runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-10:
Jeg synes, det lyder en lille smule paradoksalt, at ordføreren siger, at man skal øge sikkerheden, og at borgerne skal have et oplyst grundlag.
Hvorfor ikke kombinere skiltet med en mundtlig oplysning om, at der altså ikke er en ligestilling, når man går til en autoriseret sundhedsperson, og når man går til en alternativ behandler?
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at regeringspartiet Venstre ikke lytter til de her virkelig nøgterne faglige og patientorganisationer, som siger, at det vil være godt at gøre.
Jane Heitmann (V), 2017-05-10:
Vi er i Venstre altid lyttende, også i forhold til de input, der kommer i høringssvarene.
Vi har netop behandlet et lovforslag om 150 psykiatriske bosteder.
Jeg synes, at den proces, vi har været igennem der, netop understreger, at vi er lyttende i Venstre.
Jeg synes sådan set også, at det er en spændende pointe, at man gerne vil have mundtlig information, og det er jo en af de ting, man kan lade indgå i evalueringen om 3 år.
Stine Brix (EL), 2017-05-10:
Tak for den varme velkomst, formand.
Vi kan fra Enhedslistens side også støtte dette lovforslag.
Det er jo, som flere har sagt, en form for krølle på et lovforslag, der allerede blev behandlet tilbage i december – en krølle eller måske et punktum, kunne man sige, på en meget langvarig sag.
Det er efterhånden flere år siden, et flertal i Sundhedsudvalget lavede en fælles beretning, hvor vi skrev, at vi ønskede at ændre loven, sådan at vi kunne lovliggøre den praksis, der har eksisteret, i hvert fald siden kiropraktorerne blev skrevet ind i loven tilbage i 1991, nemlig at der også er andre end kiropraktorer, som laver manipulationsbehandlinger.
Det gælder fysioterapeuter, som jo har det som en del af deres faglighed at lave manipulationsbehandlinger af led, men det gælder også en lang række alternative behandlere.
Dansk Folkepartis ordfører nævnte body-sds, men det gælder også alle mulige andre.
Man kunne nævne osteopater og massører af forskellig art.
Der blev rejst en retssag mod en navngiven behandler inden for body-sds.
Den retssag ville betyde, at rigtig, rigtig mange mennesker, som i mange, mange år har lavet manipulationsbehandlinger, ville blive kriminaliseret og måske helt ville ophøre med at lave den behandling, de har lavet hidtil.
Det var et flertal i Sundhedsudvalgets ønske, at det ikke skulle ske, og det er jeg rigtig glad for lykkedes.
Det betyder, at praksis, som den har været hidtil, kan fortsætte uændret sådan mere eller mindre.
Nu er det så også beskrevet i lovforslaget, at det er sådan, at der er andre end kiropraktorer, som udfører manipulationsbehandlinger af led.
Det her konkrete lovforslag vedrører så spørgsmålet om forsikring, og jeg synes sådan set, at det giver rigtig god mening, at når man er i alternativ behandling, så hører man ikke ind under patienterstatningsordningen og heller ikke noget, der ligner, men den ansvarsforsikring, som normalt gælder, når man går til alternativ behandling.
Så vi støtter lovforslaget og håber, at vi nu efterhånden er ved at være i mål.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-05-10:
Tak for det.
Man har ikke i disse lande konstateret problemer med patientsikkerheden i denne sammenhæng, og der er ikke noget, der taler for, at det skulle blive et problem i Danmark, at vi har tilrettet loven til virkeligheden.
Med lovændringen forudsatte vi, at borgere, som bliver behandlet hos en registreret alternativ behandler, skal have samme erstatningsmæssige rettigheder som patienter, der behandles hos en autoriseret sundhedsperson, altså som under Patienterstatningen.
Det har dog vist sig, at det ikke er den rigtige løsning.
Med lovændringen, som vi behandler i dag, foreslås det derfor, at registrerede alternative behandlere skal tegne en obligatorisk ansvarsforsikring med behandlingsdækning, hvis de vil udføre manipulationsbehandlinger af rygsøjlen.
