runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-01-13:
Først og fremmest vil jeg sige tak til ministeren for den skriftlige redegørelse.
Forskning og innovation er en grundsten i det danske samfund.
Derfor er jeg glad for, at vi sammen har landet en bred aftale for forskningsreserven i 2017.
Først vil jeg fremhæve, at vi har afsat 21 mio. kr. til Fonden for Entreprenørskab med henblik på en fortsat indsats for at styrke uddannelse i iværksætteri, innovation og entreprenørskab.
Det vil i høj grad gavne innovationen i uddannelsessystemet.
Dernæst har vi afsat 71 mio. kr. til forskning i bioressourcer, fødevarer og miljøteknologi.
Det vil være til glæde for landbruget og danskerne, da det skaber en stærkere fødevaresektor og et grønnere klima.
Vi har sat flere midler af til det energiteknologiske udviklings- og demonstrationsprogram og det miljøteknologiske udviklings- og demonstrationsprogram, så vi altid kan være på forkant med den nyeste teknologi på området.
Foruden forskningsreserven har vi afsat 0,9 mia. kr. mere i 2017 til forskning, innovation og udvikling sammenlignet med niveauet for 2016.
De nyeste tal for OECD viser, at Danmark fortsat ligger i top, når det gælder investeringer i forskning og innovation.
En af årsagerne til de gode internationale placeringer er kommunernes og regionernes investering i forskning og udvikling.
Deres investeringer er steget med mere end 40 pct. sammenlignet med niveauet for 10 år siden.
Min afsluttende bemærkning vil være, at forskning gør en forskel i danskernes hverdag.
Det kunne man eksempelvis for nylig læse, da flere danskere i dag overlever kræft.
Det kan i høj grad tilskrives de investeringer, som vi årligt knytter til kampen mod kræft, og som vi fortsat skal understøtte.
Tak for ordet.
Inger Støjberg (V), 2017-01-13:
Nu ved jeg jo tilfældigvis, at ordføreren også selv er kommunalpolitiker eller i hvert fald har en kommunalpolitisk baggrund, og derfor kan jeg jo sådan set sige, at jeg spiller bolden over til hr. Alex Ahrendtsen selv, for man kan netop sætte foden ned lokalt.
Og jeg synes sådan set, det er en udmærket lokal debat at have.
Jeg mener ikke, at alting nødvendigvis altid skal styres fra Christiansborg, og da slet ikke, hvis man kan gøre det lokalt.
Søren Pind (V), 2017-01-13:
Der er ikke en endelig tidsplan.
Altså, det var meget venligt af fru Sofie Carsten Nielsen at bemærke, at jeg ikke havde siddet i stolen så længe.
Det har jo sin egen sandhed.
Men jeg kan garantere for, at jeg ikke valgte at omdefinere den titel, der nu engang er den officielle titel, til fremtidsminister for skæg eller for sjov.
Det var sådant set en definering af, hvad det er, jeg ser i den her bestilling.
Og der kommer man ikke uden om at der selvfølgelig vil være behov for solid forankring i Folketinget og hjælp fra de respektive ordførere.
Og jeg glæder mig jo over, at f.eks. Radikale Venstre vælger at tage et medansvar for at løfte det her samfund op både økonomisk, men jo så også på det her felt fagligt set.
Og derfor kan jeg garantere fru Sofie Carsten Nielsen, at hun også vil blive involveret i de overvejelser, jeg gør mig.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-01-13:
Vi vil gerne være med til at tage ansvar for langsigtede investeringer i forskning og uddannelse.
Hvis vi så skal kigge på det, som flere ordførere her var inde på, vil jeg sige, at ordet masse i overskrifter betyder noget med mange og dårlig kvalitet, og at kvalitet på den anden side selvfølgelig er rigtig godt.
Det er svært sådan på den måde at være imod.
Det kræver, at man går grundigere ind i, hvad det egentlig er, vi mener, når vi taler om det.
Så vil ministeren indbyde ordførerne, kan vi få diskussionerne, og er der en tidsplan for det?
Søren Pind (V), 2017-01-13:
Det, jeg kommer til at interessere mig særlig for i den kommende tid, er den diskussion, der har været om masse kontra kvalitet.
Det gælder på uddannelsesområdet, det gælder på forskningsområdet.
Det er en ny bevægelse.
Fru Sofie Carsten Nielsen har faktisk sagt nogle bemærkninger af samme karakter, men på et tidspunkt, hvor det ikke var lige så trendy, som det er ved at blive nu.
