runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2020-12-10:
Jo, det er jo i hvert fald tanken at det skulle være sådan – at det, som Danmark får igen, er veluddannet arbejdskraft, godt uddannet arbejdskraft.
Vi har gode uddannelser i Danmark, og jeg kan ikke forstå, hvorfor vi sætter de her snubletråde op hele tiden for, at unge mennesker skal kunne tage en uddannelse.
Det er jo det, man gør her, for situationen er, at der er nogle unge, som har været i Danmark i rigtig mange år, og som mister deres opholdsgrundlag, den dag de fylder 18 år.
Jeg mener faktisk, at det er skadeligt for Danmark, at vi har mennesker boende her, som ikke har noget opholdsgrundlag.
Marie Krarup (DF), 2020-12-10:
Fru Rosa Lund sagde til hr. Rasmus Stoklund, at det var nødvendigt med de her ændrede regler for at undgå, at folk får det dårligt, og at de får en form for usikkerhed.
For det skaber usikkerhed, og det forstår jeg som en psykisk, mental tilstand, når man er her midlertidigt, og derfor skal man altså give permanent ophold hurtigere og efter de her ændrede regler.
Så det vil sige, at det at få ophold i Danmark skal bruges som psykologhjælp.
Altså, det vil sige, at enhver kan komme og sige, at uh, jeg får det sådan lidt dårligt af, at jeg ikke har fået permanent ophold og efterfølgende vel også statsborgerskab, så derfor har jeg ligesom krav på det.
Mener fru Rosa Lund virkelig, at man på den måde kan skalte og valte med muligheden for at opholde sig permanent i Danmark, at man som politiker har lov til det, altså bare at dele det ud til folk, fordi man tror eller mener, at der er et psykisk behov for permanent opholdstilladelse?
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-12-10:
Forslaget, som det har været drøftet her, går ud på at ændre reglerne for permanent opholdstilladelse, så fuldtidsstudium tæller med i opgørelsen af beskæftigelseskravet.
Forslaget sidestiller dermed studie og beskæftigelse.
I bemærkningerne er der henvist til et eksempel, hvor en person hævder, at man skal arbejde i 30 timer om ugen ved siden af et fuldtidsstudie på 40 timer for at leve op til beskæftigelseskravet.
Sagen er, at man for at erhverve permanent opholdstilladelse bl.a. skal have boet i Danmark lovligt i mindst 8 år.
Derudover skal man have arbejdet i mindst 3 år og 6 måneder.
Meningen er, at man tager en uddannelse og derefter arbejder – ikke nødvendigvis begge ting på én gang.
Og kommer det til at tage længere tid end 8 år, tror jeg nok, at det går.
Det afgørende i den her sag, da jeg læste forslaget, har selvfølgelig været, hvordan regeringen stillede sig til det, den socialdemokratiske regering.
Det, jeg kan forstå her på ordførertalerne og ministeren, er, at man går imod.
Og jeg synes, det er fint, at man har taget den beslutning over for Radikale Venstre.
Dansk Folkeparti afviser forslaget fra De Radikale, fordi kravene til at få permanent opholdstilladelse skal være skrappe.
Mads Fuglede (V), 2020-12-10:
Nej, det siger jeg ikke; men jeg siger dog alligevel, at hvis man er kommet hertil fra et område, hvor der er blevet fred, så kan det jo godt være, at man enten skal repatrieres eller på anden vis vende tilbage.
Det er jo en del af den politik, vi havde med paradigmeskiftet.
Der er også nogle, der vil have så stort et tilknytningskrav til Danmark, at de vil kunne blive her på længere sigt, og den gruppe skal selvfølgelig både virke på arbejdsmarkedet først og senere også uddanne sig, hvis det er det, de gerne vil.
Jeg har siddet og kigget lidt på tallene for syriske flygtninge, og jeg kan se, at den her forestilling om, at der er et meget stort potentiale, der går tabt, nok er noget, der mere er en intellektuel og teoretisk snak, end det er virkelighed.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-10:
Mange tak for talen.
Jeg glæder mig også til debatten.
Det, ministeren fremlægger, undrer mig lidt.
