runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2019-04-09:
Det blev så dagen, hvor SF erklærer sig hundrede procent enige med Liberal Alliance.
Jeg synes, at fru Christina Egelund leverede en stærk tale, og jeg er enig i hver en sætning i den tale.
Og så kunne jeg sådan set bare luffe ned igen, for jeg må sige, at jeg ikke kan gøre det bedre.
Men nu har jeg alligevel gjort mig besvær med at skrive noget, så jeg vil sige, at jeg da sagtens kan forstå den frustration, som er hos eksempelvis forretningsindehavere – altså, det kan vi jo alle sammen.
Det må være meget frustrerende at se på, at ens forretning bliver ryddet af folk, der kommer ind og render med varerne, og at man bagefter ringer til politiet og der ikke sker en snus.
Vi kan alle sætte os ind i den frustration.
Men løsningen er altså en styrkelse af politiet.
Løsningen er, at det er politiet, der skal komme.
Jeg tænkte også på, at mange af jer sikkert kan huske den forside på Ekstra Bladet, dengang de udstillede en fuldstændig uskyldig mand som en bestialsk morder.
Så galt kan det jo gå, når billeder ukritisk bringes videre til offentligheden.
Sagen om Ekstra Bladets rædselsfulde fejl skyldtes jo ikke overvågningskameraer, men den illustrerer meget godt faren ved selvtægt.
Og selv i situationer, hvor man er helt sikker på, hvem gerningsmanden er, kan der helt oplagt være begået fejl, som det jo eksempelvis var tilfældet med den forside på Ekstra Bladet.
I dag er det jo strengt taget meget værre, for der deles billeder og videoer med lynets hast og i enorme mængder på nettet, og nettet glemmer aldrig.
Risikoen for misbrug af alt for stor.
Lad politiet passe deres arbejde – det giver ægte tryghed.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-09:
Tak for det.
Alternativet har fremsat et beslutningsforslag, der pålægger regeringen at tilbagerulle lovændringen om skærpelse af straffen for utryghedsskabende tiggeri.
Det begrundes med, at forslagsstillerne ikke mener, at hjemløse og udsatte borgere skal straffes for handlinger, der skyldes deres sociale problemer.
Forslagsstillerne mener helt grundlæggende ikke, at sociale problemer kan bekæmpes med straf og kriminalisering.
Jeg er helt enig med forslagsstillerne i, at sociale problemer selvfølgelig ikke alene kan løses ved straf og kriminalisering, men jeg mener også, at det ville have været uforsvarligt, hvis vi ikke havde taget hånd om det omfattende problem, som utryghedsskabende tiggeri udgjorde tilbage i 2017.
Derfor skærpede et bredt flertal i Folketinget i juni 2017 straffen for utryghedsskabende tiggeri for at sikre trygheden for borgere på gågader, stationer, i og ved supermarkeder og i offentlige transportmidler.
I dag oplever borgerne langt mindre utryghedsskabende tiggeri i deres hverdag, end før strafskærpelsen trådte i kraft i juni 2017.
Ifølge Københavns Politi har strafskærpelsen haft en tydelig effekt.
Fra 2017 til 2018 har man kunnet konstatere en bruttonedgang i både antallet af advarsler og sigtelser for tiggeri og sigtelser for utryghedsskabende tiggeri.
Derudover har Rigsadvokaten oplyst, at 70 personer er blevet idømt ubetingede fængselsstraffe, siden strafskærpelsen blev indført i juni 2017 og frem til udgangen af februar i år.
Den positive tendens ser ud til at fortsætte, selv om der stadig i dag forekommer utryghedsskabende tiggeri, f.eks. i S-togene i Københavnsområdet.
Det er derfor også min klare vurdering, at en ophævelse af strafskærpelsen vil have en negativ effekt på den udvikling, vi oplever i øjeblikket.
Jeg mener derfor, at man kan sige, at strafskærpelsen har haft en tydelig effekt.
Den positive udvikling er ikke noget, regeringen vil sætte over styr, og regeringen kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Politiet og retssystemet skal fortsat have mulighed for at sætte ind over for utryghedsskabende tiggeri, hvis problemet igen skulle vokse. Det er nødvendigt, og det er rimeligt. Tak.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-04-09:
Det er for at sige det rent ud to usammenlignelige handlinger, to usammenlignelige kriminelle handlinger, må jeg sige.
