runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-25:
Jamen jeg tror egentlig, at ministeren også svarede på den sidste del af mit spørgsmål.
For det var nemlig lidt opfølgende i forhold til det her med, hvad ministeren konkret har tænkt sig at gøre.
Så lad mig egentlig bare afslutte med at sige, at jeg er glad for, at ministeren har fokus på det.
For jeg tror som sagt, at alle, der har læst de her artikler og hørt om de her sager, sidder tilbage med en følelse af, at der er et sundhedssystem, som er dybt i knæ, og som ikke fungerer.
Det er i hvert fald ekstremt vigtigt, når vi betaler så høj en skat i Danmark, at så skal vi selvfølgelig også have ikke bare verdens højeste skattetryk, men også verdens bedste sundhedssystem.
Sophie Løhde (V), 2023-01-25:
For regeringen og mig som minister er det helt afgørende, at det ikke er pengepungen eller forsikringspolicen, som afgør ens muligheder for at kunne komme i behandling.
Vi skal bruge de private sygehuse og klinikker de steder, hvor de kan bidrage til at udvide den offentlige kapacitet, altså steder, hvor vi har problemer med ventetider, og hvor patienten også – helt fair – skal have mulighed for at kunne vælge lange ventetider fra.
Vi ønsker også et godt samarbejde med de private sygehuse, for så vidt angår de mere specialiserede funktioner i sundhedsvæsenet.
Der gælder blot den præmis i henhold til sundhedslovens § 208, at det ikke er den til enhver tid siddende minister, der sidder og laver den faglige godkendelse af, om de private tilbud kan leve op til de nødvendige kvalitetskrav.
Og det er det, det også er afgørende for mig at holde fast i: Vi skal understøtte bekæmpelsen af ventelister mest muligt.
Og så skal Sundhedsstyrelsen sikre, at vi ikke stiller lavere kvalitetskrav til de private aktører, der bliver godkendt til at indgå i den offentlige del af arbejdet med at afvikle ventelisterne.
For det er heller ikke rimeligt over for patienterne, at man lige pludselig kan blive godkendt til noget i privat regi, men i virkeligheden få en dårligere behandling.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-25:
Tusind tak.
Det er jo næsten også svar på det næste spørgsmål, for jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, hvad ministeren konkret har tænkt sig at gøre – og ministeren har svaret på lidt af det – for at sikre, at danske skatteborgere får mere kvalitet, kortere ventetider og generelt bedre behandling i det danske sundhedssystem.
Det må jo aldrig være sådan, at danskerne mister troen på sundhedssystemet, bl.a. på baggrund af sager, som vi har set her, og som jeg tror de fleste kan være enige om skriger lidt til himlen.
Sophie Løhde (V), 2023-01-25:
Som jeg husker artiklen, handler det jo om, at Sundhedsstyrelsen også i henhold til sundhedslovens § 208 løbende skal lave en revision af specialeplanen – som udgangspunkt cirka hvert tredje år.
Inden for de hvert tredje år kan der være mulighed for også konkret at ansøge om godkendelse til at kunne varetage funktioner på forskellige niveauer.
Som jeg erindrer artiklen igen, består et af problemerne bl.a. i, at Sundhedsstyrelsen ikke har fået revideret specialeplanen siden 2016, hvis jeg husker korrekt, bl.a. på grund af situationen med covid-19.
Det begrunder jo så ikke, at man ikke også har set på, om man kunne have mulighed for at lave nogle løbende godkendelser, såfremt der også foreligger relevante ansøgninger fra private sygehuse og klinikker.
Det er også noget af det, som Sundhedsstyrelsen nu er ved at se nærmere på, også i samarbejde med Sundhed Danmark, som en stor del af privathospitalerne er medlem af.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-25:
Tusind tak.
Mener ministeren så også, at procedurerne for godkendelse til behandling på de her forskellige specialiserede privathospitaler er, som de skal være, jævnfør den artikel, som jeg tror ministeren også har læst, i Berlingske den 16. januar 2023?
Jeg citerer: »Privathospital står klar med vidt åbne arme – men trods 13 års ventetid i det offentlige, må det ikke hjælpe til«.
Sophie Løhde (V), 2023-01-25:
Først og fremmest tak for spørgsmålet.
