runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stinus Lindgreen (RV), 2020-10-20:
Tak for det.
Jeg skal se, om jeg kan nå det på 5 minutter, men mon ikke jeg kan gøre det forholdsvis kort.
Det er alt i alt et meget glimrende lovforslag, som ministeren har fremsat, og nu kigger jeg på ministeren, som så ikke er den minister, der har fremsat det, men ikke desto mindre er det et glimrende lovforslag.
Organisering af de etiske komitéer til at håndtere ansøgninger er belyst.
Der er rigtig gode overvejelser omkring forsøgspersoners samtykke, særlig nogle gode overvejelser omkring deltagelse af børn, og der er taget højde for at sikre habiliteten af de involverede forskere med nogle ganske glimrende tiltag, må jeg sige, og det er alt sammen ikke ligegyldigt, det er ekstremt vigtigt, både for at sikre en smidig ansøgningsproces, det er vigtigt for forskerne, og for at sikre en kvalificeret bedømmelse, det er vigtigt for os alle sammen, og det er med til at sikre den fortsatte tillid til de kliniske forsøg og de resultater, der kommer ud af dem, som vi alle sammen er så afhængige af.
Jeg noterer mig også, at man bl.a. meget fornuftigt tager den bekymring, der bliver rejst af bl.a. Institut for Menneskerettigheder, alvorligt, om at fjerne de dele, der omhandler begrænsninger af forsøgspersoners rettigheder – også en rigtig god idé, når man læser høringssvarene.
Så er der delen omkring genanvendelse af engangsudstyr, som et par andre ordførere også har været inde på.
Der er jo et par bekymringer fra bl.a. Lægeforeningen og medikoindustrien – nok af lidt forskellige årsager.
Alene det, at der tales om genanvendelse af engangsudstyr, er jo også en anelse kontraintuitivt, må man nok sige.
Ikke desto mindre er det naturligvis helt afgørende, som ministeren også bemærker, at det selvfølgelig aldrig må ske på bekostning af patientsikkerheden, det er givet, og det skal vi selvfølgelig sikre os hele vejen igennem.
Men som jeg læser lovforslaget, lægges der også op til, at det altid skal ske ud fra en konkret vurdering i Lægemiddelstyrelsen.
Men ikke desto mindre kunne jeg godt tænke mig at høre, hvilke erfaringer man har gjort sig i andre lande både positivt og negativt, når man har taget de her skridt hen imod genanvendelse af engangsudstyr.
Så det vil jeg gerne have belyst yderligere i udvalgsarbejdet.
Derudover er der naturligvis nogle andre positive effekter af at genanvende, når det kommer til både økonomi, miljø og klima, som man jo også skal tage med i overvejelserne.
Men alt i alt er det et rigtig glimrende lovforslag, som vi i Radikale Venstre bakker op om.
Tak for ordet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-10-20:
Det er på høje tid, synes vi i SF, at vi ligestiller medicinsk udstyr med lægemidler eksempelvis, når det handler om godkendelse.
Derfor er jeg også enig med flere af de foregående ordførere i, at det her forslag, som skal sikre, at medicinsk udstyr i fremtiden får netop Lægemiddelstyrelsens største opmærksomhed – også når det handler om forsøg – er et rigtigt og et vigtigt forslag.
Problemer med kunstige hofter og underlivsnet og pacemakere er også eksempler, som vi har noteret os i SF og har bekymret os rigtig meget over.
Det er også bare et par af de eksempler, som en række journalister fra hele verden har samlet som eksempler på, at netop medicinsk udstyr er blevet anvendt, før det har været afprøvet i egentlige medicinske forsøg.
Derfor er det både rigtigt og nødvendigt, at vi får den her aftale, hvor vi får godkendt medicinsk udstyr, og vi er enige i, at det skal samles centralt hos Lægemiddelstyrelsen.
Og vi bakker også op om de stramninger, som gør sig gældende i forhold til fremtidige godkendelser.
Som nogle af de foregående ordførere også har nævnt i forhold til genbrug af engangsudstyr, skal vi nok enten have det forklaret eller omsat til et eller andet forståeligt, så man ved, hvad man rent faktisk taler om.
Man kan altså ikke både genbruge det og kalde det engangsudstyr, så måske skal det bare handle om noget andet.
