runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-10-11:
Tak, hr. formand.
Folketinget behandler i dag retshåndhævelsesdirektivet, der er omfattet af det danske forbehold på det retslige område og derfor ikke som databeskyttelsesforordningen får direkte virkning i Danmark.
Danmark skal derfor tiltræde direktivet på mellemstatsligt grundlag, hvilket indebærer, at et flertal i Folketinget til enhver tid kan tilbagekalde tiltrædelsen.
Grundlæggende finder Dansk Folkeparti ikke, at forslaget udvider beskyttelsen af borgerne betydeligt.
I en række andre europæiske medlemslande har det været vanskeligt for borgere at få slettet data hos myndighederne, og det sætter direktivet her retningslinjer for.
Til gengæld er rækkevidden af retshåndhævelsesdirektivet ganske betydelig, idet direktivet påvirker al lovgivning, der regulerer behandlingen af personoplysninger.
Vi noterer os, at Rigspolitiet i sit høringssvar har angivet, at selv en lempelig gennemførelse af direktivet vil medføre ikke ubetydelige merudgifter for politiet til tilpasning og eventuel udvikling af eksisterende it-systemer for at kunne imødekomme det forventede antal anmodninger om indsigt i og rettelser og sletninger af personoplysninger i Kriminalregisteret.
Rigspolitiet nævner også, at da Kriminalregisteret er fra 1978, er man i tvivl om, hvorvidt registeret teknisk og organisatorisk vil kunne opfylde de nye krav.
Rigspolitiet anslår derfor, at der kan komme betydelige merudgifter til etablering af et nyt it-system.
Dansk Folkeparti er på den baggrund bekymret for, at indførelsen af et direktiv, der ikke betyder større sikkerhed for borgerne i relation til personregistrering, i virkeligheden kan risikere at medføre betydelige administrative og økonomiske ressourcetab, som vi som samfund ikke får noget ud af.
Dansk Folkeparti mener grundlæggende, at Danmark har regler for persondatasikkerhed, som er fuldt tilstrækkelige, og vi har vanskeligt ved at se rimeligheden i, at direktivet også omfatter politiets behandling af sager, som er interne i den enkelte medlemsstat, og som altså hverken er blevet eller bliver påtænkt udvekslet til en anden medlemsstat.
Dermed krydses linjen mellem det, der kan retfærdiggøres at være et EU-anliggende – nemlig at det indebærer en grænseoverskridende problematik – og det, som alene bør være et anliggende for medlemsstaterne.
Dansk Folkeparti kan således på den baggrund ikke støtte forslaget om, at Danmark tilslutter sig EU's retshåndhævelsesdirektiv.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-10-11:
Tak for ordet, formand.
I dag behandler vi et beslutningsforslag om at tiltræde retshåndhævelsesdirektivet og lade det finde anvendelse i dansk ret.
Direktivet, som fastlægger et minimumsniveau for beskyttelse af personoplysninger på retshåndhævelsesområdet, indebærer i vidt omfang en videreførelse af, hvad der allerede gælder efter persondataloven og bekendtgørelse om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager inden for EU og Schengensamarbejdet.
I Socialdemokratiet mener vi, at hensynet til samarbejdet med retshåndhævende myndigheder i andre medlemsstater, herunder inden for Schengensamarbejdet, taler for, at Danmark gennemfører direktivet i dansk ret.
Derudover hæfter vi os ved de bemærkninger, som både Institut for Menneskerettigheder samt Rigspolitiet er kommet med i deres respektive høringssvar.
I Socialdemokratiet lægger vi også vægt på, at direktivet på flere områder vil styrke individets rettigheder, herunder gennem en udvidelse af indtægtsretten og indsigelsesretten.
Også Rigspolitiet lægger vægt på, at Danmarks hensyn til at kunne samarbejde med retshåndhævende myndigheder, herunder inden for Schengen, taler for, at vi gennemfører direktivet.
På den baggrund skal jeg meddele, at Socialdemokratiet kan tilslutte sig beslutningsforslaget om at tiltræde direktivet.
Eva Flyvholm (EL), 2016-10-11:
Nej, det mener jeg ikke at personen skal have mulighed for at gøre.
Det mener jeg heller ikke man får mulighed for at gøre i forhold til den lovgivning, der ligger her.
Der er en række muligheder for at undtage ting fra det her direktiv.
