runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-20:
Jeg vil da gerne sige tak for den indirekte ros til den tidligere regering og dens parlamentariske grundlag for at have vedtaget en klimalov og lavet diverse energipolitiske aftaler og klimaaftaler, som har bragt os på vej; den vej, som Moderaterne nu roser, og som Moderaterne ikke var med til at lægge, da vi tog de beslutninger.
Nu hører jeg ordføreren sige, at der skal fjernes endnu flere barrierer på land med hensyn til udbygning af den vedvarende energi.
Der havde Moderaterne jo en chance her for ganske nylig, da vi behandlede lovforslag nr. L 168 om leasede solceller.
Da kunne man jo have støttet det ændringsforslag, som endda var blevet udarbejdet af ministeren, så der var kvalitetssikring på det.
Det kunne til også at omfatte parkeringspladser og den slags udearealer.
Så har vi så beslutningsforslag nr. B 109 fra Enhedslisten om at få solceller på offentlige bygninger, og jeg vil da opfordre ordføreren til at læse svarene på de spørgsmål, der er til den sag, for så kan vi nok finde nogle flere barrierer at afskaffe.
Er det sådanne barrierer, ordføreren vil gå efter?
Henrik Frandsen (M), 2025-05-20:
Tak for ordet, formand.
Den grønne omstilling er en bunden opgave, og 2025 er året, hvor vi for første gang for alvor kan se, at det faktisk kan lade sig gøre.
For første gang vurderer Klimarådet, at Danmark er på vej til at nå 70-procentsmålsætningen i 2030.
Det er en historisk grøn milepæl, vi som land godt kan bryste os lidt af, ikke fordi vi er i mål, men fordi vi har lagt en realistisk og konkret vej til at nå i mål.
Fossile brændsler er på vej ud.
Ind kommer sol, vind og grøn gas.
Det gør vores energisystem grønnere, og det gør også vores energisystem mere sikkert.
Det styrker både klimaet og vores uafhængighed.
Men vi er kun ved begyndelsen.
For nu skal vi bruge den grønne strøm til at omstille resten af samfundet – transporten, industrien, varmeforsyningen – og vi skal kunne levere grøn energi og teknologi til resten af Europa også.
For stilstand i en verden med fremgang er lig med tilbagegang.
Hvis vi ikke følger med og helst går forrest, mister vi både klimatroværdighed og muligheden for grøn vækst.
Vi mister også muligheden for konkurrence, nye job og eksport.
Derfor er det afgørende, at vi fortsætter investeringerne og skaber de rammer, der gør det muligt.
Regeringen har fjernet barrierer for VE på land, og vi skal fjerne endnu flere.
Vi har netop – det var i går – lavet en politisk aftale med seks andre partier om udbud af 3 GW havvind.
Men der er stadig nok at tage fat på, og jeg kan bare nævne nogle få ting: Elnettet skal udbygges hurtigere, CO 2 -fangst og -lagring skal skaleres op, og hele økonomien, den store økonomi, skal balanceres med både forsvar, velfærd og andre ting, som virkelig kræver, at der bliver sat ressourcer af dér også.
Og så må vi erkende, at markedet bare ikke kan drive den grønne omstilling alene.
Priserne på projekter er steget, renten er høj, og flere grønne initiativer har svært ved at hænge sammen økonomisk.
Derfor skal staten fortsat visse steder inden for visse områder stadig spille en aktiv rolle, både som risikobærer, men også som igangsætter.
Det er en tilgang, vi i Moderaterne gerne vil stå på.
Vi løser problemerne med det, der virker, og vi tilpasser redskaberne til den virkelighed, vi befinder os i.
Krigen i Ukraine har vist os, at energipolitik altså også er sikkerhedspolitik.
Derfor styrker vi energisektorens beredskab, både fysisk og digitalt, men også organisatorisk, netop for at sikre stabilitet og uafhængighed i en mere usikker verden.
Vi skal satse på et energisystem, som er baseret på vedvarende energi.
Vi skal videre i et grønnere, mere robust og mere fremtidssikret energisystem.
Vi skal gøre det med blik for klimaet, og vi skal gøre det med blik for økonomien og for de fremtidige generationer.
Tak for ordet, hr. formand.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-05-20:
Det er jeg jo sådan set ikke uenig i.
