runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2026-02-25:
Det kan jeg gøre nu.
Det kan være, der er mange årsager til, at vi har haft den her oplevelse i Danmark, som vi ikke kender.
Hvorfor er det, det lige præcis er i Danmark?
Hvorfor er det ikke i Holland?
Det ved vi ikke.
Men hvis ikke den anbefaling er klokkeklar, når vi når sommerferien, så kommer jeg heller ikke til at sige, at vi skal genindføre et krav, uden at vi er fuldstændig sikre på, at dyrevelfærden ikke lider overlast.
Tak for spørgsmålet.
I Danmark er det sådan, at der generelt er meget stor opmærksomhed på ansvarligt dyrehold.
Det gælder både dyr, der er i stalde, og det gælder dyr, som i andre sammenhænge er i menneskers varetægt.
Forbedring af dyrevelfærd er en vigtig prioritet for mig som minister på området.
Dyr i menneskers varetægt skal behandles ordentligt.
Aftalen omfatter over 30 forskellige initiativer, heraf syv målrettet dyrevelfærd for grise.
To tredjedele af aftalens initiativer er allerede implementeret, og resten er godt på vej, for i mål med aftalen skal vi selvfølgelig.
Jeg ser i øvrigt også frem til at følge de initiativer, i forhold til hvordan de også kommer til at bidrage til, at dyrevelfærden i de danske grisestalde bliver stadig forbedret.
Det betyder så ikke, at der ikke er mere at gøre, for
selv om vi har haft et stort fokus på dyrevelfærd i min tid som minister, anerkender jeg selvfølgelig også, at der er områder, som vi stadig væk skal gøre endnu mere ved, og derfor har jeg også løbende aftaler og møder i min aftalekreds bag dyrevelfærdsaftalen, senest her i starten af februar, hvor vi bl.a. også diskuterede lige præcis spørgsmålet omkring pattegrisdødelighed.
Regeringen vil selvfølgelig også i resten af den tid, som der nu er tilbage i den her periode, have et fokus på at forbedre dyrevelfærden for grise.
Det gælder både i forhold til nationale regler, og det gælder også i forhold til de internationale regler i Europa, som jo også er en del af den her diskussion.
Claus Jørgensen (SF), 2026-02-25:
Tak for svaret.
Vi har jo ad flere omgange i dokumentarer på TV 2, og der er en tredje på vej, set, hvordan forholdene er ude i nogle af svinestaldene.
Jeg er faktisk dybt bekymret for dyrevelfærden i de danske svinestalde, på trods af at vi har en dyrevelfærdsaftale.
Jeg får faktisk ondt i maven, når jeg ser de her billeder.
Det vækker nogle stærke følelser, og det gør det også ude hos borgerne.
Men det er jo ikke kun følelser, det er faktisk fakta, vi snakker om her.
Billederne giver et indblik i den verden, der er derude, hvor millioner af pattegrise dør år efter år, og hele 16 pct. af søerne dør ude i staldene.
Kontrollen fra Fødevarestyrelsen viser, at i hvert fjerde tilfælde er der sanktioner, fordi man ikke lever op til reglerne, og der er endda nogle af dem, der bliver politianmeldt.
Så slemt er det derude.
Det er jo ikke kun os herinde på Christiansborg, der kritiserer det her.
Det Dyreetiske Råd har også været efter den måde, man producerer svin på derude.
De siger, at de regler, vi har nu, simpelt hen ikke lever op til det, der er acceptabel dyrevelfærd.
Formanden har konstateret, at mange af de problemer, som de ser, kommenterede de også for 30 år siden.
Så det er altså en problemstilling, som har været i gang i rigtig mange år.
Det handler om levende dyr.
Det handler om, at vi har et ansvar for de her levende dyr, og vi mener ikke, at man skal kunne tillade at gøre det på den måde, man gør det på i dag.
Ministeren siger, at vi skal vente på, at dyrevelfærdsaftalen ligesom kommer rigtig i gang og bliver gennemført, og vi mangler stadig noget af den.
Men når nu kritikken går på, at den ikke er nok, mener ministeren så ikke, at vi bør gøre noget nu, altså måske åbne aftalen og gennemføre nogle stramninger, sådan at vi kan få ordentlig velfærd derude?
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-02-25:
Det er ikke mig, der beslutter, hvem regningen skal sendes til.
