runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-10:
Ministeren blev forud for Folketingets åbning uden for Slotskirken spurgt af en borger, om »vi ikke i år skulle sætte fokus på dyrene i landbruget, og de 9 millioner griseunger samt 3,5 millioner hanekyllinger, som årligt dør og ender som affaldsprodukter på de første dage af deres liv, p.g.a. den intensive produktionsform«, og ministeren har på sin facebookprofil efterfølgende skrevet, at svaret »jeg elsker bacon« var lidt for kækt og dumt og ikke var svaret på spørgsmålet – kan ministeren svare, hvad ministeren mener vil være et bedre svar på spørgsmålet?
Tak for det.
Ministeren blev forud for Folketingets åbning uden for Slotskirken spurgt af en borger, om vi ikke i år skulle sætte fokus på dyrene i landbruget og de 9 millioner griseunger samt 3½ millioner hanekyllinger, som årligt dør og ender som affaldsprodukter de første dage af deres liv på grund af den intensive produktionsform, og ministeren har på sin facebookprofil efterfølgende skrevet, at svaret »Jeg elsker bacon« var lidt for kækt og dumt og ikke var svaret på spørgsmålet.
Kan ministeren svare, hvad ministeren mener vil være et bedre svar på spørgsmålet?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-10-10:
Jeg kan i hvert fald starte med at konstatere, at blandt utrolig mange ting at koge suppe på lader der til at være sådan en eller anden fælles enighed blandt typisk de mennesker, der ikke nyder denne delikatesse, at bacon er dog den bedste.
Spørgerens gengivelse af spørgsmålet, jeg blev mødt med uden for Slotskirken, svarer ganske vist ikke rigtig til det, der faktisk blev sagt.
Gengivelsen af mit svar er heller ikke korrekt.
Men lad nu det ligge.
Det kunne være, at spørgeren skulle gå lidt oftere i kirke, i hvert fald til Folketingets åbning.
Som jeg også har sagt tidligere, og som spørgeren også selv nævner, svarede jeg nok lidt for kækt.
Det kan jo hænde, at jeg ikke kan udtrykke med ord, hvor vild jeg er med bacon.
Da jeg blev spurgt, om jeg mente det, svarede jeg, at jeg elsker bacon.
Det er sandheden, og jeg synes, at politikere skal tale sandt.
Mit svar på spørgsmålet skal ses i lyset af de omstændigheder, som der blev spurgt under.
Så må jeg sige, at en livsopfattelse, som baserer sig på, at mennesket helt bør undlade at bruge dyr til at skaffe sig føde, skaffe sig beklædning, og i øvrigt også at fordømme mennesker, som ikke deler den her opfattelse, ikke er en livsopfattelse, som jeg deler.
Sådan ser jeg ikke på verden.
Jeg er heller ikke selv veganer.
Jeg har ikke noget problem med, at nogle vælger at spise kød.
Jeg har ikke noget problem med, at nogle vælger at lade være med at spise kød.
Det skal man indrette, som man vil.
Folk må spise, som de vil, og jeg skal ikke blande mig i, om folk er veganere, eller om de er noget andet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-10:
Nu sagde ministeren, at dyrene skal behandles ordentligt, og man kan konstatere, at der ikke er nogen lovforslag, der vedrører dyrevelfærd, i regeringens lovkatalog.
Vi har altså en konventionel og industriel fødevareproduktion i dansk landbrug, som er præget af meget store dyrehold, og jeg synes, der er god grund til at have en kritik af dyrevelfærden.
Vi har en griseproduktion, hvor der dør 24.000 smågrise hver dag.
Det er 9 millioner om året.
97 pct. af grisene får klippet halen af.
Der er 98 pct. af hangrisene, der bliver kastreret.
Pattegrise fravænnes alt for tidligt, og det medfører diarré, og så bliver de afhængige af penicillin og zink for at kunne overleve.
Den samlede produktion medfører, at der er 9 millioner smågrise, som sendes ud i Europa på lange dyretransporter.
Vi har en slagtekyllingeproduktion, hvor kyllingerne knap nok kan stå på benene lige inden slagtning.
Og vi har malkekøer, som slet ikke kommer på græs i hele deres liv, og som presses hårdt til at få en kalv om året, og som presses endnu hårdere til at yde mest mulig mælk.
