Niels Flemming Hansen (KF), 2021-11-09:
Mange tak, og mange tak for redegørelsen.
Jeg vil gerne starte med at udtrykke min glæde over netop at være en del af Udvalget for Landdistrikter og Øer – og ikke mindst småøer.
Vi besøgte jo her i sensommeren både Anholt og ordføreren fra Venstres hjemø, Bornholm.
Og et af de kendetegn ved udvalget, som jeg nyder rigtig meget, er jo den her bredde, der er i sammensætningen, og det gode samarbejde, der er i udvalget.
Det vil jeg gerne rose de andre ordførere for.
Så mange tak for det.
Tæt på halvdelen af Danmarks befolkning bor uden for de store byer.
Det er en meget stor andel, også hvis vi sammenligner os med de andre lande i EU.
Tendensen er dog, at flere og flere danskere søger væk fra landet og ind mod byerne.
Mens befolkningstallet tæt på de største byer er vokset med 1 pct. årligt siden 2010, har landdistrikterne længere væk fra de største byer oplevet et fald på næsten 6 pct. i den samme periode.
Udviklingen kan mærkes og sætter spor i mange landområder.
Udviklingen betyder nemlig, at butikker, arbejdspladser og skoler må lukke.
Når de lukkes ned, bliver det sværere for den enkelte at få sin hverdag til at hænge sammen.
Der bliver simpelt hen for langt imellem arbejdspladser, indkøbsmuligheder, institutioner og hjem.
Det betyder, at endnu flere flytter, og udviklingen bliver selvforstærkende.
I Det Konservative Folkeparti ønsker vi naturligvis, at det skal være muligt at bo uden for byerne.
Det skal være muligt at handle ind og uddanne sig og tage et arbejde.
Det skal være muligt at få en hverdag til at hænge sammen.
Derfor støtter vi som udgangspunkt, at der skabes en større og bedre sammenhæng imellem land og by, så vi forhindrer den udvikling, som ultimativt kan betyde, at meget få ønsker at bo på landet.
For at forhindre sådan en udvikling kan det blive nødvendigt at flytte uddannelser og arbejdspladser ud fra byerne og ud på landet.
Det er vi som udgangspunkt positivt stemt over for.
Bemærk ordene: som udgangspunkt .
Vi ser ikke, at man uhæmmet rykker alt ud fra byerne og ud på landet.
Det vil være rationelt forkert, og specielt hvis det sker på bekostning af kvaliteten af f.eks. uddannelserne.
Og det ser vi heller ikke, hvis en udflytning medfører, at færre tager en uddannelse og færre tager et arbejde.
Det er ikke målet.
Derfor skal vi ikke gøre det for enhver pris.
Vi mener, at det skal gøres fordelagtigt at bo på landet for at komme udviklingen til livs, men vi vil ikke gøre det på bekostning af befolkningens frie valg.
Man skal selv have lov til at bestemme, hvor man vil bo og have sin daglige gang.
Gode muligheder for transport er vigtigt.
Det gælder ikke mindst i landområder, hvor et velfungerende vejnet og offentlig transport er afgørende for at overvinde de ofte større afstande, der kan være, imellem f.eks. hjem og arbejdsplads.
Transportmulighederne er derfor af afgørende betydning for mange, når de beslutter sig for, hvor de bosætter sig.
Netop infrastrukturen er en god løsning, og det giver dem, som foretrækker at bo på landet, bedre mulighed for at komme ind til byen, og omvendt.
Det er et tiltag, der gør det mere attraktivt og reelt muligt at bo eller arbejde på landet.
Det finder vi positivt og fordelagtigt.
Især unge flytter ud af de små byer.
Ifølge Danmarks Statistik forventes der et fald på knap 17 pct. – 17 ptc. – i antallet af unge i aldersgruppen 16-19 år, der bor i kommuner længere væk fra byerne, frem mod 2031.
Og hvordan fastholder vi lige dem?
Svaret er uddannelse.
Uddannelse er vores vigtigste kort i forhold til at tiltrække og fastholde unge mennesker.
Den har regeringen også fanget – og tak for det – og derfor har regeringen indgået en aftale om koordineret tilmelding til nye gymnasiale ungdomsuddannelser i et forsøg på at få flere unge til at tage uddannelserne på landet.
Aftalen omfatter en ny elevfordelingsmodel, der tvinger elever på gymnasier, de ikke ønsker at gå på, i et forsøg på at styrke elevgrundlaget på institutioner i tyndt befolkede områder.
Den aftale har vi stemt imod.
Det har vi, fordi vi som nævnt ikke vil rykke alt hæmningsløst.
Der skal være fornuft og gode tanker bag.
Vi mener ikke, at løsningen er, at unge tvinges ud på landet.
Vi vil ikke tvinge folk.
Det gavner ikke det faglige studiemiljø, når op mod halvdelen af de optagne gymnasieelever ikke ønsker at have skolegang der, og jeg tvivler stærkt på, at det får flere unge til at blive boende på landet.
Tvang er ikke vejen frem, i hvert fald ikke, hvis I spørger mig.