runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-01-29:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
For vi kan faktisk ikke på baggrund af rapporten konkludere, at elevernes faglige niveau er faldet over årene.
Vi kan konkludere, at den er forandret over årene, og det er jo faktisk noget helt andet.
Eleverne er blevet bedre til nogle ting, end de var tidligere, og de er blevet dårligere til andre ting, end de var tidligere.
De medvirkende gymnasielærere og universitetsundervisere peger f.eks. på, at eleverne i dag er blevet bedre til at bruge matematik i virkelighedstro problemstillinger og at foretage kildekritik i dansk, mens de er blevet ringere til danskfaglig læsning og grundlæggende matematikfærdigheder.
Så noget går i den rigtige retning, og noget er gået i den forkerte retning – så at sige.
Der er ikke noget underligt i, at elevernes faglighed forandrer sig over tid.
Undervisningen i klasselokalet har jo også forandret sig, i takt med at samfundet forandrer sig og ministeriet ændrer rammerne for uddannelserne og ændrer på rammerne for og kravene til de fag, der er.
F.eks. er medier tilføjet læreplanen i dansk, og det indgår i læreplanerne for matematik, at de såkaldte csr-værktøjer bruges i undervisningen.
Efter gymnasiereformen i 2016 indførte man en skriftlig dimension i historie på stx og gjorde det obligatorisk at lære om kønsligestilling i samfundsfag.
Så når man fylder mere på, vil der jo for det meste blive mindre plads til noget andet.
Jeg tror, vi er endt der, hvor der er kommet lidt for lidt fokus – vil jeg gerne sige – på elevernes grundlæggende færdigheder både i grundskolen og på de gymnasiale uddannelser.
Så jeg mener sådan set, at der er et stykke arbejde at udføre, og derfor vil jeg gerne være med til at se på, hvordan vi får skabt en bedre balance.
Jeg har ikke noget færdigt løsningsforslag til, hvordan vi gør det.
Men jeg synes, at vi jo f.eks. kan skele lidt til eux'en og dens kombination af den praktiske læring og den almene studieforberedelse.
Jeg vil meget gerne invitere til, at vi tager det op i gymnasieforligskredsen og får en grundig drøftelse af det.
Det vil jeg synes var relevant.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2020-01-29:
Jeg er selvfølgelig glad for, at ministeren synes, det er relevant.
Men jeg vil godt gøre opmærksom på, at ministeren faktisk ikke svarede helt præcist på mit spørgsmål, for jeg havde spurgt om viden.
Jeg har ikke spurgt om faglighed, for jeg synes jo, at den der rapport er lidt for snedig, fordi den siger, at fagligheden ikke er faldet, men at fagligheden er stabil.
Man har jo bare omdefineret faglighed.
Det er jo det, der er problemet, for den del, som er vidensdelen eller kundskabsdelen, er faldet.
Det viser rapporten også, og det er jo det, som jeg synes er katastrofalt.
Jeg siger ikke bare nå og pyt, for vi har jo omdefineret, hvad vi skal i dag i skolen, så det er godt nok.
I dag skal man ikke kunne stave.
I dag skal man ikke kunne regne; så pyt med, at de ikke kan det, for de er gode til samarbejde, eller de er gode til virkelighedstro problemstillinger i matematik.
Det viser sig jo bare, at det, når de kommer videre på universiteterne, ikke er godt nok.
Der har man en lang række problemer, særligt i matematik, hvor der simpelt hen er taget for megen viden ud af fagligheden.
Fagligheden er blevet for omdefineret, til at det fungerer, når de går videre på universitetet, for der skal man selv kunne nogle af de basale ting, der ligger inde i den – jeg ved ikke, hvad man skal kalde den – praktiske matematik, måske.
Jeg er sikker på, at der på andre områder er tale om den samme problemstilling.
Det er en debat, jeg gerne vil tage.
Morten Bødskov (S), 2020-01-29:
Jeg tror, det er vigtigt, og derfor håber jeg, der vil være bred opbakning til det.
Skal vi fortsat bruge dem, som vi gør, på EU-støtten?
Eller kunne de målrettes klima, migrationsstrømme og forskningsindsatser?
Det er den kamp, der allerede kører nu, og det er derfor, det er vigtigt, at Danmark hurtigst muligt og med så bred opbakning som overhovedet muligt kommer ind i den her kamp.
Marie Krarup (DF), 2020-01-29:
Jeg er virkelig glad for, at man gerne vil tage det op.
