runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-10:
Jeg er ked af, at ordføreren opfatter det, som om det er varm luft, jeg står og sender af sted heroppefra, for jeg forsøger faktisk at svare meget ærligt på spørgsmålet.
Jeg mener helt oprigtigt, at vi har større chance for at nå målet om at få udsendt borgere, der ikke har noget at gøre i Danmark, hvis vi samarbejder med andre EU-lande om det, end hvis vi forsøger at gå enegang og så kommer i en situation, hvor de her mennesker – f.eks. folk fra Irak eller Syrien eller andre steder – forsøger at få et visum i et andet Schengenland og så kommer til Danmark ad bagvejen.
Jeg mener overhovedet ikke, at der er noget forkert i den måde, hvad skal man sige, at prøve at tale uden om det spørgsmål, som ordføreren stiller, på – overhovedet ikke.
Jo, det synes jeg da altid en regering har en forpligtelse til – at arbejde for at nå det mål, som vi jo så er enige om, men hvor vi vurderer, hvilke værktøjer i værktøjskassen vi skal have fat på, forskelligt.
Jeg anerkender dog ikke en masse af de andre præmisser i det her spørgsmål, f.eks. den præmis, at regeringen ikke gør noget nu, eller at vi ikke kan gøre noget nu.
Der er jo to spor.
Og er der lande, som ikke gør det, kan der komme højere visumgebyr, der kan komme andre sagsbehandlingstider – det kan få nogle konsekvenser.
Der er det jo, at vi som et samlet EU også står stærkere, end hvis vi forsøger alene som et lille land at gøre noget på egen hånd, ikke mindst fordi vi nok vil se, at mange af dem fra f.eks. hovedgruppe 5 blot vil søge et visum i et andet Schengenland og så komme ind ad bagdøren til Danmark alligevel, men på en meget ukontrolleret måde, hvor de bare kommer over grænsen, uden at vi har styr på dem.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Jeg synes ikke, vi har nogle udmærkede regler, når der sidder i hundredvis af folk rundtomkring i Danmark, som alene ved at vægre sig kan blive her, på trods af at det er ulovligt.
Altså, det er folk, der ikke har nogen lovlig adkomst til at være her.
Ministeren står handlingslammet og afviser nu også et forslag, der kunne styrke ham lidt over for de tredjelande, der ikke vil tage imod.
Vi taler om lande som Irak, Iran, Sudan, Congo, Myanmar.
Jeg ved ikke, om ministeren kan løfte sløret for, hvor mange højtspecialiserede arbejdstagere vi har fra de lande i Danmark.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-10:
Det er fuldstændig korrekt.
Jeg bryder mig ikke om, at der er mennesker, der mod folkets vilje får lov til at komme hertil og dominere vores måde at leve på, vores kultur.
Jeg synes, det er en skændsel, at politikere i årevis har ladet folk komme hertil, uden at det har været folkets vilje, og skabt nogle konflikter – nogle parallelsamfund, nogle sammenstød med danskerne – som er urimelige over for den danske befolkning, og som åbenlyst er meget, meget svære at få bugt med.
Hvis vi nu først skal ind på krig og tidligere tiders krigstogter, kan vi jo godt tale om, om det her i virkeligheden er en invasion.
Men jeg tror ikke, det er dér, hr. Jens Rohde vil hen, så jeg vil nøjes med at sige, at en forfejlet udlændingepolitik kunne vi godt kalde en invasion.
Men hvis det er det, ordføreren spørger til, så lad mig høre det i den opfølgende bemærkning.
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-10:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes jo også, det er vigtigt at huske på, at det her ikke kun ville ramme de pågældende lande.
Det ville også ramme Danmark, når danske virksomheder ikke ville kunne få besøg af forretningsforbindelser, og når vi ikke ville kunne få oprettet idrætsstævner i Danmark, hvis vi ikke kan få udlændinge fra bestemte lande til at deltage i dem.
Altså, jeg tror, at vi har nogle udmærkede regler, som siger, at hvis man bliver placeret i hovedgruppe 5, er det ret svært at få et visum, men der skal være undtagelser, f.eks. af nogle af de årsager, jeg nævner her.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Først, for at feje det her med fridagen til side: Det har vi netop bevidst valgt at undgå, fordi vi vidste, at så ville det hele blive til en økonomisk debat.