Det ligger allerede i lovgivningen, og det vil der også være her.
Så nej: Det vil heller ikke blive gældende i forhold til efterretningstjenesterne.
Men jeg mener, at det er helt hul i hovedet, at efterretningstjenesterne, som indsamler så mange data om borgerne, ikke er underlagt ordentlige regler for databeskyttelse, som er til gavn for alle borgere.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-10-11:
Tak for det, og tak for ordførerens tilkendegivelse af at have tillid til sagligheden.
Det undrer mig, at ordføreren og hans parti planlægger at stemme gult – det kan jeg forstå på ordførertalen man vil gøre – hvis Socialdemokratiet har fuld tillid til den måde, som tingene fungerer på.
Det vil jeg selvfølgelig gerne spørge ordføreren om.
Jeg vil også spørge ordføreren om noget andet.
Ordføreren redegør meget fint, synes jeg, netop for de kompetencer, der skal til, bl.a. viden om verden, udenrigspolitik og sikkerhedspolitik.
De skal følge med, og hvis ikke Udenrigsministeriet skal være repræsenteret, skal man have adgang til den information.
Men hvorfor stemmer ordføreren så ikke rødt, når nu Udenrigsministeriet bliver taget ud af nævnet?
Det har jeg svært ved at forstå, når adgang til den viden er vigtig for ordføreren, og det er den også for mit parti.
Eva Flyvholm (EL), 2016-10-11:
Tusind tak til ministeren for den her fremlæggelse.
Jeg er som sagt meget glad for, at der sker noget her, der ligesom fremmer borgernes databeskyttelse og borgernes rettigheder.
Det er rigtig dejligt.
Jeg hæftede mig også ved, at ministeren ligesom klargjorde, at der er muligheder for at undtage retten til indsigt, også på områder, som hr. Kenneth Kristensen Berth spurgte mig om tidligere.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren: Var det ikke en idé også at bruge det her udmærkede regelsæt som inspiration til, hvordan vi kunne sikre lidt bedre beskyttelse af borgernes rettigheder i forhold til de data, som efterretningstjenesterne, altså Forsvarets Efterretningstjeneste og PET, registrerer?
Var det ikke en mulighed, at man også på det område kunne udvide beskyttelsen lidt mere?
Søren Pind (V), 2016-10-11:
Nu kan man sige, at i forhold til Danmarks sikkerhed, som sådan set ligger os ret meget på sinde, kan økonomi i nogle sammenhænge spille en lidt mindre rolle.
Og et af de væsentlige systemer, som vi har adgang til og glæde af i forhold til Schengen-systemet, er det såkaldte Schengen-informationssystem, som deltagerlandene i Schengen har adgang til.
Det giver besked ved kontrol af en person, som ønsker indrejse i et Schengen-område, altså hvis personen er efterlyst af et af de andre Schengenlande.
Det er et middel, som Danmark ville miste, hvis vi stod i den situation, at vi ikke var med, og det er en uenighed, vi jo sådan set har på en del områder med netop Dansk Folkeparti: Er det her gavnligt for Danmark eller ej?
Og det gælder også hele spørgsmålet om Europol.
For regeringen er det her meget centrale områder, som tjener til at sikre Danmarks sikkerhed.
Det er måske derfor, at vi ikke nødvendigvis fordyber os i alle hjørner og yderkanter, f.eks. i forhold til mindre økonomiske spørgsmål.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-10-11:
Jeg tror også, at vi kan komme tættere på et svar på det her spørgsmål i Europaudvalget, for vi er jo tit blevet overrasket, kan man sige, over, at ting, som måske ikke lige stod til at koste det helt store, så alligevel viser sig at koste en del.
Derfor ville det jo være rart at have en dybere indsigt i, hvor mange penge det her rent faktisk drejer sig om.
Men jeg konstaterer, at ministeren vil vende tilbage til spørgsmålet.
Det finder vi så ud af.
Søren Pind (V), 2016-10-11:
Man siger jo ikke, at man ikke vil oplyse det.
Sagen er, at stillet over for de fordele, der er ved det her direktiv, så er det sådan set et mindre spørgsmål i øjeblikket.
Nu vender jeg så også tilbage til sagen i Europaudvalget.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-10-11:
Tak for det.
Nu er der jo en god tradition i Folketinget for, at vi træffer beslutninger på et nogenlunde velbelyst økonomisk grundlag.