Det er en administrativ beslutning i styrelsen, og det er en juridisk vurdering fra de relevante myndigheder.
Men jeg vil da gerne sige helt klart og tydeligt, at jeg synes, det ville være forkert at gøre det, man har gjort tidligere, hvor man går ind og laver regler for alle a-kasser, fordi der er én a-kasse, der ikke kan finde ud af det.
For det giver bare mere bøvl og mere bureaukrati og i sidste ende en højere a-kassepris for de medlemmer, som jo tit ikke har en særlig høj indkomst.
Jacob Jensen (V), 2026-02-25:
Som jeg sagde før, er vi ikke i mål.
Jeg vil bare gerne kvittere for de ting, vi har gjort, og at der faktisk er lavet den første dyrevelfærdsaftale nogen sinde med syv initiativer målrettet mod og fokuseret på griseområdet.
Betyder det, at vi så bare siger, at det var det, og lader stå til?
Er vi i mål med de her ting?
Nej, vi skal videre.
Der er en udfordring med pattegrisedødeligheden.
Det gælder i de konventionelle stalde.
Det gælder så også i de økologiske bedrifter, hvor der også er, jeg tror faktisk endda en større pattegrisedødelighed.
Sådan er der selvfølgelig nogle udfordringer i forskellige grene af vores produktion, og det skal vi jo tage ved lære af, og vi skal gøre det stadig bedre.
Så det vil jeg meget gerne diskutere, også med aftalekredsen, fremadrettet.
Signe Munk (SF), 2026-02-25:
Al viden om grise i dag peger på, at grise er kloge dyr, der husker og forstår, og set med mine briller har de ret til et ordentligt dyreliv.
Hvad er det så mere, der kan gøres?
En gris på 110 kg har i dag 0,65 m² i en almindelig, konventionel grisestald.
Det er dem, der er langt flest af i Danmark.
Så er ministeren enig i, at der er brug for at udvide den plads, der er til grisene i staldene, for at få bedre dyrevelfærd?
Jacob Jensen (V), 2026-02-25:
Først vil jeg sige tak for bemærkningerne, som jeg sådan set deler et stykke hen ad vejen.
Jeg har også ondt i maven, når jeg ser de her billeder, hvad jeg tror de fleste har.
Det er også godt, som spørgeren siger, at det kun er i nogle stalde, men det er i for mange stalde.
Jeg har det mål, at der ikke skal være nogen sanktioneringer.
Det har jeg også udtalt på et samråd.
Én sanktionering er én for mange.
Jeg anerkender også, som der bliver sagt, at det jo ikke er en ny problemstilling.
Det er noget, der er sket igennem mange, mange år, og det er derfor, jeg er glad for, at vi trods alt tager nogle skridt på min vagt, men støttet af et bredt flertal i Folketinget.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Er vi så i mål med den aftale, vi har lavet, og som er blevet implementeret?
Nej, men vi er gået i den rigtige retning.
Det er derfor, jeg insisterer på, at vi tager det skridt for skridt sammen her i Folketinget, fordi det er den måde, vi arbejder på i forhold til at forbedre dyrevelfærden hele tiden.
Karsten Hønge (SF), 2026-02-25:
Så vi skal oven i købet tage hensyn til, at lovbryderne har svært ved at overholde færdselsreglerne i samfundet.
Men hvad siger ministeren så til, at man undgår at sende regningen til medlemmerne af kassen og i stedet for sender den til bestyrelsen for den her a-kasse?
Jeg vil bare sige, at det har været lidt af et detektivarbejde at finde ud af, hvem der sidder i den, så i stedet for at sende regningen til a-kassemedlemmerne vil jeg foreslå at ministeren sender regningen til Johnny Nim, André Rømer Nim, Lone Valvik, Carsten Toft-Hansen, Lillian Jaszczak og Teddy Christensen.
Hvem der er direktør for foretagendet er til gengæld fortsat et mysterium.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2026-02-25:
Jeg vil altid gerne drøfte gode forslag, især hvis det er nogle, der peger i retning af, at vi har et land i balance, hvor man ikke tvinger folk ind til de store byer for at kunne leve et liv med job og uddannelse.
Jeg mener faktisk, det er en kæmpe gevinst for vores land, at vi har uddannelses- og arbejdsmuligheder i alle dele af vores land, og det gør jeg alt, hvad jeg kan, for at sikre politisk.
Det er også derfor, jeg har været med til at lave udflytninger af uddannelser osv.
