runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2023-03-23:
Som det er fremgået af debatten tidligere, og som jeg også har redegjort for og svaret på, så har der været en proces, også omkring de lokale, og hele baggrunden for det kan jo ikke foldes ud på de 30 sekunder, jeg har tilbage.
Og på den baggrund er den her ordning så skruet sammen.
Og jeg er da glad for, at det forslag, vi reelt behandler her, har udsigt til at have ret bred opbakning i Folketinget.
Er der så en række problemstillinger derudover, vi fortsat skal prøve at håndtere?
Ja, det er der.
Pernille Vermund (NB), 2023-03-23:
Selvfølgelig kan man sætte det op på den måde.
For vi behandler jo i dag et forslag om at give økonomisk kompensation til nogle mennesker, som bliver udsat for forbrydelser og udsat for kriminalitet i væsentlig højere grad, fordi vi har en regering og har haft tidligere regeringer, der nægter at sætte en lås på døren på Kærshovedgård.
Det rigtige og nødvendige er at sige, at hvis man er udvisningsdømt udlænding og ikke vil rejse ud frivilligt, så må vi sætte en lås på Kærshovedgård, så der kun er en dør ud for de her mennesker, og det er døren ud af landet.
Men det vil regeringen ikke, så nu spørger jeg igen: Hvad er værdien af et overfald, hvad er værdien af et indbrud, af et tyveri?
Ordføreren bliver nødt til at sætte et beløb på, for det her handler jo også om penge.
Skatteborgerne skal med det her forslag finansiere, at vi kompenserer nogle mennesker, der i højere grad end resten af befolkningen skal tåle at blive udsat for overfald, for tyveri, for indbrud, måske til og med for vold og voldtægt.
Erling Bonnesen (V), 2023-03-23:
Jeg mener ikke, man kan sætte præmissen op på den måde der.
Som det også fremgår af lovforslaget, har der været en dialog med lokalsamfundet og de omkringboende, og lovforslaget er også skruet sammen på baggrund af det i forhold til de her forskellige zoner, som der også er redegjort for.
Så jeg mener, at præmissen for spørgsmålet er forkert.
Pernille Vermund (NB), 2023-03-23:
En del af forslaget handler om at give folk mulighed for at blive købt ud af deres ejendom.
Det er, som hr. Kim Edberg Andersen siger, en glidebane.
Det næste, som forslaget også handler om, er jo det her med, at man prøver at kompensere folk for den kriminalitet, de bliver udsat for.
Altså, man accepterer, at der er nogle mennesker, der bliver udsat for væsentlig mere kriminalitet og flere forbrydelser end resten af befolkningen, fordi man sætter hensynet til udvisningsdømte kriminelle højere end sikkerheden for danskere.
Og så er mit spørgsmål: Hvad er et overfald værd, hvad er et tyveri værd, hvad er et indbrud værd, og hvad er utrygheden for de her mennesker værd?
Kan ordføreren sætte nogen tal på det?
Erling Bonnesen (V), 2023-03-23:
Tak for det.
Nej, det er ikke en glidebane, og jeg har også allerede refereret til, at der har været en proces og en dialog med lokalsamfundet og de omkringboende, og på den baggrund har man så fundet frem til de her grænsedragninger.
Dermed er det jo ikke en glidebane.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-03-23:
Næh, det her er jo ikke fri fantasi, for der var da ikke nogen danskere, der for 20 år siden troede, at vi nogen sinde skulle opleve at blive købt ud af vores ejendom af staten, fordi man ikke vidste, hvordan man skulle håndtere kriminelle og udviste udlændinge.
Så det er jo ikke fri fantasi – det er bare et spørgsmål om, hvornår det sker, for regeringen og regeringspartierne har jo længe stået fast på, at man ikke vil gøre noget ved konventionerne.
De her konventioner er jo fra 1950'erne.
I stedet for vælger man så at købe første række.
Så spørgsmålet er: Skal vi vente 10 år på, at næste række bliver købt, og 20 år på, at det bliver den næste række igen?
For det er jo det, det her går ud på.
Det her er en glidebane, fordi man dumstædigt holder fast i, at Danmark ikke har lov til at bestemme, hvem der skal være i landet.
Erling Bonnesen (V), 2023-03-23:
Nej, det er ikke en glidebane.