Det ville hr. Henrik Dahls partifæller muligvis have elsket, men vi vil netop gerne have en historisk åndelig debat om det at være dansk og betimeligheden i, at vi i dag altså ikke har en nationaldag.
Når så hr. Henrik Dahl – kompromissøgende, som vi jo kender ham – foreslår, at det kunne være grundlovsdag, så er jeg jo nødt til at spørge tilbage, om ikke hr. Henrik Dahl kan se, at der jo er meget i det at være dansk, det at være knyttet til det her folkelige fællesskab, som netop ikke kun er en grundlovsfest, en demokratiets fest, og hvorvidt det i virkeligheden ikke mere ville skille end samle omkring Danmark, hvis vi satte det lighedstegn og sagde, at danskhed og grundlov en til en er det samme.
Kan hr. Henrik Dahl ikke godt se, at vi har brug for en dag, hvor vi netop har et symbol, som er apolitisk, som er favnende, som er historisk, og som kan inkludere alle og ikke kun dem, som føler sig forbundet til grundloven osv.?
Henrik Dahl (LA), 2020-01-10:
Tak for det.
Vi har jo allerede fået navne på nogle prominente personer, der har fødselsdag på valdemarsdag.
Det gælder Poul Nyrup Rasmussen, og det gælder Michael Laudrup, og det kunne man jo måske benytte sig af, hvis det kom dertil, at der en dag skulle laves en markedsføringskampagne for en ny nationaldag.
Det er ikke sådan, at vi i Liberal Alliance ikke hylder og ærer Dannebrog.
Et kært eje hos mig personligt – og det kan jeg på forlangende fremvise efter debatten – er et fotografi af hr. Søren Espersen og mig selv taget i Tallinn på præcis det sted, hvor Dannebrog i 1219 faldt til jorden.
Alligevel er vi i Liberal Alliance skeptiske over for at gøre valdemarsdag til nationaldag.
Det skyldes ikke, at valdemarsdag som regel ligger oven i Folkemødet, hvorfor Folkemødet formentlig også ville skulle gennemtænkes, hvis det pludselig kom til at køre hen over nationaldagen.
Men det er faktisk et godt argument, justitsministeren kommer med om arbejdsudbud og produktivitet og de økonomiske omkostninger ved at holde den her fridag.
Jeg foreslog faktisk argumentet om arbejdsudbud på vores gruppemøde, men vi syntes, at det lød som en parodi på Liberal Alliance, og derfor ville vi ikke bruge det, så vi droppede det.
Men tak til regeringen for at spare mig for at lyde som en parodi på mit eget parti.
Det, man måske kunne foreslå som et kompromis, var jo måske alligevel at gøre grundlovsdag til nationaldag, hvis man synes, at der skal holdes en nationaldag.
For jeg synes nogle gange, at diskussionen om, hvad der er dansk, og hvad der er udenlandsk, bliver lidt tosset.
Og det kunne man måske markere i forbindelse med grundlovsdag.
For det moderne demokrati er jo ikke opfundet i Danmark, kristendommen er ikke opfundet i Danmark, oplysningtanken er ikke opfundet i Danmark.
Grundloven skaber et dansk demokrati, selv om ideen ikke er rundet her i Danmark.
Grundloven skaber danske institutioner, den skaber et demokrati, hvor vi gør tingene på præcis den måde, som det udspiller sig her i dag med de omgangsformer, vi har, og de traditioner, vi har.
Den skaber en dansk folkekirke, der er en græsrodsorganisation i stedet for at være en hierarkisk organisation.
Det synes jeg også vi skal være glade for.
Den skaber hele begrebet om folkelighed, der jo simpelt hen er en 1800-talsmåde at sige inklusion på.
Det er egentlig det, der menes, når man siger folkelighed, altså at det er for alle.
Og det er det, som vores grundlov bygger på, og det synes jeg egentlig nok er værd at fejre.
Så vi kunne måske mødes i et kompromisforslag, som er, at man gør grundlovsdag til nationaldag, og så ligesom i bemærkningerne til den beslutning også siger, at det gør jo også demokratiet og en række internationale strømninger specifikt danske.
Og det har vi det jo rigtig godt med.
Det er rart at være i vores parlament med vores traditioner og vores omgangsformer og ikke i alle mulige andre parlamenter, hvor partier, regering og parlament har andre måder at omgås hinanden på.
Så det er altså værd at fejre.
