runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Frandsen (M), 2025-05-27:
Tak for ordet, formand.
Det er både relevant og nødvendigt at tage stilling til de tilbageslag for demokrati, menneskerettigheder og civilsamfundets råderum, som vi desværre ser udfolde sig globalt.
Det er påpeget flere steder, bl.a. i – det er så engelske ord – »The Global State of Democracy Report 2024«.
Autoritære regimer vinder terræn, og selv i demokratier ser vi indskrænkninger i borgernes frihedsrettigheder og et pres mod ytringsfrihed, frie medier og civilsamfundsorganisationer.
Det bør vi ikke vende det blinde øje til, heller ikke i dansk udviklingspolitik – tværtimod.
Moderaternes tilgang er klar.
Og i den forbindelse spiller civilsamfundet en helt afgørende rolle.
Civilsamfundsaktører – det gælder både ude og hjemme – er ikke bare redskaber til implementering; de er i sig selv bærere af de værdier, vi ønsker at fremme.
De skaber deltagelse og sikrer, at marginaliserede stemmer bliver hørt, og at de også bliver hørt der, hvor det ellers er svært at få dem i tale og høre dem.
Netop derfor bakker vi op om, at regeringen har forpligtet sig på et stærkt partnerskab med civilsamfundet, både i syd og derhjemme.
Det gælder bl.a. gennem Civilsamfundspuljen, støtten til globale menneskerettighedsforkæmpere og i den løbende dialog med danske civilsamfundsorganisationer i tilrettelæggelse af udviklingsbistanden.
Samtidig arbejder vi for, at EU og andre multilaterale fora prioriterer civilsamfundets råderum, både politisk og økonomisk, og at demokratisk tilbagegang adresseres tidligt.
Men vi må ikke være naive.
Der er stærke kræfter, som forsøger at lukke munden på dem, der f.eks. taler magten imod, men netop derfor skal vi som demokrati stå fast.
I Moderaterne ser vi civilsamfundet som en af grundstenene i udviklingssamarbejdet – ikke blot som et middel, men også som et mål.
Og vi vil fortsætte arbejdet for, at civilsamfundets råderum forsvares og ikke indskrænkes.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DD), 2025-05-27:
Tak til ordføreren.
Jeg vil bare sige, at vi er fuldstændig enige.
Vi sidder nemlig netop nu med den problemstilling i forhold til værgemålslovgivningen, hvor vi har fået et svar fra Justitsministeriet om, at det ikke hører til der.
Så jeg vil bare sige, at det er jeg enig i.
Vi er fuldstændig enige i, at det her skal løses, men udfordringen er så, at det går ud over de unge mennesker, som ikke kan få deres børneydelse eller deres løn ind på egen konto i forhold til værgemål.
Så spørgsmålet er bare: Hvad gør vi så herfra?
For ministeren har ikke villet hjælpe med et teknisk ændringsforslag til værgemålslovgivningen, og så er gode råd jo dyre.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-27:
Mange tak.
Jeg havde egentlig ønsket, at vi kunne lave et ændringsforslag til det her lovforslag, men jeg har kunnet høre fra regeringen, at det ikke har været muligt, fordi man ikke kan finde ud af, på hvilket ministeriums ressort følgende hører hjemme, nemlig at vi en gang for alle kan få løst det problem med kontantkasser og unge, som f.eks. har et dårligt forhold til deres værge eller forældre og derfor ikke kan få deres eventuelle børne- og ungeydelse udbetalt selv.
Det ligger lige i kanten af lovforslaget, men vi ønskede at få det afklaret i løbet af processen, og det har vi ikke kunnet få, fordi Justitsministeriet peger på Erhvervsministeriet og Erhvervsministeriet peger på Justitsministeriet.
I henhold til at det her både handler om nogle af de mest udsatte mennesker i vores samfund, nemlig dem, der skal have udbetalt fra en kontantkasse, og nogle af de udsatte børn og unge, som skal have udbetalt deres børne- og ungeydelse, appellerer jeg bare til, at de to ministre selv finder ud af, hvem det ligger hos, og får ordnet det her.
Jeg synes simpelt hen ikke, at vi kan være bekendt, at vi ikke får ordnet det.
Jeg hører ikke rigtig nogen, der taler imod, at vi skal have håndteret det her, men det ender i sådan noget skuddermudder.
