runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2025-04-11:
Tak for det.
Jeg tror også, de pågældende citater har været tekstet i dansk tv undervejs, for det er jo velkendte citater.
Der er ikke nogen grund til at være naiv i spørgsmålet omkring Grønland og den interesse, som USA og særlig Donald Trump har udvist.
Det ændrer bare ikke på, og det har statsministeren gjort gældende mange gange, også under sit besøg i Grønland – det har udenrigsministeren også gjort meget tydeligt gældende over for den amerikanske udenrigsminister – at folkeretten gælder, at respekt for suveræne staters territorium gælder, og at det også ligesom er fundamentet for den aftale, vi her har til behandling: at Danmarks suverænitet skal overholdes.
Det er en afgørende præmis.
Ordføreren læste selv op, hvor fremtrædende en placering det har i aftalens ordlyd.
Så synes jeg måske også, at det bare er værd at bemærke, at den amerikanske vicepræsident, da han var i Grønland for nylig, jo faktisk fik sagt, at USA vil respektere det grønlandske folks egen ret til at bestemme over deres egen fremtid.
Derfor går citaterne lidt i begge retninger.
Tillad mig at besvare det her med et modspørgsmål, for jeg har virkelig svært ved at forstå, hvor det er, Enhedslisten så vil kigge hen for at passe på danskernes sikkerhed og for at passe på trygheden i Danmark og Europa.
Hvad er konsekvensen ved at smide en mangeårig alliance med USA i skraldespanden?
Hvad er det, der kommer til at ske?
Hvad er Enhedslistens svar til danskerne, som spørger: Hvordan skal vi være trygge i den her utrygge verden, hvor vores efterretningsmyndigheder fortæller, at risikoen for yderligere russisk aggression, endda i NATO-regi, vil være til stede?
Jeg kan til fulde stå på mål for den aftale, som er til behandling her.
Jeg kan sagtens se politiske udfordringer med meldingerne, retorikken og linjen i Det Hvide Hus, som den er lige nu.
Men neden under alt det ser jeg en mange-, mangeårig alliance, som jeg stadig væk stoler på og tror på vil være til gavn for danskernes sikkerhed.
Derfor er Socialdemokratiets svar til danskerne, at det her i dag er et vigtigt bidrag sammen med mange andre – løft af eget forsvar, samarbejde i Europa osv.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-11:
Problemet for ordføreren er jo, at ordføreren bruger fortidens analyser til at prøve at løse fremtidens problemer.
Fremtidens problemer bliver jo ikke løst med USA.
Det er derfor, at det er helt håbløst at indlade sig i en langvarig alliance med USA, når vi ved, at der, hvor vi skal finde alliancerne mod truslen, bl.a. fra Rusland, er der, hvor vi er sammen med de nordiske lande og sammen med de europæiske lande.
Men der kan vi jo ikke bruge USA.
Det ser vi tydeligt i forhold til Ukraine.
Derfor er spørgsmålet igen: Hvorfor er det, at vi skal binde os yderligere til en fortsat alliance med USA, når vi ved, at svaret fremover skal findes i alliancer med de nordiske lande og de øvrige europæiske lande?
Simon Kollerup (S), 2025-04-11:
Spørgsmålet er omvendt, for vi skal styrke vores samarbejde i Norden.
Det er forsvarsministeren i fuld gang med.
Vi skal styrke vores samarbejde i Europa.
Det gør vi.
Det er både udenrigsministeren, forsvarsministeren og statsministeren i fuld gang med.
Men vi ser samtidig en aggressor mod øst, der i voldsom hastighed opruster og har omstillet hele samfundet til en krigsøkonomi, og i den situation er Enhedslistens svar så at smide alliancen med USA på porten, fordi man ikke synes, at retorikken og den måde, linjen er blevet lagt på for nuværende, er den rigtige.
Karin Liltorp (ALT), 2025-04-11:
Jeg har faktisk et nemt ja-/nejspørgsmål.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren har fuld tillid til, at Trump ikke kan finde på at tage beslutninger, der ikke er i Danmarks interesse, også rent sikkerhedsmæssigt.
Simon Kollerup (S), 2025-04-11:
Det er jo sjældent, at ja-/nejspørgsmål faktisk er de nemmeste.