Men jeg synes bare ikke, at man kan tale sig ud af, at der også er sket et fald i gymnasiet.
Vi kan ikke ved at lave det om praktisk skole vinde det tilbage igen.
Vi er nødt til at omformulere eller genformulere faglighedsbegrebet i forhold til noget, der ligner det, som var tidligere, hvor vidensdelen var en større del af det.
Det er det, jeg opponerer imod.
Så jeg vil meget gerne komme til forhandlinger.
Men jeg synes også, at man er nødt til at erkende, at der er sket et tab i gymnasiet, som man ikke kan definere sig ud af.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-01-29:
Jeg kan helt åbenlyst ikke formulere mig på en sådan måde, at spørgeren hører det samme, som jeg synes jeg sender af sted.
For sådan som jeg hører det, jeg selv siger, er det en tilkendegivelse af, at det, der er sket, er, at balancen har forrykket sig, og at jeg gerne vil have, at den forrykker sig ikke nødvendigvis helt tilbage igen, men noget af vejen tilbage igen.
Det er, som om spørgeren hører det som en afvisning af, at tingene har forandret sig.
Det er det ikke.
Jeg siger bare, at det samlede niveau ikke er faldet, men det er det på en del, jeg mener er vigtigere end den del, der nu har fået for meget gas.
Derfor er det en ret åben dør, der bliver sparket ind, og det kan jeg åbenbart ikke få formuleret på en måde, så ordføreren kan høre det.
Jeg er enig.
Jeg mener, at færdighedsniveauet er faldet til et for lavt niveau i den balance.
Marie Krarup (DF), 2020-01-29:
Det er jeg glad for endelig bliver sagt, for det var ikke det, jeg hørte før.
For det er faldet til et uacceptabelt lavt niveau.
Vi må ikke snakke os ud af det, sådan som jeg mener dem, der har skrevet rapporten, i den grad forsøger at gøre.
For man skal læse meget grundigt op på den rapport for at forstå, hvilken katastrofe den i langsom gengivelse faktisk beskriver, fordi man siger, at fagligheden er stabil, og at den bare er forandret.
Vi bør ikke acceptere en så forandret faglighed i dag, som tilfældet er, og som man har gjort tidligere.
Der er behov for at få strammet op.
Men jeg er glad for, hvis ministeren bakker op om det synspunkt.
Vi kommer glad og gerne med gode forslag til, hvad man kan gøre på området.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-01-29:
Dem glæder jeg mig rigtig meget til at se, og jeg synes, at vi skal gå ret konkret til værks.
Jeg tror ikke, at jeg ville tage ordet katastrofe i min mund, for jeg synes jo sådan set, at det er væsentligt nok, at der er nogle ting, man er blevet dygtigere til.
Jeg vil jo helst, at man undgår at smide for meget af det ud med badevandet.
Det synes jeg jo sådan set er en væsentlig landvinding.
Jeg vil bare sige, at jeg håber, at vi kan finde en balanceret vej igennem det.
Jeg vil gerne igen tilkendegive, at jeg mener, at det er et stort problem, at færdighedsniveauet falder.
På en eller anden måde har jeg en fornemmelse af, at ordføreren ikke rigtig hørte det sidste, jeg sagde.
Derfor tager jeg det lige en gang til.
Jeg læser bare op; så bliver det nogenlunde det samme som sidst – i rå vendinger: Jeg tror, at vi er endt der, hvor der er kommet for lidt fokus på elevernes grundlæggende færdigheder både i grundskolen op på de gymnasiale uddannelser.
Jeg vil derfor gerne se på, hvordan vi får skabt en bedre balance end den, der er i dag.
Jeg har ikke et færdigt løsningsforslag til, hvordan vi gør det, men vi kan f.eks. skele til eux'en, hvor man har en kombination af praktisk læring og almen studieforberedelse, og jeg vil derfor gerne tage det op i gymnasieforligskredsen.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-29:
De mener, at kvinder skal gå i burka eller på anden måde være tildækket og skal betragtes som andenrangsborgere.
De mener at ytringsfriheden er noget, man kan sjakre med, og mener, at demokrati skal vige, hvis det strider imod lærebøger skrevet for 1.400 år siden i en arabisk ørken.
De kræfter er der, og de er ikke svage.
Vi kan se – det er jo det, Berlingske Tidende har beskrevet – hvordan de meget præcist ved, hvem de har at kunne regne med, både i Danmark og i andre EU-lande.
