runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2017-09-07:
Tak for en god tale med mange gode og vigtige pointer, som understreger, at vi på lange stræk er enige om utrolig mange ting i Enhedslisten og Alternativet.
Jeg har et spørgsmål til det finanslovsforslag, som I har fremlagt.
Det, som jeg vil spørge lidt ind til, er sådan set fordelingsvirkningerne af finanslovsforslaget.
Der er jo kommet nogle tal til Finansudvalget her i slutningen af august, som viser, hvilken effekt det har på forskellige familietyper – det er så de isolerede skatte- og afgiftsvirkninger.
Der kan man se, at en enlig dagpengemodtager uden børn i en lejebolig sådan set vil få et rådighedsbeløb på 1.200 kr. mindre end i dag.
Man kan også se, at direktørfamilien med to børn også vil få noget mindre, men med skattevirkningen af det, der bliver foreslået, vil man sådan set give en, hvad skal man sige, skatterabat på 4.800 kr., mens den enlige dagpengemodtager uden børn i lejebolig kun vil få 700 kr.
Har I nogen diskussioner om, hvorvidt det måske giver anledning til at lave nogle justeringer af det finanslovsforslag, I har fremlagt, eller hvad for nogle diskussioner har I om det?
Josephine Fock (ALT), 2017-09-07:
Det har vi selvfølgelig.
Men når jeg kigger på det svar, vi har fået fra Finansministeriet, så er der altså nogle ting, der undrer mig gevaldigt.
F.eks. har Finansministeriet jo ikke indregnet forbrugseffekterne af at sætte afgifterne op.
Det gør Finansministeriet somme tider selv, når de laver nogle ting.
Hvis de f.eks. rører ved afgifter, giver det jo en ændret adfærd i forbruget.
Hvis du gør noget dyrere, køber folk lidt mindre af det.
Det undrer os.
Det undrer os også, at f.eks. sænkelsen af momsen på frugt og grønt samtidig skulle give højere afgifter.
Altså, der er nogle ting i det her svar, som vi i hvert fald har tænkt os at dykke ned i, før vi ligesom siger: Arh, det tror vi at vi går ind og ændrer ved.
Rune Lund (EL), 2017-09-07:
Når vi snakker om dem med de laveste indkomster og ser på det finanslovsudspil, I fremlægger, vil jeg i hvert fald sige, at der mangler noget om folkepensionisterne.
Men der er jo en lang række mennesker, som lever af folkepensionen – af folkepensionens grundbeløb – og de vil jo ikke blive tilgodeset med de ændringer og de ting, I foreslår i jeres forslag til finanslov.
Er det ikke lidt skævt, at der er en stor gruppe af ældre, som sådan set ikke er tilgodeset, mens der jo sådan set er andre grupper, som bliver tilgodeset i finanslovsforslaget fra jer?
Josephine Fock (ALT), 2017-09-07:
Det er jo en prioritering fra vores side, at vi har valgt at fokusere på at sænke skatten på de laveste arbejdsindkomster.
Vi har fokuseret på kontanthjælpsmodtagerne og flygtningene og indvandrerne.
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Først og fremmest tak for ordførertalen.
Nu var ordføreren så venlig at bede mig om at uddybe Socialdemokratiets holdning i forhold til registreringsafgiften, og så synes jeg egentlig, det kunne være passende at bede ordføreren om at sige noget yderligere om, hvordan Alternativet ser på spørgsmålet om registreringsafgift, også fordi jeg kan se på de sociale medier, på Twitter, at Alternativet har erklæret sig klar til at indgå i forhandlinger om det forslag, der er om tekniske afgifter.
Josephine Fock (ALT), 2017-09-07:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo helt klart, at Alternativet hilser det vældig velkommen, at Dansk Folkeparti har været ude at markere, at de gerne vil se en afgiftsomlægning, i forhold til at man ser på miljødelen og sikkerhedsdelen i bilerne.
Så det er sådan, vi umiddelbart forestiller os det.
Så vi håber jo meget, at vi også bliver inviteret til forhandlinger i forhold til at kunne diskutere en langt mere miljømæssig registreringsafgift for biler.
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Supplerende har jeg blot dette: Der vil jo også være miljøvenlige biler, som relativt set er meget dyre.
Altså, man kan sagtens lave en sportsvogn som en hybrid, eller hvad man nu måtte finde på en gang i fremtiden.
