runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-12-16:
Jeg har svært ved at se, hvad politiforliget har med støjramte borgere i Kronjylland eller E45-trængsel at gøre, men det kan transportministeren nok redegøre for det senere.
Jeg er faktisk glad for, at ministeren nu vil komme ud at besøge de støjramte borgere, og jeg ser frem til, at vi finder en dato i starten af det nye år, hvor vi selvfølgelig skal overholde de forskellige coronatiltag, der er.
Så kan ministeren også selv opleve, at problemet kun er blevet større, og at det derfor skal løses hurtigst muligt.
Så tak for tilsagnet.
Benny Engelbrecht (S), 2020-12-16:
Altså, man kunne jo sådan set også bare have ringet over, for jeg siger sådan set ja til rigtig mange invitationer ude i landet.
Man behøver ikke at invitere ministeren i Folketingssalen, for at jeg kommer ud.
Det gør jeg sådan set rigtig hjertelig gerne, og man er også altid velkommen til at komme over til en kop kaffe, hvis der er nogle af de her ting, man ønsker at drøfte.
Og så lad mig bare sige, at når jeg fremhæver spørgsmålet om at tage ansvar, er det jo, fordi jeg håber, at vi netop kan lave en bred infrastrukturaftale, hvor så mange partier som overhovedet muligt indgår, så det ikke, som det var i den tidligere regerings tid, bliver en smal aftale.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-12-16:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til en tredje forbindelse over Randers Fjord, den såkaldte Østbro, og er det efter ministerens opfattelse et projekt, som bør finansieres af statslige midler, eventuelt i en kommende infrastrukturplan?
Marie Bjerre (V), 2020-12-16:
Jeg er enig med ministeren i, at det her handler om en afvejning, og jeg er også enig i, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at begrænse coronasmitten.
Coronasmitten er meget alvorlig, og jeg er heller ikke ude på generelt at kritisere regeringens restriktioner.
For vi bliver nødt til at minimere vores sociale aktiviteter for at undgå smitte.
Men jeg ser det alligevel som min forpligtelse som folketingsmedlem at gøre opmærksom på, hvordan virkningerne af de her restriktioner er ude i virkeligheden, og sige fra, hvis restriktionerne virker uigennemtænkte, er for tilfældige eller har en uheldig social slagside.
Sagen er den, at skolerne ikke tillader klassearrangementer efter skole, fordi sundhedsmyndighedernes anbefalinger er, at man ikke mødes til klassearrangementer.
Det betyder, at man eksempelvis ikke kan holde børnefødselsdage.
Det egentlige problem er så, at børnene jo ikke lader være med at holde børnefødselsdage.
Den 8-årige lader ikke være med at invitere hjem til en børnefødselsdag.
Så hedder det bare en legeaftale i stedet for, og så inviterer man en lille håndfuld, to, tre, fire piger eller drenge i klassen, med hjem.
Det, vi ser, er, at det desværre er de samme børn, de populære børn, der bliver peget på hver gang.
Det er dem, der har en fødselsdagsgave med i tasken den morgen.
Og det er de samme børn, der bliver ladt i stikken, og som heller ikke den her gang kommer med til børnefødselsdag.
Det synes jeg ærlig talt er synd.
Derfor bekymrer det mig også lidt, at ministeren svarer, at problemet med børnefødselsdage er velkendt, og at man gør noget ud af at gøre noget mere på institutionerne.
Men i virkeligheden inviteres der bare til en legeaftale, og så lader vi de udsatte børn i stikken.
Med det her spørgsmål vil jeg egentlig bare gerne sikre mig, at regeringen er opmærksom på den her udfordring og forsøger at tænke den med ind.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-16:
Mens de her regler stadig væk var aktuelle, fyldte begge mine børn år.
Det er bare for at sige, at præcis den situation har vi stået i, og anbefalingen er altså ikke, at man så inviterer en del af klassen hjem til børnefødselsdag.
Anbefalingen er faktisk, at man lader være.
Det er jo sådan set det, der ligger i, at man skal lade være med at samle klassen.
Det vil sige, at så har vi de sociale bobler, vi har, og hvordan de sociale bobler er sammensat, og hvem man inviterer ind i sit hjem, og under hvilke omstændigheder, har vi ikke lavet retningslinjer for som regering.
