runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2019-04-10:
Det kommer an på boligens indretning, men helt generelt er det jo ikke noget nyt, at Enhedslisten bare er imod det her; at Enhedslisten synes, at vi skal lade tingene sejle ude i ghettoområderne.
For Enhedslisten synes, at det er helt fint, at folk – primært af anden etnisk herkomst end dansk – samler sig i bestemte boligområder i hundredvis og tusindvis af boliger og der udlever en kultur, der bygger på, at man ikke tager del i samfundet, ikke har et arbejde, men tværtimod er mere repræsenteret i kriminalitetsstatistikkerne end folk andre steder i landet.
Den form for negativ parallelsamfundsdannelse ser Enhedslisten jo helt ubekymret på, og man forsvarer alene ideen om, at de her almene boligorganisationer skal være uændrede til evig tid.
For Enhedslisten er et institutionsparti, der mere forsvarer institutionen den almene boligorganisation end at ville noget godt for samfundet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-04-10:
Jamen jeg kunne forstå, at ordføreren havde lidt svært ved at finde ud af, hvor der skulle startes.
Og når vi ser sådan et forslag her, der ligesom tager udgangspunkt i, at man gerne vil forsøge at hjælpe de mennesker, der bor ude i nogle boligområder, på en måde, hvor de kan komme i beskæftigelse, i stedet for at der skal laves en hurtig plan for, hvordan der kan blive færre af deres boliger, så kan jeg sådan set sagtens se, at man jo kunne starte med at forsøge at hjælpe de mennesker, der bor der.
Så jeg synes ikke, det er så svært at forholde sig til det her beslutningsforslag.
Mig bekendt er der nogle steder i landet, hvor man når frem til, at der kommer til at blive nedrevet boliger, så det er jo sådan set en del af virkeligheden.
Det er det jo bl.a. i Aarhus – i Bispehaven og i Gellerup.
Og jeg ved, der er flere boligforeninger, som har søgt om at få dispensation, og nogle af boligforeningerne kan jo så få en dispensation til, at der kan blive 60 pct. almene familieboliger.
Det er bl.a. i Sundparken i Horsens.
Og der kan man sige, at de jo bliver presset til at finde en løsning, hvor de enten skal sælge eller rive ned.
Synes ordføreren, det er rimeligt?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-04-10:
Når jeg taler om, at nogle politikere har en showagtig tilgang til det med at være i politik, hvor de mere opfører et show, bruger en retorik osv. i stedet for at gå ned i substansen, så er det bl.a., fordi de f.eks. i sådan et forslag bliver ved med at snakke om nedrivning, ligesom hr. Roger Courage Matthisen gør.
Hr. Roger Courage Matthisen ved jo godt, at nedrivninger ikke er et krav i loven.
Hr. Roger Courage Matthisen ved jo godt, at de fleste af de udviklingsplaner, der bliver lavet, ikke har nedrivning som det centrale element, men alligevel taler hr. Roger Courage Matthisen, som om det hele handler om nedrivning.
Det er et show, det er retorik, det er useriøsitet.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-10:
Så hvilke tiltag er det ud over at rive bygninger ned, som skal gøre, at de her områder kommer til at blomstre?
Jeg er ikke enig i, at de bliver fastholdt.
Den der borgerinddragelse, der skal ske, har vi jo set fungere andre steder.
Tror vi selv på, at hvis bare vi river boligerne ned, kommer det til at ændre sig, eller hvilke tiltag skal ellers til for at skabe den udvikling og de resultater, som regeringen mener der skal til?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-04-10:
For nogle går det godt, men for andre går det dårligt.
For de her boligområder er der ikke meget, der tyder på, at man for alvor er i gang med at bryde den negative spiral.
Jeg ser generationer af unge, som er vokset op hos forældre, der ikke er i arbejde, og de unge er heller ikke i arbejde, og deres bedsteforældre var heller ikke i arbejde det meste af deres voksenliv.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-10:
Tak for det, og tak til ministeren for både tale og besvarelse af spørgsmål.
Jeg oplever ministeren som ihærdig og som dygtig og som lydhør over for spørgsmål, men så oplever jeg også, at ministeren nogle gange, når han skal svare på spørgsmål, f.eks. fra Enhedslisten, kalder Enhedslisten for et showparti og begynder at tale ideologi i stedet for at svare på spørgsmålet.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at få nogle svar på spørgsmålet om den indsats, der nu ligger, som jeg mener mangler i parallelsamfundspakken.
Vi ved, at der er rigtig, rigtig mange ting, der går godt med integrationen, men alligevel begynder man på den her victim blaming, altså at det er dem, der bor derude, der har skylden.
