Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-06-02:
Ingen kan forudse fremtiden, men som folkevalgte politikere er det alligevel vores opgave baseret på mest mulig viden at forsøge at kigge ind i glaskuglen.
Det ligger på vores skuldre at forbedre vores samfund og se på fremtidens muligheder og udfordringer, og dem er der mange af, når man kigger på relationen mellem Grønland og Danmark.
For os i Inuit Ataqatigiit slutter folketingsåret bedre, end det startede.
Med andre ord ser vi også rigtig mange muligheder – og i virkeligheden flere muligheder end hindringer.
I 2021 blev Joe Biden indsat som USA's nye præsident, og budskaberne fra den anden side af Atlanten beror på ønsker om samarbejde, demokrati og en regelbaseret tilgang til det internationale samarbejde.
Dertil prioriterer man indsatsen mod klimaforandringerne, og nye toner om samarbejde og lavspænding i Arktis har lydt, og det er vigtigt for os, der kalder Arktis vores hjem.
Tænk engang, at USA skal forsikre en strategisk samarbejdspartner om, at man ikke længere ønsker at købe dem.
Det er stadig væk en helt absurd tanke.
Siden da har vi også set en ny regering, et nyt naalakkersuisut komme til i Grønland, og valget i Grønland gjorde det meget klart, at de grønlandske vælgere ønsker forandring.
De ønsker et tryggere og et mere lige samfund.
Det er soleklart, at vores økonomiske og menneskelige udfordringer skal ses med allerstørste alvor i Grønland, og det haster med at løse dem.
Dette folketingsår blev også godt for Inuit Ataqatigiit i Folketinget.
Jeg står på vegne af rigsfællesskabet i spidsen for Arktiske Parlamentarikere, og det er en vigtig og strategisk platform, som jeg ser frem til at udfolde særlig i disse år, hvor interessen for Arktis accelererer.
Og hos Arktiske Parlamentarikere har vi tre prioriteringer for de kommende år, som vi har sendt til de otte arktiske regeringer.
Prioritering nr. 1 er, at vi vil øge vores engagement i klimakampen.
For nogle få dage siden var dele af Grønland dækket af sne.
Nu er der sommer i Grønland.
Og på et tidspunkt havde vi faktisk helt op til 18 grader, hvor der var rigtig koldt i Danmark i maj måned.
Vejret er under kraftig forandring, og nogle kalder det også klima på steroider.
De 4 millioner mennesker, der bor i Arktis, kan ikke løse klimakrisen alene, og jeg vil derfor endnu en gang opfordre mine kollegaer her til også at øge vores fælles engagement i forhold til klimaet, så vi sammen kan vende udviklingen, også når vi ser frem mod COP26 i Glasgow i november.
Det skal vi gøre både i Grønland og i resten af rigsfællesskabet.
Og erhvervsudvikling og bæredygtighed er i dag hinandens forudsætninger, ikke modsætninger.
Bæredygtig erhvervsudvikling i Arktis er centralt for udviklingen i området og i regionen, og vi har en kæmpe opgave foran os i forhold til at tiltrække investeringer og skabe øget handel i området.
Bæredygtighed i Arktis handler også om at skabe lokale jobs, udvikle infrastrukturen, modernisere og udvikle industrier, samtidig med at vi har respekt for naturen.
I Grønland ved vi godt, at naturen i virkeligheden er den eneste boss, og derfor er det vigtigt, at vi netop har respekt for den.
I Grønland har vi brug for små og mellemstore virksomheder, og vi skal fremme iværksætteri.
Her mener vi også, at Arctic Economic Council er helt central i det kommende arbejde for at skabe erhvervsudvikling.
Prioritering nr. 3 er at skabe menneskelig udvikling i Arktis.
Folk i Arktis, herunder oprindelige folk, er helt centrale for udviklingen i regionen.
Uddannelse, en levende kultur og et spændende samfund i fremdrift er centralt for, at vores unge fortsat ønsker at kalde Arktis deres hjem.
Mental sundhed, selvmordsforebyggelse og håndtering af de svære sociale problemer er noget, som vi i Arktis har en kæmpestor opgave i at løse i fællesskab.
Her ser vi nogle helt andre voldsomme tal, end vi ser i Norden.
Inddragelse af unge i Arktis, en debat om sikkerhed i Arktis og et fælles arbejde for et stærkere Arktis er noget af det, som jeg ser frem til sammen med mine kollegaer i de arktiske parlamenter.