runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2020-06-11:
Derfor er der et reelt dilemma, som er utrolig svært at håndtere: Hvad stiller man op med et Rusland, som jo er vores nabo og bliver ved med at være vores nabo, og som vi har interesse i at have så meget som muligt tilfælles med – lad os bare sige det på den måde, også i den multipolare verdensorden, vi kigger ind i, hvor de gerne trods alt skulle læne sig relativt mere ind mod Europa end mod mange andre stater – når man så samtidig også har et Rusland, der i dag styres af det, jeg vil kalde for en mafiaboss?
Hvad stiller man op med det?
Der mener jeg sådan set, at man bliver nødt til at have en rimelig fast hånd over for regimet, men så åben en hånd som muligt over for befolkningen og landet.
Det mener jeg er det bedste.
Søren Espersen (DF), 2020-06-11:
Jeg tror, hr. Lidegaard er enig med mig i, at det nok er en utænkelig ting, for det er for russerne det samme, som Gibraltar er for briterne.
Det er et eller andet sted noget lignende.
Det er noget, man ikke afgiver; det er noget, der ligger i blodet.
Derfor kan vi jo se frem til, hvis vi holder fast ved, at først når Krim er tilbageleveret, kan vi ophæve sanktionerne mod Rusland, så begynder samarbejdet, at det jo bliver en hundredårsvandring, og det er det, jeg synes er så tragisk.
Jeg synes, det er tragisk, at man ikke bare kan erkende det og så se at komme videre og være pragmatisk.
Det, russerne har gjort, er forkert, det er i strid med folkeretten, men det er sket.
Martin Lidegaard (RV), 2020-06-11:
Altså, sådan synes jeg ikke helt man kan argumentere, for så har man jo åbnet en ladeport for, hvad man kan tillade sig at gøre, og som der så efter 5-10 år bliver set gennem fingre med.
Men jeg vil komme hr. Søren Espersen så langt i møde som at sige, at man måske bliver nødt til at kigge på, hvordan man vil håndtere det her, både situationen i det østlige Ukraine i dag og Krimsituationen.
Og der har jo været en del, kan man sige forslag fremme, der handler om, om man kan lave en proces om Krims fremtid, som læner sig op ad folkeretten.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-06-11:
Tak, Man kan sige, at der desværre er mere brug for Europarådet nu end nogensinde.
Med den udvikling, vi for tiden ser i medlemslandene, jamen så er der i den grad brug for, at der er en stærk stemme for menneskerettighederne og for demokratiet.
Rusland blev diskuteret, og jeg synes også, Tyrkiet i den grad er værd at nævne.
For den måde, man fuldstændig presser fundamentale demokratiske principper på, og også den måde, man fra Tyrkiets side vælger at se stort på og ikke vil anerkende dommen fra domstolen og ikke vil gå i dialog omkring Venedigkommissionen og deres kritik,
er jo egentlig ret sigende, synes jeg, for den diskussion, vi også lidt har haft i Danmark omkring Europarådet, altså det her med, at vi kan kritisere domstolen for, hvordan den agerer.
Men jeg tror, det er vigtigt , at vi egentlig passer ret meget på.
For i forhold til det pres, vi ser fra lande som Rusland, som Tyrkiet, specielt i forhold til domstolen, skal vi jo ikke stå lige pludselig, så de ligesom kan blåstemple deres egen kritik ved at sige: Jamen I kritiserer selv de domme, der kommer fra Domstolen.
Jeg tror, det er vigtigt at stå op for de institutioner, vi er en del af og har været med til at skabe.
Særligt er der jo også heldigvis stor opmærksomhed omkring lgbti-området i Europarådet.
Menneskerettighedskommissæren er meget, meget aktiv på det sted, og det er jo ikke kun i få lande, men i ret mange medlemslande, at vi oplever et kæmpe pres på lgbti-personer og på aktivisterne, og det er vigtigt, at vi har en institution som Europarådet, der kan stå op for det.
Så jeg tror, at det er meget vigtigt, at vi herhjemme egentlig tager Europarådet mere alvorligt, også i forhold til den kritik, der nogle gange bliver rejst af Danmark, end vi har gjort længe.
