runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Aas (S), 2024-05-02:
Tak for ordet.
Jeg vikarierer lige endnu en gang for Karin Gaardsted.
I dag behandler vi L 168, hvori vi styrker kontrollen med transport af visse kritiske produkter, som både kan anvendes civilt og militært, herunder kvanteteknologi.
Behovet for at styrke denne kontrol er opstået på grund af de aktuelle problemer, der eksisterer med kontrollen som følge af et internationalt system, der normalt udarbejder lister over kontrollerede produkter med dobbelt anvendelse.
Med lovforslaget indføres en bemyndigelse til, at erhvervsministeren kan udarbejde en national liste og dermed forbyde og fastlægge krav om tilladelse til eksport af produkter, som ikke er opført på EU's kontrolliste.
På den internationale liste vil der kun opføres de produkter, som på grund af Ruslands ageren ikke er kommet på den fælles EU-liste.
Det er altså ikke sådan, at vi i Danmark vil opfinde alle mulige produkter, som vi så kan begrænse eksporten af.
Vi vil tage de produkter, som ikke kan komme på listen, fordi Rusland blokerer det i øjeblikket, og så sætter vi dem på vores nationale liste for at få systemet til at fungere så normalt som overhovedet muligt.
Det er en løsning, som de fleste af vores venner i EU allerede har anvendt.
F.eks. har Frankrig og Spanien allerede indført nationale lister, så vi må forvente, at der er flere lande, der gør det samme.
Det er selvfølgelig bedst at finde en fælleseuropæisk løsning, og når det sker, skal vi selvfølgelig af med den nationale eksportliste igen.
Men i den situation, som vi står i lige nu, er indførelsen af en national eksportliste den hurtigste og mest uansvarlige vej frem.
Det gør vi for bedst muligt at kunne håndhæve reglerne om eksportkontrol.
Lovforslaget betyder derfor groft sagt, at en uagtsom overtrædelse af eksportkontrollisten kan straffes.
Og når det drejer sig om lande, hvor Danmark er omfattet af våbenembargo, kan en groft uagtsom overtrædelse straffes på samme måde, som hvis produkterne skulle anvendes til masseødelæggelsesvåben.
Vi håber virkelig ikke, at der er nogen, der kan være store modstandere af dette – i betragtning af den nuværende sikkerhedspolitiske situation.
Lovforslaget skal sikre, at Danmarks kontrol af produkter, som kan bruges til både civile og militære formål, kan opretholdes i en geopolitisk virkelighed, der er lidt anderledes end den, vi er vant til.
Derfor kan vi i Socialdemokratiet selvfølgelig bakke op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Louise Elholm (V), 2024-05-02:
Tak for ordet.
Som den tidligere ordfører, hr. Kim Aas, sagde her på talerstolen, skyldes det her lovforslag jo, at der er krig i Europa.
Der er ingen tvivl om, at vi i Danmark ikke ønsker, at danske ting bliver brugt i krigen mod Ukraine.
Der er allerede lavet en sanktionsliste, så det er jo ikke som sådan våben, vi snakker om, men det er ting, der kan blive misbrugt og kan blive taget ud af f.eks. husholdningsapparater eller andet.
Ligesom Socialdemokraternes ordfører sagde, vil jeg også sige, at vi i Venstre foretrækker europæiske løsninger, men vi er også klar til at tage ansvar og sikre, at vores produkter ikke bliver misbrugt.
Så på den baggrund skal jeg sige, at Venstre støtter forslaget.
Jeg skal hilse fra Radikale Venstre og Dansk Folkeparti og sige, at begge partier støtter lovforslaget.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-02:
Tak for det.
Det overordnede formål med det internationale samarbejde med eksportkontrol er at sikre, at eksport af produkter med dobbelt anvendelse ikke medvirker til udvikling eller spredning af masseødelæggelsesvåben.
I Danmarksdemokraterne bakker vi op om, at der er en tilstrækkelig kontrol fra dansk side, når det gælder kritiske teknologier.
For os er det afgørende, at kritiske teknologier, som kan bruges til militære formål, ikke ender i hænderne på diktaturstater som Rusland og Kina.
Så i Danmarksdemokraterne støtter vi forslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-02:
Forslaget er blevet gennemgået så fint af de foregående ordførere, så jeg vil ikke tilføje noget til det, andet end at det selvfølgelig specielt i den geopolitiske situation, vi befinder os i, er så afgørende, at vi træffer de rigtige beslutninger.
