runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-23:
Ja, vi har hørt præcis det samme, men jeg hørte også noget andet, nemlig at det var et spørgsmål om, hvorvidt Saltfoss kunne opskalere deres type af kernekraft, ikke et spørgsmål om, hvorvidt den type af kernekraft i fremtiden vil komme på markedet.
Det er mere et spørgsmål om, hvem der kommer først, og om businesscasen – ups, det må jeg ikke sige – jeg mener forretningsmodellen kan bære hos Saltfoss i Danmark.
Når jeg læser det, Det Internationale Energiagentur skriver, forventer de jo også, at det kommer, ikke i morgen, men på et eller andet tidspunkt.
Torsten Gejl (ALT), 2025-04-23:
Det synes jeg lyder rigtig, rigtig sandsynligt og spændende.
Jeg tænker bare på, hvorfor ordføreren har så travlt med at ophæve det forbud, vi har lige nu.
Det forbud, vi har
lige nu, er jo egentlig rettet imod de gamle, old school – undskyld, af den gamle skole – atomkraftværker, som vi har rundtomkring i verden.
Det er f.eks. nogle af dem, som står i Ukraine, og som vi er dødsensbange for vil blive bombet af russerne.
Det er jo dem, det er rettet imod.
Hvorfor er det, vi absolut skal ophæve et forbud, før vi ved, om det nye duer, eller før det nye overhovedet er klar til at blive testet i det danske elnet?
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-23:
Tusind tak for det spørgsmål.
Det er faktisk et rigtig godt spørgsmål, for når vi skal ophæve et forbud, er det jo netop, fordi det står i vejen for, at vi i alle vores måder at tænke myndighed, energiplanlægning og uddannelse på overhovedet er åbne for at kigge på det.
Så det er derfor, vi mener, at det skal ophæves.
Vi er ikke der, hvor vi siger, at i morgen skal vi have et kernekraftværk i Danmark, men vi vil gerne bane vejen for, at vi begynder at tænke i de baner og helt seriøst tager det ind i en beregning af, om det kan give mening på et eller andet tidspunkt, og så skal vi være klar, når det kommer.
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-23:
Tak for det, og tak for en fin tale.
Jeg synes måske, at den var lige grovkornet i forhold til Brokdorfværket, men lad nu det ligge.
Det skal i hvert fald ikke være det, der skiller os ad, det er helt sikkert.
Når nu vi hører fra regeringspartiernes ordførere, at man simpelt hen ikke kan nævne mere sikker og stabil energikilde end atomkraft, hvad tror ordføreren så at den her store modstand mod at sætte det marked fri og prøve at kigge i den retning, egentlig skyldes, altså at regeringen har den her fjendtlighed over for atomkraft i Danmark?
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-23:
Det er jeg jo ikke den rette til at svare på, for jeg er jo ikke inde i hovedet på regeringen.
Men jeg bemærker jo, at de forskellige ordførere fra regeringspartierne talte med rigtig mange forskellige tunger.
Jeg er sikker på, at jeg kunne lave et udsnit, hvor man både kan høre Moderaternes ordfører og Venstres ordfører sige, at de synes, at det er en god idé og det er en dårlig idé.
Så et eller andet er der jo – jeg kan ikke gætte, hvad det er – der står i vejen.
Jeg synes bare, det er tåbeligt, at det gør det.
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-23:
Det er nemlig meget sjovt, for det er i virkeligheden præcis det samme, jeg har bidt mærke i, nemlig at det er meget tydeligt, at Moderaterne i virkeligheden er meget åbne over for det her.
Måske er det i virkeligheden dem, der er mest åbne for det her, i regeringen.
Det lyder også til, at Venstre – med al ære og respekt og uden at lægge nogen ord i munden – i virkeligheden synes, at det her er en fremragende idé, altså det, som vi foreslår, og også den vedtagelsestekst, som både Konservative, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance har lagt frem.
Så det må jo altså simpelt hen i regeringen alene være Socialdemokraterne, der synes, det er så forfærdeligt at kigge i retning af atomkraft.
Det er da bare bemærkelsesværdigt.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-23:
Det kan jo ikke passe, at det er Socialdemokraterne.
For vi har jo en EU-kommissær på det her område, der er socialdemokrat, og som sidder og siger alle mulige gode ting om kernekraft.
Så det kan jeg simpelt hen ikke tro er forklaringen.