Vores bestræbelser i forhold til midler vil gå på at prøve på at gennemføre en 2025-plan, som vil kaste vækst af sig og som dermed også vil berøre forskning og videnskab.
Der er nogle, der mener, at det er alt for langsigtet, og at man bare skal finde pengene inden for det nuværende budget, men vores tilgang er nu, at det skal være holdbart, også på lang sigt, og det skabes kun ved ordentlig vækst i vores bruttonationalprodukt.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-01-13:
Tak for den tilkendegivelse.
Hvad vi politikere ikke ved noget om, det er jeg helt enig med ministeren i.
Jeg synes bestemt ikke, at vi skal bedrive tiden med platituder, men der må være rum til en smule her fredag eftermiddag.
Tillykke med rumstrategien og ambitionerne for rummet.
Noget af de største, jeg har oplevet som minister, var at blive udnævnt til minister for det ydre rum ved kongelig resolution.
Det bærer jeg fortsat med mig.
Det var virkelig utrolig morsomt – ud over at det er rigtigt.
Det rummer meget mere end blot forskningsmæssige muligheder, også masser af job- og vækstmuligheder.
Jeg vil gerne spørge til ministeren og regeringens ambitioner på det her område, for en redegørelse er jo på rigtig mange måder mere tilbageskuende, at den er fremadskuende.
Jeg er med på, at ministeren ikke har så mange måneder i stolen, men kan ministeren løfte sløret for, hvordan de forskningspolitiske ambitioner ser ud for regeringen, både i forhold til ressourcer og i forhold til retning?
Søren Pind (V), 2017-01-13:
Jeg vil i hvert fald sige, at hvis man begiver sig ud i et samfund, hvor det er politikerne, der fuldstændig definerer, hvordan og hvorledes forskningen skal foregå, så er vi et sted, hvor jeg i hvert fald ikke ønsker at være – overhovedet ikke – for
er der nogen, der ikke ved noget om det, så er det politikerne.
Det vil jeg sige.
Bruno Jerup (EL), 2017-01-13:
Jamen det er jeg sådan set glad for at høre, og det er også nogle af de overvejelser, jeg selv har.
Derfor er det måske også interessant, at ministeren jo selv nævnte nogle forskellige kendte danske forskere, som havde bidraget med vigtige ting, men det var alle sammen nogle fra en anden tid.
Og krav af den slags, som vi stiller i dag, om, at det skal kunne bruges, det skal anvendes, det skal være sikkert og skal kunne bruges til at skabe vækst, var ikke opstillet endnu for de forskere på det tidspunkt.
Vil ministeren ikke godt anerkende, at de meldinger, der er, både fra forskere, men også fra andre sider, fra erhvervslivet, også fra Arla i Sverige, som vi hørte det her, er, at det faktisk er et problem, at den grundlæggende forskning ikke får plads?
Søren Pind (V), 2017-01-13:
Jamen altså, det er jo altid nemt for en ny minister at sige, at nu vil man give det hele et eftersyn og give det sit eget præg og kigge det efter i sømmene og gøre alle mulige ting.
Men jeg vil egentlig gerne sige, at det, som er mit grundsyn, er, at nysgerrighed – det skrev jeg vist også i min første tilkendegivelse som minister – er den fineste dyd.
Vi må ikke sætte barrierer op, som hindrer nysgerrigheden i at nå ud til dér, hvor de egentlige nye forskningsgennembrud kommer.
Og det skal da være ærligt sagt, at siden min tiltræden har jeg hørt fra forskelligt hold, at deres opfattelse er, at der er sådanne barrierer.
Og der er jeg fuldstændig fordomsfri – det vil jeg gerne kigge efter i sømmene.
Mere firkantede meldinger får man altså ikke, for bevæger vi os langt ind i det, kan der også være enorme mængder politik i det.
Men jeg vil ikke dræbe den frie tanke – tværtimod, jeg vil nære den.
Bruno Jerup (EL), 2017-01-13:
Jeg hørte ministeren komme med noget, der næsten lød som en indrømmelse.
Ministeren nævnte, at der åbenbart var nogle meldinger om, at der var opbygget nogle barrierer i vores system i forhold til at kunne lave grundforskning, som jeg bl.a. omtalte.
Kunne ministeren lige prøve at uddybe, hvad ministerens forståelse er af det, og måske også gå skridtet videre og komme med nogle bud på, hvad ministeren vil gøre ved det?