Det ene drejer sig om at stjæle noget – og derom gælder, hvad jeg sagde før – det andet drejer sig om at offentliggøre ting på nettet, og det er jo en overtrædelse af databeskyttelsesloven.
Jeg forstår udmærket godt, hvor spørgeren vil hen.
Og jeg må sige: Nej, det virker for de fleste mennesker og også for mig som værende misproportionalt i relation til straffen.
Politiet bør selvfølgelig komme med det samme og bør straffe den tyv – i øvrigt væsentlig hårdere, end man straffer den, der anmelder.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-09:
Jeg er jo enig i, at ting hele tiden udvikler sig.
Der kommer nye muligheder, og vi skal selvfølgelig fordomsfrit forholde os til, hvad det her giver af muligheder, og vi skal hele tiden huske på, hvem der er ofrene i den her sag.
Det er selvfølgelig folk, der har oplevet indbrud eller tyveri.
Det var jo også baggrunden for det her udspil om tryghed for butiksejere.
Det var sådan set resultatet af, at vi sagde, at vi var nødt til at gøre noget her.
Jeg vil også forholde mig fordomsfrit til det, og kommer der andre gode forslag frem, skal vi da kigge på dem.
Når jeg reagerer på det her med delinger, er det mere ud fra det udgangspunkt, at jeg tror, at vi skal passe meget på, når det gælder, hvem det er, der skal styre det.
Skal man tage loven i sin egen hånd og bare dele billeder af folk, eller er det politiet, der gør det?
Men ellers er jeg sådan set meget klar til at diskutere de fleste ting.
Det er vel også derfor, at tingene har forandret sig over tid.
Vi har strammet det betragteligt, og vi har også her sidste år lavet tv-overvågningsloven om, så der er givet nogle flere muligheder.
Peter Kofod (DF), 2019-04-09:
Jeg er glad for, at ministeren i hvert fald har et ønske om, at vi kan bruge flere nye redskaber.
Jeg er helt sikker på, at jeg er leveringsdygtig i en liste med ting, som jeg mener at vi kan gøre.
Men jeg vil gerne spørge ministeren om den platform, som Rigspolitiet lavede, hvorfra man kan dele billeder.
Når politiet så har modtaget anmeldelsen og kigget på den og lagt billedet ud, kan man dele fra platformen.
Er det ministerens indtryk, at den ordning, som jo kom som følge af en afstemning her i Folketinget, er en succes?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-09:
Der er jo både den helt nye it-løsning, hvor man kan uploade optagelser fra tv-overvågning direkte til politiet.
Det er jo en ting.
Men jeg tror – nu skal jeg lige fokusere – at det, hr. Peter Kofod spørger om, selvfølgelig er, om folk får brugt det; altså om man er nok opmærksom på, hvis politiet har lagt billeder ud, at få delt dem og kan finde dem.
Det ved jeg faktisk ikke, for at være helt ærlig.
Jeg har slet ikke kendskab til, hvor meget folk bruger det.
Men der må vi jo så sige til folk, at når de anmelder noget og sender billeder med, skal de lige være opmærksomme på, hvor hurtigt politiet offentliggør det, for i det øjeblik de gør det, er det jo helt fair at dele det via politiets link.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-04-09:
Det er jo sådan, at Dansk Folkeparti tidligere har fremsat samme beslutningsforslag.
At det nu kommer en gang til, ændrer ikke på, at forslaget stadig er et grundlæggende brud på retssamfundets vigtige principper.
Jeg vil gerne gentage de pointer, vores ordfører påpegede, sidste gang Dansk Folkeparti fremsatte forslaget.
Forslagsstillerne ønsker med forslaget her, at privatoptagne fotos og videoer fra overvågningskameraer skal kunne offentliggøres af privatpersoner og virksomheder.
DF skriver konkret i forslaget, at billeddokumentationen skal kunne deles på sociale medier, på hjemmesider og i fysisk form.
Jeg vil starte med at slå fast, at Socialdemokratiet ønsker at bekæmpe kriminelle med alle tænkelige midler, der ligger inden for retssamfundets værdighed, og det betyder også, at vi gerne ser på, hvordan man kan begrænse antallet af indbrud.
Derfor har vi også fremlagt en indbrudspakke, der skal dæmme op for indbrud.
Men fordi vi er tilhængere af et retssamfund, tager vi kraftigt afstand fra selvtægt, og det er det, som forslagsstillerne lægger op til.
