runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Laura Lindahl (LA), 2018-11-09:
Skal rettigheden udløses, når man selv vurderer, at man er for syg?
For der er altså, og det håber jeg også ordføreren vil anerkende, en forskel på menneskers egen opfattelse af, hvad de kan, og den vurdering, som fagfolk giver af dem.
Det dilemma står vi altså med.
Det er et reelt dilemma i virkeligheden, og der er det, jeg siger, at der mener jeg, at fagfolk skal vurdere, om du skal have ret til andre menneskers penge.
Der spørger jeg Alternativet: Mener Alternativet, at det er den enkelte, der skal foretage vurderingen?
Torsten Gejl (ALT), 2018-11-09:
Vi erkender, at der før i tiden måske blev givet for mange førtidspensioner.
Altså, en ung på 21 år vil jeg mene skal have mange flere andre typer gode tilbud først.
Problemet med det her er, at da man så prøvede at løse det, lavede man et tvangsregime, som er skåret alt for hårdt til, så tusinder af danskere bliver dårligere og dårligere, mens de er parkeret i endeløse ressourceforløb og jobprøvninger, ofte på grund af kassetænkning.
Det er det, vi mener er helt galt.
Laura Lindahl (LA), 2018-11-09:
Tak for det.
Grundlæggende tror jeg, at der er noget omkring frihedsbegrebet, som ordføreren har misforstået i forhold til i hvert fald mit parti.
Når vi taler frihed, er det de negative frihedsrettigheder.
Det betyder friheden fra staten, friheden fra indblanding.
Og når man taler om frihed til ydelser, er det bare noget helt andet.
Derudover kunne jeg godt tænke mig at høre, om Alternativet mener, at retten til ydelser, hvad enten det er fleksjob eller ressourceforløb eller førtidspension, skal bestemmes ud fra ens egen vurdering af, om man er for syg til at kunne arbejde.
Laura Lindahl (LA), 2018-11-09:
Altså, det her handler jo om, at så længe du gerne vil leve af andre menneskers penge, så er det rimeligt at stille krav; så mener jeg, at det er rimeligt som samfund at sætte forventninger op og sige, at det kan man kun i en vis periode, for et vist beløb, og hvis man i øvrigt lever op til nogle krav – altså for at være sikker på, at folk kun gør det af nød og ikke, fordi de gerne vil.
Torsten Gejl (ALT), 2018-11-09:
Når vi nu diskuterer det med at være liberal, synes jeg, at i det øjeblik, vi begynder at tvinge mennesker, som gerne vil, og i det øjeblik, vi begynder at sætte tommelskruer på mennesker, som egentlig bliver besværet af al den kontrol og tvang, som nogle gange ligesom forhindrer dem i at kunne få det arbejde, de ville kunne få, og som de ville kunne få bedre hjælp til at få, hvis den støtte, de fik, tog udgangspunkt i deres situation, så går det for mig fra at være liberalt – og jeg er selv vokset op i en liberal familie med liberale frihedsrettigheder, som jeg respekterer – til at blive neoliberalt, fordi det bliver en liberal hersker-undersåt-forestilling.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-11-09:
Det ved hr. Finn Sørensen også at jeg jo altid overvejer fra sag til sag.
Så nogle gange bruger jeg jo også hr. Finn Sørensen til konstruktivt modspil til regeringen.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-09:
Tak til ministeren for det svar og også for tilsagnet om, at man gerne vil oversende skriftligt, hvad planen er for det.
Det sætter jeg pris på, og det må ministeren jo gerne gøre i endnu højere grad.
Hvis man har brug for noget rådgivning undervejs i forhandlingerne, stiller vi jo gerne op, og det er jeg sikker på at de to andre partier, der ikke er med i forligskredsen, også gerne gør.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-11-09:
Der kan jeg sige, at hr. Finn Sørensens hørelse mig bekendt ikke fejler noget, for de fem temaer er ikke gennemgået her i dag.
Jeg nævnte et par af dem.
Jeg tror, det bedste måske vil være at oversende dem til de partier, der ikke er med, det vil sige dem, der sidder i Beskæftigelsesudvalget – også om, hvordan evalueringen foregår, herunder også hvad det er for et tidsmæssigt aspekt.
