runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-20:
Vi skal først og fremmest have sikkerhed i forhold til det fald, vi har set og arbejdet hårdt for at opnå.
Og jeg er enig i, at det er en kombination af nogle tiltag, der er taget internationalt, bl.a. at Balkanruten er lukket ned, men jo også, som fru Johanne Schmidt-Nielsen siger, tiltag, som vi selv har taget, i forhold til opholdsvilkår, som har en betydning, og som også er forklaringen på, at man kan se, at søgemønstrene til de europæiske lande er forskellige.
Danmark er jo ikke det første land, man møder, hvis man kommer fra f.eks. Afghanistan.
Man går igennem mange lande, og så lægger man sin asylansøgning et eller andet sted, og det gør man med en mindre tilbøjelighed i Danmark nu, end man gjorde før, og det skyldes jo vores opstramninger.
Det er ikke lang tid siden, vi var nødt til i vores langtidsplaner at operere med tanken om, at der skulle komme 25.000 asylansøgere om året.
Det har vi så heldigvis fået under kontrol, og tallet faldt sidste år til omkring 6.000, og vi planlægger nu økonomisk efter et tal, der hedder 10.000, som vil være en belastning for vores økonomi, og som også vil presse vores velfærdsrammer ude i kommunerne.
Det tal skal længere ned.
Og jeg glæder mig over, at vi det sidste halve års tid har set meget lave tal, men der er jo stadig væk udfordringer.
Der er den vestlige Middelhavsrute, og der er en række andre ting, der gør, at det her skal holdes under stærk observation, og vi har ikke så meget kontrol over det og set så lave tal igennem så lang tid, at der endnu er basis for at sige, at vi også tager kvoteflygtninge.
Susanne Eilersen (DF), 2017-01-20:
Tak for det.
Og tak for statsministerens tale.
Det er bare det, at vi måske i Dansk Folkeparti synes, at man ikke rigtig gør så meget ved det, som vi godt kunne tænke os.
Og derfor vil jeg spørge statsministeren, om han nogen sinde tror, at vi kan komme social kontrol og parallelsamfund til livs uden at skulle lovgive om det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-20:
Nej, det tror jeg da ikke, og det er også derfor, vi lovgiver, og jo altså har gjort det i en række omgange, hvor vi jo bl.a. har strammet en række straffebestemmelser.
Det er derfor, vi lavede en pakke her sidste år omkring religiøse forkyndere, og det er derfor, vi f.eks. har sagt, at man straffes, hvis man påtvinger andre at bære bestemte religiøse symboler.
Så vi har jo lovgivet.
Det, diskussionen går på her i dag, er, hvordan vi i givet fald på en klog måde kan lovgive mere med effekt.
Og der må jeg bare sige, at hvis jeg virkelig troede på, at man ved at sige, at det er ulovligt at tage et tørklæde på, så fik løst, kan man sige, de underliggende problemer, som jeg tror vi fuldstændig deler en analyse af er der, ja, så for min skyld måske ingen alarm.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at det tager noget med sig, for når vi snakker danske værdier, har vi jo også nogle grundlæggende værdier, der handler om ligebehandling, om religionsfrihed og andet, og vi har i øvrigt også en grundlov, som vi skal tage højde for.
Og vi kunne meget vel risikere at komme i en situation, hvor det, at vi ville lovgive i forhold til noget, som vi så her måske kunne blive enige om at vi helst ikke ville se på gaden, så førte til af de grunde, jeg her har nævnt, at vi også måtte lade den her lovgivning gælde symboler, som vi måske intuitivt gerne ville se.
Det er jo den kompleksitet, der er i det her.
Og jeg beklager meget at drage den frem, for jeg er helt med på, at det var meget, meget enklere og lettere og ville virke meget mere handlekraftigt, hvis man bare kunne sige: Vi vil ikke se de der ting, det er forbudt ved lov.
Susanne Eilersen (DF), 2017-01-20:
Men lad nu det ligge.
Vi bruger forebyggelse rigtig, rigtig mange steder, og jeg kunne godt tænke mig, at statsministeren tog den hat på og sagde: Det er bedre at forebygge og gå ind og sige til forældrene, at der altså er nogle retningslinjer her i landet, hvor piger skal deltage i lejrskoler, svømning, gymnastik og alt muligt andet, end det er at helbrede.