Det er jo ikke sådan, at man bare skal acceptere al kritik, men egentlig tage det alvorligt, når der kommer kritik, hvad end det er omkring vores system for økonomisk støtte til politiske partier, hvad der kommer af udtalelser fra domstolen osv. At vi egentlig tager det alvorligt, for der er behov for Europarådet nu.
Der er behov for det i forhold til de minoritetsgrupper, der er.
Der er behov for det, for at vi kan få levende og stærke demokratier.
Så jeg tror, det skal være det indspark, jeg har til den her del.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-11:
Det tror jeg vi alle sammen er optaget af, og derfor kunne jeg bare tænke mig at spørge lidt til den måde Enhedslisten selv begår sig på internationalt.
For Enhedslisten sidder jo i Europa-Parlamentet i gruppe med en dømt terrorist, altså som har mord på samvittigheden, og der tænker jeg bare, om det ikke, når man er så optaget af grundlæggende rettigheder, er lidt ambivalent eller paradoksalt, at man kan sidde i gruppe med en person som fru Martina Anderson.
Eva Flyvholm (EL), 2020-06-11:
Altså, fra Enhedslistens side står vi fuldstændig vagt om menneskerettighederne.
Og det er jo så Sinn Féin, det irske parti, som ordføreren her henviser til.
Vi sidder i gruppe med dem i Europa-Parlamentet; det er fuldstændig korrekt.
Hvem de har siddende som politikere, er vi jo ikke herre over, og jeg er faktisk heller ikke bekendt med de helt præcise omstændigheder omkring den her domsafsigelse, må jeg så beklage.
Men altså, jeg vil antage, at den straf, der er tale om her, er afsonet og færdiggjort, og at hun af sit land er blevet vurderet til at være en værdig repræsentant til at sidde der.
Jeg tror, at man kan finde forskellige partirepræsentanter i alle grupper.
Jeppe Kofod (S), 2020-06-11:
Først håber jeg selvfølgelig, at Rusland vælger at betale, hvad de skylder, ellers må det overvejes, hvad der skal gøres, og det vil vi gøre i Ministerkomiteen.
Så det er ikke sådan, at vi har opgivet den kamp, som det måske lidt bliver antydet af hr. Michael Aastrup Jensen.
Danmark vil i Ministerkomiteen blive ved med at lægge pres på Rusland, så de betaler.
Generalsekretæren er aktiv i sagen, og det er noget, som Danmark støtter varmt.
Og så mener jeg også, at det er her, de åbenlyse også politiske dilemmaer, som der er, kommer ind.
Altså, vil vi hellere have mulighed for at konfrontere nogle af de store udfordringer, der er med Rusland, i Europarådets kontekst, eller vil vi risikere det, som hr. Martin Lidegaard jo også refererede til, nemlig at Rusland ryger helt ud?
Det er et dilemma, og jeg synes, at det rigtige svar på det er, at vi nu har fået skabt nogle muligheder for stadig væk at kunne håndtere Rusland i Europarådet.
Vi har mulighed for at fremhæve, hvad vi står for, og det synes jeg vi skal fortsætte med at gøre.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-06-11:
Men der er jo ikke nogen i den her sal, der taler om at smide Rusland ud af Europarådet.
Og der er det jo sådan, at man har vide rammer for, hvad man kan gøre i forhold til at lave sanktioner.
Men Ministerkomiteen med den danske regerings accept har jo været ude at sige, at nej, det skal vi ikke gøre i forhold til Rusland.
Og mit spørgsmål var jo: Hvad er det, Rusland har gjort – kan man nævne bare én ting – i forhold til det, de har lovet Europarådet?
Jeg kan godt give svaret, for jeg tror ikke, at vi får det.
Svaret er nul; nul af det, de har lovet.
Er det måske ikke på tide, at man så begynder at sige, at okay, den der dialog, man er så glad for, virker ikke?
Henrik Dahl (LA), 2020-06-11:
Tak for ordet.
I 2019 var et centralt ord i forbindelse med Østersørådet »genoplivning«, altså at nu skulle Østersørådet genoplives.
Det er jo noget, som man kun sætter i værk, hvis døden er nær, og nu eksisterer Østersørådet jo så stadig væk, og det er jo ret positivt.
