runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-03:
I i forhold til ministeren selv er jeg helt sikker på, at han godt kunne være på strammerholdet.
Problemet er, at det jo er en retorik, vi har hørt fra regeringsbærende partier i årtier: Ej, det her kan vi søreme ikke lige gøre; vi får lidt ondt i mavsen over at gøre det her; der skal findes en bedre løsning; vi laver en kommission; vi snakker længere om det.
For selvfølgelig kommer det her til at gøre ondt på dem, som vælger at sige, at det her har vi valgt frivilligt, altså at tage det her islamiske tørklæde på, og det er heller ikke noget, som liberale partier som udgangspunkt gør.
Men virkeligheden er jo, at der ingenting er sket, og nu sker der så igen ingenting, for nu skal vi igen bare snakke om det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-03:
Vi kommer til konkret at komme med krav til alle, der går derhjemme langvarigt på kontanthjælp, om at komme ud at lave noget: Stå op, puds træskoene, af sted, ud at bidrage med noget til samfundet; hvis ikke man kan få et job, må man lave noget andet.
Det kommer nu.
Det er der tusind årsager til, og alle kan sikkert give deres forklaring.
Men det kommer nu, og det er en del af det, som den her regering kommer til at levere på.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-03:
Tak for ordet, formand.
Det er et forslag, der på lige fod med lignende forslag, vi har behandlet og kommer til at behandle, vil stride imod både Danmarks grundlov og Danmarks internationale forpligtigelser.
Ud over det, kan man sige, ret vigtige benspænd for forslaget er jeg sådan set heller ikke enig i det.
I Socialdemokratiet mener vi, at det skal være op til den enkelte muslimske kvinde at beslutte, om vedkommende vil bære hovedtørklæde eller ej.
Det skal med andre ord være den voksne kvindes eget valg, om hun ønsker at gå med tørklæde.
Derfor er vi også meget optaget af kampen mod negativ social kontrol, hvor kvinder tvinges til at gå med tørklæde.
Det skal bekæmpes, og det er en dagsorden, som i dag fylder for lidt.
Det er en glemt ligestillingskamp.
Men det betyder jo ikke, at et tørklæde som udgangspunkt skal være til hinder for at udføre et job i det offentlige.
Vi skal være glade for, og vi er i Socialdemokratiet meget glade for, at der er så mange kvinder med indvandrerbaggrund, som i dag arbejder i vores velfærdsfag.
De er jo en fuldstændig afgørende ressource derude.
Og at der er nogle af dem, der har tørklæde på, mens de passer deres arbejde, skal ikke stå i vejen for det.
Det kan være dommere, politibetjente, soldater i forsvaret og lignende.
I den type af jobs og ansættelser er det embede, man bestrider, hævet over ens private person, og hensigten med påklædningen i disse jobs er at udvise neutralitet over for de borgere, man kommer i kontakt med.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget, vi behandler her, står der, og jeg citerer: »Folk, der besidder offentlige stillinger, skal signalere upartiskhed«.
Og hvis man for alvor mener det i Dansk Folkeparti, betyder det jo også, at for skolelærere, pædagoger og alle mulige andre offentligt ansatte, som skal signalere upartiskhed, når de passer deres arbejde, er det jo slet ikke tilstrækkeligt alene at forbyde tørklæde; så skal vi jo også herindefra forbyde bestemte frisurer, tatoveringer, smykker, T-shirts med budskaber og alle mulige andre beklædningsgenstande.
Det bliver lidt en glidebane.
Så med de ord kan jeg meddele, at Socialdemokratiet ikke støtter beslutningsforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-03:
Det var da det mest underlige argument, at man ikke kan forbyde tørklæde på skolelærere, fordi man så også skal forbyde en Nikeskjorte, eller hvad var det, ordføreren fik sagt?
Det er overhovedet ikke det, det handler om.
Altså, det er jo virkelig et billede på, hvordan Socialdemokratiet kun i retorik, men ikke i handling, har ændret sin position i forhold til islam i Danmark.