Men vi mener jo, og det har vi set igennem den udvikling, der er i områderne, gennem de helhedsplaner, som vi taler om, at beskæftigelsesindsats, at klubmiljøer, at vi har mere politi til stede og alle de her faktorer gør langt mere gavn end bare at rive bygningerne ned.
Så jeg har ikke rigtig hørt noget i parallelsamfundsplanen italesætte de her problemstillinger, og hvordan vi øger beskæftigelsen.
Jeg har kun hørt om straf.
Har ministeren noget at byde ind med i den forbindelse?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-04-10:
Jeg er selvfølgelig uenig i det, ministeren fremfører her.
Ministeren siger i sin tale også, at Radikale jo ikke rigtig vil se problemerne i øjnene, og at man ikke fra ministerens side vil løse problemerne alene ved nedrivning – det er andre værktøjer, man tager i brug.
Er ministeren enig i, at konsekvensen af den nuværende lovgivning er, at man kommer til at nedrive gode, ordentlige, almindelige boliger, fordi der er folk i området, der er arbejdsløse?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-04-10:
Jo, men de sociale problemer forstærkes af det forhold, at folk med sociale problemer bor tæt på hinanden og i for stort omfang kun omgås hinanden i stedet for også at omgås resten af samfundet, hvor der ikke er sociale problemer.
Det tror jeg også Det Radikale Venstre ved, altså at de sociale problemer forstærkes i de her boligområder – og det er det, vi vil gøre noget ved.
Nogle gange vælger De Radikale bare at tage et standpunkt, som ikke forholder sig til de problemer, der er i virkeligheden, fordi man hellere vil stå som ren i et spørgsmål, hvor det at stå som ren er i konflikt med det at gøre noget ved problemerne.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-04-10:
Tak for det.
Jeg er jo som radikal snarere interesseret i at løse de sociale problemer, der er i de boligområder, vi snakker om her, end at begynde at rive huse ned.
Jeg har et eksempel som Finlandsparken i Vejle, som, hvis man blot flytter 14 personer over i beskæftigelse fra passiv forsørgelse, så ville kunne slippe af listen.
Det ville også kunne ske, hvis vi vedtog det lovforslag, der ligger foran os nu.
Hvad siger ministeren?
Burde vi ikke i virkeligheden koncentrere os om de sociale problemer snarere end om den fysiske ramme omkring de sociale problemer?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-04-10:
Jamen i hvilket omfang, man skal bygge om, afhænger jo af, hvordan boligen er indrettet – så det er jo rigtigt, selv om det også er rigtigt, hvad jeg skrev i mit svar til hr. Søren Egge Rasmussen.
Men igen må jeg bare slå fast, at Enhedslisten ikke går op i at løse problemer, man kun går op i at være fortaler for kortsigtede særinteresser, som ikke, synes jeg, tager på sig at ville løse samfundets større problemer.
Enhedslisten er på den facon mere sådan et showparti.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-04-10:
Jeg synes, at ministeren skulle skrue lidt ned for valgkampsretorikken, for vi ønsker ikke, at det skal sejle.
Vi ønsker sådan set, at man bruger de her boligsociale helhedsplaner, som man har udfoldet rigtig mange steder, og som har stor effekt.
Der kan man sige, at De Radikales forslag i dag ligesom vil give en pause til nogle af de her boligområder ved at sige: Hvad med lige at gøre en beskæftigelsesindsats, hvad med at forsøge at hjælpe de mennesker i stedet for at fjerne deres boliger?
Så undrede jeg mig over ministerens svar lige før, for ministeren har jo sådan set svaret mig skriftligt omkring det her med at ommærke til ungdomsboliger, og der har ministeren gjort opmærksom på, at det kan man ikke bare lige gøre.
Men det kunne være, at ministeren skulle tilbage og læse det svar, som han har givet mig skriftligt, for det må jo stadig væk være gældende, at man ikke bare kan ommærke til ungdomsboliger, uden at man bygger om.
Er det ikke korrekt?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-04-10:
Det er jeg helt uenig i.
Konsekvensen er ikke, at man kommer til at nedrive gode boliger alene på grund af det her lovforslag.
Hvis man vælger at bruge nedrivningsredskabet, er det, fordi det tjener et højere formål end alene at opfylde denne lov, nemlig det formål, at man skal åbne et område op for at kunne få det omgivende samfund ind med veje og lignende.
Det er det, der er baggrunden for, at man nogle steder vælger at nedrive.
De steder, hvor man har gode boliger, som er efterspurgte, kan man bare vælge noget andet – man kan sælge f.eks. Og på den måde bevarer man de gode boliger.
