runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Caroline Stage Olsen (M), 2025-03-13:
Jeg synes, det er bydende nødvendigt, at der er en regulering af kunstig intelligens.
Der er simpelt hen for mange faldgruber ved kunstig intelligens til, at der ikke skal være en lovgivning på det her område.
Så det bifalder jeg sådan set.
Jeg bifalder også, i modsætning til tidligere lovgivning, som er blevet kritiseret, f.eks. GDPR-lovgivningen, at man i den her forordning har en risikobaseret tilgang, hvilket betyder, at man ikke kommer til at forulempe virksomheder unødigt på områder af kunstig intelligens, som ikke har en høj risiko.
Det bifalder jeg meget.
Christina Olumeko (ALT), 2025-03-13:
Tak til ministeren for en fin tale.
Mit spørgsmål går mere generelt på forordningen.
Som jeg også var inde på i min tale, er det jo sådan, at forordningen indfører et forbud mod visse former for AI-praksis.
På grund af Danmarks retsforbehold behøver vi ikke følge det forbud i Danmark, og derfor er mit spørgsmål til ministeren, om regeringen frivilligt vil afstå fra at bruge f.eks. ansigtsgenkendelse i realtid på offentlige steder med henblik på retshåndhævelse.
Per Husted (S), 2025-03-13:
Det er et rigtig godt spørgsmål, og jeg kan se, at det i flere af høringssvarene går lidt igen.
Og det synes jeg jo netop, at vi her mellem første- og andenbehandlingen måske skal dykke lidt ned i og få stillet nogle spørgsmål til, for det kan jo være problematisk.
Jeg siger ikke, at det er det, men det kan det jo være, og det synes jeg vi skal bruge tiden mellem første- og andenbehandlingen til at dykke ned i og blive klogere på for at se, om der skal revideres noget.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-03-13:
Man kan diskutere, om kunstig intelligens egentlig er så ny en teknologi, som man får indtryk af her i salen i dag.
De senere års store sprogmodeller er nok det, de fleste tænker på, når vi snakker kunst intelligens, og det er nok ikke det væsentlige her.
Når vi diskuterer implementeringen her af en EU-forordning, som har den her risikobaserede tilgang, man har valgt, synes jeg faktisk, at det er en ret fornuftig måde at gøre det på: Hvor må vi bruge det her henne, hvor er der nogle risici, vi skal være opmærksomme på, og hvor synes vi det er helt legitimt bare at bruge de her teknologier til at analysere store datasæt?
Uanset om vi kalder det en ny teknologi eller ej, er det klart, at den nyeste udvikling, vi har set her de seneste år, gør, at kunstig intelligens kommer til at fylde endnu mere i fremtiden, og at det har et enormt potentiale, både for private virksomheder og for offentlige institutioner.
Samtidig er det så også nødvendigt at lave nogle rammer for, hvor vi vil tillade at bruge teknologien, hvordan vi fører tilsyn med det, så vi værner om borgernes rettigheder og privatliv.
Og det skal gøres, som andre ordførere før mig også har været inde på, med den rette balance, så vi ikke opbygger helt unødvendige bureaukratiske barrierer til skade for forskning, innovation og erhvervsliv.
Når man læser høringssvarene, der er kommet her, er der en del af dem, der rejser en række bekymringer.
Mange af dem går igen i de enkelte høringssvar.
Jeg synes faktisk, at ministeriet i det store og hele svarer ganske fornuftigt på langt det meste, og jeg vil også kvittere for, at de faktisk kommer med en række tilpasninger for at komme de her kommentarer i møde.
Så tak for det til ministeren og ministerens gode folk.
Men der er dog stadig en ting, som også er blevet rejst tidligere her i debatten af bl.a. SF's ordfører et par gange, nemlig det med armslængden i tilsynet.
For i Radikale Venstre er vi helt enige i, at det er noget, vi skal forfølge i udvalgsarbejdet, altså om det nu er den rigtige måde, man har valgt at splitte det op på.
Det er jeg stadig ikke overbevist om det er.
Men der er tale om implementering af en del af en EU-forordning, og vi kommer også til at stemme for, men vi kommer altså også til at udfordre den her foreslåede opsplittelse i tilsyn.