Jeg vil ikke sige, at det, vi hører her, er fri fantasi, men hvis man har fulgt sagen, kan man også konstatere, at der har været en dialog om tingene, og der er man sådan set også kommet frem til, at den model, der er beskrevet her i lovforslaget, er måden at gøre det på, når man skal prøve at adressere de udfordringer, der er, netop for at hjælpe dem, der bor tæt på.
Så jeg er sådan set også som Venstremand glad for, at vi kan hjælpe dem, der bor tæt på, når vi nu har de udfordringer, vi har.
Men overordnet set skal de selvfølgelig ud, og det er også fremgået af debatten, at vi presser på for det alt det, vi kan.
Så jeg vil da sige: Lad være med at komme ud i de der betragtninger, der er fri fantasi.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-03-23:
Tak for det.
Nu kan jeg se, at Venstre går ind for, at man skal starte med at købe den første række omkring Kærshovedgård.
Så kan danskerne få lov til at flytte fra deres hjem, som er blevet købt af staten.
hvor går grænsen så?
Er det er 1 eller 2 km
Skal vi til at købe hele Herning?
Altså, hvor går grænsen for, hvornår man kan blive kompenseret, fordi man bor i et område, som desværre har et udrejsecenter, hvor vi på grund af konventionerne ikke har tænkt os at holde folk inde?
Venstre må jo have gjort sig nogle tanker, for det er jo et skred, når vi køber danskernes ejendomme, fordi vi er bange for at bryde konventionerne.
Så hvor går grænsen, og har man finansieringen klar, når man skal til at købe Herning?
For det her er jo en glidebane.
Erling Bonnesen (V), 2023-03-23:
Jeg tror ikke, der er nogen, der ikke vægter at ville passe så godt på naboer og danskere og omkringboende som muligt, og vi presser jo også på alt det, man kan, for, at dem, der har fået deres sag afgjort, skal rejse ud.
De skal ud, og det presser man jo også på for.
Og jeg er da også glad for, at det her lovforslag, vi behandler i dag, som egentlig handler om, at vi skal prøve at hjælpe dem, der bor tæt på, med enten en kompensation eller en opkøbsmulighed.
Jeg glæder mig da også over, at der til det lovforslag, vi reelt behandler, lyder til at være ret bred opbakning.
Mette Thiesen (DF), 2023-03-23:
Jeg synes, ordføreren svarer lidt udenom, for det her er jo grundlæggende en ret simpel problemstilling.
Altså, vil man som parti, som regering, stille sig på den side, der hedder, at man beskytter danskernes sikkerhed og tryghed, eller vil man stille sig på den side, der siger, at man faktisk er lidt ligeglad, fordi der er nogle gamle forældede konventioner, som er vigtigere?
Hvilken en vælger Venstre?
I Dansk Folkeparti er vi ret klare i mælet.
Vi er ret tydelige.
Vi står fuldstændig fast.
Vi vægter danskernes sikkerhed og tryghed langt højere end forældede konventioner, men hvad mener Venstre egentlig?
Erling Bonnesen (V), 2023-03-23:
Som det også allerede er fremgået af debatten, har de jo ikke bare, om jeg så må sige, frihed til at bevæge sig, hvor de vil, og vi er også fuldstændig enige om, at dem, der har fået deres sag afgjort, skal ud.
De skal ud, og det er der heldigvis også mange af dem der kommer.
Så er der nogle udfordringer med de sidste, og der presser vi selvfølgelig på, så godt vi kan, for at få det til at lykkes.
Mohammad Rona (M), 2023-03-23:
Det her lovforslag anerkender de mennesker, hvis hverdag er blevet påvirket af, at der er blevet placeret et udrejsecenter i deres baghave.
Det skal vi tage seriøst.
Dette har konsekvenser for området omkring udrejsecenteret, da det kan virke utryghedsskabende og kan føre til forøget kriminalitet i lokalområdet.
Det har vi som folketingsmedlemmer et ansvar for, og det ansvar føler jeg at vi påtager os med dette lovforslag, som er en del af regeringsgrundlaget.
Økonomisk kompensation løser selvfølgelig ikke problemerne eller løser i hvert fald ikke alle problemer med utryghed.
Men det hjælper lokalbefolkningen med at føle sig hørt, set og anerkendt, og det er et skridt den rigtige vej.