Er ministeren ikke enig i det?
Carl Valentin (SF), 2020-12-10:
Jeg har et meget vigtigt møde kl. 15.00, og derfor kan det godt være, at jeg ikke når min ordførertale.
Som det er nu, er det nemmere for udlændinge at få tildelt permanent ophold, hvis man har arbejdet som rengøringsassistent de sidste 3 år, end hvis man eksempelvis har gennemført en bacheloruddannelse på et dansk universitet.
Det betyder jo, at udlændinge med kvalificerede baggrunde fravælger dansk uddannelse, fordi det ikke hjælper på deres chance for at blive i landet.
Hvad tænker ordføreren, at det kan betyde både i forhold til integration, men også i forhold til vores samfund som helhed, nemlig at man går glip af det uudnyttede potentiale?
Mads Fuglede (V), 2020-12-10:
Jeg har ikke indtryk af, at man bliver dårligere integreret, hvis man udfører ufaglært arbejde, end hvis man tager en bacheloruddannelse på universitet.
Det er to forskellige måder at blive integreret i Danmark på, og det er jeg fuldstændig på det rene med.
Men jeg tror, at det, at man passer begge områder, egentlig er gunstigt for ens integration, uanset hvilket af de to spor man vælger.
Så er der hele spørgsmålet om, om der er et uudnyttet potentiale.
Jeg tror sagtens, at vi kan se, at vi skubber et potentielle foran os, fordi de først skal vise, at de vil være selvforsørgende, før vi lukker dem ind i det spor, der kan føre til, at man så kan gå i gang med at tage en uddannelse, som man jo også kan ellers, men hvor det bare ikke fører til, at man kan få permanent ophold.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi holder de ting adskilt.
Carl Valentin (SF), 2020-12-10:
Jeg er i hvert fald glad for anerkendelsen af, at der kan opstå et uudnyttet potentiale her.
Men jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at man så vælger at tilsidesætte det, fordi man ønsker at føre en stram udlændingepolitik.
Jeg synes, at det er afgørende, at vi giver mennesker muligheder i det her land, og jeg synes, det er rigtig trist, at de, når der er nogle, som faktisk ønsker at uddanne sig og blive en del af vores samfund på den måde, ikke får muligheden, fordi det giver dem dårligere forudsætninger for at kunne blive i Danmark.
Rosa Lund (EL), 2020-12-10:
Altså, jeg forstår også ordføreren for Venstres tale sådan, at man går meget op i det her med, om man bidrager.
Skal vi i virkeligheden forstå det sådan, at Venstre ikke mener sådan helt generelt, at det at tage en uddannelse er at bidrage til samfundet?
Mads Fuglede (V), 2020-12-10:
Det at tage en uddannelse er jo noget, man gør med det forsæt, at man på et senere tidspunkt kan bidrage til samfundet.
Selvfølgelig bidrager man på sin egen facon ved at tage en uddannelse – bare forskudt – men i forhold til at bidrage i den forstand, at man ikke er en økonomisk belastning for det samfund, man er kommet til, er der selvfølgelig den forskel, at man i en periode har en udgift på studerende, som man ikke har på folk, der er virksomme på arbejdsmarkedet.
Rosa Lund (EL), 2020-12-10:
Jamen for unge, som bor i Danmark, og som har boet i Danmark i mange år – men på deres forældres opholdstilladelse – betyder det jo, at de mister opholdsgrundlaget den dag, de fylder 18 år.
Det er jo typisk der, man starter på en uddannelse med netop det sigte, som hr. Mads Fuglede er inde på, nemlig at komme i beskæftigelse.
Der er jo ikke nogen, som uddanner sig, fordi de ikke vil have et job eller ikke vil bidrage til samfundet.
Derfor vil det jo kun være logisk, at man siger, at uddannelse tæller med, når man søger om permanent ophold, fordi man senere vil tage beskæftigelse.
Eller er det, hr. Mads Fuglede i virkeligheden står og siger, at unge mennesker, som er født og opvokset i Danmark, bare skal smides ud, den dag de fylder 18?