Og så forudser jeg også, at nogle af de kommende lovforslag på området bliver lidt mere interessante at diskutere her i salen.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-03-13:
Ja, for efter den debat, der har været, er det jo blevet skrevet ned, at der ikke ligesom kan sanktioneres, hvis nogen træffer en beslutning, der går en myndighed eller en minister imod osv.
Altså, alt på skrift er jo blevet strammet til og står rigtig fint.
Så vi har jo haft en lang foregående debat, men det er stadig væk endt med, at det er en delt myndighedsopgave mellem Datatilsynet, som er uafhængigt, og Digitaliseringsstyrelsen, som jeg vil sige ikke er uafhængig.
Og jeg synes egentlig, det er en lidt urimelig situation at stille en styrelse i, at den på den måde skal være vagthund over for sin egen chef, så at sige.
Per Husted (S), 2025-03-13:
Det kunne man nok gøre på en måde, så det ikke blev opfattet sådan.
Det har man gjort i andre sammenhænge.
Men som jeg siger, synes jeg, det er en diskussion, vi skal fortsætte mellem første- og andenbehandlingen, og se, om der er nogle muligheder, og også læse de høringssvar, der er, godt og grundigt igennem og se, om der skal foretages nogle ændringer.
Umiddelbart mener jeg godt, man kan lave det inden for den ramme, vi har lagt her, men vi bliver jo alle sammen klogere hver dag, hvor vi lytter til andre.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-13:
Med fare for at det er to forskellige lovforslag, som hr. Kim Edberg Andersen og jeg behandler her i dag, vil jeg stille et spørgsmål, for det her er jo en forordning, og den er umiddelbart gældende.
Det lyder, som om det er den, hr. Kim Edberg Andersen taler over.
Det, som vi behandler, er jo de myndigheder, der skal kontrollere forordningen.
Men jeg må i hvert fald lægge til grund, at hr. Kim Edberg Andersen støtter forordningen, selv om det ikke er det, vi diskuterer.
Normalt ser jeg egentlig hr. Kim Edberg Andersen som et relativt bureaukratifjendsk menneske, altså som imod bureaukrati og for meget administration.
Vi taler jo om en forordning på lige knap 200 sider, og jeg kan sige så meget som, at jeg – og jeg er jurist – fatter intet af, hvad der står.
Hvor meget tror hr. Kim Edberg Andersen at det her kommer til at kræve af danske virksomheder i konsulentbistand, juridisk bistand osv. osv. for at udrede, om den ene eller den anden softwaredel nu er lovlig eller ikke er lovlig?
Altså, jeg forudser, at det her bliver ekstremt dyrt for danske virksomheder.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-13:
Jeg tror faktisk ikke, jeg sagde, at jeg støttede forordningen.
Den er jo ligesom i hus.
Men hvis vi tager en diskussion om selve forordningen og kritikken af den, vil jeg sige: Ja, den er jeg meget bekymret for, og jeg tror også, jeg har ytret i hvert fald i udvalget og sikkert også i salen tidligere, at jeg er ret bekymret for, at det her bliver noget makværk.
Nu sad jeg selv ude i det private erhvervsliv, dengang GDPR blev indført.
Og jeg kan godt være bekymret for, at ikke nok med, at den bliver meget arbejdskrævende, men også, at den kommer til at omfatte en hel industri af konsulenter, som på den her måde skal ud at hjælpe virksomhederne med at komme i mål med det her.
Vi har faktisk haft den på noget andet med NIS 2, hvor det er lidt det samme.
Men forordningen er der nu engang, og den er umiddelbart gældende.
Så det, jeg forholdt mig til i dag, var faktisk: Hvordan stiller vi et system op i Danmark, som så kan holde øje med, om forordningen nu også bliver overholdt?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-13:
Okay, men jeg hørte bare ikke Digitaliseringsstyrelsen, Datatilsynet eller Domstolsstyrelsen nævnt i hr. Kim Edberg Andersens tale.
Men hvis vi nu bare tager artikel 5, f.eks., som er det, der beskriver, hvad der bliver forbudt, og jeg citerer, formand: »omsætning, ibrugtagning eller anvendelse af et AI-system, der anvender subliminale teknikker, der rækker ud over den menneskelige bevidsthed, eller bevidst manipulerende eller vildledende teknikker med henblik på eller med det resultat i væsentlig grad at fordreje en persons eller en gruppe af personers adfærd ved betydeligt at hæmme dennes evne ...«
Tiden går.