Men vi kan ikke støtte forslaget, som det ligger.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-10:
Ja, og jeg følger meget gerne op.
Jo, det er beskæmmende.
Det undrer mig dog ikke.
Lad os føre det frem til nutiden: Vi har lige haft en situation, hvor amerikanerne har taget en terrorist af dage.
Det har de gjort for at trække en streg i sandet.
De har gjort alt for at angribe vestlige interesser og amerikanske interesser.
Så slår man tilbage, og det, jeg hørte i den sammenhæng, også fra Det Radikale Venstres side, var i stil med det, jeg nu hører om valdemarsdag og baggrunden for valdemarsdag.
Så det kommer ikke bag på mig.
Det er jo nok en del af den politiske uenighed mellem det radikale segment og det konservativt-borgerlige segment.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Det, som hr. Jens Rohde og Det Radikale Venstre ved flere lejligheder har kaldt for et korstog, sker jo på baggrund af et par århundreder, hvor venderne har drevet sørøveri rundt i Østersøen.
Altså, det er jo et forsøg på at trænge den her urostifter ovre ved Baltikum tilbage, slå dem en gang for alle, sådan at danske købstæder og købmænd og hæderlige borgere ikke skal leve i daglig frygt for at blive rendt over ende.
Altså, jeg synes, det er utroligt , hvordan man skal høre fra Det Radikale Venstre, at de sådan prøver at presse danmarkshistorien ind i en form, sådan at den passer ind i en moderne radikal måde at anskue verden på.
Er ordføreren ikke enig i, at det er beskæmmende at høre på De Radikale?
Det her er et korstog imod historien fra De Radikales side.
Henrik Dahl (LA), 2020-01-10:
Jeg synes egentlig, at jeg redegjorde ret tydeligt for, hvorfor jeg synes diskussionen har flere dybder.
Vores institutioner er meget, meget danske, og de inkarnerer vores måde at gøre tingene på.
Vi har indrettet os i vores Folketing, hvor vi står, på, at vi har lav magtdistance, på, at vi har en uformel måde at gøre tingene.
Vores forretningsorden er indrettet på den måde, parlamentets omgang med regeringen er indrettet på den måde.
Vores grundlov er et formelt dokument med rettigheder og magtens tredeling.
Men det er et utrolig dansk dokument.
Det er begge dele.
Og sådan er det også med vores græsrodsfolkekirke, hvor vi netop ikke har nogen, der kan tale på kirkens vegne, men har et forgrenet græsrodsnetværk.
Så jeg synes, det også er en god anledning til at tale om, hvad der er dansk.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-10:
Danskere har ikke altid gjort det gode.
Men at kalde krig en forbrydelse, at kalde det at modtage det danske flag, Dannebrog, som jo faldt ned fra himlen, ifølge sagnet, en forbrydelse, tror jeg ikke engang, Radikale vil gøre – trods alt.
Jens Rohde (RV), 2020-01-10:
Jeg synes, mit spørgsmål var meget klart, altså om det egentlig – ret beset – er værd at fejre en af vores forbrydelser.
For så er der jo mange forbrydelser fra vores egen historie, vi kunne fejre.
Danskere har ikke altid kun gjort det gode.
Det håber jeg vi kan være enige om.
Der er mange af de litterære kulturpessimister fra tidligere tider, som jeg synes er fantastiske at læse, men det er dog imponerende, som kulturpessimismen sådan breder sig i dette Ting.
Det synes jeg er synd.
Det var bare en kommentar.
Det er jo helt åbenlyst, at fru Pernille Vermund ikke bryder sig om, at der er nogen, der kommer ind i vores land og dominerer noget i det her land.
Synes fru Pernille Vermund så, at det er værd at fejre, at vi i sin tid tog på et kristent korstog, et erobringstogt, i et andet land?
Pernille Vermund (NB), 2020-01-10:
Tak for ordet.
Som jeg sagde tidligere, bakker Nye Borgerlige naturligvis fuldt og helt op om, at vi skal fejre vores flag med en nationaldag.
Jeg er udmærket klar over, at vi i forvejen er mange, der fejrer valdemarsdag.