Det synes jeg ikke at vi kan være bekendt.
Så jeg appellerer til, at justitsministeren finder ud af, om det ligger i værgemålsloven, eller om erhvervsministeren skal have håndteret det på sit område.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-27:
Det kan jeg sagtens, og jeg synes, det er en vigtig og god debat, for vi har begge været forkæmpere for partnerskaber mellem alle, og at vi skulle gøre alting sammen og i partnerskaber.
Jeg tror bare, at vi skal være ærlig omkring det.
Hvis vi støtter en virksomhed eller skaber rammebetingelser for virksomheder, skal vi også sige, at en del af de rammebetingelser skal være retten til at kunne organisere sig på en arbejdsplads, retten til at kunne strejke og forhandle om sin egen løn, retten til at kunne sikre gode miljøforhold, og at der ikke er farlige kemikalier, og retten til ikke at gå rundt i en farlig underjordisk mine i Congo og grave efter mineraler.
De rettigheder skal vi jo stille krav om i de rammebetingelser, vi skaber for erhvervslivet.
Men så skal vi slippe civilsamfundet løs til at kæmpe for de rettigheder, engagere sig i de rettigheder, møde op på fabrikken og organisere medarbejderne eller sætte fokus på kulminen eller coboltminen eller på miljøforhold, altså sætte skarpt lys på korruption, magtmisbrug og aftaler, hvor pengene ikke ryger i statskassen, men i privatkassen.
Det er jo der, hvor vi skal bruge civilsamfundet.
Det tror jeg faktisk vi gør lidt bedre.
Der, hvor virksomheder og civilsamfund så finder sammen af egen drift og egen vilje, skal vi jo bakke op og rose det.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-27:
Jeg kan ikke helt regne ud, om vi måske taler en lille smule forbi hinanden, for jeg er ikke fortaler for, at man skal mase alt ind i det partnerskab, tværtimod.
For der er brug for et civilsamfund, der gør præcis det, som ordføreren siger.
Jeg synes stadig væk, at det kan have en værdi præcis i forhold til det, ordføreren siger, nemlig at vi er nødt til at stille nogle krav til det erhvervsliv, jo også omkring høring af den lokalbefolkning, der er der, skabelse nogle jobs, der er velfungerende, og at lade mennesker få retten til at organisere sig.
Så det er i virkeligheden det snit, jeg synes er vigtigt.
Er det korrekt forstået, at Venstre faktisk også mener, at når vi laver erhvervslivssamarbejde, skal der være de der bindinger på, der handler om rettighedsfremme og stærke samfund?
Christian Friis Bach (V), 2025-05-27:
Det, jeg er imod, er bare den måde, der bliver givet penge til civilsamfundsorganisationer og folkelige foreninger på, og at de bliver tvunget ind i samarbejde med private virksomheder – eller de har nok gjort det frivilligt.
Virksomhederne går ind i et samarbejde med folkelige foreninger omkring en økonomisk ramme, hvor man har fået noget tilskud, så man skal sidde og lave timeregnskaber og får bøvl, besvær, bureaukrati og alt muligt andet.
Jeg mangler at se det partnerskab af dem, vi har haft i Danmark, som for alvor har sagt, at her har vi boostet en virksomhed, og den har fået profit, arbejdspladser og handel.
Jeg hører bare fra virksomhederne derude, at det der ikke giver den værdi, det skal have. Lad det gro ud af viljen, lad det gro ud af det lokale engagement, men lad os lade være med at binde det ind i nogle besværlige finansieringsmekanismer, som jeg ikke synes har fungeret.
Charlotte Munch (DD), 2025-05-27:
Forespørgslen her drejer sig om demokratiets tilstand og vigtigheden af civilsamfundets rolle i dansk udviklingspolitik.
Til den første del af forespørgslen, der handler om demokratiets tilstand, er der nogle pointer i rapporten »Demokratiets globale tilstand 2024«, som der henvises til.
Det er bl.a., at hver tredje vælger bor i et land, hvor kvaliteten af valgene er faldet, og at i perioden 2020 og 2024 afviste en tabende kandidat eller et tabende parti valgresultatet i næsten hvert femte valg.
Valgdeltagelsen er faldet, og samtidig er valgene i stigende grad omstridte.
Det er sikkert rigtigt, at demokratiet er udfordret rundtom i verden.