Søren Pind (V), 2017-01-13:
Det kunne give anledning til en lang kommentar!
For jeg er måske lidt ked af at høre det, men lad det være.
Nu skal det hele jo ikke være platituder.
Jeg vil sige, at jeg i og for sig synes, at det er en tilbageskuende måde at betragte tingene på, for hvad er den egentlige problematik?
Den egentlige problematik har jo været, at den økonomi, der har været til rådighed samlet set fra det politiske flertal, som har taget ansvar for dette lands politik, ikke har været tilstrækkelig til at garantere den milliard, som fru Mette Reissmann taler om.
Men der er så nogle politikere, som tager på sig, at man gerne vil fremme vækst, sådan at der kan komme flere penge inden for 1-procentsmålsætningen.
Mette Reissmann (S), 2017-01-13:
Men okay, så det er altså størrelsen, vi diskuterer, formuens størrelse, kan jeg nu så forstå.
Lad os så bare tale om den milliard, der er til forskel på dengang, hvor Socialdemokratiets sammen med Det Radikale Venstre havde regeringsmagten, for det er jo en milliard.
Jeg er helt overbevist om, at hvis vi spurgte på landets uddannelses- og forskningsinstitutioner i dag, om det vil gøre en forskel, svarer de et klart og rungende ja.
Ministeren siger jo også i sin tale her i dag, at han vil skabe gode rammer for forskningen og den fremtidige forskning.
Det er jeg jo enig med ham i, men jeg synes bare, at vi mangler et svar på, hvordan ministeren synes at der kan skabes gode rammer for danske forskere, når regeringen vælger at spare 1,3 mia. kr. i 2016 og i øvrigt viderefører den samme besparelse i 2017, for det er jo størrelsen, det kommer an på, hr. minister.
Søren Pind (V), 2017-01-13:
I givet fald det er den beregningsmetode, som fru Mette Reissmann vil anføre, gør den milliard, som vi står her og diskuterer, jo ingen forskel.
Så er det jo ikke den, der flytter noget.
Så vil jeg sige, at så er det, tidligere ministre, også fra fru Mette Reissmanns regering, har stået heroppe og sagt, jo en hel anden boldgade at spille på.
Jeg tager udgangspunkt i det, som er tilgængeligt i forhold til statistikkerne, og jeg vil gerne understrege, at jeg bestemt mener, at der finder verdensklasseforskning sted i Danmark, og at vi kan være stolte af den indsats, der ydes.
Kan man så altid ønske sig mere?
Ja, i sagens natur.
Men hvad definerer egentlig nok?
Det synes jeg måske mangler en lillebitte smule i den her debat, for det er nemt at stå og sige, at man skal give mere, men hvis man ikke selv vil definere hvor meget mere, og hvor man i øvrigt vil finde pengene, er det lidt vanskeligt.
Det er i hvert fald en ny parameter for mig, hvis det er det, vi skal til at begynde at bedømme Danmark på, og det gælder, uanset hvilken regering der har siddet de sidste mange år.
Mette Reissmann (S), 2017-01-13:
Tak for det.
Ministeren fremhæver nu i sin tale, og det sker også i redegørelsen, at Danmark er blandt de lande, der investerer mest i offentlig forskning, og at Danmark i øvrigt også bruger flest penge, altså på offentlig forskning som andel af BNP'et.
Men jeg vil gerne fastholde også det, som jeg sagde i min tale, om ikke ministeren er enig i, at det ville være mest relevant at sammenligne med regioner, der har et velstandsniveau på niveau med Danmark, når vi skal foreholde os, hvordan vi ligger i den internationale sammenligning.
Så ser det jo ligesom langt mindre imponerende ud end det, som ministeren vælger at fremhæve her i sin tale, når han bringer OECD på banen.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-01-13:
Jeg har den holdning, at hvis det er muligt at investere flere penge i forskning og innovation, vil jeg gerne være med til at gøre det.
Modsat ordføreren var jeg ikke med i det forlig, der for nogle år tilbage fratog Det Frie Forskningsråd en del midler, men jeg var for få måneder siden med til den udmøntning af forskningsreserven, der er med til igen at give Det Frie Forskningsråd flere midler.
Og jeg ved også, at jeg deler flere ambitioner med ordføreren om at være med til at dreje udmøntningen af midlerne i forskningsreserven, så der bliver flere midler til bl.a. den tekniske forskning.
Men det er jo altid nemt som ordfører, særlig fra et oppositionsparti, at være kritisk og påpege, at tingene ikke er gode nok, eller at tingene er på et uanstændigt niveau.