Men grundlæggende bakker SF op om forslaget.
Det er et vigtigt forslag, som vi støtter.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-20:
Tak for det.
En temmelig central del af lovforslaget handler om at flytte den videnskabsetiske vurdering af kliniske afprøvninger fra regionale videnskabsetiske komitéer til nye statslige specialiserede medicinske komitéer.
Det ser vi positivt på i Enhedslisten.
Selv om vi ofte er betænkelige ved centralisering, har vi med et højt specialiseret område at gøre, hvor det er afgørende, at vi samler de vigtigste kompetencer, så vurderingerne altid tager alle relevante hensyn og beskytter borgerne og patienterne imod fejl- eller risikobehæftet udstyr.
Det følger også af den relevante EU-lovgivning, at de danske regler skal justeres, så det ikke længere skal være et krav, at importører og distributører af medicinsk udstyr og udstyr til in vitro-diagnostik skal opbevare deres fakturaer i henholdsvis 5 og 15 år afhængigt af udstyret.
Formålet med opbevaringen har været, at ministeriet skal kunne anvende fakturaer som led i markedsovervågningen af området.
Enhedslisten ser ligeledes aldeles positivt på, at ikkemedicinsk udstyr nu skal underlægges samme standard for videnskabsetisk behandling som medicinsk udstyr.
Vi støtter også, at regeringen foreslår en videreførelse af sikkerhedsforanstaltninger, som ikke er harmoniseret gennem forordningerne.
Det gælder eksempelvis regler om indberetning af hændelser og regler om, at medicinsk udstyr udelukkende kan udleveres på apoteker.
Lovforslaget udmønter også anbefalingerne i Lægemiddelstyrelsens rapport »Evaluering af tilknytningsreformen« fra 2018, der regulerer forholdet imellem sundhedspersonalet og medikoindustrien
Enhedslisten har altid kæmpet for fuld åbenhed om sundhedspersonalets habilitet og dets relation til industrien, når man medvirker i udførelse af udstyrsprøvninger.
Mange ansøgninger vil være store ansøgninger fra industrien, og det er afgørende, at det er fagligheden og ikke industriens interesser, som vejer tungest, når vi giver tilladelse til nyt udstyr.
Det er afgørende for Enhedslisten, at alle, der skal deltage i test og forsøg i forbindelse med godkendelse af nyt udstyr, er fuldt informeret og har adgang til informationer om de forsøg, de indgår i.
Derfor er vi også glade for, at ministeren på baggrund af høringssvarenes kritik har valgt at fjerne indskrænkningen af de registreredes rettigheder fra lovforslaget.
Samtidig lægger vi ligesom Børnerådet stor vægt på, at mindreårige mellem 5 og 15 år til enhver tid skal høres og inddrages ved deltagelse i en klinisk afprøvning.
Derfor kan Enhedslisten støtte forslaget.
Per Larsen (KF), 2020-10-20:
Tak for det, formand.
Der er som bekendt tale om en tilretning til fælles EU-forordning vedrørende godkendelse af medicinsk udstyr.
Det er også rigtig vigtigt, at man sikrer både uvildighed og habilitet blandt dem, som har med det at gøre.
Lovforslaget lægger op til, at de samme regler, som gør sig gældende for lægers tilknytning til medicinalindustrien, gøres gældende, og det er ganske fornuftigt.
I Det Konservative Folkeparti støtter vi lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-20:
Tak for det.
Nye Borgerlige kan støtte forslaget.
Henrik Dahl (LA), 2020-10-20:
Tak for ordet.
Hr. Stinus Lindgreen har truet mig med en byge af korte bemærkninger fra de røde partiers side, hvis ikke jeg nævner en romersk kejser.
Derfor har jeg set på de 70 kejsere, der var mellem år 14 før vor tidsregning og år 395 efter vores tidsregning.
Der var 70, og de 31 blev myrdet, så de døde altså ikke af forurenet medicinsk udstyr.
En stor del af resten faldt i kamp og lignende.
Så jeg må skuffe, der bliver altså ikke en romersk kejser.
Det nærmeste, jeg kan komme det, er Christian d. 5, som døde ved et jagtuheld, hvor han prøvede at nedlægge en hjort, men døde af sårfeber, så han kan måske komme ind i billedet, men det må vi tage en anden dag.
