runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Gade (ALT), 2017-05-02:
Så længe den er det – og der har jeg hverken hørt Enhedslisten eller andre partier komme med fuldstændige modeller for, at vi kan se bort fra det p.t., for vi har ikke et stærkt nok europæisk samarbejde på området, og det nordiske samarbejde er heller ikke stærkt nok – vil jeg sige, at vi bliver nødt til at bakke op om netop NATO.
Vi går ikke ind og er aggressive, men vi går ind, og så bakker vi op om det, vi har lovet i NATO-samarbejdet.
Og det er sådan en type opgave her, jeg har nemmest ved at bakke op om, når vi sender danske styrker ud for at skabe sikkerhed.
Vi skaber ikke nødvendigvis sikkerhed for, at balterne bliver mere sikre, men vi gør i hvert fald heller ikke det modsatte.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-02:
NATO besluttede på sit topmøde sidste år at etablere en fremskudt tilstedeværelse i Baltikum og Polen, og det skal Folketinget hermed meddele sit samtykke til.
Konkret vil vores bidrag til den fremskudte tilstedeværelse ske i Estland med Storbritannien som rammenation, og det er ikke nogen hemmelighed, hvad der ligesom er bevæggrunden til det her.
Det er selvfølgelig den russiske adfærd.
Vi tager i den forbindelse stor, stor afstand fra både den russiske annektering af Krimhalvøen og den russiske frembrusen i øvrigt.
Det er jo aldrig sjovt at skulle tage stilling til sådan en fremskudt militær tilstedeværelse, som vi gør her, men vi må også erkende, at det sker som led i den alliance, vi er en del af, og som trofast alliancepartner bakker vi op om den fremskudte tilstedeværelse.
Man kan dog diskutere, hvilken forskel det reelt kommer til at gøre med den her fremskudte tilstedeværelse.
Det er nok ikke noget, der får Putin til at ryste i bukserne eller i øvrigt til at tøve.
Og man kan spørge sig selv, om vi skaber roligere omgivelser eller det modsatte.
For selv om det jo er en defensiv aktion, der er tale om, så er det nok ikke en handling, der som sådan skaber mindre konflikteskalering.
Men vi må gå ind i det som den trofaste alliancepartner, vi er i det her stærke fællesskab.
Vi noterer i øvrigt med tilfredshed, at meromkostningerne naturligvis afholdes inden for forsvarets egen ramme, og vi håber selvfølgelig, at tilstedeværelsen bliver så kort som overhovedet muligt.
Men der er desværre ikke noget, der i øjeblikket tyder på en generel russisk tilbageholdenhed.
Endnu en gang må det understreges, at det her tydeliggør behovet for en øget indsats imod spionage og cyberkriminalitet, for den indsats, vi her kommer til at yde, vil i høj grad blive genstand for både spionage og cyberkriminalitet og de her såkaldte honningfælder.
Vi har fuld tillid til, at de dygtige danske udsendte kan stå imod det her, men det er bare for at skitsere, at det er nogle meget væsentlige udfordringer, vi her skal imødegå fremadrettet.
Og det er noget, vi skal møde med mere viden, ekspertise og fingerfærdighed både ude og hjemme.
Så med det kan jeg sige, at Radikale Venstre kan bakke op om beslutningsforslaget om dansk deltagelse i en fremskudt tilstedeværelse i Baltikum.
Søren Søndergaard (EL), 2017-05-02:
Altså, der er jo ikke noget lettere end at starte en krig, og der er heller ikke noget lettere end at gå i gang med oprustning.
Og man skal altid, før man starter en konfliktoptrapning, have en idé om, hvordan man får konflikten trappet ned igen.
Derfor har jeg bare ét spørgsmål til Det Radikale Venstre
: Hvis nu reaktionen på, at man sender nogle styrker til Baltikum – med alle de gode argumenter, som den radikale ordfører har fremlagt – bliver, at Rusland svarer igen med yderligere optrapning, hvad er det så, Danmark skal gøre i den situation?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-05-02:
Jeg synes, at OSCE er en enorm vigtig organisation her.
Og jeg synes eksempelvis, at det initiativ, som den tyske udenrigsminister Steinmeier har taget for at prøve at genoplive gensidige forhandlinger omkring nedrustning i Europa i OSCE-regi, er enormt positivt.
