runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Bramsen (S), 2022-04-07:
Ja, og man kan pege på andre steder, eksempelvis Storebæltsforbindelsen, og alt sammen er jo kendetegnet ved, at der er indgået politiske aftaler omkring det i forbindelse med brugerbetalingen.
Jeg har den tilgang som minister, at jeg sådan set er åben for at drøfte alle gode forslag.
Jeg mener, at mobilitet er vigtigt, og hvis vi vil have øer i Danmark – og det vil vi, og vi er også optagede af, at der er liv på øerne – så er mobiliteten noget af det allervigtigste, vi kan understøtte.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-07:
Altså, det er ikke det pragmatiske Socialdemokrati, der er i gang her; det er det Socialdemokrati, som har hentet sin undervisningsminister hos Enhedslisten, og som er i gang med at gennemføre ideologi af den hårde skole fra den røde side af det danske Folketing.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2022-04-07:
Ja, i det her eksempel er det.
Altså, man er jo stadig væk ung og ikke voksen.
Jeg tænker, at når man er voksen, kan man selv vælge, hvem man gerne vil omgås, og det kan man sådan set også i gymnasierne, men jeg mener bare, at det er vigtigt, at man, indtil man er voksen, har mødt børn og unge fra en anden baggrund – som almen dannelse, faktisk.
Og jeg mener ikke, at det er en kæmpe ulempe for de ressourcestærke elever.
Mette Abildgaard (KF), 2022-04-07:
Så SF's ordfører mener, at det er op til os politikere at definere, hvem det er sundt for en at omgås, og så må vi opstille et politisk system, der opfylder det politiske formål, at man skal omgås dem, det er sundt for en at omgås, og der må man så tage alle midler i brug, også forældrenes indkomst.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2022-04-07:
Altså, vi ved jo, at det har en positiv effekt på de svage elever, når de kan spejle sig i nogle stærke elever, og det kan så have en konsekvens for de stærke elever.
Men jeg anerkender bare heller ikke, at det har den negative konsekvens for de ressourcestærke elever eller elever, der kommer fra en økonomisk stærk baggrund, for jeg tror, at også de elever har godt af at omgås venner med en anden baggrund bare for at få en bedre forståelse af, hvordan vores samfund egentlig hænger sammen.
Det får man jo ikke noget godt indblik i, hvis man aldrig møder nogen, der ikke ligner en selv.
Mette Abildgaard (KF), 2022-04-07:
Jeg har også bedt om ordet for at stille ordføreren et principielt spørgsmål, som ikke nødvendigvis har noget med grundessensen i aftalen sådan ned i detaljen at gøre.
Jeg vil bare godt spørge ind til det principielle i, at man tager unge mennesker, som har frihedsrettigheder i deres liv, som lever en selvstændig tilværelse, og så siger til dem, at det alligevel er deres forældres indkomst, der har indflydelse på, hvilke muligheder de har i livet.
Du kan få at vide: Nej, du kan ikke komme ind på det gymnasium, som du ønsker dig, fordi dine forældres indkomst er for høj eller for lav eller for gennemsnitlig.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det principielle set med SF's øjne i, at unge menneskers valgmuligheder bliver reduceret af deres forældres indkomst.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2022-04-07:
Jeg har ikke flere bemærkninger.
Heidi Bank (V), 2022-04-07:
Tak for det.
Det var jo sådan set klar tale.
Det, jeg så forstår, er, at SF prioriterer, at landets gymnasier skal løse udfordringen med en fejlslagen integration med den her aftale, og at klima og trivsel sådan set vejer mindre.
Men tak for svaret.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2022-04-07:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg tror, at alle her i salen, alle politikere, har prøvet, at der er nogen, der har skullet tage deres tale, fordi de skulle et eller andet eller de er blevet syge eller noget andet, og det tror jeg måske også ordføreren kommer til at opleve en dag og så måske bedre vil kunne forstå situationen omkring, at man ikke kan svare på alt.
I forhold til klima kan det være en pointe, men som sagt er der jo andre hensyn i den her aftale, som vi vægter højt.
Det er meget vigtigt for os, fordi vi tror, at det har en betydning for sammenhængskraften i vores samfund.
Heidi Bank (V), 2022-04-07:
Altså, den undskyldning tager vi selvfølgelig imod fra ordføreren.