Der har jeg tillid til, at vi sammen med USA, også i den tid, der ligger foran os, vil forfægte netop de vestlige værdier, vi tror på.
Karin Liltorp (ALT), 2025-04-11:
Jeg synes jo, at det er dejligt at høre, at ordføreren har stor tillid.
Jeg synes måske ikke, at der så meget i verdensordenen lige nu, der bekræfter, at vi kan have den her tillid.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren tror, at regeringen med det her lovforslag kan garantere, at der f.eks. ikke vil blive opbevaret atomvåben på dansk grund i fremtiden, og hvordan man konkret vil forhindre, at det kunne komme til at ske.
Simon Kollerup (S), 2025-04-11:
Det beslutningsforslag og det lovforslag, vi behandler her, og den aftale, der er indgået, ændrer ikke på Danmarks atompolitik.
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-11:
Tak for det.
Jeg vil også gerne takke ordføreren for talen, og jeg vil også gerne understrege, at Enhedslisten ikke smider alliancen med USA i skraldespanden.
Vi mener først og fremmest, at det er Trump, der lige nu udfordrer den alliance, der er mellem Danmark og USA.
Og det her handler jo ikke om at smide alliancen i skraldespanden; det handler jo om ikke at udvide den på nuværende tidspunkt, når situationen er så alvorlig, som den er.
Jeg vil godt spørge specifikt ind til det her spørgsmål om jurisdiktion, for ifølge aftalen skal alle straffesager mod amerikanske soldater, der er mistænkt for eksempelvis voldshandlinger begået i Danmark og mod danske statsborgere, foregå ved amerikanske militærdomstole.
Når nu vi ved, at kun 30 pct. af danskerne ifølge en meningsmåling foretaget af Berlingske ønsker, at den her aftale skal vedtages, hvor mener ordføreren så, at det vil stille danskernes retsfølelse og retssikkerhed, at man afgiver jurisdiktion og dermed jo også juridisk suverænitet til amerikanerne i helt konkrete sager, hvor danskeres rettigheder kan være krænket?
Simon Kollerup (S), 2025-04-11:
Jeg synes faktisk, at indledningen næsten var det mest interessante, for nu vil Enhedslisten så alligevel ikke smide samarbejdet med USA i skraldespanden; man vil bare ikke være med i aftalen her, men man vil godt være i alliance med dem, og de kan være gode nok, bare det ikke er i forbindelse med den her aftale.
Jeg synes, jeg må sige, at det blafrer i vinden, hvor Enhedslisten egentlig stiller sig i forhold til vores sikkerheds- og forsvarspolitiske samarbejde med USA.
Det tror jeg faktisk ikke man har.
Der er dog det ved det, at Danmark kan vælge at overtage retsforfølgelsen i helt konkrete tilfælde, og at danske myndigheder fortsat vil have eneret til at retsforfølge de lovovertrædelser, som alene måtte være strafbare efter dansk ret.
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-11:
Tak til ordføreren for selv at komme ind på det her med muligheden for at tilbagekalde jurisdiktion.
Det kunne jeg godt tænke mig at få uddybet.
I hvilke konkrete sager vil regeringen vurdere at man vil bruge den tilbagekaldelsesret?
Vil ordføreren være mere konkret om, i hvilke tilfælde regeringen vil bruge den mulighed, der ligger i aftalen, for at tilbagekalde jurisdiktionen?
Simon Kollerup (S), 2025-04-11:
Først og fremmest synes jeg, det er en vigtig del af aftalen, som er blevet forhandlet på plads her.
Og det synes jeg der er grund til at anerkende.
Jeg tror også godt, ordføreren ved, at sådan noget er det meget svært at udtale sig helt generelt om, altså hvilke forbrydelser og hvilke situationer der helt specifikt vil være omfattet af det.
Og derfor vil det i hvert eneste tilfælde være en konkret og en individuel vurdering, men det er en mulighed, Danmark har, og muligheden i sig selv synes jeg er en vigtig sikkerhed for retsfølelsen i Danmark.
Jesper Petersen (S), 2025-04-11:
Jeg beklager forvirringen.
Jeg har for nylig fået en ny plads i Folketinget, så jeg skulle lige finde hen til den rigtige.
Jeg har lyttet lidt til debatten og kan jo høre, at en del af de argumenter, der bliver brugt af kritikere af aftalen – og det er jeg meget enig med ordføreren i – ikke tager situationen tilstrækkelig alvorligt og ser langsigtet nok på den her situation.