Men jeg mener bare, at det, som vi gør her med udsending af soldater til den russiske grænse, modarbejder de nedrustningsinitiativer, som bliver taget.
Man kunne vende det om: Skal vi så også opruste i Arktis?
Nej, det synes jeg ikke.
Det er der faktisk ingen her i salen der synes.
Og skulle vi så ikke hellere forsøge at få nedrustning og afspænding i Østersøen, ligesom vi alle sammen arbejder på at få det i Arktis?
Jan Johansen (S), 2017-05-03:
Tak til ministeren for svaret.
Det er da rigtigt, at man ikke må indkvartere flygtninge i boliger, hvis de står på ghettolisten, og det er jo et rigtig godt initiativ, vi fik lavet i den lovgivning under den tidligere regering.
Men jeg mener stadig væk, at det er et kæmpeproblem, når man har så mange indvandrere og efterkommere boende i boligområder, og det giver jo ghettolignende områder nogle steder.
Har ministeren andre planer end dem, ministeren lige har nævnt, for at komme problemet til livs?
Har ministeren tænkt over, hvilke andre ting man kan gøre for netop at få flere ud i den private udlejningssektor?
For det er jo kun 8 pct. med anden etnisk herkomst end dansk, der bor derude.
Jan Johansen (S), 2017-05-03:
Ja, og det er jo sidste spørger, så det var godt, at det virkede lige til sidst.
Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt for integrationen, at mere end hver fjerde beboer i den almene boligsektor er indvandrer eller efterkommer, mens det kun er 8 pct. i den øvrige boligsektor, som LLO fremhæver i deres seneste medlemsblad?
Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt for integrationen, at mere end hver fjerde beboer i den almene boligsektor er indvandrer eller efterkommer, mens det kun er 8 pct. i den øvrige boligsektor, som LLO fremhæver i deres seneste medlemsblad?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-03:
Det var en meget lille, isoleret del, som handlede om nogle krav om praktikordninger, tror jeg, som De Konservative ikke var med i, og fordi der ikke er et regeringsparti, der var med i den aftale, er resten af regeringen heller ikke med i den del af aftalen.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-03:
Hvilken mindre del er der tale om der?
Jan Johansen (S), 2017-05-03:
Jamen jeg vil bare gøre ministeren opmærksom på, at alle de tiltag, der er taget i forbindelse med flygtninge og indvandrere, er vi jo med i fremadrettet.
Og det er rigtigt, at vi er løbet ind i virkeligheden, men vi ved jo godt, at det er antallet, der betyder noget, og derfor har vi arbejdet sammen om de her ting.
Det var en anden situation, da vi sad i regering.
Men jeg vil stadig væk godt opfordre ministeren – jeg ved godt, at vi ikke kan tvinge nogen – til at arbejde på, at vi får spredt folk af fremmed herkomst mere i de store områder, så de ikke klumper sammen, for det giver jo ingen integration på sigt.
Og det vil vi gerne være med til at arbejde for, det er hundrede procent sikkert.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-03:
Men det vil jeg gerne forpligte mig på – det er i forvejen min politik at forsøge at gøre det.
I det hele taget må vi sige, at selve ideen med, at man samler alle med boligsociale problemer i bestemte boligområder, som er en idé, der i høj grad er undfanget af Socialdemokratiet, har vist sig at spille fallit.
Ja, bortset fra en mindre del, som også De Konservative står uden for.
Thomas Jensen (S), 2017-05-03:
Ja, vi kommer det ikke meget nærmere i det her spørgsmål.
Nu har jeg fået afklaret, at vi kommer til nogle forhandlinger til efteråret, og det ser jeg meget frem til.
Jeg ser meget frem til regeringens udspil, så vi går videre til næste spørgsmål.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-03:
Sådan opfatter jeg også Socialdemokratiet – som et pragmatisk parti, som er interesseret i nogle gode vilkår.
Min klare ambition er, at jeg fremlægger en vækststrategi til efteråret med afsæt i de anbefalinger, som vækstteamet kommer med, og dem skal vi selvfølgelig have studeret nærmere.
For vi skal udnytte det store potentiale, vi har med Det Blå Danmark.
Det er en fantastisk industri herhjemme.
Det brander også Danmark på en helt utrolig flot måde, og jeg synes, vi kan være stolte af Det Blå Danmark.
Derfor skal vi selvfølgelig sørge for, at branchen får de bedst mulige vilkår i Danmark.