Det er politiet, der på vegne af os som borgere efterforsker kriminalitet, og det betyder, at det er domstolene, der i sidste ende dømmer – ikke os som borgere.
Lad mig i den forbindelse slå fast, at borgere selvfølgelig skal kunne udlevere billeddokumentation til politiet og bør gøre det, og det kan de jo også godt i dag.
Men det er og skal fortsat være politiet, der vurderer, om denne dokumentation skal offentliggøres, og om personer skal eftersøges.
Det handler ikke om at beskytte forbryderne – på ingen måde – men problemet med Dansk Folkepartis forslag er, at uskyldige risikerer at blive hængt ud for kriminalitet, som de ikke har begået.
Særlig på de sociale medier må vi nok erkende at der er store problemer med mennesker, der ikke har forstået, hvordan man begår sig, og som bruger nettet som hævn eller på andre måder hænger medborgere ud på uretfærdig vis.
Socialdemokratiet kan derfor ikke støtte forslaget.
Vi mener, at billeddokumentation skal videregives til politiet, og så kan politiet vurdere, om der er belæg for at offentliggøre dokumentationen i forbindelse med efterforskningen.
Vi diskuterer selvfølgelig gerne, hvordan man kan begrænse tyveri og indbrud yderligere i forhold til i dag, men forslaget her kommer vi ikke til at støtte.
Peter Kofod (DF), 2019-04-09:
Det er jo lidt paradoksalt, for på den ene side er det jo en kold afvisning af forslaget her, men på den anden side kan jeg også huske historikken for den debat, vi har haft om det her.
Situationen er, at vi i Dansk Folkeparti har haft et godt samarbejde også med Socialdemokraterne, og vi fik med Socialdemokraternes hjælp gjort noget i forhold til at skabe en platform, hvor politiet og borgerne nemmere og hurtigere ville kunne dele overvågningsbilleder.
Det mener vi ikke, men hvis der er nogen, der kan komme op med en bedre idé end den, vi har her i forslaget, er vi da interesseret i at drøfte det.
Så jeg vil bare høre, om hr. Lars Aslan Rasmussen har andre eller bedre ideer, som ordføreren vil dele med os.
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-09:
Og tak for talen.
Formålet med lovændringen var at bekæmpe utryghedsskabende tiggeri, defineret som tiggeri de nævnte steder, mens baggrunden tilsyneladende var at skræmme udenlandske hjemløse fra at rejse til Danmark og tigge.
Det har siden vist sig, at ganske almindelige hjemløse, som tigger uden at skabe utryghed, også bliver ramt af lovgivningen.
Hvad siger ministeren til det?
Peter Kofod (DF), 2019-04-09:
Hr. Lars Aslan Rasmussen må væbne sig med tålmodighed et øjeblik endnu i forhold til at stille mig spørgsmål, for det plejer gå på tur.
Men jeg går gladelig på talerstolen senere, og så kan hr. Lars Aslan Rasmussen jo udspørge mig om konsekvenserne af det her forslag.
Jeg vil så spørge igen, for jeg tror, vi talte forbi hinanden.
Når jeg spørger, om der er nye initiativer, man kan tage, så er jeg nysgerrig efter svaret.
Når man kigger rundt i medierne og hører personberetningerne, fremgår det, at vi ikke er i mål.
Men det, jeg spørger om, er, hvad Socialdemokraterne vil gøre for at sørge for, at vi kommer i mål.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-04-09:
Vi vil meget gerne kigge på det, og vi har også fremlagt den her indbrudspakke, og vi vil meget gerne styrke forskellige initiativer og styrke politiet.
Ordføreren har fremsat det her forslag, og så tænker jeg bare, at man måske også godt kan se nogle problemer i det.
Jeg har svært ved at se, at det her giver færre indbrud, og man kunne måske mere frygte, at det vil give noget misbrug, men det skal jeg nok spørge hr. Peter Kofod om senere, når ordføreren får ordet.
Jeg vil gerne holde fast i, at vi meget gerne vil kigge på andre muligheder, styrkelse af politi osv. og muligheden for at videregive oplysninger.
Peter Kofod (DF), 2019-04-09:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
For noget tid siden besøgte jeg en forretningsdrivende på en gågade i Jylland, som havde været udsat for, at en person var kommet ind og havde stjålet en meget, meget dyr jakke.