For en af de ting, som jeg også sagde i min tale sidste år, var, at der ved en genoplivning er ca. 13 procents chance for, at patienten overlever.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-11:
Jeg er jo rigtig glad for, at ministeren ser det fornuftige i at ændre loven fremadrettet, men jeg tror ikke, at der er en eneste dansker i kongeriget, der mener, at Hussein Abbas skal have udbetalt de resterende 100.000 kr.
Og hvis det er sådan, at man ikke kan bremse udbetalingen af pengene til ham, kan man så ikke give dem til hans tilbageværende børn eller noget andet?
Der må være en eller anden måde, hvorved vi med al den magt, vi har her i Folketinget, og som regeringen har, kan bremse udbetalingen af de 100.000 kr. til Hussein Abbas.
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-11:
Jeg har ikke endeligt slukket lyset for enden af tunnellen.
Men det, jeg har fået at vide, hvilket jeg også er forpligtet til at sige her fra talerstolen, er, at det ser svært ud.
Men jeg synes, vi skal vende hver en sten på det her område.
Jeg kan sagtens forstå, at det kan være ekstremt svært at forstå, at lovgivningen virkelig hænger sådan sammen, og jeg har faktisk også en forventning om, at vi kommer til at være 179 medlemmer her i Folketingssalen, der kommer til at ændre loven.
Man kan selvfølgelig ønske sig, at vi havde fået ændret den her lov sidste år eller forrige år eller for 10 år siden, men det er måske også bare nogle gange sådan, at der skal komme et konkret eksempel, før Folketinget griber til handling.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-11:
Jeg har fuld forståelse for, at vi selvfølgelig skal overholde loven, så jeg er glad for, at ministeren vil vende hver en sten.
Men den her situation understreger jo også vigtigheden af, at vi hurtigst muligt får ændret repatrieringsloven.
Det er ikke bare på grund af den her sag, men også på grund af nogle af de andre skævheder, bl.a. muligheden for at rejse ud og så komme tilbage osv.
Kan vi forvente, at ministeren indkalder alle partier til forhandlinger om det her, så vi kan komme med hver vores input, eller vil der bare komme et lovforslag fra ministeren, som vi så kan debattere?
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-11:
Jeg er egentlig indstillet på, at vi skal gøre det her efter forhandlinger.
Jeg er også indstillet på at indkalde til forhandlinger til efteråret, når Folketinget åbner igen.
Det synes jeg ville være fornuftigt og helt naturligt.
Jeg er også helt sikker på, at det her er noget, vi bør kunne samles om ret bredt.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-11:
Tusind tak.
Som det tidligere er blevet sagt, skal der ikke herske nogen tvivl om, at Nye Borgerlige slet ikke mener, at repatrieringsloven er en god lov overhovedet.
Vi mener ikke, at man skal betale folk for at rejse ud.
Men når den nu ligger, som den gør, kunne jeg egentlig godt tænke mig at følge op på det, som blev sagt før.
Ministeren siger det der med, at vi må vende hver en sten, men det er jo os herinde, der laver lovgivningen, så hvis man mener, at der er en decideret skævhed i lovgivningen, så må man lave den om herindefra.
Kan ministeren ikke bekræfte det?
Eva Flyvholm (EL), 2020-06-11:
I forhold til Østersørådet vil jeg egentlig meget gerne starte med at rose.
Jeg synes, det er dejligt, at vi kan læse her, at regeringen faktisk gerne vil prioritere Østersørådet højere, og at man også gerne ligesom vil lægge mere vægt på, hvordan man kan bruge Østersørådet, nemlig til at fremme dialog i hele området og også inddrage Rusland i den dialog.
Så det synes jeg er rigtig dejligt at se, at det også kommer på skrift, og at det er en prioritet i den kommende tid.
Det synes jeg er klogt og godt.
Et af de områder, som Østersørådet også arbejder rigtig meget med, er lige præcis det her med menneskehandel eller trafficking, og det er jo et problem, vi har set blive større og større i lang tid eller i hvert fald være et meget stort og alvorligt problem.
