runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2022-05-04:
Nu kender jeg ikke lige de konkrete tal, men der er jo masser af penge i dansk landbrug, og vi har meget store støtteordninger i forvejen, som man kan omlægge og sende i retning af de producenter, som vælger at give deres køer plads og mulighed for at komme udenfor.
Derudover vil jeg sige, at vi selvfølgelig også er klar til at bidrage med midler til den her omstilling, for der er rigtig mange landmænd i fremtiden, som skal omlægge fra animalsk produktion til planteproduktion, og de skal have hjælp – de skal ikke bare efterlades på perronen.
Så selvfølgelig er vi da klar til at være med til at finde finansiering.
Anders Kronborg (S), 2022-05-04:
Det var jo klar tale, og tusind tak til ordføreren for det.
Ordføreren bekræfter, at det her vil betyde nogle meget store omlægninger for erhvervet.
Jeg har kunnet finde tal tilbage fra 2015, hvor man har regnet det her ud, og der kan jeg se, at man har estimeret, at det vil koste ca. 5 mia. kr. for erhvervet, hvor der så i 15 år hvert år vil være en ekstra driftsudgift på mellem 200 mio. og 700 mio. kr.
Så jeg skal bare spørge ordføreren: Hvis det her skal kunne lade sig gøre, skal landmændene så selv finansiere det, eller er SF klar til at åbne sluserne, om man så må sige, som øget støtte til landbruget?
Carl Valentin (SF), 2022-05-04:
Selvfølgelig kan det ikke lade sig gøre fra den ene dag til den anden, og selvfølgelig er det sådan, når vi har indrettet en produktion, hvor langt hovedparten af køerne ikke har adgang til et udeareal, at så vil det også være nogle store omlægninger, man skal lave.
Og ministeren betegnede det som store økonomiske og driftsmæssige konsekvenser – det er jeg enig i.
Men i SF er vi heller ikke bange for det, hvis vi skal have en mindre kødproduktion og en mindre mælkeproduktion.
Det er faktisk en forudsætning for, at vi kan nå vores klimamål.
Hele den udfordring, vi står over for, er, at vi skal have en mindre dyreproduktion, som til gengæld er af højere kvalitet – altså som er mere klimamæssigt ansvarlig, og hvor dyrevelfærden er bedre.
Og det her vil være en god del af den omstilling.
Derudover har Enhedslisten jo ikke rigtig lagt nogen tidsfrist ind, i forhold til hvornår det her skal ske, så jeg synes egentlig, der er ret stor handlefrihed for regeringen i forhold til at indrette det på en måde, hvor det ikke bliver fuldstændig umuligt at gennemføre.
Anders Kronborg (S), 2022-05-04:
Tusind tak.
Det er vi i øvrigt mange der er, men jeg tror også bare, det er vigtigt, at vi lige er en lille smule realistiske i forhold til det her.
For som jeg har forstået det, er det sådan, at hvis alle malkekøer skal på græs – som jeg forstår at ordføreren argumenterer for – så skal de sådan set også tilbage, fordi de skal malkes to gange om dagen.
Det kan være en meget stor udfordring for flere store bedrifter, dels ligger jorderne ikke altid tæt på, dels er der ikke tunneller, hvor de her kreaturer skal igennem, og der er heller ikke veje osv.
Så jeg vil bare spørge ordføreren, om han er af samme opfattelse, altså at hvis man indfører det her krav, vil det resultere i store omlægninger, for at det her skal kunne lade sig gøre, og som bedrifterne ser ud nu, vil det reelt ikke kunne lade sig gøre fra den ene dag til den anden.
Erling Bonnesen (V), 2022-05-04:
Der vil jeg sige, at vi har de aftaler, der ligger nu, og dem står vi ved.
Og skulle der være nogle andre områder, hvor der er grund til at få set på det, så er vi klar til at se på det, men det må vi så have analyseret nærmere på, inden der drages en konklusion.
Anders Kronborg (S), 2022-05-04:
Det er korrekt, men der ses jo også nu på muligheder for at udvide det til bl.a. at gælde malkekvæg sådan helt generelt.
Så jeg vil bare sådan stilfærdigt spørge – ikke, fordi jeg forlanger sådan et entydigt svar, men bare for sådan at kunne pejle mig lidt i en retning: Hvor tror hr. Erling Bonnesen, at Venstre befinder sig, når vi f.eks. diskuterer bindestalde sådan helt generelt for samtlige kvæg?
Tusind tak.
