runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (LA), 2017-05-02:
Tak for det.
Det er sjældent, at verden er sådan helt sort eller hvid, men lige her er jeg faktisk ikke enig i noget af det, som forslagsstillerne lægger til grund for beslutningsforslaget.
Jeg er uenig i problematiseringen af investorbeskyttelsen og i, at den skulle udgøre sådan et særligt demokratisk problem.
Med de samme argumenter, som bruges mod etableringen af et domstolslignende organ til at afgøre tvister mellem virksomheder og stater, kan man argumentere imod f.eks. eksistensen af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og det tror jeg ikke er det der ligesom ligger på rygraden hos forslagsstillerne.
Det modsatte ville i virkeligheden være langt mere odiøst, nemlig et retsligt ragnarok uden en klar instans til at afgøre tvister.
Argumentet for at afholde en vejledende folkeafstemning bindes i beslutningsforslaget i høj grad op på en kritik af investorbeskyttelsen.
Den er vi i Liberal Alliance uenige i.
Dertil kommer så, at en potentiel afvisning af CETA fra dansk side i mine øjne vil bringe vores troværdighed som international samarbejdspartner i spil.
Danmark har med god grund været med til at beslutte at indlede forhandlinger med Canada med henblik på at lave en frihandelsaftale.
Det har man gjort, og resultatet er godt og fuldstændig inden for skiven af, hvad man kunne forestille sig, da forhandlingerne blev indledt.
I den situation mener jeg, at det ville være skadeligt på mange planer, om Danmark trak støtten til aftalen.
Man skal kunne regne med Danmark, og da særlig når det kommer til noget så ukontroversielt som en frihandelsaftale med Canada.
Liberal Alliance kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-02:
Når vi er medforslagsstillere på det her beslutningsforslag – og det er faktisk noget, vi har diskuteret meget, altså om det her er det rigtige at gøre –
er det, fordi vi mener, at en folkeafstemning er det rigtige at gøre, for den her aftale er så stor og så vidtrækkende.
Det har jeg jo fået bekræftet ved møder med Kommissionen, og jeg har også hørt det fra politiske tilhængere af aftalen i flere af de debatter, jeg har været ude til, og det er både fra andre europæiske lande og fra danskere.
Den her aftale er simpelt hen så stor og får så store konsekvenser.
Man kan så se på det som noget positiv eller negativt, men store konsekvenser får den, og derfor mener vi egentlig, det er helt på sin plads at tage den folkelige debat og komme igennem en vejledende folkeafstemning.
Så er der sået tvivl om suveræniteten, men som der netop også står i forslaget, er det her en vejledende folkeafstemning, for der er for og imod, og der er meget argumentation om det.
Men det, der er det allervigtigste for os, er i virkeligheden det omfang, som den her aftale har, som vi så også synes lægger op til, at man tager den her folkeafstemning om det, så man får debatten og også kan høre, hvad befolkningen mener.
Vi tror jo faktisk på, at CETA er så vidtrækkende, og at den kommer til at få konsekvenser for både miljø, arbejdsmarked, sundhed osv., hvilket vi jo også har prøvet at påtale i forhold til den ratifikationsproces, der har været, osv. Man kan jo diskutere, om det er det rigtige tidspunkt, den her debat og det her beslutningsforslag kommer på, og om vi skulle have taget det her beslutningsforslag, før vi gik i gang med ratifikationsprocessen.
Og det er måske med rette, men nu er det altså i dag, vi gør det, og jeg håber lidt, at den her førstebehandling kan være startskuddet.
Jeg kan jo godt begynde at tælle på fingrene, og det er i hvert fald er tvivlsomt, om det her noget, der går igennem eller ej, men jeg synes i hvert tilfælde, at det her bør ligge i baghovedet på mine kære ordførerkollegaer, også når vi har den høring i morgen om ICS-mekanismen, som er noget af det, der bekymrer os rigtig, rigtig meget.
Så vil jeg lige kort kommentere noget, som Venstres ordfører var inde på, og han lød jo nærmest ked af det over, at Alternativet kunne være imod den her aftale.
Og vi er ikke trygge ved den måde, som det er beskrevet på i den her aftale, altså hvad det er for prioriteter der står øverst i de kapitler, der omhandler forbrugerbeskyttelse, miljø og arbejdstagerrettigheder.