Og da han havde gjort det, kom politiet, for så havde han jo virkelig krænket den her person, der havde stjålet en meget, meget dyr jakke, og det skulle han selvfølgelig retsforfølges for, og han skulle også have en bøde.
Kan hr. Preben Bang Henriksen forklare mig rimeligheden i det?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-04-09:
Jeg tror, jeg fik sagt, at vi ikke er i mål, og på den måde er der da stadig problemer; et indbrud er da et indbrud for meget.
Jeg er med på, at nogen måske har noget, som de med rette kan klage over.
Vi havde jo den her mor, hvor der var en, der blottede sig for hendes datter, men man kan jo også forestille sig, at nogen med vilje misbruger det og hænger nogen ud.
Jeg ved ikke, om alle er klar over, at de kan det, og man kunne måske gøre noget mere for, at folk ved, at de har den mulighed.
Men jeg tænker, at det må være politiet, der offentliggør de billeder, som de mener har offentlighedens interesse.
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-09:
Den her lovgivning rammer jo danske hjemløse.
Det kan godt være, de ikke bliver arresteret, men de er jo indbefattet af den samme lovgivning.
Hvad mener ordføreren om, at en stor undersøgelse viser, at det kun er 14 pct. af danskerne, der føler, det er utrygt, at der bliver tigget?
Preben Bang Henriksen (V), 2019-04-09:
Jeg hørte spørgsmålet sådan: Hvad mener ordføreren om, at det kun er 14 pct. af danskerne, der føler utryghed ved tiggeri?
Altså, i min optik skal man ikke tigge i Danmark, og så ved jeg godt, at det næste kan blive, at det kan jeg nemt stå og sige her på talerstolen.
Så uanset hvad den undersøgelse viser, fastholder jeg i hvert fald synspunktet om, at den her lovændring skal bibeholdes.
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-09:
Hvorfor er det, at ordføreren mener, at det er mere utryghedsskabende at tigge foran et supermarked end f.eks. foran Christiansborg?
Preben Bang Henriksen (V), 2019-04-09:
Jeg skal medgive spørgeren, at det faktisk er et godt spørgsmål.
Jeg kan da heller ikke sådan med hundrede procents sikkerhed sige, at lovforslaget blev fuldstændig finkæmmet.
Det kan da godt være, at supermarkeder ikke lige skulle have været med, men nu er de kommet med.
Christiansborg er ikke med, kan jeg så sige.
Nu er de kommet med, og jeg må bare sige, at loven jo har virket, som jeg sagde før, så jeg ser ikke noget grundlag for at ændre det.
Men jeg forstår for så vidt godt spørgeren, for han kan med rette undre sig over lige den rubricering.
Peter Kofod (DF), 2019-04-09:
Tak for det.
Mener Enhedslisten, at der skal være forskel på, hvordan den danske stat må behandle sine borgere, og hvordan den danske stat må behandle alle mulige andre, som ikke er inviteret?
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Der vil være nogle situationer, hvor der er forskel på det.
Der følger f.eks. nogle rettigheder med at have et statsborgerskab, f.eks. til at stemme til folketingsvalg.
Det er en rettighed, som ikke alle, som ikke har et sådant statsborgerskab, kan få.
Så der vil selvfølgelig være nogle forskelle.
Peter Kofod (DF), 2019-04-09:
Ordføreren undviger mit spørgsmål.
For det er jo ikke statsborgerskab, vi diskuterer her.
Det er ikke stemmeret eller valgbarhed til Folketinget, vi diskuterer her, men et meget specifikt emne, som ligger i beslutningsforslaget.
Jeg vil bare høre Enhedslisten: Hvis Enhedslisten nu havde 90 mandater, havde der så været fuldstændig den samme behandling, altså hvis man kunne bestemme alt.
Havde danske statsborgere, der måtte være hjemløse, fået fuldstændig den samme behandling, som alle mulige tilrejsende sigøjnere fra Østeuropa?
Det er det, jeg som den ene ting vil høre om.
Den anden ting er: Mener Enhedslistens ordfører, at det for dem, der søgte mod Danmark fra Østeuropa, bare handler om sociale problemer i form af hjemløshed, eller er det også udtryk for, at der kan være noget kultur indblandet i det?
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Det første spørgsmål kan man jo ikke svare på uden at diskutere det konkret.
Og hvad det andet spørgsmål angår, har jeg den opfattelse, at ja, det er hovedsagelig det.