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-23:
Det bliver sådan lidt for meget københavnersnobberi, synes jeg i virkeligheden.
Nu har den folkekære ordfører spurgt et par gange, hvor det skal ligge henne.
Skal det ligge ude på Amager Fælled?
Skal det ligge her og der og alle vegne?
Det er, som om København er sådan en hellig plet på Danmarks jord.
Det mener jeg da overhovedet ikke at den er.
Hvad med rundtomkring i store dele af Jylland?
Hvad med i mit eget nabolag i øvrigt, hvor vi har få det plastret til af én kæmpestor solcellepark, der fuldstændig har dræbt al fremtidig udvikling i det lokalområde, som jeg selv bor i og kommer fra?
Det synes jeg da mildest talt er forfærdeligt.
Den kobling forstår jeg overhovedet ikke.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-23:
Med hensyn til at komme frem til at have en bedre forsyningssikkerhed kan det jo være, at man har et mere intelligent elsystem, sådan at man sikrer, at varmepumper og elbiler bruger strøm på de rigtige tidspunkter.
Det er med til at hæve forsyningssikkerheden og gøre, at det er billigere for forbrugerne.
Så der er sådan set værktøjer også at modellere på, altså hvornår det er, industrien bruger strøm.
De er da i forvejen ude og kigge på, hvornår den er billigst.
De der store kølehuse, der ligger rundtomkring, bruger strøm på de tidspunkter, hvor strømmen er billigst.
Man kan sagtens modulere tingene, og hvis man gerne have, at de modelleres endnu mere, kan man jo fra statens side gå ind og justere på, hvad er for nogle elafgifter, vi betaler.
Så kan man jo gøre det særlig dyrt på nogle tidspunkter og særlig billigt på andre tidspunkter.
Jeg er sådan set ikke så nervøs.
Om det der med de der solcelleparker vil jeg sige, at hvis man kigger på Jylland og der er nogle, der begynder at tale om atomkraft, så skal det jo være der, hvor fjernvarmesystemet er stærkest, og så vil det jo nok være Studstrupværket i Aarhus.
Der bor jeg 10 km fra.
Det vil jeg bare sige.
Der bliver også modstand.
Det er ikke bare i København, der vil være modstand mod sådan et atomkraftværk.
Det vil der også blive i Jylland.
Marianne Bigum (SF), 2025-04-23:
Nu snakker vi jo om at løfte anlægsloftet på nogle specifikke projekter.
Jeg er egentlig meget enig i vigtigheden af, at økonomien derude ikke løber løbsk i alle mulige retninger, men nu snakker vi om strategisk satsning på nogle områder, hvor vi oplever, at kommunerne siger, at her giver det faktisk ikke rigtig nogen mening, at der er et anlægsloft, fordi det er en vigtig investering at lave, men de står også samtidig med nogle andre akutte ting, som de er nødt til at tage sig af.
Henrik Frandsen (M), 2025-04-23:
Jeg er i hvert fald hundrede procent enig i, at solen står op i morgen, og jeg håber også, at jeg får lov til at opleve det.
Det er jo fuldstændig korrekt, at der er sol og vind osv., og det bliver jo ved i en uendelighed.
Det, der er kunsten, er jo at få det fanget ind og så få det puttet ind i et energinet og sikret, at vi alle sammen har strøm i kontakterne, når vi sætter stikket i.
Det, som jeg står og forsøger at sige her, er, at jeg er fuldstændig betrygget i, at hvis man, samtidig med at man producerer den vedvarende energi, også laver andre ting – det kan være batterier; det kan være grøn gas i generatorer; det kan være en kæmpe udbygning af vores energitransmissionsnet, der gør, at vi er bundet sammen med vores nabolande – så er det også en sikker forsyningskilde til energi, og det er jo det, der er det vigtige i det, som jeg ser det.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-23:
Man kan sige, at noget af det, vi bruger rigtig meget tid på i de her dage, hvor der er krig i Europa og spændinger i verden, er jo at tale om strategisk autonomi, tale om energisikkerhed, tale om, hvor vigtigt det er, at vi også formår at udvikle og understøtte nye teknologier, som kan blive afgørende for, hvordan verden kommer til at udvikle sig.