Jeg synes, der er god grund til at diskutere dyrevelfærd, og der er behov for, at dyrevelfærden forbedres.
Jeg tror, at der vil blive flere og flere mennesker, som er kritiske over for, hvad der foregår i staldene i dansk landbrug, og ønsker dyrevelfærd højere op på den politiske dagsorden.
Det kan landbrugs- og fødevareministeren lige så godt lære at leve med, for der vil være en øget interesse for, hvordan vi producerer fødevarer.
Den debat kan jo foregå mange steder og skal foregå mange steder, og det er, uanset at ministeren så vælger, at kampen foregår på en kirketrappe.
Det her med, at der ikke er dyrevelfærd i regeringens lovkatalog, synes jeg er beskæmmende.
For når ministeren siger, at dyrene skal behandles ordentligt, og når man ser på, hvad der foregår derude, synes jeg, at der er grund til, at man får strammet op.
Derfor kan jeg ikke forstå, at der ikke er noget om dyrevelfærd i regeringens katalog, og jeg synes sådan set, at den unge mand, som synes, at der skulle sættes fokus på dyrene i landbruget, havde en god pointe på Folketingets åbningsdag.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-10-10:
Jamen det deler jeg sådan set opfattelsen af.
Det var derfor, jeg svarede, som jeg gjorde, efterfølgende på min facebookprofil – for at sige, at det her er en vigtig debat.
Hvis hr. Søren Egge Rasmussen deltog i åbningsgudstjenesten, ville hr. Søren Egge Rasmussen selv have oplevet, at den spidsrod, man løber fra det her hus og over til det hus, primært består af mennesker, der står og råber efter en og fortæller, at Bilderberg styrer verden, og at man er et dårligt menneske og alt er frygteligt.
Så kommer den her stakkels unge mand så ind til sidst og er den, der egentlig stiller et relevant spørgsmål.
Det er derfor, jeg siger efterfølgende, at det måske var et lidt for kækt, lidt for dumt svar, som ikke relaterede sig til selve spørgsmålet.
For dyrevelfærd er vigtigt.
Og det er ikke bare noget, jeg lever med; det er noget, jeg lever i, og det er noget, jeg lever for.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-10:
Man kunne f.eks. gå ind i, om det ikke ville være rimeligt, at køer kommer på græs i en vis del af sommerhalvåret.
Jeg synes, der er masser af muligheder for at lade sig inspirere af de økologien, som sådan set har nogle bedre regler, end man har i det traditionelle, konventionelle landbrug.
Kan ministeren ikke se, at der mangler lovinitiativer på området?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-10-10:
Nu er lovgivningen jo heldigvis ikke den eneste måde at fremme en sag på.
Det ved jeg godt at vi nok ser lidt forskelligt på alt efter politisk observans.
I min optik er det altså ikke det eneste værktøj, vi råder over herinde.
Reduktionen af pattegrisdødeligheden, som ordføreren også nævnte før, er en vigtig prioritet.
Det er derfor, at vi også har nedsat en ekspertgruppe, som består af forskere, dyrlæger og rådgivere, som ved noget om de her ting, i stedet for at det er sådan nogle som os, der egentlig bare synes noget om de her ting.
Den rådgivning har jeg tænkt mig at lytte til.
Den synes jeg at vi som politikere skal lytte til.
Vi skal styrke dyrevelfærden, men vi skal altså heller ikke finde os i, at der bliver malet et billede af, at dyrene har det forfærdeligt i dansk landbrug, for det er forkert.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-10:
Det er da fint, at man har sat gang i et initiativ for at reducere pattegrisedødeligheden, som er på 9 millioner grise om året.
Man behøver ikke at være ekspert for at se, at det er et problem, for når soen får flere grise, end den har patter, er det svært at sikre, at der er mælk til alle i det kuld.
Jeg tror, at det avlsarbejde, man har lavet i Danmark, er gået alt for langt.
Det er jo et eksempel på, at man bør have mere fokus på dyrevelfærd.
Og lovgivning kan jo være nødvendig, når landbruget er presset på økonomien.
Så er det nødvendigt.
Og hvis man ser på, hvor vi har strammet op på dyrevelfærd, er der jo sket noget over de sidste 10 år.
Der er grund til at have fokus på det.