Jeg er helt enig med spørgeren i, at det i den offentlige sektor generelt er vigtigt, at vi tilstræber, at pengene i videst muligt omfang følger borgeren, i det her tilfælde patienten.
Vi skal være glade for, at vi i Danmark har nogle meget stærke patientrettigheder i sundhedsvæsenet.
De sikrer jo bl.a., at man kan blive udredt og behandlet i det private, hvis der er for lange ventetider i det offentlige, på de sygehuse, som regionerne har en aftale med.
I øjeblikket, og det er velkendt for alle, står vi i en ekstraordinært svær situation, hvor sundhedsvæsenet er meget presset, og hvor alt for mange patienter venter på at komme til udredning og behandling, men jeg vil gerne understrege, at det selvfølgelig er under al kritik, at der er patienter, som oplever at skulle vente på behandling eller måske endda – i gåseøjne – kun en forundersøgelse, og det gør det endnu værre, i op til 13 år, som vi har hørt historier om i pressen i de seneste uger.
Historierne har bl.a. handlet om behandlinger på specialiseret niveau.
Jeg kan ikke som minister gå ind i de konkrete sager og foretage faglige vurderinger af, om enkelte privathospitaler har de nødvendige og specifikke faglige forudsætninger for at kunne løfte en bestemt specialiseret behandling; det er i henhold til sundhedsloven Sundhedsstyrelsens opgave.
Men som jeg har udtalt til pressen, forventer jeg også, at regionerne og Sundhedsstyrelsen går i dialog om, hvordan problemerne med helt urimelige ventetider kan løses, og jeg har også bedt Sundhedsstyrelsen om at se nærmere på det.
Så skal vi helt generelt have sat ind mod de alt for lange ventetider i vores offentlige sygehusvæsen, og det er også baggrunden for, at vi fra regeringens side i øjeblikket jo har fuldt drøn på og travlt med forhandlingerne om en akutplan for sundhedsvæsenet, hvor vi med planen bl.a. ønsker en fortsat høj anvendelse af den private kapacitet på privathospitaler og -klinikker, så de også kan bidrage med at afvikle ventelister.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-25:
Tusind tak.
Mener ministeren ikke, at Danmark med verdens højeste skattetryk bør respektere patienter nok til at lade pengene følge dem, så de ikke skal vente f.eks. 13 år på behandling i det offentlige, som vi hørte om i sidste uge?
Nicolai Wammen (S), 2023-01-25:
Jeg forstår på spørgeren, at spørgeren har en forventning om et helt andet arbejdsudbud.
Jeg henholder mig til de seneste oplysninger, jeg har fået, som er konsolideret i Finansministeriet – og de er fra august.
Hvad analysen måtte vise til foråret, er for tidligt at sige; der er utrolig mange faktorer, der indgår der.
Jeg tror under alle omstændigheder, at vi i Danmark kommer til at have udfordringer med at skaffe tilstrækkelig mange hænder, både til vores velfærd og til vores erhvervsliv, og det tror jeg ikke er en udfordring, der bliver løst i forbindelse med Økonomisk Redegørelse til foråret.
Der tror jeg, der skal aktive politiske beslutninger til.
Sophie Løhde (V), 2023-01-25:
Tak for det, formand.
Jeg kan blot helt afslutningsvis sige, at for så vidt angår også de konkrete historier, som har været fremme i pressen, er der, indtil vi har en ny specialeplan, mulighed for at justere og tilpasse specialeplanen afhængigt af behovet, og det er også derfor, jeg forstår på Sundhedsstyrelsen, at de nu også har bedt regionerne om konkret at redegøre for problemerne på de områder, der er nævnt i de pågældende artikler, nemlig kæbekirurgi og hoftedysplasi.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-25:
Det, der kan være min bekymring, er, at man tidligere også i det offentlige har set en form for kassetænkning, og at det samme kan gøre sig gældende i regionerne – altså at en patient, der er tilknyttet et højt specialiseret tilbud i hovedstadsområdet, eksempelvis tæt på familien, men har bopæl i en anden region, simpelt hen bliver rykket, fordi den pågældende region, som vedkommende, hvad skal man sige, er indlagt i, ikke vil betale det, det koster, fordi patienten bor i en anden region.
Hvad tænker ministeren om det?