Jeg mener, det er bedre at forebygge, at en pige på 8 år får tørklæde på, end at hun skal være i et parallelsamfund og ikke være aktivt deltagende sammen med alle andre unge mennesker, og at man så bagefter skal til at sørge for, at hun får tørklædet af.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-20:
Jamen jeg er helt enig i, at det er bedre at forebygge end at helbrede, og det gælder i alle livets sammenhænge, hvad enten vi snakker økonomi – og jeg håber, at spørgerens eget parti også vil være med til, at vi får foretaget en række justeringer af vores økonomi, der gør, at den ikke bliver syg på den lange bane – eller sundhedspolitik, ligesom det gælder her.
Og derfor skal vi også tage fat, så det gælder fra barnsben af –
det er jeg sådan set meget enig i.
Men et forbud, der hedder, at piger under en vis alder ikke må bære tørklæde i det åbne rum, vil jo ikke i sig selv betyde, at der er sikkerhed for, at de så ikke har det på, når de kommer hjem igen – altså, det kan jo også medføre isolation.
Så jeg tror, at den forebyggelse, vi skal tage fat om, er at sørge for at drage aktiv omsorg for, at alle lærer at tale dansk, at alle fra barnsben bliver tvunget ind i nogle fællesskaber, hvor der også er danske børn og unge, og at man, som spørgeren er inde på, kommer med på lejrskoler og den slags ting.
Det er da det, det handler om for mig at se, mere end om tørklædet som en symbolsk ting.
Og det, der virkelig bekymrer mig, er, når jeg oplever, at nogle af de unge drenge – og undskyld, at jeg taler meget om drenge, men det er sådan en passion, jeg har – som dem, jeg mødte i går, tager samfundets signaler ned på den måde, at meget, meget uhensigtsmæssig adfærd kan man bare have, og at man kan grine politiet op i ansigtet.
Med hvilken styrke skal vi så sætte ind over for dem?
Du skal passe din skole, du skal lave dine lektier, du skal gå til fodbold i B 1909, du skal sørge for at komme ud og få en praktikplads, du skal sørge for at få et arbejde til almindelig overenskomstmæssig løn, og så skal du glemme, at dine ældre fætre med store guldkæder ligger og kører rundt i store BMW'er, og at samfundet ikke rigtig handler på det?
Men det ene udelukker selvfølgelig ikke det andet.
Dan Jørgensen (S), 2017-01-20:
Jeg vil sige til det der med at gå til fodbold i B 1909, at jeg selv er fra Fyn, og at jeg måske nu synes, at OB er et mere oplagt valg, men fred være med det.
Jeg er i hvert fald indholdsmæssigt fuldstændig enig.
Der er dog én ting, hvor vi måske er lidt uenige, og det er i forhold til det forslag, som mit parti har fremsat, nemlig at det ikke kun er de unge drenge, vi skal beskæftige os med – det er også vigtigt – men også de kvinder, som ikke er inde på arbejdsmarkedet.
Kunne statsministeren ikke redegøre for Venstres holdning til vores forslag om simpelt hen at give dem et uddannelsespålæg?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-20:
Jeg er jo ikke selv fynbo, så jeg skal ikke blande mig i en rivalisering mellem B 1909 og OB.
Men jeg kan gøre rede for regeringens position, og den omfatter så også mit eget parti, Venstre, og det er, at folk, hvis de er arbejdsmarkedsparate, skal arbejde.
Så jeg har klart det udgangspunkt, at vi jo ikke kan acceptere, at kvinder – og for den sags skyld også mænd – med anden etnisk baggrund går rundt på kontanthjælp derhjemme og ikke er en del af det omkringliggende samfund, hvis de i øvrigt kan arbejde.
Men løsningen er jo ikke at sende dem på hygiejnekursus, med al respekt; løsningen er at sørge for, at de kommer ud at arbejde – ud at arbejde – med de kvalifikationer de har, for hvis de er arbejdsmarkedsparate, kan de også arbejde.
Vi har det dilemma, at vi tager stadig mere udenlandsk arbejdskraft ind, samtidig med at vi har folk gående på passiv forsørgelse, og vi kan se, når vi ser på kontanthjælpsægteparrene, at folk med anden etnisk baggrund i den grad er overrepræsenteret.