Så er det alene det tekniske, eller har Alternativet også gjort sig overvejelser om, at der kan være elementer af, at meget dyre biler ikke må være markant billigere end nu?
Josephine Fock (ALT), 2017-09-07:
En rigtig miljøvenlig bil kan jo godt kan være en stor bil, som er forholdsmæssigt dyrere end en mindre bil, og det er jo så det, som finansordføreren spørger ind til: Jamen skal den dyrere bil så stadig væk være dyrere, eller hvordan og hvorledes?
Der tror jeg jo at vi vægter miljødelen meget, meget højt i Alternativet.
Lad mig svare på den måde.
Så det vil være miljødelen, der, tror jeg, vil ende med at være det afgørende for os.
Men som sagt mangler jeg sådan en endelig afklaring af det i gruppen, så jeg kan ikke svare hundrede procent på det.
Louise Schack Elholm (V), 2017-09-07:
Tak for det.
Jeg vil gerne rose Alternativet for, at man lagde et konkret finanslovsforslag frem sidste år, som så er det samme, man mener skal gælde i år.
Men det ser jo noget anderledes ud end det, som Socialdemokratiet har lagt frem her i dag, og man formoder jo, at Alternativet vil være en del af rød blok efter et kommende valg.
Derfor vil jeg prøve at høre Alternativets ordfører: Vil man i så fald stille nogle krav til en socialdemokratisk regering, hvis den kommer til magten, hvis man skal støtte dem, om f.eks. nogle af de ting, man har med i sit finanslovsudspil?
Josephine Fock (ALT), 2017-09-07:
Nu har jeg jo læst Socialdemokratiets finanslovsforslag, og jeg synes, det har mange gode takter, og det roste jeg også ordføreren for Socialdemokratiet for.
Det er klart – det er jo ikke nogen hemmelighed – at det grønne vægter rigtig, rigtig højt hos os, og øget lighed vægter rigtig højt hos os, og heldigvis kan jeg jo se, at Socialdemokratiet i deres udspil har dele med på de her områder, som også er vigtige for os.
Så det må vi jo indgå i en dialog om.
Men det er klart, at det ikke er identiske finanslovsforslag, vi har.
Det siger sig selv.
Louise Schack Elholm (V), 2017-09-07:
Nej, og noget af det, hvor Socialdemokratiet ikke har meldt særlig tydeligt ud, er jo i forhold til det moderne kontanthjælpsloft og integrationsydelsen, og det er et sted, som jeg formoder at Alternativet har en meget klar holdning til.
Derfor vil jeg, lidt ligesom jeg spurgte Enhedslisten, også spørge Alternativet: Er det noget, som I vil have som krav til Socialdemokratiet, hvis I skal støtte dem som regeringsparti i fremtiden?
Josephine Fock (ALT), 2017-09-07:
Det er klart, at de områder, som ordføreren nævnede der, er nogle rigtig, rigtig vigtige områder for os, og vi har jo spurgt Socialdemokratiet.
Og Socialdemokratiets svar er, at hvis der er økonomi til det, så vil de gerne.
Vi synes jo så, at der er økonomi til det allerede nu, kan man sige, og det er også derfor, vi punker den nuværende regering lidt for, at de bevarer dem.
Så det er jo klart, at vi vil spille det ind i forhandlingerne.
Det siger sig selv.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Nej, det kan jeg ikke.
Jeg kan ikke sådan lige på stående fod svare på, hvor meget BNP-vækst der bliver forventet fra de initiativer i vækstpakken her.
Jeg er heller ikke stødt på det tal, men det kan være, at vi kan spørge finansministeren, om han har det et sted.
Det forekommer meget indlysende, at hvis vi kan tilføre noget mere kapital til vores iværksættere og gøre livet nemmere for dem og skabe nogle virksomheder, vil det give en vækst i BNP, men jeg tør ikke give noget bud på, hvor meget det må være.
Det må vi spørge regeringen om.
Thomas Jensen (S), 2017-09-07:
Tak, formand.
Som Socialdemokratiets erhvervsordfører kunne jeg jo sidste år den 28. november høre hr. Brian Mikkelsen, da han bombastisk tiltrådte som erhvervsminister, sige, at nu skulle erhvervslivet simpelt hen forkæles.
Det er jo sådan noget, der skruer forventningerne op, ikke mindst i dansk erhvervsliv, og derfor tror jeg, at der er nogle, der sidder tilbage med en skuffelse nu her, hvor regeringens erhvervsudspil med de 22 punkter kom.
