runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Nogle af de her beregninger, er jo sådan nogle, hvor man tager en registreringsafgift eller man afskaffer skatten på fri telefon, og så breder man det ligesom ud på alle mennesker.
Og det er da meget spændende og interessant, men sådan er det jo bare ikke i den virkelige verden.
I den virkelige verden er det sådan, at hvis du har en lav indkomst og du bor i Jylland og har brug for en bil og registreringsafgiften er blevet sænket og du sparer 30.000 kr. på at købe en bil, så har du sparet relativt meget.
Her prøver man jo ligesom at dele de her besparelser ud på alle mennesker, og det er meget teoretisk, for der er ikke nogen, der køber en halv bil eller en tiendedel bil.
En familie køber en hel bil, og den familie med en lav indkomst, der køber en hel bil, sparer også relativt meget på den bil.
Så jeg synes, det er en uinteressant diskussion.
Det, der interesserer mig og Liberal Alliance og regeringen, er, hvordan vi fører en politik, der gør, at Danmark bliver et mere velstående land.
For vi har haft meget lav økonomisk vækst, og vi har udsigt til det, og det skal vi have gjort op med.
Martin Lidegaard (RV), 2017-09-07:
Der kom egentlig to interessante erkendelser her fra Liberal Alliance – man skal ikke sige, at tingene ikke flytter sig i dansk politik – nemlig både at man anerkender klimaudfordringen, det er ikke altid, at vi har hørt det, men også, at man faktisk går ind for, at forureneren skal betale – godt princip.
Så vil jeg gerne have forklaret, hvorfor Liberal Alliance er så indædt imod, som det eneste parti i Folketinget tilsyneladende, at omlægge registreringsafgifterne sådan, at forureneren betaler mest, altså sådan, at de benzinslugende biler, de miljøskadelige biler, betaler mere i bilafgifter, og dem, der forurener mindre, betaler mindre.
Det er da virkelig, at forureneren betaler.
Det er rationelt, det er skønt, og vi går ikke ind for at lette registreringsafgifterne, men hvis man endelig vil gøre det, kan vi jo bare gøre det sådan, at lettelsen tilfalder de biler, der forurener mindst.
Vil det egentlig ikke give rigtig god mening, hvis forureneren skal betale?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Så de betaler allerede for det.
Det, der ikke giver mening, må jeg sige til hr. Martin Lidegaard, det, der ikke er rationelt, er, at man har samlede afgifter og skatter på bilisme, der er mange, mange tusinde gange højere end de skader, som bilisterne laver.
Det er samfundsøkonomisk ikke særlig klogt.
Sådan noget troede jeg egentlig interesserede hr. Martin Lidegaard, men hr. Martin Lidegaard interesserer sig tilsyneladende ikke særlig meget for registreringsafgiften.
For tidligere stod han og sagde, at det ikke havde nogen arbejdsudbudseffekt at sænke den, når det næstefter at hæve grænsen for topskat er det mest effektive skattepolitiske værktøj, du kan hive op af kassen.
Så måske er det hr. Martin Lidegaard, der skal sætte sig ned og interessere sig lidt mere for registreringsafgiften.
Martin Lidegaard (RV), 2017-09-07:
Vi interesserer os meget for at lette skatten på arbejde.
Vi interesserer os ikke – og det erkender jeg helt åbent – for at lette registreringsafgiften for de største biler i Danmark.
Det interesserer vi os ikke særlig meget for.
Og eftersom der tilsyneladende er et massivt flertal i Folketinget, der ikke synes, at man bare sådan bevidstløst skal kaste penge efter det, så vil det da give mening selv i Liberal Alliances logik, så vidt jeg kan se.
Altså, jeg ved godt, at Liberal Alliance helst vil afskaffe alle bilafgifterne helt.
Det vil man så ikke i Folketinget, heldigvis.
Men ville det så ikke være en god idé at blive enige om, at de lettelser, der så måske er et flertal for, i det mindste bliver givet på en måde, så dem, der forurener mest, betaler mest?
Hvis man så siger, at man vil lette den med 100 kr., hvorfor dog så ikke gøre det for de biler, der forurener mindst, og omvendt for min skyld gerne så hente det tilsvarende beløb ind hos dem, der forurener mest?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Det er et supergodt spørgsmål, som hr. Martin Lidegaard jo egentlig selv burde kunne besvare, fordi da hr. Martin Lidegaard var minister i Thorning-regeringen, skrev han under på et regeringsgrundlag, hvor der stod, at man ville omlægge til en teknisk baseret afgift.