Der synes vi simpelt hen ikke at der er den ordentlige sikring, så man får den vækst, vi gerne vil have, og det er jo det, det handler om.
Jo, der skal være vækst, men god vækst, vækst, der er til glæde for vores miljø, for vores klode, vækst, der er til glæde for os alle sammen, og ikke vækst på bekostning af det.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-02:
Nu skal hr. Rasmus Nordqvist bare hjælpe min hukommelse.
Var Alternativet ikke et af de partier, der bad om, at de to statsministerkandidater til næste valg gav håndslag på, at der ikke ville komme en folkeafstemning om EU?
Altså i forhold til fortsat medlemskab af EU, og at vi ikke skulle have nogen folkeafstemning, og det gav man håndslag på – det skulle vi aldrig nogen sinde.
Så Alternativet synes altså, at vi skal have en folkeafstemning, når man vil stemme nej, og når man vil stemme ja, synes man ikke, at vi skal have en folkeafstemning?
Det må være det, der er konklusionen.
Zenia Stampe (RV), 2017-05-02:
Vi kan ikke støtte forslaget, og vores argument handler sådan set også om demokrati og en god aftale for Danmark.
Men det her handler jo ikke kun om Danmark, for sagen er jo, at hvis vi ikke ratificerer CETA, er der ikke nogen aftale.
Derfor synes jeg, at det her demokratiske hensyn til danske statsborgeres ret til at blive hørt i det her spørgsmål også skal vejes op imod de 505 øvrige millioner indbyggere i EU, hvis regeringer har fulgt den her proces forhandlet på deres vegne.
Og der må jeg sige, at jeg deler hr. Jan E. Jørgensens betragtninger om, at der søreme også er andre væsentlige love, som så kunne tåle befolkningens syn på sagen.
Det minder mig jo lidt om – ikke for at være drilsk, men så alligevel for være lidt drilsk – gamle dage, hvor man snakkede om, at når Enhedslisten forhandlede, kunne man aldrig være helt sikker på det, fordi det jo lige skulle hjem og blive vedtaget eller konfirmeret i Enhedslistens hovedbestyrelse.
Det er jo lidt det samme her.
Hvad er det for et mandat, vi sender EU af sted med, hvis vi siger: Ja, vi følger løbende og giver mandat, men så kan det godt være, at vi i sidste ende siger nej til det hele.
Hvordan stiller det egentlig os i forhandlingerne?
Hvordan stiller det EU i forhandlinger med andre parter?
Det stiller jo ikke EU særlig godt.
Det stiller jo ikke kampen for høje standarder på de områder, som vi går op i, særlig godt.
Derfor synes jeg, at en afstemning, selv om den kun er vejledende, ikke vil være specielt demokratisk, og jeg tror heller ikke på, at den på langt sigt vil være i Danmarks interesse eller i interesse for de værdier, som jeg tror Enhedslisten er motiveret af, ud over måske en generel modvilje mod frihandel, værdier som miljø, arbejdstagerforhold osv.
Jeg tror altså, at de er bedre tjent med, at det er et stærkt og et samlet EU, der forhandler, og ikke et amputeret EU, som man ikke rigtig kan regne med i sidste ende.
Pernille Bendixen (DF), 2017-05-02:
Det er lidt for at følge op på det, som fru Laura Lindahl siger, for det er ret væsentligt.
Når man står på Folketingets talerstol og siger, at det er de her ting, som man vil arbejde for, er det så det, som Danmark og pædagogerne kan forvente sig, hvis der kommer en ny regering med Mette Frederiksen som statsminister?
Jacob Mark (SF), 2017-05-02:
Undskyld, den fortalelse er jeg ked af.
Det er bare for at sige, at det jo kommer an på, hvad partierne kan blive enige om, men jeg kan sige ganske klart, at SF kommer til at kæmpe benhårdt for det her.
Det gjorde vi også inden sidste valg, men så var det desværre de blå partier, der fik magten, og så er der ikke blevet investeret i det her område siden.
Jeg glæder mig til at sidde ved forhandlingsbordet efter et valg og kæmpe for det.
Pernille Bendixen (DF), 2017-05-02:
Det kan ske for os alle.