Det tror jeg faktisk også at man skal passe på med.
Men jeg vil bare sige, i forhold til i hvor høj grad man har det på nethinden, at de fleste af os har børn, og de fleste af vores børn har faktisk fødselsdag en gang om året.
Jeg tror ikke, der er nogen børn, der ikke har fødselsdag en gang om året.
Og derfor kender vi problemstillingen ret godt.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-12-16:
Det ændrer ikke ved, at regeringen jo vælger ikke kanalisere penge fra normeringsløftet og børneløftet ud til dagplejen, ud til de selvejende institutioner og ud til de private institutioner.
Det betyder, at man grundlæggende diskriminerer 64.500 børn, fordi deres forældre har brugt deres frie valg til at sætte dem i en dagpleje, sætte dem i en selvejende institution eller sætte dem i en privat institution.
Det er fuldstændig uforståeligt, hvorfor regeringen har den politik, at de børn ikke skal have del i løftet, fordi man jo kunne vælge også at brede børneløftet ud til dagplejen, på trods af at man ikke ændrer ved normeringstallet.
Men det vælger regeringen ikke at gøre, og på den måde udhuler man jo økonomien.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-16:
Det passer ikke helt, fordi de selvejende institutioner får faktisk samme niveau.
Det afspejler sig i deres økonomi, når det er sådan, at man løfter og giver flere penge til de kommunale institutioner.
Så den del passer ikke.
I forhold til det med dagplejen kan man sige, at indtil nu har det været sådan, at man faktisk på dagplejeområdet har haft bedre vilkår, end man har haft i institutionerne, fordi man har haft en fast ratio for, hvor mange børn der må være.
Det er det, vi nu gennemfører med lovgivningen omkring minimumsnormeringer.
Det vil sige, at man har haft en ubalance, i forhold til hvilke rettigheder man havde på de forskellige områder.
Den retter vi op på.
Det er den vej rundt, vi ser det.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-12-16:
Men regeringen retter jo ikke op på den skævhed, der er økonomisk.
Man vælger jo fortsat sammen med sine røde støttepartier at diskriminere de 64.500 børn, hvis forældre har valgt enten dagpleje, selvejende institutioner eller private institutioner.
Det har jo den betydning f.eks. i en kommune som Thisted Kommune, hvor halvdelen af børnene går i den type institutioner, at det økonomiske skel mellem de kommunale institutioner og de øvrige institutioner bliver større med det sigte, at man jo får en skævhed, og som jo udelukkende er ideologisk præget, og som ikke handler om at sikre alle børn og unge i Danmark en god opvækst.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-16:
Det passer simpelt hen ikke, fordi institutioner får deres tilskud med udgangspunkt i det tilskud, der bliver givet til de kommunale institutioner, og derfor er det faktuelt forkert at sige, at det her ikke kommer dem, der går i selvejende institutioner, til gavn; det gør det.
Vi har valgt med helt åbne øjne at sige, at man har haft nogle rettigheder, hvad angik dagplejerne, i forhold til de forhold, der er omkring børnene, som desværre ikke har gjaldt for daginstitutionsbørnene.
Nu har vi så valgt også at lægge faste rammer ind omkring at lave en bund for, hvordan det må være i daginstitutionerne, og dermed er der sket en ligestilling.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-12-16:
Hvad mener ministeren om, at regeringens politik medfører en skævvridning af konkurrencen mellem på den ene side kommunale dagtilbud og private selvejende dagtilbud og på den anden side private dagtilbud med mulighed for profit, alle dagplejere og private passere?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-16:
Regeringen har med aftalen om minimumsnormeringer valgt at prioritere et løft af daginstitutionerne.
Og børn i vuggestuer og børnehaver fortjener, at der kommer flere pædagoger, voksne, omkring dem, så de kan trives og udvikle sig og blive en del af et børnefællesskab.
Derfor er der fra 2024 og frem
årligt afsat ca. 1,8 mia. kr. mere til vores børn, og det er jeg som minister selvfølgelig utrolig stolt af og glad for at et flertal i Folketinget har valgt at prioritere.