Mads Fuglede (V), 2020-12-10:
Jeg tror, at det nok er der, hvor vi ideologisk adskiller os; at få muligheder i det her land er ikke noget, som det er alle forundt.
Hvis det var det, ville vores samfundsmodel bryde sammen.
Det er meget vigtigt for os, at vi har styr på asyltilstrømningen, og det er meget vigtigt, at vi ikke skaber en masse smuthuller til, at man kan få permanent ophold i Danmark.
Ellers bryder vi sammen under den økonomiske byrde, som det i forvejen er for det danske samfund at finansiere det her område.
Vi bruger mere end 30 mia. kr. på det her område årligt.
De penge kunne være brugt meget mere fornuftigt, end vi gør det i dag.
Rosa Lund (EL), 2020-12-10:
Der er tale om her, at man stiller som krav, enten at folk har været på arbejdsmarkedet, eller at folk har været i uddannelse.
Det er jo ikke det samme som at sige, at permanente opholdstilladelser bare hænger på træerne.
Det er i hvert fald ikke Enhedslistens politik.
Vores politik er, at uddannelse skal tælle med, når man søger om permanent ophold.
Marie Krarup (DF), 2020-12-10:
Ordføreren sagde også, at det skaber en opdeling af vores samfund, at man ikke bare giver de her permanente tilladelser.
Det skaber opdeling i vores samfund, at man lader folk fra fremmede kulturkredse bosætte sig i Danmark og få permanent opholdstilladelse og efterfølgende statsborgerskab – dét skaber opdeling.
Og nogle gange tror jeg, at det faktisk er det, som Enhedslisten ønsker.
Så behøver man ikke selv at lave revolution; så kan man håbe på, at kaosset og omvæltningerne der, hvor man kan gribe magten, kommer på grund af den kulturfremmede indvandring, som skaber fuldstændig opbrud i samfundet.
Samira Nawa (RV), 2020-12-10:
I Radikale Venstre mener vi jo lige præcis ikke, at det bør være en straf at tage en uddannelse, men det er jo sådan, systemet er i dag.
Man bliver straffet, hvis man som ung med flygtningestatus vælger at tage sig en uddannelse, for det, der tilskyndes til, er simpelt hen, at man tager ufaglært arbejde og dermed hurtigere opnår permanent opholdstilladelse.
Og det er jo sådan set også en straf for det danske samfund, at vi ikke tilbyder de her unge mennesker at tage sig en uddannelse og kunne tælle det med.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-10:
Jeg mener, at man på den værdipolitiske venstrefløj meget hurtigt er lykkedes med at få lullet nogle af dem, man er i kontakt med, ind i en logik om, at det at uddanne sig kan være en straf.
Det er et kæmpe privilegium eksempelvis at kunne tage en lang videregående rumteknologiuddannelse i Danmark, eller at det er til rådighed for en, uden at det koster noget, fordi de danske skatteydere generøst har betalt for det, og så manglede det da bare, at man efterfølgende kom ud og leverede på arbejdsmarkedet og betalte skat – betalte tilbage til skatteyderne – og viste, at man også selv kan bidrage med noget til samfundet.
At man overhovedet kan bruge ordet straf i den her sammenhæng, er fuldstændig fremmed er uforståeligt for mig.
Samira Nawa (RV), 2020-12-10:
Ja, men det er sådan, det er.
Og nu er det jo ikke sådan, at det alene er et beskæftigelseskrav, der skal opfyldes for at kunne opnå permanent opholdstilladelse.
Nogle af de her mennesker er dansk gift, de kan være født i Danmark og opfylde alle de øvrige krav, der gælder, men så alligevel ikke kunne tælle en uddannelse med, alligevel skulle stå i den urimelige og også ubehagelige situation, som det er at føle sig dansk og blive anset som dansk, man hele tiden være her på midlertidigt ophold og blive ved med at skulle ansøge om forlængelse.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-10:
Hvordan kan man tale om, at uddannelse er en straf i den her sammenhæng?
Mener man i Radikale Venstre, at det f.eks. er en straf at bo i Mellemøsten?
