runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2016-10-13:
Enhedslisten blev første gang valgt til Folketinget i 1994, og siden er der gået 22 år.
Jeg vil gerne høre hr. Søren Søndergaard, om hr. Søren Søndergaard kan nævne én frihandelsaftale i de 22 år, Enhedslisten har siddet i Folketinget, som Enhedslisten har bakket op ved afstemninger i Folketinget eller ved debatter ude i samfundet.
Altså, har der været én frihandelsaftale i de 22 år, Enhedslisten har været i Folketinget, som Enhedslisten har bakket op om?
Søren Søndergaard (EL), 2016-10-13:
Det kan jeg svare klart på: Det kan jeg ikke svare på.
For i modsætning til Enhedslisten har jeg ikke siddet i Folketinget i 22 år, og jeg er simpelt hen ikke i stand til at svare på spørgsmål om Enhedslistens stillingtagen til alle frihandelsaftaler, inklusive i de trods alt over 10 år, hvor jeg ikke var medlem af Folketinget.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-10-13:
Så synes jeg, vi skal gå ud fra, at min hukommelse er okay, nemlig den hukommelse, som siger, at jeg ikke kan huske, at jeg nogen sinde har hørt Enhedslisten bakke op om en frihandelsaftale.
Ville det så ikke være mere ærligt for debatten, hvis Enhedslisten sagde, at den egentlige grund til, at Enhedslisten også er imod det her, er, at Enhedslisten bare er imod international fri handel over grænserne?
Søren Søndergaard (EL), 2016-10-13:
For det første er det forkert, at Enhedslisten er imod international fri handel over grænser.
Det er vi ikke.
For det andet vil jeg sige til hr. Ole Birk Olesen, at det er, som om hr. Ole Birk Olesen kommer ind her sidst i debatten og ikke ved, hvad debatten handler om.
For debatten handler jo om det, som bl.a. Dansk Folkeparti tydeligt har sagt, og som andre også har sagt: Man kan godt støtte CETA, man kan godt gå ind for CETA og så alligevel mene, at de demokratiske spilleregler i Folketinget skal overholdes.
Jeg forstår, at for Liberal Alliance – i hvert fald for hr. Ole Birk Olesen, for Liberal Alliances medlemmer af Europaudvalget har jeg intet at udsætte på – er det mere vigtigt med sagen, end om de demokratiske processer bliver overholdt.
Og der er vi bare forskellige.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-10-13:
Nu synes jeg måske, at hr. Søren Søndergaard svinger sig lovlig højt op.
Altså, de demokratiske processer overholdes, grundloven overholdes.
Så kan man mene, at de demokratiske processer burde være anderledes, men de demokratiske processer bliver overholdt.
Så vil jeg bare følge op på hr. Ole Birk Olesens glimrende spørgsmål.
Det er i orden, at hr. Søren Søndergaard ikke kan svare for samtlige 22 år, da han måske bl.a. i kraft af rotationsprincippet ikke har været her i samtlige år, men kunne vi så ikke få tilsendt svaret på spørgsmålet skriftligt?
Søren Søndergaard (EL), 2016-10-13:
Jeg tror, at det spørgsmål skal stilles til ministeren.
Jeg vil da godt undersøge det for hr. Jan E. Jørgensen, men vi kan jo bede ministeren om at komme med et skriftligt bud på det.
Så vil jeg i øvrigt angående de demokratiske processer sige, at jeg tror, at befolkningen og det store flertal af dem, der sidder her i dag, opfatter det på den måde, at Europaudvalget er vores garant for, at det ikke bare kører helt derudad, i forhold til hvad EU har af bemyndigelse.
Vi har et Europaudvalg, som undersøger sagerne og giver mandat til regeringen, og det gør vi ud fra en vurdering af, at det er noget, man gør, når det er sager af større rækkevidde.
Ikke mindst hr. Jan E. Jørgensen har jo i dag bidraget til at understrege, hvor stor rækkevidde han mener den her sag har.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-10-13:
Jeg er enig i rosen af Europaudvalget.
Det er jo heller ikke sådan, at jeg havde modsat mig det, hvis regeringen var kommet og havde bedt om et mandat.
Sådan skal det jo heller ikke forstås.