Jeg mener, at det er en af de vigtigste dagsordener for, at vi har et land, der hænger sammen.
Karsten Hønge (SF), 2026-02-25:
Kan ministeren garantere for, at ulovlighederne i Det Faglige Hus' a-kasse er stoppet, ved at a-kassen har skilt sig af med sine anpartsselskaber?
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-02-25:
Tak for spørgsmålet.
Det Faglige Hus' a-kasse er blevet pålagt at sikre, at der ikke er en konstruktion, som er i modstrid med a-kasselovgivningen.
Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering gav i januar Det Faglige Hus' a-kasse pålæg om at få bragt a-kassens ejerskab af to anpartsselskaber i orden hurtigst muligt, og a-kassen har siden meddelt, at de vil sørge for at bringe forholdene i orden.
A-kassen skal skille sig af med anpartsselskaberne på markedsvilkår, og det skal tilrettelægges på en måde, hvor det ikke kommer til at gå ud over a-kassens medlemmer.
Det Faglige Hus' a-kasse har fremsendt et udkast til en løsning, hvilket styrelsen er ved at kigge på.
Kammeradvokaten er også inddraget for at vurdere de bagudrettede juridiske konsekvenser af sagen nærmere, og jeg vil fortsat holde Folketinget tæt orienteret om sagen og forventer, at Det Faglige Hus' a-kasse får bragt orden i forholdet, som de har tilkendegivet at de vil, ligesom jeg har en klar forventning om, at man løbende fremadrettet kommer til at overholde den gældende lovgivning.
Karsten Hønge (SF), 2026-02-25:
Jeg er helt sikker på, at hvis ministeren en dag ude i byen ser en tandem, hvor den person, der sidder på bagsædet, sidder med benene oppe, så er det en gul fætter, der er medlem af Det Faglige Hus, og som lader makkeren på forsædet bruge alle kræfterne på at træde i pedalerne.
Det kan man så mene om, hvad man vil, og jeg har stærke holdninger til, hvordan man nasser på andre menneskers arbejdskraft.
Men selv sådan en tandem skal vel rette sig efter de færdselsregler, vi har her i landet.
Det er netop det, der er spørgsmålet til beskæftigelsesministeren, for vi er vel enige om, at der ikke findes en særlovgivning, der omfatter Det Faglige Hus og deres a-kasse.
De skal vel overholde den lovgivning, vi har for anerkendte a-kasser, for der findes ikke nogen særlov, der kun gælder for Det Faglige Hus, og det må vi vel lige igen få slået fast af ministeren.
Jeg vil sige, at jeg faktisk synes, at lov om a-kasser er ret let at forstå.
Der kan godt være elementer i hele lovgivningen i forhold til alle mulige ydelser og hvornår ting skal ske, der godt kan være en anelse vanskeligt at komme ind i.
Men der, hvor det slås fast, hvad der er formålet med en a-kasse, er det ganske enkelt at forstå, og det står fuldstændig tydeligt, at en a-kasse kun skal beskæftige sig med aktiviteter, der vedrører a-kassens formål, altså at få mennesker i arbejde og udbetale de ydelser, der nu skal udbetales, og hvad der ellers skal være.
Selve formålet med a-kasserne, altså det, der står i standardvedtægterne for statsanerkendte a-kasser, er ganske simpelt at forstå.
Der må man jo bare sige, at Det Faglige Hus' a-kasse med ejerskab af anpartsselskaber, som bl.a. driver udlejning af kontorfaciliteter, jo så tydeligt ligger på den anden side af lovgivningen.
Det har ministeriet jo også tidligere fortalt Det Faglige Hus, og på trods af det har de ovenikøbet måske bare se et stort på det i Det Faglige Hus.
Jeg hører det sådan lidt, at ministeriet jo tidligere har givet det gule kort til Det Faglige Hus.
Hvornår giver ministeren det røde kort?
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-02-25:
Jeg ved ikke, om lovgivningen er nem at forstå, men det i hvert fald sådan, at man skal overholde den gældende lovgivning, uanset om den er nem at forstå eller ej.
Hvis man er i tvivl, kan man jo spørge de relevante myndigheder.
Det har man sådan set også gjort i Det Faglige Hus' a-kasse tilbage i 2011, og der har man fået at vide, at det ikke er lovligt at drive anpartsselskaber ved siden af sin a-kassedrift.