Nogle af dem, der er tale om her, er kommet som flygtninge, og så har de på et tidspunkt ikke længere grundlag for at have asyl i Danmark, fordi der er blevet skabt fred der, hvor de kommer fra, og så er det jo oplagt, at de rejser tilbage til, hvor de kom fra, lige såvel som jeg gerne ville rejse hjem til Danmark, hvis jeg havde været et andet sted, mens der havde været en konflikt her, og jeg så havde været så privilegeret at kunne få asyl et andet sted i mellemtiden.
Så ville jeg da ikke betragte det som en straf at skulle tilbage til Danmark.
Mener man i Radikale Venstre, at det er en straf at tage en uddannelse og så komme tilbage til sit hjemland?
Er det en straf at bo i Mellemøsten?
Mette Thiesen (NB), 2020-12-10:
Tak for det.
Jeg tror ikke, ministeren er i tvivl om, hvor Nye Borgerlige står i forhold til tildeling af dansk indfødsret, men jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ministeren om noget andet.
Når nu ministeren siger det her med, at vi snart bliver indkaldt til forhandlinger, kunne jeg bare godt tænke mig at høre, om ministeriet har fundet en løsning på den her problematik i forhold til Kriminalregisteret, altså det her med, at man skal kunne se længere tilbage end 10 år, tror jeg det er, i forbindelse med domme for eksempelvis pædofili.
Det ville jo i hvert fald være ret godt at have det, når vi skal sidde og forhandle.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-10:
Hvad angår den dialog, vi har med Justitsministeriet og med Rigspolitiet – og det er helt korrekt, at det er en hovedpine, som har været der i efterhånden et stykke tid – er der ikke nogen endelig løsning endnu, men jeg kan sige, at den er på trapperne.
Og jeg glæder mig som et lille barn til at kunne orientere Folketinget om det her, for det er selvfølgelig uholdbart, at vi i de sidste forhandlinger vedtog noget, som er gældende, men som vi har lidt svært ved at følge op på i Kriminalregisteret, fordi der er nogle oplysninger, der er slettet.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-10:
Mange tak, formand.
Jeg må være ærlig og indrømme, at jeg havde håbet, at vi kunne trække den her forespørgsel tilbage, hvis nu ministeren var kommet os i møde og havde sagt: Nu indkalder vi til nye forhandlinger om dansk statsborgerskab.
Jeg vil faktisk næsten mene, at hvis vi havde brugt al den tid, vi har brugt på at diskutere, hvornår vi skulle have de nye forhandlinger om dansk statsborgerskab, på forhandlinger i stedet for, havde vi rent faktisk sparet en masse tid.
Det er ikke nogen hemmelighed, at det er en mærkesag for os Konservative at få strammet op på reglerne bag dansk statsborgerskab.
Tilbage i februar måned var hr. Søren Pape Poulsen, vores formand, på forsiden af Jyllands-Posten med vores forslag om, at bl.a. fængselsdømte kriminelle ikke skal kunne få dansk statsborgerskab.
Jeg er sikker på, at regeringen bemærkede den mediedækning.
I marts-april måned sagde ministeren selv her i Folketingssalen, at hvis der var et ønske fra Folketinget om nye forhandlinger, ville han gerne imødekomme det.
Der skete bare ikke rigtig noget.
Så i maj eller i starten af juni gik alle blå partier sammen om et fælles brev til ministeren, hvor vi skrev: Vi vil så gerne have forhandlinger om dansk statsborgerskab.
Der skete stadig væk ingenting.
Det synes vi helt ærligt ikke er fair.
Vi har et nyt Folketing med nye partier med rigtig mange nye medlemmer – bare i min egen gruppe er næsten halvdelen af gruppen nye folketingsmedlemmer, og jeg tror, at det gælder for rigtig mange partier, at der er mange nye folketingsmedlemmer – så det, at der er et reelt ønske om nye forhandlinger, synes jeg skulle have været imødekommet for lang, lang tid siden.
Forskellige partier har forskellige interesser.
Nogle har mere fokus på erhvervsdelen, andre har på strafdelen
og andre igen på integration.
Bundlinjen er, at der er rigtig mange i det her Folketing, der ønsker nye forhandlinger.