Der kan være undtagelser, der kan især være organiseret kriminalitet, det kan da godt være, f.eks. organiseret tiggeri, hvor tiggere bliver tvunget til at aflevere stort set alt, hvad de kan samle ind, til en bagmand.
Og når det overhovedet kan finde sted, er årsagen jo sociale problemer forstået på den måde, at man har et samfund, hvor man ikke sørger for, at svage borgere kan få noget at leve af.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-04-09:
Indledningsvis skal jeg sige, at jeg tillige taler på vegne af hr. Naser Khader.
For mindre partier kan det være svært at være alle steder på en gang.
Lad os allerførst lige slå fast, hvad det er for et forslag, vi taler om, for jeg synes, at vi en overgang var i gang med utryghedsskabende lejre og lignende.
Jeg skal medgive, at de her forslag ligner hinanden meget, og det er i hvert fald den samme kreds, kan man sige.
Det her er et forslag om tilbagerulning af lovændringen om skærpelse af straffen for tiggeri.
Det er sådan, at betleri, som det hedder i straffelovens § 197, er ulovligt, hvis man fortsætter efter at have fået en advarsel.
Men som udgangspunkt er betleri altså ulovligt, hvis man har fået en advarsel først.
Det var så det, vi ændrede i 2017, hvor vi sagde, at på udvalgte steder, i gågader, på stationer, i supermarkeder og i transportmidler, ja, der behøver man altså ikke få den her advarsel, der er det uden videre ulovligt, og det indebar 14 dages fængsel uden videre.
Det er selvfølgelig en ganske, ganske hård straf, men lad mig lige vende tilbage til situationen i 2017.
Det er jo dejlig nemt med de her forslag, for man kan i vidt omfang genbruge tidligere taleres taler.
Der er ikke gået lang tid, siden vi beskæftigede os med det sidst.
Venstres ordfører, Marcus Knuth, sagde dengang, og det var i 2017 : »Jeg husker en del morgener tilbage i sommeren sidste år, hvor jeg i ugens løb gik forbi Trinitatis Kirke her i København på vej til arbejde.
Ved kirken havde en større menneskemængde slået lejr, og overalt flød det med flasker og skrald.
Det var en af de grupper af udlændinge, der havde slået sig ned i, hvad der af nogle populært bliver kaldt for en romalejr.
Kort efter kunne jeg læse i Berlingske, hvordan nogle af disse grupper brugte kirkeområder og vores parker som toilet, alt imens de erhvervede sig ved organiseret tiggeri, kriminalitet og flaskesamling.
« Nu var jeg jo lige ved at gøre mig skyldig i det, jeg havde kritiseret andre for, nemlig at blande de to forslag sammen, men det, jeg vil understrege, er, at Marcus Knuth refererede til, at man dengang i 2017 i vidt omfang ernærede sig ved tiggeri her i København.
Og som sagt blev der vedtaget en opstramning af bestemmelsen i straffelovens § 197, en opstramning, der sagde, at tiggeri på gågader, på stationer, i supermarkeder og i offentlige transportmidler umiddelbart var strafbart med 14 dages fængsel, selv om man ikke havde fået en advarsel.
Og så må man altså bare sige, at når man efterfølgende kigger på situationen, som justitsministeren fuldstændig korrekt har gengivet, så skal jeg da love for, at forslaget har virket.
Det behøver man ikke gå langt omkring i København for at finde ud af.
Jeg synes bestemt ikke – og specielt på den baggrund, at det har virket – at der er nogen som helst grund til at ændre på det forslag, som vi debatterer i dag, nemlig spørgsmålet om tilbagerulning af lovændringen om skærpelse af straffen for tiggeri.
Peter Kofod (DF), 2019-04-09:
Nu kender jeg ikke den undersøgelse.
Jeg bliver sådan set ikke utryg eller bekymret, når jeg går forbi en dansk hjemløs,
det gør jeg ikke.
Men jeg synes ikke, det er i orden, at der kommer folk hertil, som ingen relation har til Danmark, men alene er her, fordi det er mere bekvemt.
Det synes jeg simpelt hen er et problem.
Og jeg synes, det er et problem, at vi i de tider, vi er i, ikke kan behandle den danske stats borgere anderledes, end vi må behandle alle andre, der bare tager hertil.
Altså, det synes jeg virkelig er et problem.
Vi har stemt for de her regler i 2017 med fuldstændig åbne øjne, selv om vi havde haft et andet ønske.
