runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-05-02:
Tak for ordet.
Vi kan simpelt hen ikke acceptere, at højteknologiske produkter kan ende i de forkerte hænder og f.eks. bruges til krigsførelse.
Vi handler i en tid, hvor den geopolitiske situation nødvendiggør hurtig og effektiv løsning.
Derfor støtter vi i Moderaterne naturligvis forslaget.
Tak for ordet.
Jeg vil gerne starte med at fastslå, at det her lovforslag jo ikke hindrer de erhvervsdrivende, butikker og andet i at give tilbage, hvis de f.eks. kun får en 50'er, og hvis de har mulighed for det.
Jeg er jo selv selvstændig erhvervsdrivende, og jeg vil sige, at i min virksomhed bliver vi stadig væk ved med at give tilbage, selv om det er under 500 kr., og det er jeg sikker på at der er andre der også gør.
Men jeg har også rigtig stor respekt for, at der for de kollegaer, unge mennesker og erhverv, hvor man har åbent lang tid, og hvor man bliver usikker af at ligge inde med mange kontanter, kan være en udfordring der.
Så derfor støtter vi fra Moderaternes side forslaget.
Helle Bonnesen (KF), 2024-05-02:
I weekenden var jeg til konfirmation, og selv om store bededag er afskaffet som helligdag, lever traditionerne med konfirmationer på dagen jo, og weekenden bugnede af glade unge mennesker klædt i hvidt og omringet af deres familier.
Nogle heldige konfimander blev jo begunstiget med gaver, måske endda en 1.000-kroneseddel.
Det gør de så ikke mere.
For Nationalbanken besluttede tidligere, at når den nye seddelserie kommer, skal den ikke indeholde 1.000-kronesedlen, fordi den udgår som gyldigt betalingsmiddel næste år.
Årsagen er hvidvaskning, og hvidvaskning er et problem.
Politiet vurderer, at 1.000-kronesedler i højere grad end andre sedler anvendes i forbindelse med økonomisk kriminalitet, og det er en alvorlig udfordring.
Hvidvaskreglerne forbyder allerede nu større kontante betalinger, og det er også noget, der er blevet reguleret jævnligt, også herinde.
Det har mødt modstand fra en række sider, og jeg kan jo så her nævne butikspersonalet, som bliver sat i den ubehagelige situation måske at opleve en negativ adfærd fra kunder, fordi der er uklarhed omkring reglerne.
For der er mange regler og de er blevet opdateret, og så virker det lidt besynderligt, at man som borger står med en pengeseddel, hvor der faktisk er blevet sået tvivl om, hvorvidt man kan bruge den, altså hvorvidt den er gangbar.
Vi synes, det havde været godt med sådan én samlet behandling af det her, især nu, hvor der trods alt er tale om en overskuelig tidsperiode, ikke mindst så borgerne kunne have fået mere klarhed.
Vi har tidligere kommunikeret ret klart, hvad vi mener om sagen her, og som forslaget fremstår her, kommer vi til at stemme imod.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-02:
Jeg fik simpelt hen trykket mig ind på et tidspunkt, hvor jeg ville høre, om ordføreren ville støtte op om kompromiset med de 250 kr., som Ældre Sagen bl.a. ønsker sig.
Men det var ordføreren jo inde på.
Helle Bonnesen (KF), 2024-05-02:
Altså, vi synes jo på den ene side det her med, at vi har en pengeseddel, som skal være gangbar, men vi kan jo selvfølgelig også godt se den problemstilling, som flere rejser, og også det faktum, at 90 pct., mener jeg det er, af alle kontantkøb faktisk er kontantkøb på under 500 kr.
Så den her 500-kronersregel vil jo være lidt svær at anvende.
Så hvis der kommer sådan et ændringsforslag, er vi villige til at dykke ned i det og kigge på det.
Det vil trods alt være bedre end de 500 kr., men stadig væk har vi det her med, om vi har en pengeseddel, der duer, eller om vi ikke har.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-02:
Det er jo netop den balance, som vi er flere der er optaget af.
Skal jeg forstå fru Victoria Velasquez' sidste bemærkninger sådan, at hvis der er et ændringsforslag om at sætte grænsen til 250 kr. i stedet for – for at prøve netop at sikre den balance – så vil Enhedslisten støtte det?
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-02:
Det er vi meget positive over for, og jeg vil se frem til det arbejde.
Så det ser jeg frem til.
Lars-Christian Brask (LA), 2024-05-02:
Tak for det.