3½ år efter var det ikke sket.
Så måske sidder hr. Martin Lidegaard faktisk selv med en viden om, at det ikke er så nemt, som hr. Martin Lidegaard prøver at bilde forsamlingen og seerne ind her.
For det er ikke så nemt.
Henning Hyllested (EL), 2017-09-07:
Det er jo ikke så mærkeligt, at hele spørgsmålet om registreringsafgifter og reduktion af registreringsafgifterne osv., nedsættelser af brotakster osv. osv., spiller så stor en rolle.
Det spillede også en stor rolle i ordførertalen, og Liberal Alliance er jo et parti, som i høj grad har slået sig op på, at det simpelt hen skal være billigere at købe en bil og have en bil.
Det forekommer mig bare, at man måske i virkeligheden ikke tænker konsekvenserne igennem.
Vi har allerede, flere af os, nævnt de klimamæssige konsekvenser, der er af at sende flere biler på gaden med den kendte teknologi, samtidig med at vi jo så – ja, ikke vi, men nogle – har sat elbilsalget i stå.
Men der er jo også den konsekvens af, at der kommer flere og flere biler på vores veje, at trængslen stiger, og det er et påtrængende problem rundtomkring.
Trafikken sander simpelt hen til, og det giver den højt besungne vækst problemer.
Det er jo en væksthæmmer, at der er trængsel på vores veje.
Hvordan hænger det så sammen, når Liberal Alliance altså, om jeg så må sige, slår sig op på i virkeligheden at sende flere og flere biler på vejene, samtidig med at man jo så skærer ned på den kollektive trafik?
Man beskærer DSB med 2 mia. kr. Man opretholder besparelserne på Banedanmark til 125 mio. kr. osv. osv.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Det er sådan, at hvis man sænkede registreringsafgiften til 100 pct., ville danskerne sparer 2,1 mia. kr. i registreringsafgift, og provenutabet for statskassen ville være 800 mio. kr.
Danskerne ville spare 2,1 mia. kr., staten ville kun gå glip af 800 mio. kr.
Det er en god aftale for borgerne.
Det er da rigtigt, at der er trængsel på de danske veje, fordi det at køre i bil allerede nu er en ganske populær ting for mange borgere.
Det er vist 77 pct. af al transport, der foregår i biler.
Så kan man så spørge sig selv, hvad det rationelle fremadrettet er, når vi skal løse de infrastrukturudfordringer, der er.
Er det så at bruge pengene på kollektiv trafik, eller er det at bruge pengene på at udbygge vores vejnet for at løse nogle af de problemer, der især er i nogle spidsbelastningsperioder?
De er der jo ikke hele tiden.
Det meste af tiden kan folk jo godt komme rundt i bil, endda også når de bor herovre i København, og de kan i hvert fald, når de bor uden for København, hvor de har brug for en bil for at leve gode liv.
Det er ikke et luksusgode, det er simpelt hen en nødvendighed, når man bor uden for de store byer, at man har en bil.
Der synes vi så, at det ville være en meget, meget stor velfærdsgevinst for borgerne, hvis de kom over i nogle mere sikre biler, også nogle mere miljørigtige biler, for det er jo sådan set også det, der sker.
Det er jo ikke den sammenhæng, som der bliver antydet at der er, altså at de små mikrobiler er meget miljøvenlige, og at mellemklassebilerne, som der kan være en hel familie i, er meget miljøskadelige.
Den sammenhæng er der ikke.
Henning Hyllested (EL), 2017-09-07:
Når det er blevet mere og mere nødvendigt at have en bil, især uden for de store byer, og især hvis vi kommer helt ud i landdistrikterne, er det jo netop også, fordi den kollektive trafik jo stort set er nedlagt i de dele af landet, så der er en klar sammenhæng der.
Men det er stadig væk som om, at Liberal Alliance jo ikke tager konsekvenserne af deres egen politik og siger, at det godt kan være, at der er mange borgere, der synes, at det ville være rart at få en billigere bil.
Det er klart nok, hvem vil ikke gerne have en skattelettelse, hvis man kan få det?
Men der er jo nogle konsekvenser, og det er vel egentlig det, vi som politikere så også er sat til: Der er nogle konsekvenser for klima og miljø, og hvor det der f.eks. trækker i den forkerte retning.