Anna Falkenberg (SP), 2023-03-28:
Tak for ordet, og tak for en god debat her i dag.
Forudsætningen for et godt, oplyst og effektivt samarbejde mellem landene i rigsfællesskabet er først og fremmest kendskab til hinanden.
Det indebærer ikke kun, hvad vores fælles og individuelle historier er, men især også hvordan nutiden ser ud.
Fortiden har meget at sige, men for at få en forbedret fremtid må vi prioritere nutiden – kendskab og samarbejde.
Mit indlæg til debatten i dag er derfor, at vi skal have et styrket samarbejde og kendskab til hinanden.
Det indebærer, at vi efter min mening skal prioritere projekter og politik, som har til formål at styrke kendskabet mellem os i rigsfællesskabet, både når det gælder børn, unge og voksne.
Men det indebærer også, at vi prioriterer samarbejde i en mere konkret forstand, f.eks. når det kommer til forskning og dataindsamling, der vedrører klimaforandringerne, især i havet, for det er jo det, der binder os sammen, og det, der er vores fællesnævner.
Men vi skal også være bedre til at samarbejde politisk.
Jeg vil derfor slå endnu et slag for, at Danmark, Færøerne og Grønland får et tættere og mere formaliseret parlamentarisk samarbejde om udenrigs-, forsvars- og sikkerhedspolitik, sådan at alle afgørelser på en måde er forbundet og forankrede i alle tre rigsdele og i alle tre parlamenter i rigsdelene.
Ved at lave dette parlamentariske samarbejde med de relevante udvalg i de respektive parlamenter sikrer vi, at der er den samme viden i rigsfællesskabet, og vi styrker det udenrigs- og sikkerhedspolitiske samarbejde.
Vi har allerede et godt samarbejde på regeringsniveau, men for at garantere, at fællesskabet styrkes, er det aldeles vigtigt, særlig også grundet den geopolitiske situation, vi står i i dag, at vi har et godt samarbejde på parlamentarisk niveau.
Vi er tre forskellige lande med tre forskellige kulturer, traditioner og historier; det ved vi godt, og det skal vi have respekt for.
Men mit håb er, at vi bliver bedre til at tale hinanden op og samtidig finde konkrete løsninger på de udfordringer, vi står over for.
Det er ikke en modsætning.
Så lad os derfor forsøge at finde fælles løsninger, også når det er svært.
Tak for ordet.
Mai Villadsen (EL), 2023-03-28:
For det er jo ikke nok bare at mærke noget.
Man skal også kunne se handling i virkeligheden, og når man så nærmest ser det modsatte, når det f.eks. gælder Klimarådet, så bliver jeg da oprigtigt bekymret.
Så der er behov for mere klimahandling, og jeg synes, det der citat skreg lidt til himlen, må jeg være ærlig og sige.
Martin Lidegaard (RV), 2023-03-28:
Mange tak formand.
Det har været et svært valg, hvad man skulle tale om i dag.
Man kunne tale uddannelse, som hr. Søren Pape Poulsen gjorde, og man kunne tale sundhed, som flere gjorde, men de to temaer forventer jeg også at vi får rig lejlighed til at diskutere her over de kommende dage, så jeg ender alligevel med at komme tilbage til klimaet, og det er der to grunde til.
Den ene grund er alvorlig og er – kan man sige – det, at vi har fået en IPPC-rapport, der jo endnu en gang understreger, hvor uhyggelig kort tid vi har tilbage: Det er en halvering af de globale udledninger af drivhusgasser, vi skal nå inden for de næste 7 år.
Og som om det ikke var nok, har Klimarådet jo nu offentliggjort, at de ikke kan se, hvordan Danmark skal nå sine egne klimamål.
Så vi kan jo godt her diskutere, om regeringen gør nok eller den ikke gør nok, men Klimarådet er sådan set klar i sin konklusion: Vi er ikke på vej mod en målopfyldelse, som sagen står nu.
Men man kan også godt blive træt af alle de kriser og af al den negative snak, så jeg vil tage den anden hat på og sige, at der selvfølgelig også er en anden grund til, at vi skal i gang med mere energieffektivitet, mere vedvarende energi og hele omstillingen af det danske samfund, og det er, at det er en omstilling, der rummer nogle utrolig store perspektiver for os, for dansk erhvervsliv, for Danmark, for vores sikkerhed.