Det har vi jo allerede talt om på energisiden, men det gælder jo klart også i forhold til kunstig intelligens og forsvarsteknologier, hvor Europa måske typisk har ventet og ladet skabe en afhængighed af verden, som efterfølgende har vist sig at være dyr.
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-23:
Jeg er i hvert fald med så langt, at Venstre ikke mener, at det er nogen god idé med atomkraft.
Men så kunne jeg godt tænke mig at prøve at spørge lidt ind til de mange danske boligejere og de mange danske lokalsamfund, der bliver fuldstændig splittet ad af uendelige solcelleparker og vindmøller.
Mener Venstre, at den kompensationsordning, der i dag er til danskerne, der har købt en ejendom, hvor naboens grund bliver fuldstændig plastret til med solceller, og måske får et sted mellem 1.100 og 1.500 kr., er god nok?
Christian Friis Bach (V), 2025-04-23:
Jeg kan jo bare notere, at regeringen har styrket kompensationen til både borgere, kommuner og lokalsamfund, der bidrager aktivt til den grønne omstilling.
Og det er rigtig godt, at man har taget de skridt.
Det ligger lidt uden for den forespørgsel, vi har i dag, men jeg vil bare lige korrigere ordføreren i forhold til den indledende bemærkning: Ja, det er rigtigt, at Venstre siger, at vi ikke skal bygge et første-, anden- eller tredjegenerationsatomkraftværk i Danmark i dag, og at vi heller ikke skal købe et tysk udrangeret, defekt atomkraftværk for en formue og se, om vi kan få det op at køre.
Det giver ingen mening.
Men vi skal se positivt på nye former for reaktorer og atomkraft, og det går vi i Venstre til med et meget åbent sind.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-23:
Jeg hæfter mig ved, at ordføreren siger, vi skal se »fordomsfrit« på kernekraft.
Men hvordan kan man mene sådan i ramme alvor, at man kigger fordomsfrit på noget, hvis man ikke vil fjerne et forbud mod det?
Henrik Frandsen (M), 2025-04-23:
Det har vi to gode eksempler på i Danmark.
Der mener jeg jo, at vi som politikere skal være åbne.
Og viser det sig på et tidspunkt, at kernekraft er løsningen på de energiudfordringer, vi står med i Danmark, er jeg jo så fordomsfri, at så er jeg klar til at revurdere mit syn på kernekraft.
Men som tingene ser ud i dag, mener jeg ikke, det er udtryk for en fordom, at jeg siger, at vedvarende energikilder er klart det mest konkurrencedygtige og det mest realistiske bud på at løse vores energisystems udfordringer og få lavet den grønne omstilling.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-23:
Det synes vi også i Det Konservative Folkeparti.
Vi vil rigtig gerne have meget mere havvindenergi og udbygge de grønne teknologier, vi har.
Men vi vil jo også gerne fjerne det her forbud mod kernekraft, og jeg har virkelig, virkelig svært ved at forstå, at ordføreren i ramme alvor kan stå og sige, at man kigger fordomsfrit på det, når man stadig væk vil have et forbud.
Henrik Frandsen (M), 2025-04-23:
Jeg vil bare gerne gentage det, som jeg sagde lige før, og så udbygge det med en lille smule: Der er ikke noget forbud mod at forske i atomkraft i Danmark.
Der er ikke noget forbud mod at udvikle, produktudvikle osv.
Så det synes jeg faktisk er meget fordomsfrit.
Det eneste, der er et forbud mod, er at nettilslutte.
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-23:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at prøve at spørge ordføreren: Kan ordføreren nævne en mere sikker og stabil energikilde end atomkraft?
Henrik Frandsen (M), 2025-04-23:
Nu er jeg jo ikke energitekniker eller noget i den retning, men jeg opfatter helt klart vedvarende energi, altså sol, vind, biogas osv., sammen med andre teknologier – det kan være batterier, og det kan være gasgeneratorer til grøn gas osv. – som en sikker og stabil energikilde.
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-23:
Det er jo interessant.
Så ordføreren kan ikke nævne en eneste energikilde, der er mere sikker og stabil end atomkraft.
Alligevel vil man ikke være med til at bringe det til Danmark, til trods for at man indrømmer, at det er den mest sikre og stabile energikilde.
Så løsningen er stadig væk, til trods for at det er mere ustabilt og ikke lige så sikkert, bare flere solceller, flere vindmøller og flere ødelagte lokalområder.