Så det her er også bare en anledning til at sige, at samarbejdet i Østersørådet er meget afgørende, for det omfatter jo mange af de lande, som er relevante at have et samarbejde med.
Men det er måske også en appel til, at vi stadig bliver ved med at fastholde spørgsmålet om, hvorvidt vi faktisk bruger nok ressourcer på det her fra dansk side.
Hos vores eget politi synes jeg stadig væk man kan sige der er for få ressourcer sat af til aktivt at bekæmpe menneskehandel, som har så store konsekvenser for mange mennesker.
Så det er måske bare for lige at gå ind i det her med blikket på, at vi måske også godt selv kunne gøre lidt mere her for at bidrage.
Men jeg synes, det er nogle gode prioriteter, så tak for det.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-06-11:
Nu tager vi den her debat bid for bid, og det er klart, at vores indlæg bliver kortere og kortere, men det gør jo ikke, at det her faktisk ikke er et udtryk for, at internationalt samarbejde er super vigtigt, og at vi har en masse fora at udfolde det i, hvor det er vigtigt, at vi hele tiden tænker hele vejen rundt og finder ud af, hvordan vi kan spille ind de forskellige steder.
Der har jo faktisk også været et ret godt samarbejde i Østersørådet, specielt om menneskehandel, hvilket er vigtigt at fremhæve som noget, der er godt.
Men der er noget, som jeg egentlig godt kunne tænke mig at man tog mere op.
Det her år skulle jo faktisk have været det store biodiversitetsår med den store COP i Kina til efteråret.
På grund af corona osv. er det jo desværre en dagsorden, der er skubbet lidt til side, men det er noget, vi ikke må glemme.
Biodiversiteten har det rigtig, rigtig skidt.
Det har den i hele verden, og det har den også i Østersøområdet.
Man arbejder meget med bæredygtighed generelt set i Østersørådet, men specifikt den biodiversitetskrise, som vi står med, og spørgsmålet om, hvordan vi kan sikre en styrkelse af biodiversiteten i hele Østersøregionen, synes jeg er noget af det, man skulle fokusere på fremadrettet.
Jeppe Kofod (S), 2020-06-11:
Det, der er stensikkert, hvis man følger hr. Michael Aastrup Jensens vej, er, at Rusland jo er på vej ud af Europarådet.
Når det så er sagt, er jeg fuldstændig enig i indholdet.
Her er der fundet en løsning.
Det er rigtigt, at Rusland ikke lever op til en del af de ting, som Rusland skal leve op til.
Det vil vi fortsætte med at presse på for.
Vi vil tage det op i Ministerkomiteen, hvis der ikke kommer løsninger på det, og vi vil tage videre skridt.
Vi har et godt samarbejde og forhåbentlig også en parlamentarikerforsamling for den dagsorden, for jeg håber, at parlamentarikerforsamlingen også vil støtte, at vi holder Rusland op på de forpligtelser, man har.
Eva Flyvholm (EL), 2020-06-11:
Tak for redegørelsen.
Jeg vil bare lige høre, om ikke også Danmark sammen med andre mere demokratiske lande, skulle skæppe noget mere i Europarådets kasse.
Hvor står udenrigsministeren henne i det spørgsmål?
Jeppe Kofod (S), 2020-06-11:
Det spørgsmål vil jeg gerne tage med og komme tilbage til.
Jeg synes, at det vigtigste fokus lige nu er f.eks. at få Rusland til at betale de renter, som ikke er betalt endnu, og sikre, at organisationen kommer tilbage igen.
Jeg tror, at fru Eva Flyvholm og jeg er fuldstændig enige om, hvor afgørende arbejdet er Europarådet, specielt i en tid, hvor internationale normer og regler er under pres, også blandt de over 800 millioner mennesker, som Europarådet dækker.
Så jeg vil gerne kigge på det og vende tilbage til fru Eva Flyvholm.
Eva Flyvholm (EL), 2020-06-11:
Jeg vil gerne sige tak for, at ministeren i hvert fald vil kigge på det.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi fortsætter den drøftelse, for selv hvis Rusland begynder at betale, løser det jo ikke problemet med, at nogle af de allerstørste bidragydere så vil være Tyrkiet og Rusland; at det faktisk er nogle af dem, der er store problemer med, der også er nogle af dem, der lægger rigtig mange penge.