Det kan være, at jeg skal gå spidsrod sammen med ministeren næste år, men jeg nægter at gå ind i kirken.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-10-10:
Tolerance og intolerance findes i mange afskygninger.
Den tager jeg gerne her, og den tager jeg gerne uden for Christiansborgs trygge mure, men jeg tager den altså ikke, når folk råber mig an på gaden.
Simon Kollerup (S), 2018-10-10:
Mener ministeren, at man kan gennemføre besparelserne i Landbrugsstyrelsen, uden at landbruget vil opleve en forringelse af serviceniveauet?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at man kan gennemføre besparelserne i Landbrugsstyrelsen, uden at landbruget vil opleve en forringelse af serviceniveauet?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-10-10:
Tak for spørgsmålet.
Landbrugsstyrelsen har iværksat en række målrettede effektiviseringer.
Helt konkret gennemføres bl.a. projekter, der øger automatiseringsgraden i tilskudsordninger, optimerer styrelsens kvalitetssikringsprocesser, øger brugen af teknologi i kontrollen og outsourcer it-opgaver der, hvor det giver mening.
Alle disse effektiviseringstiltag er grundigt analyseret, og de skal sikre, at Landbrugsstyrelsen kan fastholde sin produktion selv med en lavere bevilling i de kommende år.
For en del af effektiviseringstiltagene gælder, at de ikke blot reducerer administrationsudgifter, men også skal forbedre kvaliteten af styrelsens ydelser til ikke mindst det danske landbrug.
Dette gælder bl.a. på sigt for sagsbehandlingstiderne på det økologiske arealtilskud, der skal reduceres ved øget automatisering af sagsbehandlingen.
Det vil betyde en hurtigere udbetaling af tilskud til den enkelte landmand, og hermed forbedres serviceniveauet ganske konkret.
Så ja, jeg forventer, at Landbrugsstyrelsen kan gennemføre sit effektiviseringsprogram, uden at det skader serviceniveauet i forhold til dansk landbrug.
På længere sigt forventer jeg ovenikøbet, at styrelsens service kan øges på flere områder.
På kort sigt er jeg opmærksom på, at når man gennemfører omfattende effektiviseringer, er det forbundet med risici, og der kan på afgrænsede områder opstå udfordringer i en kortere periode.
Derfor følger mit ministerium selvfølgelig tæt situationen i Landbrugsstyrelsen, så der fastholdes et skarpt fokus på kvaliteten i ydelserne til landbruget.
Simon Kollerup (S), 2018-10-10:
Tak for det, og tak for et tydeligt svar om, at man i dansk landbrug vil komme til at opleve serviceforringelser.
Det er jo det, ministeren slutter sin besvarelse med at konstatere.
For vi taler jo med landbruget både i Socialdemokratiet, men også stadig væk, går jeg ud fra, i Venstre, og landbruget fortæller os, at man i adskillige år har oplevet, at Landbrugsstyrelsen på en række områder har haft problemer og har problemer med sagsbehandlingen.
Der ligger noget på området for miljøteknologi og på moderniseringsordningen, hvor man har flere år gamle sager, og alligevel vælger regeringen så at gå ind med en ret massiv besparelse på lige præcis Landbrugsstyrelsen.
Så derfor vil jeg selvfølgelig spørge ministeren, om han kan sætte nogle ord på, hvor kort den korte periode med det lavere serviceniveau kan blive.
Altså, hvor hurtigt kan vi komme derhen, hvor man kommer op på et godt og bedre serviceniveau, som ministeren i dag i Folketinget lover der vil komme?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-10-10:
Vi kom vidt omkring, der var mange retninger, som spørgsmålet kunne gå i.
Det handlede så om, hvornår jeg satser på at de her ting er på plads.
Alle de effektiviseringstiltag forventer vi er på plads i 2022 for de sidste af dem.
Men det betyder altså ikke, at vi skal vente til 2022 med at høste gevinsterne heraf.
Min forventning er sådan set, at vi allerede i de kommende år kommer til at se reduktioner i sagsbehandlingstiderne, fordi, som hr. Simon Kollerup også siger, det her altså virkelig er noget, der betyder noget.
