runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-04-13:
Ja, det var da interessant at høre, at der var sådan en lille kantet parentes på 25 mio., som åbenbart var et udestående, som så ikke var helt afklaret i den proces, der var.
Jeg kunne godt tænke mig at forholde mig kritisk til, at man nu lægger op til, at landmænd skal kompenseres økonomisk, hvis de ligesom skal til at forurene mindre.
Altså, vi har andre erhverv i Danmark, hvor man indimellem skærper miljøkrav, og hvor erhvervet så må leve med det.
Her lægges der op til, at der skal gives penge til landmænd for at forurene mindre, og at det så tages fra landdistriktsmidler, som vi jo sikkert kunne finde rigtig mange gode ting at bruge til.
Kan ordføreren ikke se, at der er nogle uhensigtsmæssigheder i, hvis man skal hen og bruge en meget stor del af landdistriktsmidlerne til det her?
Lise Bech (DF), 2018-04-13:
Det lyder jo så mærkeligt.
For der er ingen tvivl om, og der var ingen, der var i tvivl om, at vi ønskede, at Socialdemokratiet kom med i den her aftale.
Simon Kollerup (S), 2018-04-13:
Jeg vil starte med at sige, hvis der sidder tilhørere og tænker, hvad pokker kantede parenteser er, at det jo er, når der er et emne, der stadig væk er til sådan endelig afklaring.
Den kantede parentes blev så i øvrigt fjernet, og der blev derfor også ligesom nikket til aftalen.
Så var der noget andet, som man på et andet niveau i regeringen ville have taget ud.
Så det er bare til den del af økonomien.
Jeg kan godt se, at man kan kompensere landmænd for at gøre indsatser til gavn for miljøet.
Jeg tror, man får lige rigeligt efter efterafgrødemodellen, sådan som tingene ser ud nu, men når man kommer ind og bruger landdistriktsprogrammet, er man jo også i en modus, hvor det handler om de faktiske udgifter, og det er et niveau, jeg synes er passende for en eventuel kompensation af de landmænd, som skal levere en indsats her.
Altså, de faktiske udgifter er et passende niveau, og det er inden for de krav, som landdistriktsprogrammet indebærer.
Lise Bech (DF), 2018-04-13:
Tak for det.
Det her lovforslag har jo stor betydning, da det er en del af fødevare- og landbrugspakken fra 2015 og af en aftale om målrettet regulering fra januar 2018.
Vi har brugt en hel del tid på det her hen over vinteren, og nu skal vi så have den ud at flyve, og det er faktisk helt rigtigt, hvad Socialdemokratiets ordfører sagde, altså at vi havde ønsket os en bred aftale.
Vi havde ønsket, at Socialdemokratiet var med, og det var med stor undren, at de gik 5 minutter i tolv, for vi var faktisk fuldstændig enige om den her aftale.
Så det synes jeg er meget mærkeligt.
Men man kan jo sige, at det moderne ord paradigmeskifte da kommer til sin ret her.
For når vi går fra en generel regulering til en målrettet regulering, er det et stort skifte.
Vi introducerede med den målrettede efterafgrødeordning skiftet fra generel til geografisk målrettet indsats.
Kvælstofindsatsen målrettes i de områder, hvor der er et indsatsbehov, så i de områder, hvor der er behov for en kvælstofreducerende indsats for at beskytte kystvand eller grundvand, får ministeren bemyndigelse til at fastsætte et krav.
Så landmændene passer på miljøet og kan vælge imellem forskellige virkemidler.
Det kan være efterafgrøder eller tidlig såning.
Til dette arbejde kan landmændene søge om en kompensation – som vi har hørt om tidligere – for frivillig etablering af kvælstofreducerende virkemidler.
Det har været en succes med målrettede efterafgrøder.
Kun hvis miljøeffekten ikke opnås ved den frivillige ordning, vil der blive fastsat et obligatorisk efterafgrødekrav, hvor der så ikke vil være kompensation.
De ellers hovedsagelig positive høringssvar har givet anledning til en ændring af lovbemærkningerne vedrørende forbrænding af husdyrgødning, som også en af ordførerne bemærkede tidligere, for så vidt angår fratrækning af kvælstof og fosfor i gødningsregnskabet i de tilfælde, hvor husdyrgødning forbrændes eller afsættes til forbrænding.
Så bare lige med de korte bemærkninger kan jeg sige, at Dansk Folkeparti selvfølgelig støtter forslaget, som vi selv har været med til at udforme
. Tak.