Så det er et vældig godt forslag, som vi med eller uden romerske kejsere går varmt ind for.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-20:
Jo, det er jo fuldstændig rigtigt, at det netop er rygning, der er med til at øge den sociale ulighed.
Det er bl.a. det, der forkorter antallet af leveår.
Vi kan se, at dem, der primært begynder at ryge, er folk fra lavindkomstfamilier, det er de kortuddannede; det er der, rygningen især rammer.
Derfor har jeg også altid haft svært ved at forstå, hvorfor det at hæve afgifterne skulle ramme socialt skævt, for det er, som om man kun skal kere sig om de socialt udsatte eller de lavindkomstfamilier, som er rygere.
Det handler jo tværtimod om at hæve den bund, så de alle sammen får muligheden for at træffe valg, også at træffe det valg, at man ikke ønsker at begynde at ryge.
Simon Kollerup (S), 2020-10-20:
Det er jo altid et forhold, man skal være opmærksom på, og det gælder også i mange andre henseender, hvor vi regulerer uønsket salg eller andet.
Men det er klart, at når man laver et lovforslag som det, der her er til behandling, så er der jo også den balance, der handler om – med hr. Martin Geertsens ord – at få det her til at virke så hurtigt som muligt, men samtidig at give den omstillingsadgang til virksomhederne, som skal til, så man netop kan omstille sin forretning.
Derfor er det mit indtryk, at der her er fundet den balance, hvor man både får en hurtig ikrafttræden, men også tager hensyn til, at der selvfølgelig er en omstilling, der skal gennemføres i de enkelte butikker.
Så er der hele sporet med, hvad man risikerer flytter andre steder hen.
Og det er selvfølgelig noget, man løbende må holde øje med og følge op på, og det er jeg helt sikker på vil indgå i de debatter, der vil komme, omkring effekterne af det her forslag.
Liselott Blixt (DF), 2020-10-20:
Mange tak.
Tak fordi ministeren havde tid, og så kunne vi måske tage nogle erhvervsspørgsmål, i forhold til om man ikke tænker på nogle af de små erhverv derude, der faktisk lever af at sælge tobak og nikotinprodukter – altså om man vil løfte det over til andre steder, i form af at det nu bliver banditterne, der kan tjene penge, og man faktisk laver en anden vej for, at de unge kan få fat i den tobak, de ønsker.
Henrik Dahl (LA), 2020-10-20:
Det er udbud og efterspørgsel, og det er ikke noget, vi grundlæggende har et problem med i Liberal Alliance.
Martin Geertsen (V), 2020-10-20:
Jeg håber, at ordføreren vil tilgive mig, at jeg spørger om det her.
Nu er vi jo en lille sluttet kreds, så jeg håber, det kan være mig tilladt.
Jeg synes, at det der, ordføreren siger med barnet og badevandet og disproportionaliteten, er interessant.
Jeg har jo kunnet konstatere, at ordføreren er en meget, meget varm og begejstret tilhænger af regeringens coronastrategi.
Og der mener ordføreren ikke at man er i gang med at smide barnet ud med badevandet og have en disproportional tilgang til lige præcis den problemstilling.
Henrik Dahl (LA), 2020-10-20:
Nej, det mener jeg sådan set ikke.
Jeg er overbevist om, at det er den værste sundhedskrise med en epidemisk sygdom siden den spanske syge i 1918, og derfor må man tage nogle proportionale forholdsregler.
Hvis jeg bare må give et eksempel: Når det her år rinder ud, er det sådan i et land som USA, at så vil dødstallet som følge af corona nærme sig det antal amerikanske soldater, der faldt i anden verdenskrig.
De har haft et andet coronaregime end os, men når man har et dødstal, der nogenlunde minder om USA's tabstal i anden verdenskrig på ét år, kan man jo godt se, at det er et ret alvorligt problem, vi har at gøre med.
Det er der, hvor Venstres logik faktisk har undret mig under hele coronaepidemien, for Venstres ræsonnement omkring corona har jo svaret til ræsonnementet fra en mand, der springer ud fra 2 km's højde med faldskærm og overlever og siger: Der kan man jo se; det er jo ikke særlig farligt at hoppe ud fra en flyver i 2 km's højde.