Man får bare en anden boligform, som tiltrækker en anden type beboere, så man får en mere blandet boligsammensætning og dermed medvirker til at løse de sociale problemer, som hr. Rasmus Helveg Petersen taler om.
Andreas Steenberg (RV), 2019-04-10:
Det vil vi gerne se positivt på, hvis det kan holdes inden for både grundloven og EU-rettens rammer.
Der var jo en dom i Højesteret, som sagde, at noget af det, der har været i, jeg kan ikke huske, om det var taxa- eller godskørselsloven, var i strid med grundloven.
Det går vi selvfølgelig ikke ind for, men ellers ser vi positivt på det.
Uden at jeg har været helt nede i detaljen i det, der kom i sidste uge, læser jeg det, som om arbejdsmarkedets parter faktisk allerede er kommet med forslag til os, som i pressen mest handlede om lastbiler, men som jeg forstår det faktisk også kunne handle om busser.
Så lad os lige få gransket det.
Det kan vi jo starte med at tage på det møde, vi nu skal holde.
Rasmus Prehn (S), 2019-04-10:
Nu kom statsministeren lige pludselig lidt galt af sted med et mystisk forslag, som jo handler om at statsliggøre det hele i stedet for at lade det bygge på frivillige organisationer.
Vi har jo en lang tradition i Danmark for, at det er arbejdsmarkedets parter, der ordner de her ting.
Og derfor var vi fra Socialdemokratiets side ærgerlige over, at man kom med den bombe under den danske tradition og den danske model.
Altså, spørgsmålet her går jo på: Kunne vi ikke have som krav, at man skal have en overenskomst, sådan at man ad frivillighedens vej finder frem til en ordning, hvor der er et vist lønniveau, sådan at vi undgår den her form for social dumping?
Carsten Kissmeyer (V), 2019-04-10:
Jamen der er det jo sådan, at min formand faktisk har været ude med et forslag i forhold til social dumping, og det forslag vil jeg gerne henlede spørgerens opmærksomhed på.
Jeg noterede mig, at det ikke fik den bedste medfart, men det er jo en af metoderne.
Om vi bevæger os ad den vej, som spørgeren nævner, tror jeg ikke umiddelbart.
Jeg vil henvise til tidligere ordførere, som siger, at der jo er organisationsfrihed i Danmark, og derfor må vi lige overveje, hvordan det er, at vi håndterer netop det spørgsmål.
Men der er ingen tvivl om, at vi i Venstre ikke ønsker, at folk går for en helt urimelig løn eller har helt urimelige arbejdsvilkår.
Det er ikke vores tilgang.
Rasmus Prehn (S), 2019-04-10:
Jamen jeg vil sige mange tak til hr. Carsten Kissmeyer og Venstre for støtten til vores beslutningsforslag.
Det er vi rigtig glade for.
Også tak for at være med på, at vi simpelt hen er nødt til at have noget mere kontrol med overholdelsen af de vilkår, der gælder, når der kører f.eks. østeuropæiske chauffører rundt til elendige lønninger, når der ikke er styr på moms, og når der ikke er styr på RUT-registeret osv.
Det er helt uacceptabelt.
Så tak for det.
Det er jo positivt, at Venstre – fra for år tilbage at være fuldstændig liberalistiske og bare ønske sig markedsvilkår for alt – nu er med på, at vi er nødt til at regulere og kontrollere lidt.
Så det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg vil gerne gentage mit spørgsmål, som jeg også stillede til Dansk Folkeparti, nemlig det her med: Kan vi forestille os, at vi kommer derhen, hvor vi simpelt hen gør det til gældende lov, at når man kører bus i Danmark – ligesom hvis man kører gods – så skal man have en gældende overenskomst, simpelt hen for at sikre, at der er et vist bundniveau for, hvad man skal acceptere i løn- og arbejdsvilkår?
Kan Venstre være med på det?
Carsten Kissmeyer (V), 2019-04-10:
Tak for ordet.
Med beslutningsforslaget, som vi behandler i dag, foreslås der nye regler og initiativer, der kan bekæmpe social dumping i busbranchen samt sikre fri og fair konkurrence på busmarkedet.
Og det er Venstre tilhænger af.
Så vi støtter forslaget.
Vi vil godt takke for, at man starter den her debat, og at der rent faktisk også er kommet et beslutningsforslag.
Vi hilser beslutningsforslaget velkommen, da det understøtter vores arbejde med at sikre ordnede forhold og fair konkurrence på vejtransportområdet.