Jeg vil derfor glæde mig over, det ikke er en udfordring, vi har her i Danmark.
Fra en lignende undersøgelse for par år siden fremgik det, at Danmark sammen med Schweiz og Norge lå i toppen, mens Polen, Ungarn, Iran og Venezuela lå i bund, da befolkningen blev spurgt, om deres lande er demokratiske.
På 2024-listen ligger Danmark på en delt tiendeplads.
Udgangspunktet er godt for Danmarks vedkommende, selv om der også kan være bekymring f.eks. i forhold til techgiganternes indflydelse på demokratiet.
Den anden del af forespørgslen går på, hvordan regeringens udviklingspolitik kan understøtte en udvikling, der styrker demokrati, retsprincipper og menneskerettigheder bedst muligt.
Jeg tænker, at sådan har det været i mange år.
For os er det vigtigt, at dansk udviklingspolitik også tjener og fremmer danske formål og interesser.
Det har jeg indtryk af bliver vigtigt også i den nye udviklingspolitiske strategi.
Det at fremme demokrati i andre lande er selvfølgelig naturligt at indtænke, når Danmark giver bistand til andre lande.
Der spørges også til, hvordan civile samfundsaktører kan spille en rolle.
Jeg vil blot nævne et lille hjørne, der går på de organisationer, der arbejder med forfulgte kristne.
De gør et godt arbejde, og det er bestemt vigtigt at indtænke dem i arbejdet, når Danmark skal give udviklingsbistand.
Tak for ordet.
Lars-Christian Brask (LA), 2025-05-27:
Tak for ordet, formand.
Når man lægger en plan og laver en strategi, er det jo vigtigt, at man hele tiden har for øje, hvad det er, man vil opnå, hvad det er for nogle rammer, og hvordan man lykkes.
Udenrigsministeren sagde, at vi står på et stærkt fundament.
Jeg glæder mig til at følge den udvikling.
Inden jeg gik ind i salen, fik jeg vedtagelsesteksten fra regeringen, og da jeg satte mig ned, kom der lige pludselig en ny.
Jeg glæder mig som sagt til at følge udviklingen på det her vigtige område.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-27:
Tak for talen.
Kan ordføreren komme lidt mere ind på, hvordan man fra Liberal Alliances side ser, at man fra dansk side gennem udviklingspolitikken kan støtte og styrke demokrati, retsstat og stærke, mangfoldige og frie civilsamfund?
Lars-Christian Brask (LA), 2025-05-27:
Det, der for Liberal Alliance er vigtigst, er, at der, hvor vi hjælper, gør vi det for at undgå menneskemigration.
Så det handler om, at der er et sted at bo, at der er noget at spise, og at der er et job, dvs. et værdigt job, som også er bæredygtigt efter.
Hvor meget civilsamfundet skal være involveret i det, ved jeg ikke.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-27:
Kan ordføreren se en værdi i den måde, som dansk udviklingspolitik, altså den del, der har været kanaliseret gennem stærke danske civilsamfundsorganisationer, det være sig udviklings- eller humanitære organisationer, har bidraget til at håndtere mange konflikter, udfordringer, katastrofer, kriser og langsigtede udviklingsudfordringer i lande, som er partnerlande for Danmark?
Kan ordførerens parti se en værdi i det og se en værdi i, at det fortsætter?
Christian Friis Bach (V), 2025-05-27:
Det er jo på mange måder en besynderlig debat.
Der er nogle, der er for, men alligevel er imod; og der er nogle, der er imod, men som alligevel er for, altså imod terrorlisten, men for, at Revolutionsgarden kommer på terrorlisten.
Men det, jeg spurgte om, var bare, om ikke den juridiske procedure giver mening.
Der skal være en konkret dom, der siger, at den pågældende enhed har deltaget i terrorlignende handlinger eller terrorhandlinger, og der skal derefter ske en stadfæstelse ved EU-Domstolen.
Er det ikke en fornuftig juridisk procedure?
Søren Søndergaard (EL), 2025-05-27:
Hvis det er et politisk vilkårligt redskab, er det jo ikke nogen god idé; altså, så kan man jo opstille et hvilket som helst kriterie for at få folk på den terrorliste.
Men som sagt eksisterer den, og nu eksisterer den fint, og så sætter vi da bestemt Revolutionsgarden på den; for
er der nogen, der fortjener at stå der, så er det den.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-27:
Tak for det.