Man skal jo lige huske, at det er på grund af faldskærmen, at det ikke er farligt.
Så når der ikke er så mange, der er døde i Danmark, er det, fordi vores politik sådan nogenlunde virker.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-10-20:
Tak for det.
Og egentlig også tak for svaret til Venstres ordfører, for det var et svar, jeg deler fuldstændig, men jeg tog ordet på baggrund af svaret til hr. Peder Hvelplund.
Jeg nåede at høre ordføreren stoppe der, hvor det blev om udbud og efterspørgsel.
Det er noget, Liberal Alliance går ind for, men hvor meget udbud og efterspørgsel kan man gå ind for, når det er sådan, at metoderne til at tjene pengene er, at man skruer lidt mere op for nikotinen hele tiden.
Der er jo eksempler på, at de her små nikotinposer, som jo skal afløse cigaretter, og som rigtig mange unge er begyndt at være storforbrugere af, efterhånden har fået skruet nikotinforbruget så højt op, at det er mere end det dobbelte af, hvad der er i en almindelig cigaret.
Og det er jo lige præcis nikotinen, der er så afhængighedsskabende.
Henrik Dahl (LA), 2020-10-20:
Altså, det er jo legitimt at regulere, hvis vi på en eller anden måde har at gøre med trussel mod folkesundheden, det er jo klart.
For folkesundheden er jo noget andet end den individuelle sundhed, det er klart.
Og så snakker vi også om motion og bmi, og hvad ved jeg.
Det er jo at gå for vidt, og derfor vil jeg gerne italesætte, at det enkelte menneskes sundhed ikke på den måde er et politisk ansvar; det er folkesundheden, også jævnfør hr. Martin Geertsens spørgsmål fra før.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-10-20:
Men når vi nu for nylig har set eksempler på, at tobaksindustrien har solgt cigaretter, som er billigere end det, der er den faste afgift på cigaretter, så svarer det jo lidt til, at pusheren giver det første fix gratis.
Altså, hvor meget udbud og efterspørgsel er der i den form for forretningsstrategi set med ordførerens øjne?
Har vi ikke et ansvar for bare i en eller anden grad at regulere et marked, der er så optaget af at skaffe nye kunder, altså nye unge kunder, for ligesom at kunne holde produktionen ved lige?
Henrik Dahl (LA), 2020-10-20:
Jeg synes egentlig, at folkeoplysningen har fungeret vældig godt i den forstand, at alle mennesker jo sådan set godt ved, at rygning er usundt.
Jeg tror ikke, at man kan møde én person i det her land, der ikke er under særforsorgen, som ikke er klar over, at rygning er usundt.
Så det spørgsmål er jo løst.
Og når folk ryger, er det jo, fordi de løber en kalkuleret risiko.
Det gør de også, når de spiser for mange kager, eller når de lader være med at dyrke motion, eller hvad det nu er.
Den enkeltes sundhed er ikke et politisk ansvar – folkesundheden er.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-20:
Jeg tror, tallet ligger på omkring 220.000, der er døde af corona lige nu i USA, så man skal have lidt travlt, hvis man skal nå op til de 400.000.
Men er ordføreren ikke enig i, at det vigtige tal her også er overdødelighedstallet, altså om der har været en overdødelighed i samfundet?
For der dør jo også folk af alle mulige andre sygdom i løbet af et år.
Så er man enig i, at det er det tal, man reelt skal kigge på her for at se på effekterne af det?
Henrik Dahl (LA), 2020-10-20:
Så døde der også en hel del civile, og så kommer tallet op på 400.000.
Det var de faldne soldater, jeg refererede til.
Corona er jo den samme sygdom overalt i verden, og derfor er man nødt til at se på en referencesituation, som f.eks. kunne være, hvad der sker, hvis man ikke foretager sig noget, og der er effekterne jo meget, meget voldsomme.
Jo længere man kommer fra den her referencesituation, jo mere effektive har de tiltag, man har iværksat, jo været.
Sydkorea er et godt eksempel, Taiwan er et andet godt eksempel.
Et tragisk eksempel er Peru med over 1.000 døde pr. million indbyggere.
Så referencesituationen i forhold til overdødelighed er ikke at gøre noget, og jo lavere dødelighed der er, jo mere har det regime, der har været iværksat i det enkelte land, jo virket.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-20:
Jeg vil gå med til at sige, at der også er andre aspekter end bare overdødeligheden.