Man har så alligevel valgt at etablere dem.
Det er jo klart, at det er det, som styrelsen har reageret på og bedt dem om at bringe i orden.
Jeg tror, det er vigtigt for mig at sige, at sådan må det selvfølgelig være; det kan der ikke være undtagelser for.
Karsten Hønge (SF), 2026-02-25:
Jeg oplever, at vores retsprincipper skrider i den her sag.
Tænk sig, hvis vi over for alle mulige andre mennesker, der bryder loven, er lige så langmodige og tålmodige og imødekommende over for, at det da også kan være svært at forstå, hvad det overhovedet ikke er.
Som ministeren selv siger, er det jo længe siden, at ministeriet fortalte Det Faglige Hus, at de skal rette ind og skille sig af med de her anpartsselskaber.
Indtil videre har de trukket på skuldrene.
De har både brudt loven, og de gør det ovenikøbet på en ekstremt arrogant måde, og jeg kan forstå, at de fortsat har andelsselskaberne, som ministeren i dag sammen med mig kan konstatere at de fortsætter med ovre i Esbjerg, altså med at have ulovlig drift.
Hvornår stopper det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-02-25:
Som jeg forstår det, er der indsendt en plan for, hvordan man vil afvikle dem, uden at det er til ugunst for medlemmerne af a-kassen, samtidig med at der selvfølgelig foregår en juridisk vurdering både i Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering, hvor det foregår med hjælp fra Kammeradvokaten, og også i Skatteministeriet, hvor man er ved at vurdere de eventuelle skattemæssige konsekvenser af det.
Og hvis det viser sig, at der er blevet begået ulovligheder, som f.eks. har givet en økonomisk gevinst, så må det være op til skattemyndighederne at vurdere, hvordan det eventuelt skal afregnes i forhold til Det Faglige Hus' a-kasse.
Jacob Jensen (V), 2026-02-25:
Ja, det er jeg faktisk enig i, og det er også derfor, at vi på europæisk plan under vores formandskab har arbejdet på at få presset det forslag, som stadig væk mangler fra Kommissionen, frem.
For det her handler om, at vi får gjort noget bedre både i Danmark, men også på EU-plan.
Jeg kan se, at der er en stigende efterspørgsel på grisekød.
Jeg kunne sågar se ovre i Snapstinget i dag, at det var på menuen.
Og jeg kan se på den analyse, som DTU Fødevareinstituttet kom med i går, at der er et stigende forbrug af kød.
Det bliver vi nødt til at forholde os til, også i den måde, som vi så indretter produktionen på.
Der vil jeg ikke bare sige, at vi laver nogle særregler i Danmark, som betyder, at vi så skubber problemet til Polen, Tyskland eller andre steder.
Signe Munk (SF), 2026-02-25:
Desværre bliver ministerens svar jo lidt, at der kommer en god løsning i morgen, og det er ikke sikkert, at den kommer.
For sagen er jo den, at i Danmark kunne man sagtens udvide pladskravet, hvis man ville.
Når man kigger til andre nabolande, Finland og Sverige – så vidt jeg ved medlemmer af EU – har de jo langt mere plads til grise, der lever der.
Så man kan jo sagtens gøre det i stedet for at skubbe noget EU-lovgivning foran sig.
Så hvis det virkelig ligger ministeren på sinde, hvorfor vil ministeren så ikke skabe mere plads til grisene ude i de danske stalde nu og her?
Peder Hvelplund (EL), 2026-02-25:
Men så lad os holde det på det helt konkrete plan.
Er det ministerens opfattelse, at beredskabsplaner, i forhold til hvordan man håndterer alvorlige husdyrsygdomme – sygdomme, som jo kan handle om alt mulig andet end krig og terror, og som kan handle om fugleinfluenza, om zoonoser, der spreder sig – skal holdes hemmelige, sådan at befolkningen ikke kan få indsigt i, hvordan man vil håndtere det, når det ikke har noget med krig og terror at gøre, men har med helt almindelige, godt nok alvorlige, udbrud af husdyrsygdomme at gøre?
Jacob Jensen (V), 2026-02-25:
Men hvordan kan ordføreren sige, at det ikke har noget med krig og terror at gøre?
Hvis der er fjendtlige aktører, som vil os det ondt, kunne man jo desværre sagtens forestille sig, at der er nogen, der angriber netop ved eksempelvis at sprede sygdomme i husdyrbrugene, ved at gøre ting som, kompromitterer dem.