Men jeg ser frem til svaret på spørgsmålet om, hvor mange gange Enhedslisten har støttet en frihandelsaftale, og jeg føler mig mest tryg ved, at det er Enhedslisten, der leverer svaret på spørgsmålet.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-10-13:
Først og fremmest er det jo interessant, at det er ordføreren for det parti, som taler om flodbølger af international kriminalitet, der vil skylle ind over Danmark som følge af danskernes nej den 3. december sidste år, der taler om, at det er andre partier, der driver en butik på basis af frygt.
Men nu til punktet.
Det handler jo ikke om, hvorvidt den her aftale er god eller ej, men det handler om, hvorvidt man skal administrere efter noget, som endnu ikke er vedtaget.
Lad os gå tilbage til sidste folketingsperiode.
Der var der et flertal her i salen for en betalingsring rundt om København.
Det stod endda i regeringsgrundlaget, at det blev til noget.
Hvordan ville ordføreren have reageret, hvis Vejdirektoratet begyndte at indkræve bompenge rundt omkring København, før det var blevet vedtaget her i salen?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-10-13:
Nej, det kan man ikke udlede.
Nogle gange er der indhentet mandat, andre gange er der ikke indhentet mandat, og det er ud fra en konkret vurdering i hver enkelt sag om rækkevidden af den pågældende aftale.
Altså, her, hvor der ikke er nogen som helst frygt for, at vigtige ting som forbrugerrettigheder, miljø, sundhed osv. vil kunne blive ændret – det er en handelsaftale, det er ikke så frygtelig meget andet end det – har man altså ikke fra regeringens side vurderet at der er behov for at indhente mandat.
Og det er en vurdering, som jeg er enig i.
Pelle Dragsted (EL), 2016-10-13:
Det, der fik mig til at tage ordet, var ordførerens snak om frihandel.
Siden dengang – i de 10 år, der er gået – har vi jo fundet ud af, at sådan er virkeligheden ikke, og at frihandelsaftaler meget ofte har nogle vindere og nogle tabere.
Og taberne er meget ofte almindelige lønmodtagere og de demokratiske institutioner.
Så er jeg rigtig glad for, at ordføreren i sine svar sagde: Jamen jeg er med på den diskussion og den kritik, der pågår, også af TTIP og andet , men der skal være en sammenhæng.
Det er jo ikke nok at være opmærksom eller tale om de her ting ved offentlige møder.
Det må også få en konsekvens for den politik, man fører herinde, og derfor vil jeg egentlig bare gerne spørge ordføreren: Er ordføreren helt tryg ved den her aftale?
Er ordføreren tryg ved, at det ikke vil ramme lønmodtagerog arbejdstagerrettigheder, at vi ikke vil opleve den her type søgsmål mod Danmark fra store selskaber, som vil tvinge os til at føre en politik, som der ikke er flertal for herinde i Folketinget?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-10-13:
Jeg synes egentlig, jeg var meget klar i min ordførertale.
Og jeg er heller ikke sikker på, om hr. Pelle Dragsted lyttede nok efter, eller om han i hvert fald stoppede, da der blev sagt frihandel, for det, jeg jo gjorde mest ud af i min ordførertale, var at snakke om alle de, synes jeg, fornuftige elementer i aftalen, som handler om beskyttelse af arbejdstagerrettigheder.
I det lys så ja.
Kan jeg stå her og udstede garantier for, at der aldrig nogen sinde kan komme tvister eller folk i klemme?
Nej, det kan jeg ikke udstede nogen garantier for, men jeg kan til gengæld konstatere, at når jeg har rådført mig med den danske fagbevægelse, altså LO, Dansk Metal og andre, så siger de, at det her er en handelsaftale, som nok er en af de mest omfattende på arbejdstagerbeskyttelsesområdet, i forhold til hvad man har set tidligere.
Og den tanke føler jeg mig betrygget i.
Det er også sådan, at vi jo ikke i Socialdemokratiet er tilhængere af – og det er jeg heller ikke – en blind tro på, at frihandel kan skabe alle tænkelige mirakler.
Men tror jeg på, at samhandel mellem stater kan gøres så let og så billigt som overhovedet muligt, så det gavner de fleste?
Ja, det tror jeg godt kan lade sig gøre.
Det har vi set med en række forskellige stater, også når vi laver handelsaftaler med asiatiske lande.
Og det her er, må jeg bare igen understrege, en handelsaftale med Canada.