Thomas Jensen (S), 2017-05-03:
Jeg skal kvittere herfra ved at sige, at jeg ikke tror, man kan stikke en kile ind imellem regeringen og Socialdemokratiet, i forhold til at vi har den samme ambition om, at vi skal sikre Det Blå Danmark gode vækstmuligheder.
Jeg vil også samtidig sige, at jeg ser meget frem til, at vi kommer frem til at mødes ved et forhandlingsbord, for der ligger jo i de her anbefalinger nogle ting, som vi har hørt på ikke bare nu her i anbefalingerne, men som også er blevet diskuteret forud for og sideløbende med vækstteamet – nogle ting, som det haster med at få truffet nogle beslutninger om, for at vi kan sikre, at arbejdspladserne bliver i Danmark.
Derfor giver vi opbakning til det, så det kan gå hurtigt fra regeringens side.
Socialdemokratiet er parate til at forhandle.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-03:
Først vil jeg sige, at når der er nogle gode ideer, tager vi selvfølgelig imod dem, også ideen med vækstteams, som vi syntes var en rigtig god idé, og som den tidligere regering fandt på.
Det fortsætter vi selvfølgelig med, for alt, hvad vi kan gøre for i fællesskab at give nogle gode vilkår for erhvervslivet, skal vi selvfølgelig gøre.
Og det er en god idé med vækstteams.
Hvis vi skal sikre, at danske virksomheder får del i det fremtidige vækstpotentiale, så peger vækstteamet jo på, at vi skal have sikret attraktive, stabile og konkurrencedygtige rammevilkår, lidt ligesom hr. Thomas Jensen er inde på nu og her.
Der er det vigtigt, at vi får sat nye teknologier og en digitalisering af Det Blå Danmark i fokus.
Det er også vigtigt, at vi får udnyttet havets ressourcer, skriver vækstteamet – og det er dagsordener, som jeg er enig i.
Jeg vil nu studere vækstteamets anbefalinger nærmere og på den baggrund også se på mulighederne for at forbedre vækstvilkårene for Det Blå Danmark med afsæt i de anbefalinger, som vækstteamet kommer med.
Thomas Jensen (S), 2017-05-03:
Det er jeg glad for at den nuværende regering har overtaget, fra dengang vi sad i regering.
Så har jeg også lagt mærke til, at før ministeren blev minister og var konservativ ordfører, skrev ministeren i Børsen, at nu skulle vi virkelig se at komme i gang og komme hurtigt ud af starthullerne i forhold til også at sikre Det Blå Danmark på bestemte områder.
Nu sidder den tidligere ordfører så som minister og har fået de her flotte anbefalinger, som jeg er enig med ministeren i er nogle, der er med til at skabe grundlag for en god politik herindefra.
Hvornår sker der noget, sådan at vi kan komme i gang med at lave noget praktisk politik, der kan gavne sektoren Det Blå Danmark?
Det lyder: Hvad mener ministeren om anbefalingerne fra regeringens vækstteam for Det Blå Danmark?
Hvad mener ministeren om anbefalingerne fra regeringens vækstteam for Det Blå Danmark?
Tilde Bork (DF), 2017-05-03:
Har ministeren indtryk af, at grænsekontrollen havde en negativ effekt på turismen i 2016?
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-03:
Dermed er der ikke mere at foretage i dette møde.
Folketingets næste møde afholdes i morgen, torsdag den 4. maj 2017, kl. 10.00.
Jeg henviser til den dagsorden, der fremgår af Folketingets hjemmeside.
Mødet er hævet.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-03:
Tak for det relevante spørgsmål.
Vækstteamet har leveret et solidt stykke arbejde og præsenteret regeringen for ambitiøse anbefalinger, der indeholder gode og konkrete forslag til, hvordan Danmark kan fastholde og udbygge sin maritime styrkeposition frem mod 2025.
Jeg har den klare holdning, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at give Det Blå Danmark de bedst mulige vilkår, for det er en stor og vigtig sektor, som i høj grad bidrager til at skabe vækst og beskæftigelse i hele Danmark.
Den danske maritime sektor står for ca. 25 pct. af dansk eksport og er dermed Danmark største eksporterhverv.
I 2015 stod søtransport alene for omkring 200 mia. kr. i eksportindtægter, dvs. godt 20 pct. af den samlede danske eksport.
Det Blå Danmark beskæftiger mere end 60.000 personer, og det svarer til 2,2 pct. af den samlede beskæftigelse i Danmark.
