Mattias Tesfaye (S), 2016-12-01:
Jeg sagde før, at det er en god dag for Danmark i dag.
Men på samme tid synes jeg også, det er en dårlig dag.
For vi sidder nu med et, synes jeg, usammenhængende og asocialt lovforslag, og det lovforslag har tilsyneladende opbakning fra et snævert flertal her i Folketinget.
Med forslaget vil produktionsskoleydelsen blive reduceret markant for nogle af landets mest udsatte unge, mens staten vil spare knap 80 mio. kr. årligt, der så kan bruges til at lette topskatten eller fjerne arveafgiften for nogle af de rigeste familier i landet.
Først vil jeg sige, at unge jo ikke selv kan vælge, om de vil gå på produktionsskole.
Det sker jo først efter en visitering fra kommunen, hvis det vurderes, at de ikke er i stand til at tage et arbejde eller gennemføre en uddannelse.
Formålet er netop at gøre dem parat til at komme videre, få en uddannelse og blive selvforsørgende.
Over 10.000 unge gennemfører i dag sådan et forløb hvert eneste år.
De fleste skoler gør det rigtig godt.
Jeg sidder selv i bestyrelsen for sådan en produktionsskole i Ishøj, og det er en kæmpe ære.
Pædagogikken på en produktionsskole er bygget op omkring arbejdet.
Det er den pædagogik, der driver produktionsskolerne, og derfor er enhver ambition om at harmonisere med SU i strid med selve tanken bag skoleformen.
Men selv hvis regeringen rent faktisk havde ambitioner om en sådan harmonisering, er der flere ting, som undrer mig, og jeg har flere spørgsmål.
Hvad med produktionsskoleelever, der er forældre?
Skal de også have mulighed for dobbeltydelse, ligesom forældre på SU har mulighed for dobbeltklip?
Studerende på SU kan udeblive fra timerne og stadig få det samme udbetalt.
Elever på en produktionsskole vil fortsat blive trukket i deres ydelse.
Hvordan kan det være harmonisering?
SU til unge udregnes på baggrund af, i hvert fald for nogles vedkommende, af forældrenes indtægt.
Mener regeringen virkelig selv, at den forældreindtægt, der lægges til grund for den nye nedsatte ydelse, svarer til produktionsskoleelevernes forældres indtægt?
Jeg kan i hvert fald sige for Ishøjs vedkommende, at det på ingen måde svarer til det.
De ligger faktisk måske 500 eller måske endda 1.000 kr. under det, de ville få, hvis de startede på gymnasiet.
SU-systemet er snævert forbundet med mulighederne for at optage favorable SU-lån.
Det er noget, regeringen selv argumenterer med i deres forslag om at sænke SU'en og øge lånemulighederne.
Men eleverne på produktionsskolerne har jo ikke de muligheder.
SU-systemet er en støtte til unge i uddannelse, men ved siden af har de fleste, altså de fleste studerende, heldigvis indtægter fra et fritidsjob.
Er det regeringens opfattelse, at elever på produktionsskole skal have aftenarbejde ved siden af deres fuldtidsarbejde på produktionsskolen?
SU-modtagere har også lange ferier med mulighed for at tjene penge.
Elever på produktionsskoler har kun de 5 ugers ferie, der også er beskrevet i ferieloven.
Får produktionsskoleelever de samme muligheder for særlige tillæg, hvis de er handicappede, sådan som SU-modtagere får?
Endelig varsler den nye regering jo en forringelse af det generelle SU-niveau.
Er det så også regeringens ambition, at produktionsskoleydelsen skal nedsættes tilsvarende?
Se, det er otte gode spørgsmål, som vi i samråd med og i spørgsmål til ministeren ikke har fået svar på endnu, i hvert fald ikke tilfredsstillende svar.
De blæser i vinden, fordi lovforslaget efter vores opfattelse slet ikke er gennemtænkt.
Socialdemokratiet anerkender fuldt ud, at der trænger til at blive ryddet op i de forberedende tilbud til unge mellem folkeskolen og ungdomsuddannelserne.
Derfor har vi også støttet nedsættelsen af det ekspertudvalg, der skal komme med anbefalinger på det her område, ligesom vi er tilfredse med, at det nye regeringsgrundlag fastholder den ekspertgruppe.
Men skulle vi så ikke have lidt is i maven og afvente deres anbefalinger til et nyt, sammenhængende tilbud til den her målgruppe i stedet for at sy uigennemtænkte og asociale lapper på det eksisterende? Vi vil gå aktivt ind i det kommende udvalgsarbejde for at få svar på de spørgsmål, jeg stillede før, ligesom vi mener, at udvalget bør overveje mulighederne for at kompensere eleverne på en anden måde.
Det kunne f.eks. være nogle af de tilbud, som skolerne har i forbindelse med morgenmad og frokostordninger på skolerne.
Det kunne være støtte til indkøb af sikkerhedssko, arbejdstøj eller til nogle af de transportudgifter, eleverne har.
Det er alt sammen vigtige elementer i skolernes hverdag og elevernes dagligdag. Vi håber, at flertallet her i salen vil tage positivt mod sådan nogle forslag – ikke kun for elevernes skyld, men også for samfundets skyld, for vi har brug for, at flere unge får en uddannelse, særlig som faglærte, og vi frygter, at det her lovforslag vil trække i den modsatte retning.
Også derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.