runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2020-10-08:
Jamen Sophie Løhde har jo ret i, at der neden under det selvfølgelig er nogle politiske uenigheder.
Og vi synes, det er i orden, at vi f.eks. med hensyn til kapitalbeskatningen gør sådan, at nogle af de meget omfattende skattelettelser, der er givet under tidligere regeringer, og som typisk er kommet de allermest velstillede danskere til gode – vi taler om de fem-ti rigeste procent – ruller vi tilbage og anvender nogle af de midler i de forslag, som vi synes er retfærdige.
Det er jo en fair politisk prioritering at se forskelligt på det, men det er nu engang sådan, vi ser på det.
Vi synes, det er fair, at vi f.eks. for at kunne gennemføre en ret til tidligere pension så i forhold til nogle af de ret massive skattelettelser, der blev givet til nogle af de allermest velhavende danskere – og investorer, som jeg også vil nævne i den sammenhæng, for det er det, spørgsmålet går på – siger, at de altså må bidrage lidt mere igen.
Sophie Løhde (V), 2020-10-08:
Tak for svaret.
Jeg ville bare også ønske, at der havde været et svar på det spørgsmål, jeg stillede, nemlig: Hvor mange arbejdspladser skaber Socialdemokratiet ved at indføre en ekstra skat på danske iværksættere?
Når jeg stiller spørgsmålet, er det jo, fordi jeg undrer mig over en regering, der i sit finanslovsforslag skriver, at regeringen er optaget af, og jeg citerer: at skabe gode betingelser for genopretning af dansk økonomi ved at sikre risikovillig kapital til danske iværksættere.
Og så virker det jo omsonst, at regeringen har valgt med kirurgisk præcision at komme med et forslag, hvor man hæver skatten på risikovillig kapital, så lige netop vækstvirksomheder og iværksættere, dem, vi skal leve af, nu får sværere ved at tiltrække den fornødne kapital.
Hvor mange arbejdspladser skaber det?
Skaber det overhovedet en eneste?
Jesper Petersen (S), 2020-10-08:
Nu, hvor fru Sophie Løhde er interesseret i finanslovsforslaget, vil jeg sige, at der jo i det finanslovsforslag netop også indgår en tilvejebringelse af mere kapital, der kan stilles til rådighed for virksomheder – i tillæg til nogle af de ordninger, der allerede findes.
Det indgår i det finanslovsforslag.
Og det kan man jo så diskutere, fordi det findes – i modsætning til Venstre, der ikke har et; man er ikke kommet med et, selv om man for en måned siden sagde, at man ville komme med det.
Og så kunne vi jo have diskuteret det her.
Det har man ikke gjort.
Det eneste, vi har hørt fra Venstre, hvad angår den økonomiske politik, er nogle overbud, og så var der et momsforslag, der ville koste 50 mia. kr., og som ikke rigtig rykkede.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen her i dag i åbningsdebatten.
Jeg tror fortsat godt, man kan få papiraviser, også i løbet af ugen.
Jeg tror ikke kun, det er i weekenden, men måske er det om 30 år, når hr. Jesper Petersen sidder og kigger tilbage, kun i weekenden og måske endda kun i elektronisk form.
Men det, jeg vil spørge hr. Jesper Petersen om, er om øen Lindholm, som regeringen jo har droppet, for at der til gengæld skulle komme et nyt udrejsecenter.
Jeg tror, statsministeren sagde i valgkampen tilbage i 2019, at der under alle omstændigheder ville komme et nyt udrejsecenter.
Det skulle ikke være på Lindholm, det skulle være et andet sted, men på Kærshovedgård i Midtjylland længes man stadig væk efter at se, hvad det så er for noget, Socialdemokratiet vil foreslå.
Så mit spørgsmål er: Hvad sker der egentlig omkring Kærshovedgård?
Skal det lukkes?
Skal de mest kriminelle flyttes et andet sted hen?
Og hvornår får vi noget som helst at vide?
Hvornår har regeringen en plan?
Jesper Petersen (S), 2020-10-08:
I spørgsmålet om udrejsecenteret er positionen den samme.
Det er stadig væk regeringens ønske at få adskilt de kriminelle udlændinge fra andre – ligesom der jo er lavet en forbedring for de familier, der var på Sjælsmark, ved at man får opdelt det i de rigtige kategorier – og at der dermed også kommer til at være et tredje udrejsecenter.