Mener ordføreren virkelig, at 800 mio. kr. på et erhvervsudspil til at skabe nye arbejdspladser og vækst i Danmark er at forkæle det danske erhvervsliv?
Martin Lidegaard (RV), 2017-09-07:
Jeg er glad for, at finansministeren kan bekræfte, at vores skattepakke sådan set var bedre.
Jeg forstår, at regeringen ønsker at skære 5½ mia. kr. på overførselsindkomsterne den her gang, så lad nu finansieringen ligge.
Når jeg spørger, er det, fordi vi har en oprigtig interesse i at prøve at komme ind og hive nogle af de værste tidsler ud af regeringens buket, fordi vi jo sådan set er med på at lette skatten på arbejde på en balanceret måde.
Vi bryder os bare ikke om, at man låner pengene i børneværelset, vi bryder os heller ikke om, at man skærer på ungdomsuddannelserne og dermed låner pengene i klasseværelset, og det vil vi gerne ind at have indflydelse på, og derfor kommer der så nu et mere politisk spørgsmål: Hvordan kan det være, at finansministeren har meldt meget offensivt ud, at han ikke ønsker hverken Radikale eller Socialdemokraterne eller nogen andre ind i forhandlingsrummet, når det handler om registreringsafgifter?
Man ønsker at lave et snævert flertal, man ønsker simpelt hen ikke, at andre partier skal ind.
Det synes jeg er en meget mærkelig melding fra en finansminister.
Og gælder det samme på alle de andre områder i finansloven?
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Jeg ønsker sådan set gerne flere partier rundt om bordet, men der er en forudsætning.
For med regeringens udspil til jobreformens fase II, hvorunder lavere registreringsafgift er en del af udspillet, er der en pris for at være med, og den pris er, at man vil være med til at skaffe finansieringen.
Sådan er det på Christiansborg, så det er altså ikke nyt.
Det er helt normalt, at hvis man skal være med til at bruge midler fra et forlig, skal man også være med til at stemme for et forlig, og de midler, der er kommet, kommer fra jobreformens fase I, og det er kontanthjælpsloft, det er integrationsydelse, det er 225-timersreglen.
Jeg mener ikke, at Det Radikale Venstre har tilkendegivet at tilslutte sig og ville bakke op om at sikre, at de ydelser fortsætter, som vi kender dem.
Hvis ikke man vil være med til at skaffe finansieringen, er man heller ikke med til at bruge det provenu, der er kommet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-09-07:
Finansministeren sagde, at han ikke var helt sikker på, hvad min tale gik ud på, men det er jo ret simpelt: Jeg gennemgik, hvad vi gerne havde set de her penge var blevet brugt til.
Jeg ved jo også, at finansministeren har set vores finanslovsforslag, som vi har lavet i år.
Og hvis der var noget at komme efter, var der nok også kommet en kritik fra finansministeren.
Men det er jo fair nok, at vi er uenige.
Det er derfor, vi har den her diskussion om, hvad pengene skal bruges til.
Jeg synes bare, man bør tale klart om, hvad konsekvenserne er ved ikke at sætte penge af til velfærd i forhold til demografiske træk plus velstand osv.
Det er jo egentlig en lidt teknisk diskussion, men man skal bare være ærlige om det og sige: Nej, du kan ikke få det hele, og der er nogle, der skal betale det.
Nu talte finansministeren lige om sin rolle som far.
Min mor var den her HK'er, vi taler om, den enlige mor.
Jeg tror, hun ville være glad for 400 kr. om måneden, men ikke på bekostning af at have ordentlige daginstitutioner til sine børn, en ordentlig skole, at hendes døtre kunne blive de første i familien, der fik en lang videregående uddannelse – alle de der ting, som vi finansierer i fællesskab.
Der bliver jeg bare nødt til at spørge igen – og det er et spørgsmål, der er blevet stillet flere gange: Hvem skal betale de her over 5 mia. kr.?
Det kan vi ikke få svar på.
Regeringen har lagt op til, at regningen skal betales, men I vil ikke svare på, om det er førtidspensionisterne, om det er de studerende, eller hvem det er.
Det bliver vi nødt til at have en diskussion af, når vi har den her debat i dag, for det er jo ikke ligegyldigt.