Jeg kan ikke huske alle tal i hovedet, men vi snakker jo om et tal oppe i firserne, når vi snakker procenter, med hensyn til hvor stor en andel af ægteparrene der har en anden etnisk baggrund end dansk, og derfor skal de ud at arbejde.
De skal ikke på hygiejnekursus sammen med ti andre fra den samme bebyggelse, men de skal ud at arbejde.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-01-20:
Så tror jeg, at vi har talt forbi hinanden.
Jeg prøver lige at spole lidt tilbage igen.
Altså: Vi er enige om, håber jeg, at det er meget svært at knække den negative sociale arv.
Det må siges at være endnu mere vanskeligt, hvis man har personer, som ikke har nogen uddannelse og kommer fra en anden kulturkreds og som måske mangler evne og vilje til at lade sig integrere og som i det hele taget vil have ualmindelig vanskeligt ved at falde til i Danmark.
Mener ordføreren så ikke, at den fattigdom, som ordføreren mener eksisterer i Danmark, er ligefrem proportional med det antal fattige mennesker, man importerer til Danmark?
Altså, man taler så meget om, at man skal gøre meget mod fattigdom, og samtidig gør man alt for at understøtte fattigdommen ved at importere mennesker, som ikke har nogen forudsætninger for at kunne klare sig.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-20:
Jeg er helt enig, og det er også derfor, at vi i alle de år, vi har haft mulighed for at sidde i regeringskontorerne, har strammet op på både udlændingelovgivning, men også på retspolitikken og gerne vil gøre det fortsat.
I forhold til det meget konkrete her vil justitsministeren inden længe præsentere en bande- og rockerpakke, som jo har det sigte at kunne slå hårdere ned på de her gangstermiljøer.
Det er så, uanset om det er gangstermiljøer, der er funderet i noget andet etnisk end dansk, eller om det er rockerbander med danskere.
Det skal der slås hårdere ned på.
Noget af det, vi bl.a. kommer til at se på, er vores måde for effektivt at sætte det igennem, vi allerede har besluttet.
Vi har f.eks. besluttet muligheden for at lave zoneforbud, og så igen, fordi vi lever i en retsstat, er der en retlig prøvelse af disse forbud og sådan noget, som gør, at det måske er svært at få til at virke, fuldstændig som vi tænkte det skulle, da vi vedtog det, og der skal vi da se på, hvordan vi kan stramme det op.
For vi kan da ikke have et system, hvor landets politimyndigheder ikke kan sætte sig igennem i situationen over for kriminelle, for det sender et forkert signal, ikke bare til de kriminelle, men også til de børn og unge, der står og ser på, hvis man i situationen omkostningsfrit kan gøre noget, som man ikke må gøre, og så sker der umiddelbart ingenting, og så river man bare sin bøde i stykker, fordi man har en insolvenserklæring i baglommen eller noget andet.
Det skal vi da have gjort noget ved.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-01-20:
Det er rigtigt, at jeg taler om fattigdom i min tale i dag, og det er, fordi jeg tror, at noget af det, vi kan gøre fra Christiansborgs side for at sikre god integration og for at sikre kvinder lige rettigheder med mænd, er at sikre, at de livsvilkår, man har, faktisk er i orden.
Og jeg mener, at den lave ydelse, som integrationsydelsen er, er med til at isolere mennesker.
Der er også en regel som 225-timersreglen, som vi ved i særlig grad via erfaringen fra 00'erne rammer kvinder med minoritetsbaggrund.
Hvad sker der?
De kvinder bliver et hundrede procent økonomisk afhængige af deres mænd.
Det er et ualmindelig dårligt udgangspunkt for ligestilling.
Der er en grund til, at den kvindebevægelse, som hr. Søren Espersen taler så meget om, netop i årtier og i århundreder har kæmpet for kvinders økonomiske ligestilling med mænd, kvinders økonomiske uafhængighed af mænd, fordi det er en forudsætning for ligestilling.
Så derfor bekymrer det mig, også på ligestillingens vegne, når man indfører fattigdomsydelser, når man indfører 250-timers reglen, som i særlig grad rammer kvinder med minoritetsbaggrund.