Jeg tager bl.a. ordet for at meddele, at Moderaterne og hr. Henrik Frandsen heller ikke støtter forslaget, og jeg skulle hilse, hvis jeg glemte det på talerstolen.
Og nu jeg er her, vil jeg da gerne spørge hr. Søren Søndergaard, om ikke han er tryg ved den juridiske procedure, der i virkeligheden nu foreligger, som er meget mere åben, og som er fastlagt netop ved Düsseldorf-dommene, altså at der skal være en afgørelse fra en national retsinstans, der derefter stadfæstes ved EU-Domstolen, hvis der er juridisk grundlag for det.
Er det ikke en procedure, som hr. Søren Søndergaard bakker op om?
Helle Bonnesen (KF), 2025-05-27:
Tak for ordet.
Den iranske Revolutionsgarde har været det iranske styres magtgrundlag siden revolutionen i 1979.
Revolutionsgarden har en enorm indflydelse.
Vi kender alle til den frygtindgydende organisation, som er involveret i op til 30 pct. af landets økonomi og har sin egen eliteenhed, og til de utallige borgeres tragiske skæbner og til kvindeundertrykkelse af ufattelige dimensioner.
Og så støtter den Hamas i Gaza, Hizbollah i Libanon og houthierne i Yemen.
For cirka et år siden så vi, hvordan Revolutionsgarden bekræftede angreb på Israel som en allieret til Hamas.
Derudover har vi diskuteret Revolutionsgarden længe og med rette.
Som sagt har USA og Canada allerede sat organisationen på terrorlisten.
Vi kan som sagt ikke sætte den på terrorlisten alene; vi går gennem EU.
Og selv om vi alle har haft et ønske om det, har det jo ikke været muligt indtil videre.
Det element, som har manglet, ser på tragisk vis nu ud til at være på plads, nemlig med angrebet mod synagogen tæt på Düsseldorf, hvorved den juridiske del er et faktum.
Så næste skridt er enstemmighed i EU; det er der, vi er nu.
Vores fred er under pres.
Det er altid et spørgsmål om omstændighederne, og lige nu spidser situationen til – kvindeundertrykkelse og politisk indflydelse har hersket længe, men nu er der angrebet på synagogen, en domfældelse og støtten til Hamas.
Formålet med at få Revolutionsgarden på terrorlisten er vokset gennem årene, fra en dyb afstandstagen til at være en nutidig brik i den mellemøstlige konflikt mellem Gaza og Israel.
jeg anerkender, at der er fortrolighed forbundet med at få den registreret som en del af terrorlisten, en fortrolighed, som vi som opposition ikke har mulighed for at blive en del af.
Og Konservative vil gerne støtte forslaget her og vise en massiv opbakning til at få Revolutionsgarden endeligt på den terrorliste.
Tak for ordet.
Lars-Christian Brask (LA), 2025-05-27:
Tak, formand.
Der tegner sig ligesom et mønster, når man lytter til de ordførere, der har været oppe på talerstolen.
Indtil videre er vi alle enige om, at Irans Revolutionsgarde er nogle banditter.
De støtter Hamas, og de støtter Hizbollah og houthierne, både med våben, midler og træning, og det kan vi selvfølgelig ikke være for.
Fangarmene når faktisk også ind i Rusland, hvor de leverer ekspertise – og også våben, siger nogle, men jeg ved ikke, hvor veldokumenteret det er.
Jeg hører også, hvad udenrigsministeren siger, og hører argumentationen om at ville støtte, at Irans Revolutionsgarde kommer på EU's terrorliste, og der arbejdes på det.
Regeringen er helt opmærksom på denne sag, og det synes jeg jo er rigtig positivt.
Nu har Liberal Alliance jo selv været med til at fremsætte beslutningsforslaget, så derfor støtter vi det også.
Tak for ordet.
Karsten Hønge (SF), 2025-05-27:
Revolutioner har det jo med at bære et håb, indtil alting alligevel formørkes.
Den iranske revolution i 1979 må stå som en af de situationer, hvor det bliver dokumenteret, selv om revolutionen som sådan lykkedes.
For det, der lykkedes, har siden været et fængsel for iranske kvinder og alle progressive kræfter i landet, alle der elsker friheden.
Det er kvinder, homoseksuelle og systemkritikere; ingen kan vide sig sikre.