Og tak til Venstres ordfører.
Når vi nu diskuterer køer på græs, handler det jo også, som jeg forstår det, om bevægelsesfrihed for de her køer.
Og der vil jeg bare spørge Venstres ordfører, hvordan Venstre stiller sig i forhold til bindestalde, hvor køerne nærmest bliver spændt fast og ikke har den bevægelsesfrihed, der skal til.
Er Venstre åbne over for, at der skal ske yderligere tiltag for faktisk at forbyde de her bindestalde, så køerne, selv om de ikke er på græs, får en større bevægelsesfrihed?
Erling Bonnesen (V), 2022-05-04:
SF's ordfører kan have alle mulige spekulative tankesæt i forhold til det, og det må SF's ordfører selv stå inde for.
Jeg har svaret på det én gang.
Carl Valentin (SF), 2022-05-04:
Jeg synes faktisk, det er en helt vild konklusion, ordføreren drager.
Vil det sige, at hr. Erling Bonnesen mener, at en ko ikke kan have et dårligt liv, samtidig med at den producerer meget mælk?
Erling Bonnesen (V), 2022-05-04:
Yverbetændelse kan en ko have, uanset om den giver en høj ydelse eller en lav ydelse.
Jeg tror, det er rimelig ligeud ad landevejen for de fleste, at man jo kun kan få en høj ydelse fra en ko og en høj tilvækst, hvis det er, at dyrene har det godt, for ellers ville det modsatte jo være tilfældet.
Ja, det vil der altid være, og det har vi også dygtige folk til at se på.
Tak for det.
Kan SF's ordfører også bekræfte her fra talerstolen i dag, at målsætningen er stort set at få udfaset den animalske produktion?
Carl Valentin (SF), 2022-05-04:
Det kommer an på, hvordan man definerer »stort set«, men det er SF's langsigtede mål, at vi skal udfase konventionelt dyrehold, fordi vi mener, at det er etisk uforsvarligt at behandle dyrene på den måde, som man gør i dag, og vi ser meget hellere, at man har en produktion, hvor man tager hensyn til dyrene, og hvor det er i langt mindre skala.
Det er det, der er brug for i et klimaperspektiv, og det er det, der er vores etiske fordring.
Zenia Stampe (RV), 2022-05-04:
Men det svar kender ordføreren jo godt.
Men jeg synes, det ville være yderst interessant at foretage en undersøgelse, og jeg synes da sådan set også godt, man kunne overveje at lave oplysning af forbrugerne, så hvis vi på den mælk, der kommer fra køer, der ikke har været på græs, kunne få lov til at sætte et lille mærke, hvor der stod, at »denne ko har ikke været på græs«, så tror jeg nok, man ville se et ret drastisk fald i salget af den her mælk.
Men det er noget, jeg tror.
Men jeg synes, det kunne være interessant at få det afdækket, og jeg må sige, at det kom bag på mig, og dem, jeg har talt med om emnet, er det også kommet bag på.
Jeg oplever og jeg tror, at det er en gængs opfattelse, at vi har en meget høj dyrevelfærd i Danmark, og det indebærer bl.a., at køer naturligvis kommer på græs og ikke står i en stald hele deres liv uden nogen sinde at se dagens lys.
Anders Kronborg (S), 2022-05-04:
Tusind tak, og det er ganske kort til ordføreren, fru Zenia Stampe, og det er, fordi det nu er blevet sagt nogle gange, og ordføreren fra Radikale Venstre siger også, at ordføreren tror, at de fleste danskere, når de køber en liter mælk, tror, at koen har været på græs, og jeg har som forberedelse til det her forslag selvfølgelig også dykket ned i sagen osv., men jeg har ikke kunnet finde evidens for den påstand.
Så jeg vil bare sådan til min egen oplysning og måske også til andres spørge fru Zenia Stampe, om hun har evidens for at påstå, at alle danskere, når de køber en liter mælk, tror, at koen har været på græs.
Men det kan jo godt være, at der er noget, jeg har overset, så jeg vil bare spørge, om det er en bemærkning, fru Zenia Stampe har sjusset sig frem til, eller om det er noget, der rent faktisk er evidens for.
Carl Valentin (SF), 2022-05-04:
Altså, med det første spørgsmål antager man igen, at SF mener, at vi fuldstændig skal nedlægge den danske mælkeproduktion, og det er ikke det, der er tilfældet.
Så jeg synes ikke, at den bemærkning giver nogen mening.