Dan Jørgensen (S), 2017-01-20:
Jeg ved ikke, hvad spørgeren mener med, »om ordføreren bløder op« – det tror jeg formuleringen var – for tror jeg ikke, man skal følge særlig meget med i vores politik for at vide, at vores holdning er, at mennesker skal i arbejde så hurtigt, som det overhovedet er muligt, og at alle bureaukratiske eller andre barrierer, der kan være for det, er vi gerne med til at forhindre.
Vi gik sådan set til valg ved sidste folketingsvalg på en parole, der hed: Kommer du til Danmark, skal du arbejde.
Det er det altså meningen man skal fra første dag.
Så ja, det bidrager vi gerne til.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-01-20:
Fremragende.
Skal vi så ikke stille forslag om at gøre det tilladt at arbejde fra første dag, når man kommer til Danmark?
Det har jeg nemlig ikke oplevet før.
Dan Jørgensen (S), 2017-01-20:
Det er jeg lidt uforstående over for.
Måske skyldes det, at ordføreren ikke selv var med til de forhandlinger, som vi deltog aktivt i, og hvor vi var med til at lave forskellige stramninger af udlændingepolitikken i Danmark, og en af de ting, som vi jo fik igennem som parti, og som regeringen faktisk havde foreslået skulle afskaffes, var, at man gerne må arbejde uden for asylcentrene.
Det havde regeringen foreslået at man ikke skulle have lov til.
Vi sagde, at hvis vi skal være med i den her aftale, så vil vi insistere på det, og det fik vi så igennem.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-01-20:
Kommer du til Danmark, skal du arbejde.
Det er nogle gode ord.
Jeg vil sige, at det jo er lidt svært, når man i TV 2's »Moskeerne bag sløret« ser og hører, at imamerne siger, at kvinderne ikke skal arbejde.
Det samme siger mændene i familier af anden etnisk herkomst.
Når vi nu taler om, hvor mange der er i arbejde, er det for øjeblikket sådan, at 84 pct. af de ægtepar, der ikke er i arbejde, er af anden etnisk herkomst.
Der er lavet en undersøgelse gennem de sidste 2 år, altså i 2014 og i 2015, af flygtninge og indvandrere, der er kommet i 2013, om, hvor mange af dem der kom i arbejde.
Det var 16 pct. Så det passer med de 84 pct., kan man sige.
Hvordan i alverden skal vi kunne nå frem til, at der arbejdes fra dag et med de tal, vi ser?
Dan Jørgensen (S), 2017-01-20:
Det er jo et område, hvor Dansk Folkeparti og mit eget parti adskiller sig fra hinanden.
Vi mener jo, at arbejde er det absolut vigtigste, og vi mener, at vi skal gøre en indsats for at integrere mennesker, selv mennesker, der måske skal tilbage igen til de lande, de kommer fra.
Det er da bedre både for dem og for os, at de arbejder, mens de er her.
Der er jo ikke lige nogen nemme løsninger.
Men noget af det første, vi skal gøre, er jo at sikre, at folk så også bliver erklæret arbejdsparate, jobparate, og der kan vi jo heldigvis se nu, at nogle af de ting, vi også har støttet, og som regeringen fik igennem i trepartsaftalen, faktisk begynder at virke.
Men der er stadig væk alt for stor forskel på, hvordan det bliver administreret ude i kommunerne, og der er nogle kommuner, hvor der er en meget, meget høj procentdel, som bliver erklæret jobparate, og der er andre kommuner, hvor andelen er meget, meget lav.
Og selv om der vil være en naturlig variation, så er der ikke nogen tvivl om, at de tal dækker over, at man simpelt hen griber problemstillingen forskelligt an.
Det skal vi gøre noget ved.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-01-20:
Så vil jeg bare lige spørge til det, hr. Dan Jørgensen sagde, nemlig at hvis ikke de kom i arbejde, så skulle der indføres konsekvenser.
Men f.eks. hvilke konsekvenser?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-01-20:
Tak for det, og tak til hr. Dan Jørgensen for en glimrende ordførertale.
Jeg skal bare lige spørge i fortsættelse af spørgsmålet fra fru Sofie Carsten Nielsen, som jo gik på, om man som asylansøger i Danmark skal kunne arbejde fra første dag: Vi deler fuldstændig opfattelsen af, at den bedste måde at blive integreret i vores dejlige land på, er ved at komme ud på arbejdsmarkedet og møde nogle af de spændende mennesker, som er derude, og blive en del af det.