Tre fjerdedele heraf er for øvrigt bosat uden for hovedstadsområdet.
Danmark er en stærk international spiller på det maritime område.
Danmark er verdens 14.-største flagstat og verdens 8.-største operatør af tonnage.
Danske rederier står dermed bag en stor del af den fragt af varer, som finder sted i verden.
Globalt er den maritime sektor præget af en hård konkurrence samt udfordringer med overkapacitet og lave fragtrater.
Fremadrettet vurderes den maritime sektor fortsat at have et vækstpotentiale i Danmark.
Især forventes anvendelsen af havets ressourcer samt nye teknologier og digitalisering at have stort potentiale til at skabe nye forretningsmuligheder og effektivisere sektoren.
Så alt i alt ser jeg store fremtidsmuligheder i det blå Danmark og synes, at anbefalingerne fra vækstteamet er brugbare i den henseende.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-03:
Tak, formand.
Der er stadig ikke lys i lampen hernede, men vi må prøve at se, om ikke det går alligevel.
Mener ministeren, at det er fornuftigt, at anlægget af en bro over rute 23 ved Knabstrupvej er projekteret i tredje etape af Kalundborgmotorvejen, når man samtidig i anden etape bruger 49 mio. kr. på en sidevej, som ingen funktion har, og hvor midlerne i stedet kunne bruges til østvendte ramper, hvis man fremrykkede byggeriet af broen over rute 23 til den planlagte anden etape, sådan som det er foreslået af Holbæk Kommune?
Mener ministeren, at det er fornuftigt, at anlægget af en bro over rute 23 ved Knabstrupvej er projekteret i tredje etape af Kalundborgmotorvejen, når man samtidig i anden etape bruger 49 mio. kr. på en sidevej, som ingen funktion har, og hvor midlerne i stedet kunne bruges til østvendte ramper, hvis man fremrykkede byggeriet af broen over rute 23 til den planlagte anden etape, sådan som det er foreslået af Holbæk Kommune?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-03:
Det kan jeg ikke på stående fod huske, men jeg kan vende tilbage med at svar senere, hvis det ønskes.
Magnus Heunicke (S), 2017-05-03:
Så har vi pludselig en spørger her, som er i væsentlig bedre humør, end da vi startede den debat, for det er det, formålet er.
Jeg synes, vi er nået et skridt videre.
Så det arbejde vil jeg følge meget, meget nøje.
Ministeren nævnte også i sin første besvarelse det arbejde, der er med koordination med nogle lande i EU.
Det er Danmark også med i, og ministeren prøver på Danmarks vegne at arbejde for mere klare regler på EU's side.
Det er der i hvert fald også brug for på hele cabotageområdet.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-03:
Det er jeg enig med hr. Magnus Heunicke i.
Derfor vil jeg også bede mit ministerium om at undersøge, om man i Tyskland i forlængelse af de højere bøder har fundet en mulighed for faktisk at håndhæve det forbud, der er på området, så bøderne kan blive uddelt.
Magnus Heunicke (S), 2017-05-03:
Men det kan man jo undersøge.
Det var da en idé at få det boret ud.
Det er noget af det, vi har EU til.
Hvis man kommer på rastepladser i Danmark, ser man, at det er helt entydigt, at der på trods af vores regler bliver overnattet i de her førerhuse.
Det er ikke det, der er planen, det er ikke meningen, det er ikke lovligt, det er ikke reglerne.
Det er heller ikke det, som skal være med til at sikre, at vi har et ordentligt arbejdsmarked.
De skal ikke sidde på danske rastepladser og overnatte og grille pølser på kølerhjelmen.
De skal hjem til deres familie, og det sker altså overhovedet ikke i dag.
Jeg vil opfordre ministeren til at tage det her op med sine europæiske kollegaer.
Jeg vil godt stille et skriftligt spørgsmål om, om man kan få kortlagt, undersøgt det her, for det er utrolig relevant, hvis der er lande, der har succes med det, som vi ikke magter i Danmark.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-03:
Jeg har konstateret, at de har højere bødetakster i Tyskland på området, men jeg går ud fra, at tyskerne har de samme udfordringer med at håndhæve forbuddet mod at afholde det regulære ugentlige hvil i førerhuset, som vi har i Danmark.