Sophie Løhde (V), 2023-01-25:
Her er vi inde at røre ved noget af det helt centrale og også baggrunden for, hvorfor vi i regeringen tager initiativ til nu at nedsætte en strukturkommission.
For vi har en ulighed i vores sundhedsvæsen, også geografisk, som også handler om, hvilke økonomiske forudsætninger kommunerne har for at kunne tilbyde patienter eksempelvis en højt specialiseret genoptræningsindsats.
Og der må det ikke være postnummeret, der er afgørende – der skal det være fagligheden, der er i højsædet.
Det er jo også en del af baggrunden for, at vi ønsker en kvalitetsplan for hele det nære sundhedsvæsen, så vi sikrer, at man i højere grad kan få en ensartet høj kvalitet, uafhængigt af hvor man bor i landet, hvilken lidelse man måtte have, eller hvilket genoptræningsbehov man måtte have, samtidig med at vi selvfølgelig skal værne om at sikre, at vi bruger ressourcerne på det højt specialiserede genoptræningsniveau på den bedst mulige måde.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-25:
Mener ministeren, at det skal være specialet, altså patientens helt særlige lidelse, der skal være i fokus, eller mener ministeren, at det er okay, at man – måske, måske ikke – i nogle regioner ser, at økonomien er den afgørende faktor og altså ikke patienternes ve og vel, når det kommer til behandling og/eller genoptræning i de forskellige regioner?
Ministeren siger, at ministeren ikke kender til nogen tilfælde.
Det gør jeg.
Og der var det nok mere et spørgsmål om at skulle være på et højt specialiseret genoptræningssted i Region Hovedstaden og så ende på noget, der mindede om det, men i en anden region.
Sophie Løhde (V), 2023-01-25:
Det er vigtigt, at patienter, som har været på sygehuset og har brug for genoptræning, får den rette indsats.
Det skal sikre, at man hurtigst muligt kan vende tilbage til hverdagen.
For patienter med komplekse og omfattende forløb er det helt afgørende, at de får en tidlig og højt specialiseret indsats.
Udgangspunktet for alle patienters genoptræningsforløb er genoptræningsplanen.
Den er udarbejdet af lægerne på sygehuset og er baseret på en vurdering af patientens behov for genoptræning.
Hvis der er ledig kapacitet, kan borgeren altså vælge et sted tættest muligt på familie og netværk.
Jeg er ikke umiddelbart bekendt med, at patienter bliver sendt uhensigtsmæssigt rundt til flere genoptræningssteder i forskellige regioner.
De findes ikke og ligger ikke fordelt over hele landet, ligesom man ikke kan modtage kræftbehandling på ethvert sygehus i Danmark.
Det samme gælder for den højt specialiserede del af vores genoptræningsindsats, og det er jo alt sammen for at understøtte, at de patienter får den nødvendige faglige ekspertise i deres genoptræningsforløb, og der vil man godt som patient kunne opleve, at man eksempelvis har behov for højt specialiseret genoptræning som patient i Region Hovedstaden, men at man er nødt til at skulle til Region Sjælland for at kunne modtage den højt specialiserede indsats.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-25:
Tusind tak, formand.
Mener ministeren ikke, at der bør være en form for fleksibilitet i genoptræningsprocessen for patienter, der skal komme sig efter en operation, så de ikke bliver sendt rundt til flere genoptræningssteder, ofte i forskellige regioner, hvilket kan resultere i et genoptræningsforløb langt væk fra patientens familie?
Sophie Løhde (V), 2023-01-25:
Jeg anerkender fuldstændig, at nærhed er en rigtig vigtig forudsætning for mange patienter og deres pårørende.
Men jeg anerkender også, at man kan have behov for et specialiseret tilbud til genoptræning, som ikke nødvendigvis ligger i alle regioner.
Det var jo et valg, der var svært for os som familie i forhold til at være langt væk, men omvendt var det vigtigere, at vi som pårørende vidste, at man fik den højeste faglige kvalitet, der var mulig, for også at sikre, at min far hurtigst muligt kunne vende tilbage til hverdagen ud fra de muligheder, der var.
Tak for det.
Jeg vil tillade mig at korrigere en lille smule, for det er kommunerne, der har betalingsansvaret for de pågældende borgere, også selv om det er på et højt specialiseret niveau.