Men er det fra første dag som asylansøger, at man skal kunne det?
Dan Jørgensen (S), 2017-01-20:
Ja, nu siger hr. Jakob Ellemann-Jensen, at vi deler opfattelsen.
Det er da fantastisk, hvis det er det, der er tilfældet.
Jeg husker bare rigtig mange timer ved et forhandlingsbord, hvor jeg måtte kæmpe for, at folk, der boede på et asylcenter, kunne få lov til at arbejde, men hvis man har skiftet holdning til det fra Venstres side, så er det virkelig godt.
Så er det klart, at det ikke i dag kan lade sig gøre for folk, der ikke har fået asyl som asylansøgere.
Det mener jeg sådan set er noget af det, vi burde ændre.
Vil det være nemt, er der problemer i det?
Nej, det vil det ikke, og ja, det vil der være, men det bør vi da gøre noget ved, specielt jo fordi regeringen ikke har levet op til det løfte, den havde om at nedbringe sagsbehandlingstiden.
Det kan være, at spørgeren lige vil minde os om, hvor lange sagsbehandlingstiderne er nu, og minde os om, hvad det er, regeringen har lovet den vil gøre ved det, for det er da et kæmpe problem.
Og jo længere den sagsbehandlingstid er, jo større er behovet selvfølgelig for, at de mennesker har noget at foretage sig.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-01-20:
Hvis det er muligt at lægge lidt af den der polemiske stil til side, så spørger jeg faktisk for at få et svar og ikke bare for at blive belært.
Vi er enige om, at integration bedst foregår via arbejdsmarkedet.
Og lad os nu tage udgangspunkt i, hvad vi er enige i.
Det, som jeg blot hører fra Socialdemokraterne, som er nyt for mig, er, at man mener, at asylansøgere fra første dag i Danmark skal kunne arbejde.
Det, jeg er nervøs for i den optik, er jo, at man så søger asyl i Danmark kun med det formål at få lov til at komme ud på det danske arbejdsmarked.
Ser ordføreren en problemstilling i det?
Dan Jørgensen (S), 2017-01-20:
Det er muligt, at der vil være nogle, der vil gøre det.
Jeg vil nu sige, at det at få transporteret sig selv fra Afghanistan eller Irak eller Syrien til Danmark for at få et arbejde i de måneder, man så kan få et arbejde, indtil man så bliver afvist, ved jeg ikke om er noget, der vil anspore og give betydelig mere trafik, men det er der jo en ret nem løsning på.
Jeg kunne godt tænke mig at få svar på: Hvad vil man gøre for at bringe den sagsbehandlingstid ned?
For så vil det problem jo også være betydelig mindre.
Vi er vel enige om, at det er et kæmpe problem, at mennesker skal sidde så lang tid og vente på at få deres afgørelse, også for det danske samfund.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-01-20:
Tak for det.
Jeg synes, denne debat hurtigt har taget en drejning til at handle om beskæftigelse og om, hvor hurtigt man skal i beskæftigelse – om det skal være dag et, to eller fem, eller hvor meget det nu er.
Jeg synes, det er at afspore det her lidt.
Det her handler om de værdier, vi lever med i det daglige.
Jeg vil gerne trække debatten over i en retning af noget, som jeg ved at ordføreren har et kendskab til, dels fra sin tid i EU, men også som fødevareminister, nemlig spørgsmålet om halaltraditioner, halalmad, kort sagt.
Medmindre jeg husker helt forkert var begrebet halal stort set ukendt for 30 år siden, ingen kendte noget til det.
Der var selvfølgelig indvandrergrupperne, som ønskede den her form for mad, men for den almindelige dansker var det jo ikke noget, man talte om.
Siden da er der sket et, som jeg ser det, skred i retning af, at halal ikke alene er noget, der selvfølgelig er meget, meget velkendt, men at det faktisk nærmest er blevet udbredt til hele samfundet, sådan at det i dag næsten er umuligt at undgå det.
For lige at tage den her med halalmaden: Synes ordføreren ikke, at det er et problematisk værdiskred, at hvor halal engang var forbeholdt de få, er det i dag i praksis umuligt at undgå?