Der er blevet ført 0 sager i Danmark på det her område, til trods for at det allerede er forbudt, til trods for at der allerede gives bøder.
Så svaret på spørgsmålet om, om jeg er bange for, at de udenlandske chauffører søger til Danmark for at holde deres regulære ugentlige hvil, fordi bødeniveauet er lavere end f.eks. i Tyskland, må være, at det tror jeg ikke, for jeg tror, at tyskerne har de samme problemer som i Danmark med at håndhæve det og uddele bøder på det her område.
Så selv om bøderne er højere, gør det jo ingen forskel, hvis det ikke bliver håndhævet, og hvis bøderne ikke bliver uddelt.
Magnus Heunicke (S), 2017-05-03:
Tak, formand.
Jeg vidste, jeg kan regne med formanden.
Tak for svaret.
Som jeg hører svaret, synes jeg, det er nuanceret og også en åbning for at se på tingene.
Sagen er jo den, at i takt med at lande omkring os, lande syd for os fastsætter bødestørrelser på et niveau, der ligger væsentligt over Danmarks, og fordi, som ministeren redegjorde for, det er sparsomt, hvad der har været af sager – om nogen overhovedet – hvor det er blevet konstateret, at man har overnattet under det krævede ugentlige hvil på 45 timer, selv om det er ulovligt, i lastbilens førerhus – det er altså ikke mange sager, der har været af den slags, om nogen overhovedet – så kan man jo risikere, at der sker dette i Europa: Hvis der er højere bøder i Tyskland, i Frankrig, i Belgien osv., kan man risikere, at de lige kører over grænse og overnatter i Danmark, for man ved, at i Danmark er der ingen, der tjekker det.
Og hvis der endelig var, er bøden så lav, så det ikke gør noget.
Mit opfølgende spørgsmål til ministeren er: Er man ikke bange for, at vi bliver en slags helle, hvor der ikke rigtig hersker nogen regler for arbejdsmiljø, når det drejer sig om det her?
Der er vel to-tre stykker pr. rasteplads, hvor der er dusinvis fra udlandet.
Det er fint.
Det er cabotage.
Det må de gerne.
Men de må ikke, hvis de overnatter under det ugentlige hvil.
Ministeren står her og siger, at det faktisk sker.
Så var det vel en idé at gøre noget ved det?
Jeg vil sige tusind tak for det svar til ministeren.
Jeg skal sige, at jeg ikke har noget ur på min pult.
Jeg har et par minutter, ikke også?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-03:
Tak for spørgsmålet.
Chaufførers hviletider er fastlagt i køre- og hviletidsforordningen.
Efter køre- og hviletidsforordningen må de reducerede ugentlige hvil afholdes i førerhuset.
Køre- og hviletidsforordningen siger derimod ikke noget om, hvorvidt de regulære ugentlige hvil må afholdes i førerhuset.
Det er det regulære ugentlige hvil, der er på dagsordenen i dag.
I Danmark fortolkes køre- og hviletidsforordningen således, at det regulære ugentlige hvil ikke må afholdes i køretøjet.
Overtrædelse af dette kan derfor sanktioneres med bøde efter færdselsloven.
Det er således allerede i dag strafbart, hvis en chauffør afholder sit regulære ugentlige hvil i køretøjet.
I forlængelse af dette kan der peges på, at der heller ikke hidtil er ført sager ved domstolene om disse overtrædelser.
Det vil indførelse af skærpede sanktioner i form af højere bøder ikke ændre på.
Det svarer nogenlunde til det bødeniveau, der foreslås fastsat for de mest alvorlige overtrædelser af takografordningen i det køre- og hviletidslovforslag, vi for øjeblikket behandler her i Folketinget.
Med lovforslaget foreslås det, at disse overtrædelser skal sanktioneres med 6.000 kr. til chaufføren og 12.000 kr. til virksomheden.
Ved indførelse af sådanne skærpede sanktioner skal man være opmærksom på, at der p.t. verserer en sag ved EU-Domstolen om, hvorvidt det overhovedet er i strid med køre- og hviletidsforordningen at afholde det regulære ugentlige hvil i køretøjet.
Det er herudover forventningen, at Europa-Kommissionen ved sin forventede præsentation af vejpakken den 31. maj vil adressere problemstillingen.
Regeringen vil i forhandlingerne om vejpakken arbejde for klarere og enklere regler på vejtransportområdet, som er lette at håndhæve.