Og dermed når vi også frem til, at der er kassetænkning masser af steder, desværre, i vores samfund, som modvirker eller modarbejder, at man får et sammenhængende forløb som patient og pårørende.
Og det er jo noget af det, vi gerne vil være med til at forbedre.
Det er også baggrunden for, at vi har behov for en bedre organisering på sundhedsområdet, så vi sikrer, at postnummeret ikke er afgørende for kvaliteten i behandlingen, og at vi understøtter, at man også som patient har det frie valg til at kunne vælge, om det skal foregå i offentligt eller privat regi, eller om det vigtigste er nærhed til ens pårørende eller nærhed til eget hjem.
Signe Munk (SF), 2023-01-25:
Finansministeren sagde under samrådet for et år siden, at regeringen havde en strategi og satte et ambitiøst mål om, at den offentlige køretøjsflåde skulle være emissionsfri i 2030, og derfor vil jeg høre, om det mål også er gældende i den her regering.
Og et andet mål, der også var, var, at strategien var, at alle nye ministerbiler fremover skulle være el- og hybridbiler, og at den sidste rene dieselministerbil derfor skulle være udfaset med udgangen af 2023.
Nicolai Wammen (S), 2023-01-25:
Jeg tror, at vi frem mod 2030 vil se, at den her udvikling bliver accelereret, og det tror jeg man vil se af to hovedårsager.
Der er et stort fokus på det.
Det var der under den tidligere regering, og det har jeg også som finansminister i den nuværende regering.
Det er sådan, at vi har fået de forskellige ministerier til nu at lave planer for, hvordan man vil gribe det her an.
Hvornår politiet har afklaret med de forsøg, de laver, om det giver anledning til, at man kan købe elbiler i stedet for de nuværende,
tør jeg ikke svare på i dag, men det er jo et udtryk for, at også politiet har et klart øje for, at her er der en grøn dagsorden, som man i politiet interesserer sig for og gerne vil løfte.
Signe Munk (SF), 2023-01-25:
Der er jo ingen tvivl om, at der er behov for at gøre mere.
Når man så lige spejler det op imod det samfund, hvor rigtig mange danskere jo går ud og køber grønne biler, så skaber det en stor undring.
Det er jo også, fordi finansministeren, da han var finansminister i den tidligere regering, faktisk var indkaldt til samråd om sagen og udtrykte nogle ganske ambitiøse målsætninger, men nu er vi faktisk ca. 1 år fremme, og man må jo bare sige, at ord i hvert fald ikke har været nok i den her sag.
Hvornår vil forsøgene ligesom vise deres effekt, og vil finansministeren så sørge for, at man ikke i mellemtiden får købt en masse diesel- og benzinbiler?
Man skal jo ikke være jyde for at kunne regne ud, at pengene kun kan bruges en gang.
Nicolai Wammen (S), 2023-01-25:
Som det er spørgeren bekendt, er regeringen ganske ung.
Vi har lavet et regeringsgrundlag, hvor vi har taget stilling til mange spørgsmål.
Vi har ikke været inde omkring ministerbilerne.
Når det er sagt, har jeg ingen grund til at tro, at der skulle være en anden tilgang.
Vi har siden det samråd, der var, ikke købt dieselbiler til ministerbilsflåden, og det er fortsat tanken, at det skal være grønne biler, der bliver indkøbt der, medmindre der gør sig helt særlige forhold gældende, der gør, at det ikke kan lade sig gøre.
Signe Munk (SF), 2023-01-25:
Tak for det.
Karina Adsbøl (DD), 2023-01-25:
Jeg skal ikke vurdere, om kvalitetsstandarder er det rigtige.
Det virker ikke altid, som om kvalitetsstandarder er det rigtige, i forhold til hvordan kommunerne lægger i hvert fald deres serviceniveau på det sociale område, hvis man kan sige det på den måde.
Jeg tror, ministeren ved, hvad jeg taler om.
Den her kommune har højst sandsynligt, som jeg forstår det, brudt lovgivningen; der er simpelt hen ikke lovhjemmel til det her.
Er en undskyldning så bare helt okay, eller hvad skal man fremadrettet gøre, når en kommune ikke overholder lovgivningen?
Vi har en forvaltningslov.
Vi har en retssikkerhedslov.
Vi har alle mulige love, der skal overholdes inden for det sociale område, og gang på gang kan vi se, at de ikke bliver overholdt.