Altså, jeg kan ikke engang nå at læse den første sætning op inden for den taletid, som Folketingets forretningsorden tillader.
Er det gode rammer for vores virksomheder?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-13:
Der kommer rigtig, rigtig tit lidt lovgivning herindefra, der ikke er gode rammer for virksomhederne.
Hvis jeg igen vender tilbage til GDPR, blev jeg dér altså nødt til at sætte mig ned og læse, hvad der kom fra EU, fordi det blev implementeret herindefra.
Jeg deler kritikken af, at vi nogle gange tager nogle forordninger og kører dem rigtig hurtigt igennem i det danske Folketing, fordi vi bliver bundet lidt på arme og ben, i forhold til hvordan vi gør det.
At det er svært tilgængeligt stof, er jeg ikke så bekymret for.
Det skal virksomhederne måske nok kommunikere sig igennem.
I forhold til det, at jeg ikke nævnte de tre ting, bliver jeg bare nødt til at henvise til, at det er, fordi jeg havde en forståelse af, at vi alle sammen havde læst, hvad det var, vi snakkede om, og det var blevet fremlagt ved de to andre.
Og som ordføreren selv siger: Vi løber ofte tør for tid, og det gør jeg faktisk også nu.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-03-13:
Tak for ordet, formand.
Vi behandler i dag et lovforslag, der udmønter Danmarks supplerende bestemmelser til EU's forordning om kunstig intelligens.
Kunstig intelligens er, som de fleste her ved, en af de mest transformative teknologier i vores tid.
Den kan effektivisere vores virksomheder, styrke den offentlige service og skabe nye løsninger inden for sundhed, transport, forskning og mange andre områder.
Men AI rummer også risici, og hvis ikke vi regulerer den klogt, kan vi ende med teknologier, der manipulerer adfærd, skaber social kontrol eller udfordrer vores retssikkerhed.
Vi ser allerede eksempler på AI-systemer, der bruges til at rangere borgere efter sociale point i udlandet eller til biometrisk masseovervågning i realtid.
Den slags mener vi ikke har plads i et demokrati som vores.
Det er vores ansvar som lovgivere at sikre, at AI udvikles og anvendes på en måde, der beskytter borgernes rettigheder og understøtter en ansvarlig innovation.
Med det her lovforslag etablerer vi de danske rammer for tilsyn med forbudte AI-systemer, og Digitaliseringsstyrelsen og Datatilsynet får de nødvendige beføjelser til at gribe ind over for de ulovlige anvendelser af AI, og det er afgørende for at bevare borgernes tillid til teknologien.
Men vi skal også regulere klogt.
Derfor er det også positivt, at regeringen vil udarbejde præcise retningslinjer, så virksomheder ved, hvad der forventes af dem.
Vi skal beskytte borgerne, men vi skal ikke kvæle innovation eller skabe et tungt bureaukrati.
Danmark skal være et land, hvor AI skaber vækst og værdi, ikke et sted, hvor virksomheder hæmmes af uklar lovgivning.
Det her lovforslag sætter de nødvendige rammer for et stærkt og ansvarligt tilsyn, og der vil følge yderligere lovgivning på området.
I Moderaterne bakker vi op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Dina Raabjerg (KF), 2025-03-13:
Vi står her i dag med et vigtigt lovforslag, som skal sikre, at Danmark fører tilsyn med anvendelsen af kunstig intelligens, altså at anvendelsen overholder AI-forordningen.
Der er mange gode elementer i det her forslag, men der er også væsentlige spørgsmål, som vi mangler svar på, før vi kan tage endelig stilling, i forhold til hvad vi vil stemme.
Selve forordningen ligger som bilag til lovforslaget, og heri fremgår det, hvilke AI-systemer som ikke må anvendes.
Det kunne f.eks. være, når man er ude at handle i et supermarked, eller når man står og venter på bussen.
Eller det kunne være AI-modeller, der manipulerer folk ved at tilpasse indholdet, så man kan udnytte sårbare personer.
Jeg tror, det var det, hr. Kim Edberg Andersen prøvede at kan betegne sig selv som tidligere i lovbehandlingen her.
Et andet eksempel er brugen af AI, når man ansætter folk eller kreditvurderer folk, altså så man ikke gør det på en måde, hvor man diskriminerer.
Mon ikke vi lige netop med den her forordning får slået fast, at det var ulovligt med den AI-overvågning af over en million danskere, som blev foretaget af Udbetaling Danmark i 2024.
