runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2024-02-07:
Tak for det.
Som det er fremgået mange andre gange i debatter, og mens Socialdemokratiet har haft ansvar i sager, som har med det emne at gøre, som vi diskuterer i aften, er vi meget kritiske over for de fortsatte ulovlige israelske bosættelser.
De står i vejen for den tostatsløsning, som skal sikre en varig fred mellem de to folk.
Det har vi fra dansk side løbende gjort meget klart i vores dialog med Israel.
Desværre er to stater og det at have en tostatsløsning så heller ikke ønsket, lyder det fra både den nuværende regering i Israel og fra de palæstinensiske grupper, der ikke vil anerkende Israel som stat.
Selv om Danmark støtter Israels ret til selvforsvar, indebærer det ikke en støtte til hvert eneste politisk standpunkt eller beslutning, der træffes, og bosættelsespolitikken puster til den højspændte konflikt.
begået af ekstremistiske bosættere, som EU i lighed med USA ønsker at sanktionere.
Og det ønske er, som det fremgik af udenrigsministerens tale for et øjeblik siden, også en bestræbelse, Danmark bakker op om.
Hverken Danmark eller EU anerkender bosættelserne som en del af Israels territorium.
Vi skelner klart og tydeligt mellem bosættelserne og Israel, hvilket bl.a. kommer til udtryk i den omtalte territorialklausul.
Den sikrer f.eks., at bosættelserne ikke omfattes af aftaler mellem Israel og EU, f.eks. handelsaftaler indgået mellem Israel og EU, som jo er det, der er mest relevant for den debat, vi har nu.
Varer med oprindelse i bosættelserne er dermed ikke omfattet af de regler om toldfrihed, som ellers gør sig gældende i EU's handel med Israel.
Det betyder også, at varer fra bosættelser ikke må mærkes som havende oprindelse i Israel.
Det skal fremgå, at varen har ophav i en bosættelse, for at forbrugerne har transparens på det her punkt.
Jeg er jo ikke minister selv, men repræsenterer et regeringsparti, og regeringen fraråder engagementer og aktiviteter, der styrker bosættelserne, og gør det også konkret i den rådgivning, der er til virksomheder, der er aktive i Israel.
Det innovationscenter, Danmark har i Israel, fraråder på lignende vis det at have aktiviteter og engagementer, der på nogen måde kan styrke bosættelser og understøtte økonomisk aktivitet der.
Men en decideret lov, der forbyder import af varer fra israelske bosættelser, kan Danmark ikke gå enegang med i EU.
Et forbud mod import af bosættelsesvarer vil derfor alene kunne gennemføres retsligt og praktisk i fællesskab i EU-regi.
Alternativet kan være traktatkrænkelsessager imod Danmark, og det har vi ikke nogen interesse i.
Som udenrigsministeren også har påpeget, opererer Danmark ikke med egne nationale sanktionsregimer.
Vi gennemfører sanktioner i samarbejde med andre lande igennem FN og EU med større effekt og værdi.
Og selvfølgelig er hele debatten om, hvad der sker i Mellemøsten, hvad der sker i Israel og Gaza, meget aktuel nu på en meget tragisk baggrund.
Heller ikke denne gang kan Socialdemokratiet altså på den baggrund, jeg har opridset her, støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-02-07:
Tak til ordføreren for talen.
Det er jo korrekt, når ordføreren siger, at det her er lidt af en reprise, og det sagde jeg også selv i min introduktion.
Det her er jo et forslag, der har været oppe flere gange i Folketingssalen, og det er faktisk, fordi bl.a. Enhedslisten synes, at det her kunne være et virkelig vigtigt greb, fordi, som ordføreren selv er inde på, regeringens politik også er, at bosættelserne er ulovlige, og at vi er forpligtet til ikke at understøtte bosættelserne.
At vi tager det op nu, skyldes jo, at konteksten er drastisk anderledes.
Der har i 4 måneder været krig i Gaza efter et forfærdeligt terrorangreb, men Israels krigsførelse er på alle måder ude af proportioner.
Det er i virkeligheden det, der er grunden til, at vi genfremsætter det nu.
Jeg forstår, at der er mange udfordringer, men kunne Socialdemokraterne forestille sig nogen som helst måder at bruge sanktionsgrebet på?
Jesper Petersen (S), 2024-02-07:
Ja, de sanktioner mod ekstremistiske bosættere, der er på tale, støtter vi også, ligesom regeringen understøtter de bestræbelser i EU-regi.
Men ellers er argumenterne de samme.
Og bare for at det skal stå klart, er det jo ikke i strid med folkeretten, at der er samhandel med Israel, og den vil fortsætte.