Kritikken ville måske lyde lidt mere substantiel og mere troværdig, hvis det var sådan, at man i de planer, som Socialdemokratiet har udgivet, også tog højde for at reinvestere sit højere niveau.
Ordføreren må undskylde mig, at jeg ikke kan tage det helt alvorligt, for det viser sig jo ikke at være tilfældet i de økonomiske publikationer, som det kongelige danske Socialdemokrati har udgivet.
Mette Reissmann (S), 2017-01-13:
75 pct. af de ideer, der støttes af midler fra Det Frie Forskningsråd, er ideer, som materialiserer sig på det, vi kalder de våde områder, altså inden for det naturvidenskabelige område, og af de ideer er der faktisk 35 pct., der går på den teknologiske forskning, som Socialdemokratiet i hvert fald bakker meget op om.
Det skal jeg så p.t. lade forblive ukommenteret.
Når nu vi ser på, at det beløb, som regeringen p.t. har afsat til forskning, er det laveste siden 2008, kunne jeg godt tænke mig at høre, om hr. Jakob Engel-Schmidt er stolt af og personligt tilfreds med den nedgang, som vi nu ser, hvor antallet af ideer, som får støtte via Det Frie Forskningsråd, er faldet så markant, som det er, nemlig faktisk tæt på 50 pct.
Josephine Fock (ALT), 2017-01-13:
Tak for det.
Det her er et forslag om EU-borgeres medvirken til dokumentation af lovligt ophold i Danmark.
Det er et forslag, som er stillet af DF.
Man kan sige, at allerede fordi det ser ud til at være i strid med EU-retten, er Alternativet imod forslaget.
Man har ret til at opholde sig i 3 måneder i Danmark.
Ministeren gjorde udmærket rede for det.
Man skal have et gyldigt pas, man skal have et identitetskort, og yderligere dokumentation vil der ikke være mulighed for.
Alternativet går ind for den frie bevægelighed, vi går ind for EU, vi går ind for, at man har mulighed for at bevæge sig frit.
Dermed vil det her beslutningsforslag være på kant med hele den tankegang, så det kan vi ikke bakke op om.
Laura Lindahl (LA), 2017-01-13:
Vi behandler her et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, som er en genfremsættelse fra 2013.
I Liberal Alliance anerkender vi fuldt ud den problematik, som Dansk Folkeparti peger på med de udenlandske hjemløse EU-borgere.
Vi deler sådan set også Dansk Folkepartis ønske om at mindske antallet af dem, som er hjemløse, som tager ophold i de danske parker, der på ingen måde er tiltænkt eller indrettet til, at folk skal tage ophold i dem.
De skaber utryghed, og det gør de, fordi nogle af dem begår kriminalitet, og selvfølgelig er det en kerneopgave for de danske myndigheder at sikre tryghed i vores samfund.
Liberal Alliance deler derfor forslagsstillernes ønske om at igangsætte initiativer, der kan modvirke det stigende problem.
Derfor er jeg også glad for, at vi med finansloven for 2017 sammen med Dansk Folkeparti allerede har søsat nogle initiativer, som netop skal forebygge det stigende problem og løse den udfordring, vi står over for.
Vi har jo konkret aftalt at kriminalisere lejre i parker, og vi har aftalt at sætte ind over for organiseret tiggeri.
Vi ønsker i Liberal Alliance at se virkningen af de allerede besluttede initiativer, inden vi vil drøfte, om der skal igangsættes nye initiativer.
Vi støtter derfor på nuværende tidspunkt ikke det konkrete beslutningsforslag, men fuldstændig som Dansk Folkeparti er vi opmærksomme på de her udfordringer og vil følge udviklingen tæt.
Pernille Skipper (EL), 2017-01-13:
Jeg tror ærlig talt ikke, at hr. Marcus Knuth hørte, hvad jeg talte om.
Det, jeg talte om, var at sikre, at de mennesker, der er her ulovligt og lever på gaden, kan få hjælp til at få et bad og et sæt tøj og hjælp til at komme hjem.
Jeg talte om det modsatte.
Jeg talte ikke om at tage nogle herop.
Men det, jeg talte om og helt principielt og grundlæggende mener, er, at vi som den danske stat, som velfærdssamfund, selvfølgelig har et ansvar for de mennesker, der befinder sig her.
Det betyder, at vi ikke skal acceptere, at der er nogle, der ligger og dør på gaden i frostvejr.