Karin Gaardsted (S), 2018-10-10:
Det er vigtigt, at forbrugere, der køber køleskabe, frysere og andre apparater, der skal kobles til strøm, kan være godt oplyste om, om det er en energibesparende eller en energislugende vare, man er ved at købe.
Vi har i flere år kunnet orientere os om energimærkning via et system med farver og bogstaver.
En forordning skal alle EU-medlemslandene jo leve op til, og der vil derfor fremover ikke være forskellige tolkningsmuligheder i de enkelte medlemslande.
Det skal være let og enkelt for forbrugerne at aflæse strømforbrug på et apparat, og samtidig indføres en EU-produktdatabase med alle elprodukter, så der kan være tilsyn og kontrol med området, og således at der kan sanktioneres over for producenter, som ikke lever op til kravene om energi og om sikkerhed.
Det nye direktiv afløser den gamle EU-ordning, og det kan Socialdemokratiet tilslutte sig.
Og jeg skal hilse fra SF og Enhedslisten og sige, at de også tilslutter sig.
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-10-10:
Jeg kunne selvfølgelig gøre det rigtig kort, men jeg synes nu alligevel, det her lovforslag fortjener lidt flere ord med på vejen.
For det er ganske rigtigt, som fru Karin Gaardsted sagde, en opfølgning på det moderniserede teleforlig, som vi indgik i maj – en modernisering af et teleforlig, som oprindelig stammer fra 1999.
Det nåede at fejre kobberbryllup, der var diskussion om, om det også skulle fejre sølvbryllup.
Men vi fik så lavet en bred politisk aftale, som sikrer nogle ganske fornuftige og stabile rammer for dansk telepolitik i fremtiden, og det tror jeg sådan set er noget af det vigtigste vi kan sikre, for at telemarkedet udvikler sig bedst muligt og investeringerne er i top og alle danskere får adgang til en lynhurtig bredbåndsforbindelse.
Så alene af den grund kunne man tale meget og varmt for forslaget.
Delelementerne skal jeg kun lige hæfte mig ganske kort ved.
Det ene af dem – bredbåndsgarantiordningen – kom ganske rigtigt, som fru Karin Gaardsted redegjorde for, i forbindelse med Skylines konkurs.
Der var faktisk forslag fremme om dengang, at der skulle indbetales penge på forhånd til bredbåndsgarantiordningen.
Det modsatte jeg mig som Venstres teleordfører, for jeg mente sådan set ikke, at sandsynligheden for, at ordningen ville blive bragt i anvendelse, var særlig stor.
Det var en forældet teknologi, der lå bag den konkurs, der var dengang.
Og en gang imellem skal man jo glæde sig over, at man får ret, når tiden går.
Det viste sig jo heldigvis, at det ikke har været nødvendigt, og derfor er jeg selvfølgelig også rigtig glad for, at vi får den afskaffet.
Ligeledes er jeg rigtig, rigtig glad for, at vi får lavet meget, meget klare rammer for, hvordan kommunerne kan understøtte udrulningen af digital infrastruktur, og særlig for, at det foregår på en mere fornuftig måde, end vi har set nogle eksempler på.
Så ønsker man at understøtte udviklingen kommunalt, ved man præcis, hvordan det skal håndteres, så man heller ikke kommer til at konkurrere med private aktører.
Der er jo ingen grund til at hælde skatteborgernes penge i en udrulning, som markedet alligevel havde tænkt sig at foretage.
Så det glæder mig rigtig meget, at vi her er med til at sikre nogle meget, meget klare rammer, så det bliver klart og tydeligt, hvad der er muligt, og hvad der ikke er muligt.
Så fuld opbakning fra Venstre til lovforslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2018-10-10:
Det er sindssygt vigtigt for os i Enhedslisten, at vi får mulighed for at have en god bredbåndsdækning og ordentlig adgang til mobiltelefoni i hele landet.
Som det er nu, er det stadig væk sådan, at meget store dele af vores landområder har alt for dårlig dækning.
Der er sådan set også flere steder i byerne, hvor det kunne køre bedre.
Men det her med til at sikre, at vi kommer ud til også de steder, hvor man kan sige at markedet indtil videre ikke har formået at levere en ordentlig service til borgerne, er noget, vi i Enhedslisten synes er meget, meget vigtigt.
Det er også derfor, vi er gået med i den her aftale nu for at være med til at kæmpe for at få en bedre og bedre dækning for folk, især i vores landområder.