Jeg er også klar over, at vi i forvejen flager på valdemarsdag, men jeg synes, det er vigtigt, at vi i Danmark gør os bevidste om, hvad det vil sige at være dansk – særlig i en tid, hvor vi bliver mere og mere globaliserede, hvor mennesker rejser på tværs af landegrænser som aldrig før, hvor mennesker kommer hertil i en grad, som jeg ikke er stor tilhænger af, men som jo desværre er virkeligheden, og hvor det at være en del af vores fællesskab ikke kun handler om vores frihedsrettigheder, men også at forstå vores kultur, alt det, der binder os sammen på tværs af politiske skel, alt det, der gør, at vi føler os trygge, når vi går derude.
Det handler jo ikke kun om, at politiet er til stede, eller at der hænger et overvågningskamera.
Nej, det handler om, at vi har en fælles mimik, en måde at omgås på, som betyder, at vi kan genkende os i hinanden, at vi kan spejle os i hinanden, og at vi føler os som ét folk.
Jeg vil også vove den påstand, at det, at vi er et nationalt fællesskab, har betydning for, at vi er villige til at dele med hinanden.
Det er forudsætningen for det, som nogle vil kalde velfærdsstaten og hylde den, og som andre vil kalde velfærdssamfundet og hylde det – altså det her med, at vi betaler skat til mennesker, som vi hverken er i familie med eller kender, og som måske geografisk bor i en helt anden del af landet.
Men vi gør det, fordi vi er en del af et fællesskab, et fællesskab, som er rundet af fælles værdier, et fællesskab, som vi skal forstå værdien af og værne om og passe på, hvis ikke vi vil have, at det smuldrer mellem fingrene på os.
Det kan godt blive sådan lidt dystopisk, når man taler om, at værdier bare forsvinder og glider ud, men hvis man ser sådan lidt ud i fremtiden og også ser på, hvad der er sket de seneste årtier, så er det vel ikke helt dystopisk at forestille sig, at det at være dansk og det at forstå dansk kultur og danske værdier vil være noget andet og for mange danskere bedre – ikke fordi det globalt set er bedre, men for os bedre – end at være svensk, tysk, amerikansk, somalisk, og hvad man ellers kan være.
Det at være dansk er noget særligt.
At værne om det har betydning – det har betydning for mig personligt, det har betydning for Nye Borgerlige, og jeg tror også, det har betydning for rigtig mange danskere, både nu og forhåbentlig også i fremtiden.
At få sat det i gang.
Jeg tror ikke, at vi politikere skal diktere, hvad indholdet af valdemarsdag er og skal være, men jeg så gerne, at vi sætter dagen af og markerer, at det her er noget særligt for vores land, og at man lader det danske folk, civilsamfundet fylde indhold i det, hvilket jo er civilsamfundets opgave i et land, hvor vores kultur kommer nedefra, og hvor alle de værdier, som vi bygger vores samfund på, stille og roligt er groet frem gennem generationer.
Nye Borgerlige vil naturligvis stemme for.
Naser Khader (KF), 2020-01-10:
Det kommer an på, hvor man befinder sig grundlovsdag.
Der er nogle, der gør mere ud af det end andre, men når solen skinner fra en klar himmel og dannebrog vajer, så er det skønt at køre i det danske land og holde højttravende grundlovstaler. Så det er en festdag, og det handler om, at vi selv gør lidt mere ud af at feste den dag.
Jens Rohde (RV), 2020-01-10:
Ser man på de sidste ting, som fru Inger Støjberg siger, er det sjældent, jeg har været så glad – ja, nu bliver fru Inger Støjberg bekymret – men det er jo, fordi der så i det mindste er en lille smule af det liberale grundsyn tilbage.
Det her handler jo ikke om flygtninge.
Altså, det har jo ikke noget med visumpligt at gøre, når man udsteder det.
Det handler jo ikke om, at folk skal komme herop og søge asyl osv.
Men når man nu vælger at kigge på det her og sige, at man godt kan bruge instrumentet med visum til folk, er det så ikke at gøre staten til det samme som individet og individet ansvarligt for, hvad en regering og en stat gør?
Tilsiger det liberale grundsyn ikke, fru Inger Støjberg, at man da ikke skal straffe det enkelte menneske – det hørte jeg hende også næsten sige, tror jeg – for, hvad et lands regering foretager sig og ikke foretager sig af tåbeligheder?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Jo, vel er grundloven dansk.
Den ligger jo i kopi hernede i Vandrehallen.
Det gør også Lex Regia, den er vel også dansk.
Det gør også Kong Hans' Håndfæstning, den er vel også dansk.