Jeg forstår, at man stadig væk er i gang med overvejelserne om, hvor det bedst kan placeres henne, men at det skal komme, er fortsat regeringens politik.
Hvad angår det emne såvel som andre emner, drøfter vi det jo gerne med Dansk Folkeparti og får den sag bragt i orden, og så snart der er et udspil til det, er jeg overbevist om at Dansk Folkeparti vil blive involveret i sagen.
Når hr. Søren Pape Poulsen kan have oplevelser med, at ideologi står i vejen for nogle gange at kunne nå frem til aftaler og den slags, går jeg ud fra, at han taler om den sidste valgperiode og det at være i regering på det tidspunkt.
Da havde man lidt svært ved også at få sin egen finanslov til at gå op på grund af nogle meget ideologisk begrundede af topskatforslag.
Det er jo også billedet på dansk politik i sit udgangspunkt, at vi har en stærk og sund økonomi.
Konkurrenceevnen er god, der er handelsbalancerekorder, lav statsgæld osv., og der vil jo faktisk komme 70.000 mennesker til i arbejdsstyrken i de år, vi ser frem mod.
Så ja, der bliver lidt færre, fordi vi vil tilbyde nogle af de folk, der har de længste og hårdeste arbejdsliv, en tidlig pension, men der kommer stadig væk 70.000 ud på arbejdsmarkedet i den samme periode.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Men når man vedtager politiske beslutninger, der går den ene vej, skulle de jo gerne følges op af nogle beslutninger, der går den anden vej.
Det hører jeg på nogle af de partier, der nok skal indgå sådan en.
Men regeringen eller Socialdemokratiet må have gjort sig tanker om, at der, når vi nu indfører en ny overførselsindkomst – som jo ikke har noget med nedslidning at gøre, forstår jeg, for hvis man arbejder halv tid på kontor hele sit liv og så bare har været der længe nok, så er man åbenbart nedslidt og skal have den såkaldte pension – jo må være nogle tiltag, der går i den anden retning.
Det er bare dem jeg spørger efter: Hvad er det for nogle tiltag, når man nu syntes, det er så vigtigt, at folk skal trækkes ud af arbejdsmarkedet?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-10-08:
Kunne man forestille sig, at man går videre end bare at sige, at det kun skal være syv kommuner, der skal have den her frihed?
Hvad står i vejen for, at man udbreder den her gode, lidt uambitiøse og ikke særlig vilde idé, men gode idé, til mere end syv kommuner?
Man kunne eksempelvis sige, at det var, ja, lad os sige alle folkeskoler eller en folkeskole i hver kommune, der kunne få fuldstændig frie rammer, eller gå videre end det og sige, at det er noget, der skal gælde i hele landet.
Altså, hvad er argumentet for, at det kun skal gælde i syv kommuner?
Jesper Petersen (S), 2020-10-08:
Det er jo at gå ret vidt, når man fra statens side barberer det helt ned til et absolut minimum af ting og kommunerne også gør det.
Det lader vi dem prøve, og forhåbentlig får vi så nogle erfaringer, vi kan bruge bredt.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Tak, og tak for talen.
Socialdemokraterne tilsluttede sig i juni 2019 Alternativets krav om 70 pct. CO 2 -reduktion i 2030, og det er vi jo super glade for, især nu hvor Socialdemokraterne har magten til at drive processen fremad.
Men vi er meget skuffede over, at Socialdemokraterne har stemt imod grønne forslag fra Alternativet, f.eks. solcelleordningen, klimaafgift på kød og stop for udvinding af olie og gas i Nordsøen.
Er det forslag, som Socialdemokraterne vil stemme for i fremtiden for at fremme den bæredygtige omstilling, især nu, hvor regeringen bliver mødt med massiv kritik, fordi CO 2 -besparelserne går alt for langsomt?
Jesper Petersen (S), 2020-10-08:
Hvis hr. Torsten Gejl efterspørger sådan en generel underskrift på Alternativets politik, kan jeg jo ikke give den, altså vedrørende alle de forslag, Alternativet måtte have.
Men vi er da glade for samarbejdet også med Alternativet og for den kraft, der ligger i jeres partis arbejde for at komme med idéer og forslag og skubbe på hele den her grønne udvikling.