Det var sådan noget, jeg godt kunne tænke mig at få en vurdering af.
Med lovforslaget og også forordningen får vi fastlagt, at Digitaliseringsstyrelsen og Datatilsynet bliver udpeget til at føre tilsyn, og der bliver mere klarhed over, hvad der er no-go i ansvarlig AI-udvikling.
Der kommer en sektorbaseret tilgang til tilsyn, så relevante myndigheder har den nødvendige viden til at regulere AI-brug i deres respektive sektorer.
Men der er også tidsler i det her forslag, og det har vi allerede indsendt nogle spørgsmål om.
Det er f.eks. noget med retssikkerhed, som er ret så alvorligt.
Der bliver f.eks. et tilsyn uden retskendelse, som også er blevet nævnt tidligere.
Det får kritik fra Danske Advokater, og det er en skærpelse af reglerne i forhold til EU's AI-forordning.
Der er heller ikke nogen administrativ klageadgang, og det betyder, at enhver klage over en afgørelse skal ske ved de i forvejen belastede domstole, og det er voldsomt dyrt for virksomhederne.
Vi forstår heller ikke den tilgang, når EU-forordning fastlægger, at virksomhederne skal kunne udfordre myndighedsbeslutninger.
Så vælger vi altså her lige præcis den strengeste fortolkning af det.
Så forstår vi heller ikke, at det her ikke koster noget som helst.
I bemærkningerne til lovforslaget står der, at det ikke udgør den ringeste udgift for staten.
Og i høringssvarene bliver det også kritiseret.
Det har vi selvfølgelig sendt et spørgsmål om, for der må jo være en eller anden forventning om, at der kommer et vist antal sager, og det har vi også spurgt til.
Vi anerkender de gode elementer, men vi mener også, at det er afgørende at få svar på ovenstående spørgsmål, før vi tager stilling til, om vi bakker fuldt op omkring det her lovforslag.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-13:
Tak for det.
Ordføreren nævner det her med, at de forskellige konventioner er lavet på baggrund af anden verdenskrig, men det er der jo mange af konventionerne der ikke er.
Jeg er ret overbevist om, at statsløsekonventionen og statsborgerretskonventionen ikke har det fjerneste med anden verdenskrig at gøre.
Derfor bliver det jo lidt at blande bananer og pærer og æbler, hvis man står og bruger konventioner i dag som argument for, at vi skal føre en anden politik, og så blander det sammen med noget med anden verdenskrig.
Så det vil jeg bare lige have ordføreren til at korrigere.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-03-13:
Tak skal du have, formand.
Jeg kan gøre det meget kort.
Alternativet stemmer imod beslutningsforslaget.
Det tror jeg ikke kommer bag på nogen.
Det gør vi af de samme grunde, som Enhedslistens ordfører også lige oplistede, så dem har jeg som sådan ikke tænkt mig at gentage.
Set i lyset af alle de ting, der sker i verden lige nu, så mener jeg og Alternativet, at det faktisk er vigtigere end nogen sinde før, at vi ikke vakler og vi ikke begynder at gå imod de meget vigtige internationale konventioner, som vi er en del af i Danmark.
Og jeg synes, vi skal være stolte af, at vi er en del af det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-13:
Tak for det.
Når jeg ser en SF'er på talerstolen, får jeg næsten altid den association, at der kommer i hvert fald et menneske, som bekymrer sig for, hvordan arbejdstagere her i landet har det.
Så hvordan har et menneske fra Socialistisk Folkeparti, der er ordfører på det her område, det med, at man ansætter en mand på et område, hvor selv ordføreren siger, det er vigtigt, at vi skal have set det igennem.
Vi har vi hørt Venstres ordfører sige, at det er et kæmpe arbejde.
Så siger man til manden: Du skal løse det her kæmpe arbejde, men du skal løse det på halv tid.
Er ordføreren for SF ikke bekymret for, at vi faktisk sætter en arbejdstager i en situation, hvor vi udsætte ham for nogle vilkår, som SF på andre områder ikke ville synes var fair, altså at manden går hen og får stress af at have for meget arbejde og for lidt tid?
Hvordan har ordføreren det med det?
Mads Olsen (SF), 2025-03-13:
Det er klart, at jeg ikke håber, at den konventionsambassadør, man har ansat, går ned med stress.