1.000-kronesedlen er en gangbar mønt, eller snarere en gangbar seddel, og det er den, fordi vi har tillid til Nationalbanken, når Nationalbanken udsteder et stykke papir, som jo i vægt og bortset fra pålydende ikke er beløbet værd.
Så at gå væk fra at kunne bruge en seddel, bare fordi den er stor i pålydende værdi, er vi imod.
Hvis det her var så stort et problem, kunne vi have valgt at udfase den tidligere.
Det gør vi ikke.
Så vi siger, at det her lovforslag kan vi ikke støtte.
Rosa Lund (EL), 2024-05-02:
Jamen jeg skal da beklage, hr. Rasmus Jarlov, hvis jeg på noget tidspunkt har omtalt statsborgerskabet som en gave.
Det plejer jeg ikke at gøre.
Jeg mener, at statsborgerskabet er en rettighed, og der har hr. Rasmus Jarlov nok ret i, at vi grundlæggende ser forskelligt på det.
For det plejer at være nogle andre herinde i Folketingssalen, der taler om statsborgerskabet som en gave, og jeg mener, at det er en rettighed, et sæt rettigheder, man får og har, hr. Rasmus Jarlov.
For at svare på spørgsmålet vil jeg sige: Ja, jeg er faktisk rigtig ærgerlig over, at 10 pct. af den voksne danske befolkning er sådan et B-hold, som ikke kan deltage i demokratiet og samfundet på lige fod med hr. Rasmus Jarlov og mig.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-05-02:
Altså, det er jo godt nok lidt som at tale til en dør, for man får overhovedet ikke svar på det, man spørger om, og det er ikke lykkedes nogen af spørgerne endnu at få svar på det, som spørgsmålet går på.
Mit spørgsmål var, om Enhedslisten var ked af, at der ikke er flere end de 15 pct., som vi nu har, som er indvandrere og efterkommere i det danske samfund.
For hvis Enhedslisten havde fået sin vilje igennem årene, så havde det tal været markant højere, fordi Enhedslisten historisk har været imod alle opstramninger på udlændingeområdet.
Rosa Lund (EL), 2024-05-02:
Jeg er grundlæggende ked af, at jeg ikke altid får min vilje, og det synes jeg da simpelt hen er irriterende.
Men en gang imellem lykkes det jo også for Enhedslisten at komme igennem med nogle ting, og hr. Rasmus Jarlov har da ret i – og jeg synes da egentlig, det er dejligt, at det bliver bekræftet herinde – at det ikke er Enhedslisten, der har haft ansvaret for udlændingepolitikken de sidste 30 år.
Det er ellers tit os, der får skylden, hver gang der er et problem, altså at det så er Enhedslistens slappe udlændingepolitik, der har skabt problemerne.
Men nu har hr. Rasmus Jarlov jo lige bekræftet, at vi desværre ikke har haft så meget indflydelse på udlændingepolitikken.
Zenia Stampe (RV), 2024-05-02:
Tak for det.
Det er både en stor dag for vores nye landsmænd, og det er også en stor dag for os og for Danmark.
For et statsborgerskab er en forpligtende gensidig og ligeværdig relation mellem en stat og en borger.
Det handler om rettigheder, om tryghed og om tilhørsforhold, og derfor bliver jeg også nødt til at kommentere lidt på den debat, der har været her i salen i dag.
For der er mange, der omtaler statsborgerskabet som en gave, som man skal være taknemlig for at få, og det er jo rigtigt, at det for os, der er født her og har fået dansk indfødsret ved fødslen, er en gave, for vi har jo fået den fuldstændig betingelsesløst med bånd og sløjfe.
Men det er ikke en gave for dem, der får statsborgerskab ved lov, for det er jo netop ikke noget, de bare får.
For der stilles strenge krav, altså krav om indfødsretsprøve, sprogkundskaber, beskæftigelse osv., krav, som er så skrappe, at mange indfødte danskere ikke ville kunne opfylde dem.
Så nej, det at få statsborgerskab ved lov er ikke en gave, som man skal modtage med underdanighed, men det er en fortjeneste, som man skal vise frem med stolthed, værdighed og ikke mindst ligeværdighed.
I 2.064 kommende danske statsborgere derude og jeres børn bliver nu vores landsmænd, og Danmark bliver nu jeres fædreland.
Tillykke til jer, og tillykke til os!