Og der er stadig væk ikke sket noget.
Derfor har vi bedt om den her forespørgselsdebat, så vi igen kan få ministeren i tale, forhåbentlig med det resultat – og det vil jeg komme tilbage til i mit forslag til vedtagelse – at der som minimum inden udgangen af året bliver indkaldt til forhandlinger.
Det er de forhandlinger, som vi Konservative mener skulle have været afholdt for lang tid siden.
Mads Fuglede (V), 2020-12-10:
Jeg tænker egentlig, at vi i Venstre hellere vil i den modsatte retning: at stille større krav til, at man er forankret i arbejdsmarkedet, før man overhovedet går i gang med det, der handler om, at man kan få ophold her i Danmark, og at man har nogle pligter, som man løfter, før man kan blive en del af noget, der er så ømtåleligt over for en stor indvandring, som den skandinaviske velfærdsmodel er.
Rosa Lund (EL), 2020-12-10:
Problemet med midlertidigheden er jo, at det bliver sværere for folk at integrere sig, fordi de ikke ved, om de mister deres levegrundlag og opholdsgrundlag i morgen.
Det mener jeg er skadeligt for integrationen, og det mener jeg er med til at dele os op på en meget skadelig måde.
Jeg ønsker, modsat fru Marie Krarup, ikke, at vi bliver delt op.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-10:
Jeg vil gøre det her kort.
Vi støtter ikke det her forslag.
Vi vil se det som en lempelse, der gør det mere attraktivt at søge mod Danmark.
Vi støtter selvfølgelig op om, at man skal tage sig en uddannelse, hvis man vil det, i Danmark.
Og alt andet lige vil det at tage sig en uddannelse gøre, at man jo så får et job, der gerne skulle være på et endnu højere niveau.
Så den her lempelse bakker vi ikke op om.
Især når vi hører Enhedslistens ordfører sige, at hvis man er kommet her fra Syrien, skal man da bare have permanent ophold, fordi man jo kommer til at være her altid.
Altså, hele den tankegang om, at i det øjeblik man får en eller anden form for asyl i Danmark, jamen så skal man da bare være her for evigt, er jo præcis det, som gør, at hvis vi indfører regler som de her, bliver Danmark det, som Enhedslisten gerne vil, nemlig et endnu mere attraktivt sted at søge hen.
Så vil jeg sige tak til Socialdemokratiet for at bakke op om en linje, der minder meget om vores og, tror jeg, alle blå partiers.
Og det gør jo, at vi altså står med et Folketing, der er massivt imod det her forslag – og det giver mig da en vis ro i sindet.
Samira Nawa (RV), 2020-12-10:
Jamen jeg kan forstå, at ordføreren anskuer det som udlændingepolitik, og vi behandler det jo også her med udlændinge- og integrationsministeren, men fra radikal side er der jo sådan set også erhvervspolitik og beskæftigelsespolitik i det her.
Synes ordføreren ikke, at det er lidt paradoksalt, at vi har et erhvervsliv, et arbejdsmarked, som skriger på arbejdskraft, kvalificeret arbejdskraft, og at vi så samtidig tilskynder nogle unge mennesker, der er sultne på at uddanne sig, sultne på at bidrage til det danske samfund, til at tage ufaglært arbejde frem for at uddanne sig?
Og tak for debatten.
Vi mener i Radikale Venstre ikke, at uddannelse skal være en straf, men sådan er det for en gruppe unge mennesker i dag.
Vi mener i Radikale Venstre, at det er et spild af talent, når vi tilskynder unge mennesker til at tage ufaglært arbejde frem for at uddanne sig.
Og det er altså et ungdomsliv præget af uro og usikkerhed, som vi byder de unge, som så alligevel kaster sig over uddannelse, på trods af at det får dem udskyder muligheden for at søge om permanent opholdstilladelse.
Jeg har selv været i kontakt med et hav af unge mennesker, som har en sult på at uddanne sig og bidrage til det danske samfund, og som opfylder samtlige af de øvrige krav for at søge om permanent opholdstilladelse i Danmark.
Og det er jo nogle ret strikse krav, og det er fint, fordi sådan skal det være, når man ønsker permanent opholdstilladelse i Danmark.