Der kan jeg læse i den kommenterede høringsoversigt, der er fra Justitsministeriet,
at – og nu citerer jeg: »Efter Justitsministeriets vurdering er det endnu for tidligt at fastlægge de nærmere konsekvenser af artikel 20, herunder konsekvenserne for politiets eksisterende IT-systemer.« Er ministeren ikke enig med mig i, at det havde befordrende, hvis Folketinget havde haft mulighed for at få indsigt i, i hvilket omfang politiets eksisterende it-systemer kunne håndtere den udfordring, der ligger i det her forslag?
Holger K. Nielsen (SF), 2016-10-11:
Jeg kan sige, at vi også støtter det her forslag.
Der er sagt mange fornuftige ting, som jeg ikke skal gentage.
Men generelt styrker det retssikkerheden, og det er et fornuftigt område at arbejde sammen om.
Derfor er det naturligt for SF at bakke op om det her.
Zenia Stampe (RV), 2016-10-11:
Tak for det.
Med beslutningsforslaget søger regeringen Folketingets samtykke til, at Danmark tilslutter sig retshåndhævelsesdirektivet.
Det betyder et øget samarbejde mellem retshåndhævende myndigheder, men altså også en øget retssikkerhed for fysiske personer i forhold til databeskyttelse.
Men vi lægger også vægt på, at Institut for Menneskerettigheder fremhæver, at der er tale om minimumsstandarder, som altså ikke forhindrer, at Danmark kan fastsætte et højere niveau.
Så med disse ord skal jeg meddele, at også Radikale Venstre kan støtte beslutningsforslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-11:
Tak, hr. formand.
Jeg kan sige fra Alternativets side, at vi også helt klart støtter, at der samarbejdes netop på området databeskyttelse.
Og det er netop meget, meget fornuftigt at gøre det her i regi af EU, da det jo tit også handler om, hvordan man samarbejder på tværs af landene om de her ting.
En af de ting, som vi er meget glade for, er, at det jo netop er minimumsniveauer, der bliver sat her, så det vil sige, at landene faktisk godt kan øge sikkerheden for den enkelte ud over det.
Det synes vi er en rigtig fornuftig måde at arbejde med det her område på, så vi støtter forslaget.
Christina Egelund (LA), 2016-10-11:
Tak for det.
Databeskyttelse i det hele taget er jo noget, som ligger Liberal Alliance meget på sinde, og her er der tale om et direktiv, som styrker retssikkerheden for fysiske personer inden for retshåndhævelsesområdet, og det er jo vanskeligt at være imod.
Og det gælder specielt i en tid, hvor data er noget, eller et område, som flyder globalt; flyder på tværs af grænser.
Derfor giver det også mening, at det er et problem, som man adresserer internationalt.
Liberal Alliance støttede op om databeskyttelsesdirektivet, da vi behandlede det i Europaudvalget, og derfor giver det selvfølgelig også mening, at vi støtter op om B 3 i dag.
Og så skulle jeg hilse og sige fra Det Konservative Folkeparti, at de også støtter B 3.
Mattias Tesfaye (S), 2016-10-11:
Men det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ministeren om, er følgende: Vi kunne høre fra Dansk Folkepartis side, at de faktisk slet ikke mener, at der skal være en ankemulighed, altså et flygtningenævn – er det også regeringens holdning?
Naser Khader (KF), 2016-10-11:
Ja, der er flere elementer i lovforslaget.
Det centrale og det, som har været debatteret her i dag, er, at det fremover ikke skal være sådan, at Flygtningehjælpen udpeger medlemmer til Flygtningenævnet.
Lad mig starte med at sige, at jeg har den største respekt for Dansk Flygtningehjælp.
Jeg har selv arbejdet der, og de gør det fremragende rundtom i verden, bl.a. i Syrien.
Så jeg har den største respekt for Flygtningehjælpen og deres arbejde, og derfor mener jeg, det er vigtigt, at de ikke sidder i Flygtningenævnet, altså for at fastholde deres arbejde omkring asylansøgere og flygtninge rundtom i verden.
Så vi bakker op om lovforslaget, hvor man ruller tingene tilbage til sådan, som de var fra 2002 til 2011, og hvor Flygtningehjælpen og Udenrigsministeriet ikke længere skal udpege nogen til Flygtningenævnet.