Revolutionsgarden terroriserer sin egen befolkning.
Jeg husker faktisk meget tydeligt situationen i 1979 og det håb, der var knyttet til revolutionen, om at komme af med den højreorienterede lakaj for USA, den daværende shah i Iran.
Men man kan jo spørge sig selv, hvad det var, mine på det tidspunkt jævnaldrende teenagere i Iran, der indtil revolutionen levede i et sekulært samfund, kunne se frem til.
Det, der var håbet, var, at de kunne blive teenagere med muligheder og med appetit på tilværelsen, med håb for fremtiden og med drømme om en fremtid, som var defineret af dem selv, et mere demokratisk Iran, et mere lige i Iran.
Men hvor, det er endt med, at jeg kunne vokse op i et samfund med frihed, hvor jeg kunne bestemme over mit eget liv, så slog lyttet ned i iranerne.
Titusinder blev dræbt, endnu flere blev fængslet, og utallige forsvandt, fordi de ikke lagde sig ned for det nye fundamentalistiske, islamiske styre, eller fordi de på andre måder kom i vejen for det, der nu i 45 år har martret det iranske folk.
Ikke mindst kvinderne blev hårdt ramt.
Fra den ene dag til den anden blev de gjort til andenrangsborgere med en forudbestemt skæbne – en skæbne dikteret af religiøse normer og praktiseret af et patriarkalsk præstestyre.
De har spredt terror og rædsel blandt den iranske befolkning, som de påstås at skulle passe på.
Samtidig har de også eksporteret terror til hele regionen: voldelige militser i Irak, houthierne i Yemen, Hizbollah i Libanon og Hamas terror mod Israel samt egen befolkning i Gaza.
Og ikke mindst understøttede de Bashar al-Assad i hans morderiske styre i Syrien.
Utallige af de ulykker, som Mellemøsten i de seneste årtier har gennemlevet, har haft netop Revolutionsgarden som gennemgående udgangspunkt.
Tilløbene til oprør har været mange.
Hver gang har Revolutionsgarden og moralpolitiet, smag lige engang på det ord, svaret igen med vold, ødelæggelse og død, som da de i 2022 myrdede den 22-årige Jina Mahsa Amini for ikke at bære sit tørklæde korrekt.
Der synes jeg da også, at vi i dag skulle tale direkte til de tusindvis af danskere med iranske rødder: Vi ser jer, og vi hører jer.
Vi ved, hvad I og jeres familier derhjemme har gennemgået i de seneste 45 år, hvor meget det smerter jer at se jeres hjemland taget som gidsel af en vulgær ideologisk islamisme, hvor meget I ønsker, at regimet en dag vil falde, og hvor meget ild I sætter i de oprørske, demokratiske kræfter, der ulmer i landet.
For I og de, der vil et andet Iran og en anden fremtid, et Iran, hvor mænd og kvinder har samme rettigheder, og en fremtid, som I igen tør drømme om, en sekulær, demokratisk fremtid, har min og SF's fulde støtte og solidaritet.
SF støtter beslutningsforslaget.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-27:
Jeg er helt med på, at den holdning er respekteret med Düsseldorfdommen, og som det er fastslået, at der skal være et juridisk grundlag, og den holdning mener jeg at den danske regeringen igennem en længere periode har fremlagt, i hvert fald i indeværende regeringstid.
Der skal være et juridisk grundlag for det, og det pålægger EU-proceduren også.
Man kan ikke terrordesignere nogen, hvis ikke der foreligger en national dom og en udtalelse fra EU-Domstolen, og jeg har faktisk respekt for, at vi ikke bare tilfældigt, og det er ikke for at pege fingre, hen over Atlanten eller andre steder terrordesignerer, men at vi har en juridisk grundig proces for at gøre det, og det synes jeg regeringen har udtrykt respekt for, men samtidig også udtrykt sin holdning til.
Søren Søndergaard (EL), 2025-05-27:
Er ordføreren vidende om, hvornår den danske regering tidligere har udtalt sig om sin holdning til det her spørgsmål, som vi nu har fået oplyst her?
Christian Friis Bach (V), 2025-05-27:
Det kan de europæiske borgere jo også få indsigt i, hvis de spørger deres egne regeringer, håber jeg.
Man kan jo sige, at Folketinget har spurgt den danske regering, og den danske regering har udtrykt sin holdning hertil, og det er relativt klart.