Vi undrer os måske bare over, at man går ind og laver lovgivning for landets kommende studenter og fordelingen af dem i hele landet, og at man så sender en afløser, der siger, at vi skal stille spørgsmål efterfølgende.
Det synes jeg måske ikke er at tage de studerende og de familier seriøst.
Der er jo tale om, at man kan få op til en times transport hver vej.
Hvad har SF's ordfører eller afløser gjort sig af tanker i forhold til det?
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2022-04-07:
Jo, men jeg må også sige, at jeg ikke er ordfører på det her område.
Så hvis I har en masse spørgsmål, vil jeg bede jer om at rette dem til SF's ordfører efterfølgende.
Jeg ville selvfølgelig gerne kunne svare i detaljer, men jeg er simpelt hen ikke ordfører på området.
Jeg tror, I alle sammen kender til, at man en gang imellem tager en tale for en anden.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Det er jo virkelig interessant, at man ikke forholder sig til, hvad en professor udtaler sig om, og siger, at man tror en hel masse, når vi har noget videnskab, der siger noget andet.
Altså, det er jo mageløst.
Man siger så, at de vil få et af deres ønsker opfyldt, og de skal jo skrive fire ønsker på.
Så er det jo alt andet lige også lettere at få sit ønske opfyldt, men man er jo kun sikret, at man ikke får en helt anden type ungdomsuddannelse.
Det er jo den eneste forsikring, det giver.
Medgiver SF ikke det?
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2022-04-07:
Tvangsflyttes?
Jo, men jeg tror godt, at man kan få et godt gymnasieforløb, hvis man ikke lige får sin førsteprioritet, men de fleste får jo en af deres prioriteter.
Jeg tror også, det handler meget om, hvordan man starter gymnasieforløbet.
Det er jo noget andet, hvis man bliver tvangsflyttet, mens man er i et forløb.
Altså, det handler jo om, hvordan man får en god gymnasiestart, får en god vennegruppe i den klasse, man nu kommer til at gå i, som forhåbentlig er mangfoldig, hvilket er et af målene med den her reform.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Professor emeritus Niels Egelund siger, og jeg citerer
: »Mistrivsel og rodløshed er alle elementer, som forskningsmæssigt er sat i forbindelse med tvangsflytning af unge.«
Gør det så ikke indtryk på Socialistisk Folkeparti, når en professor går ud og siger det her?
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2022-04-07:
Det er simpelt hen derfor, at vi godt kan se os i aftalen – plus at der er andre ting i den, såsom at vi holder hånden under andre gymnasier.
Vi synes også, det er vigtigt, at man kan gå i gymnasiet i hele landet.
Morten Dahlin (V), 2022-04-07:
Men skulle vi ikke sætte ind, før de unge får brug for hjælp og støtte?
SF's svar er nu, at når de får det dårligt, skal vi hjælpe dem.
Vi ved jo, og det ved vi fra Undervisningsministeriets egne tal, at når man øger afstanden til et uddannelsessted med 10 km, stiger frafaldet med 0,5 pct. Siger det ikke ordføreren, at det er, fordi man ikke trives?
Det er vel de færreste, der har det supergodt på deres skole, som dropper ud.
Det gør man vel, fordi man ikke har det særlig godt dér, hvor man er.
Får det ikke SF til at gøre sig nogle overvejelser om, hvorfor man vil stemme for et lovforslag, der kommer til at øge unges mistrivsel?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-07:
Den socialistiske bevægelse, som hr. Jakob Sølvhøj er en del af, har jo haft mange dårlige historiske erfaringer med, at man lader målet retfærdiggøre midlet – altså at det, at man har noget, man kan opstille som et lysende mål i horisonten, fører til, at man er villig til at gå over lig for at nå det mål ude i den store verden.
Man skulle tro, at det havde lært socialister et og andet.
Men alligevel kommer vi her til det her lovforslag, hvor socialismen i Danmark mener, at det, at det er rart, at folk ser noget til hinanden på tværs af klasseskel og indkomstskel, retfærdiggør, at man busser unge mennesker rundt med tvang i landet til det gymnasium, hvor de kan være sammen og gå i klasse med nogle, hvis forældre har nogle andre indkomster, end deres egne forældrene har.