Jeg synes, det er meget, meget positivt, at det, der ligger her, fortsætter den bredbåndspulje, som der er mulighed for at søge; at der bliver strammet op om kravene til frekvenser, når der er udbud på det område, så man kræver af operatørerne, at de skal give en bedre dækning.
Det arbejde, der kommer de næste par år, med at sikre nogle klare rammer for, hvordan kommunerne kan agere i forhold til at sikre en ordentlig og god dækning for deres borgere, er et arbejde, vi meget, meget gerne vil være med til, og vi vil presse mest muligt på, for at kommunerne får rigtig gode forhold her.
F.eks. synes jeg, det har været meget vigtigt, at vi i forbindelse med det her arbejde ligesom også åbner op for at se på, at kommunerne gerne må være med til at lave det, der hedder intelligente udbud, så man også sikrer – altså når man selv breder netdækning ud til medarbejdere og institutioner osv. i kommunen – at man faktisk kan være med til at sørge for, at meget større områder bliver dækket.
Det er noget, man med succes kan gøre, især i mere tyndt befolkede områder, og som altså kan have en rigtig god effekt.
Så jeg tror, at det her faktisk er et rigtig, rigtig afgørende område, hvis vi skal kunne arbejde med at få udbredt en ordentlig dækning til borgere i hele landet.
Enhedslisten kan støtte forslaget på den baggrund, at vi faktisk synes, det er nogle ganske udmærkede og glimrende initiativer, der ligger i det her.
Carsten Bach (LA), 2018-10-10:
Tak for det.
L 23, som vi behandler her, kan man jo nærmest kalde en lille trerettersemenu bestående af tre initiativer fra den aftale om fremtidens telepolitik for hele Danmark, som alle Folketingets partier jo er enige om, hvilket er rigtig godt.
Jeg vil bare lige kort fremhæve noget af det, Liberal Alliance satte lidt fokus på i de politiske forhandlinger, og det er det her med kommunal støtte til udrulningen af digital infrastruktur, for vi har kunnet se nogle eksempler på, at lige præcis det område har der manglet nogle klare rammer for.
Det har været vigtigt for Liberal Alliance at få sat fokus på det og få det hegnet fuldstændig ind, sådan at vi undgår ulovlig støtte og ikke skader konkurrencen, ved at kommunerne går private virksomheder, der kan løse de her opgaver, lidt i bedene.
Så nu får vi de her klare rammer for kommunerne, der vil fremme en digital udrulning, og det er jo selvfølgelig godt, men vi får det hegnet ind, sådan at vi undgår offentligt opgavetyveri.
Herudover er der machine to machine-kommunikation, hvor initiativerne her afstedkommer mere frit udbydervalg, og så får vi sidst, men jo måske ikke mindst, ryddet lidt op i en tilskudsjungle og en række puljer og får sløjfet bredbåndsgarantien, som også er blevet omtalt tidligere.
Det giver god mening i den her sammenhæng, og vi er med en ny aftale om telepolitikken klar til fremtiden, og det er alle partier i Folketinget heldigvis enige om, og derfor støtter Liberal Alliances selvfølgelig også lovforslaget.
Christian Poll (ALT), 2018-10-10:
Jeg kan også ganske kort sige, at Alternativet bakker op om det her lovforslag.
Jeg vil dog lige fremhæve en bekymring, som Forbrugerrådet Tænk har givet udtryk for, og jeg citerer fra deres høringssvar: »Vi skal opfordre til, at der fra dansk side arbejdes for, at det utvetydigt fremgår af det kommende direktiv, hvorledes maksimalprisen beregnes.
Det bør således undgås, at den reelle pris kan blæses op gennem brug af opkaldsafgift eller taksering per minut i stedet for taksering per sekund.«
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-10-10:
Tak for det.
I lighed med det, de tidligere talere, har sagt, vil jeg sige, at også Radikale Venstre er en del af det teleforlig, som de her tre elementer er en udmøntning af.
Jeg hæfter mig ligesom flere af de tidligere talere særligt ved, at der som en konsekvens af det her arbejde kommer klare rammer for kommunerne for udrulning af digital infrastruktur – vi synes, det er fornuftigt, og vi støtter det varmt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-10-10:
Tak for det, formand.
