Jane Heitmann (V), 2020-12-09:
Først og fremmest tak til Dansk Folkeparti for at sætte et vigtigt tema på dagsordenen, nemlig vores ældrepleje.
Man skal være tryg ved det personale, som man lukker ind i sit hjem, og man skal være tryg ved det personale, som drager omsorg for en, når man på den ene eller den anden måde har brug for hjælp, f.eks. på et plejehjem.
Vores ældre skal kunne forstå personalet, som skal tale et forståeligt dansk, også selv om det danske sprog ikke altid er logisk eller let.
»Gå ud og stop min bil, den står og går«, »rødgrød med fløde«, » tun nel eller tun nel «, » pla stikkirurgi« eller »pla stik kirurgi«, » ni ogtres« eller » nine ogtres«.
Uanset hvad vi er rundet af sprogligt eller fagligt, er det arbejdsgiverne, ofte kommunerne, der har et enormt stort ansvar for at sikre både faglige og sproglige kompetencer.
Det gælder både i forhold til uddannelse, men også siden, når man ansætter.
Faglige og sproglige kompetencer spiller ikke kun en rolle i mødet med mennesker.
For man skal også have gode skriftlige kompetencer, så man f.eks. kan føre en journal og læse op på historikken.
For nylig havde vi en høring i Folketingets Sundheds- og Ældreudvalg, som handlede om, hvordan vi både nu og i fremtiden sikrer sundhedspersonalet i hele Danmark.
Et af emnerne, som vi berørte under høringen, var netop sproglige kompetencer hos mennesker med anden etnisk baggrund end dansk, og i mit sind er der ingen tvivl.
Har man et job, hvor man møder mennesker, ofte i sårbare situationer, skal de sproglige kompetencer være tilstrækkelige til, at man mestrer en samtale, så den ældre eller de pårørende både føler sig trygge, hørt og forstået.
Som jeg forstod meldingerne under høringen, er de på social- og sundhedsassistentskolerne opmærksomme på, at særlig samtalekompetencerne med fordel kan forbedres, også selv om man jo skal have 02 i dansk for at blive optaget.
Fra Venstres side så vi gerne, at vi frem for at få en fælles national standard igangsatte et arbejde med det sigte, at man både på social- og sundhedsassistentskolerne og i praktikperioderne i kommunerne i højere grad, end tilfældet er i dag, bidrog til at styrke de praktiske samtalefærdigheder.
Venstre vil opfordre regeringen til at gå i dialog med kommunerne, ligesom vi også gerne deltager i forhandlingerne om sproglige forbedringspotentialer som et led i social- og sundhedsassistentuddannelserne, hvis ministeren indkalder til det.
Et godt sprog og en god sproglig forståelse er helt afgørende for gode og trygge rammer og det tætte forhold, der skal og bør være mellem borgere og omsorgspersonale.
Dansk Folkeparti nævner ikke noget om økonomi under bemærkningerne til beslutningsforslaget, og med fare for at blive misforstået vil jeg blot her tilkendegive, at det naturligvis er et selvstændigt tema, som også ville skulle afdækkes.
Venstre støtter intentionerne i beslutningsforslaget, og vi deltager som sagt gerne i et videre arbejde.
Det kunne også være i form af en beretning, hvor vi sammen kunne blive enige om initiativer, der peger i den rigtige retning i forhold til at styrke sprogfærdighederne hos personalet i ældreplejen.
Men en egentlig national standard bakker vi ikke op om.