Det er klart, at det kan forrykke balancen.
Derfor synes jeg også, at Danmark og andre lande skal mere på banen, så vi er sikre på, at vi kan få en ordentlig og neutral måde at arbejde på fremadrettet.
Så tak for tilsagnet om at ville drøfte det.
Jeppe Kofod (S), 2020-06-11:
Vi vil arbejde videre med de gode ideer.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-06-11:
Danmark og Tyskland var i 1992 fælles initiativtagere til oprettelsen af Østersørådet som et regionalt samarbejdsforum.
Medlemslandene omfatter foruden Danmark og Tyskland de øvrige nordiske lande, de baltiske lande, Polen og Rusland.
Desuden deltager EU i møderne.
Hovedformålet er at binde Østersøregionen sammen i et stadig tættere samarbejde mellem alle Østersølandene.
Formandskabet for organisationen roterer årligt mellem medlemslandene, og den 1. juli 2019 overtog Danmark formandskabet efter Letland.
Det danske formandskab løber frem til den 1. juli 2020.
Regeringens vigtigste prioritet er at få fulgt op på de reformer, der skal gøre organisationen mere fleksibel og effektiv og sikre bedre synergier med øvrige samarbejdsfora.
Det er en prioritet for regeringen at skabe reel ligeværdig og regional politisk dialog samt samhørighed i Østersørådet.
Danmark havde derfor planlagt at afholde et udenrigsministermøde i 2020 på Bornholm, som så er blevet rykket til at være online, med henblik på at drøfte emner af fælles interesse for landene i regionen.
Vi indgår i arbejdet i ekspertgrupper om menneskehandel, udsatte børn og unge, bæredygtig udvikling i regionen med udgangspunkt i FN's verdensmål, og det gælder også bæredygtig maritim økonomi.
Derudover indgår vi i civilbeskyttelsesnetværket, der fokuserer på samarbejdet med civilsamfundet og på beredskabsmæssige udfordringer og tilpasninger i lyset af klimaforandringerne.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-06-11:
Tak for det.
Jeg kan godt afsløre, at jeg ikke har så meget at sige.
Nu har vi været rundt om rigtig mange ting, og det er rigtig vigtigt, at vi har et samarbejde om Østersøen.
Ikke mindst i forhold til hele spørgsmålet om miljø og i forhold til det sikkerhedspolitiske er det rigtig godt.
Hvis man læser beretningen fra Udenrigsministeriet, er det jo tydeligt, at corona selvfølgelig har haft en negativ effekt på, hvordan møderne har kunnet lade sig gøre eller ikke har kunnet lade sig gøre.
Men alt i alt er vi i hvert fald fra Venstres side meget interesserede i, at vi stadig væk holder fast i det her Østersøsamarbejde.
Jeg er jo, selv om jeg bliver skudt det modsatte i skoen, tilhænger af en dialog med Rusland.
Jeg er faktisk stor tilhænger af en dialog med Rusland.
Jeg synes også bare, at dialog en gang imellem måske skulle erstattes af handling, og det er så måske der, nogle af os er uenige.
Men alt, der handler om dialog, synes jeg er rigtig godt, så mere af det, så langt vi kan gøre det.
Martin Lidegaard (RV), 2020-06-11:
Jeg har heller ikke så meget at tilføje til det, der allerede er blevet sagt om Østersørådet.
Jeg vil dog lige nævne en ting, som jeg godt kunne ønske mig fyldte mere.
Det sagde jeg også sidste år og forrige år osv., og det er samarbejdet på energiområdet.
Regeringen har jo faktisk spillet ud med en ny energiø nede ved Bornholm – en sag, man kunne forestille sig stod udenrigsministerens hjerte nær af mange af hinanden uafhængige årsager.
Det synes jeg bare er en fuldstændig oplagt sag at hive frem.
Det er jo helt oplagt, at der er nogle lande i Østersørådet, der vil være mindre interesserede i det her, men Polen er åbenlyst interesseret, og flere af de baltiske lande er åbenlyst interesserede, og det har et kæmpe geopolitisk perspektiv, hvis man i bogstaveligste forstand kan trække tråde ud til alle de her lande, både for energiforsyningen og uafhængigheden af den, men også for Danmarks grønne omstilling.