Men aftalepartierne har samtidig aftalt, at pengene, som er afsat til vores børn, ikke skal kunne trækkes ud som overskud i private institutioner, præcis som det i øvrigt gælder for friskoler og for privatskoler i Danmark; det er samme model, der kommer til at gøre sig gældende her.
I de gældende regler er der mulighed for, at man i stedet for at etablere sig som en egentlig daginstitution kan etablere sig som en såkaldt institutionslignende privat pasningsordning med store børnegrupper i f.eks. lejede lokaler, men uden den kvalitet og de kvalitetsstandarder, som kendetegner vuggestuer og børnehaver.
Med de rammer, vi har lagt ind her, sikrer vi fremadrettet, at institutioner til vores børn får samme høje standarder.
Jeg får lyst til at spørge, om det betyder, at hvis Venstre skulle komme i regering igen, vil man sætte antallet ned til en til tre børn i dagplejen.
Det ville ikke være min anbefaling, fordi jeg mener, at det er to meget forskellige måder at blive passet på, fordi det dér er et trygt hjemmemiljø, og derfor mener jeg egentlig, at snittet på de fire børn ligger rigtigt dér.
Det at være en del af en institution med mange børn og i øvrigt også mange vokse er simpelt hen et andet miljø.
Det har vi også kunnet se i forbindelse med corona.
Noget af det, der virkelig gør en stor forskel for børnene, er at have været delt op i små enheder, hvor der kommer ro på, og hvor der er et helt andet overskud, end når de er i større enheder.
Derfor har det været vores vurdering, at de en til fire børn var et fint snit at have for dagplejerne.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-12-16:
Jeg kan jo sige, at vi fra Venstres side også støtter løftet på det her totalt akkumulerede beløb på de vel efterhånden 5,6 mia. kr. til børneområdet.
Det ligger sådan set også i tråd med, at vi løftede børneområdet både økonomisk og også fagligt og indholdsmæssigt, mens vi sad i regering, både som Venstreregering og også efterfølgende som VLAK-regering.
Til gengæld har vi jo det seneste år og også på samråd og andet diskuteret den diskrimination af op mod 64.500 børn, som regeringen og de røde støttepartier jo så vælger at fastholde også det kommende år, i relation til at de børn, hvis forældre har valgt, at deres børn skal gå i dagpleje, i en selvejende institution eller en privat institution, ikke får del i normeringsløftet.
Det betyder jo, at særlig børn, der bor i et tyndtbefolket område, hvor vi ved, at der er flere private institutioner og flere private passere og flere dagplejere, ikke får del i det her økonomiske løft.
Det er os fuldstændig uforståeligt, hvorfor regeringen og de røde støttepartier ikke ønsker, at alle børn i Danmark skal have en god start på livet.
Når vi så kigger på dagplejen og de regler, der gælder for dagplejen, er det jo sådan i dag, som ministeren også siger, at der kan man være op til fem børn.
Det betyder jo, at man grundlæggende giver dårligere vilkår for dem, der enten i privat eller kommunalt dagpleje skal tage sig af at løfte pasningsopgaven og omsorgsopgaven og læringsopgaven for nogle af vores børn og unge.
Det er uforståeligt for os, hvorfor regeringen vælger at fastholde en sådan skævvridning både geografisk, men også mellem de forskellige tilbud.
Marie Bjerre (V), 2020-12-16:
Så er jeg glad for, at jeg får lejlighed til her at fortælle, hvordan det i hvert fald virker rigtig mange steder.
For der virker det sådan, at så inviterer man bare hjem til en legeaftale, for det må man jo gerne inden for retningslinjerne.
Så inviterer man to, tre, fire børn med hjem, og det er altså bare de samme børn, vi ser der bliver peget på hver gang, og det er de samme børn, der sidder i klassen og ikke kommer med hjem til børnefødselsdage.
Jeg håber, at ministeren vil tage den oplysning med sig.
Det er fair nok, at man ikke ikke før har kendt til den problemstilling, for tingene er gået hurtigt, men det er en reel bekymring, jeg har, og vi bliver nødt til at tænke noget mere på udsatte børn.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-16:
Så hvis det, der er en forælders hensigt, er at omgå reglerne, er det svært for os at forhindre det.