Det, som det her handler om, er jo netop, at man som borger i Danmark skal kunne være tryg ved myndighedspersoner, ved offentligt ansatte; at staten ikke er lig med islam, men at staten i Danmark er alle danskeres og derfor altså efter de sekulære principper heller ikke associeres med muslimske symboler.
Så når man f.eks. går til sin læge, skal man da ikke mødes med et tørklæde, og når man står i børnehaven, skal man da ikke mødes med et tørklæde; så skal man vide sig sikker på, at det her er folk, der ikke sender et signal af religiøs-politisk karakter, lige så lidt som jeg tror, at hr. Kasper Sand Kjær ville synes, at det var i orden, hvis man, når man lige henter ungerne ovre i børnehaven, får en pamflet udleveret om at stemme på Socialdemokratiet.
Kan hr. Kasper Sand Kjær ikke godt se, at det her handler om at sikre, at alle kan føle sig som en del af Danmark, og at Danmark ikke er islam?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-03:
Nej, Danmark er ikke islam.
Danmark er et kristent land, og det skal vi fortsætte med at være.
Hvis man ville gøre det – hvis man ville gå ud ad det spor, som hr. Morten Messerschmidt gerne vil – er det jo alle religiøse symboler og derudover politiske og andre symboler med en holdning, som man skal forbyde.
Det synes jeg er for langt at gå, og derfor er jeg ikke enig i forslaget.
Og så tror jeg bare, det er vigtigt også i den her diskussion at skelne mellem myndighedspersoner – dommere, politibetjente og andre – som udøver den offentlige myndighed over for borgerne og så almindelige ansatte i f.eks. velfærdsfagene, for det er forskellige roller, man har over for borgerne.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-03:
Så kunne man jo have startet med at sige det.
Altså, er der overhovedet nogen grupper, nogen myndighedspersoner, der i dag ikke er omfattet af et tørklædeforbud, som Socialdemokratiet så ville kunne se i fremtiden skal være omfattet af et tørklædeforbud?
Vi har f.eks. i Danmark et burkaforbud, så vi er jo allerede godt i gang, men det er bare trist, at Socialdemokratiet så også her svigter og tøver, når vi faktisk er på det rigtige spor.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-03:
Jeg synes ikke, der er tale om et svigt.
Et svigt ville jo være at være ligeglad med negativ social kontrol eller være ligeglad med islam og andre religioners påvirkning af vores samfund.
Jeg tror bare ikke, at det her er den rigtige vej at gå, og jeg synes, det er for langt.
Til den første del om, om der kunne være andre myndighedspersoner, vil jeg sige, at det vil jeg da overhovedet ikke stå her og afvise.
Det kan da sagtens være, at der er andre grupper af offentligt ansatte, hvor det også kunne give mening, at vi havde den diskussion.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-03:
Tak for det.
Som et menneske, der bor i nærheden af adskillige minkfarme, synes jeg jo, at det nok er for tidligt, kan man sige, at den her regering begynder at snakke om, at grundloven skal håndhæves.
Men ordføreren anerkender, at vi for dommere godt kan lave det her forbud, og at man om noget, når man kommer ind bag skranken, er afhængig af den her dommers vurdering og derfor også afhængig af, at man føler, at han er upartisk.
Man er faktisk også ret afhængig af en læge eller sygeplejerske, hvis man kommer på sygehuset – man er faktisk ret afhængig – især set i lyset af at vi jo kun har ét system, fordi privatisering også er af det onde, mener Socialdemokraterne.
Så hvad er forskellen på, at man som borger foran en dommer skal have ret til at føle, at man ikke bliver påduttet et andet menneskes tro, og at man, hvis man har brug for en læges eller sygeplejerskes hjælp, ikke skal have den ret?
Lars Aagaard (M), 2023-05-03:
Jeg kan ikke genkende den bias.
Beregningsforudsætninger lægges frem, de kan udfordres, de kan fagligt diskuteres, og så ender ministeriets embedsmænd – det er deres opgave at rådgive regeringen – med selvfølgelig at træffe en fagligt baseret konklusion.