Respekt for det, og forhåbentlig kan vi også lave endnu flere aftaler i det kommende år.
Men sådan en hel serie af underskrifter til Alternativets forslag på en gang kan jeg ikke bare stå og give på den måde.
Jeg tror, at de politiske overvejelser jo er velkendte.
Vi vil frem mod det samme mål, og så kan vi nogle gange se lidt forskelligt på metoderne til det eller rækkefølgen af ting, og lige præcis i tilfældet med afgifter på f.eks. fødevarer er vi jo bekymrede for den sociale slagside, der kan være i den sammenhæng.
Jeg tror, det er velkendt, at det er nogle af de steder, vi kan se forskelligt på tiltagene.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Nu kan man jo lave en afbalancering, hvad angår den sociale slagside.
Med Parisaftalen har de rigeste lande inklusive Danmark forpligtet sig til at betale 100 mia. kr. til de fattigste lande i klimabistand.
Organisationen CARE har beregnet, at Danmarks del udgør 5 mia. kr.
Regeringen har dog i finansloven kun afsat halvdelen, hvilket vi i Alternativet synes er stærkt bekymrende, fordi vi svigter de mest klimasårbare mennesker på planeten.
Hvorfor nægter regeringen at betale de 5 mia. kr. i nye midler, som vi har forpligtet os til, og som udgør en fair og rimelig del af de rige landes samlede klimabistand?
Nu spørger jeg ikke til gamle penge, nu spørger jeg til nye penge.
Jesper Petersen (S), 2020-10-08:
Det er muligt, at man ikke når op på det fulde beløb, og at man ikke gør det nu, men hvis vi betragter den udvikling, der faktisk er på det område, så bliver der jo også set mere på, hvordan vi med vores udviklingsbistand understøtter lande, der har problemer på grund af klimaforandringer, eller hvor vi kan lave investeringer lokalt, så det også gavner deres grønne omstilling der.
Så det er jo absolut en overvejelse, hr. Torsten Gejl kan genfinde i udviklingspolitikken.
Inger Støjberg (V), 2020-10-08:
Jeg håber, at vi er enige om, at iværksætteri er en forudsætning for netop skabelsen af arbejdspladser og dermed også penge til velfærd og alt det, vi alle sammen gerne vil.
Derfor vil jeg egentlig give hr. Jesper Petersen mulighed for at få svaret på det spørgsmål, som fru Sophie Løhde retteligt og meget klogt spurgte om tidligere, nemlig om sammenhængen mellem det, at man fra regeringens side vil hæve iværksætterskatten, og så hvor mange arbejdspladser der kommer ud af det.
Hr. Jesper Petersen fik ikke svaret på det i første omgang, men nu har hr. Jesper Petersen så haft lidt tid til at overveje det, så derfor var det måske godt at få svaret nu.
For jeg tror faktisk, der sidder rigtig mange derude – også dem med en iværksætter i maven – og tænker: Okay, er det sådan, regeringen ser på os, altså at man vil beskatte os på en måde, så man tager lysten fra os?
Jesper Petersen (S), 2020-10-08:
Sådan håber jeg ikke at man ser på det – det ville også være imod iværksætterens ånd at læne sig tilbage og opgive.
Og der har vi jo til gode at se, hvad Venstre så egentlig mener og vil.
Men også for iværksættere er behovet jo, at der er noget kapital til rådighed – det er der private muligheder for – ligesom der med finansloven yderligere bliver stillet noget til rådighed med nogle af de ordninger, vi har besluttet os for politisk; nu kommer der mere skub på med finanslovsforslaget.
Men det, man også har behov for, er jo, at der er en efterspørgsel, og den kommer ikke med fjollede momsforslag, som hele økonomstanden synes er dårlige, og som man må trække igen.
Det vil gavne dem.
Jamen det var da et forslag, der vakte megen opsigt, og jeg forstår sagtens, at hr. Alex Vanopslagh tager det emne op, for jeg ved, at det også for ham er en hjertesag at arbejde med hele den her bureaukratisering, som der har været i den offentlige sektor.
Det har jo sikkert alle gange været gjort velment, men det kan også ende ud i en situation, hvor der er for lidt tid og for lidt fokus på det, som opgaven egentlig handler om, og hvor der er for lidt plads til fagligheden hos den medarbejder, der står med ansvaret derude.