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Jeg kunne godt forestille mig, at nogle af de bandedømte, voldtægtsdømte og andre kriminelle, der har fået statsborgerskab gennem årene, på en eller anden måde ser det lidt som en gave og måske også lidt en gratis omgang.
Altså, er det virkelig Radikale Venstres linje, at sådan nogle mennesker godt kan få et dansk statsborgerskab?
For det er jo sådan, reglerne er i dag.
Hvis man eksempelvis er statsløs, skal man ikke leve op til de krav, som ordføreren nævner, og så kan man komme på et lovforslag om indfødsrets meddelelse helt uden at have bestået en danskprøve, uden at have bestået en indfødsretsprøve, uden at overholde lovgivningen og ovenikøbet uden at være i beskæftigelse.
Synes Radikale Venstre, at det er fornuftigt?
Zenia Stampe (RV), 2024-05-02:
Der er to svar på det.
For det første er der et spørgsmål, der handler om statsløse.
Og det er jo fuldstændig rigtigt, at fordi vi ifølge internationale konventioner har forpligtet os til at bekæmpe statsløshed, har vi særlige forpligtelser for at sikre statsløse et statsborgerskab.
Det er jo i virkeligheden mere en forpligtelse, vi har over for andre nationer, end det er en forpligtelse over for den enkelte statsløse, og det er, fordi vi i fællesskab er blevet enige om, at der ikke er nogen af os, der har en interesse i at have en masse statsløse mennesker vandrende rundt i verden, der bliver kastebolde mellem nationer.
Så det er egentlig, hvad kan man sige, ikke ud fra sådan et humanistisk kald om at give statsborgerskab til statsløse, men det er sådan set en rationel beslutning og aftale, man har indgået mellem nationer.
Så er der så dem, som ikke er statsløse.
Men de får det jo ikke, hvis de har begået de her ting, og hvis de begår de her ting, efter at de har fået at statsborgerskab, så er det jo lidt svært at gøre noget ved det.
For selv om der måske er nogle, der tror, at man kan kigge ind i hjernen på folk, så kan man jo ikke forudse, om folk kommer til at begå den type forbrydelser.
Men hvis de har begået den type forbrydelser og de ikke er statsløse, så mener vi heller ikke, at de skal have et dansk statsborgerskab.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Nu er der jo faktisk også folk, som ikke er statsløse, og som heller ikke lever op til de krav, der står i cirkulæreskrivelsen.
Zenia Stampe (RV), 2024-05-02:
Men så vidt jeg har forstået den sag, så var det jo en fejl, altså en sagsbehandlingsfejl i ministeriet.
For hvis man har fået en fængselsdom, uanset om den er betinget eller ubetinget, så er man permanent udelukket fra at kunne søge om statsborgerskab.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-05-02:
Man må jo give Radikale, at de har arbejdet utrætteligt for at øge indvandringen og øge antallet af mennesker, der får statsborgerskab i Danmark, i hele Radikale Venstres historie.
Det har været fuldstændig konsekvent hele vejen igennem.
Når man nu kigger på resultatet af den indvandringspolitik, som vi har haft her i især de sidste 40 år, og man kan se, at vi er kommet op på, at næsten 16 pct. af dem, der bor i Danmark, enten er indvandrere eller efterkommere af indvandrere, og det er endda uden at tælle tredje generation med, er Radikale så ikke kede af, at de ikke i højere grad har fået deres vilje, og at det tal ikke er blevet endnu højere, end det er blevet?
Zenia Stampe (RV), 2024-05-02:
Det ville jeg være ked af.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-05-02:
Så savner jeg bare svaret på spørgsmålet.
Jeg gentager lige.
Det, jeg spurgte om, var, om Radikale er kede af, at det ikke er blevet et endnu større antal mennesker, som er kommet til Danmark i de sidste 40 år.
Vi er på ca. 16 pct. indvandrere og efterkommere.
Jeg spørger, om Radikale kunne ønske sig, at det tal havde været endnu højere, for det havde været konsekvensen, hvis Radikale havde fået deres vilje, når Radikale jo, ligesom Enhedslisten, har stemt imod alle de stramninger, som er lavet på området i de seneste årtier.
Zenia Stampe (RV), 2024-05-02:
Så det, jeg bliver spurgt om, er, om jeg er ked af, at det kun er 16 pct.?
Skulle jeg så være glad, hvis det måske havde været 18 pct.?
Jeg tror egentlig ikke på, at de stramninger, som man har foretaget de sidste 20 år, har betydet særlig meget for indvandringen.