Pelle Dragsted (EL), 2016-10-13:
I næsten alle de handelsaftaler, jeg har beskæftiget mig med gennem tiden, har der været kapitler, der handlede om, at selvfølgelig skulle man også tage hensyn til lønmodtagerrettigheder.
Det er bare meget ofte sådan, at de bliver matchet ud af de meget mere, om jeg så må sige, håndfaste afsnit, der handler om såkaldte forvridningseffekter og handelshindringer, og derfor ikke får den effekt, selv om det ser flot ud på papiret.
Men egentlig vil jeg bare spørge, om vi, uanset hvad man mener om det her, kan få et lidt mere klart svar: Vil Socialdemokraterne fremover acceptere, at den her slags aftaler bliver forhandlet på plads, uden at der er blevet givet et klart mandat fra Europaudvalget?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-10-13:
Altså, som jeg også sagde i mit svar før til hr. Søren Søndergaard: Vores udgangspunkt er, at der for alle større beslutninger af vidtgående rækkevidde skal afgives mandat i Europaudvalget.
Når vi i Folketinget har valgt at have den konstruktion, som vi har, hvor vi i Folketingssalen her overlader kompetence til Europaudvalget, så skal det jo også respekteres af den til enhver tid siddende regering.
Det er i hvert fald min holdning.
Christian Juhl (EL), 2016-10-13:
Når ordføreren siger, at et mandat til forhandlingerne skal gives så ofte som muligt, hvad betyder det så?
Er det sådan lidt afhængigt af, hvad for en regering der sidder?
Vi er jo enige om, at det her er en stor aftale, og at det er en omfattende aftale, og at der er ting i den her aftale, som sagtens kunne være bedre for både arbejdere, forbrugere og miljø, men at der også er taget visse initiativer.
Men hvad betyder det, at der skal gives mandat så ofte som muligt?
Det forstår jeg ikke.
Man kan jo ikke sælge et stykke elastik til en borgerlig regering, det duer ikke.
Det vil sige, at vi i det her tilfælde så er enige om, at vi skal forlange af regeringen, at der bliver givet et forhandlingsmandat, som de så beder om opbakning til, før de kører videre.
Det synes jeg er betryggende.
Det andet
synes jeg er alt for tilfældigt.
I øvrigt mener jeg også, det er alt, alt for tilfældigt bare at sige: Jamen det er nok godt, at mine socialdemokratiske venner i Europa-Parlamentet tager stilling til det.
Det er det vel ikke, hvis det er dansk ret at tage stilling til dele af den her aftale.
Så skal der vel laves et forhandlingsoplæg, og så skal vi vel ikke være vilkårlige i sådan et spørgsmål.
Men jeg håber, vi er enige om, at vi skal forlange af regeringen, at der skal ligge et forhandlingsmandat, før de kører videre med det her.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-10-13:
Vi har jo taget stilling til det, der ligger.
Vi har taget stilling til aftalen i sin helhed, og vi har taget stilling til spørgsmålet om, hvorvidt vi er enige eller uenige i en midlertidig anvendelse, og om, hvorvidt vi synes, at det følger de demokratiske spilleregler.
Vi har vurderet, at det følger de demokratiske spilleregler, al den stund at Europa-Parlamentet skal tage stilling til det, inden dele af aftalen kan finde midlertidig anvendelse.
Så er der andre dele af aftalen, der ikke kan finde midlertidig anvendelse, og det er jo i særdeleshed de dele af aftalen, som har været allermest diskuteret og allermest kontroversielle.
Og det er på den samlede baggrund, at vi i dag har konkluderet, at vi afviser det beslutningsforslag, som Enhedslisten og Alternativet har fremsat.
Finn Sørensen (EL), 2016-10-13:
Ordføreren mener åbenbart ikke, at der er nogen problemer i den her aftale.
Alle de her bekymringer om, at det kan komme til at gå ud over uddannelse, velfærdsydelser, arbejdsrettigheder osv., kan vi godt pakke sammen.
Er ordføreren så bekendt med, at Sverige og Finland har taget forbehold for de tiltag, der er i forhold til at liberalisere tjenesteydelser, f.eks. netop på uddannelses- og sundhedsydelsesområdet?
Er ordføreren bekendt med det?
Hvad er det for betænkeligheder, Sverige og Finland har?