Lad os da få tingene på bordet og kigge på det.
Det synes jeg så også skulle gælde alle andre alternative muligheder, men der er vi ikke helt enige, ved jeg.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-20:
Sådan som jeg husker analyserne, er den der forsyningssikkerhed i forhold til el mere udfordret i Østdanmark end i Vestdanmark.
Så derfor synes jeg af hensyn til befolkningen herovre, at man bør have fokus på at lave noget, som kan afbøde det.
Hvis det er sådan, at mere vedvarende energi på Sjælland kan være en del af løsningen, så synes jeg da, at vi skal gå videre ad det spor.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-05-20:
Til det første vil jeg sige, at der jo ikke nogen tvivl om, at et godt og udbygget elnet kan bidrage til noget af det her.
Det handler også om at flytte strøm fra sted til sted.
Så det betyder da selvfølgelig noget.
Jeg ved ikke, hvad analyserne fra sådan et kabel ville tilsige at det skulle gavne.
Hvis man puttede det ind i de simulationer, jeg refererede til, så ved jeg ikke, om det løser noget.
Hvis det hjælper med en time her og der, er det da fint, men vi snakker altså måske op til 8 dage om året i de allerallerværste situationer.
Det tror jeg ikke i sig selv løser det.
Så siger ordføreren, at mere VE på land ville kunne afhjælpe det, men en af de udfordringer, vi har, er jo, at mere VE bare produceres samtidigt, altså solcellerne producerer bare der, hvor de andre solceller producerer i forvejen.
Så hvis vi først transporterer strømmen og så laver mere af den samme type energi på samme tidspunkt, får vi på den måde ikke rigtig løst det i forhold til tidspunkterne, hvor vi har huller.
Så det ville jeg være skeptisk over for om løste det.
Men jeg synes da, vi skal kigge på det hele.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-20:
Det er da fint, at ordføreren sætter fokus på elforsyningssikkerheden.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren kan se noget positivt i, at vi fik et kabel mere mellem DK1 og DK2, altså mellem den østlige og den vestlige del af Danmark.
For jeg tror sådan set, at det vil kunne sikre noget forsyningssikkerhed, når vi har så meget vedvarende energi i Jylland.
Det er det ene forslag, der kunne være.
Så har vi jo en udbygning af vedvarende energi på Sjælland, som går lidt langsomt.
Der er jo bl.a. nogle muligheder i den arealreservation til Ring 5, som ligger uden om København.
Der er en lang række partier, som sådan set har været positive over for det, og det ser ud til, at der godt kunne være et flertal efter et valg, som kunne ophæve den arealreservation, som kunne give mulighed for, at der kunne opstilles noget mere vedvarende energi på Sjælland.
Det er ikke, fordi det hele skal plastres til, men det giver sådan set nogle muligheder.
Så jeg vil godt høre ordføreren sådan mere konkret, om det er to elementer, som vi kunne gå efter at få arbejdet videre med.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-20:
Jeg mister ærlig talt en lille smule respekten for ordføreren med den kommentar omkring blå blok.
Der kommer et udspil, et oplæg til en forhandling fra regeringen, og så har man en forventning om, at alle blå partier er med, og hvis ikke man er det, kan man ikke samle blåt flertal om noget.
Man løber fra aftaler, man selv har indgået.
Man er en del af en regering.
Burde man ikke kigge internt hos selv først, inden man kommer med sådan en useriøs kommentar?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-20:
Nej, ikke nødvendigvis.
Altså, stativerne kan være lavet af jern.
Det, vi ved med sikkerhed om solceller, er, at der kommer PFAS af det, når de bliver sat op, og vi ved også, at der er kviksølv i dem.
Så jeg kan ikke forstå, at selve jernet er et problem.
Men stativerne kan rent faktisk godt være af jern, og jeg ved godt, at ordføreren bliver ked af det, når jeg nu siger det.
I forhold til de andre spørgsmål vil jeg sige, at hør nu her; vi vil rigtig gerne have dem op på tagene, og jeg tror faktisk, at Venstres presseafdeling har været rigtig, rigtig glade for, at de har kunnet gå ind og så nærmest en til en lige pludselig lave en kovending og sige, at de nu også vil have dem på tagene.