Det er også i tråd med positionen i vejtransportalliancen, hvor der arbejdes med flere forskellige løsningsmuligheder for at sikre balance mellem førernes arbejdsliv og privatliv.
Det er således et
område, der på europæisk plan er stor fokus på.
Jeg har ikke problemer med at fastlægge et bødeniveau som i Tyskland, men et højere bødeniveau vil ikke ændre ved de vanskeligheder, der er forbundet med håndhævelse af forbuddet.
Herudover er der risiko for, at EU-Domstolen kommer frem til, at det ikke er strid med køre- og hviletidsforordningen at afholde det regulære ugentlige hvil i køretøjet.
I så fald vil nationalt fastsatte sanktioner være uden betydning.
Tak for ordet.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-03:
Ja, men jeg vil også gerne spørge, om ministerens parti har tilsluttet sig forliget om boligaftalen.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-03:
Tak for spørgsmålet.
Etableringen af en bro over rute 23 ved Knabstrup Møllebakke er ikke en del af anlægsloven.
Derfor indgår den ikke i etableringen af anden etape.
Broen er til gengæld en del af tredje etape af Kalundborgmotorvejen fra Regstrup til Kalundborg.
Jeg er ikke bekendt med den konkrete sidevej til 49 mio. kr., hvorfor jeg ikke kan forholde mig til dens funktion.
Dog må jeg hertil bemærke, at Holbæk Kommune tidligere over for mig har gjort opmærksom på en parallelvej i projektet, som de mente var overflødig.
Vejdirektoratet oplyste i den forbindelse, at den pågældende vej har en relevant funktion, og at den desuden kun koster 10 mio. kr.
Dermed er prisen for vejen hverken på højde med prisen for etableringen af broen over rute 23, som alene er estimeret til 34 mio. kr., eller østvendte ramper, som har et anslået anlægsoverslag på yderligere 20 mio. kr.
Det er desuden vigtigt at huske på, at østvendte ramper ved Knabstrup Møllebakke ikke har været en del af VVM-undersøgelsen af hverken anden eller tredje etape af Kalundborgmotorvejen.
Det er derfor Vejdirektoratets vurdering, at der vil være behov for en VVM-screening af ramperne, hvis man beslutter at etablere dem.
Der er mange faktuelle detaljer i denne sag, så jeg vil gerne sørge for, at der bliver udarbejdet et faktuelt notat til hr. Kaare Dybvad om emnet.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-03:
Jeg skal takke for svaret, og det notat vil jeg da bede om.
Jeg kan ikke lade være med at blive lidt forundret over oplysningen fra Vejdirektoratet, for vi har været til møde for over et år siden – halvandet år siden er det snart – i Knabstrubhallen, hvor den her sag blev diskuteret.
Dengang oplyste de en pris på 49 mio. kr., og nu siger ministeren, at det er 10 mio. kr.
Det er jo selvfølgelig en anden pris.
Men samtidig må man også sige, at det, vi kommer til at stå med her, er en vejstrækning, som ligger for enden af en motorvej, altså den anden etape af Kalundborgmotorvejen, hvor folk officielt må køre 110 km/t., og sandsynligvis vil der være nogle, der kører en smule hurtigere.
Så har du Knabstrup Møllebakke-Knabstrupvej-overkørslen over motorvejen, som altså skal være i niveau, og hvor der ikke bliver lavet en bro nu og her, og så har du lige på den anden side en tosporet vej, hvor man må køre 90 km/t.
Alene dér er der et trafiksikkerhedsmæssigt enormt problem, som ikke bliver reguleret nu, hvor man også kan spørge: Hvornår bliver den tredje etape vedtaget?
Det er der jo ingen der ved.
Det kan være, at der går 10 år; det kan være, at der går 5 år; det er jo ikke til at sige.
Der synes jeg da det ville være fornuftigt, hvis ministeren sammen med Vejdirektoratet sagde: Kunne man ikke sløjfe den der parallelvej uden om Skamstrup, som er sat til at koste 10 mio. kr., når der alligevel ikke er nogen, der kommer til at bruge den, hvis man laver ramper på motorvejen?
Kunne man ikke prøve at arbejde hurtigt og finde ud af, om det her kunne lade sig gøre, i stedet for at vi skal have en situation, hvor skolebørn skal krydse et sted hen over en tosporet vej, hvor folk sandsynligvis kommer til at køre 100 km/t.?