En del af den argumentation, der bliver brugt, handler om, hvordan den nuværende præsident har udtalt sig og agerer i USA.
Og jeg har egentlig bare lyst til at høre, om ordføreren før præsidentvalget, da aftalen blev indgået, havde oplevelsen af, at de samme partier da så anderledes på den, eller om der egentlig bare er tale om en ny argumentation, fordi det nu er belejligt, i forbindelse med at der nu er kommet en anden præsident, som vi ser lidt anderledes på.
Har ordføreren oplevet, at de samme partier var tilhængere af aftalen tidligere i forløbet?
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-11:
Tak for det, og tak til hr. Simon Kollerup for talen.
Jeg synes, at det er fuldstændig uforståeligt, at vi står i en situation, hvor hele den sikkerhedspolitiske situation på globalt plan gennemgribende er i opbrud.
Vi står med et USA, som helt åbenlyst truer med at annektere dele af rigsfællesskabet.
Vi er i fuld gang med at kigge os rundt efter nye alliancepartnere, primært i Norden, men også i EU.
I den situation vælger man at lave en aftale om udstationering af amerikanske tropper i Danmark på en 10-årig uopsigelig kontrakt, hvor de ikke er under dansk jurisdiktion.
Så er argumentet fra ordføreren, at det er, fordi vi skal styrke båndene i forhold til Rusland.
Men i den nuværende situation er en af Putin stærkeste allierede jo den amerikanske administration.
Vi kan se, hvordan Putin og Trump forhandler om en deling af rovet i Ukraine stik mod det ukrainske folks ønsker om at kunne bevare selvstændighed i eget land.
Hvordan i alverden kan det at give mulighed for at styrke en alliance med et land, der har de ambitioner, være en styrkelse af kampen for Danmarks sikkerhed og kampen mod Rusland?
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Jeg synes ikke, at ordføreren svarer på mit spørgsmål om, at præmissen for den her aftale allerede er overtrådt, når der er et angreb på suverænitet.
Det angreb, som vi ser nu, burde egentlig være nok til at opsige aftalen.
Så vi står i en situation, hvor vi kunne opsige aftaler, men så indgår vi aftalen.
Så egentlig kunne jeg tænke mig at spørge ordføreren, om han mener, at udenrigsministeren tager fejl, når udenrigsministeren siger, at det her er et brud på suveræniteten.
Simon Kollerup (S), 2025-04-11:
Jeg tror ærlig talt, at man må sondre lidt imellem, hvad der er det retoriske, og hvad der er det handlingsbaserede.
Nu tager ordføreren så fat i et retorisk udsagn, altså noget, der er blevet sagt, men det er jo ikke sådan, at Danmarks suverænitet er blevet knægtet i egentlig handling.
Derfor vil jeg også bare gentage, hvad jeg synes er vigtigt, nemlig at vicepræsidenten jo meget klart siger, at man i USA vil respektere det grønlandske folks egen ret til at bestemme over deres fremtid.
Så i stedet for at finde undskyldninger for ikke at stemme for synes jeg man skal lede efter de vigtige argumenter, der er i, at det her er vigtigt for Danmarks sikkerhed.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Tak for det.
Jeg vil bare lige gøre ordføreren opmærksom på, at den her aftale jo ikke er trådt i kraft, før Folketinget har godkendt den.
Det er jo ligesom en del af pakken.
Jeg tænkte et kort sekund, om Socialdemokratiet havde besluttet sig for at lægge aftalen til side, men jeg kan så høre på konklusionen i talen, at sådan er det ikke.
Mit spørgsmål går på, at den amerikanske præsident Trump jo har udtalt, at han tror, at en amerikansk annektering af Grønland er noget, der kommer til at ske, og han udelukker i den sammenhæng ikke brugen af militær magt for at nå sit mål.
Mener Socialdemokratiet, at Danmark i den situation fortsat vil kunne stille baseområder til rådighed for USA, hvis en amerikansk annektering i en eller anden form finder sted imod Grønlands og Danmarks ønske?