I forhold til udfasning af buræg har jeg tidligere godt hørt hr. Per Larsen fremhæve lige præcis dødeligheden, når vi har diskuteret det her, men det er en meget snæver måde at se dyrevelfærd på.
For det er jo rigtigt nok, at når man tager dyrene ud af burene, kan der opstå en højere dødelighed, fordi der er større tendens til, at dyrene bliver smittet, når de er sammen med andre dyr, men der er mange andre velfærdsparametre, der er centrale her, og der er store velfærdsproblemer med dyr i bure.
Per Larsen (KF), 2022-05-04:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ordføreren tror, at der vil blive konsumeret mindre ost worldwide, fordi man nedlægger den danske mælkeproduktion.
Men det, der lige fik mig til at reagere, var, at ordføreren gerne vil have hønsene ud af burene.
Bekymrer det ikke ordføreren, at høns, der ikke går i bure, har en meget højere dødelighed end dem, som går i bure, at de simpelt hen dør af sygdomme, når de går i store flokke, og at de mistrives, fordi høns ikke kan have en social adfærd på et acceptabelt niveau, hvis de går i meget store flokke?
Carl Valentin (SF), 2022-05-04:
Ordføreren har jo ret i, at hvis vi skal reducere den danske kødproduktion, er det ikke nok, at det kun er Danmark, der gør det.
Det er hele verden, der har brug for en omlægning af sine fødevaresystemer, så vi kommer væk fra animalsk produktion og går over til vegetabilsk produktion.
Det er helt centralt i den grønne omstilling, at det her bliver en global dagsorden, og derfor er jeg også glad for at se, at der er flere lande, der går foran i de her år, bl.a. Holland, som for tiden tager nogle ret imponerende initiativer i forhold til at få nedbragt deres animalske produktion.
Vi skal også bevæge os den vej.
Det er fuldstændig afgørende for omstillingen, både at vi får ændret vores produktion, men også, at vi får ændret vores forbrugsvaner.
Per Larsen (KF), 2022-05-04:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg er glad for den ærlighed, som ordføreren udviser her, hvor han jo plæderer for det, der er ordførerens mål, nemlig at få udfaset produktionsdyr.
Men hvis man forfølger den tankegang, at vi udfaser vores mælkeproduktion og vores kødproduktion på kvæg, som vi diskuterer her i dag, så vil der jo alt andet lige ske det, at den produktion skal flyttes til andre lande.
Og i og med at vi ved, at man i Danmark har det absolut mindste klimaaftryk i forhold til produktion af 1 l mælk, vil det så ikke være skadeligt for klimaet, hvis den produktion skal foregå i andre lande med mindre effektivitet og større klimaaftryk?
Carl Valentin (SF), 2022-05-04:
Jamen jeg ser også frem til forhandlingerne, og jeg håber, de kommer snart.
Jeg kan huske, jeg spurgte ind til, hvornår vi skulle have forhandlinger om udfasning af buræg.
Det var for halvandet år siden, og der fik jeg det svar, at det ville ske senest i sommeren 2021.
Det er så ikke sket endnu.
Så jeg glæder mig til, at vi snart skal have forhandlinger om dyrevelfærd.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-04:
Jamen det håber jeg da også.
Og det er så en skandale for ministeren, som lige kommer ind i salen.
Og det er jo godt, han har hørt det og hørt om den række af bekendtgørelser, der skal laves for forskellige produktionsdyr for at forbedre dyrevelfærden.
parlamentariske grundlag
Så her må vi jo have en sag, hvor der er noget, der kan blive opprioriteret.
Så jeg ser frem til de forhandlinger, som ministeren forhåbentlig snart indkalder til.
Carl Valentin (SF), 2022-05-04:
Jeg har ikke set en tidsplan for implementering af dyrevelfærdsloven.
Jeg mener faktisk, det er en skandale, at vi ikke er kommet i gang med det endnu.
Det mener jeg alvorligt.
Og det betyder jo, at vi har en ny dyrevelfærdslov nu, som vi overhovedet ikke har implementeret i en de facto ændring af bekendtgørelserne, og det er et kæmpe problem for dyrene derude.
Jeg synes, det her kunne være en konkret ændring, man kunne lave i forhandlingerne om nye bekendtgørelser.
Men vi skal også have et opgør med pelsproduktion i Danmark.
Jeg mener også, at vi skal have hønsene ud af burene, altså få lukket burægproduktion.
Jeg mener, det er afgørende, at grise får ret til noget mere plads at være på – altså, 0,65 m² er standardrettigheden for en gris i konventionel dyreproduktion.