SF støtter det her lovforslag.
Nick Zimmermann (DF), 2024-05-02:
Tak for det.
Lad mig sige det fuldstændig klart: Vindmøller og solceller på marker er en dårlig idé, og det bliver jo ikke en bedre idé af, at vi indskrænker danskernes mulighed for at klage og retten til prøvelse.
Når der opsættes vedvarende energi-anlæg, er der mange hensyn at tage til lokalmiljøet, til naturen, til miljøet og til den enkelte borger, og derfor er jeg egentlig også dybt bekymret for, hvad det her kommer til at betyde.
For enhver dansker må da håbe, at de ikke taber i vindmøllebingo, som jeg næsten vil kalde det, og får en ny nabo, når lovgivningen her bliver stemt igennem.
Det bliver i hvert fald med lovgivningen markant sværere at klage, hvis man er blandt de uheldige.
Vindmøller skal stå på havet, og solceller skal være på tagene, ikke i baghaven eller ude i naturen.
Så i Dansk Folkeparti er vi imod forslaget.
Lars-Christian Brask (LA), 2024-05-02:
Tak for det.
Vi kan jo starte med konklusionen: Vi støtter det naturligvis også.
Vi skal undgå eksport af produkter, der kan misbruges til militære formål.
Og vi kender alle sammen situationen med Rusland, Kina og Iran, så det er vigtigt, at vi håndhæver det her.
Der er et par knaster.
Bl.a. er gerningsindholdet ikke klart defineret, og det er noget, der har en stor strafferamme på sig, så det kan vi jo opfordre til bliver tydeligere defineret.
Og vi opfordrer også til, at der kommer en vejledning, som gør det muligt for virksomhederne at forstå, hvordan de skal håndtere de her situationer, og hvilke konkrete produkter det drejer sig om.
Men vi støtter som sagt forslaget.
Louise Elholm (V), 2024-05-02:
Tak for ordet.
Som hr. Kim Aas netop har sagt, er det her et lovforslag, der skal ses i en sammenhæng, for vi ønsker, at vi får mere og mere grøn energi op.
Vi vil gerne have mere VE.
Vi har et mål om, at vi inden 2030 for at kunne leve op til vores klimamål skal firdoble mængden af vedvarende energi i Danmark, men det går alt, alt for langsomt med at få den vedvarende energi op.
På den baggrund mener vi i Venstre, at det her er det rette at gøre; vi har brug for at få sat fart på vores opsætning af VE, og for at kunne gøre det skal der være mere effektive sagsbehandlingstider, og det gør vi med det her lovforslag.
Venstre støtter lovforslaget.
Signe Munk (SF), 2024-05-02:
Det korte af det lange er, at vi har brug for at gøre klageprocesserne over projekter med vedvarende energi mere smidige, og der er ingen, der er tjent med, at ellers fornuftige projekter med vindmøller og solceller strander i klageprocesser uden en klar tidsramme og retning.
Hastighed er en vigtig del af konkurrenceparameteret for investeringer i vedvarende energi i Danmark.
Det er vi helt enige i i SF, og derfor er vi sådan set også klar til at se på, hvordan klageprocesserne kan gå hurtigere og være mere præcise.
Samtidig er vi også optagede af, at en borger fortsat har en rimelig mulighed for at klage over et vindmølle- eller et solcelleprojekt, og at man ikke bare skal køres ud på et sidespor.
Lovforslaget her har flere positive elementer, men også nogle udfordringer.
Lovforslaget indeholder et forslag om, at nævnene, hvis en klage vedrører afgørelser, der er af betydning for etableringen af et vindmølle- eller solcelleprojekt, skal begrænse deres prøvelse til de forhold, der er klaget over, og det synes vi er fornuftigt, og det bakker vi op.
Derimod er vi bekymrede for den del af forslaget, hvor det fremgår, at klagenævnene skal lade førsteinstansens vurdering af behovet for etableringen af et VE-projekt indgå med betydelig vægt.
Det betyder jo helt konkret, at et byråds planer om et konkret VE-projekt får betydelig vægt i den afgørelse, der skal træffes om klagen.
Her mener vi, at det må være de gældende regler om lovligheden af et VE-anlægs placering, som skal bruges til at vurdere det.