Simon Kollerup (S), 2025-04-11:
Jeg mener sådan set, at den situation omkring forholdet mellem USA og Grønland bliver håndteret meget, meget klogt og meget, meget vist af både vores diplomati, men også vores regering, som på allerhøjeste niveau sender de signaler, der skal sendes retur til Det Hvide Hus, når debatten kører om det her spørgsmål.
Så noterer jeg mig altså også bare, og det håber jeg da også at ordføreren gør, at man fra den amerikanske administrations side siger, at man vil respektere det grønlandske folks ret til at bestemme over deres egen fremtid, ligesom vi også gør i Danmark.
Derfor synes jeg, det er et hypotetisk spørgsmål, man forsøger at lægge ind som grund til, at man ikke vil stemme for.
For os i Socialdemokratiet er den aftale, der her er til behandling, et meget, meget vigtigt bidrag til Europas og til Danmarks sikkerhed i det daglige i en situation, hvor det er en meget, meget trist udvikling, der foregår mod øst i Rusland: på daglig basis oprustning, på daglig basis forberedelse på at kunne indlede yderligere krigsaktiviteter.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Tak for svaret, men jeg prøver lige igen, for det var egentlig ikke et svar på det spørgsmål, jeg stillede ordføreren.
Jeg er helt med på, at der foregår noget fra russisk side; det diskuterer vi også en del.
I dag handler det så bare om en bilateral baseaftale mellem Danmark og USA.
Så jeg spørger lige ordføreren en gang til, og jeg vil egentlig gerne bare bede om et ja- eller et nej-svar.
Hvis USA gør alvor af truslerne om en annektering af eller kontrol over Grønland imod Grønlands og Danmarks ønsker, er det så stadig væk Socialdemokratiets opfattelse, at vi skal stille baseområder til rådighed for USA?
Simon Kollerup (S), 2025-04-11:
Jeg er nødt til at sige, at det anser jeg slet ikke for at være et realistisk scenarium.
Der læner jeg mig jo også op ad, hvad der bliver sagt fra den amerikanske administrations side om at respektere det grønlandske folks egen ret til at bestemme over deres fremtid.
Sådan skal det jo være – punktum.
Og så er det lidt for finurligt, når ordføreren forsøger at sige, at det her slet ikke handler om Rusland, og at det bare handler om USA og Danmarks forsvarsaftale.
Ja, men den aftale handler da om i en usikker sikkerhedspolitisk situation, hvor Rusland er en dominerende aggressor på verdensscenen, at kunne stille et forsvarsværk op, der gør os til en troværdig alliance, der kan afskrække og reagere hurtigt, hvis Rusland ønsker at gøre yderligere.
Så derfor handler det her også om truslen mod øst.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Jeg har to spørgsmål: Det ene handler om, statsministeren har sagt, at vi skal have et europæisk totalforsvar, og det skal vi, fordi vi har flere sikkerhedspolitiske trusler, bl.a. fra Rusland, men også fordi vi ikke kan være sikre på USA.
Kan ordføreren forklare, hvad den geopolitiske linje er for partiet og for har regeringen, når vi har grund til at opruste på europæisk plan?
Det var det ene spørgsmål, jeg gerne vil have svar på.
Det andet handler om, hvorvidt der er en afgivelse af suverænitet.
Her er pointen netop, at det er der jo, for ellers ville der ikke være et beslutningsforslag forud for et lovforslag, der handler om aftalen.
Så vil ordføreren ikke vedkende sig, at grunden til, at vi har et beslutningsforslag, er lige præcis, at Folketinget skal give samtykke til, at der afgives suverænitet?
Simon Kollerup (S), 2025-04-11:
Nej, det sidste kan jeg afvise.
Der er tale om en mellemstatslig aftale, som ikke afgiver suverænitet; tværtimod er det jo en del af aftalens ordlyd, at Danmarks suverænitet skal respekteres og overholdes.
Så det kan jeg afvise.
Spørgsmålet om den geopolitiske situation er mere relevant.
For det er klart, at vi jo som et lille land må tage bestik af, hvordan vi passer bedst på vores befolkning og passer bedst på Danmark, og det mener jeg vi gør ved en flerstrenget strategi, der går ud på både massivt at investere mere i det danske forsvar, løfte oprustningen og gøre os i stand til at kunne passe bedre på os selv.
Det er regeringen i fuld gang med – og mere venter.
Så skal vi også holde fast i vores transatlantiske allierede.