Det er jo også derfor, at spørgsmålet fylder så meget her i salen stadig væk.
For det, der bestemmer, hvor mange vi tager ind, er jo til dels, hvad vi selv synes vi har brug for i form af arbejdskraft, men det er jo også internationale konventioner.
Det er jo dem, der så at sige sætter barren, og derfor tror jeg, at man kan lave nok så meget symbolpolitik, men det er ikke det, der gør, om der er 16, 17 eller 18 pct. med en fremmed herkomst, der befinder sig i Danmark.
Anders Kronborg (S), 2024-05-02:
Tusind tak.
Jeg sad sådan i går og tænke lidt på, hvordan et sådant spørgsmål egentlig kunne lyde i fremtidige indfødsretsprøver.
Nu hørte vi fru Rosa Lund brokke sig lidt over, at der var nogle spørgsmål om Olsen-banden.
Så tænkte jeg, at man kunne jo lave et spørgsmål, der lød: Er det rigtigt, ja eller nej, at Dansk Folkeparti herinde i salen har stemt for 14 lovforslag om indfødsret og givet statsborgerskab, altså et dansk pas, til 34.955 udlændinge?
Hvad mon det rigtige svar er på det spørgsmål, hr. Mikkel Bjørn?
Skal man svare: Ja, det er rigtigt?
Eller skal man svare: Nej, det er forkert?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Svaret er meget simpelt.
Det er stramninger, der siden har forhindret titusindvis af mennesker i at få dansk statsborgerskab.
Og jeg citerer sådan set bare den socialdemokratiske ordfører fra dengang, indfødsretsprøven blev introduceret, tilbage i 2005: Det er et meget besynderligt lovforslag.
Det sagde den socialdemokratiske ordfører dengang, og det vil sige, at Socialdemokratiet dengang var imod den indfødsretsaftale, der i dag forhindrer titusindvis af mennesker i at få statsborgerskab.
Og det er takket være Dansk Folkepartis indflydelse på den indfødsretsaftale.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-05-02:
Når jeg hører fru Rosa Lund redegøre for, hvordan hun mener et statsborgerskab skal tildeles, så bemærker jeg en fundamental forskel i forhold til kriterierne og formålet, med at give statsborgerskab.
For os er det sådan, at når vi giver et statsborgerskab til folk, så handler det primært om, om de er et bidrag til det danske samfund.
Hos fru Rosa Lund og Enhedslisten lyder det, som om det mest handler om, at vi skal give det som en gave, fordi det ellers er synd for folk, altså at det, hvis man har boet her i lang tid, så er urimeligt, at man ikke får stemmeret, og er urimeligt, at man ikke får ejerskab over Danmark.
Mit spørgsmål er egentlig, om Enhedslisten, når man nu historisk set har været imod alle stramninger af udlændingepolitikken – alt har Enhedslisten været imod, hver gang der er blevet strammet op – og når man så kigger tilbage og vi i dag kan konstatere, at der er 15,8 pct. af den danske befolkning, som er indvandrere eller efterkommere, så grundlæggende er meget ked af, at det tal ikke er langt højere.
For det ville det have været, hvis Enhedslisten havde fået sin vilje gennem årene.
Rosa Lund (EL), 2024-05-02:
Hr. Mikkel Bjørn, i Enhedslisten går vi slet ikke ind for, at man skal kunne fratage folk deres statsborgerskab.
Det, vi til gengæld går ind for, er, at hvis man begår kriminalitet og bliver dømt for det, så skal man have en straf.
Det går vi ind for, og det er da, uanset hvad for et statsborgerskab man har.
Hvis man begår kriminalitet og får en dom, skal man udstå sin straf.
Sådan er vores retspolitik, og sådan har vi egentlig altid lavet retspolitik i det her land, hr. Mikkel Bjørn.
Anders Kronborg (S), 2024-05-02:
Jeg har siddet til ikke bare ét møde, men flere møder end det, hvor vi har fået fremlæggelser, hvor ministeren har redegjort for, at der bliver fulgt sagligt, ordentligt og redeligt op i forhold til den aftale, som partierne har indgået i fællesskab.
Og det er jo ikke første gang, at man indgår en aftale i det her hus, hvor der, når det så kommer ud i praksis, er nogle hjørner, der skal slibes af.
Se bare på ejendomsvurderingssystemet i forhold til skat – bare for at nævne et eksempel.
Det betyder jo ikke, at der er aftalebrud.