Jeg mener, kalvene skal have mere tid med deres mødre.
Der er rigtig mange ting, som SF gerne vil have med til de her forhandlinger, men regeringen har forhalet processen.
Jeg håber, at der snart sker noget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-04:
Og det vil sige, at man jo skal tage et andet udgangspunkt over for køerne, end man tidligere har gjort.
Vi står jo over for, at der vel bliver nogle forhandlinger om nogle bekendtgørelser, som så skal udmønte den lov.
Og jeg kunne da egentlig godt tænke mig at høre, om ordføreren har hørt om en tidsplan for de forhandlinger.
For det er jo ved at være længe siden, at vi vedtog den dyrevelfærdslov, som forhåbentlig medfører nogle forbedringer for dyrene i produktionslandbruget i Danmark.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om der er et input til, hvad vi skal have sikret igennem bekendtgørelsen, når nu vi ikke i dag kan få flertal for Enhedslistens forslag.
Carl Valentin (SF), 2022-05-04:
Jeg var egentlig på vej op, fordi jeg skulle holde ordførertale efter hr. Erling Bonnesen, men så hørte jeg hr. Erling Bonnesen drage den konklusion, at køerne har det godt, fordi de har en høj mælkeydelse, og at det jo kun kan lade sig gøre, at køerne har en høj mælkeydelse, fordi de har det godt.
Det bliver jeg nødt til at spørge en lille smule ind til, for noget af det, vi diskuterer her, er jo bl.a., at køerne har hudbetændelse ved deres klove.
Altså, det kan man jo sagtens have, samtidig med at man har en høj mælkeydelse.
Derudover vil jeg også bare høre, om hr. Erling Bonnesen er klar over, at den meget høje mælkeydelse faktisk også kommer med nogle direkte dyrevelfærdsmæssige konsekvenser, altså at netop det, at man har fremavlet køerne til at producere meget mere mælk, end de naturligt gør, også har nogle dyrevelfærdsmæssige konsekvenser, eksempelvis i forhold til yverbetændelse, som kommer, når køerne bliver malket rigtig ofte.
Er ordføreren klar over det?
Erling Bonnesen (V), 2022-05-04:
Det er der da bestemt.
Du kan da sagtens have situationer, hvor der er nogle køer, der kommer på græs, men som af andre årsager har det dårligt.
Og du kan finde masser af eksempler på, at køer, der er i de nye, moderne stalde, har det godt.
Så det afhænger jo lige præcis af det, som jeg også havde med i min ordførertale, nemlig management og ledelse fra landmændene, og det er de generelt rigtig gode til.
Kan der så stadig væk findes nogle enkelte eksempler, som der, kan vi sige, kan forbedres på?
Ja, det kan der, og det er der netop blevet sat ind over for.
Det er også det, som vi har forholdt os til i forskellige aftaler, og som jeg synes vi har et godt samarbejde om her bredt i Folketinget.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Tak for ordet, formand.
Er der egentlig til nogen regler for, om man kan gennemføre behandlingen i et møde, hvis der kun sidder ministeren og få medlemmer?
Tak for ordet, tak for en god debat her onsdag aften.
Jeg vil begynde med et citat fra statsministerens nytårstale: »Mange af jer, der gennem årene er kommet hertil udefra, har taget de danske værdier til jer.
I har ofte nogle af de hårdeste job.
I knokler.
Nu skal vi have flere med«.
Det var velvalgte ord, og jeg er helt enig.
Vi skal have alle med i vores mangfoldige samfund.
Jeg vil derfor i dag bruge min tid til at tale om grundlæggende menneskerettigheder, frihed, fællesskab og demokrati i Danmark – eller manglen på samme.
Lad mig begynde med at slå fast: For mig fungerer et demokrati bedst, når det indrettes og styres af de mennesker, der lever i det.
Danmark er et demokratisk land – det siger vi om os selv – men har demokratiet fulgt med befolkningens udvikling i vores samfund?
Lad mig spole tiden tilbage i danmarkshistorien.
Tilbage i 1915 fik kvinder og tjenestefolk stemmeret i Danmark.
Og i 1953 sikrede grundlovsændringen kvinder i tronfølgen og automatisk statsborgerskab til de grønlandske medborgere.
I dag skriver vi 2022.
Nu er tiden inde til igen at inkludere dem, der står uden for demokratiet, for til næste folketingsvalg er der en stor gruppe af indvandrere og deres efterkommere i vores samfund, der ikke får lov til at deltage i det demokrati, de bor i.