Henrik Frandsen (M), 2025-04-23:
Der skal være flere solceller, flere vindmøller og mere udvikling i lokalområdet, på baggrund af man har nogle muligheder for at være klimaforkæmpere, som er med i den grønne omstilling.
Nu bliver der spurgt konkret, om jeg kan nævne noget, der er mere sikkert end atomkraft – det har jeg ikke forudsætningerne for at kunne vurdere.
Jeg vurderer bare, at som jeg ser verden og den måde, vi arbejder på i Danmark i dag, er det sikkert at udbygge med vedvarende energikilder suppleret med de forskellige ting, der skal til, for at det også kan lade sig gøre, når det ikke blæser, og når der ikke er sol osv. Så det er absolut også en sikker energikilde.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-23:
Jeg vil gerne forsøge at hjælpe ordføreren, som jo er tidligere landmand, omkring spørgsmålet, hvad der er mere sikkert end atomkraft.
Solen, som skinner ned på jorden hver eneste dag, solen, der er en energikilde, der ser ud til at være her længere tid, end vi er her, må da være den mest sikre energikilde.
Er ordføreren ikke enig i, at solenergi er mere sikker end atomkraft?
Peter Kofod (DF), 2025-04-23:
Tak for det.
Jeg vil læse spørgsmålet højt: Mener ministeren, at det er hensigtsmæssig forvaltning af skatteborgernes tvangsindbetalte pensionsmidler, når ATP udbetaler bonusser for over 500 mio. kr. trods et underskud på omtrent 240 mia. kr. siden 2020, og mener ministeren ikke, at det er på tide, at der sikres en ansvarlig forvaltning af borgernes penge?
Thomas Danielsen (V), 2025-04-23:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Jeg kan sige, at vi i hvert fald indtil videre har fundet løsninger på de uforudsete ting, der er opstået undervejs, når vi har lavet de her vejprojekter.
Det er noget, som vi er ret gode til, men det sker selvfølgelig, at man af og til løber ind i noget uforudset.
Siden der er kommet krig i Europa og det generelt er blevet en mere urolig verden, er råvarepriserne steget, hvilket betyder, at vi i højere grad er ude at kigge i reserver osv., end vi har været tidligere, for at få tingene til at hænge sammen.
F.eks. er der et begreb, som vi nu er begyndt at implementere, der hedder sidetag.
Det er faktisk en gammel tilgang, at man kan billiggøre projekterne ved at lave lokale grusgrave.
Så på Sjælland er det ikke nogen hemmelighed, at det er en stor mangelvare, men kan vi så gøre en grusgrav til en del af projektet, altså lave en midlertidig grusgrav, fordi der i dag er mulighed for at indvinde det i i nærområdet, måske inden for få hundrede meter, så kan det blive markant billiggjort.
Så vi kigger alle projekter igennem, og helt konkret kan jeg sige, at vi jo forventer, at tidsplanen holder, og at vi får lavet de første 9 km som planlagt, og så mangler der 4 km, som vi i forligskredsen ikke har taget beslutning om hvordan skal håndteres, og det bliver en blanding af en indstilling fra Vejdirektoratet ud fra nogle faglige løsninger.
Så hvad prisen bliver, ved vi ikke helt, for vi ved ikke, hvilke løsninger der bliver anbefalet.
Men jeg kan berolige ordføreren med, at Dansk Folkeparti er en del af forligskredsen, og vi har et godt samarbejde om at finde fornuftige løsninger på de her projekter, og det er jeg også sikker på vi gør i det konkrete eksempel her.
Mette Thiesen (DF), 2025-04-23:
Tusind tak.
Jeg er helt tryg ved, at hr. Nick Zimmermann kæmper for de her ting, også internt i forligskredsen, som ministeren siger.
Grunden til, at jeg spørger og jeg stiller det her spørgsmål, er, at der er skabt en enorm utryghed i Hillerødområdet generelt, fordi Hillerødmotorvejen, som jo for meget af dens vedkommende ikke er en motorvej, men mere eller mindre en landevej, hvor der sker ekstremt mange ulykker, desværre også mange dødsulykker, og det er en strækning, som man igennem årtier har kæmpet for at få færdiggjort, og nu er der så endelig i det her infrastrukturforlig sat penge af til det.
Det skaber jo ekstrem utryghed lokalt hos os, der bruger vejen hver eneste dag.