Vi skal også have en aftale som den, vi nu behandler i dag, hvor USA efter et mange, mangeårigt samarbejde fortsat vedbliver at være en tæt allieret til Danmark.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Grunden til, at vi har det her beslutningsforslag, er jo, at der bliver overgivet noget i jurisdiktion til amerikanerne både i strafferetlige forhold, men f.eks. også i forhold til domstolene.
Derfor er det jo sådan, at det først er efter de her to lovforslag – beslutningsforslaget og lovforslaget er vedtaget – kommer amerikanerne selvfølgelig til at overholde dansk lovgivning, men det er jo lovgivning, hvor Folketinget har givet samtykke til at afgive suverænitet, og hvor man har vedtaget en lang, lang række af undtagelser fra dansk lovgivning.
Derudover har man bemyndiget regeringen til at gøre rigtig mange ting.
Så vedkender ordføreren sig ikke, at de her beslutningsforslag og lovforslaget kommer til at have store konsekvenser i forhold til den lovgivning, vi har lige nu?
Simon Kollerup (S), 2025-04-11:
Der er ikke tale om, at Danmark afgiver suverænitet med den her mellemstatslige aftale, som vi ønsker at indgå med amerikanerne.
Den største betydning, det her får, er en øget grad af tryghed og sikkerhed for både danskere, men også for andre europæere ved, at vi i lighed med Norge og Sverige og Finland og en lang, lang række andre NATO-allierede indgår en formaliseret samarbejdsaftale, der gør os i stand til sammen med vores allierede, USA, at passe bedre på det europæiske kontinent.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-11:
Tak til ordføreren for talen.
Det er fine betragtninger, som vi i SF deler.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til jurisdiktion, som jo er noget af det, der har været en del oppe i debatten i løbet af de seneste uger.
Der er en masse bekymringer om, hvad den her jurisdiktion egentlig indebærer og betyder for danske statsborgere i det tilfælde, at den kommer i anvendelse.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Socialdemokratiet lidt til den jurisdiktion, som den her aftale kommer med.
Adskiller den sig fra andre lignende aftaler, som amerikanerne har indgået om baser og forsvarssamarbejde?
Og i øvrigt: Hvordan er jurisdiktionen for vores danske soldater, når de er ude rundtomkring i verden?
Simon Kollerup (S), 2025-04-11:
Meget af det vil også være muligt at få på skrift via udvalgsarbejdet.
Så er det klart, at det her også er en aftale, som skal gøre det muligt for amerikanerne at være her på en måde, hvor de kan leve op til den sikkerhedsstillelse, det er for Danmark og for USA, når de er her, og derfor skal det f.eks. også kunne være et uforstyrret arbejde.
Der er en mulighed for, at man også kan intervenere over for danske statsborgere.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-11:
Det, jeg leder lidt efter, er, at det her jo er et ømtåleligt emne, og kan man regne med, at det, når vi laver den slags aftaler om jurisdiktion med USA, så foregår inden for nogle rammer, som vi kender, f.eks. fra når vi selv sender soldater ud i verden, eller rammer, som man kender i forvejen i regi af eksempelvis NATO?
Simon Kollerup (S), 2025-04-11:
Som jeg kender forholdene omkring danske soldater, er det jo også med strafforfølgelse i Danmark, hvis de i tjeneste gør noget forkert i et andet land.
Så kan der være nogle forhold, der gælder uden for tjenesten, hvor det her er anderledes.
Men der er det bare værd, synes jeg, at have den særlige mulighed med for, at Danmark faktisk har en mulighed for at kunne overtage retsforfølgelsen, hvis det i nogle konkrete tilfælde er af særlig vigtig karakter.
Så der er indbygget nogle handlemuligheder, hvis det er særlig alvorligt, og det også sådan noget, som jeg synes er betryggende i den her aftale.
Hans Andersen (V), 2025-04-11:
Altså, jeg synes, at der er tale om en væsentlig skærpelse.
Vi afvikler en trappestige.
Det fører til – nu har der været nævnt et tal, men altså, det tror jeg ikke der er hemmelighed omkring – måske hvert år ekstra 50, der nu vil blive udvist.
Så derfor er jeg sådan set en meget glad og tilfreds udlændingeordfører for Venstre i dag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-04-11:
Forbrugerbeskyttelse er afgørende for velfungerende markeder.