Derfor er det jo godt, hvis det – som udenrigsministeren siger – ligger regeringen på sinde at gøre noget.
Men det her er en akut situation.
Vi taler om koranskoler, moskeer osv., som aktivt er ude at hverve folk til vores fjenders sag.
Vi har jo allerværst set det, i forhold til hvordan man rekrutterer unge mennesker og får dem overbevist om at drage i krig for Islamisk Stat og andre vanvidsprojekter.
Så hvornår sker der noget?
Og hvad sker der mere konkret?
Hvornår får man bremset de her overførsler, så vi i hvert fald kan sige, at de penge, der er i de her moskeer, ikke er nogle, der kommer fra wahabistiske organisationer i Saudi-Arabien, eller hvor det nu måtte være?
For derfra kommer der altså sjældent noget godt.
Jeppe Kofod (S), 2020-01-29:
Jamen det er fuldstændig klokkeklart, at de frihedsrettigheder og det demokrati, som vi kæmper for, som også spørgeren er inde på, er noget, vi står sammen om.
Og jeg vil gå endnu videre end spørgeren i den her debat og sige, at begynder man først at tage de her værdier og rettigheder for givet – og det kan man nogle gange have en oplevelse af i den verden, vi lever i – så tror jeg allerede, man begynder at miste det.
Vi skal kæmpe for det her hver dag.
Og det er heller ikke nogen hemmelighed, at vi lever i en verden – det oplever jeg også som udenrigsminister – hvor de her værdier er under pres.
Og i Danmark har vi ytringsfrihed, og vi har selvfølgelig et demokrati, vi værner om.
Derfor er det også vigtigt, at vi kigger på at lave et egentligt forbud mod visse donationer.
Og det er noget, regeringen vender tilbage med.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-29:
Det er godt, at vi er enige om, hvad vi gerne vil.
Det ville bare være rart at vide, om vi også kunne blive inddraget i, hvordan vi så gør det.
Når jeg i mit spørgsmål specifikt spørger til det med EU, er det jo, fordi man kan frygte en stråmandssituation, hvor man, hvis vi forbyder overførsler til Danmark, bare overfører dem til Sverige og så dér finder en eller anden dækorganisation, der fører dem videre til Danmark.
Jeppe Kofod (S), 2020-01-29:
Jamen det er jo netop derfor, jeg i mit svar til spørgeren også understreger, at det er rigtig vigtigt, hvad vi gør i Danmark, men det er også noget, vi løbende diskuterer i EU-kredsen og kommer til at forholde os til.
Det er jo vores europæiske demokrati og vores grundlæggende rettigheder, der er på spil.
Så det er noget, vi står sammen om, også med de andre EU-lande.
Og jeg er af den helt klare overbevisning, at står vi sammen flere lande, står vi i Europa sammen omkring de ting her, altså omkring frihedsrettigheder, demokrati og ytringsfrihed, så står vi meget stærkere, end hvis vi står alene.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-29:
Det er jo godt at være stærk i troen.
Det ville bare sådan rent politisk være rart at vide, hvornår vi så er der.
Altså, kan udenrigsministeren f.eks. sige, at der, inden indeværende år er rindet ud, er stoppet for saudiarabiske overførsler til moskeer i Danmark?
Eller endnu bedre, kan udenrigsministeren sige, at der er stoppet for overførsler til moskeer og andre lignende institutioner i EU?
Der er trods alt lidt tid at løbe på; det har lige været nytår, udenrigsminister.
Kan vi få sådan en garanti?
Det haster.
Jeppe Kofod (S), 2020-01-29:
Altså, det er jo noget, som regeringen er dybt optaget af, både med lovgivningsredskaber, men også i alliance med andre demokratiske lande i Europa, i forhold til hvordan vi sikrer, at der ikke er donationer, altså aktiviteter, der undergraver vores demokrati, vores ytringsfrihed, vores værdier – ikke mindst her i Danmark.
Det er noget, vi er stærkt optagede af, og det er noget, vi løbende kommer til at vende tilbage til.
Og jeg håber også, at debatten om, hvordan vi gør det, er noget, vi er fælles om, for jeg tror, det er noget, vi skal debattere hver dag.
Og vi skal ikke bare tage ét initiativ, vi skal tage mange initiativer.