Så der er opbakning fra De Konservative.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-10-11:
Når det her lovforslag fremsættes, sker det jo på baggrund af, at der er et alvorligt problem, der skal løses.
Og der kan man så spørge: Har der været problemer med Dansk Flygtningehjælp i Flygtningenævnet?
Så vidt jeg ved, er der udbredt tilfredshed med deres arbejde.
Har der været kritik af fagligheden hos de folk, som Dansk Flygtningehjælp har udpeget?
Næh, det har der heller ikke været.
I alle de høringssvar, vi har set, har der været udbredt tilfredshed med det, og man kan spørge: Where's the beef?
Hvor ligger problemet gemt?
Hvad er det, vi skal med at det her?
Så forsøger regeringen at lave sådan nogle principielle argumenter, der handler om habilitet osv.
De udpeger folk til det.
Og det med fuldstændig objektivitet, som hr. Marcus Knuth sagde det før, findes, hvis det findes, jo da i endnu mindre grad hos dem, som udpeges af Integrationsministeriet.
Integrationsministeriet er jo, hvad også hr. Finn Sørensen var inde på, langt mere involveret, om jeg så må sige, på andre områder i det her, end Dansk Flygtningehjælp er.
Så habilitetsproblematikken hænger heller ikke sammen.
Det her er uhyre uklogt.
Vi har her i Danmark faktisk tradition for, at vi bruger ngo'er meget aktivt og konstruktivt, og jeg mener ikke, at der er noget som helst grundlag for at sige, at brugen af Dansk Flygtningehjælp i Flygtningenævnet har haft negative konsekvenser.
Derfor kan det her jo kun ses som det, det er, nemlig som en eller anden form for tak for sidst til en organisation, som man ikke kan lide.
Det er jo sandheden i det her.
Man vil give et signal om, at Dansk Flygtningehjælp ikke anerkendes her.
Det er en privat organisation, der varetager politiske interesser, siger nogle.
Nej, sådan er det overhovedet ikke.
Det er jo en institution, som har ageret inden for flygtningearbejdet i Danmark igennem mange, mange år, også globalt, og de har en viden, en ekspertise på det her område, som man jo vil miste, hvis man gennemfører det her lovforslag.
Med andre ord er det her politik, når det er værst.
Det er det, når en ny regering kommer til og ligesom vil sige tak for sidst i forhold til en tidligere regering med det uheldige resultat, at man får en svækkelse af hele arbejdet i Flygtningenævnet.
Vi kan naturligvis ikke bakke op om det her lovforslag.
Marcus Knuth (V), 2016-10-11:
Jamen jeg er helt enig med ordføreren i beskrivelsen af Dansk Flygtningehjælp og det enorme arbejde, de gør ude i verden.
Men er ordføreren enig i, at det er en privat organisation, der har visse politiske retningslinjer?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-10-11:
Dansk Flygtningehjælp er en af de største flygtningeorganisationer i verden, som jo får midler fra langt, langt flere end den danske stat.
Det er en meget, meget stor aktør, og det er dem, der har langt den mest omfattende ekspertviden om flygtninges forhold på jorden, både i de krigszoner, de befinder sig i, og i de nærområder, de er i, og jo også om flygtninges forhold på ruten, og når de kommer hertil.
Jeg synes, at den vurdering, man må lægge til grund, er, hvordan vi får den bedst mulige ekspertviden i det Flygtningenævn, der skal behandle netop flygtninges sager.
Og der er Dansk Flygtningehjælp altså for mig dem, der med længder har den største ekspertviden og derfor adgang til at udpege eksperter med den viden.
Marcus Knuth (V), 2016-10-11:
Mange tak.
Først og fremmest synes jeg ikke, det er helt fair at sige, at vi forsøger at sætte Dansk Flygtningehjælp uden for døren.
Jeg har jo lige netop stået og rost alt det arbejde, Dansk Flygtningehjælp gør, og glædet mig over det nære samarbejde, vi har med dem på en lang række områder.
Men mit spørgsmål er: Hvis ordføreren ikke har noget problem med, at en ngo eller en politisk organisation udpeger medlemmer til et ellers upartisk nævn som Flygtningenævnet, hvor går grænsen så?
Ville ordføreren have det okay med, at vi f.eks. satte Amnesty International til at udpege repræsentanter til at sidde i Flygtningenævnet med en besked om, at de bare skulle holde sig upartiske?