Vi kan få billigere energi, vi kan få ren energi, og vi kan få sikker energi; det hele ligger og venter på os.
Vi har unikke kompetencer i Danmark, og jeg tror, der er en grund til, at de danske erhvervsorganisationer har været så utrolig vokale i den seneste tid, som de har.
Man kan nærmest mærke frustrationen i de forskellige kontorer derude og hos danske virksomheder, der er specialiseret i det her, og det skyldes jo, at de i andre dele af verden, i USA f.eks., har indført historisk store støttepakker til at indføre – kan man sige – en grønnifisering eller en grøn omstilling af deres industrier.
Danske virksomheder vælger i øjeblikket at flytte produktion til USA, fordi Danmark og EU ikke kan tilbyde det samme.
Det er mig utrolig svært at forstå, at regeringen ikke har mere travlt med at gribe alle de muligheder, der er for dansk erhvervsliv, at det ikke er højere på dagsordenen, og vi vil gøre alt, hvad vi kan for det, når vi går ind i finanslovsforhandlingerne.
For vi vil gerne takke ja til at være med i de forhandlinger, og jeg kan jo allerede nu afsløre, at en af de ting, vi kommer til at bære til bordet, er et forsøg på at afsætte nogle flere midler til det grønne område, så vi kan få sparket gang i noget af det her, også omlægningen til grøn fjernvarme, omlægningen af hele vores landbrug, skovdrift osv.
Der er så mange fantastiske ting at tage fat på, som vi gerne vil i gang med og håber vi kan inspirere regeringen til at komme i gang med nu.
Vi synes, det haster, både af de meget alvorlige grunde, men også på grund af de kæmpe muligheder, der ligger lige foran os.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-03-28:
Jeg synes jo på mange måder at Alternativet, Enhedslisten, SF og Radikale Venstre i den forgangne regeringsperiode var motoren på hele det grønne område.
Sådan har jeg faktisk også hørt De Radikale udlægge det i en ikke så fjern fortid.
Nu hørte jeg så hr. Martin Lidegaard hos Lippert i TV 2 News sige følgende
: Det afgørende for mig er, at vi har haft 3 år med Mette Frederiksen, hvor implementeringen af det grønne stort set har stået stille.
Der er ikke sket noget, hele landbrugs- og transportområdet har stået stille.
Så er mit spørgsmål: Hvis det ikke er med SF, ikke er med Enhedslisten og ikke er med Alternativet, hvem skal den grønne dagsorden så drives fremad med?
Martin Lidegaard (RV), 2023-03-28:
Jeg håber da bestemt, at vi stadig i fællesskab kan være med til at drive den grønne omstilling frem.
Hvis jeg skal gøre status over de seneste 3 år og den første regering, som Mette Frederiksen ledede, så fik vi lavet mange gode aftaler, og jeg er enig med Pia Olsen Dyhr i, at det var os, der drev dem frem.
Vi fik lavet en aftale om den grønne fond; vi fik lavet en aftale om en firedobling af vedvarende energi, som i øvrigt hele Folketinget var med i; vi fik lavet en aftale om, at der skulle komme en skovplan, at der skulle komme en havplan, at der skulle komme en masse ting, herunder en afgift på landbruget.
Men de kom jo ikke, og de er ikke kommet endnu, selv om de skulle være kommet i efteråret, og når det handler om den vedvarende energi, går det alt, alt for langsomt med opbygningen af det.
Jamen betragtningen er, at der er en ret stor forskel på, hvad flere partier siger fra den her talerstol, og hvad man så rent faktisk er klar til at gøre, og at hverken den ene eller den anden regeringskonstellation er en garanti for, at det forandrer sig.
Derfor tror jeg, det er utrolig vigtigt, at nogle af os bliver ved med at have ambitionerne, og at vi bliver ved med at arbejde for dem med i regeringen eller uden for regeringen.
Vi konkluderede, at det, der var i regeringsgrundlaget, ikke var ambitiøst nok til, at vi kunne stå bag ved det.
Men vi har ikke opgivet kampen for at gøre Danmark grønt.
Mette Frederiksen (S), 2023-03-28:
Jeg vil først og fremmest kvittere for, at man går ind i finanslovsforhandlingerne med det sigte at lave en aftale.
Jeg synes altid, at man skal påtage sig ansvaret.