Men de 750 mio. kr., som den røde regering jo fik sat af, gik desværre i mange kommuner direkte ned i kommunekassen.
Nu kommer der så et udspil fra regeringen om 580 mio. kr., som er lidt mere øremærkede.
Kan SF ikke se de positive takter i det og så lade os mødes der, i stedet for at vi skal strides om den ene ting, som skiller os ad, nemlig minimumsnormeringer?
Jacob Mark (SF), 2017-05-02:
Jeg er sikker på, at vi godt kan mødes, hvis vi bliver inviteret til forhandlinger, og så skal vi hurtigt få delt de penge ud til gode formål.
Men det er jo småpenge i forhold til det, der er brug for.
Det er også småpenge i forhold til det, den røde regering satte af.
Vi satte altså samlet set 750 mio. kr. af alene til at opnormere.
Ja, det er rigtigt, at de første 500 mio. kr. ikke var øremærkede.
Jeg sad selv som byrådsmedlem og kæmpede for, at de skulle gå til børneområdet, men der var også kommunale besparelser.
Det er derfor, min pointe om minimumsnormeringer er, som den er.
Vi er nødt til at sætte et loft over, hvor mange børn der må være til den enkelte voksne.
Ellers bliver det svært derude, fordi der bare er kamp om pengene ude i kommunerne, og det er så ikke blevet bedre af, at man har lagt nye besparelser ned over dem i den her regerings tid.
Anni Matthiesen (V), 2017-05-02:
Tak for ordførerens tale, og også tak for at rejse debatten, som jeg synes er rigtig vigtig.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge lidt mere ind til, er det, som de tidligere ordførere også har spurgt ind til, nemlig økonomien i SF's visioner på dagtilbudsområdet.
Ordføreren nævnte også noget om, at det er utrolig vigtigt, at der også bliver afsat flere penge til bedre personaleuddannelse.
Kan SF løfte sløret for, hvor mange flere penge SF mener der skal anvendes på det område?
Jacob Mark (SF), 2017-05-02:
Først og fremmest mener jeg faktisk, at det er et selvstændigt mål at få indført minimumsnormeringer, og det at få afsat penge til minimumsnormeringer står over ethvert ønske om at få hævet opkvalificeringen ude i daginstitutionerne.
Men jeg synes, det er rigtig godt, at det er med i det udspil, ministeren har fremlagt, og det er også noget, jeg gerne vil kæmpe for fremadrettet.
Men hvis jeg skal være helt ærlig om visionerne på dagtilbudsområdet, som også er noget af det, som vi snakker om i dag, så mener jeg, at problemet med, at der er for mange børn til for få voksne, er så presserende, at det står over f.eks. opkvalificering.
Anni Matthiesen (V), 2017-05-02:
Okay, så det er ikke sådan, at SF har sat et eller andet beløb på, hvor meget der som minimum skal bruges, dvs. postes i at give bedre kvalifikationer til medarbejderne?
Og hvis ordføreren kan nå det, vil jeg gerne høre: Kan ordføreren i forhold til de penge, som så skal findes ved at sætte skatten op, sige noget om, hvor mange af de penge der så skal gå direkte til dagtilbuddene?
For jeg kunne forstå, at det var rigtig mange forskellige velfærdsområder, de skulle dække.
Men er der øremærket et bestemt beløb til dagtilbuddene helt generelt?
Jacob Mark (SF), 2017-05-02:
Nej, der er ikke sat et bestemt beløb af til opkvalificering af de ansatte i vores plan.
Det er der ikke, og det er vi klar til at diskutere, men der er sat et bestemt beløb af til minimumsnormeringer, for minimumsnormeringer koster rigtig mange penge.
Der tror jeg at vi i planen har skrevet 2,4 mia. kr.
Det er også derfor, vi har måttet dreje på skatteskruen.
For vi mener faktisk, at det her er en god indsats.
Jeg tror, at det er 89 pct. af den danske befolkning, der bakker op om minimumsnormeringer, og vi føler os ret overbeviste om, at hvis vi ligesom siger til danskerne at de her kommer til at betale lidt mere, men at vi til gengæld laver en forebyggende indsats for deres børn, så vil alle være enige i, at det er en rigtig god investering.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-05-02:
Tak for det.
Jeg skulle lige sikre mig, at min gode kollega kom helskindet ned fra talerstolen.