Ville det også være i orden?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-10-11:
Jeg er ikke enig i, at Dansk Flygtningehjælp er en politisk organisation.
Dansk Flygtningehjælp er en organisation, der tager sig af flygtninge.
Det er en hjælpeorganisation, der tager sig af flygtninges forhold på jorden, og som får penge fra stater og FN og yder et gigantisk stykke arbejde over hele verden.
Det kommer an på vurderingen af den ekspertviden, der er brug for i Flygtningenævnet.
Og Dansk Flygtningehjælp er med længder dem med den største ekspertviden, vi har adgang til i Danmark, og derfor er det mig ubegribeligt, at de skal sættes uden for døren i Flygtningenævnet.
Mattias Tesfaye (S), 2016-10-11:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg indledte med at sige, synes jeg, det er et problem, at sammensætningen af Flygtningenævnet har skabt så meget uro, at hver gang vi har fået en ny regering, er det blevet sammensat på ny.
Jeg synes ikke, det klæder os, at en instans, som jo er et domstolslignende organ, er gjort til genstand for en symbolpolitisk kamp, som så igen nu skal afgøres på et, synes jeg, lidt usagligt grundlag.
Vi stemmer gult, fordi vi mener, at der er behov for at få skabt ro om Flygtningenævnet som organisation.
Vi ville faktisk gerne tilslutte os en aftale med regeringen og meget gerne et meget bredt flertal i Folketinget om, hvordan det skal se ud, så folk kan være sikre på, at sådan ser det også ud, efter at Socialdemokratiet har indtaget Statsministeriet igen.
Det er det, vi gerne vil signalere med vores gule stemme.
Vi stemmer også gult, fordi – og det er så til ordførerens andet spørgsmål – at jeg ikke er klædt godt nok på til at vurdere, om det er en forudsætning for at træffe en ordentlig afgørelse, at der er en repræsentant fra Udenrigsministeriet i nævnet, eller om de informationer bare kan tilflyde nævnet, sådan som jeg må formode de har gjort op gennem 00'erne, da der kun sad tre personer i nævnet.
Jeg kender simpelt hen ikke de interne organisatoriske procedurer, men det er det, vi gerne vil have et lidt mere kvalificeret grundlag at træffe beslutning på baggrund af.
Og det er, at vi opfordrer til, at der bliver udarbejdet en ordentlig undersøgelse af hele proceduren, at der bliver indkaldt til forhandling, og at der bliver skabt et bredt flertal bag en så vigtig organisation som Flygtningenævnet, sådan at vi kan være sikre på, at heller ikke det vil blive lavet om efter et valg.
Finn Sørensen (EL), 2016-10-11:
Hvis man vidste det så sikkert, havde man vel ikke kastet sig ud i den øvelse, man gør nu, for så bliver man jo bare klædt af, altså hvis man nu retter sig efter Det Radikale Venstre og – i al beskedenhed – også Enhedslisten og, tror jeg, både Alternativet og Socialistisk Folkeparti, som jo virker til i hvert fald at være enige med os.
Så jeg synes bare, det var en lidt urimelig kritik, men man kan selvfølgelig håbe på, at det går, som ministeren siger.
Inger Støjberg (V), 2016-10-11:
Det, jeg sagde – det kan så være, at det ikke fremstod så tydeligt – var, at Socialdemokraterne altid lader sig koste rundt af venstrefløjen, når man kommer i regering, for så er det jo den øvrige venstrefløj, der bestemmer.
Det er jo Det Radikale Venstre, der bestemmer udlændingepolitikken.
Så prøver man fra socialdemokratisk side at fremstå som et strammerparti, når man er i opposition, og det er jo al ære og respekt værd, hvis man bare mente det.
Men man mener det ikke, for når man så først kommer i regering, fører man igen en anden udlændingepolitik.
For den gang blev der ikke sat spørgsmålstegn fra Socialdemokratiets side med hensyn til sammensætning.
Nej, dengang fremsatte man bare et lovforslag, og så sagde man: Dansk Flygtningehjælp skal ind igen i Flygtningenævnet.
Dengang var der åbenbart ikke behov for at undersøge noget, men det er der nu.
Det er, fordi man godt ved, at man bliver styret af Det Radikale Venstre, hvis først man kommer i regering.