Det gør også Jyske Lov.
Men det gør vel ikke landskabslovene mindre danske.
Så pointen her er jo, at det at være dansk ikke er noget, der knytter sig til den relativt begrænsede periode fra 1849 og frem til nu, men jo knytter sig helt tilbage til sagaerne, hvor vi ikke kan sætte årstal på, hvor videnskaben og hjernerne må give op, og hvor hjertet må råde.
Først bare til afklaring: Vi er helt opmærksomme på, at visumreglerne er overdraget til EU, og derfor går forslaget også ud på, at regeringen skal rejse det her i EU.
Det er klart – desværre, må man sige – at Danmark ikke selv kan løfte den her opgave.
Men end ikke det forstår jeg at regeringen er indstillet på, og det forstår jeg faktisk ikke.
At lave en gruppe 6, som består af egentlige no go-lande, vil jo sende et fantastisk signal.
Altså, de lande, der ikke vil tage deres egne afviste eller udviste statsborgere tilbage, kommer på en liste, og når en ansøgning kommer fra en statsborger i et af de pågældende lande, går den direkte i makulatoren.
Det vil jo sende et forrygende signal om, at det rent faktisk har en konsekvens, at de her lande på den måde ikke vil tage deres egne statsborgere tilbage.
Så hvis nu vi ser bort fra det rent formelle i, at det er et EU-område og vi i Danmark ikke kan gøre det selv, og vi derfor opfordrer regeringen til at løfte det her på et RIA-møde og måske endda indkalde til en regeringskonference om det, hvad skulle argumentet imod det så egentlig være?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Jeg vil medgive ordføreren så meget, at dannebrog er blevet politiseret.
Men hvem der så har foranlediget det, tror jeg ikke vi bliver enige om.
For i Dansk Folkeparti bruger vi stolt dannebrog.
Det, der har gjort, at det så er blevet politiseret, er jo ikke, at vi bruger dannebrog, men at andre partier af forskellige årsager er afstået fra at gøre det.
Jeg vil bare nævne, sådan som jeg gjorde over for Socialistisk Folkepartis ordfører tidligere, at Stauning for 100 år siden, da man fejrede 700-året for dannebrog, netop og ovenikøbet i avisen Socialdemokraten gjorde sig til talsmand for, at dannebrog og de røde faner skulle stå side om side.
Jeg mener faktisk, at han havde dannebrog i reverset, siden han blev opstillet på Langeland, og på den måde bar den tradition, også i sit eget virke.
Jens Rohde (RV), 2020-01-10:
Jeg bryder mig jo ikke om argumentresistens, og derfor vil jeg sådan set godt tilslutte mig noget positivt, for jeg synes faktisk, at det var en fremragende tale, hr. Morten Messerschmidt holdt.
Og det er jo faktisk lige før, at han med sine ord og den måde, han præsenterer det på, kan overbevise mig om, at det måske er noget, man skal overveje grundigt.
Men Jeppe Aakjær sagde jo også i sin Jenletale i 1911, at man skal vogte sig for dem, der vil korsfæste nationen på et dannebrogsflag.
Når jeg nævner det, er det, fordi hr. Morten Messerschmidt jo taler om, at vi på sådan en dag, hvor man taler om og fejrer dannebrog, kommer ud over det politiske.
Men kan hr. Morten Messerschmidt ikke medgive mig, at han selv har været med til at politisere dannebrog og derfor på den måde og på sin vis selv sammen med sit parti står lidt i vejen for det budskab, som han egentlig så fint kommer med her?
Henrik Dahl (LA), 2020-01-10:
Det kan jeg simpelt hen ikke genkende.
Der er jo ikke tale om at nedlægge valdemarsdag, så alle kan jo markere valdemarsdag lige så meget, som det er vigtigt for dem, også selv om det eventuelt går ud over Folkemødet.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-10:
Hvis man så holder sig til det sådan lavpraktiske, er vi i hvert fald fra politisk side mange, der fejrer grundlovsdag, og der er også mange ude i landet, som fejrer grundlovsdag med vælgerforeninger, altså i politisk regi.
Selv om mange af de taler, vi holder og lytter til, handler om de frihedsrettigheder, vi har fået ved grundloven, er det jo alt andet lige en dag, som man ofte tilbringer med mennesker, som er meningsfæller.