Jeg synes så, det er virkelig vigtigt, at man foretager den her skelnen mellem Israel og de besatte områder, at der er en vedvarende kritik af, at man tillader, at bosættelserne udvides, og af den vold, der sker der, og at man jo altså også bliver ved med at forfølge det, at det skal være tydeligt, at der er forskel på Israel og på produktion i bosættelserne, når der foregår samhandel.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-02-07:
Det virker ikke på Israel og slet ikke med den højreradikale regering, de har lige nu, med en regeringsleder, der jo – hvilket jeg er helt sikker på ordføreren også deler bekymringen over – faktisk udtrykker, at der ikke skal arbejdes på en tostatsløsning.
Spørgsmålet er så: Hvis man faktisk kerer sig om den tostatsløsning og palæstinensernes ret til frihed og selvstændighed, hvad er det så, man kan gøre, hvis ikke man er interesseret i at bruge sanktionsmetoden over for Israel?
For gode ord, kritik og bekymring virker ikke.
Jesper Petersen (S), 2024-02-07:
Det er fuldstændig rigtigt, at der er mange grunde til at være kritisk over for den regering, der er kommet til magten i Israel, og vi som parti har jo været meget kritiske over for Netanyahu og de udtalelser, der senest er kommet om tostatsløsningen.
Det er meget, meget lidt hjælpsomt.
Det ændrer bare ikke på, at det greb, der bliver foreslået her, ikke er en mulig vej frem af de grunde, som der er blevet redegjort for både af udenrigsministeren og i min tale.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-07:
Tak for ordet.
Det er klart Venstres holdning, at de israelske bosættelser er ulovlige og helt forkerte, og der er ingen tvivl om, at en tostatsløsning må være vejen frem.
Det er den eneste måde at sikre varig fred i regionen på.
Men for at nå frem til en tostatsløsning kræver det gensidig respekt mellem israelerne og palæstinenserne og et fravær af terrororganisationer ved magten, og enhver kan jo sige sig selv, at gensidig respekt er der ikke meget af i øjeblikket.
Der er fortsat terrororganisationer i Gaza, og Israels krig mod Hamas er et helt legitimt modsvar på det terrorangreb, der fandt sted den 7. oktober.
Men det ændrer ikke på, at israelernes bosættelsespolitik ikke er vejen frem, og at det er en hindring på vejen mod en tostatsløsning.
Derfor gentager jeg gerne opfordringen til, at Israel indstiller sin bosættelsespolitik.
Jeg forstår godt, hvor forslagsstillerne kommer fra.
Det er noget, vi har diskuteret gentagne gange her i Folketingssalen igennem mange, mange år, men det konkrete forslag om et forbud mod import af varer fra israelske bosættelser er ikke en farbar vej.
Som både udenrigsministeren, men også den socialdemokratiske ordfører har redegjort for, er handelspolitik grundlæggende et EU-anliggende, og det ville være i strid med EU-retten, hvis Danmark selvstændigt forsøger at føre international handelspolitik.
Selv hvis det måtte være muligt – jeg deler heller ikke den juridiske vurdering af, at det er muligt – så tror jeg, at det igen er et eksempel på, at det ikke tjener Danmark at gå enegang.
Det er en alvorlig situation, og det er en meget, meget svær situation, og hvis vi ikke kan stå sammen fælles i EU om at bidrage til en løsning, men EU kommer med forskellige meldinger, og nationerne spiller på forskellige løsninger, så er udsigten til en varig løsning og varig fred noget, der ser endog meget vanskeligt ud.
At vi ikke skal understøtte den økonomiske udvikling i bosættelserne, er der jo, som der også allerede er redegjort for i debatten, taget højde for, set i forhold til at der ikke er toldfrihed for varer, der er fra bosættelserne, og der er generelt en territorial beslutning og en territorial bestemmelse, når det eksempelvis gælder det danske innovationscenter i Tel Aviv, i forhold til at man ikke medvirker til aktiviteter i bosættelserne.
Så det afgørende for os set fra Venstres side er, at en fælles europæisk indsats er vejen frem for, at vi kan finde en tostatsløsning.
En dansk enegang fremmer ikke en varig løsning.
Der er desværre rigtig, rigtig meget at tage fat på, men dansk enegang vil ikke bidrage til en varig i fred, og derfor støtter vi ikke beslutningsforslaget.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-07:
Ja, og det var netop et andet spor, jeg forfulgte.
Jeg forfulgte det finansielle spor, de finansielle institutioner, som finansierer de ulovlige bosættelser – altså kan man gøre noget der?
Det var det, jeg spurgte ind til.