Ida Auken (RV), 2018-04-13:
For nu stod jeg på sidelinjen og fulgte Socialdemokratiets arbejde rigtig tæt og forhandlingerne og overvejede, om vi selv skulle gå med, og der var faktisk nærmest choktilstand i Socialdemokratiet, da man fik at vide, at man ikke kunne være med.
Så det lyder jo, som om Dansk Folkeparti har fået en anden besked af regeringen om, at Socialdemokratiet ikke ville være med.
Vil ordføreren ikke lige uddybe det?
Jamen så er det jo lige før, vi kan nå at genåbne aftalen på det her tidspunkt og se, om ikke vi skal lave en bred aftale, hvis Dansk Folkeparti har det her ønske om bredde.
For så har vi jo et flertal, som kan sige til regeringen, at vi gerne vil have en bred aftale.
Lise Bech (DF), 2018-04-13:
Det, der gjorde, at Socialdemokraterne ikke gik med i den her aftale, var, at Socialdemokraterne ønskede, at der var flere partier, der kom med i aftalen.
Men det ønskede vi ikke; vi ønskede, at Socialdemokraterne kom med.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-04-13:
Nej, men der er meget stor forskel på omfanget af sager, der skal laves fuld prøvelse og retslig prøvelse på, nemlig om det er kapitel 1 a-sager, eller om det også er privatejer-sager.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-04-13:
Det er jo på en eller anden måde det arbejdende folkestyre, at man ikke ønsker at lave aftaler med nogen, der er i en eller anden form for bad standing, eller hvad det nu kan være.
Jeg synes, det er lidt underligt.
Det er klart, at et flertal har mulighed for at gøre det, som flertallet vil, og det har også været interessant at følge den proces, vi har haft med et alternativt flertal uden om regeringen på fiskeriområdet.
Det er lige før, der kunne være et alternativt flertal her på kvælstofområdet og den målrettede regulering.
Når nu Dansk Folkeparti gerne vil have Socialdemokratiet med, kunne vi hurtigt lave et alternativt flertal her.
Jeg har et enkelt spørgsmål om det her med afbrænding af gødning.
Kan ordføreren ikke se, at det er lidt mærkeligt, at man importerer en masse kunstgødning, mens man åbner op for, at det gødning, vi har i forvejen fra vores husdyr, kan brændes af i stedet for at bruge det som gødning ude på markerne?
Det er en forkert vej at gå.
Vi er stødt på det i Holland på en studietur engang, og landbrugsmæssigt virker det bare totalt tåbeligt.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-04-13:
Det, der er svaret – og det var også det, jeg gav til hr. Christian Rabjerg Madsen – er, at vi ønsker at have en hurtighed omkring de her forhold.
Vi risikerer med de private grundejeres sager, at det her kommer til at trække ud i det uendelige, og det er jo netop det, vi har villet væk fra – det er jo det, vi har kunnet se alle mulige steder i landet, og det er det, der har hæmmet hele fremdriften i projekterne.
Så derfor ønsker vi ikke at lægge de samme byrder på sager, der hører til hos private grundejere, og vi mener jo så også, at der er den proces i det kommunale godkendelsessystem, der tager højde for det, der skal tages højde for.
Men det er noget af det, vi kan uddybe for ordføreren, så ordføreren ikke skal være bekymret for den del.
Tak for det.
Jamen plathederne kommer altså kun fra ordføreren for Socialdemokraterne, for man kan ikke sidde og på den ene side ønske sig det, der drejer sig om fælleskommunale projekter, og så på den anden side ikke ville ændre lovgivningen, så man får lavet et samlet hele i det her.
Derfor er plathederne kun hos ordføreren, og jeg synes, at ordføreren skal gå godt og grundigt i tænkeboks, inden Socialdemokraterne ender med at stemme imod det her.
Vi har ønsket at få en hurtig og smidig proces omkring det her, og det er derfor, at man i enkelte private grundejersager kun kan få en prøvelse af retlige spørgsmål.
Det mener vi i øvrigt stiller borgernes retssikkerhed der, hvor den skal være, og så skal der være taget hensyn til alle andre forhold i den sagsbehandling, man skal have sammen med kommunen.
Lise Bech (DF), 2018-04-13:
Der kan godt være noget i det, men det her er blevet en del af den her aftale, så vi tager det sure med det søde.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-04-13:
Det må være træls at være iagttager til det her.
Socialdemokratiet siger jo meget klart, at den proces, som det her forslag vil give et projekt som Roskilde, en bedre proces, en hurtigere proces, bakker Socialdemokratiet op om.
Så Socialdemokratiet bakker helt og fuldt op om, at vi skal have hurtigere kystsikring, som man jo vil give kommunale fællesprojekter med den her lovgivning.