En nationaldag burde jo gerne lige være nummeret over det og altså en dag, hvor man fejrer hele landet og hele vores nationalitet og går ud i gaderne og fester med flaget og siger, at det her ikke er en kidnapning af grundlovsdag, men at det er en særlig og en anden dag.
Henrik Dahl (LA), 2020-01-10:
Altså, det er jo ikke sådan, at det er et fuldstændig ugyldigt argument, jeg bare vil stå og affeje.
Jeg synes, det er fint, at vi ikke skruer op for det, og jeg synes, det er fint, at vi så bruger grundlovsdag, hvis det er, til også at filosofere over, hvad dansk kultur faktisk er, af de grunde, jeg allerede har sagt.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-10:
Tak for ordet.
Nu taler vi meget om, hvilke politiske ideer og hvilken lovgivning der har været vedtaget før og efter grundloven, fordi vi sætter det her ind i en kontekst – helt forståeligt – hvor vi ser grundlovsdag som den dag, mange måske vil tænke vel nærmest er vores nationaldag.
Det kan jeg sagtens følge, og jeg vil også gerne medgive, at da vi så beslutningsforslaget her, havde vi diskussionen i gruppen: Kunne det også have været grundlovsdag?
Vi endte alligevel med at sige, at en dansk nationaldag ikke kun skal knyttes til det politiske, til vores frihedsrettigheder og til den grundlov, som jo alt andet lige også er ændret undervejs.
Det at være dansk skal også rumme alt det andet.
Man kan tale om det sådan finkulturelle: vores litteratur gennem tiden, vores historie.
Man kan også tale om alt det i vores dagligdag.
Vi mødes under dansk flag til store internationale sports- og idrætsbegivenheder.
Så set i det lys kan ordføreren så ikke se, at det danske ikke bare er mere, men også bør knyttes til mere end vores grundlovsdag?
Henrik Dahl (LA), 2020-01-10:
Jeg synes dog ikke, at det gør noget, at man afgrænser sig konkret og siger: Vi har også fundet en meget, meget dansk måde at tage de her fremragende ideer fra udlandet – altså kristendommen, demokratiet og oplysningen osv. – til os på.
Og det synes jeg også er værd at reflektere over.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-01-10:
Det er rigtigt forstået, at vi er for sanktioner, hvor det giver mening, men vi mener ikke, at det giver mening på denne måde igennem et Schengensamarbejde, nemlig at skulle opfinde en ny kategori 6, og vi mener især ikke, at det giver mening, når vi som nævnt ser på lande som Indien, der er med på den her liste, og hvor det vil ramme vores erhvervsliv meget hårdt.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Det gør jeg meget gerne.
Jeg forstår, at argumentet mod vores forslag er, at det vil ramme nogle folk urimelig hårdt, som ikke har lod og del i anledningen, altså almindelige borgere.
Men det er jo præcis det samme, som også sanktionerne mod Hviderusland og Rusland og alle de andre lande, som EU gennemfører sanktioner over for, har af konsekvens.
Masser af ordentlige, redelige borgere i Rusland kan ikke komme til EU i dag, fordi man har valgt at gennemføre sanktioner.
Jeg forstår derfor ikke, hvorfor man fra Det Konservative Folkepartis side på den ene side kan sige, at det er godt, at man laver sanktioner over for Rusland, men at det på den anden side er udtryk for en kollektivistisk, despotisk tankegang, når vi i Dansk Folkeparti gerne vil gøre det over for de lande, som ikke vil tage imod deres afviste statsborgere.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-01-10:
Måske blander vi tingene sammen.
Vi taler jo om visumregler for de enkelte, der skal rejse.
Det er jo ikke sådan, at russere ikke kan rejse til f.eks. Danmark og ind i Schengen.
Vi har jo de kategorier, vi har, for at kunne give et visum, sådan som jeg er orienteret, så jeg forstår helt ærligt ikke lige den sammenligning.
Måske hr. Messerschmidt kan præcisere det?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Nu hørte vi igen det her argument om, at det skulle være sådan særlig kollektivistisk.
Jeg tror, det var hr. Jens Rohde, der tidligere var inde på samme tanke.
Så må jeg jo bare spørge, om de sanktioner, som EU har gennemført over for f.eks. Hviderusland og Rusland, også er et udtryk for kollektivisme, og om Det Konservative Folkeparti så derfor fra dags dato ikke står bag dem længere.