Det foregår i åbne, transparente processer, og jeg ved faktisk ikke, hvad det er for en bias, spørgeren hentyder til.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-03:
Altså, det siger vel næsten sig selv, men jeg skal da gerne prøve at forklare det.
Det er klart, at der er man jo nødt til både at være upartisk og signalere upartiskhed, og det gælder, uanset om det er et religiøst symbol, om det er at sidde i Nye Borgerlige, eller om det for den sags skyld er en socialdemokratisk kampagne-T-shirt.
I forhold til en medarbejder ude i velfærden, som udøver pleje, pædagogisk arbejde eller andet, er der jo tale om to vidt forskellige ting, og jeg ville da i virkeligheden synes, at det var en enormt trist måde at se vores velfærdssamfund på, hvis vi lagde upartiskhed og neutralitet ned over vores pædagoger eksempelvis.
De skal da omfavne børnene i deres pædagogiske arbejde med al deres person – det er jo en vigtig del af børns dannelse.
Det bliver jo en helt skæv diskussion, hvis vi sammenligner dommere med pædagoger eller sosu-assistenter.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-03:
Så det er sjovt, at vi der godt kan tage hensyn.
Men hvis en dansk statsborger, som er født og opvokset i et kristent land sikret af grundloven, føler sig stødt af et tørklæde, så må man forstå, at det har Socialdemokraterne egentlig ikke tænkt sig at gøre ret meget ved – ud over den normale dans om juletræet, hvor vi siger en masse og gør ingenting.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-03:
Jo, men i et samfund, hvor vi også sætter pris på den personlige frihed, herunder jo også friheden til at klæde sig, som man vil, så er det klart, at vi jo alle sammen kan gå rundt og blive stødt af, hvordan den enkelte ser ud, men det kan vi ikke begynde at lægge ned over vores offentligt ansatte
Der vil sikkert også været nogle, der kunne blive stødt af en T-shirt med et politisk budskab på, men det kunne jeg da heller aldrig finde på at forbyde ansatte i offentlige institutioner at gå rundt med.
Personligt bryder jeg mig ikke om tørklædet.
Jeg synes, det signalerer noget forkert og noget, som ikke er foreneligt med danske værdier; men i et frit samfund som vores synes jeg ikke nødvendigvis det er op til Folketinget at forbyde det for alle vores gode offentligt ansatte.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-03:
Jeg mener nu nok, at der er et beslutningsforslag på, og hvis ikke vi allerede har haft det, er det i hvert fald på vej.
Jeg beklager, hvis jeg ikke har hundrede procent styr på alle de beslutningsforslag, der er på mit område, men jeg mener nu nok, at det er på dagsordenen her i løbet af foråret, netop for folkeskolen.
Men jeg vil da sige, at der ikke er nogen som helst i den her regering, der negligerer det.
Som det rigtigt blev sagt af en af hr. Morten Messerschmidts tidligere partifæller, tager integration i Danmark 5 minutter, og det er de 5 minutter, man bruger på at beslutte sig for, om man vil være en del af det her samfund.
Og det gælder også for folk, der går rundt og er derhjemme.
Og vi kommer til at gøre en kæmpe indsats og være meget ihærdige for at sikre, at kvinder med udenlandsk baggrund, som går derhjemme, også kommer i job, og det kommer til at ske snart.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-03:
Det ville give tusindvis af flere ansatte, som i dag sidder fanget hjemme i ghettoerne og ikke må noget som helst, men rent faktisk vil gribe ud efter den frihed, som Folketinget så ville give dem ved at sige: Det er ikke mig, men staten, der siger, at islams tvangssymboler bruger vi ikke i Danmark.
Det ville være en frigørelse, minister, det er ikke en undertrykkelse.
Og det er jo faktisk en tanke, som i hvert fald ikke burde være ministerens parti fremmed.
Det er jo ikke lang tid siden, man havde en diskussion i relation til folkeskolen.
Er man kommet videre med det – altså at lave et tørklædeforbud i folkeskolen i det mindste?