Det betyder, at borgere behandlet hos registrerede alternative behandlere ikke vil være dækket af reglerne under Patienterstatningen, men af dansk rets almindelige erstatningsregler, også kaldet culpa.
Det er sværere for brugere at opnå erstatning efter de almindelige erstatningsregler, end det er for patienter at opnå erstatning efter patienterstatningsordningen, som netop er etableret for at give patienter mulighed for at søge erstatning efter lempelige erstatningsregler, end andre borgere har.
Som udgangspunkt betragtes borgere, som er brugere af alternativ behandling, ikke som patienter, men som kunder, og registrerede alternative behandlere er ikke en del af det danske sundhedsvæsen.
Derfor kan man ikke, som hr. Flemming Møller Mortensen gør det, sige, at disse patienter bliver stillet dårligere end andre patienter, for der er slet ikke tale om patienter i den her sammenhæng.
Det skal borgerne selvfølgelig vide, og derfor foreslås det at lave en ordning, hvor behandlere skal oplyse kunderne om, at de ikke er omfattet af Patienterstatningen, men af almindelige erstatningsregler.
Benytter man den autoriserede sundhedsperson, vil man som patient både have mulighed for at få offentligt tilskud til behandlingen og have adgang til Patienterstatningen, hvis noget skulle gå galt.
Kiropraktorerne har således stadig en fordelagtig status, selv om ledmanipulation ikke længere er et virksomhedsområde, som er forbeholdt kiropraktorerne.
Ordningen skal følges op efter 3 år.
Derfor bliver det forsikringsselskab, hvor den registrerede alternative behandler har tegnet sin forsikring, forpligtet til en gang årligt at indrapportere eventuelt anmeldte skader forårsaget af rab'erne, kalder vi dem nu den her gang, som led i deres udførelse af manipulation af rygsøjlen.
Liberal Alliance støtter forslaget, som øger det frie valg uden at fratage borgerne deres mulighed for erstatning ved eventuel fejlbehandling.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-10:
Tak for det, formand.
Jeg skal lige gøre opmærksom på, at jeg er standin for Pernille Schnoor på det her lovforslag, L 208, som er blevet meget fint gennemgået af de tidligere ordførere.
Med lovforslaget ønsker regeringen at ændre kravene til registrerede alternative behandlere om, at principperne for, hvorvidt en skadelidt er erstatningsberettiget, følger de samme principper, som man gør hos Patienterstatningen.
Da vi før jul stemte for lovforslag L 47, betød det, at registrerede alternative behandlere ville kunne udføre manipulationsbehandling af rygsøjlen.
Men det var en forudsætning, i hvert fald for vores støtte til lovforslaget, at brugerne var lige så godt stillet, som hvis de blev behandlet af en autoriseret sundhedsperson.
Og det var også regeringens krav og forudsætning.
Siden hen har det vist sig, at det ikke er muligt i forhold til forsikringskrav at få stillet sådan en forsikring til rådighed.
For at imødekomme de alternative behandlere og sikre, at brugerne er stillet godt, fjerner lovforslaget derfor kravet om, at principperne skal følge Patienterstatningen, og derudover stilles der krav til, at alternative behandlere skal have en ansvarsforsikring, hvis de skal manipulere rygsøjlen m.v.
Det er ikke det optimale, men det er det måske heller ikke i en samtale, hvor vi måske engang kan åbne op for, at alternativ behandling bliver en del af vores etablerede sundhedssystem.
Men det er jo ikke i dag, vi skal have den debat.
Men i hvert fald støtter Alternativet lovforslaget i denne form.
Tak for ordene.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2017-05-10:
Jeg kan ikke lade være med at slå mig på, at det skulle være et problem, at vi i den lovgivende forsamling sender et lovforslag i høring; så får vi nogle høringssvar ind, og så bliver vi klogere og laver det om.
Det er vel det, der er hele ideen med høringsprocessen.
