Hans Kristian Skibby (DF), 2019-02-19:
Lovforslaget her indeholder en række forbedringer af den eksisterende lovgivning om udlån i form af mindre lån, forbrugslån, udækkede lån osv.
Lovforslaget indeholder jo dels forslagsdelen om, at virksomheder, der udbyder forbrugslån til forbrugere, skal have en tilladelse hos Finanstilsynet, og at de skal underlægges en række forbrugerbeskyttende regler, dels regeringens forslag om, at Finanstilsynet skal føre tilsynet med de her forbruglånsvirksomheder.
Det vil medføre, at Finanstilsynets sædvanlige beføjelser også vil finde anvendelse på de her typer af udlånsvirksomhed.
Så er der også delen om Forbrugerombudsmanden, hvor man jo sikrer, at tilsynsbeføjelsen også vil blive udbygget, således at de virksomheder, der udbyder forbrugslån, bliver underlagt de samme regler, som de finansielle virksomheder er underlagt i dag.
De kan anlægge retssager vedrørende de handlinger, der strider mod god skik osv.
Det synes vi egentlig er ganske fornuftigt, og vi kan naturligvis også støtte de delelementer, som regeringen har lagt op til.
Men jeg synes også, der er anledning til at bruge lidt af debatten på at diskutere de ting, som ikke står i regeringens lovforslag, for det er måske nok så væsentligt.
Desværre er der jo en række ting, som regeringen ikke har fået med ind i hvert fald i det her lovforslag, og der håber vi da i Dansk Folkeparti, at man vil få de ting sat frem til politisk behandling.
Og bliver det ikke under den her regeringsperiode, må det komme under en ny regering, som kommer efterfølgende.
Vi synes i hvert fald, det er vigtigt, at man får en afklaring af, hvornår man er udbyder af lån, og hvornår man ikke er udbyder af lån.
For det, man lægger op til nu, er jo, at de finansielle virksomheder, som i dag er underlagt kontrolmyndigheder osv. via Finanstilsynet, nu også skal omfatte de virksomheder, der er udbydere af forbrugslån.
At man får den her udvidelse, hilser vi meget velkommen, men der er jo nogle virksomheder, som udnytter de huller i vores lovgivning, der så er ganske massive.
Der er eksempelvis Primutu.dk, som har været fremme i medierne her i december måned som en virksomhed, som jo siger: Jamen vi er ikke udbydere, vi er bare formidlere.
Og vupti, når man ikke udbyder, skal man åbenbart ikke ind under det, fordi man sådan set bare har en facilitering via en Facebookside, hvor man så kombinerer en mand, der mangler nogle penge, med en anden, som har nogle, og så lånes der lystigt penge imellem private.
Mange af dem, der kommer i klemme i de her kreditklemmer, er typisk ubemidlede.
Det er eksempelvis folk som den person, der var i den mediedækning, der var i Avisen Danmark i december, hvor det var en person, som boede på et udslusningshjem, og som ikke havde fast bopæl.
Så manglede vedkommende 1.000 kr., og så lånte man 1.000 kr. hos en borger, man ikke anede hvem var, og så skulle man så betale 2.000 kr. tilbage 30 dage senere.
Det er ikke alene nogle vanvittige bøllemetoder, men det er også utryghedsskabende, at man ikke ved, hvem det er, man låner pengene af.
Det betød jo også, at den pågældende person blev mødt på sit udslusningshjem af et tæskehold.
Og der synes jeg ikke at vi med det her lovforslag får hånd i hanke med eksempelvis de steder, hvor det er lån mellem private.
I Dansk Folkeparti deler vi ikke den kongstanke, som nogle har, at vi bare kan forbyde lån, og så forsvinder alt skidt, så bliver alting godt.
Den præmis deler vi altså ikke.
Vi mener faktisk, at det er sundt, at man har et frit, liberaliseret marked, hvor man har mulighed for at udbyde og låne penge.
Men det skal naturligvis foregå på betryggende vilkår.