Jeg har igennem en længere periode været i tæt kontakt med både de iranske dissidenter og aktivister, der kæmper for et fredeligere, et demokratisk og frit Iran, og jeg lytter til dem, også når det drejer sig om at fastlægge den holdning, vi har som parti, og jeg er personligt, og det samme er Venstre, nået frem til den konklusion, at vi ønsker, at de bliver sat på terrorlisten.
Søren Søndergaard (EL), 2025-05-27:
Hvad er så ordførerens holdning til, at borgerne i EU ikke skal oplyses om, hvem der støtter, at revolutionsgarden kommer på terrorlisten, og hvem der er imod det?
Christian Friis Bach (V), 2025-05-27:
Det er ordføreren enig i, og jeg har jo også udtrykt fra talerstolen, at vi støtter, at den iranske revolutionsgarde bliver sat på EU's terrorliste, og at vi dermed styrker det samlede pres, der er imod revolutionsgarden.
Men at vi her i Folketinget vedtager at pålægge regeringen det, giver jo al den stund at regeringen i forvejen arbejder for det, ikke rigtig mening.
Derfor kan man jo så sige, at det sådan lidt er en symbolsk beslutningshandling, vi foretager, og den støtter vi ikke.
Charlotte Munch (DD), 2025-05-27:
Nu var det en udtalelse på dr.dk, og det var under overskriften, der hedder »Efter Irans angreb på Israel: Nu vil Venstre stemple magtfuld revolutionsgarde som terrorister«, og jeg er godt klar over, at ordføreren var i et andet parti, da han udtalte sig.
Men jeg vil blot høre, om han dog er enig med sin nuværende partifælle, altså Morten Løkkegaard fra Europa-Parlamentet, der udtaler: »Revolutionsgarden er en omfattende og operationelt levedygtig terrorenhed, som vi selvfølgelig skal bekæmpe.
Den har til formål at sørge for, at terror bliver sat i system i den iranske krig mod omverdenen, siger han«.
»Vi er nødt til at manifestere, at det hverken er gratis eller lovligt at handle med de her forbrydere.
I det øjeblik, man sætter garden på terrorlisten, kan man sanktionere og komme efter de personer, der er en del af den«.
Jeg vil blot høre, om ordføreren er enig i det.
Søren Søndergaard (EL), 2025-05-27:
Jo, det er en fornuftig procedure, hvis den terrorliste gjorde en forskel, men den terrorliste gør jo ikke nogen forskel.
Vi synes, at enhver, der begår terror, altså enhver, der støtter terror, skal retsforfølges.
Det skal de gøre alle steder.
De skal ikke på nogen terrorliste for at gøre det.
Man skal ikke have en liste, hvor man kan blive stående, fordi der er ét land, der ønsker at opretholde en på listen, mens alle de andre egentlig synes, man skulle væk.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-27:
I det omfang, at vi skulle eksportere danske våben eller danske dele direkte til Israel, vil det være en vurdering på baggrund af en skærpet tilgang.
Og som jeg sagde før, har vi ikke givet nogen nye eksporttilladelser, siden vi skærpede vores tilgang.
For så vidt angår reservedelene, det oplyste jeg i min tale, og jeg må i øvrigt henvise til forsvarsministeren, for det er ikke mit ressort, er der tale om, at de reservedele, der ligger i Skrydstrup, ikke er danske reservedele.
Det er amerikanske reservedele, og de er derfor efter Forsvarsministeriets vurdering ikke omfattet af den danske eksportkontrolordning.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-27:
Det er korrekt.
Den er mig bekendt anket i både Danmark, Holland og UK.
Men er det ikke rigtigt, at der er forskel på de dele, vi eksporterer direkte ind i F-35-programmet til USA, som udenrigsministeren netop har beskrevet, og så den forvaltning af reservedele, som partnere foretager, og at bl.a. Holland, Storbritannien og Norge, hvad angår det sidste, som jeg er blevet oplyst, og som det er fremgået af pressen, har ændret praksis?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-27:
Ja, det siger sig selv.
Nu er der faldet en afgørelse, som ikke gik staten imod i den her sag.
Den er så anket til Højesteret, og så må vi afvente Højesteret.
Men for nærværende er den afgørelse, der er faldet, altså en afgørelse, der ikke går staten og regeringen imod.