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Jeg vil godt anerkende, at SF har udgivet et finanslovsudspil, meget konkret og med klare tal.
Jeg er selvfølgelig ikke enig i dem alle sammen, men anerkender, at der er lavet et stykke arbejde, som man kan forholde sig til.
Hvis jeg skal finde et enkelt område, hvor vi er enige, så er det faktisk det med at løfte efter- og videreuddannelsesområdet.
Det er derfor, min kollega beskæftigelsesministeren i øjeblikket sidder og laver trepartsforhandlinger med netop det formål at målrette og løfte vores indsats med at efter- og videreuddanne.
Jeg tror, det er utrolig vigtigt i den situation, som vi er i, hvor vi mangler faglært arbejdskraft, at vi også benytter lejligheden til gradvis, kan man sige, trin for trin at løfte de mennesker, der er på arbejdsmarkedet, tættere mod en faglært uddannelse.
I forhold til det med at have gode skoler og daginstitutioner vil jeg sige, at det mener jeg sådan set også vi har.
Med finanslovsforslaget her og med aftalen med Kommunernes Landsforening fra i sommer er det faktisk sådan, at vi løfter det råderum, kommunerne har til sig selv, bl.a. ved at vi effektiviserer.
Vi fjerner administration og bureaukrati, som har generet kommunerne, for samlet set 1 mia. kr. Så bliver der spurgt til, hvor finansieringen skal komme fra.
Og der vil jeg vil gerne sige, at det kommer vi ikke nærmere end det, jeg allerede har sagt.
Vi vil have undersøgt mulighederne for bedre brug af optjeningsprincipper i ydelsessystemet.
Vi vil kigge på, hvad deltagerbetalingen skal være på de danskkurser, der er, for vi mener, at det er rimeligt, at dem, der kommer til Danmark og vil lære dansk, også selv er med til at betale for de kurser, der kommer.
Og så er det i vores øjne rimeligt at lægge en gradueret børne- og ungeydelse ind i lighed med det, som vi havde, sidst Venstre sad i regering sammen med Det Konservative Folkeparti.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-09-07:
Men enhver kan jo se, at selv hvis man indførte et optjeningsprincip for børnechecken, som vi er imod at skære i, ville det jo ikke komme i nærheden af de over 5 mia. kr.
Som flere af mine kolleger har været inde på, skal man jo ind og røre ved noget, som rigtig mange mennesker har brug for – uanset om det er studerende, eller om det er pensionister eller førtidspensionister – for bare at komme i nærheden af det her beløb.
Jeg tror, det var min kollega Pelle Dragsted, der sagde, at det her jo er i en størrelsesorden af ti kontanthjælpslofter.
Det er jo ikke småpenge.
Det er noget, der i den grad kommer til at berøre folks liv, specielt nogle, der har brug for det.
Samtidig har man præsenteret skatte- og erhvervspakker, som i den grad øger uligheden.
Derfor synes jeg ikke, det er rimeligt at sige, at vi ikke kommer det nærmere.
Det er regeringens opgave og forpligtelse og privilegie at fremsætte et forslag til finanslov, men uden det her kan vi jo ikke diskutere det.
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Allerførst vil jeg sige, at det jo ikke er en fejl, når jeg siger, at vores budget balancerer i 2025.
Der balancerer det også.
Det er sådan, at det underskud, vi har, bliver afdraget, sådan at vi har et underskud på 0,1 i 2020 og balance i 2021.
Så har vi nogle ganske få år med et beskedent plus strukturelt, inden vi forventer, at der fra 2026 og desværre en årrække frem vil være et beskedent minus.
Når jeg siger beskedent minus, er det netop, fordi de initiativer, regeringen har gennemført, har strammet hængekøjen op, og det, at underskuddene bliver mindre, end man troede på for et år siden, gør, at vi har råd til at spendere en lille smule mere nu og her, altså at vi kan udskyde årstallet et enkelt år for, hvornår vi har balance på statens budgetter.
Det giver råderum
til, at vi kan gøre nogle ting nu, fordi vi har strammet op ude i fremtiden.
Så i forhold til SR-regeringens skatteudspil vil jeg sige, at det er korrekt, at der var et større arbejdsudbud end det, der er i vores.
Som jeg husker det, skyldes det også noget af den finansiering, der lå bag, hvor man jo bl.a. nedjusterede reguleringen af overførselsindkomsterne, således at et par på førtidspension, når den nye ordning var fuldt indfaset, ville få ca. 12.000 mindre til sig selv, end man ville have fået uden den finansieringsform, der lå i skatteudspillet.