Finn Sørensen (EL), 2016-10-11:
Ja, der er den væsentlige forskel, at de embedsmænd, der sidder der, i den sidste ende er ansat af Udenrigsministeriet, mens de repræsentanter, der sidder for Dansk Flygtningehjælp, ikke er ansat i eller på nogen måde beskæftiget i Dansk Flygtningehjælp.
Så derfor er det jo fuldstændig urimeligt at anklage Dansk Flygtningehjælp for på nogen måde at være politisk afhængige eller inhabile eller noget.
Men det var ikke så meget det, for vi kommer ikke længere med det.
Jeg vil bare sige til ministeren, at jeg synes, at ministeren var dybt uretfærdig over for Socialdemokratiet.
Ministeren står her og siger, at Socialdemokratiet lader sig koste rundt af venstrefløjen i den her sag.
Jamen det er jo ikke rigtigt.
Jeg vil sige, at det desværre ikke er rigtigt.
Det, Socialdemokratiet har gjort i dag, er at sende et klart signal om, at når vi efter næste valg får et flertal sammen med Socialdemokraterne, vil de ikke løfte en finger for at rette op på den skade, som ministeren og hendes parlamentariske grundlag er i færd med at udøve over for Flygtningenævnet.
Det er jo et klart signal om det.
Inger Støjberg (V), 2016-10-11:
Vi er ganske enkelt uenige, fordi jeg mener, at det fremstår fuldstændig uafhængigt, når også Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriet har en repræsentant der.
Og der er da kæmpestor forskel på, om det er et ministerium, der sidder der, eller om det er en privat humanitær organisation, der også er en slags flygtningeadvokat.
De to ting kan man ganske enkelt ikke sammenligne, hr. Holger K. Nielsen.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-10-11:
Ja, ja, det kan da godt være, at der også er ekspertise.
Men det, vi snakker om, er, om det fremstår uafhængigt.
Andre argumenter kan måske også godt bruges.
Ekspertise?
Det handler om, hvorvidt det fremstår uafhængigt.
Inger Støjberg (V), 2016-10-11:
Ja, det mener jeg det gør, og det mener jeg ud fra den forudsætning, at man jo alt andet lige må sige, at ekspertisen på lovgivningsområdet, når det handler om lige præcis de her sager, ligger i lige præcis Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriet, og det vil den jo gøre, uanset hvilken farve regering der sidder ved magten.
Så jeg mener, at det er den rette måde at gøre det på, og i og med at det også er den måde, Udlændingenævnet er sammensat på, så mener jeg sådan set, at det er helt legitimt, at det så må være sammensætningen fremover.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-10-11:
Jeg må sige, at den her polemik mod Socialdemokraterne jo i virkeligheden viser, at det handler om taktik fra regeringens side – det er jo plat politisk taktik og ikke noget som helst andet.
Jeg er tilfreds med, at ministeren indrømmer, at der ikke er noget at komme efter vedrørende de faktiske afgørelser, og at nævnet skal fremstå fuldstændig uafhængigt.
Så er det bare, jeg vil spørge: Jamen fremstår det så også uafhængigt, når Integrationsministeriet har en person siddende der?
Jeg siger ikke, at det ikke kommer til at virke uafhængigt, men fremstår det uafhængigt på den måde?
Inger Støjberg (V), 2016-10-11:
Jamen jeg kan lige så godt sige det, som det er: Jeg synes ikke, det her er symbolpolitik.
Det her er et spørgsmål om, at vi skal have nævnet til at fremstå ikke bare som et nævn, der fungerer uafhængigt, men også er uafhængigt, når man ser på det udefra.
Det er jo det, der er meningen med det her.
Og det kan sådan set ikke, synes jeg, komme bag på hr. Tesfaye, at vi vil ændre Flygtningenævnets sammensætning, i og med at vi også sagde det før valget.
Så jeg kan ikke se, at der er så meget at diskutere.
I de 10 år, hvor vi havde en VK-regering, var sammensætningen også sådan her, og det er jo, fordi vi mener, at sammensætningen skal være på den her måde.
Så mente Socialdemokratiet noget andet – i hvert fald mens de var i regering, for da var det De Radikale, der bestemte, som det jo vanligt er på udlændingeområdet, når Socialdemokratiet er i regering – og nu vil man kaste det op til sådan et stort spørgsmål, fordi man ikke kan tage stilling selv.