Men jeg ved jo så godt, hvad mit mål er, og hvornår begyndelsen af 2019 trods alt er i min verden, og det vil sige, at jeg håber, at vi kan konkludere på evalueringen i løbet af februar måned.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-09:
Ja, det vil jeg også gerne, og det vil jeg nok også lige benytte lidt tid, efter at ministeren har været på, til at sige noget om.
Kan ministeren være lidt mere præcis?
Jeg ved godt, at en forhandling kan trække ud, og ting og sager, men hvad er ministerens ambition?
For »i begyndelsen af det nye år« kan jo være og har somme tider været et meget vidt begreb.
Så hvad ligger der nærmere i det?
Hvad er det egentlig mere konkret for en tidsplan ministeren forestiller sig?
Så er det muligt, at jeg ikke har hørt efter i timen.
Jeg har forstået på det, at man vil holde fem temamøder i forligskredsen.
Kan ministeren løfte sløret for overskriften på hvert af disse fem møder?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-11-09:
Tak for det.
Tak for en, synes jeg selv, god og også nuanceret debat i forhold til det her tema.
Det kommer jo ikke som nogen overraskelse, at det her spørgsmål stadig væk fylder og skal fylde i en politisk debat.
Med så stor en reform og med så mange mennesker, der er påvirket af en ny førtidspensions- og fleksjobreform, kræver det også, at vi følger den tæt, og jeg vil sådan set også gerne i dag give det klare signal til partierne her i Folketinget, at det forventer jeg også at vi skal gøre fremover.
Vi skal hele tiden følge den her diskussion og også turde, både i samråd, men også i forespørgselsdebatter, se på, hvordan udviklingen er.
Jeg mener jo, at vi med den lovændring, vi har gennemført, nu har taget hul på den første del af en evaluering, som følger op på nogle af de udfordringer, vi har set.
Så vil jeg også gerne give den tilkendegivelse i dag, at det er min forventning, at vi i starten af det nye år vil være igennem den evaluering, vi nu har taget initiativ til i forligskredsen.
Det vil jo så også betyde, at vi derefter kan forholde os til eventuel lovgivning, og det er jeg ikke et sekund i tvivl om bliver resultatet af det, som vi nu diskuterer.
Det giver jo så rig lejlighed til senere at tage en drøftelse omkring de initiativer, vi måtte beslutte i den politiske forligskreds, og det kommer vi så ikke til at konkludere på i dag.
Men tak for en faktisk god debat.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-09:
Jeg kan kun ønske hr. Karsten Hønge held og lykke i forhandlingerne.
Jeg går ud fra, at SF stadig er en del af forliget, og at man som følge deraf bliver inviteret til de møder.
Jeg synes også, at det er glædeligt, at hr. Karsten Hønge er så konkret, i forhold til hvad det er for nogle ting, der skal ændres, og bakker op om de seks krav.
Jeg har så lige et spørgsmål, for jeg har jo noteret mig, at SF ikke er medforslagsstiller af det her forslag til vedtagelse, som er fremsat.
Betyder det så, at SF vil støtte det forslag til vedtagelse, som Enhedslisten, Dansk Folkeparti og Alternativet har fremsat?
Karsten Hønge (SF), 2018-11-09:
Jeg kan jo ikke sige andet, end at SF er en del af den her forligskreds, og vi mener, at vi skal være røde stemmer, der arbejder.
Det er nemlig sådan, skal hr. Christian Juhl vide, at SF's vælgere ikke kan leve af ord alene, de kan ikke leve af 1. maj-taler, de kan godt lide at høre på dem, men de kan ikke leve af dem, og det betyder, at vi er stemmer, der arbejder hver eneste dag for at dreje hjulet den rigtige vej, og det mener jeg vi bedre kan gøre i forligskredsen end ved at stå udenfor og prøve at banke på ruden ind til forligslokalet.
Det er da rigtigt, at Liberal Alliance har vi meget at døje med i alle sammenhænge, også i den her forligskreds, men det skal da ikke forhindre os i, at vi bliver enige om det her, og derfor må vi finde forbedringerne i fællesskab.
Christian Juhl (EL), 2018-11-09:
Jeg spurgte egentlig til indholdet, ikke til, hvor mange forligskredse de forskellige partier er medlem af, for det er jo lidt forskelligt.