Så hvis man ikke på en eller anden måde også har nogle beredskabsplaner, også nogle såkaldte action cards, i forhold til hvordan myndighederne agerer inden for forskellige områder, vil det selvfølgelig være uhensigtsmæssigt.
Men det ville også være uhensigtsmæssigt, hvis den ageren ligesom lå til offentlighedens skue, sådan at de onde aktører, som vil os det ondt, kunne se, hvad næste skridt for myndighederne ville være, og så kunne agere på det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-02-25:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at danske malkekøer bruges som forsøgsdyr i et stort dyreforsøg med fodertilsætningsstoffet Bovaer?
Jacob Jensen (V), 2026-02-25:
Tak for spørgsmålet.
Dyrevelfærd og grøn omstilling er meget, meget vigtige emner for mig og for regeringen, og derfor tager jeg selvfølgelig også, som jeg har gjort rede for i andre sammenhænge, beretningerne om udfordringerne med brugen af Bovaer meget alvorligt.
Men jeg mener ikke, at det er en rimelig udlægning at sige, at danske malkekøer så bliver brugt som forsøgsdyr i dyreforsøg med Bovaer i Danmark.
Før Bovaer blev taget i brug i Danmark, er stoffet af Europa-Kommissionen blevet godkendt til brug på baggrund af en videnskabelig risikovurdering i forhold til dyresundhed, fødevaresikkerhed og arbejdsmiljø.
Risikovurderingen er som bekendt foretaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, det, vi også kalder EFSA, hvor konklusionen har været, at Bovaer er sikkert at bruge, hvis anvendelsesbetingelserne i øvrigt følges.
Det er også sådan, at jeg har noteret mig, at man fra EU's side har taget spørgsmålet op igen og dermed også nu tager de danske erfaringer med ind med de indmeldinger, som vi har oplevet her i den sidste del af 2025, og det er jeg sådan set rigtig glad for.
For selv om Bovaer er EU-godkendt, tager jeg beretningerne om de udfordringer ved brugen af Bovaer, som danske landmænd har givet udtryk for, meget alvorligt.
For det er selvfølgelig helt afgørende, at det ikke går ud over dyrs velfærd, når vi tager nye klimavirkemidler i brug i landbruget.
Derfor har jeg også igangsat et forskningsprojekt ved Aarhus Universitet, der undersøger de indberettede udfordringer med dyresundhed i forhold til brugen af netop Bovaer.
Jeg vil også derfor samtidig nævne, at landmænd kan vente til efteråret med at påbegynde fodring med Bovaer igen, hvor det selvfølgelig skal være helt sikkert at bruge, hvis det er sådan, at det bliver et krav.
Vi skal udvikle vores landbrug til at producere fødevarer med et mindre klimaaftryk, men det skal ikke være på bekostning af dyrenes velfærd.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-02-25:
Men det er jo gået ud over dyrevelfærden, og det er specielt, at der har været sådan et lovkrav om, at 470.000 danske konventionelle malkekøer skulle fodres med Bovaer.
Der har så været en spørgeskemaundersøgelse, og hvis man ser på de svar, der er kommet, så har langt hovedparten af de mælkeproducenter, der har svaret, sådan set oplevet et fald i foderoptagelsen og et fald i produktionen af mælk.
Der har også været fordøjelseslidelser og stofskiftelidelser, og der har sådan set været symptomer på forgiftning.
Det er den virkelighed, som mælkeproducenterne har haft ude i deres stalde, og det er jo katastrofalt, at den virkelighed var derude, og at de sådan set ved lov var tvunget til at fodre med noget, som gjorde deres dyr syge.
Jeg synes ikke, man har taget det alvorligt nok.
Nu ser vi så, at EFSA går i gang med at revurdere godkendelserne af Bovaer.
Jeg synes ærlig talt, at det bør gøre, at ministeren ikke bare kan sige, at nu venter vi til efteråret og der er en undersøgelse i gang.
Det virker, som om det her er et stof, som køerne ikke burde udsættes for, når man virkelig vil prioritere dyrevelfærd.
Det kan ikke nytte noget, at man afprøver det på danske malkekøer med den her katastrofale effekt med dårlig dyrevelfærd, mistrivsel og døde køer.
Så jeg synes egentlig, at det eneste rigtige ville være at stoppe det her og finde andre muligheder for at nedbringe CO 2 -udslippet fra dansk landbrug, og det er jo muligt på anden vis.