Det er en ting.
Det næste er, at vi skal prøve på at løse de problemer, der er, med hjemløse.
Hvordan gør vi det smartest muligt?
Kommer der færre hjemløse af, at vi hetzer?
Nej, det tror jeg ikke, for det vil for mange være mere attraktivt at komme til Danmark end at være i Rumænien, og derfor prøver de lykken.
Men vi skal sørge for, at dem, der gerne vil hjem, kan komme hjem, og at dem, der har ulovligt ophold her, faktisk også kommer ud ifølge reglerne.
Marcus Knuth (V), 2017-01-13:
Altså, det billede, jeg har, er romaer, der bl.a. sidder op ad kirker og drikker eller tigger, og mig bekendt ligner det ikke nogen, der sidder søger arbejde.
Men lad os tage en lidt anden vinkel her.
Hvis man er hjemløs i f.eks. Rumænien, er det så Rumæniens ansvar at tage hånd om deres hjemløse og sørge for, de får et arbejde, eller mener ordføreren, at alle Rumæniens hjemløse skal tage til Danmark, og så er det Danmarks ansvar?
Det er jo den udvikling, vi ser.
Hvert år kommer der flere og flere fra bl.a. Rumænien for at leve som hjemløse i de danske gader, og så har ordføreren en eller anden forventning om, at det er Danmarks ansvar.
Pernille Skipper (EL), 2017-01-13:
Det er simpelt hen ikke et korrekt billede at male af alle de udenlandske hjemløse, der er i Danmark.
Man siger, at det bare er romaer, der sidder op ad kirkemurene og drikker.
Jeg ved ikke, hvad det er for en virkelighed, hr. Marcus Knuth lever i.
Hvis man taler med de mennesker, som arbejder med udenlandske hjemløse på gadeplan, så finder man ud af, at der faktisk er en rigtig stor del af dem, som kommer hertil, som har et helt forkert billede af, hvad man kan på det danske arbejdsmarked.
De kommer hertil med håbet om at få et job.
Det får de ikke.
Nogle af dem gør, men kan ikke få en bankkonto, fordi de ikke har noget cpr-nummer, og så sidder de fast i noget rod og mister jobbet igen.
De bruger alle de penge, de har, på at søge arbejde, og det glipper, og så starter der en social deroute.
Er der nogle, der kun kommer for at begå kriminalitet?
Det er jeg sikker på er fuldstændig rigtigt.
Gør man det, skal man have den straf, man fortjener, og i øvrigt tilbage til det EU-land, man bor i.
Selvfølgelig skal folk ikke bare komme og begå kriminalitet.
Men det er noget markant andet end det, rigtig mange af de andre, der er her, gør.
Så jeg tror, vi skal have et lidt mere nuanceret billede.
Marcus Knuth (V), 2017-01-13:
Mange tak.
Ordføreren udstiller nogle af de her grupper, f.eks. romaer, kriminelle udlændinge, som nogle stakler, der ikke har råd til at tage toget hjem igen.
Helt ærlig, de her mennesker er kommet hertil fra den anden ende af Europa eller endnu længere væk.
Hvis de er kommet hertil, kan de vel også komme herfra igen.
Ordføreren siger, at man skal komme med alle de her tiltag med at hjælpe dem med at søge job i Danmark osv. osv.
Der er jo tale om, at nogle af de folk, som kommer til Danmark, begår kriminalitet.
Mange af dem sover på gader, sidder op ad kirker her i København og drikker, nogle tigger, hvilket er ulovligt.
Hvis man begynder at sige, at vi skal hjælpe dem med at få arbejde, vil der jo kun komme flere og flere, og så vil problemet blive større og større.
Marcus Knuth (V), 2017-01-13:
Forslagsstillerne vil pålægge regeringen at indføre regler, så EU-borgere med ophold i Danmark fremover selv skal bevise, at de opholder sig her lovligt.
Hvis det ikke kan bevises, skal det være muligt at udvise de pågældende EU-borgere.
Da jeg først læste det her, tænkte jeg: Okay, hvad er det egentlig, det handler om?
Og jeg er jo så ret hurtigt kommet frem til, at det her handler om Dansk Folkepartis bekymring over den voldsomme stigning i antallet af romaer, der er i Danmark.
Der har vi jo de seneste år set flere og flere i gadebilledet, især i de store byer i Danmark.
Der vil jeg sige, at jeg deler Dansk Folkepartis bekymring.