Nicolai Wammen (S), 2023-01-25:
Tak for det, og også tak til formanden for den konduite, der bliver vist mig; det sætter jeg pris på.
Og tak til spørgeren for at bringe en meget relevant problemstilling frem.
Regeringen har en klar ambition om, at staten fremover skal købe flere grønne biler frem for diesel- og benzinbiler, og ministerierne har siden drøftelserne for et år siden lavet planer for, hvordan de vil omstille deres personbiler til emissionsfri biler frem mod 2030.
I den forbindelse har udgangspunktet netop været, at nye personbiler skal være emissionsfri, medmindre særlige hensyn taler imod.
Jeg forventer derfor, at der i de kommende år vil ske en markant positiv udvikling af statens indkøb af personbiler i en grønnere retning.
Samtidig er man også nødt til at huske på, at langt størstedelen af statens personbiler hører til forsvaret eller politiet.
Og da det er nødvendigt, at bilerne kan indgå i f.eks. større operative opgaver, hvor der stilles meget høje krav til, hvad udstyret skal kunne, kan det sætte nogle begrænsninger.
Og det vil i givet fald være noget, elbiler – grønne biler – skal kunne levere, før det er forsvarligt at integrere dem i forsvarets eller politiets flåde.
Så vi ønsker fra regeringens side en grønnere vognpark, men vi er også nødt til at tage hensyn til, at der ikke mindst på politi- og forsvarsområdet er nogle særlige udfordringer.
Derfor er det også positivt, at i hvert fald Vest- og Midtjyllands Politi og Østjyllands Politi og Københavns Politi nu er i gang med et forsøg, hvor elbiler er med i politiets arbejde.
Det håber jeg vil falde positivt ud.
Og jeg er også orienteret om, at forsvaret har udarbejdet en plan for erstatning af mere end 2.700 biler med elbiler, når den nødvendige ladeinfrastruktur på forsvarets mange etablissementer rundtom i landet er tilvejebragt.
Så vi arbejder med det her spørgsmål, og det er bestemt noget, vi skal nå videre med, end vi er i dag.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-01-25:
Ja, det kan man selvfølgelig godt mene, altså at vi altid skal stræbe mod at øge arbejdsudbuddet yderligere.
Men jeg tænker, at for den beregning må det jo være afgørende, hvad udgangspunktet var, og derfor vil jeg spørge: Hvis der er en forventning om en helt anden strukturel beskæftigelse i forbindelse med den næste revision, giver det så ikke anledning til refleksion over, hvad man har behov for af arbejdsudbudsreformer?
Nicolai Wammen (S), 2023-01-25:
Med det, vi kigger ind i i de kommende år, både i forhold til behovet for hænder i vores velfærdssamfund, bl.a. på ældreområdet og på sundhedsområdet, men jo også i forhold til vores erhvervsliv, så tror jeg, selv om det kunne være dejligt, at man med et fingerknips kunne aflyse den udfordring, at den vil være der, og at den vil følge os frem mod 2030, fordi der – heldigvis – bliver flere ældre og flere børn.
Og det kræver flere hænder, og det skal vi tage alvorligt, og det vil regeringen fortsat gøre.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-01-25:
Ja, og så kan vi jo vente til foråret, til der kommer en ny opgørelse af den strukturelle beskæftigelse, og jeg vil gerne spørge lidt til, hvad så, hvis den strukturelle vurdering dér viser noget grundlæggende andet end den vurdering, man havde tilbage i august.
Det bliver jo interessant, hvis den f.eks. viser, at den strukturelle beskæftigelse er 45.000 mennesker højere, end man antog i forbindelse med f.eks. regeringsforhandlingerne.
For så er det mål om at øge arbejdsudbuddet med 45.000 mennesker jo reelt opfyldt i forhold til prognosen.
Nicolai Wammen (S), 2023-01-25:
Det er helt sædvanlig praksis, at der med jævne mellemrum kommer en økonomisk redegørelse, hvor man på baggrund af den nyeste viden og de udviklinger, der har været i dansk økonomi, vurderer, hvordan det ser ud fremadrettet.
Og det er korrekt, at den seneste økonomiske redegørelse er fra august – der kommer en ny her i foråret, og når den kommer, har vi det nyeste tilgængelige materiale, og jeg tænker, at det så vil være det rette tidspunkt at tage den her diskussion.