Og tak til ordførerne for deres opbakning til lovforslaget.
Lovforslaget udmønter tre initiativer i det nye teleforlig, som blev indgået mellem alle Folketingets partier i maj 2018.
For det første skal lovforslaget sikre klare rammer for kommunerne, da de ønsker at give tilskud til udrulning af digital infrastruktur.
Dette gennemføres, ved at Energistyrelsen udarbejder forslag til tilskudsmodeller, som skal godkendes af Europa-Kommissionen.
Modellerne sikrer teleudbyderne forudsigelighed og sikkerhed i forhold til deres investeringer.
Frit udbydervalg vil styrke konkurrencen på området.
Machine-to-Machine-kommunikation bruges f.eks. i kommuner, der har sensorer i skraldespande, som informerer om, hvornår de skal tømmes, eller de bruges i en shippingvirksomhed, der anvender sensorer til overvågning og automatiserer håndtering af containere på fragtskibe.
Med dette forslag vil Energistyrelsen kunne fastsætte regler, som betyder, at alle SIM-kortene ikke skal udskiftes.
For det tredje foreslås det, at reglerne om Bredbåndsgarantiordningen ophæves.
Ordningen er ikke længere nødvendig at opretholde, og den har ikke været anvendt, siden den blev etableret i 2013.
Jeg takker igen for interessen og opbakningen, Tinget i dag har udtrykt for lovforslaget.
Jeg ser frem til at fortsætte de konstruktive drøftelser om de enkelte elementer i lovforslaget i udvalget.
Med disse bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2018-10-10:
Tak for det.
Lovforslaget her har til formål at foretage de nødvendige justeringer af dansk lovgivning som følge af EU's nye energimærkningsforordning.
Først og fremmest afskaffes den hidtidige gældende danske produktenergimærkningslov, idet den nu reelt er erstattet af en energimærkningsforordning, og samtidig indføres nye danske regler for, hvordan forordningen skal håndhæves og sanktioneres.
I Dansk Folkeparti er vi godt tilfredse med den måde, som energimærkningen vejleder danskerne om, hvor meget energi et køleskab, en fryser, en vaskemaskine osv. bruger.
Det er med til at give et indtryk af, hvor meget strøm det apparat, som man vil købe, kan forventes at bruge.
Dermed giver det kunden en valgmulighed, hvor man kan bruge produktets energiegenskaber som en vigtig faktor i sin beslutning.
Ordningen med energimærkning af produkterne har uden tvivl sparet danskerne for mange penge, netop fordi man bevidst har kunnet vælge et produkt med et lavt energiforbrug i stedet for et produkt med et højt energiforbrug.
Dermed har energimærkningen gavnet den enkeltes pengepung, ligesom der også er væsentlige miljøfordele ved et lavt energiforbrug.
Som sagt er vi i Dansk Folkeparti glade for energimærkningen, men vi ser med undren på, hvorfor det tilsyneladende har været nødvendigt at ændre regelsættet fra at være national lovgivning til at være ren EU-lovgivning i form af en forordning.
Men da vi trods alt finder, at forordningen har et fornuftigt indhold, som vil være til gavn for danskerne, bakker vi op om lovforslaget her.
Thomas Danielsen (V), 2018-10-10:
Tak for det, formand.
L 24 er jo, som de foregående ordførere har været inde på, en ensretning af lovgivningen i forhold til energimærkning af elektroniske produkter, og det er en virkelig god idé og et godt eksempel på, hvor vi med fordel kan drage nytte af at tænke på tværs af landegrænser i EU.
Det er jo sådan i Danmark, at vi har en styrkeposition på det energieffektive område, og det har vi sådan set også i forhold til de produkter, som vi leverer her.
Udviklingen er gået sådan, at vi jo har haft energimærke A, som vi så skulle udbygge med A+ og bagefter med A++ og endda også med A+++.
Det tager vi altså et opgør med nu og får lavet en ensretning, sådan at nu kommer skalaen til at gå fra A til G, og det er særdeles hensigtsmæssigt både for de virksomheder, som producerer i Danmark, og for de virksomheder og private borgere, som køber ind i hele Europa.
Det giver mindre administration og bøvl, og man fjerner også den her dobbeltregulering, hvorfor det her naturligvis er et brandgodt forslag.