Og hvem ved, forhåbentlig viser det her sig faktisk også at være noget, der lykkes, og at frihed under ansvar kan vi godt give mere af, hvis vi som politikere så også formår at holde os væk, hver gang der opstår et problem, og ikke kommer med nye kortsigtede løsninger.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-10-08:
Tak for det.
Tak for talen.
Jeg vil tage fat på et forslag, som statsministeren præsenterede i sin tale i tirsdags.
Men det viste sig så, at det vilde forslag var, at der var et par få udvalgte plejehjem og et par skoler og et par daginstitutioner, som skulle sættes fri fra bureaukrati fra Christiansborg, i nogle få udvalgte kommuner.
Jesper Petersen (S), 2020-10-08:
Jo, gu er folk, der har arbejdet i 40 år måske på et slagteri eller i et byggehåndværk, eller hvad det er, da slidte.
Jeg synes, den der måde at forvanske den diskussion på ikke er rigtig.
Men om det andet vil jeg sige, at det vel skyldes en politisk forskel på, hvordan man så skal gøre.
Vi synes ikke, vi skal lave nye dagpengereformer eller skal sætte topskatten ned eller andet af det, der ville bone ud som en klassisk arbejdsudbudsreform.
Men vi har da et problem med, at for mange unge ikke kommer ind på arbejdsmarkedet, og at for mange med indvandrerbaggrund ikke er på arbejdsmarkedet.
Vi skal opkvalificere og efteruddanne flere, så de kan holde fast i et job.
Det håber jeg også vi kan blive enige med De Konservative om.
Mai Villadsen (EL), 2020-10-08:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Den seneste tid har der jo været talt rigtig meget om hockeystaven i den danske klimadebat, i særdeleshed af regeringen selv.
Og bevares, jeg kan måske godt forstå, at det lyder sådan lidt tillokkende at vente, til teknologien gør det lettere og billigere at få nogle CO 2 -reduktioner.
Men jeg kunne godt tænke mig at sætte spørgsmålstegn ved, om det er en ansvarlig politik at føre, for det mener vi ikke i Enhedslisten.
Vi mener, at der er to veje at gå, og lige nu er regeringen på vej hen ad den forkerte.
Det er den usikre vej, hockeystavsvejen, hvor man gør noget, bevares, men alt for lidt, og sætter sin lid i for stor stil til teknologien.
Vi mener, at man skal tage den ansvarlige vej, hvor vi bruger alle ressourcer, der er mulige, på at forfølge kendte teknologier, få de CO 2 -reduktioner, der er behov for, og forfølge Klimarådets delmål – selvfølgelig på en socialt ansvarlig måde, for det kan man godt.
Mener regeringen og ordføreren ikke, at hockeystavsvejen er at gamble med fremtiden?
Jesper Petersen (S), 2020-10-08:
Jeg synes, der bliver trukket lidt hårde veksler på den der hockeystavsmetafor, men det, der er meningen og forståelsen, man skal have med det, er jo, at når man træffer nogle beslutninger nu om nogle investeringer, er det ikke altid lige med det samme, at man ser gevinsten af dem.
Og det er jo ikke anderledes, end når man tidligere har lavet energiforlig, og man har besluttet sig for at lave nye havvindmølleparker, eller hvad det var: Man laver et udbud, der går nogle år, og så realiserer man gevinsten.
Det er jo i høj grad det, der også er tale om her, og hvis man vil lave det sådan meget abrupt, får det nogle sociale konsekvenser, som vi ikke er interesserede i.
Det afgørende er, at vi når frem til målet; det er det, vi har forpligtet os til og jo simpelt hen har gennemført en lov om, og der synes jeg jo så også, at vi i fællesskab faktisk får truffet rigtig mange gode beslutninger, både på energi og snart på transport, og landbrug kommer der også mere på, hvor vi jo faktisk er rigtig godt i gang.
Mai Villadsen (EL), 2020-10-08:
Nu er det jo regeringen selv, der har valgt at tage skøjterne på og tale ret meget om hockeystaven.
Derfor synes jeg, det er relevant at spørge til, og jeg kunne godt tænke mig et svar fra ordføreren på, hvad den smarte vej er.
Hvis vi siger, jeg skylder dig 1.000 kr. til slutningen af året, er det så mest ansvarligt, at jeg lægger penge til side hver eneste dag for at sikre, at jeg kan betale dig tilbage, eller skal jeg håbe på, at jeg kan skrabe et skrabelod dagen inden nytår og så finde pengene?