Kommer der et tidspunkt, hvor socialister lærer, at målet ikke retfærdiggør et hvilket som helst middel, og kunne dette tidspunkt måske passende starte nu og her med dette lovforslag?
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-04-07:
Selv rimelige mål retfærdiggør jo aldrig et hvilket som helst middel.
Jeg vil sige, at jeg synes, tvangsretorikken fylder utrolig meget.
Altså, der er jo i virkeligheden ikke en voldsom tvang i det her.
Aftalen er sådan set baseret på elevernes frie valg, og det er rigtigt, at alle ikke vil få deres førsteprioritet, men så har vi jo bygget det op sådan, at der ligger prioriteter under, sådan at man har endda meget stor sandsynlighed for, hvis man ikke får sin førsteprioritet, at få sin anden- eller tredjeprioritet.
Vi havde måske i virkeligheden – og det kan måske være til beroligelse for hr. Ole Birk Olesen – nok forestillet os en model, som i højere grad styrede optaget, fordi vi egentlig havde syntes, det var godt, om vi kunne lave en distriktsmodel for elevfordelingen, men det har der ikke været flertal for, og derfor synes vi, at den her er den næstbedste model.
Hvis man ønsker en fordeling af eleverne, så vi får større mangfoldighed, og dér ønsker at tage udgangspunkt i de sociale vilkår for eleverne, har vi vurderet, at indtægtsgrundlaget er det bedste udgangspunkt.
Der har jo været andre tilgange til det.
Nogle har ment, at det var den unges etniske oprindelse, der burde være styrende.
Andre har ment, at det var postnummeret, der burde være styrende.
Jeg er ikke tilhænger af de to sidste varianter, og vi har altså valgt at sige, at det er de sociale vilkår, der skal være styrende, og der er indtægten jo et udmærket parameter at styre efter.
Morten Dahlin (V), 2022-04-07:
Det, der betyder noget for Venstre, er jo elevens frie valg.
Og jeg noterede mig, at ordføreren ikke rigtig svarede på mit spørgsmål.
Hvorfor synes Enhedslisten, at det er fair?
Hvorfor synes Enhedslisten, det er i overensstemmelse med de socialistiske principper at fortælle sønnen af en kontanthjælpsmodtager og førtidspensionist: Dine forældre tjener ikke nok penge til, at du må gå på det lokale gymnasium?
Hvordan kan det være fair?
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-04-07:
Jeg har noteret mig, at spørgeren er vældig optaget af, at man skal kunne komme på gymnasiet der, hvor man bor.
Derfor må jeg sige, at det er mærkeligt, at man var så indædt modstander af lige præcis det forslag, da Enhedslisten fremsatte det i Folketinget.
Altså, vi foreslog, at vi lavede en distriktsmodel, så man, hvis man boede i Greve, kom på gymnasium i Greve som den absolutte hovedregel.
Men det har der jo ikke været flertal for.
Derfor har vi været nødt til at finde en anden måde at regulere det på, og jeg synes, det er rigtig fornuftigt og godt, at vi regulerer vores uddannelser på ungdomsuddannelsesniveau, så vi tager højde for, at man møder unge, der kommer fra andre sociale lag.
Der har vi altså valgt at regulere det på den her måde, da nærhedsprincippet ikke betød noget for Venstre i den sidste periode, da de sad på ministerposten, og at der derfor ikke var flertal for det.
Der synes jeg, at det er okay at tage udgangspunkt i indtægter, for det sikrer, at det bliver en social fordeling af eleverne.
Morten Dahlin (V), 2022-04-07:
Ordføreren siger, at der ikke er frit valg i dag.
I dag er der i hvert fald heller ikke et system, hvor det er forældrenes indkomst, der afgør, hvilket gymnasium man kan få lov at gå på.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren om, hvorfor Enhedslisten mener, at det er retfærdigt, at sønnen af en kontanthjælpsmodtager og en førtidspensionist i Odense vil få den her besked: Det gymnasium, der ligger tættest på, hvor du bor, kan du ikke få lov til at komme ind på, simpelt hen fordi dine forældre tjener for lidt.
Hvis de derimod var i arbejde, hvis de var ressourcestærke og havde en højere indkomst, var der fri adgang til gymnasiet.
Men fordi forældrene tjener for lidt, er det lokale gymnasium lukket land for sønnen af førtidspensionisten og kontanthjælpsmodtageren.