Så kunne vi da begynde dér.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-03:
Det, jeg hentyder til, er det her med, at man mener, at der kommer flere CO 2 -reduktioner bl.a. med CO 2 -fangst og også med en konkurrencemodel, altså det her med, at man har højere forventninger til, hvordan man kan have nogle mere positive klimaeffekter i forhold til, hvad andre vurderer, både i forhold til sådan virkemidlerne, som er i konkurrence, men også i forhold til teknologier.
Jeg har i min korte tid herinde i Folketinget helt klart set, at der er en systematisk optimistisk vurdering også i forhold til CO 2 -lagring og mange andre ting.
Og det er så det, det her spørgsmål handler om, altså hvordan ministeren vurderer det.
Lars Aagaard (M), 2023-05-03:
Jeg vurderer ikke, der er en systematisk bias i den ene eller den anden retning fra embedsværket.
Jeg har tillid til, at de laver faglige vurderinger.
Og det, der er det politiske ansvar, er så at sørge for, at forudsætningerne for de vurderinger og de modeller, der udarbejdes, osv. bliver lagt frem, så offentligheden kan kigge embedsmændene i kortene.
På den måde får vi kvalitetssikret den rådgivning af regeringen og Folketinget, der er.
Ja, og det fremgår også af den redegørelse, som er sendt til Folketinget, at de kritikpunkter, som ministeriet har noteret sig er rejst, er blevet adresseret i den redegørelse.
Og jeg ser da frem til, i fald der er nogen i Folketinget, der ønsker det uddybet, at sende uddybende betragtninger.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-03:
Nå, det er kun mig, der er tilbage her.
Det er det her med, at ministeren siger, at der er behov for yderligere tiltag efter det her lovforslag.
Er det en indirekte erkendelse af, at lovforslaget om liberalisering af affaldssektoren ikke giver de klima- og miljøeffekter, som der egentlig står i den politiske aftale?
Lars Aagaard (M), 2023-05-03:
Nej, det er det ikke.
Det er en logisk konsekvens af den aftale, som Alternativet er med i, og derfor venter jeg selvfølgelig også, at man dermed også stemmer for de lovforslag, der følger af aftalen.
Hvorfor er det en logisk konsekvens?
Det er det, fordi det er en markedsbaseret model, man nu kører med – konkurrenceudsættelse – og det vil sige, at det jo selvfølgelig hviler på nogle forventninger om, beregningsforudsætninger for, hvordan markedet udvikler sig.
Der er det sådan i det her tilfælde ligesom på andre områder, at når vi anvender markedet til at drive en udvikling, skal vi løbende følge med i, om de rammer, der så er for markedet, giver de politisk ønskede konsekvenser.
Så det er en helt naturlig følge af det, der står i aftalen, at vi konkurrenceudsætter og markedsgør affaldsforbrændingssektoren.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-03:
Så vil jeg afsluttende bare spørge, om ministeren har interesseret sig for den kritik, der har været internt i ministeriet, hvor der er nogle embedsfolk, der har været kritiske over for, hvordan man har håndteret det her faglige pres for, at de skulle vurdere mere optimistisk, i forhold til hvad de mener er fagligt forsvarligt.
Men er ministeren så opmærksom på, at mange af de yderligere tiltag inden for miljø og klima i forhold til EU-retten ikke vil være mulige, fordi vi nu taler om et internationalt marked for affald og derfor ikke kan lave noget national lovgivning på det område?
Dermed vil det være umuligt at lave de tiltag.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-03:
Jo, det anerkender jeg det vil være for en række personer i denne gruppe.
Men det ændrer jo for det første ikke ved den juridiske vurdering, som der ligger konkret.
Tak for det, hr. formand.
Man kan jo ikke undgå at blive lidt bedrøvet på vegne af Folketingets samlede positur sådan en dag her, hvor vi diskuterer noget, som jo er vigtigt for den grundlæggende strid om, hvordan vores samfund skal indrettes, og insisteren på vores grundlæggende idealer, men hvor det næsten kun er forslagsstillere og regeringspartier, der har fundet anledning til at diskutere den sag.
Men ligesom i kirken skal man ikke skælde ud på den del af menigheden, der møder op, og det har jeg heller ikke tænkt mig.