Og der er nogle konsekvenser af at sende flere biler på vejene i form af trængsel og mindre mobilitet og væksthæmning.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Det, at man nedsætter registreringsafgifterne, gør ikke, at danskerne bliver mindre mobile.
Altså, det er simpelt hen ikke rigtigt.
Det er simpelt hen forkert.
Der bliver talt om, at offentlig transport i yderområderne er skåret helt væk.
Jeg voksede selv op i en lille by, Halvrimmen, oppe i Nordjylland, og jeg var inde at kigge på køreplanen her den anden dag.
Der kører en bus en gang i timen – jeg tror, der bor 1.000 mennesker i Halvrimmen eller sådan noget – så man kan komme til Aalborg en gang i timen.
Er det meget, eller er det lidt?
Jeg tror ikke, at det ville være økonomisk rentabelt, hvis den kørte oftere.
Jeg synes faktisk, at det er relativt ofte, den kører.
Der er heller ikke særlig mange mennesker, der står på den bus, fordi derude vil folk faktisk gerne have en bil.
Det letter deres hverdag utrolig meget, og det er bl.a. derfor, at vi gerne vil have sænket registreringsafgiften, for det er en af de bedste måder at sørge for, at man kan leve gode liv, også uden for de store byer.
Josephine Fock (ALT), 2017-09-07:
Altså, jeg er jo helt enig.
Vi er et rigtig godt land, vi er et rigtig sikkert land, og vi er et rigtig lige land.
Men grundlæggende har vi og jeg jo den opfattelse, at det skal vi fortsætte med at være.
Vi skal være et foregangsland, og vi skal fortsætte med at være et foregangsland.
Det vil sige, at når vi snakker om udviklingsbistand, nytter det ikke noget, at vi skærer ned på den.
Vi skal sørge for at sende rigtig mange penge af sted til udviklingsbistand.
Vi skal ikke bruge dem herhjemme på f.eks. flygtninge; det er også en diskussion, vi har haft.
I forhold til det økologiske vil jeg spørge: Hvorfor er det så, at vi ikke gør mere for at fremme, at der f.eks. kommer økologiske landbrug?
Vi ved, det er økologi, der er i total produktivitetsvækst – noget af det, Venstre også plejer at lægge vægt på.
Med hensyn til ligheden ved vi, at vi er et lige land – ja, men det går den forkerte vej, og det har det gjort de sidste minimum 10 år.
Man skal jo huske på, synes jeg, at man ikke skal hvile på laurbærrene, for lige pludselig er vi ikke længere et foregangsland; så er vi ikke mere så lige, og så har vi ikke de muskler og den innovationsevne og uddannelsesmæssige evne samlet set i hele landet til at kunne fortsætte den her udvikling og være en drivkraft.
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Jeg er sådan set fuldstændig enig med fru Josephine Fock i, at vi ikke skal hvile på laurbærrene.
Det var sådan set også bare en understregning af eller et ønske om at give et billede af, at trods vores uenigheder, eller hvad vi kan kalde det, omkring den samlede finanslov og prioriteringer rundtomkring, så er der faktisk en hel del af de her meget centrale områder, som jeg også som sagt ved at Alternativet lægger stor vægt på, hvor det faktisk går rigtig godt.
Forskellige tiltag har været gjort, og selvfølgelig skal vi så arbejde videre med det.
Så det var bare for at sige, at det ikke er sådan, at det går skidt med eksempelvis ulandsbistanden.
Det var altså i går eller i forgårs, at vi fik den seneste opgørelse, hvor vi faktisk ligger som nummer et i verden.
Så på den måde er der altså også fremdrift, for så vidt angår nogle af de her dagsordener, som Alternativet vægter højt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-09-07:
Tak for det, formand.
Det er helt fair at prioritere, men det er jo bare en ting, som skaber meget stor ulighed i vores samfund, altså at vi har en situation, hvor nogle sidder med meget få penge, ikke mindst efter at have arbejdet hårdt gennem livet, og hvor man nu sidder med en folkepension.
Det er jo fair nok, at det er Alternativets politik, men jeg vil da opfordre jer til at overveje, om ikke det også er fair at få folk på overførselsindkomster inkluderet, så vi ligesom kan få lukket noget af det kæmpestore hul, der desværre vokser og vokser, altså hullet mellem folk i beskæftigelse og uden for beskæftigelse.