Jeg synes på en eller anden måde, at ordføreren får det til at lyde, som om det er et kæmpemæssigt problem, at man forandrer nogle fundamentale elementer efter at have haft det i høring.
Det synes jeg er en vigtig del af vores demokrati.
Jeg synes ikke, man altid gør det, og jeg forstår faktisk ikke helt, hvordan Enhedslistens ordfører kan få det til at lyde, som om vi nærmest har gjort noget forkert i den forbindelse.
Stine Brix (EL), 2017-05-10:
Det synes jeg bestemt ikke er et problem.
Det sagde jeg også flere gange.
Jeg sagde: Det er godt, vi er kommet hertil.
Det sagde jeg flere gange i min ordførertale.
Det, som jeg undrer mig over, og grunden til, at jeg synes, det er værd at nævne, er, at jeg synes, det siger noget om, at der er noget fuldstændig galt med kompasset, hvis man kan komme frem til, at det er en god idé, at man på den måde kommer med et forslag, som så fundamentalt bryder med menneskerettighederne, handicapkonventionen og grundloven.
Så sender man sådan et forslag i høring.
Det må jeg sige jeg bare synes er lidt uhyggeligt i virkeligheden, altså at der ikke er en større fornemmelse blandt de partier, der har siddet og forhandlet i satspuljekredsen, for, hvor radikalt et brud det var, hvor radikalt et skridt det var, hvad man rent faktisk kom frem med – hvor vidtgående det rent faktisk var.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2017-05-10:
Nu har ordføreren ad nogle omgange været inde på det med psykosebegrebet.
Altså, det kommer jo til at lyde enormt voldsomt, når ordføreren står og siger det på den måde, og jeg mener sådan set, at høringsprocessen præcis er til for at fange det, hvis man bevæger sig for langt hen over nogle kanter.
Jeg vil bare bede ordføreren bekræfte, at man i andre lande faktisk har et andet psykosebegreb end i Danmark – inden for menneskerettighedskonventionen.
Det er bare, fordi ordføreren får det til at lyde, som om det er fuldstændig far out, at man overhovedet kunne tænke, at man kunne bruge et andet begreb end det, der har eksisteret i Danmark siden 1933.
Nu er vi så endt med ikke at gøre det, så man kan sige, at det er en utrolig interessant historietime, vi har her, men jeg synes måske også, at ordføreren får kørt det en lille smule op og får det til at lyde, som om det er helt vanvittigt og far out.
Jeg mener sådan set, vi har rettet det til efter nogle høringssvar.
Men den her proces mener jeg sådan set er forbilledlig, og jeg synes, at ordføreren lægger op til sådan en nulfejlskultur, hvor Folketinget alene vide, og tænk, hvis man skulle komme derhen, at organisationerne kom med et eller andet klogt.
Det synes jeg faktisk er lidt problematisk.
Stine Brix (EL), 2017-05-10:
Jeg har på intet tidspunkt sagt, at jeg synes, det er problematisk, at vi har en høringsproces, eller at det skulle være problematisk, at man lytter til organisationer.
Jeg har sagt flere gange, at jeg synes, det er godt, at man har lyttet til de organisationer, som har sparket ind i høringsprocessen.
Det, som jeg påpeger, er, at jeg synes, det er bekymrende, at der sidder otte partier, som i en satspuljeaftale kan blive enige om, at de nu grundlæggende vil ændre psykosebegrebet i den danske lovgivning, at de nu grundlæggende vil ændre kriterierne for, hvornår man kan bruge tvang – bare sådan lige.
Så kan jeg sige til ordføreren, at det da godt kan være, man har andre definitioner i andre lande, men vi har haft den her definition siden 1933 i Danmark, så det er et grundlæggende nyt skridt at tage.
Jeg må sige, at det undrer mig dybt, at man bare lige sådan finder på det i en satspuljeforhandling.
Det må jeg sige.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-05-10:
Tak for det.
Som vi jo allerede har hørt flere gange, har vi i en årrække set nogle forfærdelige hændelser på kommunale bosteder – hændelser med vold og drab, som giver helt urimelige vilkår for ansatte og andre beboere.