Det har jo altid været en anbefaling, at man for at undgå mobning og udstødelse i klasserne sørgede for at sige, at det enten er alle pigerne, alle drengene eller hele klassen, der skal inviteres.
Det kan man ikke under de nuværende omstændigheder, og jeg håber og tror på, at de fleste forældre faktisk er fornuftige nok til at lade være med at gøre det, som spørgeren omtaler.
Men der er nogle mennesker, der omgår reglerne.
Marie Bjerre (V), 2020-12-16:
Jeg vil bare lige slå fast, at det her altså ikke handler om, at forældrene omgår reglerne, at nogle omgår reglerne, for man må jo gerne invitere hjem til en legeaftale.
Det gør man så, man lader være med at kalde det en børnefødselsdag, men det er det reelt.
Der er en gave med, og det er en børnefødselsdag.
Det er ikke en omgåelse af reglerne, og det er sådan, det virker i praksis, og jeg synes altså, det er vigtigt, at regeringen er opmærksom på det.
For det betyder, at det er de udsatte børn, der endnu engang lider under den her coronakrise.
Så jeg vil egentlig bare afslutningsvis give en opfordring videre om at huske det her, når vi igen får lempet reglerne lidt, og tage hensyn til, at der skal være plads til at mødes.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-12-16:
Hvad er ministerens holdning til, at uligheden mellem daginstitutioner og dagpleje bliver større, når man med regeringens aftale om minimumsnormeringer fordeler penge til flere voksne i daginstitutioner baseret på kommunernes samlede børnetal uden at tage hensyn til andelen af børn i andre pasningstyper, f.eks. dagpleje?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-16:
Regeringen har sammen med aftalepartierne aftalt, at man med minimumsnormeringerne giver et historisk og nødvendigt løft af daginstitutionerne.
Dagplejen stilles med den aftale ikke ringere, end de har været tidligere.
Der ændres ikke på deres tilskudsregler eller på regler for den kommunale dagpleje i øvrigt.
Dagplejen er i dag bl.a. allerede omfattet af lovkrav om maksimalt antal børn på fem pr. dagplejer, og i praksis er der typisk kun fire børn pr. dagplejer grundet overenskomstmæssig regulering.
Det vil sige, at der har man allerede sat et antal på.
Herudover adskiller dagplejen sig fra institutioner, ved at dagplejeren er alene med børnene, og at børnene er tilknyttet én fast dagplejer, der ikke ligesom i institutionerne kan dele pasningen med flere andre voksne.
Med aftalen strammer aftalepartierne også for reglerne for den private pasning, så de i højere grad er omfattet af de samme rammer som for den kommunale dagpleje, og det skal sikre, at der ikke fremadrettet oprettes institutionslignende private pasningsordninger, som ikke har de samme høje standarder som daginstitutioner og i øvrigt kommunale dagplejere.
Så vi nedjusterer loftet for antallet af børn pr. privat passer i nyoprettede private pasningsordninger fra fem til fire børn og stiller krav om, at pasningen skal foregå i passerens private hjem for at give det trygge miljø.
Hvis to personer, der er bosiddende i samme husstand, har plads til det, så kan man optage op til otte børn.
Så med aftalen har aftalepartierne valgt at videreføre udmøntningsmodellen fra sidste år, hvor midlerne fordeles efter børnetal, og det er for at sikre en hurtig og ubureaukratisk udmøntning, sådan at når lovforslaget træder i kraft i 2024, vil midlerne bliver fordelt via bloktilskuddet.
Ordføreren får det til at lyde, som om vi ikke har husket det førhen.
Det her er faktisk noget, der er blevet drøftet ret indgående.
Jeg vil bare sige i forhold til det, at der under normale omstændigheder, når der ikke er corona, gælder en klar anbefaling om, at man inviterer enten alle pigerne, alle drengene eller hele klassen eller lader være.
Der er jo ikke nogen af de pædagogiske anbefalinger, der er ændret på grund af corona, og derfor opfatter jeg det som en omgåelse af de anbefalinger, der normalt ligger for skolerne, i forhold til afholdelse af børnefødselsdage.