Er det ikke det valg, vi står over for på klimaets vegne?
Pernille Vermund (NB), 2020-10-08:
For præcis 2 uger siden deltog jeg i Debatten på DR2, og attituden hos ordførerens kollega hr. Christian Rabjerg Madsen gjorde mig rimelig harm.
Hr. Christian Rabjerg Madsen gjorde det nemlig klart, at der ikke er råd til at hjælpe danske virksomheder, for pengene skal passe, som han sagde.
Og det klinger ærlig talt lidt hult, al den stund at regeringen under coronakrisen har tilladt sig at sende danske kroner til Afrika, til EU og ud til arbejdsløse udlændinge.
Vi har en række brancher og en række virksomheder i Danmark, som i den grad bløder.
Restauratører, caféejere, rejse- og turistbranchen, taxavognmænd og andre i de berørte brancher efterlades med en gigantisk regning.
Deres regnskaber bløder, og det giver udsigt til fatale skæbner som følge af konkurser, af arbejdsløshed og af evig gæld.
Hvordan har regeringen det med at sende penge til Afrika, til EU og til arbejdsløse udlændinge, når man i den grad svigter danske familier og danske virksomheder?
Jesper Petersen (S), 2020-10-08:
Jeg synes egentlig heller ikke, at det er et rimeligt billede.
Hr. Christian Rabjerg Madsen plejer i øvrigt at være en venlig og fremkommelig fyr, så jeg må jo gense det der program, hvis jeg vil se et sjældent øjeblik, hvor man får et andet billede.
Der er brancher, der har det hårdt lige nu – det er fuldstændig klart.
Derfor gjorde vi også i foråret det, at vi med meget omfattende hjælpepakker, lønkompensation, kompensation for faste omkostninger osv., hjalp virksomheder igennem.
Nu er vi et nyt sted, i forhold til hvad vi skal gøre for at gavne vores økonomi.
Og det handler jo om at stimulere efterspørgslen alt det, vi overhovedet kan, så de virksomheder har nogle kunder, der godt vil bruge nogle penge hos dem.
Så det er jo det, vi gør med vores politik nu og med det finanslovsforslag, der ligger, altså går helt til grænsen af, hvad vi kan for at stimulere økonomien, vi får feriepengene ud og gør alt det, vi kan for at sætte gang i efterspørgslen – og nu med en ny aftale her til morgen for at hjælpe eksportvirksomheder.
Så jeg synes faktisk, at vi er meget stærkt i gang med den økonomiske politik for at få os igennem.
Pernille Vermund (NB), 2020-10-08:
Men man har bare svigtet de mange virksomheder, som lider under påbud og anbefalinger, som betyder, at der ikke er kunder og heller ikke er kompensationer, som er tilstrækkelige – men lad nu det ligge.
Da vi forhandlede epidemiloven i marts måned, var vi det eneste parti, der gerne ville fastholde retten til erstatning for virksomhederne.
Vi blev stemt ned.
Det var brandærgerligt.
Nu skal vi forhandle en ny epidemilov.
Vil Socialdemokratiet være med til i den nye epidemilov at sikre en ret til erstatning for de virksomheder, der bliver lukket med påbud?
Jesper Petersen (S), 2020-10-08:
Hvordan det nærmere skal ende i de forhandlinger, synes jeg fru Pernille Vermund skal tage med sundhedsministeren, som skal forestå de forhandlinger.
Men helt grundlæggende synes jeg, man må sige, at vores coronahåndtering har holdt smitten nede og har fået vores økonomi bedre igennem end langt de fleste andre lande.
Og det kan vi jo være tilfredse med sammen herinde, altså at det faktisk er lykkedes os.
Nej, det synes jeg faktisk er et helt forkert billede, meget forkert faktisk.
Vi træffer beslutninger nu, investerer nu, sætter gang i forskning og udvikling nu, som hen ad vejen giver os de reduktioner, i Mai Villadsens billede gældsafdrag, der skal til, for at det hele er betalt til sidst.
Men der er ikke noget gambling, der er ikke noget venten på et eller andet fiks; det er meget velovervejet, at det er den her måde, vi gør det på.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-10-08:
Altså, Lindholm var jo et helt ekstremt dyrt og mystisk projekt, der også satte en anden kommune i landet i en meget svær situation.