For at imødegå det oprettes der nu 150 nye rehabiliterende psykiatriske pladser, og de retter sig mod en lille gruppe af særlig udsatte patienter med svære psykiske lidelser og udadreagerende adfærd, samtidig med at de har været indlagt gentagne gange og har afbrudte behandlingsforløb og ofte har et misbrug og/eller en dom til behandling.
Det har virkelig ikke været nemt at finde ud af, hvordan den endelige løsning skulle se ud.
Som vi lige har hørt lidt diskussion om, har vi været meget frem og tilbage, og vi har været i tæt kontakt med de personer, som beskæftiger sig med den her problemstilling til daglig, og som derfor ved mest om det.
Jeg har selv holdt møde med flere organisationer, og jeg var sikker på, at vores første udkast var i overensstemmelse med behov og ønsker, men det var det godt nok ikke, og så måtte der lige en tur mere til.
Det kom der så, og jeg synes, at det understreger styrken ved demokratiet i Danmark, at man kan have så inddragende en proces, hvor der lyttes og ydes fra alle sider.
Jeg vil gerne sige tak til interessenterne, organisationerne for at komme med så mange gode input, og tak til ministeren for at lytte.
Det har været vigtigt at finde frem til en løsning, som sikrer ansatte og beboere, men som også sikrer patienternes retssikkerhed.
For mig og Liberal Alliance har det også været yderst vigtigt, at de 150 pladser ikke krævede en ny hovedlov med nye magtbeføjelser, men holdes inden for rammerne af den eksisterende psykiatrilov.
I planen skal der indgå konkrete mål for patientens ophold på afdelingen og sikres, at opholdet rent faktisk kan gavne patienten.
Og for at sikre kontinuitet og stabilitet skal der i planen indgå overvejelser omkring patientens videre forløb efter ophold på afdelingen.
Der skal ske en kvalificeret vurdering af, hvilke tilbud der er bedst for borgeren i det videre forløb.
Det er aftalt, at der foretages en evaluering af afdelingerne efter 3 år fra oprettelsen samt en statusredegørelse efter 1 år, der bl.a. skal belyse, om visitationskriterierne matcher den beskrevne målgruppe.
Derudover foretages der en tæt monitorering, så det sikres, at antallet af pladser på landsplan og regionalt stemmer overens med ønsket og den politiske aftale.
Endvidere følges anvendelsen af den tvang, der eventuelt måtte blive brugt på de særlige psykiatriske afdelinger, via den almindelige tvangsmonitorering.
Monitoreringen skal sikre, at de 150 pladser lever op til formålet om bedre forhold for patienter, beboere og personale på bosteder samt de retsmæssige forhold.
Evalueringen skal også sikre, at de 150 pladser rent faktisk er ekstra pladser og ikke er brugt som anledning til at nedlægge pladser andre steder i psykiatrien.
Liberal Alliance støtter derfor lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2017-05-10:
Jeg beklager.
Som afløser for vores sundhedsordfører, fru Pernille Schnoor, som har været med i de her langvarige forhandlinger, men som ikke kan være her i dag, vil jeg gerne sige, at Alternativet støtter det her lovforslag.
Med den historik, der har været, med en række dødsfald blandt medarbejdere på vores bosteder er det ikke en mulighed at lade være med at handle.
Så efter lange forhandlinger kommer vi her med vores bedste bud i form af oprettelse af 150 særlige psykiatriske pladser.
Vi er glade for, at vi skal følge op på den her indsats på løbende basis og ikke bare med f.eks. 2 års mellemrum og med evalueringer osv.
For der kan ikke være nogen tvivl hos dem, der har hørt den her debat, om, at vi skal følge udmøntningen af den her lov meget, meget nøje, så vi kan justere, hvis den ikke får den tilsigtede effekt, eller hvis den får effekter, der ikke er tilsigtede.
Lotte Rod (RV), 2017-05-10:
Tak for det.