Hvordan retfærdiggør Enhedslisten det?
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-04-07:
Nej, vi skal ikke bare flytte rundt på enkeltindivider, men vi er jo nødt til at erkende, at der ikke har været frit valg på gymnasieområdet indtil videre.
Altså, så bilder vi jo hinanden noget ind, hvis vi siger: Jo, før var der frit valg, og nu er der ikke frit valg.
Der var frit valg før, men rigtig mange kunne faktisk ikke få opfyldt det ønske, de havde.
Der er frit valg nu med den konstruktion, vi har lavet, men ikke alle kan få deres ønsker opfyldt.
Nej, vi skal ikke rykke rundt på de unge, som om de var brikker.
Vi skal i størst muligt omfang forsøge at tilgodese også den enkeltes interesser, men nogle gange er det jo en afvejning mellem kollektive interesser og individuelle interesser.
Og i sådan en afvejning kan man i sagens natur ikke opfylde alle individuelle interesser; det giver lidt sig selv.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Det er et interessant svar, at det er mængden og ikke den enkelte, man kigger på.
Der kan man jo se forskellen på, hvor vi to sidder her i salen.
Vil det sige, at ordføreren tænker, at det er okay at flytte rundt på enkeltindivider imod deres ønske for at løse en integrationspolitik, der er totalt fejlslagen?
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-04-07:
Hvordan skal jeg sige det?
Det er ikke altid, at Niels Egelunds vurderinger kan overføres en til en til mine holdninger uddannelsespolitisk.
Men jeg har absolut respekt for en tilgang, der hedder: Jo, vi skal da sørge for, at eleverne sikres den størst mulige trivsel.
Jeg tror sådan set ikke, det her vil føre til en forringelse af elevernes trivsel samlet set, men jeg anerkender helt det, at vi laver en ny regulering, og det, at nogle elever ikke vil få opfyldt det ønske, som de havde.
Det, at nogle elever kan få længere transporttid, kan da påvirke de enkelte elever, men der er vi nødt til at sige, at vi her har prøvet at lave en løsning, som samlet set også er til størst mulig gavn for elevernes trivsel.
Om det vil være det, vil vise sig, når vi har implementeret aftalen og forhåbentlig er godt i gang.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Jeg ved, at ordføreren er meget optaget af sundhed og mistrivsel og af, at de unge har det godt.
Derfor vil jeg også til ordføreren citere Niels Egelund, som jeg gjorde til den tidligere ordfører: »Mistrivsel og rodløshed er alle elementer, som forskningsmæssigt er sat i forbindelse med tvangsflytning af unge.«
Hvad tænker ordføreren, når en professor går ud og siger, at det her vil føre til mere mistrivsel?
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-04-07:
Jeg vil da ikke udelukke, at vi får en diskussion om, hvordan det ser ud med elevfordelingen i vores folkeskole.
Den har jo kørt længe, så det får vi sikkert en debat om.
Jeg vil så sige, at vores udgangspunkt ikke er, at det her skal kopieres over på andre områder.
Det er en konkret løsning.
Og når ordføreren siger det med de partier, der har været mest førende i diskussionen, så må man sige, at det har Det Konservative Folkeparti måske været under hele den sidste regeringsperiode.
Men der har ikke været leveret mange løsninger.
Mette Abildgaard (KF), 2022-04-07:
Det vidner jo i virkeligheden om, at nogle af de partier, der så har været førende i den her proces, har overhalet Enhedslisten indenom i forhold til ønsket om det her lighedsmageri, og det er jo sådan set meget interessant.
Men jeg fik ikke helt svar på mit spørgsmål, nemlig om man forestiller sig, at det her skal udbredes til andre områder.
Hvis der nu skulle komme en minister på folkeskoleområdet, der havde et ønske om, at man skulle gøre noget tilsvarende dér, fordi man oplever, at det er et problem, at der er nogle skoler, hvor der eksempelvis er for mange velhavende forældre der har deres børn, og man så ønsker at sige, at vi i stedet for laver en ny distriktsopdeling for at få brudt op på det,
hvordan stiller Enhedslisten sig så?
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-04-07:
Det kan da godt være, at jeg fremstår, som om jeg er usædvanlig glad for den her aftale.