Men det er også fair nok, hvis man ikke vælger at gøre det, og så har vi bare en uenighed der.
Josephine Fock (ALT), 2017-09-07:
Nu er vores finanslovsforslag jo ikke statisk, og vi sidder sådan set allerede nu og vil gerne prøve at lancere et nyt finanslovsforslag inden for de næste par måneder, og der vil det også fra vores side være en prioritering.
Jeg tror, at i forhold til Alternativet skal man huske, at vi har den grønne dagsorden som noget absolut førende, og så har vi lighedsdagsordenen efterfølgende.
Og der har vi det, som du nævner, som et element, som vi også vil se på om skal tages med der.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Jeg vil gerne spørge lidt til Alternativets plan om en 30-timersarbejdsuge, som jeg går ud fra stadig væk er Alternativets politik.
Der har været lidt forskellige beregninger på, hvor meget det vil koste.
Finansministeriet siger 130 mia. kr., og Kraka har sagt 270 mia. kr.
Så vil jeg bare spørge, hvor de penge skal komme fra.
For der er jo tale om ret store beløb her, så hvor skal der skæres henne, hvis man skal ned på en 30-timersarbejdsuge?
Josephine Fock (ALT), 2017-09-07:
Efter de tal, som ordføreren nævnte, er der jo kommet nye tal, som viser, at det er væsentlig lavere beløb.
Vi siger, som vi hele tiden har sagt, at det er noget, arbejdsmarkedets parter skal forhandle.
Og måden, det foregår på, er sådan set, at man siger, at den økonomiske vækst, der er i samfundet, konverterer man til frihed.
Så det er det, der kan betale for den 30-timersarbejdsuge.
Den skal jo så ikke indføres i morgen, men på sigt, og vi har sagt mellem 10 og 15 år.
Der er rigtig mange gode eksempler på, at produktiviteten faktisk er blevet øget de steder, hvor man har indført en 30-timersarbejdsuge.
Så det er igen et rigtig godt eksempel på, at man ikke kan nøjes med at gøre det op i økonomi.
Man er også nødt til at se på, om det giver et forbedret arbejdsmiljø og bedre, hvad skal man sige, velstand eller velvære for de mennesker, der møder på arbejde osv.
Så jeg er sådan set ikke så bekymret for det, snarere tværtimod, for jeg tror, det er den vej, vi skal gå, hvis vi ser på det fremtidige arbejdsmarked.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Så vil jeg spørge om to ting.
Er det så sådan, at Alternativet faktisk slet ikke på nogen måde vil tage politisk initiativ til det her, hvis det er helt op til arbejdsmarkedets parter?
For så mister det måske lidt sin relevans som politisk forslag, hvis Alternativet ikke vil gøre noget for at tvinge det igennem.
Den anden ting er, hvis jeg ellers forstår svaret fra fru Josephine Fock rigtigt, at fremtidige produktivitetsstigninger ikke skal bruges på, at vi bliver rigere, men på at vi arbejder mindre.
Og det betyder så, at vi fremover ikke skal være et mere velstående land, altså at vi ikke skal have et højere BNP end i dag, at vi ikke skal have råd til mere af det, som man på venstrefløjen kalder velfærd, og at danskerne ikke skal have et højere rådighedsbeløb.
Over hvor mange årtier fremover skal vi så ikke blive rigere, og hvorfor skal vi ikke det?
Det ville være første gang i verdenshistorien.
Har vi nået toppen?
Kan og skal vi ikke have mere velstand i vores land?
Josephine Fock (ALT), 2017-09-07:
Først vil jeg lige sige omkring det med at tvinge det igennem, at vi hele tiden har sagt, at det skal være arbejdsmarkedets parter.
Vi har bare sagt til arbejdsmarkedets parter, at vi synes, de skal begynde at diskutere det her forslag.
For vi kan se, at fremover vil det på arbejdsmarkedet med robotteknologi osv. og de øgede mængder stress være en rigtig god idé at diskutere lavere arbejdstid.
Jeg vil også sige, at i forhold til spørgsmålet om højere BNP synes Alternativet, at vi er rige nok, som det er nu.
Og i forhold til det øgede BNP virker det, som om ordføreren i hvert fald tror, at det kan fortsætte stejlt i al evighed.
Men det kan vi jo nu tydeligt se det ikke kan, for i øjeblikket sker det på bekostning af miljø og mennesker.