Det er jo ikke så svært at stå udenfor og kritisere; det svære er at påtage sig ansvaret og så få tingene til at ske i virkelighedens verden.
Nu har vi diskuteret mange emner i dag.
Nogle gange er vi oppe i helikopteren, andre gange synes jeg jo også man måske skal bruge sin energi på noget, der måske ikke fylder noget for mange, men som kan være vigtigt for de få.
Noget af det, der ligger i regeringens finanslovsforslag, er muligheden for en senere skolestart.
Det er jo ikke noget, mange børn kommer til at benytte sig af, men vi ved, at der måske især er nogle drenge, som har svært ved at finde sig til rette i skolen, og det kan have nogle ret store konsekvenser, både for deres egen skolegang, men også for klassefællesskabet.
Jeg vil egentlig bare gerne høre, om De Radikale bakker op om den her mulighed for en lidt senere skolestart for nogle.
Martin Lidegaard (RV), 2023-03-28:
Vi har ikke haft lejlighed til at diskutere det, men det vil jeg bestemt ikke afvise at vi vil støtte.
Altså, i det hele taget vil jeg sige, at noget af det, der glæder mig meget i den nye regerings regeringsgrundlag og i den tilgang, vi har, er hele den her frigørelse af den offentlige sektor og fokusset på de 45.000 børn og unge, der står udenfor – det er også vores fokus – og vi vil meget gerne ind i det værksted, som fru Mette Frederiksen nævnte, og vi vil meget gerne bidrage, også med de kompetencer, vi har i vores bagland; vi har mange folk, der arbejder med det her.
Jeg tør ikke rigtig sige til eller fra på nuværende tidspunkt, for jeg har ikke selv så meget forstand på det, men jeg synes ikke, det lyder helt vanvittigt, at man skaber større fleksibilitet for forskellige typer af børn, i forhold til hvornår de starter i skolen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-03-28:
Jeg vil egentlig gerne holde fast i det samme program hos Søren Lippert på TV 2 News, og det er ikke for sådan at lave reklame her, men det er, fordi der her var ret mange interessante ting, der blev sagt.
Det fremgår nemlig også, at Radikale Venstre forlod regeringsforhandlingerne med de tre partier her trods muligheden for at sætte sig i Klimaministeriet.
Samtidig kritiseres det tidligere flertal, som jeg også spurgte om før, for ikke at gøre nok på klimaområdet.
Nu har vi så fået en centrum-højre-regering, som jeg vel tror er tæt på det, De Radikale drømmer om, men som end ikke nævner klimaet blandt de kriser, man listede op på topmødet i KL eller i finansloven.
Og så er jeg lidt nysgerrig: Hvad er partilederens betragtning i forhold til det?
Mette Frederiksen (S), 2023-03-28:
Det tager jeg som et positivt svar, og så håber jeg, at De Radikale vil være med til at kigge hele vejen rundt, for vi har jo sådan set i mange år fulgtes ad i forhold til et fælles ønske om at bruge skolen, dannelse, uddannelse og læring til at udvikle vores samfund.
Det mener jeg jo stadig væk er en af de stærkeste motorer.
Jeg må så også bare som socialdemokrat konstatere, at hvis man kommer med de allerallersvageste forudsætninger, er der i dag slet ikke nogen garanti for, at skolen løfter en og uddannelsessystemet løfter en.
Det er måske for nogles vedkommende nærmest det modsatte.
Vi bruger ikke skolen til at løfte dem, der virkelig har behov for det, på den måde, som nogle af os drømte om oprindelig, og der håber jeg bare, at De Radikale vil gå ind i det her med åbne øjne og måske også være med til at prioritere nogle af de dele af uddannelsessystemet, som ikke er blevet prioriteret i tilstrækkelig grad.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-03-28:
Og tak for talen, og tak for det gode samarbejde i den rød-grønne opposition – oppositionen til en regering, der trods krads kritik fra Klimarådet og rapporter om stigende CO 2 -udledninger holder fast i troen på, at vi er på den helt rette klimakurs.
Det mærker man i hjertet, lyder det.
På den baggrund vil jeg spørge: Hvad får regeringens klimapolitik fru Mai Villadsen til at føle i hjertet?
Mai Villadsen (EL), 2023-03-28:
Det er jeg sådan set ærgerlig over at fru Mette Frederiksen siger, for jeg mener, vi er tjekket fuldt ind, og at vi sådan set også har snakket reformer, også i de sidste 3 år.