Benny Engelbrecht (S), 2020-12-16:
Tak for spørgsmålet.
Vejstøj og trængselsudfordringer er væsentlige samfundsproblemer, som berører et stort antal danskere.
Derfor har jeg også stor forståelse for, at mange borgere har benyttet høringsperioden i vvm-undersøgelsen til at give deres relevante mening til kende.
Det er jo faktisk derfor, vi har vvm-undersøgelser og mulighed for, at man kan indgive høringssvar.
Jeg kan oplyse, at den offentlige høring har ført til, at Vejdirektoratet tilføjede yderligere støjdæmpende foranstaltninger til projektet.
I projektet er der således foreslået i alt 12,7 km støjafskærmende foranstaltninger langs motorvejen til støjbeskyttelse af nærliggende boligområder og nærliggende bysamfund.
For så vidt angår støjafskærmende foranstaltninger på E45, kan jeg i øvrigt oplyse, at det i forbindelse med udbygningen af motorvejen Skanderborg S til Skanderborg N er besluttet at opsætte støjskærme ved Vrold og Skanderborg by.
Støjskærmene forventes opsat i løbet af 2021.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-16:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Det er jo en konstant afvejning, og vi kan ikke det hele på en gang.
Derfor har vi som regering og som Folketing skullet tage nogle beslutninger i forbindelse med corona, hvor man godt kan sige: Jamen hvis man nu kan det her, hvorfor kan man så ikke også det her?
Det er altid bedst, hvis man undgår det, jeg kalder paradoksregler.
Der er ikke nogen tvivl om, at lige præcis spørgsmålet om børnefødselsdage er et eksempel på en paradoksregel, men reglen er ikke desto mindre relativt velgennemtænkt.
For hele idéen med den har jo været at sige, at fritidsaktiviteter simpelt hen er vigtige for børn og unge.
Lige nu gælder det i hele landet, også for børn og unge, at man kun må være sammen op til ti personer til fritidsaktiviteter, og det vil sige, at lige nu er spørgsmålet uaktuelt.
Men hvis ikke det havde været uaktuelt, ville der simpelt hen være et hensyn at tage til, at det er vigtigt, at fritidsaktiviteter holder åbent.
Det betyder, at der er en masse andre aktiviteter, vi ikke må lave, fordi det er den samlede mængde af kontakt mellem mennesker, der gør, at vi øger smitterisikoen og antallet af smittekæder.
Derfor har der også været en opfordring til skoler og daginstitutioner om, at man gør lidt ekstra ud af børnenes fødselsdag, når man er på skolen og er sammen med sin klasse, i forhold til under normale omstændigheder.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-12-16:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet er: Hvad mener ministeren om de utallige høringssvar i forbindelse med vvm-undersøgelsen af E45-udvidelsen fra Aarhus N til Randers, hvor borgere klager over de meget store gener fra støj og virksomheder beretter om massive trængselsproblemer?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-16:
Vil statsministeren instruere sine ministerkollegaer og embedsmænd i fremover ikke at servicere ministrene til deres private sider på sociale medier?
Mette Frederiksen (S), 2020-12-16:
Som jeg forstår det, er det med spørgsmålet forudsat, at embedsværket er udelukket fra at bistå ministre med udarbejdelsen af indlæg til ministres sociale profiler, og som jeg netop har redegjort for i forbindelse med min besvarelse af det foregående spørgsmål, så kan embedsværket bistå en minister med indlæg på sociale medier, hvis det vedrører et emne inden for ministerens område.
Det er i øvrigt på samme måde, som embedsværket også kan bistå med taler og indlæg til brug i andre sammenhænge og andre medier.
I det notat om retlige forhold ved ministres brug af sociale medier, som jeg lige har omtalt, er rammerne for embedsværkets bistand ved ministres brug af sociale medier nærmere beskrevet.
Notatet er en del af Statsministeriets håndbog om ministerhvervet.
Håndbogen udleveres til nye ministre i forbindelse med deres ministerudnævnelse, og det betyder altså, at mine ministerkolleger er bekendt med rammerne for embedsværkets bistand.
Det samme gælder for embedsværket.