Jeg spurgte: Hvis fru Laura Lindahl fastholder, at hun i hvert fald ikke vil gøre det lettere, men drømmer om at gøre det sværere for de syge, er det så en vej, som SF vil fortsætte med at være en del af, altså den forligskreds, der kunne finde på at vedtage sådan nogle ting?
For så er det jo lige modsat det, som hr. Karsten Hønge nu har kritiseret reformen for og dermed høvlet de holdninger ned.
Er der så ikke en grænse for, hvornår SF kan blive ved med at være i en forligskreds, når man kigger på indholdet?
Karsten Hønge (SF), 2018-11-09:
Der er det igen, som jeg sagde i en del af mit svar til hr. Finn Sørensen: Åh, bare dog Enhedslisten var med, for så ville Enhedslistens repræsentanter kunne komme til at høre, hvad mit svar er til forligspartierne.
Det her er en forhandling, der foregår i en forligskreds, som SF er loyal over for, og de diskussioner, de uenigheder, der er, er jo ikke så mærkelige.
Selv dér er der jo også uenigheder.
Det finder man ud af med hinanden.
Christian Juhl (EL), 2018-11-09:
Da SF lavede den fadæse at gå ind i det her forlig, som jo nu er blevet høvlet ned af SF's ordfører – og med rette – var vi da nogle få stykker, som prøvede at advare og sige, at det her går helt, helt ad Pommern til, og vi fik ret klar besked om, at det tog vi ganske fejl i.
Jeg vil gerne høre: Hvis fru Laura Lindahl vil bruge sin vetoret til ikke at gøre det lettere – dvs. det, hun brugte sin taletid på her – men sværere for de mennesker, der kommer ud i den her situation, er SF så stadig væk at finde i det her forlig, eller er der grænser for, hvor det her skal ende henne?
Karsten Hønge (SF), 2018-11-09:
Jo, det forstår hr. Finn Sørensen ganske udmærket, ellers har jeg da indtil nu fuldstændig overvurderet hr. Finn Sørensens viden og evne til at begå sig politisk, så selvfølgelig ved hr. Finn Sørensen godt, at vi som forligsparti ikke stemmer for et forslag til vedtagelse, som er rettet mod forligskredsen
Jeg har da ikke tænkt mig at stemme imod forslaget til vedtagelse.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-09:
Det skal vi så nok have lidt mere tid til at diskutere.
Det undrer mig lidt, at hr. Karsten Hønge så ikke vil stemme for det forslag til vedtagelse, vi har fremsat, for
sådan som hr. Karsten Hønge har formuleret sin ordførertale, er den jo fuldstændig inden for rammerne af det forslag til vedtagelse – det er også de seks krav.
Man kan sige, at der mangler et enkelt, som jeg i øvrigt er meget enig med hr. Karsten Hønge i at vi skal have på banen.
Det er spørgsmålet om nogle garantier for tidsfrister i sagsbehandlingen.
Det er jeg helt med på, men bortset fra det forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor hr. Karsten Hønge ikke er med i de øvrige forligspartiers forslag til vedtagelse, og når han ikke er det, hvorfor han så ikke kan stemme for vores forslag til vedtagelse?
Karsten Hønge (SF), 2018-11-09:
SF er fortsat en del af forligskredsen, og vi har ikke nogen intentioner om at stemme for et forslag til vedtagelse fremsat af partier, der jo i den her sammenhæng er helt uden for forligskredsen.
SF er røde stemmer, der arbejder.
Vi opfatter os som et parti, der vil flytte tingene dér, hvor det foregår, og i den her situation foregår det i forligskredsen – gid dog Enhedslisten havde samme opfattelse.
Erik Lund (KF), 2018-11-09:
Tusind tak for det.
Igen synes jeg, det er rigtig godt, at vi nu kan få en fordomsfri drøftelse af den evaluering af reformen af førtidspension og fleksjob, der nu foreligger, og at ministeren derved får mulighed for at redegøre for, hvilke initiativer ministeren vil tage på baggrund af evalueringen.
Reformen af førtidspension og fleksjob er en stor reform, som det altid er godt at få en debat om.
En del af evalueringen, der omhandler reglerne for, hvornår borgere kan få tilkendt førtidspension, og hvornår borgere skal i ressourceforløb, blev jo fremrykket, og delevalueringen pegede på, at der var forskellig praksis på området hos nogle kommuner, og nu siger jeg »nogle kommuner«, fordi jeg hørte hr. Karsten Hønge før, og det er ikke kun hr. Karsten Hønge, der gør det.