Så der er jo en lang række andre faktorer.
Men hvis det nu ender ud med, at man siger, at overdødeligheden i f.eks. USA ikke er ekstrem, vil man så sige, at USA stadig væk har håndteret det her dårligt?
Hvis man kigger på Sverige, havde man en meget, meget lille influenzaepidemi i 2017-18, som så viser sig i en overdødelighed senere hen – er der i hvert fald nogle der siger.
Anerkender man også, at det kan have en betydning for det her?
Henrik Dahl (LA), 2020-10-20:
Der dør ca. 2,8 millioner mennesker om året i USA i et normalt år i de senere år.
Så hvis der dør 280.000 amerikanerne, er det altså 10 pct. oven i det sædvanlige dødstal på trods af de anstrengelser, man har udfoldet.
Det er ret alvorligt, at der lige ryger 10 pct. oven i de 2,8 millioner, der i øvrigt ville dø, og det er ikke udtryk for en specielt god håndtering af epidemien.
Stinus Lindgreen (RV), 2020-10-20:
Og tak til hr. Peder Hvelplund for en rigtig god ordførertale.
De to foregående ordførere fik mig til at tænke på noget, som jeg har gået og tænkt på, når man får at vide, at tobaksafgifter vil ramme socialt skævt.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens holdning til, at problemet ikke er afgifterne, men det faktum, at rygning har en social slagside i sig selv.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-20:
Jeg synes faktisk, der er kommet op til flere gode bemærkninger hist og pist fra salen af.
Det er jo dejligt, at vi kan mødes omkring det.
Og der er jo nogle gode intentioner i lovforslaget, så mon ikke vi i fællesskab kan få rettet de små ting til, som folk synes lige skal ændres – måske noget karantæne, så vi rammer dem, som skal rammes, ekstra hårdt, og så måske stramme lidt op på det andet og sådan noget.
Det tror jeg da godt at vi kan finde enighed om, så det er positive ting herfra.
Henrik Dahl (LA), 2020-10-20:
Tak for ordet.
Med lovforslag nr. L 13 er det jo som med alle andre lovforslag, at der både er gode og dårlige ting i det.
En konkursgrænse på 5 år er en rigtig god idé.
Det kunne vi måske også bruge her i huset en gang imellem, så det er da noget, der er fremtid i, kan man sige.
Så vil jeg sige, at politisk fastsatte dumpegrænser har vi arbejdet rigtig meget med inden for undervisningsområdet, hvor jeg har været ordfører i rigtig mange år, og det må jeg sige at man nok skal være lidt skeptisk over for.
Vi har haft dem både i gymnasierne og på universiteterne, og det har ikke været så godt.
Men det er jo alt i alt nogle ændringer, der efterspørges af branchen, og selv om man har sådan en metafor for regnskab som etiske regnskaber osv., er der også nogle regnskaber, der faktisk skal gå op, og det er jo dem, som revisorer arbejder med.
Og når de efterspørger de her ændringer, er det selvfølgelig noget, vi kan bakke op om.
Så der er opbakning til lovforslag nr. L 13 herfra.
Tak for ordet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-10-20:
Tak, og tak for ministerens besvarelse.
Man foreslår med det her lovforslag, at der skal være en 5-årskarensperiode, hvorimod der i den almindelige konkurskarantæne alene er en karensperiode på 3 år.
Der synes jeg – det var i hvert fald det, vi spurgte om i forbindelse med lovbehandlingen – at ministeren skulle fortælle lidt om, hvad der er bevæggrundene for, at der skal være en karenstid på 2 år mere i forhold til at begå den her slags ulovligheder, end der er i forhold til dem, som man bliver dømt for efter den almindelige konkurskarantæne.
Simon Kollerup (S), 2020-10-20:
Tak for det.
Vi skal også nok dykke videre ned i det i udvalgsarbejdet.
Efter konkursloven kan en konkurskarantæne pålægges en person, som har deltaget i ledelsen af den konkursramte virksomhed, hvis den pågældende på grund af en groft uforsvarlig forretningsførelse er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed.