Har ordføreren undersøgt det?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-10-13:
Altså, igen må jeg sige, at det ikke lyder, som om hr. Finn Sørensen har hørt hele min ordførertale, for der var jo i virkeligheden ikke noget, der bar præg af, at jeg ikke tog de bekymringer alvorligt.
Tværtimod sagde jeg, at det altid er vigtigt at få diskuteret tingene grundigt, og at jeg også godt forstår dem, der har bekymringer.
Ja, jeg er bekendt med, at Sverige og Finland har taget et tillægsforbehold.
Det har Danmark og Finland sådan set også.
Altså, Danmark har været med til at tage et tillægsforbehold i forhold til privatfinansierede sociale tjenesteydelser.
Jeg synes, det er glimrende, at vi har gjort det.
Og i øvrigt er der ikke noget, der tyder på, at beskyttelsesniveauerne er udfordret i forhold til det gældende.
Jamen altså, det fungerer på den måde i Europaudvalget, at der nogle gange er nogle sager, der bliver fremlagt til orientering, og andre gange beder en regering om mandat til det, og det er jo altså, uanset om man vil det eller ej, regeringens prærogativ at vurdere det.
Jeg synes som parlamentariker, som europaordfører og som medlem af Europaudvalget, at det er bedre, at en til enhver tid siddende regering sikrer sig og beder om et mandat fra Folketinget, end at man ikke beder om det.
Det er sådan, det skal forstås.
Jeg synes, jeg svarede på den første del af spørgsmålet.
Og til den anden del af spørgsmålet kan jeg sige: Nej, det kan jeg ikke nævne.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-13:
Og tak til ordføreren for redegørelsen for sit partis holdning til selve aftalen.
Det, der er vigtigt at diskutere i dag, er jo netop den midlertidige ikrafttrædelse af det, der ligger under EU-kompetencer, dvs. den rene EU-kompetence og den delte kompetence.
Jeg ved i hvert fald efter at have læst alle svarene og været til alle de møder med ministeren, jeg har været til, at det stadig væk ikke er klart for mig, præcis hvad det er, der ligger under de forskellige kompetencedele.
Og derfor er jeg jo meget bekymret for, om sådan en midlertidig ikrafttrædelse kan blive en meget rodet affære.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvordan ordføreren forholder sig til de virksomheder, der så måske ville begynde at agere efter den her midlertidige ikrafttrædelse, hvis den så faktisk går hen og bliver afvist i ratifikationsprocessen; det er der en reel risiko for vil ske, når man tager de forskellige EU-landes opbakning i betragtning.
Er det ikke for farligt at lade så stor en aftale, der er så svækket i forhold til opbakningen i parlamenterne, træde i kraft midlertidigt?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-10-13:
Altså, jeg ved ikke, om jeg erenig med ordføreren i, at det er farligt, men jeg ved, at en af de ting, som Danmark har lagt vægt på, når man også har ansøgt om at kunne anvende aftalen midlertidigt, bl.a. handler om vores hensyn til søfartsbranchen, som vil få rigtig stor gavn af at kunne anvende en midlertidig aftale.
Det er klart, at hvis det er, aftalen afvises i ratifikationsprocessen, så falder aftalen, og så må man jo tage bestik af det.
Men jeg er ikke desto mindre med på, hvad det er for en debat, der foregår i hele den vestlige verden, om frihandel og globalisering, det ser vi jo alle vegne.
Jeg er også med, hvad store dele af den skepsis, der har været, går ud på, og jeg har fulgt meget med i debatten om TTEP.
Jeg vil gerne understrege, at jeg ikke ser den eventuelle frihandelsaftale med USA som en aftale, der er en til en den samme som den aftale, man har indgået med Canada, og det synes jeg i hvert fald den debat, der har været ude i civilsamfundet, har båret præg af.
Men det er klart, at hvis det er, at de nationale parlamenter ender med at fælde den her aftale, så må man tage bestik af den situation.
Jeg tror grundlæggende, og det redegjorde jeg også for, at det her alt i alt vil gavne de danske virksomheder, der eksporterer, og jeg tror alt i alt også, at vi har fået nogle garantier i aftalen for, at beskyttelsesniveauerne ikke bliver sænket.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-13:
Tak for det.
Så det vil sige, at der er fuldstændig klarhed hos ordføreren over, hvad det er, der træder i kraft på de forskellige kompetenceniveauer.