Det sker tit i Folketinget, at man skærer kommunerne over én kam og siger, at kommunerne gør ...
Men hr. Karsten Hønge rettede det også lidt senere og sagde, at nogle kommuner behandler borgerne med respekt, og tak for det.
Men det er sådan, at nogle kommuner fortolker reglerne strammere end andre og også strammere, end intentionerne var med den politiske aftale fra 2012.
Derfor tog forligskredsen initiativ til at præcisere reglerne for tilkendelse af førtidspension og ressourceforløb.
Det betyder, at der nu er bedre styr på området, så borgerne ikke længere så ofte kommer i klemme i systemet.
De nye regler har gjort det klart, at et ressourceforløb udelukkende er, når det er realistisk, at borgeren i et ressourceforløb kan udvikle sin arbejdsevne.
Vi har altså allerede opnået det, vi i forligskredsen satte os for i reformen, nemlig at de fleste får mulighed for at udvikle deres arbejdsevne og blive en del af arbejdsmarkedet – det var jo vigtigt – men hvor de borgere, der ikke har udsigt til, at de nogen sinde kan blive en del af arbejdsmarkedet, også får tilkendt en førtidspension.
Evalueringen af reformen viser, at rigtig meget fungerer godt, men den viser også, at vi ikke er helt i mål, og derfor er vi i forligskredsen allerede i gang med at drøfte evalueringen og vil fortsætte vores drøftelser for at sikre, at vi kommer helt i mål.
Tak for det.
Laura Lindahl (LA), 2018-11-09:
Altså, grunden til, at vi har lavet hele det her beskæftigelsessystem, er jo, at vi vil sikre os, at folk gør alt, hvad de overhovedet kan, for at få et job, altså fordi vi historisk set har haft meget høje ydelser i Danmark.
Derfor har man været bekymret for, at det er mere attraktivt for folk at hænge på høje ydelser end at tage et hvilket som helst job i en hvilken som helst anden branche.
Så vi er interesseret i et system, hvor incitamenterne til at tage et hvilket som helst andet job er størst.
Så er det klart, at vi gerne vil slække på nogle af de krav, fordi det er dyrt at have et beskæftigelsessystem som det, vi har i Danmark.
Men det er vi altså først klar til, når vi har indrettet systemet på en måde, så vi er sikre på, at det altid, til enhver tid, kan betale sig at tage et hvilket som helst job i en hvilken som helst branche.
Hans Andersen (V), 2018-11-09:
Nu ser jeg frem til, at vi får nogle rigtig gode drøftelser i forligskredsen om hele evalueringen.
Vi tog jo hul på den her i foråret med den lovændring, vi lavede, der forbedrer reformen og også forbedrer vilkårene for de mennesker, hvor arbejdsevnen ikke er til stede, og som dermed kan få hurtigere adgang til en førtidspension.
Vi drøfter alle forslag til forbedringer af førtidspensions- og fleksjobreformen, og vi ser frem til drøftelserne.
Jeg nævnte blot enkelte af de elementer, som jeg ser vi skal have drøftet.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-09:
Det er jo ikke en rigtig fremstilling af situationen før reformen.
For der var det nemlig sådan – og sådan er det stadig væk – at rigtig mange førtidspensionister havde et job, et skånejob, og at de jo ifølge lovgivningen også gerne må tjene op til et vist beløb uden at blive straffet økonomisk, om man så må sige.
Så det var der jo mulighed for før, og det er der mulighed for nu.
Så det er jo ikke en særlig god begrundelse for at lave den reform, man lavede.
Men det vil sige, at Venstres ambitioner i forhandlingerne ikke rækker videre, end at vi skal have et bedre indhold i ressourceforløbene, og at dem, der er visiteret til et fleksjob, skal have et fleksjob?
Er det virkelig de eneste mangler, ordføreren kan se?
Hans Andersen (V), 2018-11-09:
Det kan blive lidt en gentagelse af det, jeg sagde i min tale.
For evalueringen viser jo, at indholdet af de ressourceforløb, som mennesker er i, kan blive bedre, at vi skal være bedre til, når man har fået tilkendt et fleksjob, at man så også kommer ud i et fleksjob.