Alle mennesker har brug for at mærke tillid, mærke kærlighed, mærke høje forventninger, mærke troen på, at de godt kan, også når det er svært – måske især når det er svært.
Og det er jo lige præcis nogle af de mennesker, som har det allersværest, som Socialdemokratiets ordfører også var inde på, og som vi diskuterer her i dag, og derfor har vi også brugt rigtig mange måneder på at diskutere det.
Jeg vil gerne starte med at sige tusind tak, som de andre ordførere også har gjort det, til de mange organisationer, som har lavet en virkelig, virkelig stor indsats for at klæde os på og forbedre det her lovforslag.
Jeg vil også sige tak til ministeren og resten af satspuljekredsen for, at vi har rykket det i en rigtig retning.
Egentlig var mit udgangspunkt og vores udgangspunkt i Radikale Venstre, at der skulle være frihed til at løse det her på forskellige måder, så man enten kunne lave det som en psykiatrisk afdeling inspireret af Afdeling M på Sankt Hans eller som et bosted som Orion.
Vi er jo endt på, at det skulle være fem Afdeling M-agtige steder og dermed også give mulighed for en række af de tvangsforanstaltninger, som findes i den eksisterende psykiatrilovgivning.
Jeg synes i virkeligheden, at den debat, der også har været her i dag, viser spændvidden i de diskussioner, vi har haft, og jeg er sådan set stadig væk uenig i det dilemma, som den socialdemokratiske ordfører opstiller, altså det her med, at der skulle være en modsætning mellem den enkeltes frihed og medarbejdernes tryghed.
Selvfølgelig vil man kunne pege på en konkret situation, hvor man enten har frihed eller må bruge tvang, men på den lidt længere bane handler det om at have de rigtige rammer og især at have dygtigt personale og personale nok, for så bliver det ikke hinandens modsætninger, men to sider af samme sag, så man skaber en tryg og en god hverdag.
Jeg har i forhandlingerne arbejdet tæt sammen med især Dansk Folkeparti og SF for at trække i den her retning, og det nævner jeg egentlig bare for at sige, at den konstellation ser man ikke super mange steder i dansk politik.
Så i virkeligheden en stor tak fra mig for, at vi alle sammen i det her har bøjet os mod hinanden og er kommet frem til noget, som er blevet meget, meget bedre.
Derfor vil jeg også bare sige til Enhedslisten, at det jo er forskellen på, om man står udenfor og kritiserer, eller om man bider sig fast i bordet og sørger for, at det her bliver godt.
Så Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2017-05-10:
Det var bare, fordi der lige kom en illustration af, hvad spændvidden i debatten i virkeligheden er, og det fik jeg lyst til at tage fat om.
Det er egentlig ikke så meget et spørgsmål, som det er en kommentar, som jeg tror er meget vigtig i hele det der dilemma.
For jeg er simpelt hen fundamentalt uenig i det der med, at en patient bliver udadreagerende, fordi rammerne ikke er i orden.
Altså, jeg er helt med på, at folk godt kan blive udadreagerende, fordi rammerne ikke er i orden.
Prøv at proppe for mange ind på for lidt plads i en almindelig folkeskoleklasse.
Så kan de godt hænge i gardinerne, ikke?
Men her har vi bare at gøre med en gruppe borgere, hvor jeg fundamentalt set mener, at de bliver udadreagerende, når de bliver syge.
Det er jo ikke for at starte en langhåret diskussion om det, men jeg synes bare, det er så god en illustration af, at hvis man har de to forskellige grundsyn på, hvad vi har at gøre med her, så er der jo utrolig mange udfaldsrum i forhold til den løsning, vi laver.
Og det synes jeg faktisk illustrerer meget godt, hvorfor det er fuldstændig afgørende at have et bredt samarbejde i Folketinget.
For vi kan ikke afgøre, hvem af os der har sandheden.
Altså, der må man sige, at vi deler os efter anskuelser, og så er det nok en meget god idé at prøve at lytte så meget på hinanden, at det bliver løst et eller andet sted midtimellem de sandheder.