Eller deler ordføreren min fortsatte forvirring om, præcis hvilke kompetencer der gælder i hvilke dele af den her aftale?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-10-13:
Altså, jeg har jo deltaget i de samme møder og læst de samme svar på spørgsmål som Alternativets ordfører, men jeg tror, man kan konkludere, at jeg ikke i den sammenhæng har den samme bekymring som ordføreren.
Søren Søndergaard (EL), 2016-10-13:
Den socialdemokratiske ordfører, hr. Peter Hummelgaard Thomsen, gik meget ind i det indholdsmæssige, og den diskussion kommer vi jo tilbage til næste år, når det bliver fremlagt i Folketinget.
Det er sådan set ikke det, der er anledning til debatten i dag.
Det er ligesom den proces, der har været i forbindelse med det.
Men den socialdemokratiske ordfører fik i hvert fald afdækket, at Socialdemokratiet mener, det her er en meget vigtig aftale, en aftale af meget stor betydning.
Derfor vil jeg godt spørge den socialdemokratiske ordfører: Hvad er Socialdemokratiets holdning til, at der ikke er blevet givet mandat i Europaudvalget?
Er det en praksis, som Socialdemokratiet synes er god, nemlig at den daværende regering, også med Venstre, bare fremlagde det, og at den nuværende regering også bare har fremlagt det som en orienteringssag uden at søge et forhandlingsmandat til de her forhandlinger?
Den anden ting, jeg godt kunne tænke mig at høre, er: Hvad er egentlig grunden til, at den socialdemokratiske ordfører mener, at blandede aftaler, som altså kræver godkendelse fra nationale parlamenter, kan sættes midlertidigt i kraft?
Er det en god idé?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-10-13:
Til det første spørgsmål vil jeg sige, at jeg tror, jeg generelt er af det synspunkt, at man så ofte som muligt skal søge mandat fra Europaudvalget.
Jeg sad ikke i Folketinget tilbage i 2009, og jeg gjorde det heller ikke i 2011.
Men jeg ved også, at i forhold til en række af de her forskellige frihandelsaftaler, som EU har indgået, har det været almindelig praksis, at man ikke har søgt mandat, fordi de ikke har været af særlig vidtgående betydning.
Jeg ved ikke, om det er svar nok på hr. Søren Søndergaards spørgsmål, men det er sådan set min holdning til det.
Med hensyn til det andet, om jeg synes, det er i orden, at blandede aftaler finder midlertidig anvendelse forinden, vil jeg sige, at det altså også har været almindelig praksis ved forskellige handelsaftaler, og det gør jo også, at jeg sådan set føler mig rimelig betrygget ved, at mine socialdemokratiske kollegaer nede i Europa-Parlamentet skal godkende det, inden aftalerne kan finde midlertidig anvendelse.
Derfor synes jeg også, at den demokratiske legitimitet er intakt.
Finn Sørensen (EL), 2016-10-13:
Det virker lidt selvmodsigende.
Man tager et forbehold, men mener sådan set ikke, at der er nogen grund til bekymring.
Altså, kan ordføreren ikke forklare sammenhængen i det?
Er det svenskerne og finnerne, der er lidt dumme og ikke rigtig har forstået det – eller hvad?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-10-13:
Først vil jeg sige tak for bemærkningerne om protektionisme og det her med, at vi ikke må lade os lede af frygt.
Det er jeg meget, meget enig med hr. Holger K. Nielsen i.
Med hensyn til investorbeskyttelsen handler det jo dybest set om, at hvis en medlemsstat vedtager nogle regler, som er ulovlige i henhold til den aftale, man har indgået, og det rammer nogle virksomheder, så skal de virksomheder jo ikke efterlades i et eller andet retstomt rum, hvor de ikke har mulighed for at få prøvet, om den retsakt, som en medlemsstat har lavet, er i overensstemmelse med aftalen eller ikke.
Og det, at man så laver et fælles system, altså en voldgiftslignende ting som ICS, er der ikke noget usædvanligt i, og jeg har også svært ved at se, hvad alternativet skulle være.
Så ville danske virksomheder skulle have en canadisk domstol som værneting og skulle rejse en sag ved en canadisk domstol mod den canadiske regering.