Der har sådan set været en rimelig god diskussionslyst og megen spørgelyst hos de forskellige ordførere, der har været.
Men sagen er jo, at jeg mener, at der kan indføres optjeningsprincipper for en lang række af de ydelser, vi har i dag.
Vi er slet ikke i mål med, hvad der kan gøres i forhold til at lave optjeningsprincipper på en række af de områder, hvor for mange i dag modtager noget, uden at de har været med til at bidrage.
Det kan godt være, vi er uenige, men jeg mener, at det er et rimeligt og godt princip, at man yder, før man nyder, at man er med til at bidrage til det danske samfund, inden man modtager noget fra det danske samfund, at man er i stand til at bevise, at man er en aktiv del af det danske samfund, inden man får de samme rettigheder som dem, der har været her og været med til at bygge Danmark op fra starten af.
Astrid Krag (S), 2017-09-07:
Tak for det.
Jeg er jo ældreordfører, og efter at regeringen meldte ud om sin skattereform, har jeg fået rigtig mange henvendelser fra folkepensionister her i landet.
Regeringen har jo valgt at bruge over 8 mia. kr. af vores fælles opsparing – det, man kalder råderummet – på skattelettelser, selv om det i sin tid blev aftalt, at danskerne skulle gå lidt senere på pension for at sikre, at vi så også ville have pengene, når der kom et stigende antal ældre.
Og det står vi jo i lige nu.
I 2025 vil der være mere end 150.000 flere ældre over 70 år.
Det svarer til sådan cirka tre gange Herning lagt ved siden af eller rundt om, hvor alle ville være over 70 år.
Det giver måske et billede af, hvad det er for en udfordring, vi står over for.
Jeg skal hilse og sige fra de ældre, der har skrevet til mig, at de føler sig snydt.
De føler, at de har ydet i et langt liv – apropos det her med at yde og nyde – og så ser de en skattereform med et stort rundt nul til dem.
Og det bliver desværre værre endnu – muligvis – for folkepensionisterne, for regeringen vil spare over 5 mia. kr. på overførslerne, og det er jo bl.a. folkepensionen.
Derfor har jeg faktisk givet mig selv en meget vigtig opgave her i dag, nemlig at spørge finansministeren, om han ikke i dag kan give en garanti for, at de 5,25 mia. kr., der skal findes på overførslerne, ikke bliver fundet hos folkepensionisterne.
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Jeg tror, der er to faktuelle ting, der skal på plads først.
Den normale udlægning af ordet godt i det danske sprog er, at det er »mere end«.
Sandheden er, at det er mindre end 8 mia. kr. af det fælles opsparede råderum, som vi bruger.
Den anden ting er, hvor råderummet så er kommet fra.
Fru Astrid Krag lyder, som om det eneste, der har været med til at bidrage til det råderum, vi har i dag, er den velfærdsaftale, der blev indgået i 2006.
Faktisk er det sådan, at det, som er med til at give råderummet i dag, i lige så høj grad er skattereformen fra 2009, dagpengeaftalen fra 2010 og efterlønsreformen fra 2011.
De har hver især været med til at bidrage til langt mere af råderummet end mange små aftaler.
Og hvis man lægger de tre aftaler sammen, overstiger det langt det råderum, der er i dag.
Jeg synes ikke, folkepensionister har grund til at føle sig snydt, og det vil de heller ikke have, når vi er færdige med at forhandle, det kan jeg godt love for.
Snydt er man, hvis man får mindre.
Så vil jeg bare glæde mig på fru Astrid Krags vegne.
Jeg bliver ikke snydt, hvis fru Astrid Krag får en større skattelettelse, end jeg måtte få.
Så må jeg glæde mig på fru Astrid Krags vegne.
Jeg synes sådan set, man skal glæde sig over, at vi er et stærkt samfund, et rigt samfund, hvor der er plads til både velfærd og skattelettelser.
Astrid Krag (S), 2017-09-07:
Men jeg vil sige til finansministeren, at finansministeren bare kan tjekke, hvordan Ældre Sagen reagerede, da regeringens skattereform kom på banen.
De følte sig snydt.
Og når vi så kan se, at der skal spares 5,25 mia. kr. på overførslerne, så ville det da være utrolig nemt for finansministeren her i aften at berolige de mange folkepensionister, der sidder derude og i forvejen er bekymrede for, om pengene nu er der til velfærden, i takt med de bliver flere.