Jesper Petersen (S), 2025-05-20:
Hvis det var til historikken og handlede om, hvordan Socialdemokratiet gik til valg, og hvordan det så endte bagefter, så er det det forkerte parti, man holder indlæg til her, vil jeg sige.
For Socialdemokratiet gik jo til valg på at få en bred regering, og det var så også det, der skete efter valget.
I forhold til aftalen i går var også den aftale, som lå til grund for det tidligere udbud, jo med mange partier og mange mandater bag.
Og den var såmænd ikke dum.
Den var jo bare indgået i en tid, hvor vilkårene for at lave den var meget, meget anderledes.
Der har vi jo så i fællesskab konstateret, hvad der skulle gøres bedre, og har gjort det.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-20:
Tak for det, formand.
Jamen vi har jo kigget på den aftale og sagt: Hvad er det, der giver mening i klimapolitikken?
Det har vi meldt ud, og det vil vi gerne forhandle om.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-20:
Ordføreren siger klart ja til, at man skal kunne forklare politikken.
Hvorfor i himlens navn forklarer Venstre så ikke bare politikken?
Man må jo have haft en grund til at gå ind i det her og må kunne forklare, at man overhovedet indgik aftalen.
Så jeg kunne da godt tænke mig at høre, om ikke Venstre bare kunne indkalde til forhandlinger, hvis man vil lave noget mere sikkerhed for dem, der skal lave store investeringer.
Vi har varmepumpepuljer, og vi har afsat 10 mia. kr. til den her omstilling.
Så kan man da kigge på projektet.
Ville det ikke være mere rigtigt at lave en aftale om, hvordan vi kan hjælpe de her mennesker, i stedet for at rende fra sine aftaler?
Christian Friis Bach (V), 2025-05-20:
Det kunne jeg jo vælge at svare kort på, nemlig: Ja.
Det synes vi både er en fast hånd i klimapolitikken og en fornuftig analyse af, hvad der giver mening også for den enkelte borger.
Vi skal kunne forklare den klimapolitik, vi gennemfører, ellers vil modstanden stige.
Det ser vi jo desværre i en række lande, ikke mindst i Tyskland, men stærkest selvfølgelig og mest bekymrende i USA.
Hvis klimapolitikken ikke giver mening for den enkelte borger og den enkelte husstand, vil modstanden stige.
Så der er jo også en politisk dimension i den faste, men fornuftige hånd.
Men at have en helt rigid dato, som vil sætte rigtig mange husstande i en meget usikker økonomisk situation, giver ikke mening, for det er ikke alle varmepumper, der kan betales tilbage på 5 år, og der er heller ikke nødvendigvis mulighed for at låne til dem ude i landdistrikterne, hvor man måske har en bolig til 0,5 mio. kr. og så skal investere i en varmepumpe til 200.000 kr., selv om man har et velfungerende gasfyr, som kan bruge grøn dansk gas en del år frem i tiden.
Så giver det ikke mening.
Nu er vi jo ikke i Venstre tilhængere af planøkonomiske løsninger, eller at staten skal bestemme alt, men vi vil gerne tilskynde flere i de områder til at komme over på fjernvarme.
De vil komme helt af sig selv, for i takt med at tilslutningen til gasnettet i de områder falder, vil omkostningerne ved at drive nettet og omkostningerne for de enkelte borgere stige.
Og vi håber, at vi med den elektrificering, vi også skaber, og med store varmepumper i fjernvarmeværkerne kan skabe en billig og grøn fjernvarme, som bliver meget attraktiv for borgerne at vælge til.
Og vi vil gerne være med til at se på yderligere tilskyndelser.
Der har jo været fjernvarmepuljer og alt muligt andet, som har tilskyndet folk til at tilslutte sig fjernvarme, og det vil vi gerne se på.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-20:
Nu taler ordføreren om grøn gas som noget, der måske kan komme ud i rørene, som et argument for, at vi ikke skal stoppe den russiske gas.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-20:
Så synes jeg, at ordføreren skulle tage høretelefonerne på igen, for mit konkrete spørgsmål var
: For de der 95.000 husstande, som ligger i de konkrete områder, hvor kommunerne har godkendt planlægningen, hvor fjernvarmeselskaberne har konstateret, at her er det sund fornuft at have fjernvarme, og der er ikke tale om samtlige gasområder, vil det da ikke være fornuftigt at fastlægge en slutdato for, hvornår der ikke længere leveres gas til netop de områder, altså dér, hvor de der 95.000 husstande er, og hvor man har konstateret, at fjernvarme er den bedste løsning?