Jeg mener ikke, at der er behov for at gribe det anderledes an, end regeringen har gjort her.
Signe Munk (SF), 2023-01-25:
Tak, formand.
En anden vigtig parameter, som finansministeren understregede ved sidste års samråd, som faktisk også lå i finansloven tidligere, var, at der var finansiering til, at man kunne dække en eventuel merudgift, der kunne opstå i forbindelse med indkøb af grønne biler.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at vide, om det er sikret i den nye regerings finanslov, eller er der også – og det må jeg bare sige helt ærligt – et grønt tilbageskridt her, for det ikke at kunne svare tydeligt på, hvad strategien er, er jo også et grønt tilbageskridt.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-01-25:
Tak for svaret.
Jeg vil gerne kvittere for, at det er gået så godt i dansk økonomi, og det er jo godt at høre, at finansministeren også er optimistisk og positiv på dansk økonomis vegne.
Men jeg synes, at det rejser et spørgsmål.
Det er rigtigt, at den prognose, der ligger, er fra august, men nogle af de prognosticerede tal kender vi jo de faktiske tal for nu, og det er dem, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd regner ind.
Derfor rejser det spørgsmålet om, hvorfor vi denne gang ikke har skullet have et kasseeftersyn, så vi kender den aktuelle økonomiske situation.
Flere økonomer har udtalt, at de forventer, at den strukturelle beskæftigelse er kraftigt undervurderet, og derfor er spørgsmålet: Giver det ikke anledning til, at ministeren kan bede om et kasseeftersyn, så vi eksempelvis kender forudsætningerne for nogle af de arbejdsudbudsreformer, vi diskuterer lige nu?
Nicolai Wammen (S), 2023-01-25:
Tak for spørgsmålet.
Dansk økonomi og arbejdsmarked er kommet imponerende godt igennem coronaepidemien, og på trods af det store tilbageslag, vi så under netop den epidemi, har de stærke strukturer i dansk økonomi sammen med en aktiv og ansvarlig krisepolitik tilvejebragt en hurtig genopretning, som man ikke har set i samme grad i ret mange lande.
Jeg hører også, at man med spørgsmålet kvitterer for det.
Den aktive finanspolitik har betydet, at virksomhederne hurtigere har kunnet vende tilbage til den almindelige drift til gavn for beskæftigelsen, produktionen og dansk økonomi i almindelighed.
Særlig på arbejdsmarkedet har der efter corona været stor fremgang.
Sidste år kom rekordmange i beskæftigelse, og arbejdsløsheden faldt til et historisk lavt niveau.
Den hurtige og stærke genopretning har ført til, at der er opstået et pres på arbejdsmarkedet, og konkret skønnes beskæftigelsesgabet til at være næsten 100.000 personer sidste år.
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd vurderer i den analyse, der bliver spurgt til, at Finansministeriets skøn fra august overvurderer presset på arbejdsmarkedet, og at Finansministeriet dermed undervurderer den strukturelle beskæftigelse.
Skønnet for den strukturelle beskæftigelse er vigtigt, for hvis den strukturelle beskæftigelse er højere, vil det isoleret set øge råderummet, og jeg vil blot sige, at Finansministeriet løbende foretager et skøn af den strukturelle beskæftigelse i forbindelse med udgivelse af prognoser og økonomiske fremskrivninger.
Den næste opgørelse af den strukturelle beskæftigelse vil blive offentliggjort med den kommende Økonomiske Redegørelse, og der vil Finansministeriet kommet med sit på det tidspunkt seneste bud – eller det nyeste bud, om man vil – på, hvordan det ser ud med de her forhold.
Finansministeriet foretager hele tiden efter bedste evne et skøn, med hensyn til hvordan man tænker at landet ligger, og det er klart, at vi er i en turbulent tid på godt og ondt, og derfor kan der også ske udsving her.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-01-25:
Mit spørgsmål lyder: Mener ministeren i lyset af analysen fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd »Arbejdsudbuddet er sandsynligvis højere, end politikerne tror«, som er offentliggjort den 30. december 2022, og den flotte udvikling, vi har set i beskæftigelsen, at dansk økonomi klarer sig bedre end forventet, og at der bør laves en revision af Finansministeriets opgørelse af den strukturelle beskæftigelse?