Jeg kører der selv, og jeg skal være fuldstændig ærlig og sige, at det ikke er særlig trygt at køre på en vej, hvor man kører med de hastigheder, og hvor der for meget af dens vedkommende ikke er et autoværn i midten.
Vi så eksempelvis i sommer den her frygtelige dødsulykke med nogle vanvittige vanvidsbilister, som kørte et ungt forældrepar ihjel, og vi har desværre set rigtig mange af de her eksempler, så det er en bunden opgave, at den her vejstrækning endelig bliver færdiggjort.
Så jeg er glad for, at ministeren svarer, som ministeren gør, men grunden til, at jeg spørger, er simpelt hen, at der er skabt så meget utryghed i området, i forhold til om det her overhovedet bliver færdiggjort.
Nu har man endelig fået det med i det her infrastrukturforlig, og at det så også bliver færdiggjort og til tiden, håber jeg ministeren endnu en gang vil bekræfte over for borgerne i Hillerød.
Thomas Danielsen (V), 2025-04-23:
Nu er det rent faktisk sådan i de her spørgsmål, at det ikke er ministeren, der bestemmer.
Det er forligskredsen, der bestemmer.
Så i bund og grund er det ligegyldigt, hvad ministeren mener.
Det, der er afgørende, er, hvad vi sammen kan blive enige om af løsninger, og derefter finder vi ud af, hvad prisen er osv.
Men vi har jo været ærlige omkring, at vi har lavet den her etapeopdeling, fordi vi mener, at vi kan gøre det klogere, og at vi kan komme hurtigere i gang der, hvor vi har de største i trafikale udfordringer.
Så etapeinddeling er heller ikke en unormal tilgang.
Så selvfølgelig er der ikke vished, før der er blæk på papiret, men der er indtil videre ikke noget, som ikke går efter planen.
Mette Thiesen (DF), 2025-04-23:
Nu bilder jeg mig ind, at ministeren trods alt, selv om der er en forligskreds, man selvfølgelig skal lytte til, også har noget at skulle have sagt i forhold til det her.
Der håber jeg da i hvert fald, at ministeren vil kigge på den her vejstrækning, Hillerødmotorvejens forlængelse, som er noget, man har drøftet og man har talt om og man har kæmpet for lokalt i mange, mange år, faktisk i årtier.
Der har faktisk været planlagt til det osv.
Det er en vejstrækning, hvor der sker ekstremt mange dødsfald.
Det er også en af de vejstrækninger, der er allermest rentabel rent økonomisk.
Så jeg håber bare, at ministeren virkelig også lægger sig i selen, i forhold til at det her bliver færdiggjort som minimum for at spare liv.
Thomas Danielsen (V), 2025-04-23:
Jeg håber ikke, at det fremstår, som jeg ikke vil projektet, for jeg vil projektet.
Som i alle projekter i forligskredsen, som vi laver, skal der jo laves løsninger, fordi det jo er et konkret håndværk, der skal udføres, og de løsninger skal vi lave klogest, og det er det, vi er i gang med at lave nu.
I forhold til dødsfald er det rigtigt, at der desværre sker mange trafikulykker med dødelig udgang, fordi der er en enormt stor trafikal belastning på den her strækning, og det understreger også bare vigtigheden.
Jeg vil samtidig lige sige, at grunden til, at der sker så mange trafikulykker, også er antallet af trafikanter.
Så målt pr. bil er det altså ikke sådan, at der sker flere ulykker på den her strækning end på andre to plus en-strækninger.
Mette Thiesen (DF), 2025-04-23:
Ministeren har fuldstændig ret i, det er en trafikal hovedåre.
Jeg kører der som sagt nærmest på daglig basis selv, og det er ikke særlig trygt at køre af sted.
Så ja, det er en trafikal hovedåre, hvor der kører rigtig, rigtig mange hver eneste dag, fordi de enten skal ind mod byen eller op mod nord, og derfor er det også en bunden opgave.
Det er sådan set også derfor, jeg stiller det her konkrete spørgsmål til ministeren.
Thomas Danielsen (V), 2025-04-23:
I forhold til tryghed på strækningen har vi faktisk også siden den tragiske ulykke i sommer i samarbejde med politiet taget flere initiativer med skiltning osv., som forhåbentlig vil være med til at skabe en øget bevidsthed om, at man skal tænke sig om, når der er så stor trafikal belastning på en strækning, og om, hvordan man kører.
