
Tænker ordføreren, at vi vil komme til at se en tilsvarende proces i år?
Liselott Blixt (DF), 2017-05-17:
Jeg er helt sikker på, at vi får samme proces, som vi plejer at få, for når man laver en aftale, når regeringen laver en økonomiaftale, så stemmer vi for.
Sådan er det, når to parter laver en aftale – så har vi det sådan, at man stemmer for den aftale.
Hvor var vi ellers henne?
Altså, det ville være det samme, som når fagforeninger laver overenskomst på arbejdsmarkedet – skulle vi så stemme nej?
Altså, det er to parter, der finder hinanden.
Det ville være det samme som det, vi ser nu med PLO og regionerne – hvis de fandt hinanden, skulle vi så sige: Nej, vi stemmer imod?
Det gør vi jo ikke.
Og ja, vi kommer da helt sikkert med nogle krav til finansloven, og det bliver også på sundhedsområdet.
Stine Brix (EL), 2017-05-17:
Ja, jeg kan jo høre, at socialdemokraternes ordfører mener, at når regeringen har lavet sin gennemgang af styringsformerne i sundhedsvæsenet, vil man afskaffe produktivitetskravet.
Jeg vil bare høre, om Venstres ordfører kan bekræfte det, at regeringen på den måde har forpligtet sig til, at produktivitetskravet vil blive erstattet af andre styringsformer.
Jane Heitmann (V), 2017-05-17:
Nu ved jeg ikke helt, hvor det er, Enhedslistens ordfører mener at vi skulle have forpligtet os til det.
Det, som jeg ved vi har forpligtet os til med den tekst, der blev vedtaget i sidste uge, er, at vi vil lave en styringsgennemgang.
Stine Brix (EL), 2017-05-17:
Jamen sådan læser jeg sådan set også vedtagelsen.
Grunden til, at jeg spørger, er, at jeg kan høre på Socialdemokraterne, at man mener, at produktivitetskravet vil blive afskaffet, når den styringsgennemgang er lavet.
Derfor synes jeg, at det ville være interessant at høre regeringens udlægning af det, for i så fald har Socialdemokraterne jo ikke nogen garanti for eller nogen forsikring om, at den styringsgennemgang fører til, at produktivitetskravet bliver afskaffet.
Jane Heitmann (V), 2017-05-17:
Hvis jeg bare lige skal citere her, så står der, at regeringen vil igangsætte en gennemgang af styringen på sundhedsområdet, der skal belyse, hvad der virker og hvad der ikke virker i den nuværende styring, og på den baggrund komme med forslag til en bedre styring fremadrettet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-17:
Tak for det.
Altså, hørte jeg simpelt hen ordføreren sige, at produktivitetskravet ikke medfører, at personalet løber hurtigere, men at problemet er, at kvantitet belønnes mere end kvalitet – bare, så jeg også forstår det?
Kvantitet er noget med at nå rigtig meget mere på kortere tid, mens kvalitet handler om, at man er optaget af, hvordan opgaven løses.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-05-17:
Ja, det mener ordføreren her, og det er, fordi det er en misforståelse, når man siger, at personalet skal løbe hurtigere på grund af produktivitetskravet.
Det er på grund af afregningsmodellen.
Det er afregningsmodellen, der gør, at man belønner kvantitet frem for kvalitet.
Det er afregningssystemet og den måde, det er sat op på.
Det var derfor, jeg gav eksemplet med knæoperationerne, hvor man bliver belønnet for at operere mange flere knæ, end der i bund og grund er brug for, og det er jo ikke det, der er meningen med effektiviseringskravet.
Hvis du gjorde det i en privat erhvervsvirksomhed, altså sagde, at nu skulle der effektiviseres, og så gik i gang med at producere dimser, som der ikke er nogen der har brug for,
så er det jo ikke en effektivisering.
Så det er afregningssystemet, det er galt med, og ikke effektiviseringskravet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-17:
Undskyld, men jeg håber simpelt hen ikke, der er nogen sygehuse, der opererer knæ, som ikke har brug for at blive opereret – bare for god ordens skyld – og det tror jeg heller ikke sker.
Men jeg minder blot ordføreren om, at vi på den samme høring om fødeafdelingerne jo netop lyttede til, at chefen for Rigshospitalets fødeafdeling gav udtryk for, at han faktisk kun modtog 49 pct. af DRG-taksten, sandsynligvis – og det kan ordføreren have ret i – fordi pengene skulle bruges andre steder.
Får man kun halvdelen af det beløb, man rent faktisk har behov for, jamen så vil det jo betyde, at der er mindre personale til rådighed til at tage sig af de fødende kvinder.
Det må nødvendigvis også betyde, at man kommer til at løbe stærkere.
Så vil ordføreren ikke anerkende, at nogle af de signaler, vi har lyttet til, bl.a. på den høring, netop gik på, at personalet løber alt for hurtigt?
Det har jeg faktisk gjort i min ordførertale, hvor jeg netop fremhævede diagnosticeringscentre som et rigtig godt eksempel på, at regionerne har valgt at indkalde patienter til undersøgelser på én dag frem for at indkalde patienter til behandling på flere dage, selv om det faktisk er de flere dages behandling, som ville have givet regionerne den tiltrængte økonomi.
Men i stedet har man valgt at løse opgaven på en anden måde, fordi det er mest hensigtsmæssigt for patienten og det også er mere rationelt for personalet i den sidste ende.
Det giver til gengæld regionerne en dårligere økonomi, men det er et meget godt eksempel på, at regionerne selv har nogle gode bud på, hvordan man løser opgaverne mere kvalificeret, uden at vi skal bruge 2-procentskravet.