En af dem, som jeg har lyst til at fremhæve, er en kvinde, som kom til Danmark fra Afghanistan i 2010.
Hun sprang sprogskolen over og tog sig en hf-uddannelse på 2 år med et gennemsnit på over 12.
Hun har arbejdet frivilligt og havde en drøm om at studere rumteknologi.
Og der måtte jeg lige slå op, hvad rumteknologi egentlig går ud på.
Der er vitterlig tale om et ungt menneske, der har lyst til at bidrage til det danske samfund.
Hun er nu kommet i job efter endt uddannelse og bidrager på den måde jo videre til det danske samfund.
Men det må jo også bare være sådan, at vi anerkender, at hun jo har udskudt sin mulighed for at søge om permanent opholdstilladelse.
Hun er ikke alene, der er en række af de her sager.
Og jeg mener faktisk ikke, at vi kan tillade os at sige til de her unge mennesker, at en uddannelse er en straf.
Der er også mennesker, som simpelt hen knækker nakken på at tage sig en uddannelse og er stressede over konstant hvert andet år at skulle forny deres midlertidige opholdstilladelse.
Det ender med, at de dropper uddannelsen og tager et ufaglært arbejde.
Jeg synes også, at vi skal holde op med at anskue det som en udlændingepolitisk lempelsesstramning på den dimension; vi skal se på det som erhvervspolitik, som ungdomspolitik og som beskæftigelsespolitik, for vi bor jo også i et land, hvor vi skal leve af lige netop uddannelse.
Så jeg vil sige tak for debatten, men jeg er selvfølgelig også ærgerlig over det, som partierne har tilkendegivet.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-10:
Vi har det jo sådan, at folk, der kommer til Danmark for at tage en uddannelse – ikke mindst dem, der får su – vil vi jo rigtig gerne have bliver i Danmark, men det skal jo være, fordi de har lyst til det og gerne vil ud på arbejdsmarkedet.
Det er jo ikke sådan, at man skal tage en uddannelse, bare fordi man tænker, at så har man et fast track til permanent ophold og dermed til statsborgerskab.
Altså, man skulle gerne tage sig en uddannelse, fordi man gerne vil uddanne sig.
Og hvis det er sådan, at man er her på et midlertidig ophold og så kommer ind på en uddannelse, så siger al sund fornuft da, at man tager den uddannelse for derefter at kunne få et arbejde på et højere plan.
Det skal jo ikke være sådan, at man tager uddannelsen ene og alene for at få fast track til dansk statsborgerskab.
Samira Nawa (RV), 2020-12-10:
Men nu er det jo ikke sådan, at det alene er et beskæftigelseskrav, der skal opfyldes for at kunne få permanent opholdstilladelse.
Der er en række andre og også stramme krav, hvad vi egentlig i Radikale Venstre synes er rimeligt, når man nu søger om permanent opholdstilladelse.
Så jeg får lyst til at gentage den case, som jeg nævnte før, og som handler om en mand, der har været her i 12 år.
Han har ikke nogen gæld, han har ikke nogen plet på sin straffeattest, men har også deltaget i frivilligt arbejde i hjemmeværnet og været på forskellige danske højskoler.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-10:
Hvis det er sådan, at man er i Danmark og får tilbudt en uddannelsesplads og dermed også et midlertidig ophold, så er det jo ikke sådan, at man skal forlade landet.
Så kan man jo fortsætte med at være her på midlertidig ophold – og derefter få et fast arbejde, som så kan lede til permanent ophold.
Så for hvis man virkelig gerne vil Danmark, tager man da ganske naturligt den rute.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-10:
Jeg kan egentlig gøre det ganske kort.
Tak for ordet.
Henrik Dahl (LA), 2020-12-10:
Tak for ordet.
Ja, det bliver lidt ligesom sæson tre af en tv-serie, der er begyndt at gå lidt i ring, for ligesom de to seneste ordførere mener vi også, at forslaget er en lempelse af udlændingeloven, og vi ønsker ikke en lempelse – og derfor stemmer vi nej.
Tak for ordet.