Det er godt.
Også tak fra Socialdemokratiets side til SF for at rejse en rigtig vigtig debat.
Jeg synes, vi kan ranke ryggen i Danmark over, at vi har lavet en model, som ikke alene sikrer, at vi er mange mødre, der kan være på arbejde hver eneste dag i stedet for at passe børn rundtomkring i det ganske land, men faktisk også sikrer, at langt, langt størstedelen af vores små børn oplever en hverdag, hvor de ikke bare bliver passet på, hvor man ikke bare forhindrer dem i at komme til skade, men hvor man rent faktisk målrettet har lavet nogle rammer, hvor de bliver udviklet, hvor de bliver stimuleret, og hvor der er veluddannet, dygtigt pædagogisk personale, der har forstand på, hvordan man i bedst muligt omfang håndterer små børn, og hvordan man får dem til at vokse og trives.
Jeg synes, det er en kæmpe sejr.
Vi er et af de eneste lande i verden, der har gjort det på den her måde, og når vi i udlandet siger, at vores små børn bliver passet på af folk med bachelorgrader, kan de næsten ikke forstå, hvad det er, vi taler om.
Det skal vi værne om.
Det taler for en høj andel af uddannet personale, men det taler også for, at vi hele tiden har øje for, om rammerne er gode nok.
Jeg vil gerne kvittere for, at regeringen lægger op til en debat, og jeg vil også rigtig gerne kvittere for, at man tænker læring som mere, end at vores helt små børn skal være små skolebørn, men at man rent faktisk taler om f.eks. fri leg som en vigtig del af en dag.
Jeg synes så også bare, at de flotte ord må følges op af en eller anden realistisk plan for, hvordan man så sikrer de her rammer, for gode læringsmiljøer, veluddannet personale og trygge rammer for vores små børn kommer ikke af sig selv, og det kommer bestemt ikke af, at man med den ene hånd giver en lille smule penge og med den anden hånd holder vores kommunale byrådsmedlemmer i en meget, meget stram skruestik, hvilket betyder, at man – selv når der kommer 58.000 flere små børn frem til 2025, som hr. Jacob Mark også var inde på – faktisk ikke vil sende penge med, der passer til det.
Det synes jeg er alvorligt, så jeg synes, der er flere diskussioner i det her, og derfor er jeg også glad for, at debatten bliver rejst.
Der er diskussion om, hvad det er for nogle ambitioner, vi har på vores små børns vegne, hvordan vi bedst tænker læring, hvordan vi laver den bedst tænkelige vuggestue og børnehave i det her land, og så er der den økonomiske diskussion.
Jeg synes, begge dele er rigtig vigtigt, og jeg er glad for, at der er lagt op til en diskussion, som rummer det hele.
Jacob Mark (SF), 2017-05-02:
Det tror jeg vi vil diskutere på det tidspunkt.
Men eftersom jeg tror, at minimumsnormeringer er et SF-folketingsmedlems mest brugte politiske ord, kan jeg godt sige dig, at det vil være afgørende, ligesom det var afgørende for Liberal Alliance med topskattelettelser.
Nu er det så blevet populært at komme med ultimative krav, men det udtryk vil jeg ikke bruge om et krav, der koster 2,4 mia. kr.
Jeg kan sige, at det vil være fuldstændig afgørende, at der bliver sat flere penge af til flere pædagoger, og det lykkedes vi også med, da vi selv var i regering og fik sat 750 mio. kr. af til det over få år.
Laura Lindahl (LA), 2017-05-02:
Hvor afgørende er det for SF?
Hvis man efter et folketingsvalg har flertal i rød blok og skal pege på fru Mette Frederiksen som statsminister, hvor afgørende er så det her spørgsmål om minimumsnormeringer for SF?
Kan man forestille sig, at man går med i en regering, hvor der ikke står noget om minimumsnormeringer i regeringsgrundlaget?
Jacob Mark (SF), 2017-05-02:
Tak for det.
Jeg har simpelt hen glædet mig sådan til diskutere børnepolitik på sådan en dejlig tirsdag aften
– jamen det har jeg!
Og grunden til, at jeg har det, er, at vi skal til at diskutere en dagtilbudsreform.