Jeg vil blot tage fat i det her beslutningsforslag.
Tidligere var der et forslag om forbud mod tørklæde for ansatte i grundskolerne.
Nu vil man så lave et forbud for alle offentligt ansatte i forhold til at bære tørklæde.
Vi støttede det ikke, da det gjaldt grundskolerne, og vi støtter heller ikke det her.
Det er vores juridiske vurdering, at beslutningsforslaget ikke kan gennemføres inden for rammerne af grundloven og vores internationale forpligtelser.
Derudover vil jeg påpege, at man først og fremmest skal vurdere offentlige ansatte på, om de passer deres arbejde, og ikke hvilken religion de tilhører.
Hvis vi kigger på rigtig mange velfærdsinstitutioner, er der mange, der har indvandrerbaggrund, om det så er i første, andet eller tredje led, de passer på vores ældre, de er med til at drive vores hospitaler, og det er nogle af dem, der står længst fremme.
Og jeg synes også, at vi skal have plads til at anerkende, at de yder en enorm vigtig indsats for vores folkestyre og for vores velfærdssamfund.
Efter retsplejelovens § 56 må en dommer i retsmøder f.eks. ikke fremtræde på en måde, der kan blive opfattet som en tilkendegivelse af vedkommendes eventuelle religiøse eller politiske tilhørsforhold.
Den bestemmelse er selvfølgelig båret frem af et sagligt hensyn til at sikre dommeres neutrale fremtræden under retsmøder, men det hensyn kan ikke begrunde et generelt forbud for alle offentligt ansatte mod at bære et specifikt symbol som f.eks. tørklæder.
Som jeg også nævnte, da vi diskuterede tørklæde i forbindelse med B 8, anerkender jeg, at der desværre er kvinder i det her land, som er udsat for negativ social kontrol, og dem skal vi hjælpe, og vi skal beskytte dem, der forsøger at vriste sig fri.
Derfor fremgår det også af regeringsgrundlaget, at regeringen ønsker et større og et vedholdende fokus på, hvordan vi som samfund gør op med negativ social kontrol, så kvinder og piger med minoritetsbaggrund nyder de samme rettigheder og den samme frihed, som danske kvinder og mænd gør.
Det er jo desværre tilfældet rigtig mange steder, og vi har problemer med det, men i mine øjne er et forbud mod tørklæder hos alle offentligt ansatte altså ikke den rigtige løsning.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-03:
Ja, og dermed træder integrationsministeren jo i sine forgængeres fodspor, eftersom det er dem, der har bragt en stor del af ulykkerne til Danmark.
Jeg anerkender slet ikke, at det her skulle være et problem i forhold til hverken grundlov eller for så vidt internationale konventioner.
Tværtimod vil det her jo være en håndsrækning, altså det her er en del af frigørelsen, som gør, at de piger, som i Danmark, som i Saudi-Arabien, som i alle andre dele af den muslimske verden bliver undertrykt og bliver betragtet som andenrangsborgere, rent faktisk vil få et juridisk redskab til at tvinge sig ud af de kønsrollemønstre, som islam jo bygger på.
Anerkender ministeren overhovedet ikke, at det her er et forsøg på at frigøre de undertrykte og at tage tvangen ud af islam i Danmark, og at det for de folk, der er kommet hertil, måske for netop at leve efter dansk vis, men som i dag holdes fra det af muslimske grupper, der med tvang, vold og trusler herom får folk til at gå med tørklæde, vil kunne være en hjælp og ikke en undertrykkelse?
Tak, formand.
Det muslimske tørklæde er, i modsætning til hvad kulturradikale forsøger at bilde os ind, ikke bare et stykke stof.
Det er et stærkt symbol, et signal, som skal understrege: Jeg er ren, du er uren.
Det er et undertrykkende værktøj, som i hele den muslimske verden bliver brugt til at klassificere kvinder som andenrangsborgere.