For en placering bliver jo altså ikke mere lovlig af, at der er nogen i byrådssalen, der synes, at det er hensigtsmæssigt at sætte vedvarende energi op.
Vi ser positivt på den del af forslaget, som gælder, at nævnene generelt skal have mulighed for at fastsætte tidsfrister for indsendelse af tilstrækkelige oplysninger til en sag, og at nævnene også skal have mulighed for at beslutte, at en sag er tilstrækkeligt oplyst til, at de kan behandle den i nævnet.
Afslutningsvis har vi dog en bekymring mere, og det er, at der i forhold til lovforslaget skal sikres en tilstrækkelig sikkerhed for, hvordan de nye beslutninger, der træffes, kan bruges i forhold til andre VE-anlæg og tilknyttet virksomhed og elinfrastruktur.
Det synes vi er en bred bemyndigelse at give ministeren i forhold til en ny lovgivning omkring klageprocesser, og derfor mener vi, at partierne bør inddrages i forbindelse med den del af lovforslaget i forhold til ministerens bemyndigelse, såfremt man stemmer for det her lovforslag.
Desuden vedtager vi faktisk i de her måneder ret meget ny lovgivning i forhold til at fremskynde processerne for opsætningen af solceller og vindmøller, og det er godt.
Men der er også et vist behov for, at vi har en evaluering af de initiativer, vi tager, både for at forpligte os selv til at følge op på det, der gik, som vi håbede, men også det, der ikke gik, som vi håbede.
Så jeg håber også, at erhvervsministeren vil overveje at lave en evaluering af de her regler efter, hvad der må være en relevant periode, og det kan vi diskutere.
Så med de her faldne bemærkninger ser jeg frem til den videre behandling af lovforslaget.
Lars-Christian Brask (LA), 2024-05-02:
Tak for det.
Hurtig opstilling af vedvarende energi og en smidigere sagsbehandling er noget, vi godt kan lide.
Vi tror på ånden i loven, så vi støtter helhjertet op.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-05-02:
Tak for ordet.
I Moderaterne er vi stærke fortalere for at mindske mængden af bureaukrati og sagsbehandlingstid.
Det her lovforslag adresserer to vigtige problemstillinger.
Det er for det første at få etableret mere vedvarende energi og dermed få nedbragt vores udledninger og for det andet at gøre os uafhængige af russisk gas.
Lovforslaget har til hensigt at optimere sagsbehandlingen af solcelle- og vindmølleprojekter.
Det vil gøre processen smidigere og mere tidseffektiv ved kun at skulle omfatte de forhold, der er klaget over.
Dette sikrer, at klager ikke unødigt forhindrer eller forlænger etableringen af vigtige grønne projekter, samt forebygger, at sager trækkes i langdrag på grund af foreløbige eller utilstrækkelige klager.
Denne lovgivning er ikke blot en teknisk justering.
Det er en nødvendig foranstaltning for at komme i mål med den grønne omstilling og sikre energiuafhængighed.
Ved at effektivisere processen sikrer vi, at Danmark kan forblive i front med hensyn til grøn omstilling og uafhængighed af ustabile eksterne energikilder.
Når det så er sagt, er det vigtigt, at borgerne bliver gjort opmærksom på ændrede sagsbehandlingsfrister og regler, så de også er bevidste om denne ændring.
I Moderaterne ser vi lovforslaget som et kærkomment eksempel på, hvordan vi kan få ryddet op i de bureaukratiske tidsler, så vi kan få lempet sagsbehandlingstiden og få sat skub i den grønne omstilling.
Moderaternes tilgang er klar: Vi skal handle hurtigt, men også klogt og med respekt for de demokratiske processer.
Derfor støtter vi forslaget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-02:
Tak for det.
Hvis man nu fører ordførerens sidste bemærkning, altså det der med respekt for de demokratiske processer, videre ud i den virkelige verden, bekymrer det så ikke Moderaterne, at der i nogle af de første linjer i det her forslag står, at når man som borger vil klage, skal der faktisk lægges betydelig vægt ved førsteinstansens beslutning, såfremt der er tale om et VE-anlæg?
Altså, i forhold til det demokratiske mister borgeren som udgangspunkt rettigheder med det her forslag, for at man kan komme hurtigt i mål med et politisk ønske om at få firdoblet den grønne energi.