Vi har allerede set ministerens udspil, og der har allerede været markeret en masse holdninger i pressen, men jeg synes, det er på tide, at vi tager en grundlæggende debat partierne imellem om, hvad det er, der skaber den gode, tidlige indsats, og hvad det er, der skal til, for at vi løfter flere børn og bryder med den negative sociale arv og får sat endnu mere fokus på nogle af de problemer, der er ude i daginstitutionerne.
Så vil jeg ikke sige så meget mere i begrundelsen, andet end at jeg glæder mig til en god debat om, hvordan vi får skabt en god, tidlig indsats, og hvordan vi får skabt en børnepolitik, der sikrer børn en god start på livet.
Så kommer jeg ind på resten i min ordførertale.
Lotte Rod (RV), 2017-05-02:
Tak til SF for at have rejst denne debat og for at kæmpe sammen med os for at få nogle flere pædagoger.
Det, jeg gerne vil spørge ind til, handler om, hvorhenne SF finder pengene, når de siger, at man skal betale en halvtredser mere i skat.
Hvem er det så der skal betale 50 kr. mere, og hvor meget giver det?
Jacob Mark (SF), 2017-05-02:
Jamen vi foreslår sådan set at hæve indkomstskatten for alle, og det vil blive sådan, at kontanthjælpsmodtagerne, altså dem, der har mindst i det her land, med vores forslag vil komme til at betale i omegnen af 20 kr. om måneden for det her; en gennemsnitlig LO- lønarbejde vil komme til at betale ca. 50 kr., mens en direktør, der betaler topskat, vil komme til at betale ca. 200 kr.
Det er noget, man kender fra andre politiske forhandlinger.
Man har jo også ladet det indgå som en del af finansieringen i forhold til f.eks. PSO, og der var det ikke noget problem, fordi man gerne ville afskaffe en afgift.
Vi tror faktisk også, at det betaler sig selv hjem.
I England snakker man om noget, der hedder preventonomics, altså det, at man kan lave en økonomi, hvor man forebygger og investerer i tidligere indsatser, og på sigt kan det så betale sig selv hjem.
Så vi regner faktisk med, at inden for 10 år kan man sætte skatten ned igen, fordi forebyggelsen har betalt sig selv hjem.
Den model kender man også fra Sverige og fra Herning.
Med Herningmodellen investerer man i tidlige indsatser for senere at se afkastet komme hjem.
Det synes vi også man skal gøre i Danmark.
Så vi har faktisk med et lidt moderne sprog kaldt det et velfærdsbidrag.
Lotte Rod (RV), 2017-05-02:
Så med hvor meget skal skatten sættes op, og hvad bliver det samlede beløb?
Jacob Mark (SF), 2017-05-02:
Planen handler bl.a. om at hæve indkomstskatten.
Det er nemlig to dele, vi finansierer det med.
Den ene del er det midlertidige velfærdsbidrag, og den anden del er en indsats mod skatteunddragelse.
Den del, der handler om indkomstskatten, er på 1,7 mia. kr., og så ligger den del omkring skatteunddragelsen på ca. 3 mia. kr., og det er så i en samlet plan, hvor vi også sætter flere penge af til sundhedsplejersker, til forberedelse, til gratis psykologhjælp, til opkvalificering, til arbejdsmiljø, til alle mulige dele, der har med forebyggende indsatser at gøre, hvor vi tror man kan hente provenuet hjem senere, fordi man forebygger.
Laura Lindahl (LA), 2017-05-02:
Tak for det.
Også tak herfra til ordføreren for en god tale.
Jeg kunne ikke høre, at der i teksten til forslaget til vedtagelse, som ordføreren læste op, var noget om minimumsnormeringer, og nu har ordføreren jo talt rigtig meget om minimumsnormeringer.
Er det korrekt, at man i den samlede opposition ikke kunne blive enige om en tekst i forslaget til vedtagelse om, at vi skal have minimumsnormeringer i Danmark?
Jacob Mark (SF), 2017-05-02:
Jeg tror, det er rimelig velkendt, at der er en del partier i oppositionen, som vil have minimumsnormeringer, og så har Socialdemokratiet sagt, at det vil man ikke.
For mig er det vigtigste, at man i rød blok står sammen om, at der skal ansættes flere pædagoger, også efter et valg.