Det er derfor i sig selv chokerende at kunne se, at man, når man nu har taget den lange vej fra Afrika eller Mellemøsten eller andre dele af verden, hvor islam er udbredt, vælger at tage de undertrykkende skikke, de symboler på islam som en tvangsbundet lovreligion, med sig til Danmark, med sig til Vesten, i stedet for at omfavne den frihed og sekularitet, som netop er Vestens dna og har været det i om ikke andet så i hvert fald i 500 år.
Men det er ikke desto mindre det, som er virkeligheden, og det, som derfor er en væsentlig del af den integrationsopgave, som det er blevet min generations måske allerallerstørste udfordring at løse på vegne af et næsten samlet kleresi af politiske partier, som fra 1960'erne og op til systemskiftet i 2001 fejlede totalt og troede, at man kunne omdanne Danmark til et indvandrerland, uden at det ville have fatale konsekvenser.
Som et led i den integrationsopgave – eller lad os bare sige, hvad det handler om, nemlig assimilering, nemlig at de, der kommer hertil og tror på islam, selvfølgelig bliver en lige så naturlig del af det danske samfund både i det udvortes som i det indvortes som alle mulige andre grupper – bør myndighedspersoner selvfølgelig ikke bære det muslimske tørklæde, og det er i al sin enkle logik det, som det her forslag vil sikre.
Tak, formand.
Lars Aagaard (M), 2023-05-03:
Men det er jeg ikke enig i.
Det er sådan, at i Danmark har vi forskellige instrumenter, vi kan bruge til at regulere markeder med.
Spørgeren har sikkert hørt om afgifter, der er en mulighed.
Der indgår et varmeprisloft i lovforslaget.
Det er et andet sted, hvor man kan skrue på økonomien for anlæggene.
Så vi har masser af muligheder for at skrue på de økonomiske rammer, der er omkring det marked, der er for forbrænding.
Men spørgeren har jo ret i, at EU-reguleringen før lovforslaget og efter lovforslaget er sådan, at affald til forbrænding er en vare, der kan handles frit på EU's indre marked.
Og det er jo et vilkår, der gælder både før og efter lovforslaget.
Susie Jessen (DD), 2023-05-04:
Jeg vil lige starte med at opklare en misforståelse fra ministerens side.
Det er jo ikke det samme beslutningsforslag, som Danmarksdemokraterne og Dansk Folkeparti har fremsat.
De har fremsat et beslutningsforslag om at forbyde ansatte og elever at bære tørklæde i grundskolen, og vores er i forhold til folkeskoleelever.
Det var bare lige for at sige det.
Men det her er ikke en ny debat – det er jo noget, der har kørt hele tiden.
Jeg er bare meget interesseret i den her forskel fra Socialdemokratiets side mellem før et valg efter et valg.
For den her debat har jo været oppe før, hvor man har påpeget de her juridiske problemstillinger, der er omkring et forbud mod tørklæder.
Så hvad er det sådan helt præcis, som Socialdemokratiet har fundet ud af med nye ting på det juridiske område, der gør, at man har skiftet mening fra før et valg til efter et valg?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-04:
Ja, men jeg tror, jeg må sige, at det citat er taget lidt ud af sammenhængen.
Jeg havde, tror jeg, 20-30 medier, jeg udtalte mig om det her til, og jeg havde et meget klart mandat, og det forsøgte jeg også efter bedste evne at udtale mig inden for.
Jeg udtalte, at det var et spændende forslag, og jeg synes, der er et interessant perspektiv i det, men også hele tiden med den yderligere tilføjelse, at det selvfølgelig skulle afklares juridisk, hvor vi stod henne.
Og det mener jeg sådan set stadig.
Det, der kom, var et forslag imod muslimsk hovedtørklæde som den eneste ting, hvorimod det, som er virkeligheden i Frankrig, hvor man jo har gennemført det, er, at man har et forbud imod religiøse symboler som helhed.
Og der vil jeg i forhold til den sidste del, hvis det så kunne blive noget, man kunne arbejde videre med, fordi det juridisk bedre kan lade sig gøre, sige, at det jo ikke virker til, at der er stor opbakning til det forslag, heller ikke fra højre side i salen.