Nick Hækkerup (S), 2020-01-29:
De sociale medier har revolutioneret den måde, vi kommunikerer på, og vi må erkende, at vi har at gøre med et område, som er vokset frem, uden at der er blevet sat nogle klare rammer.
Forholdet mellem en bruger og et socialt medie reguleres som udgangspunkt af virksomhedens betingelser, som man udtrykkeligt kan acceptere, når man opretter en brugerprofil.
Altså, der er grundlæggende tale om et privatretligt forhold mellem to kontraktparter.
Det, der er på spil, er, om alle så har krav på og ret til ubegrænset at kunne udtrykke deres holdninger på alle platforme.
Som jeg også gav udtryk for i forbindelse med samrådet om samme emne i Kulturudvalget i november sidste år, er det jo ikke en tankegang, som vi overfører på de traditionelle medier.
Altså, vi siger jo ikke om andre medier, at vi har krav på at få vores læserbrev eller debatindlæg optaget i avisen, selv om man indimellem godt kunne tænke sig det.
Man må ikke glemme, at indholdsmoderation, altså på Facebook, også har en vigtig funktion, f.eks. i forbindelse med fjernelse af terrorrelateret indhold og lignende.
Men med det sagt kan jeg sagtens sætte mig ind i, at det kan opleves som krænkende, hvis man oplever at blive blokeret fra et socialt medie, og måske uden oplysning om, hvad begrundelsen er.
Hele spørgsmålet om sociale mediers betydning er jo en uhyre kompleks problemstilling.
Man kan sige, at her har vi et område, som har udviklet sig foran os politisk, og vi bliver nødt til politisk at finde ud af, hvad det så er for en regulering, som vi gerne vil have at det her område skal kapsles ind af ud over bare det kontraktretlige forhold.
Og det er noget af det, som vi faktisk er i gang med at se nærmere på.
Marie Krarup (DF), 2020-01-29:
Tak for svaret, som ikke giver nogen afklaring, må man jo nok sige.
Det her medie, altså Facebook, er jo blevet et dominerende medie, som er helt afgørende i samfundsdebatten.
Og så oplever vi altså, at nogle personer udelukkes uden at få en fornuftig begrundelse.
Det drejer sig jo altså om Trykkefrihedsselskabets formand Aia Fog og tidligere formand Lars Hedegaard, der blev udelukket fra at deltage i debatten på Facebook, fordi de omtalte Tommy Robinson, den britiske islamkritiker og ytringsfrihedsaktivist.
Men når jeg skriver det samme som folketingsmedlem, bliver jeg ikke udelukket.
Men Facebook har fået en stilling i mediebilledet, som gør, at jeg ikke synes, at man bare kan se bort fra det og så sige, at det jo er et privat firma, og at de må gøre, hvad de vil.
Facebook gør nu nøjagtig det samme, som diskotekerne gjorde engang: De lukker nogle ind, og de lukker andre ude – og de giver ikke nogen som helst fornuftig begrundelse for det.
Det burde jo være sådan, at man lukker dem ude, som gør noget ubehageligt, og som man kan forklare, hvorfor det er, at de bliver holdt ude.
Det vil jeg fuldt ud støtte, for selvfølgelig har man ikke ubegrænset ytringsfrihed.
Ytringsfriheden er jo begrænset af bestemte ting i vores lovgivning i Danmark.
Men at holde nogle ude uden at give en begrundelse af nogen art er stærkt problematisk, når man har udviklet sig i den retning, som Facebook har, hvor man har en meget vigtig plads i samfundsdebatten.
Derfor mener jeg, at man er nødt til at gøre noget.
Nick Hækkerup (S), 2020-01-29:
Her træder spørgeren lige præcis ind i en kernesocialdemokratisk holdning, nemlig at markedet er en god tjener, men en elendig herre.
Det, vi har her, er et marked, som har fået lov til at udvikle sig, og som bare optræder på privatretlig basis.
Med den stærke position – og det er jeg jo enig i – Facebook har, er der jo ikke nogen af os, hvis vi vil være på Facebook, der ikke er tvunget til at krydse af, at man accepterer alle betingelserne.
Derfor er vi jo i meget ulige forhold.
Og jeg deler opfattelsen af, at der er behov for at regulere markedet.
Marie Krarup (DF), 2020-01-29:
For kunne man da i det mindste ikke bede om, at Facebook så kommer med nogle begrundelser, som er vandtætte?
