Mette Reissmann (S), 2016-10-11:
Lovforslaget, vi behandler nu, er fremsat på baggrund af en rapport, der er udarbejdet af Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen tilbage i 2014.
Rapporten har sat fokus på mange områder, der vedrører, hvordan de nuværende rammer for detailhandel harmonerer med ambitioner om, at produktiviteten, væksten og ikke mindst konkurrencen i sektoren stiger.
Det gør den i den fysiske verden, men det gør den bestemt også i den digitaliserede verden.
Derfor giver det også rigtig god mening løbende at besigtige detailhandelens behov for at skabe de klogest mulige rammebetingelser både for at sikre produktivitet og vækst, men også for at understøtte den mest optimale konkurrencesituation til glæde for forbrugerne og til glæde for samfundet som helhed.
Arbejdet med rapporten blev iværksat af den tidligere socialdemokratisk ledede regering som en del af konkurrenceudspillet for 2012.
Derfor er det også positivt, at de tanker, der dengang blev nedfældet, har fundet vej dels via rapporten fra Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, men også i det konkrete og nærværende lovforslag, som vi behandler i dag.
Det er godt, at vi får lov at diskutere detailhandelens rammer og dens vilkår på baggrund af det her lovforslag.
En af disse er erhvervslejemållovgivningen.
Den kan indeholde barrierer, som kan betyde, at den faktisk forhindrer virksomheder i at etablere sig i et givet geografisk område og dermed bl.a. virker konkurrencehæmmende.
Selve lovforslaget er delt op i to dele.
Den første del handler om at sikre videre mulighed for at indgå tidsbegrænsede lejemål end i dag.
Høringssvarene viser, at der er berettigede indvendinger mod lovforslaget med hensyn til lige præcis den tidsbegrænsede mulighed for at leje.
I dag foreligger der hos lejeren en mulighed for at ophæve tidsbegrænsningen i en erhvervslejeaftale, hvis tidsbegrænsningen på indgåelsestidspunktet ikke er tilstrækkeligt begrundet i udlejerens forhold.
Det foreslås ophævet.
Der er ingen tvivl om, at det i spørgsmålet om tidsbegrænsning er vigtigt at have for øje, at den rette balance skal fastsættes.
På den ene side skal lejerens rettigheder selvfølgelig beskyttes, og på den anden side skal der sikres en tilstrækkelig fleksibilitet, der understøtter mulighederne for vækst og produktivitet på detailhandelsmarkedet.
Hvad angår sidstnævnte, er det rimeligt at konstatere, at der med gældende regler i dag er en barriere for potentiel vækst.
Det gælder adgangsmuligheder for virksomheder, der gerne vil etablere sig på detailhandelsmarkedet, og ekspansionsmuligheder for succesfulde virksomheder.
I begge tilfælde findes der barrierer, som det selvfølgelig giver god mening at indskrænke.
Af samme grund er det også fornuftigt at øge fleksibiliteten for tidsbegrænsede erhvervslejeaftaler og i højere grad end i dag lade aftalefriheden mellem parterne være afgørende.
Samtidig er det også klart, at en forøgelse af fleksibiliteten kræver, at man er opmærksom på, hvordan det påvirker adfærden på markedet.
Derfor vil der være et behov for overvågning af udviklingen på området, der bør rapporteres til Erhvervs-, Vækst- og Eksportudvalget eksempelvis årligt.
Det er i hvert fald vigtigt for Socialdemokratiet, at vi følger udviklingen nøje, så den enes frihed ikke går hen og bliver den andens ufrihed.
Det er et meget vigtigt princip i dansk aftaleret.
Ligeledes skal vi bruge udvalgsarbejdet til at komme til bunds i de mange spørgsmål, der bl.a. stilles berettiget i høringssvarene.
Lovforslagets anden en del lægger op til at præcisere, hvilke oplysninger som skal fremgå i forbindelse med vurderingen af markedslejen i erhvervslejemål.
Det er næsten en naturlig følge af et krav om effektiv konkurrence, der følger af et krav om gennemsigtighed.
Så det burde være en selvfølge, at det allerede er der, men nu bliver det i hvert fald knæsat i en gældende lov.
At forslaget er nødvendigt, viser, at der er behov for regulering på området, så det er en klar forudsætning for at få konkurrencen til at være effektiv.
Vi må se, om den balance, der lægges op til, er den rigtige.
Vi glæder os til udvalgsarbejdet.
Vi vil bruge udvalgsarbejdet til at stille spørgsmål for at få belyst, om den rigtige balance er til stede, og vi vil desuden igen anbefale, at der kommer en eventuel årlig afrapportering til udvalget, så udviklingen kan følges.
Såfremt svarene besvares betryggende, støtter Socialdemokratiet forslaget.