Det, vi ikke bakker op om, er, at man stiller naboer ringere, hvis man er nabo til et privat projekt, end hvis man er nabo til et kommunalt fællesprojekt.
Jeg synes, at ministeren skulle gøre sig flere anstrengelser for at svare på den forskel og færre anstrengelser for at diske op med platheder og usandheder omkring Socialdemokratiets politik.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-04-13:
Det vil så sige, vil jeg sige til ordføreren, at hvis den ene sag, nemlig naboprøvelse, blev ændret, så ville Socialdemokraterne stemme for det samlede lovdossier.
Det er jo så sådan, jeg skal forstå det.
Men vi har sagt, at når man får lavet en godkendelse hos kommunerne, så ligger der de hensyn, der skal tages, og det, der skal klages over, er det retlige spørgsmål, fordi det er det, der er det afgørende, når vi ser på de enkeltsagsprojekter.
Ida Auken (RV), 2018-04-13:
Fra Radikale Venstres side kunne vi godt overveje at stemme for, hvis vi faktisk kunne få så stor en forbedring, at de samme regler, der gælder kommunale projekter, også gælder private projekter.
Så hvis ministeren vil overveje det, kan vi måske endda også forhandle med Socialdemokratiet.
For det i sig selv ville ude i virkelighedens verden være at løfte den grønne overligger så markant, at vi ville overveje at stemme for det her forslag.
Så når ministeren står og siger det her og spørger Socialdemokratiet, vil jeg spørge ham, om det så er, fordi han faktisk har en intention om, at man kunne lave en bredere aftale og med en sådan ændring få os alle sammen med.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-04-13:
Det er det ikke nødvendigvis, men jeg lytter til det, som ordførere siger i Tinget, og det er jo opgaven i lovbehandling at se, hvor man eventuelt kan få enderne til at mødes.
Vi mener, at det vil forsinke hele det dossier betragteligt, hvis man skal til også at lave fuld prøvelse i alle de private sager.
Vi mener også, det er unødvendigt at skulle gøre det, fordi der er en masse saglige hensyn i den kommunale sagsbehandling, man allerede skal tage højde for.
Men det er jo det, lovbehandling er til for, altså også at drøfte med hinanden, så alle måske får et mere nuanceret syn på, hvad konsekvenserne eventuelt bliver.
Ida Auken (RV), 2018-04-13:
Det vil jeg gerne kvittere for, for det kan bare være rigtig svært for os her og borgerne derude at forstå, at man skal stilles anderledes, hvis man er nabo til et privat projekt frem for nabo til et kommunalt projekt.
Og det er sidste bøn til ministeren om at forklare os, hvorfor man skal stilles anderledes, hvis man er nabo til et privat projekt, og stilles mindre fordelagtigt, hvis man er nabo til et kommunalt projekt.
Christian Poll (ALT), 2018-04-13:
Først har jeg lige lyst til at kommentere den her lidt kedelige dialog, der var i starten.
Jeg synes, det er ærgerligt at bruge ord som plathed og den slags herinde.
Jeg oplever, at hele oppositionen sådan set er indstillet på at foretage ændringer.
Ministeren fremlægger det lidt sådan, at enten foretager man de ændringer, som regeringen nu har foreslået, eller også vil man ikke foretage ændringer.
Og det er jo slet ikke tilfældet.
For vores vedkommende har vi sammen med Enhedslisten i sidste samling fremlagt en helt anden tilgang til området, og jeg er sikker på, at de andre partier her også gerne vil lave ændringer, sådan at det her bliver et langt mere smidigt område at arbejde med.
Noget, der også ligger i det her, er jo, at man fjerner forpligtelsen til at indhente faglig vejledning, man fjerner en række dokumentationskrav, og derfor har jeg lyst til at spørge ministeren: Hvordan skal kommunerne kunne sikre, at der kommer en ordentlig vurdering af, hvad de her projekter vil betyde for natur og miljø, for fredninger, for kysternes naturforhold osv., når dokumentationen bliver så meget dårligere og den faglige vejledning forsvinder?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-04-13:
Jamen hr. Christian Poll bliver nødt til at læse det, der står i lovforslaget, for der er jo ikke et eneste sted, hvor den kysttekniske vejledning forsvinder.
Nu får man bare den valgmulighed som borger, at man kan vælge mellem at få kystteknisk vejledning til sine projekter fra private aktører, ingeniørfirmaer eller lignende, der er certificeret til det, og så Kystdirektoratet, hvor den vejledning i dag kun ligger i Kystdirektoratet.