Jeg tror, at vi er nødt til at tage en kop kaffe sammen, når Det Konservative Folkeparti stemmer gult, altså have en snak, hvor vi ser hinanden i øjnene, om, om man kan fortsætte med Det Konservative Folkeparti i aftalekredsen.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-05-02:
Det er jo netop det, vi beder om, altså at vi får en snak om, hvordan vi kan få styr på området her, og jeg synes, det ville være en god anledning til, at vi så får strammet både reglerne og håndhævelsen af reglerne yderligere.
Det er det, vi ønsker os, og hvis det kan give anledning til det, så er det jo kun godt.
Nu disponerer jeg ikke over vores indfødsretsordførers kalender, men jeg er helt sikker på, at hun meget, meget gerne stiller op til en drøftelse.
Mohammad Rona (M), 2024-05-02:
Tak for det.
Tak for talen, og tak for redegørelsen, i forhold til hvor De Konservative står i det her spørgsmål.
Jeg skal nok gøre det kort, formand.
Hvad skal der egentlig til for De Konservative?
Hvilke stramninger har man i tankerne, hvis det er det, man har i tankerne – i forhold til at man gerne vil være med i aftalen, og i forhold til at man gerne fremadrettet vil trykke på den grønne knap i stedet for på den gule?
Rasmus Jarlov (KF), 2024-05-02:
For når man har kigget efter en ekstra gang, har der været de her eksempler på, at man har fundet folk, som faktisk ikke lever op til de kriterier, som ellers er politisk aftalt.
Så det er primært det, vi har brug for.
Det er jo sådan, at når man sidder der og har mange tusind folk under sig, som arbejder med området, så er evnen til at generere idéer til, hvordan man kan gøre noget bedre, større, end når man sidder en enkelt ordfører i Folketinget.
Så initiativer fra regeringens side vil nok være det mest naturlige, men der skal i hvert fald kontrolleres bedre.
Mohammad Rona (M), 2024-05-02:
Jeg beklager, formand.
Tak for svaret.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-05-02:
Ja, det har vi drøftet, og vi har ikke tænkt os at melde os ud af nogen aftalekreds.
Altså, vi er glade for de stramninger, der er lavet, men vi har også brug for, at de bliver håndhævet.
Rosa Lund (EL), 2024-05-02:
2.064 personer og for manges vedkommende deres mindreårige børn står til at blive danske statsborgere med det her lovforslag.
Først vil jeg gerne sige tillykke til dem.
Samtidig må jeg også sige, at mine tanker går til de mange mennesker, som skriver til mig, fordi de er kommet i klemme i de strenge regler, der er, og ikke kan blive danske statsborgere her i landet, selv om de har udsigt til at skulle bo her resten af livet.
Jeg får henvendelser, og det gør I andre sikkert også, fra mennesker, der er på flugt fra krig, tortur eller truende dødsstraf i hjemlandet, og fra mennesker, der har ptsd eller andre psykiske skader som følge af den flugt, hvilket betyder, at de har svært ved at lære udenad og tilegne sig den krævende viden om Olsen-banden-filmene, Gorm den Gamle og slaget på Reden i 1801.
Jeg får henvendelser fra mennesker, der har boet mange år i Danmark, og som i deres pure ungdom for mange år siden begik en dumhed, som betød, at de fik en betinget dom.
Formelt er der ganske vist en mulighed for dispensation, men i praksis giver udvalgets flertal stort set aldrig dispensation i den her slags sager.
Så er der gruppen af unge, som har valgt at tage en uddannelse i stedet for at tage ufaglært arbejde straks efter ungdomsuddannelsen.
Det kan være kommende jurister, læger, tandlæger og ingeniører.
Det kan være de sygeplejersker og pædagoger, der skal passe på os og vores børn om nogle år.
Mange af dem kommer fra familier uden lange uddannelsestraditioner.
De bliver så straffet med beskeden om, at de ikke kan blive statsborgere lige foreløbig.
Det passer fint med opgørelsen fra Danmarks Statistik, der allerede i 2022 viste, at hele 10 pct. af den voksne befolkning i Danmark lever her i landet uden dansk statsborgerskab.
Vi har et retsløst og uigennemskueligt system for tildeling af statsborgerskab.
Ansøgerne har ingen ankemuligheder og får i dispensationssager ingen anden begrundelse, end at Indfødsretsudvalgets flertal har stemt nej til at dispensere.
Systemet er ikke en retsstat og et demokrati værdigt.