Det er jo det, man burde satse på, og det er derfor, jeg kalder det her et dyreforsøg.
For det virker jo sådan, når man har et stof, som man med statsmagt og ved lov siger skal bruges.
Jeg vil godt spørge ministeren, om ikke det er mere rimeligt helt at stoppe med at bruge Bovaer og ikke bare sige, at det måske er noget, som man starter på igen til efteråret.
Jacob Jensen (V), 2026-02-25:
Jeg tror, vi skal tage tingene i den rigtige rækkefølge, for der er jo i realiteten et stop for brugen af Bovaer.
Der er ikke én landmand, der er ikke én ko, der bliver tvunget til henholdsvis at bruge eller spise Bovaer, sådan som vi har meldt det ud nu.
Det er jo, fordi vi netop har sagt, at på trods af at det er et stof, der er godkendt og i øvrigt bliver brugt i en stribe andre lande, og som også har været brugt i den godkendelsesprocedure på et storskalaforsøg i Danmark, har vi kunnet se og tager de her indmeldinger fra landmændene alvorligt, som opstod sidst på året.
Dem tager vi alvorligt, og vi har sagt til landmændene, at de ikke behøver at bruge det, at de kan stoppe med at gøre det, og så får vi lavet den undersøgelse, så vi ved, om det her er sikkert at bruge.
Hvis ikke den undersøgelse er klokkeklar og vi ved, at det er sikkert at bruge, så skal landmændene heller ikke til efteråret bruge det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-02-25:
Det lyder da godt, og det ville være rimeligt at få den konklusion i rimelig tid, altså så landmændene ved, hvad de har at forholde sig til.
For der kan også være landmænd, som siger, at Bovaer vil de godt nok ikke udsætte deres køer for igen.
hellere have noget fedtfodring.
Jeg synes ikke, at man skal kræve fedtfodring.
Så hvornår vil ministeren sætte en dato for, at mælkeproducenterne får klar besked på, om Bovaer ikke skal bruges i år?
Jacob Jensen (V), 2026-02-25:
Men med fare for at gentage det, vil jeg sige, at jeg jo ikke vil forholde mig til en konkret sagsbehandling.
Det er jo en myndighedsopgave at vurdere et konkret tilfælde, når der bliver søgt om en aktindsigt.
Kan man give den?
Under hvilke vilkår kan man give den?
Kan man give den helt?
Kan man give den delvis?
Som jeg startede med at sige, skal en myndighed uanset det selvfølgelig altid bestræbe sig på at efterleve de frister, som man har stillet op for sig selv, og som vi også politisk har aftalt, men der kan være de her omstændigheder, som har gjort, at det har taget lang tid, inden man er kommet hen til en konklusion som den konklusion, der så bliver leveret her.
Men det er ikke et politisk, kan man sige, ønske om, at man skal trække det i langdrag fra min side, snarere tværtimod, men ønsket er selvfølgelig, at man også leverer et ordentligt stykke arbejde i det aktindsigtsspørgsmål, som der er blevet stillet.
Men det vil jeg, fordi jeg synes, det er vigtigt, at vi netop ikke skubber den problemstilling rundt imellem vores lande.
Man kan ikke sammenligne en dansk griseproduktion med den, som er i Sverige, for det er to forskellige størrelser.
Jeg anerkender, at der er nogle forskellige politiske synspunkter om, hvorvidt vi så skal have en så stor griseproduktion, men efterspørgslen er der.
For grisene får det jo ikke bedre af at stå på 0,65 m² i Polen i stedet for at stå under nogle ordentlige vilkår i Danmark, som vi stadig væk har mulighed for at påvirke positivt.
Claus Jørgensen (SF), 2026-02-25:
Tak for det.
Nu sagde ministeren, at han arbejder stenhårdt på det, så lad os arbejde stenhårdt sammen; det synes jeg er så vigtigt at vi gør.
Jeg vil lige her til sidst stille et spørgsmål omkring halekupering.
Det er jo forbudt at halekupere, men alligevel bliver 95 pct. af grisene i Danmark halekuperet.
Så har branchen lavet en plan.
De vil skære ned på antallet af halekuperinger, og så vidt jeg forstår, vil de ramme et tal på omkring 86 pct., der bliver halekuperet.
Er det godt nok?
Er det store skridt?