Altså, jeg vil sige, at det jo ikke er noget, vi har foreslået.
Vi havde ikke ønsket, at fordelingen skulle være sådan.
Vi havde ønsket, at der var distriktsgymnasier.
Vi havde syntes, det var rigtig fornuftigt, at den helt absolutte hovedregel var, at eleverne gik i skole tæt på, hvor de bor.
Det var der ikke politisk flertal for.
Det var der heller ikke under den tidligere regering; der fremsatte vi forslag her i Folketingssalen om at indføre gymnasiedistrikter, der kunne sikre de unge, at de faktisk gik i skole der, hvor de boede.
Det var Det Konservative Folkeparti inderligt imod.
Så nej, det har ikke været vores førstevalg.
Når der nu skulle laves en aftale mellem forskellige partier, der løste det problem, der var, med en skæv social inddeling af eleverne og problemet med at skaffe uddannelsesinstitutioner ude i landet, så synes vi til gengæld, det her er en fornuftig aftale.
Men det er ikke noget, vi har bragt til forhandlingsbordet.
Men vi har lavet et kompromis sammen med andre partier.
Mette Abildgaard (KF), 2022-04-07:
Jeg forstår søreme godt, at Enhedslistens ordfører er glad for den her aftale, og det skinner jo ud af ordføreren, at man er begejstret for den her aftale, for Enhedslisten kunne have skrevet hvert et ord i den her aftaletekst, så ræverød er den jo.
Det, der undrer mig, er, at man har fået så mange partier, også Radikale Venstre og Dansk Folkeparti, med i den her aftale, hvor man går ind og vælger at tvangsflytte elever rundt efter deres forældres indkomst for at opnå et eller andet lighedsmageri, som man, hvis man er medlem af Enhedslisten, garanteret drømmer om om natten.
Jeg kunne bare godt tænke mig at spørge Enhedslistens ordfører: Hvor mange andre områder i vores samfund skal det her udbredes til, hvor vi skal gå ind og sige, at der skal være så og så mange procent i hver indkomstgruppe for at opnå det totale politisk-ideologisk sammensatte samfund – vores daginstitutioner, vores folkeskoler, vores plejehjem?
Skal vi til at sige til vores gamle: Nej, desværre, du har tjent for få penge ind i dit liv, du kan ikke komme på det her plejehjem?
Eller skal vi sige: Du har tjent for mange penge i dit liv, du kan ikke komme på det her plejehjem?
Er der nogen grænse?
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-04-07:
Altså, der er jo tale om regulering af området; det er ubestrideligt.
Jeg anerkender ikke tvangsretorikken.
Vi har haft en opfattelse af, at det var rigtig vigtigt, at der var uddannelsesinstitutioner tæt på den enkelte elev.
For at løse de problemer har vi valgt at regulere optaget i de store byer efter den sociale sammensætning, og udeomkring i landet har vi fastsat en minimumskapacitet.
Det kan også betyde, at der er enkelte elever, der skal rejse lidt længere, men det sikrer, at vi får uddannelsesinstitutioner i hele landet.
Det synes vi er godt.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-07:
Dette lovforslag er fyldt med tvang.
Vi lever i et samfund, hvor vi betaler verdensrekordhøje skatter til det offentlige, og til gengæld kan vi så få udleveret nogle goder.
Det, som hr. Jakob Sølvhøj står for her, er, at dette med at få leveret et gymnasiegode til sine børn for de penge, man har fået tvangsopkrævet hos sig, skal være afhængigt af, at man er villig til at tage det gymnasium, som et rødt flertal i Folketinget pådutter en, baseret på, hvilken indkomst forældrene har.
Så selvfølgelig er det her er fyldt med tvang, men kan en socialist se tvang, når den bider socialisten i bagdelen ?
Mette Thiesen (NB), 2022-04-07:
Tusind tak.
Det kommer jo ikke bag på nogen, at Enhedslisten synes, det her er en god aftale.
Det er jo sådan grundlæggende social ingeniørkunst, og man kan fristes til at sige, at det er planøkonomi, bare med børn som brikker.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om en ting, for ordføreren bruger rigtig meget de her udtryk, som man generelt hører fra venstrefløjen: »Jeg tror ...«.
»Det bliver nok sådan ...«.