Hvis de ønsker at holde folk, der præker terrorangreb eller opfordrer til terror eller til vold, ude, vil jeg sige, at det har vi fuld forståelse for, for det kan man sagtens argumentere for, men man kan ikke argumentere for, at jeg må omtale Tommy Robinson på Facebook, men Aia Fog må ikke omtale Tommy Robinson på Facebook.
Jeppe Kofod (S), 2020-01-29:
Først og fremmest vil jeg gerne takke spørgeren for at rejse en problemstilling, som regeringen finder meget relevant.
Jeg vil gerne slå fast, at det er et alvorligt problem, hvis der ydes udenlandske donationer, der medvirker til at undergrave grundlæggende demokratiske værdier og frihedsrettigheder i Danmark.
Det ligger regeringen meget på sinde, at donationer ikke må risikere at underminere vores demokrati og grundlæggende rettigheder.
Det må ikke ske.
Derfor vil regeringen også sætte ind over for kræfter i udlandet, der arbejder for at undergrave demokrati og frihedsrettigheder i Danmark.
Der skal i den sammenhæng heller ikke herske tvivl om, at vi er klar til at bruge de nødvendige værktøjer, også lovgivning.
Det er netop derfor, at udlændinge- og integrationsministeren agter at fremlægge et lovforslag om forbud mod visse donationer.
Spørgsmålet om udenlandske donationer er også allerede genstand for stor opmærksomhed og drøftelser i EU, som spørgeren er inde på.
Den er også relevant for en lang række andre europæiske lande, der ligesom Danmark ikke vil acceptere, at udenlandske donationer skal undergrave demokratiske værdier og frihedsrettigheder i Europa.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-29:
Vil udenrigsministeren, efter at Berlingske i sidste uge beskrev, hvordan Saudi-Arabien sender millioner af kroner af sted til bl.a. Taiba Moskeen på Nørrebro, svare på, om han vil rejse dette problem i EU og derigennem arbejde for, at det fremover bliver umuligt for formørkede regimer i Mellemøsten, der ofte er os direkte fjendtligt stemt, at finansiere deres håndlangere bag vores egne grænser?
Jens Rohde (RV), 2020-01-29:
Som ordfører for forespørgerne, som det hedder, skal jeg sige tak for debatten, og tak for, at Europaudvalget samlet initierede, at sagen kom i salen.
Det er jo meget vigtigt, og det tror jeg vi med fordel kan gøre i fremtiden på en lang række områder, som vi behandler.
Det ville så være dejligt, hvis ikke det var en hasteforespørgsel, som bliver lidt stressende af, at man måske ikke sådan helt lige kan nå at stille alle de spørgsmål, som man vil, til noget, som er yderst kompliceret.
Men det var jo for at komme regeringen i møde, at udvalget gik med til en hasteforespørgsel, netop fordi regeringen gerne vil have et mandat på fredag.
Det fører mig frem til at sige, at nok kan vi sidde med alle vores forskelligheder og alle vores forskellige prioriteter, men politik handler ikke om at have ret.
Politik handler om at få ret, sådan sagde en tidligere formand for Folketinget engang til mig, nemlig hr. Christian Mejdahl.
Og det synes jeg man skal skrive sig bag øret i disse diskussioner, for det gælder sådan set også i forhold til Danmarks rolle i det europæiske samarbejde, hvor vi ikke bare kan stå stejlt på alle vores prioriteter.
Vi må også erkende, at der er andre, der har nogle andre prioriteter, og der skal man jo så hugge en hæl og klippe en tå, når man skal mødes.
Det er den ene ting.
Derfor har jeg en forventning om, at vi kan nå til et bredt mandat på fredag.
Tak, formand.
Marie Bjerre (V), 2020-01-29:
Det gav jo bare ikke meget svar på, hvornår ministeren så forventer der er klarhed over registreringsafgifterne for 2021.
Jeg mener ikke, at vi kan vente helt til efteråret, november, december, med at få klarhed over registreringsafgifterne.
Men det kan jo være, at det er, fordi ministeren er af samme opfattelse som Det Radikale Venstre, som mener, at der er blevet givet en garanti med den nuværende finanslov om, at man sådan set ikke vil hæve registreringsafgifterne i 2021, men fortsætte med det, man har nu.
Er ministeren enig i den opfattelse?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-29:
Tak for det, formand.
Vil udenrigsministeren, eftersom brexit om få dage bliver en realitet, oplyse, hvilke muligheder han i de kommende år ser for Danmark til at kunne tage kompetence tilbage fra EU – eksempelvis på udlændinge- eller velfærdsområdet – og hvad han aktivt vil gøre, for at den proces, briterne har sat i gang, bliver brugt til at udfordre EU?