Der synes jeg altså det er mere betryggende, at en sådan sag afgøres et sted, hvor begge parter har noget at skulle have sagt.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-10-13:
Jo, men problemet er jo også, at det begrænser mulighederne for at lave lovgivning her i Danmark
Det vil sige, at hvis man sidder i Finansministeriet og planlægger en eller anden lovgivning, er man nødt til at tage med i betragtning, at man kan få en stor erstatningssag fra nogle store virksomheder på halsen, uden at man i virkeligheden har mulighed for at gå ind og påvirke den proces, der ligger i det.
Er det ikke et demokratisk problem?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-10-13:
Det kunne man jo sige om alle internationale aftaler.
Når Danmark tiltræder en konvention, eksempelvis den europæiske menneskerettighedskonvention, så begrænser det mulighederne for at lave lovgivning her i salen, sådan er det.
Altså, vi skal selvfølgelig overholde de aftaler, vi tiltræder, det er klart.
Hvis vi herinde skulle beslutte os for at vedtage en lov, der indebar, at alle varer, der havde et rødt ahornblad på forsiden, skulle belægges med 500 pct. i ekstra afgift, vil det vel være fair nok, at man har et sted, hvor man kan få klarlagt, at det bare er en teknisk handelsbarriere, og at det er i strid med CETA-aftalen.
I forbindelse med de andre aftaler, der er blevet indgået, har Danmark ikke tabt en eneste sag, fordi vi i Danmark selvfølgelig overholder de aftaler, vi indgår, og derfor er der heller ikke risiko for, at vi bliver dømt ved en domstol.
Christian Juhl (EL), 2016-10-13:
Ordføreren sagde, at det ville komme til at koste et meget, meget stort beløb.
Der var jo et tidspunkt, hvor vi snakkede om fantasimilliarder, tulliarder, og jeg ved ikke hvad.
Lige pludselig skal vi så midlertidigt bringe en aftale i anvendelse, før den er endeligt ratificeret, for at tjene penge.
Ordføreren garanterede også, at det ikke ville være noget problem for miljø, klima, sundhed og arbejderrettigheder.
Hvordan kan ordføreren garantere det i en situation, hvor vi ikke kender den delte aftale, ikke har fordelt kompetencerne, og hvor vi ikke ved, hvordan den kommer til at fungere?
Jeg vil i øvrigt minde ordføreren om, at jeg i 2011 kom hjem fra Colombia og glædede mig til, at jeg skulle tage stilling til aftalen her i Folketinget.
Men fik vi lov til at stemme om den?
Holger K. Nielsen (SF), 2016-10-13:
Tak til ordføreren.
Jeg er sådan set enig i, at man skal passe meget på med ikke at ryge ud i en protektionistisk bølge, og det har der været nogle tendenser til i den danske kritik af det her.
Jeg er også enig i, at man ikke alene kan bygge sin politik på frygt – det går heller ikke.
Men jeg har så noget helt konkret, jeg godt vil spørge om, og det er: Kunne ordføreren ikke give en begrundelse for, at det er nødvendigt med den investorbeskyttelse, der jo er en væsentlig del af den her aftale, om som er en væsentlig årsag til, at så mange er imod den, altså det her ICS-system, der er kommet ind, hvor store selskaber får mulighed for at indklage regeringer, hvis de er utilfredse med en lovgivning, som regeringerne gennemfører?
Er det efter Venstres opfattelse ikke et demokratisk problem?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-10-13:
Vi kommer vidt omkring.
Jeg er med på, at det tal, jeg nævnte, er stort.
Jeg nævnte et tal, der hedder 2,2 mia. kr.
Og ja, det handler om at tjene penge.
Der er jo nogle, der skal tjene penge, så Enhedslisten kan bruge dem.
Så det er måske meget fornuftigt, at der er den mulighed.
Christian Juhl (EL), 2016-10-13:
Der var ikke meget svar at få i den her omgang.
Jeg kunne egentlig godt have lyst til at sige til ordføreren, at når han ikke er i vildrede om, hvordan den delte kompetence egentlig skal fordeles, er han vel stort set den eneste her i salen, der så skråsikkert kan sige, at det har han styr på.
Jeg kunne nærmest fristes til at spørge: Kunne vi så ikke få en kort redegørelse om, hvordan den delte kompetence er fordelt?
Det er jo det, der er hele spørgsmålet.
Og er det fuldstændig ligegyldigt, at vi har nogle regler i Folketinget og i Danmark om, at den kompetence, der er dansk, tager vi stilling til her eller i hvert fald i Europaudvalget?