Cirka en halv million borgere over 18 år må ikke stemme til næste folketingsvalg.
De kigger udefra og ind og kan ikke se sig selv i det grundlæggende demokratiske fællesskab.
De opfylder ikke kravene til et statsborgerskab i Danmark, selv om de arbejder og betaler skat, uddanner sig og lever helt almindelige liv her i Danmark sammen med os andre.
Det svarer til, at hver tiende borger i et af verdens rigeste og mest veludviklede demokratier er sat uden for demokratisk indflydelse.
Siden 2017 er hvert tiende barn, som er født i Danmark – f.eks. på Rigshospitalet som jeg selv –
ikke dansk statsborger.
I 2010 var det en ud af tyve.
Så kære kolleger: Det skal vi have ændret.
Og derfor er tiden kommet til at udvide valgretten til de borgere, der ånder og lever i og for det danske samfund, og som har boet her i minimum 4 år.
Det vil kræve en grundlovsændring, men det er der absolut heller ingen grund til at frygte.
Grundlovsændringer har ligefrem tradition for at inkludere flere borgere i den demokratiske deltagelse.
Det lyder som følger: »Danmark er et unikt land.
Vi har tillid til hinanden.
Vi vil hellere samle os end lade os splitte.
Især hvis vi står sammen«.
Lad os derfor at udvide valgretten i Danmark.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-04:
Så skal jeg bare forstå, hvad det var, ordføreren startede med at sige, nemlig det der med, at man skal kunne følge med i den politiske debat, kunne læse avisen og se fjernsyn.
Her var det min forståelse, også på de efterfølgende svar fra hr. Alex Ahrendtsen, at det sådan set handlede om det at kunne opnå stemmeret.
Det er derfor, jeg bare vil spørge, om det er sådan nogle universelle krav, der skal lægges ind i det for at kunne opnå stemmeret, og at vi, for at man kan deltage i demokratiet, stiller krav om, at man skal have en vis forståelse af det for at kunne deltage i det.
Per Larsen (KF), 2022-05-04:
Tak for det, og tak for ministerens tale.
Ministeren sagde, at han ærgrer sig over, at der ikke kommer flere køer på græs.
Er det ud fra en følelse eller en rationel tænkning?
Hvad bygger det på?
Rasmus Prehn (S), 2022-05-04:
Jeg har rigtig meget fokus på dyrevelfærd, og derfor synes jeg, det er ærgerligt, at der er færre køer på græs, end der var tidligere.
Så jeg tror, man har haft de bedste intentioner.
Derfor tror jeg, vi skal passe på med at pege fingre, men have en sund og fornuftig dialog om, hvordan vi gør det her.
Zenia Stampe (RV), 2022-05-04:
Ja, jeg sagde »hr. Rasmus Prehn«.
Nogle gange står man deroppe og glemmer, hvad ens kolleger hedder, og så siger man bare »ordføreren« eller »ministeren«, men nu sagde jeg jo navnet, fordi jeg har sådan en nær relation til ministeren, hr. Rasmus Prehn –
nu nævnte jeg navnet igen.
Jeg vil bare spørge: Mener ministeren, at det er en positiv eller negativ udvikling, vi har været vidne til over de sidste 15 år, hvor det altså er blevet undtagelsen og ikke reglen, at kvæg kommer på græs?
Rasmus Prehn (S), 2022-05-04:
Tak til fru Zenia Stampe, også for den mere kammeratlige tone.
Det betrygger mig i, at vi har en god samarbejdsrelation.
Jeg tror, der generelt er et behov for at bringe os byboere tættere på landet for at få en bedre forståelse.
Det tror jeg vi skal arbejde med hele vejen rundt fra daginstitutioner til skoler osv., så man får en bedre forståelse.
Det er også her, at mærkningsordningen jo kan være med til at fremme en bevidsthed omkring det her.
Jeg håber på, at man i mange familier tager samtalen hen over køkkenbordet: Hvad er det egentlig, vi indtager her?
Hvad står der på kartonen?
Hvad har det af konsekvenser?
Det er noget, jeg selv prøver at bringe frem i min familie.
Jeg håber, andre vil gøre det samme.
Når det så er sagt, handler det hele jo ikke om det private initiativ.
Vi er også nødt til at have nogle politiske rammer.
Der er jeg glad for, at jeg sammen med bl.a. fru Zenia Stampe har lavet en meget ambitiøs aftale, der bl.a. lægger op til at fordoble det økologiske areal.