Så kysterne risikerer ikke at blive udsat for alt muligt, der ikke er kystteknisk forsvarligt.
Christian Poll (ALT), 2018-04-13:
Jeg beklager, hvis jeg har misforstået noget, men det er et ret kompliceret forslag.
Som jeg forstår forslaget, er det sådan, at man ikke længere er forpligtet til at indhente nogen form for faglig rådgivning – man kan selv vælge.
Og det er det, der for mig er forskellen.
Skal man ud at have en faglig vurdering, eller kan man sådan set bare som en gruppe privatpersoner finde på sine egne projekter og så indsende dem til kommunen og så få en godkendelse, eller hvad?
Er der et krav om en faglig vurdering?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-04-13:
Ja, det er der.
Så man kan ikke bare finde på, at man nu vil sætte bigballer op på stranden og så beskytte sin ejendom med det.
Den samme retstilstand gælder, og det vil sige, at hvis man kommer som borger og vil lave et kystbeskyttelsesprojekt omkring sin ejendom, skal man have en kystteknisk vurdering af de ting, der skal etableres, og det skal kommunen tage saglige hensyn til, akkurat som man gør i alle mulige andre tilfælde.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-04-13:
Jamen jeg kan forstå på ministeren, at hastighed i de her sager er vigtig, men hvis man virkelig vil have toptunet hastigheden, skulle man også afskaffe klageadgangen, når det var kommunale projekter, man vil gennemføre.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at man går den vej.
Jeg synes ikke, at vi her i debatten i dag har fået godtgjort, hvorfor man vil begrænse borgeres mulighed for at klage, hvis der er en grundejerforening, der er fremme i skoene i et lokalområde og kommer med det første forslag til en hård kystsikring og kommunen så siger ja til det.
Jeg synes også, at der i det krav til høringer er nogle begrænsninger.
Jeg synes, det er væsentligt, at man, når der er sådan nogle høringer, så er grundig, og her er der nogle ting, hvor der skal redegøres for et hovedhensyn.
Der kunne jo godt være et projekt, der har et hovedhensyn, som så glemmer andre hensyn, og der er det sådan set vigtigt, at vi får en ordentlig høring, hvor alle aspekter bliver inddraget.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-04-13:
Jeg er helt enig med hr. Søren Egge Rasmussen i, at den retsstilling, der skal være om de her projekter, selvfølgelig er afgørende, og det er også derfor, at omfanget af prøvelsen i retlige spørgsmål er for borgere, der laver enkeltprojekter.
Og vi har et ønske fra regeringens side sammen med Dansk Folkeparti om at få højere hastigheder i vores sager.
Men al ære og respekt for, at man kan have et andet syn på det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-04-13:
Jo, men der er dele af det her lovforslag, der forenkler noget, så man ikke kan klage til en række instanser.
Der bliver så tale om en centralisering, og det har jeg lyttet mig til flere partier sådan set synes kunne være et udmærket greb.
Men jeg kan ikke se, hvorfor det så skulle umuliggøre, at man kan klage.
Vi står over for noget her, hvor kommunerne skal overtage en kompetence, og det kunne godt være, at der er nogle kommuner, som i deres sagsbehandling laver noget, som der bør være mulighed for at klage over.
Jeg synes, det ville være helt anderledes, hvis vi havde noget, som var en kommunal kernekompetence, hvor de bare var eksperter i det, men her overtager de sådan set noget nyt, og jeg synes, at borgerne skal have mulighed for at klage over de projekter, der godkendes, når det er et privat initiativ.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-04-13:
Det synspunkt forstår jeg godt.
Det, som vi er rolige ved i forhold til kommunerne, er, at kommunerne i dag er eksperter på at lave godkendelsesprojekter.
Simon Kollerup (S), 2018-04-13:
Tak for det.
Nu har jeg siddet og iagttaget debatten, og jeg vil bare starte med at spørge ministeren lidt mere faktuelt om det her Jyllinge Nordmark-projekt: Hvilken type projekt er det?
Jeg forstår nemlig, at kommunen er inde over det, men samtidig betegner ministeren det som et privat projekt.
Så kan jeg ikke forstå logikken i, at man retsligt vil stille naboer til private projekter anderledes end naboer til de fælleskommunale projekter.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå den forklaring, der er kommet.
Indtil videre forstår jeg, at det handler om, det skal gå hurtigere, hvis man er nabo til et privat projekt.
Jeg har også hørt ministeren sige, at hvis man vil lave fuld prøvelse på de private projekter, vil det kunne trække ud i det uendelige.