Men det handlede simpelt hen om at dæmme op for problematikken her.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-09:
Jamen jeg synes også, vi skal gøre noget for de hjemløse.
Det her kan vi jo ikke straffe os fra.
Når nu Folketinget har lavet bl.a. en hjemløsestrategi – 150 mio. kr.; jeg tror, regeringsudspillet var langt højere, men det kunne man så ikke komme igennem med – så har jeg det også sådan, at så er der vel også nogle kommuner, som må tage en forpligtelse på sig og hjælpe de her hjemløse med at få en seng at sove i.
For hjemløse i det her land skal jo have en seng at sove i i stedet for at være hjemløse.
Men så skulle man jo gøre en indsats der i stedet for.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-04-09:
Formålet med loven imod utryghedsskabende tiggeri var at dæmme op for de udenlandske tilrejsende, som slog lejr på offentlige steder og særlig ernærede sig ved tiggeri.
Og når vi ser på de seneste tal fra Justitsministeriet, ser vi, at loven har virket efter hensigten.
Vi kan også se, at der er blevet indgivet mange færre anmeldelser til politiet om utryghedsskabende lejre i 2018, end der blev i 2017.
Det er positivt.
Det har vi bl.a. oplevet på Amager Fælled og Islands Brygge i København.
Det har skabt meget utryghed, og vi mener, det er afgørende, at vi som borgere kan færdes trygt i det offentlige rum, og det udfordrer os, når tilrejsende gør det til en levevej at komme til Danmark og etablere lejre midt på gaden og ernære sig ved tiggeri.
Strafskærpelsen for tiggeri skal derfor ses som et redskab mod de personer, der etablerer sig i lejre, og som giver anledning til støj, uro og uhygiejniske og uhumske sanitære forhold.
Som justitsministeren sagde, synes jeg også, det er meget svært at forsvare, at der er medarbejdere – i det her tilfælde kirkemedarbejdere – der skal vaccineres mod leverbetændelse, fordi de skal rydde op efter overnattende tilrejsende.
Derfor har det været nødvendigt at give politiet en række redskaber, der skal bekæmpe den adfærd, der skaber utryghed i gader og i parker.
På den baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-09:
Spørgsmålet er måske, hvor stort et problem der er tale om her.
Altså, Rådet for Socialt Udsatte præsenterede i 2018 en undersøgelse foretaget i 2017, hvor man havde undersøgt danskernes holdning til socialt udsatte.
I undersøgelsen, som blev foretaget sammen med Opinion, spurgte man 1.879 repræsentativt udvalgte danskere om deres holdninger både til socialt udsatte generelt og til forskellige grupper af udsatte.
Det, de sagde, var, at to tredjedele af danskerne bliver triste over samfundets utilstrækkelige hjælp, når de ser en hjemløs på gaden, hver tredje føler dårlig samvittighed i den samme situation, mens blot 14 pct. bliver utrygge, når de ser en hjemløs på gaden eller et offentligt sted.
Er det ikke at skyde gråspurve med kanoner, når man af den grund forhindrer så mange danske hjemløse i at få brød på bordet?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-04-09:
Det her handler om utryghedsskabende lejre.
Jeg tror, det er de færreste danskere, der føler sig utrygge ved at se en eller to hjemløse.
Jeg tænker, at ordføreren også kommer en del i København, og så må ordføreren da medgive, at der både på brokvartererne, Islands Brygge og andre steder har været problemer med større lejre med hjemløse primært fra Rumænien.
De skaber selvfølgelig noget utryghed både for dem, der bor der, og dem, der kommer i områderne.
Det synes jeg ikke man skal negligere, uanset om det er 14 pct. eller 10 pct., der har den følelse.
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-09:
Så skal jeg da præcisere, hvad det er, vi taler om.
Altså, det her beslutningsforslag handler om at tilbagerulle skærpelsen af straffen for tiggeri.
Det er det næste beslutningsforslag, der handler om ophævelse af zoneforbuddet.
Så nu ved vi da, at vi skal snakke om det samme.
Hvad mener ordføreren om, at det er i strid med FN's vejledende principper for ekstrem fattigdom og menneskerettigheder, at man tager livsopretholdende handlinger fra hjemløse i det offentlige rum såsom at sove, tigge og spise – altså om det, at FN rådgiver os til ikke at tage muligheden for at tigge fra vores borgere?