Så må vi tage andre initiativer også.
Vi skal jo senere også diskutere dyrevelfærd, og der ser jeg gerne på, at vi gør noget for at fremme, at vi får endnu mere og bedre dyrevelfærd, end vi har i dag.
Zenia Stampe (RV), 2022-05-04:
Jo, jo, men når nu det for 15 år siden var reglen, at køer gik på græs, hvor de nu står i en stald, tror hr. Rasmus Prehn så ikke, at det i virkeligheden er danskernes opfattelse, at den mælk, de drikker, kommer fra køer, der har været på græs, for sådan var det jo i reglen?
For 15 år siden var det jo undtagelsen, at malkekvæg ikke kom på græs – i dag er det reglen.
Tror hr. Rasmus Prehn, at danskerne godt er klar over det?
Rasmus Prehn (S), 2022-05-04:
Nu nævnte jeg jo flere tiltag, vi sætter ind med.
Der er også det her dyrevelfærdsmærke med hjerterne på, som vi kender fra mælkekartonerne.
Der er det jo en stærk opfordring til forbrugerne om, at hvis man går op i dyrevelfærd og i, at køerne skal på græs, så er det en god idé at orientere sig efter dyrevelfærdsmærket, men i øvrigt også økologimærket.
Så hvis der både er et dyrevelfærdsmærke og et økologimærke på kartonen, er man sikker på, at køerne har været på græs.
Det er jo så et valg, man kan tage, når man er nede at handle.
Og så tager vi politiske tiltag, der løbende forbedrer det her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-04:
Ja, men vi er bare nødt til at rejse den her debat, for den der udvikling – eller afvikling – af landbruget kører så hurtigt.
Vi skal jo ikke ret mange år tilbage, selv i det her årtusinde, hvor det sådan set var mere normalt, at kvæg kom på græs.
Nu kigger vi ind i noget, hvor det bliver færre og færre af husdyrene, som kommer udendørs, og det gælder især kvæg.
Så det er jo nødvendigt, at vi bremser op, for ellers ender det bare med, at det er økonomien, der styrer det hele.
Ministeren har jo ret i, at vi arbejder for mere økologi, men så vil vi jo komme frem til, at det er en fjerdedel af de danske kvægbesætninger, som har ordentlige forhold.
Kan ministeren ikke se, at vi har et stort problem i forhold til de resterende 75 pct. kvæg, der ikke kommer til at være økologiske?
Rasmus Prehn (S), 2022-05-04:
Tusind tak til hr. Søren Egge Rasmussen for lige at referere min begejstrede udmelding på Facebook.
Der er ikke nogen tvivl om, at jeg er en kæmpestor fan af dyrevelfærd; jeg er meget begejstret for, når dyrene bliver sluppet fri på græs.
Det er en fornøjelse at se.
Det er jo også derfor, at vi har lavet en aftale, bl.a. sammen med Enhedslisten, om at fordoble økologien frem mod 2030.
Det er en del af vores aftale.
Vi vil rigtig gerne det her.
I øvrigt er det jo ikke sådan, at det er forbudt for de kvægavlere, der ikke er økologiske, at sætte deres køer på græs, men det er bare ikke så udbredt.
Så vi har sådan set ikke noget imod intentionen.
Vi så gerne, at så mange køer som overhovedet muligt kommer på græs.
Der er bare de årsager, som jeg også nævnte i mit indlæg, nemlig at det giver nogle driftsøkonomiske problemer for de avlere, der nu har en anden produktionsform, og der er det bedre at gå ad de veje, vi allerede har aftalt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-04:
Det er næsten ministerens skyld, at vi har fremsat det her beslutningsforslag, for man kunne for et år siden høre ministeren udtale begejstret på Facebook: Man bliver jo helt høj af at se køerne tumle rundt på marken.
Hvorfor ikke komme frem til, at god dyrevelfærd skal gælde for alle køer?
Nu nævner ministeren, at vi skal prioritere god dyrevelfærd i staldene, og det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Når man så er i en situation, hvor hver femte danske ko lider af hudbetændelse på klovene, så er vi jo et sted, hvor der er staldforhold derude, der ikke lever op til god dyrevelfærd.
Så jeg vil godt høre ministeren: Hvordan skal vi løse det?
Hvis ikke vi skal gøre det ved at sætte køerne på græs, hvad er det så, ministeren vil gøre for at løse de dyrevelfærdsproblemer?