Dan Jørgensen (S), 2017-01-20:
Det konkrete forslag var, at så kunne man ikke få kontanthjælp.
Jeg skal starte med at sige, at når ordføreren beklager, at det her er kommet til at handle om beskæftigelse, så må jeg sige, at jeg er uenig – jeg er glad for, at det handler om beskæftigelse.
Det her er en debat, der handler om danske værdier, og for mit parti er det noget af det allermest danske, altså ret og pligt.
Hvis vi skal have en velfærdsstat, kræver det, at alle bidrager.
Hvad angår halal, tror jeg godt, at spørgeren ved, at det faktisk var i min tid – men det var dog ikke mit forslag – som fødevareminister, at vi fik gennemført en lovgivning i Danmark, som sikrer, at hvis man vil halalslagte dyr, skal det foregå på den måde, at dyret er bedøvet.
Hvis det er tilfældet, hvis dyret er bedøvet først, er der ikke nogen dyrevelfærdsmæssige konsekvenser, og når der ikke er nogen dyrevelfærdsmæssige konsekvenser, ser jeg overhovedet ikke noget problem i det.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-01-20:
Det var blot, fordi ordføreren indledte sin glimrende ordførertale med at tale om, at vi skulle have indvandrere i arbejde fra dag et.
Det er vi jo fuldstændig enige i, men problemet er, at en del, der kommer her, ikke kan og er forbudt at arbejde fra dag et: alle dem, der søger asyl.
Er det noget, som ordføreren her bløder op på?
Kan vi i højere grad både stille krav og gøre det tilladt for mennesker, der er i Danmark, også i asylfasen, at bidrage med den arbejdskraft, de nu kan?
Dan Jørgensen (S), 2017-01-20:
Jeg tror, at hvis en ung pige er undertrykt af sin egen familie, så kan det da godt være, at man som samfund kunne beslutte, at det så er forbudt for den her unge pige at have tørklæde på, når hun færdes i det offentlige rum eller i folkeskolen.
Men det ville jo ikke ændre på den grundlæggende struktur, der er i den piges familie.
Det ville bare ændre på udtrykket for, hvordan hun så var undertrykt.
Derfor skal vi jo tage fat et helt andet sted.
Og fred være med de symbolpolitiske forslag, der kommer fra DF, men det ville være rart, hvis man ville prøve på at tage fat om noget af det, vi ved ville virke, nemlig at få de her mennesker i arbejde, få dem til at komme ud i samfundet og være en del af det danske samfund hver dag.
Søren Espersen (DF), 2017-01-20:
Jeg takker statsministeren for, at han igen i denne samling stiller op for at tage drøftelsen af et emne, som i den grad beskæftiger danskerne i deres debatter og samtaler på arbejdspladserne, på uddannelsesinstitutionerne, og hvor de ellers færdes.
En ting er jo de praktiske problemer i forbindelse med indvandringen, og de problemer diskuterer vi jo i det daglige, og de vil sikkert også blive en del af denne debat, men temaet, som vi i DF som forespørgere har ønsket os, er det kulturelle, værdimæssige aspekt af indvandringen, som det også fremgår af forespørgslens tekst.
Når et militærkup 2.500 km væk medfører, at i hundredvis af børn herhjemme skifter skole; når en person, der er født og opvokset her i landet og finder, at den modbydelige sharialov har forrang for den milde og tålsomme danske lovgivning; når en person myrder en jøde som følge af en konflikt, der foregår 4.000 km væk; når en person med dansk indfødsret melder sig til tjeneste i Islamisk Stat, som er i krig med Danmark, hvor han er dansk statsborger; når en person finder ud af, at hans datter har fundet sig en kæreste, og han reagerer ved at tvangsgifte hende med en ukendt mand fra landsbyen 5.000 km væk; når en person ikke stemmer til folketingsvalget, fordi, som han udtrykker det, sharia ikke skal erstattes af urene styreformer – ja, så er vi i disse år under pres, vil jeg sige til statsministeren, for dansk kultur, levevis og tradition angribes.
Det er måske den allervigtigste diskussion, vi kan tage her i Folketinget, og jeg ser frem til statsministerens besvarelse og til den efterfølgende debat.