Det siger sig selv, at den form for vanvidskørsel, som der foregik i sommer, og som var skyld i den tragiske ulykke, er det svært at gøre noget ved, men der sker også mange småuheld, som jo er til stor gene for fremkommeligheden.
Så derfor er vi optagede af, at vi skal lykkes med projektet efter tidsplanen, og vi skal selvfølgelig have fundet de nødvendige løsninger, for at det kan lykkes.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-23:
Tak for det, formand.
Hvordan kan ministeren forsvare, at man med den nye bekendtgørelse om stillingsstruktur for videnskabeligt personale ved universiteter eksplicit udelukker sygeplejersker, jordemødre, fysioterapeuter og andre sundhedsprofessionelle fra at opnå titler som klinisk adjunkt, lektor og professor, når man derved risikerer at fjerne grundlaget for mange faggruppers kliniske forskning, hvilket møder massiv kritik fra både universiteter, regioner og ledende medarbejdere i sundhedsvæsenet?
Christina Egelund (M), 2025-04-23:
Tak for det, og tak for at rejse et godt spørgsmål.
Det er jo rigtigt, at der er lavet en ændring i den bekendtgørelse, som vedrører stillingsstrukturer for videnskabeligt personale ved universiteterne.
Den ændring har ikke betydning for, hvilke faggrupper der kan ansættes i de nævnte kliniske stillinger.
Det har hele tiden været sådan, dvs. inden ændringen, at stillingskategorierne som klinisk lektor og klinisk professor har været rettet mod læger.
Den nye stillingskategori som klinisk adjunkt følger egentlig bare samme linje.
Ændringen skal dermed ikke ses som et udtryk for et ønske om at ændre, hvilke faggrupper der kan ansættes i de nævnte kliniske stillinger – faktisk tværtimod.
Så er det også sådan, at af de høringssvar, som er kommet ind, fremgår det, at der muligvis kan være andre faggrupper, som har fået ansættelsen i en honorarlønnet klinisk stilling, og derudover har Uddannelses- og Forskningsstyrelsen oplyst, at der i høringssvarene tegner sig en bred opbakning fra bl.a. universiteterne til at udvide de kliniske stillingskategorier til andre faggrupper, herunder bl.a. sygeplejersker.
Jeg bakker op om, at man ser på, hvordan stillingskategorierne kan justeres, så de imødekommer de behov, som bl.a. universiteterne peger på.
På den baggrund vil der forventelig kunne ske en ændring i bekendtgørelsen, når det bl.a. i fællesskab er fastlagt, hvad der skal være gældende for de nye faggrupper i stillingskategorierne, både hvad angår opgaver og de kvalifikationskrav, der hører til, og løn- og ansættelsesvilkår.
Med det burde der være grundlag for at få ændret stillingsstrukturerne for videnskabeligt personale ved universiteterne, så bl.a. sygeplejersker, jordemødre, fysioterapeuter og andre sundhedsprofessionelle kan blive ansat i kliniske stillingskategorier på universiteter.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-23:
Tak for det svar.
Det lyder rigtig positivt, og jeg er også rigtig glad for den imødekommelse, der er i forhold til problemstillingen, for det er paradoksalt.
Når vi står med et sundhedsvæsen nu, hvor vi også med den nye sundhedsreform anerkender behovet for, at der er brug for større tværfaglighed, at der er brug for at udnytte alle de kompetencer, der ligger hos de forskellige faggrupper, skal vi også sikre, at de karrieremuligheder, der er, tilgodeser alle faggrupper inden for sundhedsvæsenet.
Så med baggrund i det, ministeren har svaret, og med den tilkendegivelse af, at man nu vil gå ind og lave en revision af bekendtgørelsen, der kan sikre, at alle sundhedsfaglige grupper inden for sundhedsvæsenet fremover kan få muligheden for at få både titlen af klinisk adjunkt eller lektor eller professor.
Så jeg tænker egentlig bare, at vi kan afslutte spørgsmålet her, og så er det klart, at vi kommer til at følge udviklingen fremover.
Men med den positive tilkendegivelse, der er, har jeg sådan set ikke noget behov for at følge yderligere op, andet end at jeg selvfølgelig vil følge med i, hvordan den revision af bekendtgørelsen kommer til at forløbe.