Der skal da være gode arbejdsvilkår for alle.
Men i forhold til den vurdering, som regeringen jo så har foretaget af, om det skal være på halv tid, om der skal være én konventionsambassadør eller adskillige konventionsambassadører, vil jeg sige, at den vurdering kan man jo sagtens diskutere, altså om det skulle være halv tid eller fuld tid, eller man skulle have flere konventionsambassadører.
Men helt grundlæggende er det ikke, fordi jeg går og tænker, at det her arbejde overhovedet ikke kommer til at blive gjort, som er det, jeg synes debatten lidt har kredset om i dag, altså at så kommer der slet ikke til at ske noget, fordi der er så mange problemer i transit, som hr. Kim Edberg Andersen har fortalt om.
Det er ikke rigtig en frygt, jeg går med.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-13:
Nu var det ikke, fordi jeg var bekymret for, om SF's ordfører sådan var klog på, hvor lang tid det tog at flyve til Barcelona – det tog vi med en anden ordfører.
Men det, jeg er bekymret for, er, om jeg kan konkludere, at hvis ikke SF lige om lidt skal sige, at de gerne vil have en sag i Folketingssalen, fordi konventionsambassadøren får stress på grund af for kort arbejdstid, så er der kun én anden måde at løse det her store problem på, og det er at trække det uendelig langt ud.
For man kan selvfølgelig godt løse noget, hvis man har en arbejdstid på 6 minutter om ugen, men så tager det bare længere tid, end hvis man arbejder i 40 timer.
For hvis man skal nå 40 timers arbejde på 6 minutter, risikerer man, at SF vil råbe vagt i gevær, fordi det ikke er rimelige arbejdsvilkår.
Mads Olsen (SF), 2025-03-13:
Det er meget sjældent, at jeg forsvarer regeringen.
Jeg ynder faktisk mest at kritisere dem.
Jeg vil dog sige til den kritik af, at man nu har ansat en halv konventionsambassadør, og at det slet ikke er nok, at det trods alt er en halv mere, end da hr. Kim Edberg Andersens nuværende formand havde udlændinge- og integrationsministerposten.
Der havde man jo ikke nogen konventionsambassadør.
Så på den måde er det jo en halv mere, end da der for heldigvis lang tid siden var en regering med fru Inger Støjberg som minister.
Frederik Vad (S), 2025-03-13:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge SF's ordfører, om SF vil være med til og aktivt mener, at vi skal presse domstolen i forhold til en eventuel aktivistisk måde at fælde domme på, f.eks. i sager om udvisning.
Ønsker SF, og er det SF's politik, at vi aktivt skal prøve at se, om vi kan presse domstolens måde at fungere på?
Mads Olsen (SF), 2025-03-13:
Jeg hilser i hvert fald debatten velkommen, altså den, som hr. Frederik Vads socialdemokratiske kollega, hr. Rasmus Stoklund, har rejst i hans bog.
Jeg synes, det er en vigtig debat at have, for hvis man ikke har en debat om det, tror jeg, at tilliden til politikerne svinder.
Så jeg hilser egentlig debatten velkommen, men det handler også lidt om, hvilke ting det er, vi skal presse dem til ikke at være aktivistiske over for i fremtiden.
For jeg erindrer en debat, hvor hr. Søren Søndergaard jo kom ind på, at det faktisk var domstolens aktivistiske tilgang, der førte til, at man havde nogle beskyttelser i forhold til homoseksuelles rettigheder i EU, som egentlig jeg synes jeg var meget positiv over for.
Og jeg synes jo ikke, at man skal presse domstolen til at være mindre aktivistisk på det område.
Så der er jo også en balancegang i det.
Det er også noget af det, jeg savner lidt i den her debat om konventionsambassadøren.
Grunden til, at vi i SF i sidste forespørgselsdebat for ikke så lang tid siden havde lidt svært ved at bakke op om den vedtagelsestekst, de andre partier havde, var, at vi syntes, man skal passe meget på med ...
Frederik Vad (S), 2025-03-13:
Tak for det.
Altså, jeg holder jo meget af ordføreren, og derfor vil jeg slutte af med en opfordring og ikke så meget et spørgsmål.
Jeg tror, det er vigtigt, at SF på en eller anden måde gør op med sig selv, hvad man egentlig mener om de her spørgsmål, og ikke kun, kan man sige, hilser debatten velkommen.