I Venstre er vi grundlæggende af den overbevisning, at den fri bevægelighed for tjenesteydelser og arbejdskraft er til stor fordel for Danmark og dansk økonomi, men vi må erkende, at vejtransportsektoren nok udgør den mest mobile sektor på tværs af EU's grænser, og der har vi en udfordring for arbejdsmarkedet.
Det skal ikke være muligt for udenlandske busselskaber at udføre systematisk cabotagekørsel eller permanent indenrigskørsel og derved praktisere unfair konkurrence over for danske vognmænd og chauffører.
Derfor ser vi meget gerne på, hvordan vi kan være med til at ændre på det.
Vi kan jo som det første tage initiativ til at præcisere den danske fortolkning af køre-hvile-tids-bestemmelserne, som i dag tolkes bredt af medlemslandene i EU.
Vi kan også hjælpe politiet med at håndhæve reglerne ved at kigge til vores nabolande for at se, om de har gjort sig erfaringer, som vi kan drage nytte af herhjemme.
Derudover ser vi gerne, at vi forhøjer bødeniveauet for ulovlig afholdelse af hvile i køretøjet, for i dag er færdselslovens minimumsbøde kun på 1.000 kr. til chaufføren og 2.000 kr. til virksomheden.
Det mener vi faktisk er for lavt.
For det andet ser vi gerne, at Danmark melder sig ind i Euro Contrôle Route, så vi kan koordinere kontrollen mellem myndighederne og udvikle samt dele best practice på kontrolområdet.
Det vil styrke vores viden og erfaringer, så vi i fremtiden kan blive bedre til kontrol.
Det har vi allerede gjort med de seneste to finanslovsaftaler, hvor vi afsatte 80 mio. kr. i perioden 2018-2022 i særskilte indsatser for ordnede forhold på vejtransportområdet.
Nu tilføjer vi yderligere 15 mio. kr. til en særlig kontrolindsats mellem politiet og Færdselsstyrelsen for at styrke kontrollen yderligere.
Det glæder vi os over i Venstre.
I Venstre arbejder vi for, at vejsidekontrollen med tunge køretøjer overflyttes til Færdselsstyrelsen som en dansk version af det tyske BAG.
Afslutningsvis vil jeg sige, at vi i Venstre er positivt indstillet over for at mødes med partierne, når vi i regeringen har haft mulighed for at studere forslaget om lønvilkår for udenlandske chauffører.
Med det sagt vil vi støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-04-10:
Jeg tror faktisk ikke, jeg kommer det ret meget nærmere, end jeg gjorde i min forrige besvarelse.
Altså, det, det handler om, er, at vi skal have ordnede forhold, vi skal have styrede forhold, og vi skal sætte ind mod de skurke, som Alternativets ordfører beskrev i detaljer lige før.
Men præcis hvor vi når frem til at grænsen går, synes jeg ikke jeg kan stå her og sige.
Det, det jo handler om, synes jeg, er, at man får sat sig sammen – de rette aktører, de mennesker, der har forstand på det, de personer, der lever i den her branche og lever af den her branche – og så finder ministeren ud af, hvad en brugbar løsning kan være.
Om den skal være lige præcis på den ene eller den anden side af skellet, må komme an på en prøve.
Rasmus Prehn (S), 2019-04-10:
Intentionen fra os socialdemokrater er bestemt ikke at drille, men det er at finde nogle muligheder og finde sammen om det, vi kan blive enige om.
Og det at have anstændige løn- og arbejdsvilkår er jo det allervigtigste.
Det har jo bare været sådan tidligere, inden den her NORTRA-dom, at det bl.a. gjorde sig gældende i godskørselsloven – og man kunne så forestille sig, at det også kunne gøre sig gældende i forhold til buskørsel – at der skal være en gældende overenskomst.
På godskørselsområdet var det jo sådan tidligere, at det kunne være en 3F-overenskomst, men det kunne også være en overenskomst med Kristelig Fagbevægelse – altså en god, gedigen, anerkendt dansk overenskomst.
Det må vel være nogenlunde det, der er niveauet, hvis vi taler om danske løn- og arbejdsvilkår.
Eller hvordan opfatter Dansk Folkeparti det?
Tak til Dansk Folkepartis ordfører, og også tak, fordi I vil være med til at fremsætte det her beslutningsforslag.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi har en bredt funderet alliance i Folketinget, der gerne vil bekæmpe social dumping i alle dets afskygninger.
Lige specifikt på det her område er noget af det, der har været fremme, at man kunne forestille sig, at der kunne være et overenskomstmæssigt krav, sådan at hvis man kører bus i Danmark, skal man være dækket af gældende overenskomst.