Man står og svinger sig op og siger, at der skal være respekt for de demokratiske rettigheder, men bekymrer det ikke, at lige nøjagtig i det her lovforslag er det faktisk en af de allerførste linjer, man læser, hvor lige præcis borgerens rettigheder bliver mindre?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-02:
Altså, borgere kan jo vælge at melde sig ind i en organisation, der er dygtig til at klage.
Det er jo en mulighed, hvis man er enig med den organisation.
Danmarks Naturfredningsforening har lokalgrupper over hele landet, så der kan man melde sig ind og trække på den ekspertise, der er.
Så må jeg sige, at med den kommunikation, der er over nettet og i sociale grupper osv., synes jeg nu ikke, at folk sådan er helt ladt alene langt ude på landet.
Man kan sagtens gå sammen med andre og så finde ud af at klage.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-05-02:
Jeg lægger vægt på, at det, der er vigtigt, er, at vi får informeret om, hvordan processen er.
Og jeg synes, det er helt naturligt, at man går ind og fokuserer mere på indholdet, altså hvad det er, en klage går på, og så får behandlet den klage.
Jeg tror på, at folk, også ude i landdistrikterne, hvor jeg bor, godt kan finde ud af at sætte sig ind i det her.
Så nej, det er jeg bestemt ikke bekymret for.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-02:
Så tager vi et andet sted, hvor man kan sige, at myndighederne – det er også blevet sagt – ikke længere skal ind og hjælpe borgerne.
Hvis man klager over det forkerte nu, bliver klagen bare afvist, selv om man så sidder i nævnet og kan se, at det godt kan være, at i forhold til A blev der spurgt forkert, men B, C, D og E i det her er helt galt.
Der fjerner man jo også nævnets pligt til at gå ind og arbejde videre med det, altså gøre opmærksom på B, C, D og E. Er det demokratisk, at de nævn, de offentligt ansatte, som alle borgere betaler deres skat til, nu ikke længere er medspillere for dem, men kun medspillere for at få sat store VE-anlæg på land?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-05-02:
Jamen jeg bliver simpelt hen nødt til at gentage det, jeg sagde før til ordføreren.
Jeg er ikke bekymret for, at folk ikke kan finde ud af at navigere i det her, og jeg er sikker på, at alle de oplysninger, de gerne vil have, er til rådighed.
Og alt andet lige er det sådan, at når man går ind og vælger at klage, sætter man sig ind i tingene.
Så nej, jeg deler ikke den bekymring, som Danmarksdemokraterne har.
Jeg glædes over, at lige netop med det her er der nogle kæmpe muligheder for os, der bor ude i landdistrikterne, for at få noget grøn udvikling og for at få noget energi og sørge for, at vi kan blive ved med at have den lille folkeskole, den lille købmand og det sammenhold, vi har derude.
Så nej, den bekymring ser jeg bestemt ikke.
Helle Bonnesen (KF), 2024-05-02:
Vi skal have en mere smidig sagsbehandling.
Det er et godt formål.
Hvis man skulle være lidt ironisk, kunne man jo sige: Er det det, der skal til, for at vi får flere projekter?
Vi ved jo godt, at nogle af de tempi, vi ser, ikke er så imponerende.
Men vi vil jo gerne arbejde for at fremme det, og hvis det her kan gøre, at vi kan få projekter hurtigere igennem, så er det bestemt besværet værd.
Alt, hvad vi kan gøre for at sætte tempoet op, er godt, og med det her forslag får vi en række tiltag, som i stor udstrækning bliver bakket op af interessenterne; ja, faktisk er der efterspørgsel efter endnu flere initiativer.
Men vi får da med det her forslag både strammet op på tidshorisonter og på selve håndteringen.
Så langt, så godt.
Der har været kritikpunkter fra interessenter både i form af bredden af brancherne, man ser på, og det faktum, at EU-retten er undtaget.
Men som jeg kan forstå det, er de fleste indvendinger taget ad notam, og det er også noget, som vi glæder os til at dykke lidt længere ned i i udvalgsarbejdet.
Og med den indstilling forventer vi at støtte forslaget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-02:
Jeg er faktisk enig med ordføreren i, at det gode i det her lovforslag er, at der teknisk set ikke skal en hel vvm til bare for at skifte en side ud.
Det er jo det positive, og det kan vi i Danmarksdemokraterne sagtens se.
Jeg ved, at Enhedslisten normalvis er på borgerens side i de her ting.