Og som jeg i øvrigt indledte med at sige, er de retningslinjer ydermere oversendt til Folketinget på et tidligere tidspunkt.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-16:
Det giver mig så anledning til at bede om, at spørgsmålet – for forrige spørgsmål blev afsluttet med ikke at blive besvaret – så nu måtte blive besvaret.
Det afgørende er, hvordan ordlyden er, hvordan praksis er i forhold til offentlighedsloven og i forhold til forvaltningsloven.
Det er jo her, hvor bl.a. Steen Bønsing, professor i offentlig ret, og Tim Knudsen, professor emeritus, meget klart siger, at den praksis, som statsministeren her har lagt for dagen, strider mod loven.
Det, der kunne være interessant, er selvfølgelig så bare at få statsministeren til at bekræfte, at det, der kommer først i forhold til en intern regeringsnotits og så den lov, vi vedtager her i Folketinget, altså er loven, der er vedtaget her i Folketinget.
Derfor ville det måske også være betimeligt, hvis statsministeren ville tage det her med lidt større ydmyghed, al den stund det ikke handler om et sæt retningslinjer, som er udarbejdet i Statsministeriet, men handler om den lov, der gælder for hele den offentlige forvaltning, altså sådan, at man ikke som minister må benytte sig af det embedsapparat, man har, det privilegium, som ministre får stillet til rådighed af skatteyderne, til andet end noget, der er snævert knyttet til den virksomhed, man har som minister.
Og det er da noget rod, når man så på den måde blander en privat facebookside, hvor man deler alle mulige private til tider grænsende til intime detaljer med sine følgere, sammen med Statsministeriets virksomhed, hvor man altså har embedsmænd til at sidde og lave flot producerede videoer.
Mette Frederiksen (S), 2020-12-16:
Og mig bekendt er det noget nyt, altså det her med, at folketingspolitikere vurderer, hvilken sindsstemning man er i, når man svarer som minister.
Jeg bliver stillet et spørgsmål.
Jeg redegjorde nøgternt og ordentligt for de retningslinjer, der ligger til grund for den praksis, der er, jo ikke alene i den her regering, men også under den tidligere regering.
Trine Bramsen (S), 2020-12-16:
Statsministeren.
Mette Frederiksen (S), 2020-12-16:
Det forekommer mig en kende mærkeligt, at et sæt retningslinjer, der har været gældende under en tidligere regering, og som gør sig gældende under den nuværende regering, pludselig skulle være underlagt noget helt andet og noget voldsomt mere anderledes, end hvad der har været tilfældet tidligere.
Hvis de retningslinjer, der gælder i dag, var tilstrækkelige og ordentlige og gode under den tidligere regering, hvad er problemet så i, at den nuværende regering forsøger at efterleve de samme retningslinjer?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-16:
Jamen hvis det er nogen hjælp for statsministeren, så skal jeg gerne indrømme, at både offentlighedsloven, forvaltningsloven og alle andre love, der måtte være vedtaget her og stadfæstet af Hendes Majestæt Dronningen, også gjaldt for hr. Lars Løkke Rasmussen, de gjaldt også for hr. Anders Fogh Rasmussen – de gjaldt for alle statsministre.
Siden Estrup, vil jeg tro, har man også forfulgt det sådan.
Det, der er sagen her, er jo, hvordan man anvender reglerne.
Og der må jeg bare sige, at det er første gang, jeg i hvert fald er blevet opmærksom på en statsminister, som så nonchalant – nu dømmer jeg igen, og jeg skal se, om jeg kan finde et mere venligt udtryk næste gang – men i hvert fald så egenrådigt i forhold til at skulle følge reglerne alligevel vælger at blande partiaktivitet, privat aktivitet på sin Facebook, sammen med det, som Statsministeriet altså udarbejder.
Det er jo det, der er problemet, vil jeg sige til statsministeren.
Mette Frederiksen (S), 2020-12-16:
Jamen jeg har redegjort for, hvad retningslinjerne er, og dermed viser den præmis, der er for spørgsmålene, sig så ikke at være i overensstemmelse med retningslinjerne.
I fald spørgeren har ret, må det betyde, at den tidligere statsminister ikke på noget tidspunkt fik bistand fra Statsministeriet til nogen form for kommunikation eksempelvis på sociale medier.