Det var det, der var mit spørgsmål, også i første runde.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-20:
Jeg vil give hr. Søren Egge Rasmussen ret, og jeg skulle ikke have sagt en fast hånd.
Jeg skulle have sagt en fast, men fornuftig hånd, fordi vi skal lave klimapolitik, der giver fornuft for den enkelte borger og for samfundet som helhed.
Og i Venstre står vi stadig væk fast på, at vi skal udrulle fjernvarmen.
Det er gode, effektive klimaløsninger, der giver mening, også økonomisk, for de borgere, der kan få adgang til det.
Vi vil også gerne se på, hvordan vi kan tilskynde flere til at komme over på fjernvarmenettet dér, hvor det er, og dér, hvor det giver mening.
Men at have en rigid slutdato på gasfyr, som vil ramme også de op imod 100.000 borgere rundtomkring i Danmark, hvoraf mange af dem jo ikke vil have adgang til fjernvarme, som vil have grøn gas i hanen, hvor det ikke vil gøre nogen forskel for vores klimapolitiske mål, men vil påføre borgere, hvoraf mange måske i landdistrikterne har svært ved at få råd til det, en meget dyr omkostning til at skifte til en varmepumpe eller en anden teknologi, vil ikke give mening.
Vi skal have en fast, men fornuftig hånd.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-20:
Hvis man kigger på Venstre, synes jeg, at den der faste hånd ikke er så fast, når vi ser på vores fjernvarmeprioriteringer.
Det er jo enormt vigtigt, at der er støtte til den fjernvarmeudbygning, som godkendes af kommuner og planlægges af fjernvarmeselskaber.
Det er sådan set det, som vi politisk har dikteret: Kom nu i gang, alle kommuner, undersøg, hvor det er, at fjernvarmepotentialet er.
Vi står jo med, at 95.000 husstande ligger i nogle områder, hvor det er konstateret, at fjernvarme er den bedste løsning.
Men vi er jo afhængige af, at husstandene, forbrugerne, siger ja til at få fjernvarme ind.
Det er med til at skabe uklarhed, når nu Venstres formand er ude og lufte, at det ikke er noget problem at have et gasfyr, fordi gassen er grøn i 2035.
Vi er altså her i 2025 nu, og vi er sådan set afhængige af, at fjernvarmen rulles ud i nogle områder.
Så jeg vil godt høre, om ordføreren går ind for, at vi sætter en slutdato for levering af gas i de områder, hvor det er konstateret, at det er her, hvor fjernvarmen er den bedste løsning.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-20:
Tak for det.
Vi står et sted i den grønne omstilling, hvor vi både har grund til at være stolte og til at være lidt utålmodige.
Vi kan være stolte, fordi vi har nået en historisk milepæl: For første gang har Klimarådet vurderet, at vi er på vej mod at nå 70-procentsmålsætningen i 2030.
Det er resultatet af ansvarlige beslutninger, ambitiøs politik, årelange investeringer i grøn teknologi, i energiinfrastrukturer og i fremtidens arbejdspladser.
Jeg mindes stadig væk – og det har ordførererne hørt på et par gange – min fars vindmølle, der blev sat op i 1983, og som var en Nordtank 55 kW.
Det er en Ford T for vindmølleindustrien, og den vindmølle har jo skabt grundlaget for den grønne omstilling, vi ser i dag.
I dag er møllerne tohundrede gange større, altså de vindmøller, vi netop har besluttet at sætte op i Nordsøen og ved Hesselø som led i Danmarkshistoriens største anlægsprojekt på 150 gigantiske vindmøller, der kan levere strøm til 3 millioner husstande.
Men det, de kommer til at levere til, er jo i høj grad ren transport, datacentre, brint og nye brændstoffer.
Vi skal også være vedholdende.
Ruslands invasion af Ukraine, energikrisen, cybertrusler og en voksende global usikkerhed har mindet os om noget grundlæggende, nemlig at forsyningssikkerheden er en kerneværdi i et frit og demokratisk samfund.