Det her kan gøres langt smartere.
Og ja, vi går stærkt ind for også at finde nye udrejsecentre og skille de grupper ad, der er på Kærshovedgård, men vi afventer regeringen.
Det er trods alt regeringen, der skal komme med et udspil til, hvordan det kan være.
Vi havde nogle forslag med i valgkampen, f.eks. at Sjælsmark kunne bruges til det, men det er regeringen, vi venter på et udspil fra.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-10-08:
Jeg vil følge op på min kollega hr. Lars Boje Mathiesens spørgsmål, for det var egentlig et glimrende spørgsmål, og jeg synes ikke, at svaret fra Venstre står sådan helt krystalklart.
Fru Sophie Løhde nævnte tidligere, at man gerne vil beskatte nogle ting, der forurener, mere, så længe man beskatter noget andet, som er knap så forurenende, mindre.
Vil det sige, at Venstre gerne vil stemme for en aftale, der gør, at benzinbiler og dieselbiler og de biler, som de fleste danskere har, bliver dyrere, så længe elbilerne og de grønne biler bliver billigere og det samlede provenu i statskassen ikke stiger?
Er det sådan, det skal forstås, at hverdagen altså med Venstres stemmer for nogle danskere potentielt bliver dyrere?
Sophie Løhde (V), 2020-10-08:
Ja, det er da vores mål.
Vi mener ikke, at det skal være dyrere at være dansker, men vi mener, at det skal gøres mere attraktivt at vælge grønt og dermed også understøtte en udvikling, hvor vi får langt flere grønne biler på vejene.
Det er også derfor, at vi i forbindelse med de her forhandlinger er optaget af, at der er nødt til at komme nogle friske penge ind, for ellers er der jo kun danskerne til at betale.
Det er derfor, vi foreslår at bruge af råderummet.
Det er derfor, at vi laver reformer, så vi på den måde får en finansiering til at kunne nå det mål, som jeg i øvrigt tror at vi er fuldstændig enige om.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Vi synes, det er helt nødvendigt, at vi får skabt mere lokal tryghed.
Lokal tryghed består også i, at der er politi til stede.
Det, som vi synes er udfordringen med regeringens politik, er, at det går trægt med at levere det antal politifolk, der så foreslås, at der skal være, for at man i virkeligheden kan dække det ind.
Her til morgen var der det her udspil om tryghedsskabende foranstaltninger, der jo i virkeligheden er baseret på, at der er politi, der opsporer dem, der laver utrygheden, og får stillet dem til ansvar og håndhævet de ting, man kommer med.
Så det kræver jo også, at der er det antal politibetjente, der skal til.
Der har vi jo i Dansk Folkeparti længe – det gjorde vi under den tidligere regering, og det gør vi også i den nuværende situation, hvor vi er til forhandlinger –
kæmpet for, at der kommer det antal politibetjente, der faktisk reelt kan dække vores land.
For det er klart, at hvis man giver det indtryk til lokalområder rundt i provinsen, at der nu kommer lokale politistationer – og nu er der lys i vinduerne fra klokken et eller andet om torsdagen til klokken et eller andet andet om torsdagen, eller hvad det er – så giver det jo ikke en reel tryghed.
Det skal jo ikke være sådan noget med, at man har hængt et skilt på døren, hvor der står: »Vi har åbent« – men gad vide, om der sidder nogle derinde.
Det skal jo være baseret på noget, danskerne også ved reelt vil komme til at fungere.
Jeppe Bruus (S), 2020-10-08:
Tak for opbakningen til det.
Jeg fornemmede faktisk en vis uenighed i formandskabet i Dansk Folkeparti, for jeg går ud fra, at det, som formanden gav udtryk for, står i modsætning til det, som næstformanden netop er citeret for at sige: Du skal ikke udtrykke dig demokratisk, du skal gå i skole, og så skal du vente, til du bliver 18 år.
Det var sådan set det – det kan være, det er et fejlcitat, og så må vi jo skyde Ekstra Bladet og ikke budbringeren, men jeg hørte nu bare formanden være uenig i det.
Det synes jeg jo der er al mulig grund til at hylde, altså både den demokratiske debat og sådan set også de unge mennesker, der deltager i den.
Det fornemmede jeg bare at formanden var enig i.