Kan Enhedslisten ikke bare bekræfte mig i, at der ikke findes evidens, der siger, at det her med at tvangsfordele gymnasieelever, enten fra et velfungerende gymnasie til et indvandrergymnasie eller omvendt, vil have nogen gavnlig effekt, og at der i øvrigt er en meget, meget begrænset effekt i forhold til det, man kalder klassekammerateffekten, og at det også er meget svært at få kvalificeret det?
Kan ordføreren ikke bekræfte, at den her aftale er lavet på mavefornemmelser og ikke på evidens?
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2022-04-07:
Jeg tror ikke umiddelbart, at den bliver dårligere.
Jeg tror, at vi skal sætte ind et helt andet sted.
På gymnasierne skal vi kunne give bedre støtte til eleverne, hvis de trives dårligt, i forhold til hvor de kan gå hen, hvilken hjælp de kan få og kan få mere hjælp, end de får i dag.
Jeg tror ikke, at det er den her reform, der kommer til at gøre, at de unge mistrives meget mere end i dag.
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
Morten Dahlin (V), 2022-04-07:
Jeg kunne godt tænke mig at fortsætte i det spor om de unges trivsel.
Vi oplever historisk høje tal, i forhold til hvor mange unge og særlig unge kvinder der mistrives.
Jeg ved, det er en dagsorden, der har optaget SF.
Ordføreren har lige nævnt, at det er en af SF's højeste prioriteringer.
Derfor kunne jeg bare godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvilken effekt på unges trivsel mener SF det har, når man reducerer deres frie valg, og når man forlænger deres rejsetid til og fra deres uddannelsessted?
Hvilken effekt regner SF med det vil have på unges trivsel?
Vil den blive bedre, vil den blive dårligere, eller regner man med, at den vil være det samme?
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-07:
Men man kunne jo forstå før på hr. Morten Dahlin, at vi i dag nærmest har fuldstændig frit valg, og det passer jo ikke.
Altså, der er jo ikke frit optag på danske gymnasier i dag; der er jo begrænsninger i dag.
Så det der billede af, at vi går fra et scenarie, hvor alle kan gøre fuldstændig, som de har lyst til, til et andet scenarie, passer jo for det første ikke.
For det andet bruger hr. Morten Dahlin hele tiden sådan et billede, hvor han siger, at de unge mennesker er spillebrikker i sådan et socialdemokratisk brætspil.
Hvordan hænger det så sammen med, at ungdommen netop har talt for den her model, som den socialdemokratiske regering nu har været med til at fremsætte som lovforslag?
Når nu de unge selv har talt for modellen, hvordan kan det så være, at de skal omtales som spillebrikker?
Morten Dahlin (V), 2022-04-07:
Ja, det er jeg fuldstændig enig med den konservative spørger i, og jeg undrede mig også over, at den socialdemokratiske ordfører før stod og negligerede det der med frafald i forhold til transporttid
Der ligger en rapport, som er lavet af undervisningsministerens embedsmænd – altså dem, undervisningsministeren står og taler med lige nu – som viser, at hver gang man øger afstanden til et gymnasium med 10 km, stiger frafaldet med 0,5 pct.
Derfor laver man jo med åbne øjne en aftale her – det er undervisningsministerens egne embedsmænd, der har lavet rapporten – som kommer til at øge frafaldet på ungdomsuddannelserne.
Det synes jeg ikke er en god idé.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-04-07:
Det er jo også sådan, at der i Greve Kommune ligger en by, som hedder Tune, og som har et meget, meget stærkt idrætsforeningsliv og engagerer mange af de unge mennesker i idrætten.
Nu kan de rent faktisk risikere, at de med den her tvangsfordeling får en transporttid på halvanden time hver vej.
Er ordføreren enig med mig i, at det er bekymrende, idet det kan gå ud over de unge menneskers muligheder for at deltage i idræt og have et fritidsjob, fordi de nu skal bruge deres tid på transport?
Morten Dahlin (V), 2022-04-07:
Jeg kan give den konservative spørger fuldstændig ret.
Greve Gymnasium er ikke i fordelingszone med Solrød Gymnasium.
Fra min egen adresse tager det med offentlig transport eksempelvis en time at komme til gymnasiet i Albertslund, så jeg kan fuldstændig bekræfte den udlægning, som den konservative spørger har.