Det var det med de tre gange Herning, hvor alle er over 70 år, lige om lidt. Det kan vi måske ikke lukke.
Men det her med overførslerne, om finansministeren ikke bare kan garantere, at det ikke handler om at skære ned på folkepensionen, at det ikke handler om at ramme folkepensionister på boligydelsen eller den grønne check, er jo meget, meget enkelt, og det ville være så dejligt at kunne berolige de mange folkepensionister, der følger debatten og er bekymrede.
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Jeg tror egentlig, de fleste danskere har det ligesom mig, nemlig at man ikke bliver snydt, ved at andre får det bedre.
Altså, man bliver ikke snydt, ved at ens nabo har det godt.
Man bliver ikke snydt, ved at en i ens familie får et godt job eller får en lottogevinst.
Man bliver heller ikke snydt, ved at nogle andre får en skattelettelse.
Man bliver snydt, hvis det er sådan, at man ser, at noget, man har, bliver taget fra en, og jeg er ret sikker på, at de ældre ikke vil føle sig snydt, når vi er færdige med at forhandle.
Man vil se, at de vil få en bedre tilværelse, når finansloven er aftalt.
Morten Bødskov (S), 2017-09-07:
Tak for det, formand.
Jeg har været finansordfører – jeg tror faktisk, at vi har været finansordførere sammen – jeg har aldrig oplevet en regering, som ikke var i stand til at sige, hvordan man havde tænkt sig at finansiere et så gigantisk hul, som man holder skjult nu.
Er det ikke bare helt straight?
Altså det, som finansministeren skjuler, som han ikke vil fortælle, er jo meget enkelt.
Hvis man skal finde så store beløb her, er man nødt til at skulle ind virkelig med grovfilen.
Så det, finansministeren skjuler, som han ikke vil fortælle – det kan være, at han er nervøs for demonstrationer uden for Christiansborg i forbindelse med præsentation af finansloven –
er det ikke, at man er nødt til at klippe kandidatdelen af SU'en, man er nødt til at forringe dagpengene for de studerende, som ikke kan få et job, og så kan man ellers finde noget – i gåseøjne – småtteri på nogle optjeningsprincipper?
Er virkeligheden ikke den, at det er det, man er ude i fra regeringens side, man tør så bare ikke fortælle sandheden?
For hvis man havde ladet det stå i sit finanslovsudspil, havde der garanteret været masser af demonstrationer på Christiansborg Slotsplads.
Er det ikke de tre ting, finansministeren skjuler, som han ikke vil fortælle i dag?
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Nu hedder den her del af Folketingets diskussioner korte bemærkninger.
Det hedder ikke spørgsmål-svar, men korte bemærkninger.
Så nu kommer der en kort bemærkning tilbage, der indeholder et spørgsmål.
En del af det, som vi har peget på, er at lægge et gradueret loft ind over børnefamilieydelsen.
Den 25. maj 2016 sagde Socialdemokratiets integrationsordfører, hr. Dan Jørgensen, at han ønskede at genindføre det loft, der havde været under VK-regeringen, men som var blevet fjernet under fru Mette Frederiksen og fru Helle Thorning-Schmidt.
Vil Socialdemokratiet være med til at genindføre det loft, som lovet af hr. Dan Jørgensen?
Så kan vi få en afklaring af, hvor meget der skal findes derudover.
Så et enkelt svar: Vil Socialdemokratiet være med, som hr. Dan Jørgensen lovede det, eller ej?
Martin Lidegaard (RV), 2017-09-07:
Mange tak.
Men lad mig starte med to mere faktuelle spørgsmål.
Hvis jeg hørte finansministeren rigtigt i hans tale, kom han til at sige – for jeg tror måske, det var en fortalelse – at statens budget først ville balancere i 2025.
Jeg har dog forstået det sådan, at det vil balancere i 2021, hvilket jeg meget håber, og det er jo, fordi vi i forvejen i Det Radikale Venstre faktisk synes, det er forkert, at man låner penge i 2018, 2019, 2020 og 2021 for at lave skattelettelser, altså på et tidspunkt, hvor dansk økonomi har det rigtig godt.
Vi synes sådan set, at der måske burde være orden i statens finanser allerede i 2019, når nu man faktisk har pengene til det.