Så jeg vil bare anbefale udenrigsministeren at gøre det til en personlig mærkesag.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-11:
Jeg vil bare gerne have, at hr. Martin Lidegaard nævner et par af de domme over Danmark, som han mener giver mening.
Altså, jeg mener, at Danmark er et af de fremmeste, mest transparente og ikkekorrupte demokratier i verden, og at det derfor er totalt unødvendigt at have sådan en overdomstol, der sidder og bestemmer på vegne af Folketinget.
Men hvis hr. Martin Lidegaard mener, at det er godt for demokratiet, kunne han så ikke nævne, skal vi sige en to-tre domme fra Menneskerettighedsdomstolen, som har gjort det bedre at være i Danmark?
Martin Lidegaard (RV), 2020-06-11:
Jeg mener i hvert fald, at det er meget svært at tage enkelte specifikke sager ud og gøre det til en argumentation for, at der ikke er en balance.
Det, jeg snakkede om, var balancen mellem på den ene side at have en form for overnational domstol, så det netop er muligt for borgere i de enkelte lande, der føler sig undertrykt, at tage deres sag et andet sted hen, samtidig med at man skal have en eller anden lydhørhed over for de nationale love og regler, der er, når man, om jeg så må sige opdaterer sin praksis.
Og overordnet set
synes jeg, det er fornuftigt og på plads.
Den pågældende sag har jeg ikke noget dybere kendskab til.
Men det vil jo tit være sådan, vil jeg så sige, uanset om vi taler om den internationale menneskerettighedsdomstol eller nationale domstole, at man kan finde lovgivning og regler, hvor man i enkelte tilfælde kan hive noget ud og sige, at det ser mærkeligt ud, men hvor man i de 99 andre tilfælde vil sige, at den samme regel giver rigtig god mening.
Så det der med at tage en enkelt sag ud og så sige, at her er et eksempel på, at der ikke er balance, synes jeg ikke holder.
Bjarne Laustsen (S), 2020-06-11:
Det, der står tilbage, er, at det er underligt, at Venstre så er gået med i en aftale, hvor de er fuldstændig enige i, at vi har tidoblet den ordning, som hr. Claus Hjort Frederiksen på vegne af VLAK-regeringen dengang forelagde forligskredsen.
Det er blevet en forbedring for de naboer, som kommer til at lide af den støj her, og derfor er jeg da glad for, at Venstre og Socialdemokratiet, Konservative og de andre partier i forligskredsen synes, at det her er en god ordning.
Jeg må notere i dag, at det vil være sådan, når vi stemmer, at hr. Hans Christian Schmidt vil stemme sammen med Enhedslisten.
Det synes jeg da er fremragende.
Hans Christian Schmidt (V), 2020-06-11:
I de her tider er jeg vant til at høre, at regeringen ustandselig fortæller, at den er helt uovertruffen, så det tror jeg ikke jeg behøver at sige noget om, for regeringen er jo fuldstændig bevidst om selv, at man aldrig har set noget lignende.
Så jeg tror, at hvis hr. Bjarne Laustsen gerne vil have svar på spørgsmålet, kan han starte med at læse i betænkningsbidraget, for der kan man jo læse alt om, hvad Venstre mener.
Alle de spørgsmål, som hr. Bjarne Laustsen har stillet, står nøjagtig besvaret i betænkningsbidraget.
Bjarne Laustsen (S), 2020-06-11:
Tak for ordet og for muligheden for at stille hr. Hans Christian Schmidt et spørgsmål.
Kan hr. Hans Christian Schmidt bekræfte, at Venstre som aftalepart er fuldstændig enig med regeringen og forligskredsen om, at det er en rigtig god løsning, og at den er ti gange bedre end det, Venstres tidligere forsvarsminister fremlagde for forligskredsen?
Hans Christian Schmidt (V), 2020-06-11:
Det havde jeg alligevel ikke troet jeg skulle opleve, men det noterer jeg mig så.
Tak for ordet.