Så vil jeg gerne følge op på det sidste, jeg sagde i min tale, og det var jo, at situationen før reformen var, at mennesker, godt nok med en lille arbejdsevne, ikke blev en del af arbejdsmarkedet, en del af det arbejdende fællesskab.
De fik jo tildelt en førtidspension, og det er derfor, jeg glæder mig over, at vi i dag kan få selv mennesker med en lille arbejdsevne ud at blive en del af det arbejdende fællesskab, og det tror jeg sådan set er godt, både for den enkelte og for samfundet.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-09:
Tak, og tak til ordføreren for indlægget og også for erkendelsen af, at der er plads til forbedringer i den her reform.
Men når man hører ordførerens sidste bemærkninger, spørger man sig selv: Hvad er det egentlig for forbedringer, Venstre gerne vil have?
Vi skal ikke opgive mennesker til en livslang førtidspension, altså, som om det at opgive mennesker, der ikke kan arbejde og ikke har nogen arbejdsevne, er at give dem en førtidspension.
Det er vel ikke at opgive dem.
Det er vel at hjælpe dem i tilværelsen til en noget mere tryg situation.
Så hvad er det egentlig, Venstre gerne vil have ud af den evaluering og de politiske forhandlinger, som kommer til at gå i gang her?
Karina Due (DF), 2018-11-09:
Tak for det.
Nu er året snart omme, og derfor forventer vi, at beskæftigelsesministeren kan redegøre for, hvad vi kan forvente af ændringer i loven.
Giver evalueringen så basis for, at der kommer til at ske ændringer til gavn for dem, der går og venter på en afklaring?
Eller vil ministeren stadig væk holde os hen i det uvisse?
For Dansk Folkeparti står det helt klart, at der er behov for ændringer i den indsats, der gøres for borgere med problemer og dem, der står og venter på en afklaring.
Dansk Folkeparti mener afgjort, at der er behov for, at ressourceforløbet bliver af kortere varighed, end det er i dag.
Det må kunne klares på 1 år, maks. 2 år, at give borgerne en afklaring.
Det er urimeligt at trække det i langdrag.
Der er faktisk rigtig mange, der bliver syge af at gå og vente på den her afklaring i ressourceforløbet.
Her mangler stadig, at der bliver taget hensyn til speciallægernes udtalelser.
Det kan ikke være rigtigt, at en kommune kan sende en borger til speciallæge og så bagefter lade være med at tage den udtalelse fra speciallægen i betragtning.
Det er stadig meget uklart, hvad der er et oplagt tilfælde, når det drejer sig om at få tilkendt førtidspension.
Det er rigtig, rigtig svært for sagsbehandlerne at vurdere det. Der er stadig mange, som unødigt bliver slæbt igennem den ene arbejdsprøvning efter den anden, stadig uden en hurtig afklaring, selv om de ikke kan yde særlig meget på arbejdsmarkedet.
Som Dansk Folkeparti ser på det, burde det være sådan, at hvis man ikke kan arbejde mindst 5 timer om ugen, så skal man have mulighed for at vælge mellem førtidspension og fleksjob.
Dermed ikke være sagt, at vi vil hindre det, hvis der er nogle, der ønsker et fleksjob, selv om de har en arbejdsevne på under 5 timer om ugen – selvfølgelig ikke.
Men at der stadig væk er borgere, der fortæller, at de bliver slæbt igennem et uhensigtsmæssigt ressourceforløb, der tilsyneladende kun har til hensigt at forlænge perioden, før et fleksjob eller en førtidspension kan tildeles, er simpelt hen ikke acceptabelt.
De præciseringer af reglerne om ressourceforløb, der kom i foråret, har tilsyneladende heller ikke haft den helt store virkning, da der stadig væk er mange kommuner, der arbejder videre, som om der ikke var sket noget.
Samtidig lovede ministeren, at der ville komme nogle ændringer, når forligskredsen havde drøftet evalueringen af reformen.
Så hvornår lægger ministeren noget frem om, hvilke ændringer der skal ske som et udfald af evalueringen, som jo er kommet?
Det tror jeg alligevel ikke ministeren mener.