Og vores 30-timersarbejdsuge skal ses, i forhold til at man også skal se på, hvordan vi har det som mennesker.
Pelle Dragsted (EL), 2017-09-07:
Men nu er der jo faktisk egentlig ikke tale om lettelser til erhvervslivet.
Der er tale om lettelser til nogle, der køber aktier.
Og hvis vi ser på aktiesparekontoen, så er det kun for noterede aktier.
Og langt de fleste af de virksomheder, som er på børsen lige nu, er jo ikke ude at finde kapital – tværtimod.
De opkøber sådan set aktier, og det vil sige, at de aktier, der bliver købt, altså er nogle, man køber af andre aktionærer.
Det tilfører ingen som helst kapital til iværksættere – slet ikke til iværksættere.
Når man ser på progressionsgrænsen, kan jeg heller ikke se, hvordan det skulle have stor effekt i forhold til iværksætteri.
Jeg mener, at der også er enkelte elementer i det her udspil, som ikke er skudt fuldstændig ved siden af, hvis de kan finansieres på en fornuftig måde.
Iværksætterfradraget kunne være et eksempel, hvis man kunne finansiere det.
Men de her elementer, dem, der er de rigtig tunge økonomisk set, er det nogle, som De Radikale kan bakke op om?
Og hvordan hænger det sammen med ordførertalens mange fine synspunkter om, at der skal være social balance i tingene?
Martin Lidegaard (RV), 2017-09-07:
I dag er situationen den, at hvis man er en helt almindelig dansker med en helt almindelig indkomst og man gerne vil investere sine penge i noget, altså at man har penge tilovers til at investere i noget, som man kan få noget ud af, så kan man enten investere i en større pension, man kan investere i at købe fast ejendom, man kan investere i en lang række områder.
Noget af det, det faktisk dårligst kan betale sig at investere i, er aktier.
Der kan man selvfølgelig godt spørge sig selv: Har vi den rette balance imellem, hvad det kan betale sig at investere i?
Og når jeg siger, at vi ikke har taget endelig stilling til præcis dette forslag i den radikale gruppe, er det, fordi vi er ved at grave os lidt ned i det.
For vi kunne sådan set godt forestille os, at hvis man er i en situation, hvor det bedre kan betale sig at investere sine penge i, jeg havde nær sagt golde mursten, i stedet for i virksomheder, der skaber arbejdspladser, så kan det godt være, at det kan betale sig at få rykket ved balancen, i forhold til hvad det kan betale sig at investere i og ikke investere i.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Tak for det.
Hr. Martin Lidegaard taler om social afbalancering, og nu må vi så forstå, at det her udspil er socialt ubalanceret.
Og jeg har det lidt svært med, at man sådan skyder efter andre og siger, at det ikke er socialt afbalanceret, hvad vi ønsker at gøre.
Vi har diskuteret fem procentpoint i lang tid nu, og det diskuterer vi ikke mere – jeg hørte ikke De Radikale så meget i den debat.
Men De Radikale gik faktisk til valg på at sænke topskatten med seks procentpoint.
Det var ikke socialt ubalanceret, måtte man forstå.
Så bliver der talt om registreringsafgiften.
Det næstmest effektive værktøj i forhold til arbejdsudbud – efter at hæve topskattegrænsen – er at sænke registreringsafgiften.
Og i forhold til at hæve grænsen for topskat kommer 20 pct. af det øgede arbejdsudbud, når man sænker registreringsafgiften, fra det, der hedder deltagelseseffekten.
Det flytter altså folk fra overførsel og ind på arbejdsmarkedet.
Det er noget af det mest socialt balancerede, der findes.
Det mindsker uligheden ti gange mindre at sænke registreringsafgiften end at hæve grænsen for topskat.
Martin Lidegaard (RV), 2017-09-07:
Når vi finder det forslag, der ligger nu, socialt ubalanceret, er det ikke, fordi vi ikke ønsker at sænke skatten for alle danskere.
Det gør vi.
Det gik vi til valg på, og det lå også i vores gamle skattereform.
Men det, regeringen foreslår, er jo at fremrykke vores gamle reform, men kun den del, der giver topskattelettelser – ikke resten, der netop er møntet på at få flere ind på arbejdsmarkedet.
Det har man ikke finansieret.
Det er rigtigt, at vi har foreslået og også gennemført topskattelettelser, men vi har altid gjort det i pakker, hvor der blev brugt betydelig flere penge på at lette skatten i bunden.