Er det noget, Dansk Folkeparti kan se sig selv i, når vi får lejlighed til at komme over til ministeren og forhandle, altså at vi kan få skrevet ind i lovgivningen, at kører man bus i Danmark, skal man altså køre på vilkår, der svarer til dansk overenskomst?
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-04-10:
Jeg tror faktisk godt, at jeg ved, hvad spørgeren mener, men spørgsmålet ligger nok på et metapsykologisk plan, hvor jeg måske ikke sådan lige helt på stående fod kan komme med en anvisning til, hvordan vi generelt i verden ogi Europa bliver bedre mennesker, sådan at vi af os selv ikke tillader den slags.
Det ligger måske lidt uden for rammerne sådan en højhellig eftermiddag her.
You name it, så er jeg med
Der er ikke noget der.
Desværre har det jo så vist sig, at tillid er godt, men at kontrol er bedre, og razzia har så vist sig at være det, der skulle til for virkelig at få øjnene op for det her.
Det er vist det bedste svar, jeg kan give ordføreren.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-10:
Tak for det.
Det var egentlig ikke for, at ordføreren skulle tage ordet danskere i sin mund og så være negativ, det var mere, fordi det jo er styret af kynisk kapitaltænkning, hvor man sætter økonomi før mennesker.
Det er mere det fokus, jeg mener at vi mangler i debatten.
Vi mangler simpelt hen at turde tage fat om det moralske forfald, der er hos griske mennesker.
Det er jo ligegyldigt, om det er filippinere eller polakker, men vi kalder det filippinerfinten, som om det er filippinere, der kommer og laver en finte i vores samfund, selv om det er en dansk mand, der sidder og trykker på knappen og udnytter og slavegør en masse mennesker.
Hvordan får vi ændret det?
Der skal selvfølgelig mere kontrol til.
Og hvordan får vi gjort det på et samfundsmæssigt niveau, måske via en eller anden form for folkeoplysningsdebat, hvor vi kan stille folk mere til regnskab for de handlinger, som modarbejder et godt og solidarisk samfund?
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-04-10:
Hvis jeg har forstået ordførerens spørgsmål korrekt, altså, hvem man kan bebrejde det her i Danmark, altså de danske vognmænd, som står bag social dumping i transportbranchen og busbranchen, danske virksomheder, som står bag social dumping med almindelige ansatte i byggeriet, så er det jo dem, som organiserer det her, også danskere, ja, især danskere.
Det er det jo.
Det er jo dem, som siger: Jeg kan tjene penge på det her; jeg kan blæse på en masse regler, og jeg kan blæse på den model, vi nu har i Danmark, med, at man skal tjene en ordentlig løn og skal kunne forsørge sig og sine – og så skal man jo have en god løn.
Så hvis det, ordføreren er ude på, er at få mig til at sige, at der er danskere, som har skyld i det her, er svaret selvfølgelig, selvfølgelig er der det.
Jeg vil faktisk gå så vidt som til at sige, at den polske håndværker sådan set er den, vi har mindst at bebrejde, for det er jo rimeligt nok, at man som borger i verden gør, hvad man kan, for at skabe sig et lykkeligere liv og tjene nogle flere penge.
At man så bliver snydt, er jo selvfølgelig trist, men den menige håndværker i Polen er der da ikke noget at bebrejde.
Jeg ville da gøre det samme.
Hvis mit land ikke var velfungerende og jeg kunne tjene måske det firedobbelte ved at tage til Portugal, så ville jeg da gøre det.
Men så ville jeg jo heller ikke blive forbavset, hvis der var nogle portugisiske myndigheder, som sagde, at den går altså ikke, fordi sådan og sådan, det duer ikke.
Ansvaret er delt.
Der er nogle bad guys, som organiserer det her.
De skal selvfølgelig stoppes.
Der er også nogle myndigheder, som har haft for lang tid til at finde en løsning.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-10:
Tak for det, og tak til Dansk Folkeparti for opbakningen til forslaget.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren lige reflektere lidt over ansvaret herhjemme, for en ting er jo, at der er nogle polske mennesker, som vælger at tage en masse mænd fra Filippinerne op og dumpe dem ind i en transportbranche, hvor de lever under kummerlige forhold og bliver udsat for degraderende behandling og dårlige arbejdsforhold
, noget andet er, at vi har nogle danske transportudbydere og operatører, som vælger at gøre det her, som vælger at benytte de her muligheder.
Hvordan forholder Dansk Folkeparti sig til de danske borgere, som gang på gang er dem, som entrerer i den her sociale dumping, som gang på gang er dem, som tillader sig at behandle mennesker, som ikke kommer fra Europa, som slaver eller på en slavelignende måde?