Jeppe Kofod (S), 2020-01-29:
Tak til spørgeren.
Brexit har allerede skabt en masse udfordringer og har haft store omkostninger for både EU og for Storbritannien, og masser af tid og energi er blevet brugt på alt andet end det, som i praksis betyder noget for borgeren.
Så hvis spørgsmålet er, om regeringen synes, at vi nu skal bruge endnu mere tid på indforståede diskussioner om institutioner, kompetencer og processer, er det korte svar nej.
Som spørgeren ved, vedrører kompetencespørgsmålet traktaten, og derfor er spørgsmålet i virkeligheden, om regeringen synes, at Danmark skal arbejde for traktatændringer, og også her er svaret klart nej.
For erfaringen er jo, at traktatspørgsmål fører til endeløse diskussioner, der suger al opmærksomhed væk fra det, der i virkeligheden betyder noget, nemlig de politiske resultater.
Jeg tror ikke, at borgerne ønsker, at vi skal bruge tiden på endeløse diskussioner om institutioner og kompetencer.
Jeg tror, at det, borgerne forventer, er, at vi fokuserer på og leverer konkrete politiske resultater på klimadagsordenen, på migrationsudfordringen, på skatteunddragelse, på social dumping, og jeg tror, at borgerne efterspørger konkrete svar på vores fælles udfordringer.
Det var min konklusion fra borgerhøringerne, vi havde sidste år, og det var læren fra valget til Europa-Parlamentet, hvor vælgerne vendte ryggen til de partier og lister, der er forstenet i en gammel diskussion for eller imod EU.
Det handler om, hvilket EU-samarbejde vi vil have.
Kan vi lære noget af brexit, er det værdien af et EU-samarbejde og det indre marked, ikke mindst, og at vi kan handle over grænser uden bøvl og uden store ekstra omkostninger, som nu risikerer at ramme de britiske virksomheder.
Men jeg vil gerne understrege, at jeg jo ikke siger, at EU er perfekt på alle måder, for det er det ikke, og det ved spørgeren også godt jeg ikke mener det er, og selvfølgelig er der udfordringer, og dem skal vi drøfte, dem skal vi finde løsninger på.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-29:
Og tak til udenrigsministeren.
Jo, men hvad nu, hvis det bedre EU, som borgerne ønsker, er et mindre EU
Jeg tror sådan set ikke, at der er nogen – hverken briter eller andre danskere, eller hvad det måtte være – som ikke synes, at vi i fællesskab skal prøve at løse klimaudfordringer, skatteudfordringer og grænseproblemer osv., som udenrigsministeren nævner.
Men jeg kan da bare i den korte tid, den nuværende regering har siddet, få øje på indtil flere områder, hvor EU-traktaten er en, skal vi sige udfordring for regeringen.
Jeg tror, det var landbrugsministeren, der kom lidt i klemme i forhold til nogle barselsregler, som han mente at man kunne træde ud af, fordi Danmark har sådan et fint system selv, men det kan man så ikke, fordi traktaten, vi har i dag, har overdraget EU magt til også at bestemme vores arbejdsmarkedspolitik.
Jeg kan også huske indtil multiple tilfælde, hvor integrationsministeren har haft vanskeligheder ved at bestemme over dansk udlændingepolitik, for det har man også overdraget til EU.
Jeg kan endda huske, at hr. Jeppe Kofod som medlem af Europa-Parlamentet talte ganske kraftigt imod, at EU blander sig i vores børnepenge, su-regler osv. osv.
Der er jo bare det store spørgsmål, der står tilbage, og det er: Hvordan løser man det, hvis man ikke må ændre traktaten?
Altså, hvis vi ikke skal benytte den mulighed, som briterne har givet os ved at give hele kleresiet af embedsmænd og ikkevalgte beslutningstagere i Bruxelles døren i hovedet, til at tage en diskussion om, hvor det er, vi så som land kan tage beføjelser tilbage fra EU, så synes jeg da, at man misser en enorm mulighed.
Så det forstår jeg ganske enkelt ikke, udenrigsminister, altså hvordan man på den ene side kan sige, at EU ikke er perfekt, men på den anden side viger bort fra, at vi nogen sinde gør noget for at gøre det mindre uperfekt.
Det forstår jeg ikke.