Det er rigtigt nok, at vi synes, at nogle af de klassiske arbejdsudbudsreformer som f.eks. afskaffelsen af store bededag er den forkerte vej at gå, men vi vil da gerne være med til, at der er flere, der kommer ind på arbejdsmarkedet, og som får flere muligheder i vores samfund.
Vi ser gerne store reformer, men de skal jo være til folkets bedste, og derfor mener jeg heller ikke, det er en parentes, at I nu har ændret kurs i Socialdemokratiet og hellere vil bruge penge på skattelettelser.
Vi har jo lige passeret 100-dagesmærket for den nye regering, og man kan nok uden at overdrive sige, at den ikke, i hvert fald i målingerne, har fået den allerbedste start.
Man skal ikke være politisk analytiker for at kunne se, at det nok i høj grad skyldes det ret uskønne forløb i forbindelse med afskaffelsen af store bededag.
Men modsat afskaffelsen af store bededag, hvor det mildest talt nok ikke rigtig lykkedes regeringen at forklare danskerne, hvorfor de skulle af med en fridag, altså at etablere den såkaldt brændende platform, som man taler meget om i politik, ja, så står vi, når det gælder klimakrisen, decideret med en brændende platform.
Derfor undrer det mig også, at regeringen på nogle punkter virker fodslæbende, ja, modvillig, nærmest handlingslammet i klimaspørgsmålet.
For selv om regeringen rigtig ofte og med rette taler om at løse de store problemer, de store kriser, så kan man ikke sige, at de første 100 dage har været særlig grønne.
Med det nye finanslovsforslag fra regeringen er der altså heller ikke nogen nye klimainitiativer.
Tværtimod skæres Klimarådets bevilling fra nytår.
Det mener jeg simpelt hen er uansvarligt.
Det råd, som skal overvåge, om vi lever op til vores klimamål, og som skal rådgive og vejlede os som politiske beslutningstagere, vil miste størstedelen af sin bevilling fra nytår.
Det mener jeg altså ikke rimer på en regering, der vil løse de store problemer, men i stedet lugter af en regering, der dukker sig for ansvaret og skubber de her problemer ud i fremtiden.
Det kan man ikke.
For det er nu, det gælder.
Det er de næste få år, der afgør, om vi efterlader en bæredygtig klode, hvor livet kan blomstre og gro, til generationerne efter os, eller om vi går en tid i møde med mere ulighed, ekstremt vejr, naturkatastrofer, fattigdom og nød som følge af klimaforandringerne.
Nej, de vil også kunne mærkes herhjemme.
Faktisk vil de børn, der fødes i Danmark nu, risikere at leve i et land, der kan være op til 5 grader varmere, når de bliver gamle, altså om 80 år – hvis altså vi ikke handler på verdensplan, men også handler i Danmark.
Det er jeg rørende enig i.
Derfor håber jeg ikke, det er tom retorik.
Vi må holde håbet i live.
Derfor vil jeg også rigtig gerne sige tak til partierne i den rød-grønne blok for det samarbejde, vi har haft i mange år for at holde klimahandlingen i gang.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-03-28:
Jeg har noteret mig, at Moderaternes formand, hr. Lars Løkke Rasmussen, ofte bruger vendingen, at det er rigtig godt, at vi har fået en regering hen over midten, fordi yderfløjene er sådan nogle, man jo slet ikke kan samarbejde med.
Jeg tænker, at hr. Lars Løkke Rasmussens logik egentlig mere bunder i en fragmenteret blå blok, for når man kigger på de 3½ år, hvor vi samarbejdede med en socialdemokratisk etpartiregering, lykkedes vi jo med rigtig meget.
Hvad vil fru Mai Villadsen fremhæve af resultater, som vi faktisk lykkedes med?
Mai Villadsen (EL), 2023-03-28:
Tak for et ledende spørgsmål fra fru Pia Olsen Dyhr.
Jeg er meget enig i analysen og diagnosen, nemlig at vi kan samarbejde om rigtig meget, og at vi er lykkedes med meget.
Jeg er selvfølgelig uendelig stolt over klimaloven.
Den var banebrydende, og det er den stadig.
Jeg er også rigtig stolt over minimumsnormeringerne – noget, som SF kæmpede benhårdt for og lykkedes med.