Jeg mistænker ikke SF for i alle diskussioner at ligge lidt i ly af Socialdemokratiet, men jeg tror, det er vigtigt på et eller andet tidspunkt, at man i hvert fald finder ud af, for det her emne vil kun vokse i fremtiden, om SF mener, at vi skal ændre den måde, domstolen fungerer på, eller om SF mener, at vi skal holde fast i det system, vi har for nuværende.
Mads Olsen (SF), 2025-03-13:
Jeg tager da opfordringen til mig.
Jeg synes jo også bare, når vi har den her diskussion om det her med en konventionsambassadør osv., at der generelt kunne være mere klarhed over, hvad for nogle ting det er, ambassadøren skal udfordre, og hvad det er for nogle ting, vi skal presse Menneskerettighedsdomstolen til at være mindre aktivistisk over, altså helt generelt.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-13:
Tak for det.
Jeg bliver i anledning af Mads Olsens svar nysgerrig på, om SF er tilhænger af magtens tredeling, for hvis det er tilfældet, må man jo konsekvent afvise enhver form for domstolsaktivisme.
Altså, hele konceptet i magtens tredeling er jo, at det ikke er domstolene, der skal lave lovgivning, men at det er lovgiverne, der skal lave lovgivning.
Vi kan hurtigt blive enige om, at lovgivning, der beskytter homoseksuelles rettigheder, er fornuftigt, men det er jo lovgiverne, der skal lave den lovgivning; det er jo ikke domstolene.
Mads Olsen (SF), 2025-03-13:
Det var jo egentlig i et forsøg på at nuancere debatten lidt, at jeg nævnte det eksempel, også fordi jeg synes, at debatten hurtigt bliver meget ensidig og kommer til at gå på, at domstolene i deres aktivistiske tilgang til tingene kun vil gøre det sværere at hjemsende kriminelle flygtninge osv.
Altså, der er jo også andre sider af den her aktivistiske tilgang, f.eks. bedre beskyttelse af homoseksuelles rettigheder, hvis jeg husker det, hr. Søren Søndergaard sagde, rigtigt.
Det er jo bare en vinkel, som man også skal huske at have med i debatten.
Altså, jeg er da enig i, at når man har en debat om konventionerne, så skal det ske på et så oplyst grundlag som overhovedet muligt.
Det tror jeg er en fair nok ting at pointere.
Om det skulle have været debatteret på en anden måde i 1960'erne, kan vi jo godt diskutere her i salen.
Det er ikke det, jeg har den stærkeste holdning til, for jeg har modsat hr. Steffen Larsen ikke læst om de diskussioner, der var dengang.
Steffen Larsen (LA), 2025-03-13:
Jo, men det er jo her, problemet er, for når flygtningekonventionens grundlag er midlertidighed, så er det jo ikke længere klart.
Altså, så kommer der jo problemer.
Nu tilsluttede vi os flygtningekonventionen i 1951, og i 1953 tilsluttede vi os EMRK.
Jeg har læst debatterne om tilslutningen til EMRK, og der er ingen, der nævner noget som helst om, at den nogen sinde vil kunne gå ind og påvirke flygtningekonventionen.
Det er slet ikke noget, man diskuterer; det er slet ikke noget, man anser for en mulighed i 1953.
I 1992, da vi laver inkorporeringsloven, ser man det heller ikke som en mulighed.
Det bliver ikke nævnt nogen steder, og der er ikke nogen, der diskuterer det.
Nej, det er noget, der sker efter det.
Caroline Stage Olsen (M), 2025-03-13:
Jeg tror, at den rigtige at spørge i forhold til retsforbeholdet er Justitsministeriet, som der også bliver henvist til i høringssvarene.
Hans Andersen (V), 2025-03-13:
Det er et godt spørgsmål.
Jeg har faktisk tænkt over, hvad det er, vi diskuterer her.
Vi diskuterer nogle sager, hvor nogle mennesker har fået en ubetinget dom, og hvor vi sådan set ønsker at udvise de dømte.
Det er der så udfordringer med i forhold til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og der har vi den holdning i Venstre, at hvis man har fået en ubetinget dom som udlænding, har man ikke mere at gøre her i Danmark, og så skal man ud.
Der er så forskellige forhold, der gør, bl.a. i forhold til de domme, der er afsagt af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, at vi ikke kan det.