Der har været de der meget forskelligartede alliancer på alt det her, så det er bare for at understrege, at rigtig meget af det jo er funderet i synene på, hvad det er at være en syg borger.
Så det var egentlig mest bare en kommentar til ordførerens tale.
Tak for samarbejdet omkring det.
Trine Torp (SF), 2017-05-10:
Det er rigtigt.
Ja, det er nogle af de ting, vi har lagt arm om.
Jeg tror heller ikke, jeg har sagt, at man bliver farlig eller udadreagerende på grund af rammerne.
Jeg tror, jeg udtrykte det på den måde, at jeg sagde: Hvis man ikke får den hjælp, man har brug.
Men det er også rigtigt: Det har været en diskussion, og jeg vil da også takke for samarbejdet og sige, at det sådan set er godt, at vi er nået frem til et eller andet, vi i hvert fald kan se os selv i.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-05-10:
Mange tak.
Samtidig skal antallet af voldsepisoder og konflikter nedbringes, så der opnås bedre sikkerhed for andre patienter og medarbejdere.
Ved delaftalen om udmøntning af satspuljen for 2017 til 2020 blev det aftalt, at der skulle oprettes 150 rehabiliteringspsykiatriske pladser til denne særlige gruppe udsatte patienter, som skal være en del af den regionale psykiatri.
Det vil sige, at pladserne bliver en del af det psykiatriske behandlingssystem.
Med aftalen prioriteres midler fra statens side til øget normering og løft af sikkerheden med 70 mio. kr. årligt for 2018.
Der afsættes 2 mio. kr. til kompetenceudvikling af medarbejdere og 40 mio. kr. til fysiske tilpasninger her i 2017.
Kommunerne har visitationsansvaret samt det primære finansieringsansvar, mens driftsansvaret varetages af regionerne.
Der er tale om frivillige visitationer til pladserne, altså frivilligt ophold for patienter, som skal give informeret samtykke til opholdet efter de almindelige regler i sundhedsloven.
Med forslaget bliver der lagt op til, at man på de rehabiliterende psykiatriske afdelinger får mulighed for anvende de almindelige regler i psykiatriloven om tvangsforanstaltninger.
I den forbindelse er det vigtigt igen at understrege, at et ophold på den pågældende afdeling alene kan ske med patientens samtykke.
Konservative vil følge etableringen af pladserne tæt, og vi kan støtte lovforslaget.
Stine Brix (EL), 2017-05-10:
Og det første, de påpeger, er, at de ikke mener, det er realistisk, at der bliver 150 sengepladser med den finansiering, der er sat af.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, om ministeren vil lægge det regnestykke, der ligger bag, frem til Sundhedsudvalget og i det hele taget komme med de overvejelser, der har været om, hvordan man er nået frem til det tal, og hvor sikre vi kan være på, at der rent faktisk kommer 150 af de her sengepladser.
Det vil jeg gerne bekræfte.
Det var et forslag, der var så vidtgående, og som så grundlæggende brød med den måde, som vi har tænkt at det er muligt at bruge tvang på i Danmark.
Jeg synes, det er utroligt, at alle andre partier i Folketinget kunne blive enige om, at det ville man gøre.
Lotte Rod (RV), 2017-05-10:
Sidste år fik vi rettet op på reglerne, sådan at de kom til at afspejle virkeligheden, som den faktisk er.
Og med det her lovforslag laver vi så den sidste krølle, som jeg tror Enhedslistens ordfører formulerede det, og siger, at de registrerede alternative behandlere skal have en ansvarsforsikring, men at man som bruger ikke er dækket af patienterstatningsordningen.
Nu langede jeg jo en lille smule ud efter Enhedslisten under det forrige lovforslag, så jeg vil bare lige bruge chancen her til at anerkende det store arbejde, som fru Stine Brix har lagt i, at vi nu er nået hertil.
Tak for det.
Og Radikale Venstre vil gerne støtte lovforslaget.