Folketinget burde begrænse sig til at lave reglerne, hvorefter det burde være en forvaltningsopgave at afgøre de enkelte sager.
Sådan er det i de lande, vi normalt sammenligner os med.
Når det er sagt, vil jeg sige, at Enhedslisten støtter, helhjertet, at de 2.064 ansøgere og deres børn, der er på det her lovforslag, bliver danske statsborgere, og derfor stemmer vi ja til det her lovforslag.
Men hvor ville jeg dog ønske, at der var mange flere navne på det her lovforslag.
Så har jeg lovet at hilse fra SF og sige, at de også kan støtte lovforslaget.
Anders Kronborg (S), 2024-05-02:
Tak for det.
Og tak for hilsenen i øvrigt fra SF.
Jeg synes, det er ærgerligt, at et parti som SF ikke deltager i den her behandling.
Vi ser dem jo stort set heller aldrig i Indfødsretsudvalget, så det må åbenbart ikke ligge det parti særlig meget på sinde, altså noget der er så vigtigt som at give et dansk pas til en person.
Men stor ros til fru Rosa Lund for det engagement, som Enhedslisten lægger i det her område, selv om vi er dybt uenige på en række punkter.
For det første kommer det aldrig nogen sinde til at ske på en socialdemokratisk vagt, at vi bare skal overlade et så vigtigt område til en forvaltningsenhed.
Det står i grundloven, at det er Folketinget, der tildeler dansk statsborgerskab, og det vil vi gerne værne om.
Vi synes sådan set også, det er vigtigt, at der er politisk kontrol med, hvem der får et dansk pas.
Men mit spørgsmål er: Kan fru Rosa Lund ikke illustrere over for Tinget, hvad der skal til, for at fru Rosa Lund og Enhedslisten vil stemme nej til at give en person dansk statsborgerskab?
Rosa Lund (EL), 2024-05-02:
Vi synes jo i Enhedslisten, at hvis man lever op til kravene, skal man have dansk statsborgerskab.
Vi er jo ikke i en situation, hvor vi er i gang med at skulle stemme nej til ting.
Når det er sagt, vil jeg selvfølgelig også gerne tage imod rosen.
Enhedslisten kommer til at fortsætte med at deltage aktivt i Indfødsretsudvalget.
Og så må jeg da nok også desværre sige, at selv om vi hjælper hinanden i Enhedslisten og SF, så savner vi også SF i udvalget.
Anders Kronborg (S), 2024-05-02:
Nu skal vi ikke til at lave Olsen-banden-referencer, men jeg fik alligevel sådan en association til »Olsen-banden i Jylland«, hvor Yvonne i telefonen siger: Ja, Jylland –
jeg er fuldstændig ligeglad med, hvad det er for et land.
Altså, vi er nødt til at blive lidt mere konkrete i den her sag, fordi det er så alvorligt, og jeg synes sådan set også, at Tingets medlemmer har krav på at vide, hvad der skal til, når Enhedslisten venter på reglerne, for at Enhedslisten vil sige nej til en person.
Kan det overhovedet lade sig gøre, at Enhedslisten vil sige: Den her person kan ikke få dansk statsborgerskab?
Rosa Lund (EL), 2024-05-02:
Jeg ved ikke, om det her er en tilsnigelse, men sammenlignede hr. Anders Kronborg lige mig med Yvonne fra Olsen-banden?
I så fald tager jeg det som en kæmpestor kompliment.
Når det er sagt, må jeg sige til hr. Anders Kronborg, at noget af det, som vi synes er vigtigt i Enhedslisten, er, at man kan sproget, at man kan snakke dansk.
Det er jo bl.a. derfor, vi mener, at det bør være sådan, at hvis man lever op til kravene i danskprøve 2, er det nok.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Tak for det.
Jeg er nysgerrig på noget.
Lad os blive lidt konkrete, som det er tilfældet, hvis vi ser på nogle af de personer, der har fået statsborgerskab af et folketingsflertal.
Det er eksempelvis seks Loyal To Familia-medlemmer, der for nylig forsøgte at dræbe en mand i den lokale brugsforening, eller en anden udlænding, der også har fået statsborgerskab, som for nylig dræbte en familiemor med 16 knivstik, eller en gruppe udlændinge, der har begået en gruppevoldtægt mod en blot 14-årig pige.
Er det personer, som Enhedslisten ville kunne forsvare at give en dispensation til at kunne få dansk statsborgerskab?