Derfor har vi styrket lovgivningen, så både den fysiske og digitale sikkerhed i energisektoren bliver løftet, flere virksomheder bliver omfattet af beredskabskrav og cybersikkerheden strammes.
Det sker med ét mål for øje, nemlig at gøre os selv mere modstandsdygtige, mere selvstændige og mere uafhængige.
Det handler ikke kun om Danmark.
Når Danmark om lidt overtager EU-formandskabet, vil det være en hovedprioritet for os i Venstre at sikre et grønt, modstandsdygtigt og konkurrencedygtigt Europa.
Det er klimahandling, det er sikkerhedspolitik, og det er fremtidssikring.
Derfor er vi i Venstre også klar til at tage de svære diskussioner.
Det gælder ikke mindst i forhold til atomkraft.
Vi mener, det er på tide at ophæve forbuddet.
Vi går ind for en teknologineutral tilgang til energiplanlægningen netop for at holde alle døre åbne.
Det gælder både når vi diskuterer atomkraft, og når vi skal lægge retningen for den grønne omstilling efter 2030.
Vi har brug for kontinuitet, for retning og for tydelige pejlemærker, som borgere og virksomheder kan regne med.
Og vi skal turde prioritere.
Vi skal turde investere – også når det koster.
Grøn energi er en investering i frihed, i sikkerhed, i dansk erhvervsliv, i grøn eksport og i arbejdspladser over hele landet.
Den grønne omstilling er ikke gået i stå.
Det er nu, vi skal stå fast, handle klogt og rettidigt.
Tak for ordet.
Lars Aagaard (M), 2025-05-20:
Jeg hørte ikke lige et spørgsmål, men måske mere en generel kommentar.
Det, vi har aftalt, er, at vi skal fjerne barrierer for at muliggøre en firdobling.
Og der er nede under den målsætning i regeringens optik dermed to præmisser, der skal være opfyldt.
Den ene er, at der skal være lokal opbakning, for det er kommunerne i det her land, der laver lokalplaner og bestemmer, hvor man gerne vil have VE-anlæg stående, og den præmis tror jeg det er ret vigtigt at vi holder fast i for at sikre opbakning til den grønne omstilling.
Det vil sige, at der heller ikke er nogen i Jylland, der kan sætte VE-anlæg op, uden det har et lokalt demokratisk ophæng, og det hylder jeg.
Jeg er til gengæld ikke så glad for idéen om, at det, som man så f.eks. gerne vil i en jysk kommune, skal vi sidde i Folketinget og sige til dem at de ikke må.
Så der er der måske snerten af en lille politisk uenighed imellem os.
Den anden forudsætning er selvfølgelig, at der er nogen, der vil betale prisen for den grønne strøm, for jeg ser ikke for mig, at en af de første ting, vi skal gøre, er at indføre massive støtteordninger til f.eks. kinesiske solceller på land.
Så med opfyldelsen af de to præmisser skal vi komme så tæt som overhovedet muligt på firdoblingen af energi fra sol og vind på land, og det er helt i tråd med det, vi også har aftalt politisk.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-20:
Man skal rose en moderat, når der er noget at rose, og i Danmarksdemokraterne kan vi kun rose ministeren for, at man endelig har set tåbeligheden i, at der skal ske en firdobling på land, når der ikke er brug for det.
Det er jo skønt, at vi er kommet ned på, at det kun er 2,7, og med aftalen om havvind kan vi jo i Danmarksdemokraterne bare ønske, at det her første søm i ligkisten til den her tåbelighed med at fylde landet med jernmarker, bliver endnu mindre, for vi skal jo ikke producere mere strøm, end vi har behov for.
Så når Enhedslisten bliver bekymret, bliver jeg – det er nærmest en automatreaktion – faktisk rigtig glad, for det viser jo bare, at vi får tåbeligheden ud af den grønne omstilling.
For den grønne omstilling er vi med på alle sammen, men man behøver jo ikke at gøre det svært for dem, der bor på landet, bare for at gøre det svært for dem.
Det skal vel være, fordi der er fornuft i at producere den strøm, vi producerer.
Og der mener jeg faktisk, at ministeren har været god til at sige, at det kan være, at der kommer strøm på land, men der skal kun strøm på land, hvis der er brug for det.