Og det er den balance, som vi synes mangler.
I forhold til registreringsafgiften – og det er en spændende diskussion, det synes jeg det er – vil jeg vove den påstand, at alle de effekter, som hr. Joachim B. Olsen nu remser op, ikke ville blive mindre, hvis man lavede en lettelse, der samtidig tog højde for, at afgiften på de mest miljøbelastende biler blev, om jeg så må sige, sat mindre ned eller måske ligefrem sat op, hvorimod de miljøvenlige biler, f.eks. elbiler, fik registreringsafgiften sat ned.
Hvorfor dog ikke forfølge det princip, hvis man endelig vil sætte registreringsafgiften ned?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Jamen jeg skal ikke kloge mig på, om effekterne ville være ens, hvis man lavede en teknisk baseret afgift.
Men det, jeg ved, er, at de meget, meget dyre biler vil blive meget, meget billigere – meget, meget billigere – end hvis man bare sænker registreringsafgiften, hvorimod de biler, som folk med almindelige indkomster køber, vil blive meget dyrere.
Og det kan jeg ikke se er mere socialt retfærdigt, hvis det endelig er den jargon, vi skal blive i.
Igen må jeg sige, at det, vi laver, må vi så forstå ikke er socialt i balance, men den skattereform, som hr. Martin Lidegaard taler så meget om og er så stolt af – og det kan jeg sådan set godt forstå, for der var rigtig mange gode elementer, som vi også stemte for – var jo finansieret af lavere overførselsindkomster; overførslerne kom ikke til at stige så meget.
Så hvorfor er vores socialt ubalanceret, mens jeres er socialt balanceret, når vi gør det samme?
Josephine Fock (ALT), 2017-09-07:
Jo, det kan du sagtens sige.
Og det, vi fokuserede på, da vi diskuterede det, var, at vi gerne ville tilbagerulle de besparelser, der kom i forhold til 225-timersreglen, integrationsydelsen og kontanthjælpsloftet.
Det var noget af det, vi prioriterede i den sammenhæng i forhold til mennesker uden for arbejdsmarkedet.
Og så vil vi også samtidig gerne prioritere de mennesker, der går på arbejde og tjener mindst, altså at de også kunne få en skattelettelse.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-09-07:
Tak for det, og tak for en rigtig god ordførertale, som bl.a. satte fokus på behovet for bæredygtig omstilling.
Jeg må sige, at jeg generelt værdsætter det samarbejde, vi har mellem Enhedslisten og Alternativet, rigtig meget.
Det er både i hverdagen, og når vi, forhåbentlig, får et nyt flertal efter det kommende valg.
Der tror jeg vi kan gøre en stor forskel.
Men jeg vil følge lidt op på det spørgsmål, som hr. Rune Lund stillede om Alternativets udspil til en skattereform.
Altså, hvorfor er det, at man vælger at hæve beskæftigelsesfradraget og ikke personfradraget?
Og jeg spørger, fordi der er givet rigtig mange skattelettelser til folk i arbejde, og ikke mindst i de senere år til folk i arbejde med en meget høj indkomst, hvorimod folkepensionisterne eksempelvis ikke har fået noget.
Og det er folk, der har ydet en stor indsats og arbejdet hele deres liv, og mange af dem har virkelig ikke særlig mange penge.
Så ville det ikke være fair også at have dem med i et skatteudspil?
Josephine Fock (ALT), 2017-09-07:
Lige til det sidste vil jeg sige, at så vidt jeg også husker, er vi et af de lande, der bruger mest internt i landet.
I Danmark bruger vi i hvert fald flere penge på vores egne flygtninge, end vi sender ud.
Så vi skal jo huske på det der med, hvor det er, vi bruger midlerne.
Det er i hvert fald i vores optik rigtig, rigtig vigtigt, at vi både sender rigtig mange midler
af sted til udviklingsbistand, og at vi bruger rigtig mange midler herhjemme til at hjælpe i forhold til flygtningesituationen
Og nu kan jeg faktisk ikke huske det andet, ordføreren spurgte om.
Men det, jeg bare vil sige igen, er: Vi skal simpelt hen ikke hvile på laurbærrene.
Det kan ikke nytte noget, at vi tror, at vi bare kan lægge os ned og sige, at nu går det rigtig godt.
Vi skal frem i skoene.