Men vi ser rigtig meget frem til at høre, hvad ministeren kommer med af ændringer.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-11-09:
Det er sådan noget, jeg vil begynde at diskutere, når vi kommer over til forhandlingerne, for jeg synes, at det er en af de ting, vi i hvert fald er nødt til at løfte.
Christian Juhl (EL), 2018-11-09:
Der er eksempler på, at mennesker bliver kørt over af systemet, sagde ordføreren, sådan lidt frit fortolket.
Rettigheder til mennesker, muligheder for selv frit at vælge er det ikke en liberal værdi?
Jeg spørger, fordi jeg synes, det her system efterhånden er blevet umyndiggørende og ufattelig formynderisk.
Der er ingen valgmuligheder, og jeg vil gerne høre Venstre: Vil I arbejde for, at der kommer nogle valgmuligheder og nogle rettigheder for de mennesker, der er kommet i den alvorlige situation, som det er at have nedsat arbejdsevne?
Det kan være de seks krav, f.eks. det første om, at man ved en arbejdsevne på under 7 timer har et frit valg mellem fleksjob, ressourceforløb og førtidspension.
Jeg spørger, fordi jeg synes, at man godt kan putte lidt mere værdighed ind i det her system.
Der er virkelig plads til forbedring, hvad angår menneskers frie ret til selv at have en indflydelse på deres situation.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-11-09:
Det, der er sjovt, er, at når de to ordførere giver mig forlænget taletid, bruger de i forvejen deres taletid fuldt ud.
Det synes jeg er ret sjovt.
Jeg mener rent faktisk, at vi også skal kigge på de her fleksjobberes arbejdsforhold; det skal vi da.
Vi skal da kigge på, om de arbejdsforhold, de har, er gode nok.
Det skal vi da gøre.
Altså, jeg er nødt til at sige til hr. Christian Juhl, at jeg rent faktisk mener, at vi skal det hele igennem.
Det er også derfor, det er nødt til at tage lidt tid.
Vi skal gøre det ordentligt, og vi er simpelt hen nødt til at diskutere: Er der nok, der har mulighed for at få et fleksjob?
Skal vi ikke have den der arbejdsløshed ned?
Har de det godt nok ude på arbejdspladserne?
Alt det er vi da nødt til at diskutere.
Det er da ikke en nem omgang, men vi er da nødt til at gøre det, for det synes jeg at alle de her mennesker fortjener.
Så jeg kan bare sige, at vi kommer til at diskutere rigtig mange ting, også mange af de forslag, der er kommet fra forskellige fagbevægelser, og alt muligt andet.
Det gør vi da.
Christian Juhl (EL), 2018-11-09:
Jeg vil da også gerne være lidt rundhåndet og give ordføreren lidt ekstra taletid.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren er enig i, at fagforeningerne igen skal have mulighed for at sikre, at fleksjobbere arbejder på overenskomstmæssige vilkår og ikke efter den begrænsede ordning, vi har i øjeblikket.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-11-09:
Det, der var meningen med meldingen fra Mette Frederiksens side, var at sende et klart signal om, at der i forbindelse med den reform, der blev lavet dengang på vores vagt, var nogle ting, der skulle forbedres.
Det synes jeg var et rigtig godt signal, og det er også det signal, jeg sender her.
Til spørgsmålet om, om vi skal lave nogle konkrete ændringer så hurtigt som muligt, kan jeg kun svare: Ja, det skal vi.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-09:
Man har jo også muligheden for at vælge tilbage igen, så det var da sådan et lidt søgt svar.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om noget: Hvordan opfatter han tidsplanen for den evaluering, der er i gang nu?
Og er det sådan, at Socialdemokratiet er indstillet på, at der skal komme nogle konkrete løsninger så hurtigt som overhovedet muligt?
Grunden til, at jeg spørger, er, at ordførerens formand, fru Mette Frederiksen, i forbindelse med Socialdemokratiets kongres udtalte, at det var noget, der skulle laves med hende selv for bordenden, for det var hende, der havde lavet den reform.
Det kunne jo være et signal om, at man måske ikke har så travlt, så man vil hellere vente til efter valget, i håb om at hun er statsminister.
Så har jeg et helt konkret spørgsmål: Vil det være sådan, at fru Mette Frederiksens løfte om at afskaffe sengepraktik bliver en del af de løsninger, man taler om med de andre forligspartier?