En konkurskarantæne pålægger man i hovedreglen i 3 år, og det medfører så, at den pågældende ikke må deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed uden at hæfte personligt og ubegrænset for virksomhedens forpligtigelser.
En revisor er offentlighedens tillidsrepræsentant, og derfor mener jeg ikke, at det vil være forsvarligt, hvis man dagen efter udløbet af karantænen straks kan afgive påtegning af årsregnskaber.
Det er derfor, vi foreslår, at vedkommende først igen kan begynde at give erklæringer på et årsregnskab efter 5 år.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-10-20:
Jeg bad jo om ordet lidt sent, men det var, fordi jeg håbede, at ministeren svarede til sidst.
Det gjorde han så ikke.
Jeg synes, det var et nonsenssvar, for at være helt ærlig, hr. minister.
Altså, jeg spørger til, hvad årsagen er til forskelligheden i de to karensperioder, og så siger ministeren, at den på de 5 år er, fordi man, hvis man laver den ene, kan gå over på den anden.
Omvendt kunne man jo, hvis det, som ministeren forsvarer, skulle være logikken, så også bare sige, at en almindelig erhvervsdrivende eller et bestyrelsesmedlem i et noteret selskab f.eks., dagen efter at de 3 år er gået, kan påbegynde nye og kreative forretningsmodeller og eksperimenter.
Så kunne man, hvis det var det, der var argumentet, jo også godt vælge at sætte det op til 5 år der.
Det taler jeg så ikke for.
Jeg taler bare for, at der er en transparens i de to typer perioder.
Simon Kollerup (S), 2020-10-20:
Men det, at der er transparens, og at man kan forstå og se forskellen, behøver jo ikke at være sådan at forstå, at det så partout også skal være den samme periode, der gør sig gældende.
Jeg mener, som jeg siger, at det her med at være offentlighedens tillidsrepræsentant er noget ganske særligt, og der påhviler et stort ansvar.
Det er revisorerne i Danmark som branche dybt bevidste om, og de er utrolig dygtige.
Men der, hvor der er brodne kar, der groft uforsvarligt har gjort sig skyldige i de her forhold, synes jeg, at 5 år er passende.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-10-20:
Det er en stor dag i dag, og det er et historisk lovforslag, vi behandler her, som, hvis og når vi forhåbentlig får det vedtaget – vi får det jo ikke vedtaget i dag, men vi får sonderet terrænet, i forhold til om der er opbakning til det, men det skulle der jo gerne være – vil være et vigtigt skridt i kampen mod rygning blandt børn og unge og samtidig et vigtigt skridt for at bekæmpe ulighed i sundhed.
Knap 14.000 danskere dør hvert eneste år som følge af rygning, og mange flere får nedsat livskvalitet, fordi de lever med følgerne af mange års rygning.
Rygning er også en af de helt store årsager til ulighed i sundhed, og skal vi sikre flere danskere et længere liv med flere raske leveår, kommer vi ikke uden om, at færre danskere skal begynde på den farlige tobak.
Skal vi ændre udviklingen, er det især blandt de helt unge, vi skal sætte ind, for vi ved, at fire ud af fem rygere startede, før de blev 18 år, altså før det blev lovligt at købe tobak.
Desværre er det de seneste år gået den forkerte vej.
Efter en lang periode med et fald i antallet af rygere har vi jo desværre de seneste år set en bekymrende stigning i andelen af børn og unge, som begynder at ryge, og det kræver handling, og det kalder på politisk handling.
Med lovforslaget her forbyder vi rygning det sted, hvor børn og unge tilbringer størstedelen af deres dag, nemlig i uddannelsessystemet.
I både folkeskoler og ungdomsuddannelser skal det ikke bare være slut med at ryge på matriklen, men vi indfører også røgfri skoletid.
Så det er altså også slut med at gå ned til bageren i frikvarteret og pulse løs under halvtaget.
Som elev i den danske folkeskole eller som studerende på en ungdomsuddannelse skal rygning altså ikke være en del af den normale hverdag.
Det er alt sammen for at sikre, at fremtidens generationer af unge i langt mindre grad vokser op med tobak, end tilfældet var for eksempelvis min egen generation.
Tobak er dødsensfarligt, og det skal ikke være en naturlig del af en ungdomskultur, og det skal ikke være en indgangsbillet til at være en del af et ungdomsfællesskab.