Det er et dilemma, for vi vil jo som sagt gerne have hastighed på.
For at jeg ikke behøver at trykke mig ind en gang til, for jeg ved, at ordføreren godt kan magte to spørgsmål, så vil jeg også gerne høre: Hvilken forskel gør det for Enhedslisten, hvis det er vedvarende energi, som ikke er fra solceller og vindmøller?
Det kan jo være atomkraft, når vi endelig får det, og der er vel ikke noget problem i, at det får samme smidige og lempelige vilkår.
Så hvorfor gør det en forskel for Enhedslisten, om det er de anlæg, som Enhedslisten godt kan lide, eller f.eks. atomkraftværker eller biogasanlæg?
Altså, enten laver vi regler for vedvarende energi, eller også laver vi regler, som passer med Enhedslistens mavefornemmelse, og det tror jeg da ikke er meningen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-02:
Hvis det er sådan, at ændringen i det her lovforslag også omfatter atomkraft, vil jeg nok sige, at så er vi meget imod det her forslag.
Atomkraft er ikke vedvarende energi.
Det er afbrænding af noget brændstof.
Men jeg kan ikke rigtig se, hvorfor vi skal åbne op for, at man skal tage biogasanlæggene med.
Kommer borgerne til at blive stillet dårligere?
Altså, jeg har egentlig oplevet, at borgere er ret gode til at klage, og vi er samtidig også kommet frem til at tage mere hensyn til de allernærmeste naboer.
De får en erstatning, og de har mulighed for at afprøve, hvordan det er at være nabo til et vedvarende energi-anlæg, og så er der indført nogle regler, der gør, at man har ret til at sælge sit hus og flytte fra området, så man ikke i lige så høj grad som tidligere bliver stavnsbundet.
Så har vi indført den her grønne ordning, som giver nogle penge til kommunerne, og hvis kommunalbestyrelsen så er dygtig til at håndtere det, så lokalsamfundet får noget ud af det, synes jeg egentlig, at vi på flere punkter har forbedret nogle ordninger, så de tager hensyn til lokalbefolkningen.
Så det er vores tilgang til det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-02:
Det er jo en fornøjelse, at ordføreren altid er veloplyst; det skal ordføreren have.
Der er jo andre løsninger.
Vi kan sætte det her ud på vandet, hvis vi ikke vil genere folk.
Så kunne vi få vedvarende energi, og så kunne folk faktisk få lov til at bo i deres hjem.
Nu tænker jeg bare ud af boksen.
Men jeg vil gerne tilbage til det første spørgsmål igen.
Vi er jo bekymret for især den der passus, der er om, at det skal vægtes, at det er et stort vedvarende energi-anlæg.
Man vægter noget, fordi man gerne vil hurtigt i mål – lynhurtigt.
Men i de her situationer er det ofte enkeltstående individer, som lige pludselig står over for et vedvarende energi-projekt, og som måske ikke har sådan en organisation at være medlem af.
Anne Paulin (S), 2024-05-02:
Jamen der er ikke nogen diskrepans mellem at være enormt forarget over det, som er sket i forbindelse med forløbet omkring Nordic Waste, og netop holde fast i det, som er i gang – altså at Kammeradvokaten undersøger og forfølger alle de spor til bunds, der kan være i forhold til at få forureneren til at betale – og så samtidig sige, at hvis der skal ske noget lovgivningsmæssigt osv., er vi nødt til selvfølgelig at have et overblik over det forløb, der har været, før vi træffer beslutninger.
Nu er det så på erhvervsområdet i dag, men der har jo så sent som i sidste uge, tror jeg, været tre forslag til ting, vi lige skulle lave om på miljøområdet.
Der synes jeg bare, at det er vigtigt, at vi nu får overblikket over det og en grundig politisk drøftelse af det, i stedet for at vi tænker, at det er et beslutningsforslag her i Folketingssalen, der gør, at vi på en eftermiddag kan forhindre, at det her kan komme til at ske igen.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-02:
Jeg tror, vi er enige om, at der netop skal være balance i de her ting, og nu har vi jo fået høringssvar fra både Forbrugerrådet TÆNK og Ældre Sagen, og specielt Ældre Sagen repræsenterer nok en gruppe, som bruger kontanter mere end gennemsnitsdanskeren.