Det er det, der sikrer, at ingen forbrugere misledes til køb, kommer til at sidde fast i en aftale eller i værste fald snydes.
Det er godt for alle forbrugere, men i særdeleshed selvfølgelig for nogle af de mest sårbare grupper, hvad enten det er mennesker med sindslidelse, udsatte eller for den sags skyld dem, som bare ikke formår at navigere på internettet med samme snilde som de yngre generationer.
Det er derfor kærkomment, at man med det her lovforslag vil implementere et EU-direktiv, der styrker forbrugerbeskyttelsen særlig for finansielle ydelser, og som desuden moderniserer den eksisterende lovgivning, så den passer til nutidens verden, hvor mange køb foregår over internettet.
Særlig introduktionen af et lovkrav om nem brug af fortrydelsesretten ved onlinekøb kan ventes sig gøre en håndgribelig positiv forskel i mange danskeres liv.
Dog er det vigtigt, at vi er opmærksomme på, at lovforslaget også i implementeringen afspejler lovens og direktivets ånd.
Finans Danmark skriver i deres høringssvar, at de forstår lovforslaget sådan, at det vil tillade onlineerhvervsdrivende at kræve stærk kundeautentifikation ved fortrydelse, hvis stærk autentifikation også var påkrævet ved det oprindelige køb.
En sådan fortolkning mener vi både er uhensigtsmæssig og i åbenlys strid med direktivets ånd.
Man kan sågar argumentere for, at sådan en fortolkning er i strid med ikke kun direktivets ånd, men også ordlyden.
Her mener jeg præambelbetragtning nr. 37 i direktivet, hvor der står, at forbrugeren bør have mulighed for at fremsætte en fortrydelseserklæring og give eller bekræfte de oplysninger, der er nødvendige for at identificere aftalen.
F.eks. bør en forbruger, der allerede har identificeret sig selv f.eks. ved at logge ind, kunne fortryde aftalen igen uden at skulle identificere sig eller, hvor det er relevant, identificere den aftale, som vedkommende ønsker at fortryde.
I SF støtter vi forslaget, men vil opfordre til, at vi sammen sørger for, at det implementeres i overensstemmelse med direktivets hensigt om at gøre det nemmere for forbrugeren at gøre brug af sin fortrydelsesret.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-04-11:
Som det allerede er blevet sagt af de foregående ordførere, handler L 185 om at gennemføre et EU-direktiv, som opdaterer og samler reglerne om fjernsalg af finansielle tjenesteydelser i forbrugerrettighedsdirektivet.
Det gamle direktiv fra 2002 ophæves samtidig.
Der er nogle centrale punkter i forslaget.
For det første skal forbrugerne kunne afbryde aftaler, der er indgået online, via en let tilgængelig fortrydelsesfunktion på den erhvervsdrivendes platform.
For det andet skal virksomhederne kunne give forbrugerne klare og fyldestgørende oplysninger, som gør det muligt at vurdere, om en finansiel tjenesteydelse passer til deres behov og økonomiske situation.
For det tredje skal informationerne gives på dansk, hvis produktet er markedsført på dansk, medmindre forbrugeren selv samtykker til at få dem på et andet sprog.
For det fjerde må onlinegrænsefladerne ikke designes, så bestemte valg som f.eks. det at acceptere nogle vilkår fremstår mere tydelige end andre.
Det skal sikre et frit og informeret valg.
Formålet er at sikre en balanceret og moderne forbrugerbeskyttelse, som samtidig giver virksomhederne forudsigelige og ensartede rammer på tværs af EU.
I Danmarksdemokraterne finder vi det positivt, at man forenkler og moderniserer lovgivningen på området og dermed sikrer en større forbrugerbeskyttelse.
Men samtidig er jeg nødt til at understrege, at det er vigtigt, at det, når vi gennemfører EU-direktiver i dansk lovgivning, skal ske på den mindst indgribende måde for at undgå unødige byrder for vores danske virksomheder.
Det er vigtigt for os i Danmarksdemokraterne at undgå overimplementering af EU-direktiver, da det ellers skaber ulige konkurrencevilkår for danske virksomheder.
Derfor kommer jeg også til at stille nogle spørgsmål om implementeringen under udvalgsbehandlingen.
Men som udgangspunkt støtter vi forslaget.