Jeg synes, det er et problem, at de her mennesker opholder sig og sover på gaden, sidder på bænke og drikker i løbet af dagen eller sidder og tigger ved lokale supermarkeder.
Det er jo ikke det, der er formålet med EU's frie bevægelighed.
Derfor vil Venstre heller ikke tolerere, at udlændinge er til gene for lovlydige borgere i Danmark.
Netop derfor har vi jo i finansloven for 2017 opnået enighed om bl.a. at kriminalisere nogle af de lejre, der skaber utryghed, de såkaldte romalejre.
Derudover kan politiet, som ministeren var inde på, jo allerede – og det gør de også – lave kontrol.
Derudover er vi kommet med en ny forstærket indsats over for øget tiggeri.
Det er jo også en del af den her problemstilling.
Derudover skal det naturligvis fremadrettet også være muligt for myndighederne at kontrollere og holde skarpt opsyn med de udlændinge, der befinder sig i Danmark.
Hvis folk opholder sig ulovligt i Danmark, har vi selvfølgelig mulighed for at udvise dem.
Derfor siger jeg, at det jo ikke er, fordi vi ikke tager hånd om problemet.
Det gør vi allerede, og idet vi allerede prøver at angribe den her problemstilling på en lang række forskellige områder, kan jeg ikke rigtig se, at det forslag, som forslagsstillerne kommer med her, er relevant.
Som ministeren var inde på, er det derudover også i strid med EU's regler.
Hvis det er sådan, at vi kan gøre noget på en måde, der rent faktisk også fungerer inden for EU's rammer – og det er det, vi er i gang med her – så synes jeg klart, at det er den vej, vi skal gå.
Derfor støtter Venstre op om, at vi skal imødegå tiggeri og udlændinges ulovlige ophold i Danmark, men lad os gøre det inden for de retningslinjer, som allerede eksisterer.
Det er vi allerede i gang med, og derfor kan vi ikke støtte op om det her forslag.
Dan Jørgensen (S), 2017-01-13:
Det kan jeg bestemt ikke afvise at vi vil, men jeg må også sige, at lige nøjagtig en substantiel, detaljeret diskussion af, hvad der er galt med opholdsdirektivet, rummer mere.
Jeg tror, det er artikel 6, vi taler om her, og den kan vi isoleret set nok godt blive enige om at man kunne rette i.
Bare lige så vi undgår misforståelser, er jeg nødt til at fastslå, at der er en forskel på det, Dansk Folkeparti mener her, og det, Socialdemokratiet mener.
For mit parti mener faktisk, at det er ret godt, at man kan bevæge sig frit og bosætte sig og arbejde på tværs af grænser.
Martin Henriksen (DF), 2017-01-13:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til noget, som man jo altid kan afklare i udvalgsbehandlingen.
Hvis det kommer frem i udvalgsbehandlingen, og det gør det jo givetvis, når ministeren har sagt det, at det er i strid med EU's opholdsdirektiv – det er den fortolkning, der er – vil Socialdemokratiet så indtage det synspunkt, at det måske vil være meget fornuftigt at arbejde for at ændre EU's opholdsdirektiv, så Danmark og andre nationalstater får lidt bedre mulighed for at lave kontrol?
Jeg ved godt, at sådan noget har lidt lange udsigter.
Det er vel ikke et spørgsmål om at ændre på mulighederne for at opholde sig i et andet land, men på muligheden for at sikre, at man rent faktisk har krav på at opholde sig i det land, jævnfør EU-reglerne.
Dan Jørgensen (S), 2017-01-13:
Jeg kan gøre det ganske kort ved at udtrykke, at vi sådan set har stor forståelse og også sympati for det, som er intentionerne bag det her forslag, nemlig at sikre, at udenlandske hjemløse, der ikke har lovligt ophold i Danmark, kan udvises i praksis.
Problemet er, at det her jo har været diskuteret en del gange – der har endda været fremsat lignende forslag her i salen – men det har vist sig at være i strid med EU-retten, som også ministeren redegjorde for for kort tid siden.
Så på trods af at vi bakker op om intentionerne, skal vi jo i hvert fald have afklaret nærmere, hvordan det i givet fald skulle kunne lade sig gøre, hvis vi skal kunne støtte det.
Men det vil jeg da så gerne bede Dansk Folkeparti om at gøre.
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at vi trods alt ikke skal bryde loven.
Selv hvis den lov er vedtaget i Bruxelles, må man da gå ud fra, at vi her i Folketinget lever op til EU-retten.