Så for mig har det faktisk været vigtigt at finde fælles fodslag blandt de røde partier om opnormering i vores daginstitutioner, fordi det er så vigtigt.
Jeg ved også, at Radikale kæmper for minimumsnormeringer, og det er så en anden end den, SF kæmper for.
Jeg tror, at Enhedslisten kæmper for den samme, som SF kæmper for, men det vigtigste i det her er, at vi står sammen om at få ansat mere personale, og at vi får højnet andelen af uddannet personale.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-02:
Jeg sad egentlig bare og blev lidt nysgerrig på, hvordan Enhedslisten ser på det her.
Det er jo nogle forhandlinger, der foregår mellem EU-27 og Storbritannien, og vi ved fra chefforhandleren blandt EU-27, at det her virkelig har topprioritet, så hvis der slet ikke kan findes nogen ordning på grund af nogle af de argumenter, som jeg faktisk hørte fra Dansk Folkeparti, nemlig om Storbritannien overhovedet ønsker en ordning, tror ordføreren så, at det vil blive lettere at lave en forhandling mellem Danmark og Storbritannien for at finde en løsning, eller vil Enhedslisten så se på, hvordan vi bare kan lave en ordning for de briter, der bor i Danmark?
Eller hvordan ser Enhedslisten, at vi skal løse det nu og her?
Søren Søndergaard (EL), 2017-05-02:
Det har jeg virkelig ikke nogen mening om, og forslaget handler jo heller ikke om, hvad der vil ske, efter at den danske regering har henvendt sig til den britiske regering.
Det kan jeg ikke forudse.
Jeg ved, at der i Storbritannien har været et meget stort fokus både i underhuset og i overhuset og i de folkelige bevægelser for at få det her problem løst.
Jeg ved også, at regeringen har været lidt mere tøvende i forhold til det.
Så det kan da godt være, at den britiske regering siger rend og hop – altså, det kan jeg ikke udelukke – og så gør den britiske regering sig til en del af problemet, men det kan vi jo først finde ud af, hvis vi retter en henvendelse til dem.
Så forudsætningen for, at vi får det afklaret, er, at den danske regering henvender sig til den britiske regering.
Hvis det så skulle vise sig, at der kommer et nej fra den britiske regering, og hvis det skulle vise sig, at EU ikke vil lave en acceptabel aftale, er det vores opfattelse, at vi i Danmark skal stå ved vores ansvar over for de folk, der er kommet her på ganske bestemte betingelser.
Det vil sige, at vi skal lave en rimelig overgangsordning.
Så kan vi diskutere, hvor lang tid den skal vare, men der skal være en rimelig overgangsordning.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-02:
Det sidste er jeg fuldstændig enig med ordføreren i.
Men er den henvendelse, hvor vi skal finde ud af, hvor Storbritannien står, ikke det, der skal foregå i de forhandlinger, der skal til at starte op?
Det er jo kun få måneder siden, knap og nap, at artikel 50 blev aktiveret, og de forhandlinger skal starte op.
Så er den henvendelse, ordføreren taler om, som den danske regering skulle rette til Storbritannien, ikke de forhandlinger, som vi kommer til at se, og som vi jo følger tæt på alle mulige måder, også her fra Folketingets side?
Jeg forstår simpelt hen ikke timingen eller ønsket om, at det skal være nu, når vi jo netop kommer til at se, hvad der sker i de forhandlinger.
Og så skal vi da selvfølgelig følge det tæt og være obs også på borgernes rettigheder.
Søren Søndergaard (EL), 2017-05-02:
Problemet ved, at man har blandet alle mulige forskellige problemstillinger sammen i den første fase af diskussionerne, er, at der er rigelig mulighed for, at der er noget, der blokerer for, at man kan komme videre.
Jeg er sikker på, at hr. Rasmus Nordqvist også har hørt om og læst referatet af det møde, som var mellem Jean-Claude Juncker, altså præsidenten for Europa-Kommissionen, og den britiske premierminister.
Det var jo ikke et møde, der ligefrem endte i forsoning.
Og der er lagt en masse snubletråde ind, så det kan være, at man aldrig kommer til det her spørgsmål.
Det er jo derfor, at vi har foreslået, at vi tager det først.
Det har man så afvist.
Så lad os sige: Så tager Danmark et initiativ.