Så kan vi jo håbe i forhold til det første søm i ligkisten, at det bliver et af bare mange tiltag i forhold til at få fjernet jernmarkerne for danskerne.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-20:
Jeg vil gerne følge op på noget af det, ordføreren lige svarede før, om, at vores aftaler skal være faste og fornuftige.
Venstre har jo indgået en aftale om udfasning af gas i 2035.
Der er sådan set ikke nogen ændrede forudsætninger.
Det er nøjagtig de samme rammer, vi står med i dag.
Der er ikke nogen ny viden.
Det er rigtigt, at der kommer grøn gas, det er bare 2 år senere end oprindelig forudsat.
Vi har brugt 200 mio. kr. på at sætte kommunerne i gang med at varmeplanlægge.
Og det at investere i en varmepumpe er betalt tilbage på 5 år.
Det skaber usikkerhed, når Venstre på den måde vil rende fra sine aftaler.
Derfor vil jeg spørge: Synes ordføreren egentlig, at det med de rammer er fast og fornuftigt at bakke fra en aftale, man selv har indgået?
Christian Friis Bach (V), 2025-05-20:
Den grønne gas er jo lavet på mange forskellige ting.
Der findes grøn gas, der er lavet på gødning fra vores husdyr, og det giver al mulig mening at bruge det til at lave biogas for derefter at afgasse, og noget af det potentiale, der ellers ville afdampe ude på markerne, får du i stedet for udnyttet til biogas.
Du får et bedre gødningsprodukt ud af det og grøn gas på samme tid, og det giver rigtig god mening.
Der i dag også udviklet vegetariske biogasanlæg, som kan benytte halmen der, hvor den er en overskudsproduktion, og der er udviklet biogasanlæg, der i kaskadeteknologier sammen med f.eks. græsprotein og andre ting kan udgøre en meget vigtig del af den grønne omstilling.
Så biogasanlæggene bruger mange forskellige ting.
Jesper Petersen (S), 2025-05-20:
Der var vel både flere hoveder og haler i det indlæg.
Og nej, der kan ikke garanteres en bred enighed altid, og flertal er nu engang det vigtigste.
Men på det her område er der også nogle investeringer, der skal gøres i den private sektor, og som gør, at det jo er ganske godt, når der er brede flertal.
Så det bestræber vi os på, og det er jo også lykkedes så sent som i går.
Men når det nu er så centralt et område, er det også et af de steder, hvor jeg ikke synes det er unaturligt, at man kigger lidt ekstra efter, om der faktisk er en form for levedygtigt alternativ, der kan bringe os noget i den retning, som vi gerne vil som land, og at der er en form for enighed til stede mellem dem, der forestiller sig at skulle have magten i det her land i stedet for dem, der har den, og det ser dårligt ud.
Jeg mener virkelig, at det er en rodebutik uden lige, når man betragter, hvordan forskellige blå partier agerer på de her områder.
Hvordan det ville ende, er jo meget, meget svært at se for sig, men at vi i hvert fald ville få en ringere klimapolitik, er jeg overbevist om.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-20:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg sad faktisk og nød ordførerens tale og tænkte, at der ikke var så meget at komme efter.
Og så blev jeg alligevel bekymret for Socialdemokraternes forståelse af demokrati, når man bliver overrasket over, at oppositionspartier rent faktisk kan have forskellige holdninger til ting.
Men jeg kan betrygge med, at den der store holdningsproblematik jo dybest set bare er, fordi vi godt kunne tænke os, at der var teknologineutralitet, og så er der så nogle, der vælger at vægte det tungere.
Men den der klappen på ryggen over, at man som regering altid ligesom sådan søger det brede, mindes jeg bare ikke, hverken fra dengang man indførte koranloven eller fjernede store bededag.
Så nu prøver vi lige en gang til: Jeg ved godt, at både Venstre og Moderaterne er blevet banket på plads; det har vi jo alle sammen set gentagne gange siden folketingsvalget, men er det ikke meget normalt og sådan meget demokratisk, i hvert fald i danskernes forståelse, at man ligesom står på sin egen holdning, og at man ikke behøver at være enige om alting?
Og så bliver jeg bare nødt til at betrygge Socialdemokraterne i, at lige så snart vi får væltet Socialdemokraterne – og jo mere socialdemokratisk politik der bliver gennemført, jo hurtigere går det – så skal den blå opposition nok blive enige.