Jeg er bare nødt til at spørge: Siger ministeren så, at hvis man er nabo til et fælleskommunalt projekt, hvor der er adgang til fuld prøvelse, vil det kunne trække ud i det uendelige?
Christian Poll (ALT), 2018-04-13:
Som jeg tror at alle andre ordførere også har fået sagt, så er vi jo generelt for, at vi omlægger til en målrettet regulering.
Det giver mening, at man regulerer efter forholdene i stedet for over en bred kam.
Det har meget af den her landbrugspakke handlet om, men der er jo altid den situation, at djævlen ligger i detaljen, og det er også situationen her: Hvordan får vi skabt løsninger, der giver de rigtige resultater?
Vi startede den her dag i Folketingssalen med en sag, der handlede om de minimis-støtte, der var givet ulovligt, og som skal tilbagebetales.
En af bekymringerne ved det her forslag er, at den ordning, der ligger i det, kan ende med en støtteordning, som kommer på kant med de minimisreglerne.
Det er en af bekymringerne, som jeg bare vil fremhæve her.
Det er faktisk Landbrug & Fødevarer selv, der nævner det, men også Dansk Naturfredningsforening.
Et andet problem er, at der i den her ordning er mulighed for, at hvis en landmand ligger over nogle grænseværdier, kan han få lov til at udskyde sin indsats.
Jeg måtte lige læse det to gange, fordi jeg troede, at der var tale om en slags bagatelgrænse, men det her er faktisk det modsatte.
Hvis man ligger oppe i den høje ende, kan man få lov til at udskyde sin indsats.
Det giver jo nogle store problemer, fordi de krævede reduktioner, som det netop er meget vigtigt at få gennemført i de områder, hvor der er store reduktionsbehov, så bliver skubbet foran os.
Der er slet ikke nogen sikkerhed for, at vi kommer i mål med de mål, vi skal i mål med.
Endelig vil jeg så fremhæve det, som hr. Søren Egge Rasmussen også har fremhævet, at man altså nu åbner for en afbrænding af forskellige gødningsressourcer her og endda på forbrændingsanlæg eller brændingsanlæg, ændres det til, fra at være et miljøgodkendt anlæg, der forbrænder affald.
Og det vil sige, at vi pludselig kan få forbrænding af nogle ressourcer, som vi skulle udnytte bedre, f.eks. i bioforgasning, men endda forbrænding på anlæg, som der ikke er miljøkrav til.
Erling Bonnesen (V), 2018-04-13:
Men det, jeg som Venstres ordfører her kan sige, er det, som jeg også markerede i svaret før, nemlig at det sådan set undrer mig, at Socialdemokraterne løb ud af lokalet i sidste øjeblik, og der har jeg det også sådan som Venstres ordfører, at skal vi have noget fremdrift i tingene, så rykker vi på det, men hvis det er sådan, at Socialdemokratiet siger, at de egentlig har fortrudt, at de løb ud af lokalet og gerne vil ind igen, så må de jo prøve at banke på døren.
Carsten Bach (LA), 2018-04-13:
Tak for det, hr. formand.
Det lovforslag, vi behandler her, markerer det efterhånden meget omtalte såkaldte paradigmeskifte i miljøreguleringen af dansk landbrug.
Det er så dog for mig at se i virkeligheden en helt naturlig udvikling, at vi også inden for miljøregulering nu bevæger os væk fra generel regulering og over til målrettet regulering
Beslutningen stammer reelt set tilbage fra blå bloks aftale vedrørende fødevare- og landbrugspakken, hvor der blev givet mulighed for at forbedre de erhvervsøkonomiske rammer for landbruget uden at forringe miljøindsatsen over tid.
Det har tidligere været udmøntet i en målrettet og frivillig efterafgrødeordning, men nu bliver det så på baggrund af en ny aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti – igen, fristes man til at tilføje – til egentlig målrettet regulering på såkaldt ID15-niveau, så vi kan indrette miljøregulering meget specifikt efter de faktiske lokale forhold.
Vi giver den enkelte landmand en større frihed til at vælge forskellige kvælstofreducerende tiltag, og de valgmuligheder i form af nye virkemidler vil også i fremtiden bliver endnu større.
På lidt længere sigt vil den teknologiske udvikling forhåbentlig føre til endnu mere målrettet kvælstofregulering, fordi vi i fremtiden vil kunne lave meget mere detaljerede målinger, forhåbentlig helt ned på den enkelte mark.
De muligheder skal vi lovgivningsmæssigt være klar til at gribe, og det er bl.a. også det, lovforslaget her er et første skridt på vej imod.
Med de ord vil jeg blot sige, at Liberal Alliance selvfølgelig støtter lovforslaget.