Når de har et relativt kritisk høringssvar og foreslår at sænke grænsen til 250 kr. som et kompromis, som deres medlemmer, altså ældre, ville have det bedre med, er det så noget, ministeren vil tage imod, og vil ministeren så eventuelt lave et ændringsforslag til lovforslaget?
Morten Bødskov (S), 2024-05-02:
Det kan vi ikke sige på nuværende tidspunkt.
Det, vi kan sige, er, at vi gerne vil drøfte de forskellige balancer med Folketinget.
For det er jo rigtigt nok, at der fra både Ældre Sagen og Forbrugerrådet TÆNK er kommet høringssvar, men der er også kommet høringssvar fra andre.
Jeg synes også, at det er på sin plads, at man er opmærksom på de udfordringer, det er for personalet at sidde med mange byttepenge og dermed jo altså også blive bragt i situationer, hvor man, modsat nu, frivilligt kan sige ja eller nej til 1.000-kronesedler.
Så det hensyn synes jeg også vejer tungt.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-02:
Jeg spørger erhvervsministeren, om han vil tage imod den her udstrakte hånd, som jeg egentlig synes der er fra Ældre Sagen, hvor de jo synes, at det nærmer sig en mistænkeliggørelse af nogle af deres medlemmer, som aldrig har gjort noget kriminelt, men som måske bare bruger kontanter i videre omfang end gennemsnitsdanskeren.
Netop det, at de ikke lægger op til, at man helt skal stemme imod lovforslaget, men sænke grænsen, er udtryk for det kompromis og den balance, som vi taler om.
Morten Bødskov (S), 2024-05-02:
Jeg har en relativt pragmatisk indstilling til det.
Jeg synes ikke, man skal tale om mistænkeliggørelse af hverken den ene, den anden eller den tredje gruppe.
Der er meget stor hvidvask forbundet med dem.
Har vi fundet den rigtige balance?
Det diskuterer vi gerne, helt sikkert.
Jeg vil bare appellere til, at det pres, der er på butikkerne, og det pres, der også er på de butiksansatte, også vejer i den sammenhæng.
Det plejer det at gøre i de her diskussioner.
Det er derfor, vi har anlagt den grænse, vi har nu, og jeg vil bare appellere til, at det også er et hensyn, som man tager endog meget alvorligt, for de er mere udsatte, end de var tidligere, i forhold til at få de her 1.000-kronesedler ændret.
Det tror jeg er vigtigt at understrege.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
»Det er et godt gammelt princip i Danmark, at forureneren betaler.«
Ordene er statsministerens, og de faldt den 22. januar, da statsministeren besøgte borgerne i Ølst, dagen efter at jeg i øvrigt selv havde besøgt dem for at se på det her jordskred fra Nordic Waste.
Borgerne står jo tilbage med de her millioner tons forurenet jord, der er skredet ned mod deres by og ud over naturen i området.
Forureneren er for længst væk.
De selskaber, som stod for aktiviteten på området, har erklæret sig selv konkurs og efterladt regningen til alle os andre.
Om det bliver ældre eller børn i Randers Kommune, der kommer til at bære byrden, vil tiden vise, og det er jo det, det her forslag handler om.
Justitsministeren holdt et doorstep, som det vist hedder på moderne dansk, altså et lille pressemøde, forud for statsministerens besøg i Ølst og sagde, at man ville gøre alt, hvad man kunne, for at placere ansvaret hos forureneren.
Man ville kigge på konkursloven, man ville kigge på aktieselskabsloven, og man ville kigge på selskabsloven og forfølge alle juridiske muligheder for, at Nordic Waste og ejerkredsen bag den ikke skulle kunne slippe for regningen, og at den ikke skulle havne hos borgerne.
Og så har vi ikke hørt så meget siden til regeringens bestræbelser.
Til gengæld har vi kunnet se, at man nu forventer, at det bliver borgerne i Randers, der kommer til at skulle betale for den her regning, altså samle den op, efter at nogle private selskaber har tjent penge på at håndtere den her forurenede jord.
Så det her forslag handler jo grundlæggende om at holde regeringen fast på det, de lovede, nemlig at gøre alt, hvad der kan lade sig gøre, både i den aktuelle sag og i forhold til fremtidige sager, for at sikre, at store selskaber, der ødelægger vores natur og tager store risici, ikke kan tørre regningen af på alle os andre.
Jeg ser frem til forhandlingen.