Og så har det jo selvfølgelig betydning, hvad Danmark siger i EU.
Så meget tillid har jeg trods alt til udenrigsministeren, at hans stemme vægter; så det betyder også noget, hvad Danmark rejser af spørgsmål på det her i EU.
Men det rent konkrete spørgsmål var udelukkende i forhold til de finansielle strømme, der går til den ulovlige bosætterbevægelse.
Jette Gottlieb (EL), 2024-02-07:
Mange tak.
Det har været en interessant debat, og som jeg sagde i min indledning, var det jo en del af formålet at sætte et spørgsmål på dagsordenen, som faktisk nyder en meget stor opbakning over det hele.
Det synes jeg blev bekræftet i salen.
Med ganske få undtagelser siger alle, at de synes, at det er nogle rigtige tanker, men at det bare skal gøres på en anden måde.
Det vil jeg så lægge op til den samlede kreds: Hvordan gør vi det så på en anden måde?
Hvis vi alle sammen mener, at det er vigtigt, at vi får lavet den omstilling, som vi beder om, så burde det være muligt.
Tog er et grønt alternativ til andre transportformer, når man skal rejse langt.
Det udleder langt mindre CO 2 sammenlignet med rejser både på vej og i luften.
Det Europæiske Miljøagentur har f.eks. opgjort, at flyrejser udleder op til 20 gange så meget CO 2 pr. kilometer som togrejser.
Mens al transport i EU udgør 25 pct. af EU's samlede CO 2 -udledninger, står togrejser til sammenligning kun for 0,5 pct. af CO 2 -udledningerne.
Når det udleder 20 gange så meget CO 2 pr. kilometer at flyve som at tage på togrejser, er det åbenlyst, at man kan lave nogle klimaforbedrende løsninger ved at lave nogle relevante alternativer i togdriften.
Det er ret vigtigt, at vi får styr på det, for klimadagsordenen lægger mere og mere vægt på, at der skal gøres noget, og at det skal gøres hurtigt.
Det synes jeg er det positive resultat af den her debat, og jeg håber, at vi kan komme til at få nogle meget mere konkrete forslag lagt frem, når vi snakker om det i udvalget.
Og så vil jeg i øvrigt ikke forlænge debatten yderligere, da jeg kan se, at ordførerne på det næste forslag er ankommet i salen.
Peter Juel-Jensen (V), 2024-02-07:
Tak for det, formand.
Tak til min kollega fra Enhedslisten for at sætte den kollektive trafik og dermed togdriften ned igennem Europa til debat her i Folketinget.
Jeg ved jo, at Enhedslisten – og det er jeg enig i – har meget klare holdninger til, at vi skal have flere rykket over på skinnerne og ud af bilerne.
Det er en dagsorden, som vi faktisk også har i Venstre.
Det er i mine øjne to meget sympatiske forslag, men i Venstre er vi ikke enige i hverken det første eller det andet.
B 65 vil pålægge regeringen at udarbejde en rapport om aktuelle tiltag, overvejelser og planer for nattog igennem hele Europa.
Men som ministeren redegjorde for, giver det åbenbart nogle udfordringer, i og med at man i Tyskland går ind for den såkaldte frie trafik.
Jeg har det også lidt sådan, at hvis vi her i vores eget parlament skal til at begynde at planlægge ruterne og tage aktiv handling i forhold til at gennemføre togtrafik i andre lande, bør vi nok også gøre det i samarbejde med Tyskland.
Så hvis den kollektive trafik og de her forslag skal være andet end blot ord på et stykke papir og tomme slag i luften, er det altså ikke her i det her parlament, at den her sag skal løses, men den skal selvfølgelig sættes på dagsordenen blandt de europæiske lande.
Jeg var faktisk af den overbevisning, at sådan en havde vi allerede, i og med at jeg også godt kan huske finansieringen af Femernforbindelsen, hvor CEF støttede med omkring 8 mia. kr.
Det er noget af det, som B 66 beskriver.
Så alt i alt støtter Venstre ikke de to forslag.
Og så skal jeg hilse fra min kollega i Dansk Folkeparti og sige, at de i den her sag er enige med Venstre.
Sofie Lippert (SF), 2024-02-07:
Tak for ordet.
Helt grundlæggende er jeg og SF store fans af nattog.
Vi deler Enhedslistens begejstring.
Det er på alle måder positivt at arbejde med forskellige typer af transportformer.
Der er masser af argumenter for det.
Det mest oplagte er klimaargumentet, hvor toget i dag er en af de grønneste transportformer, vi har, men i virkeligheden er der masser af andre gode grunde til, at toget er en skøn transportform, vi bør dyrke langt mere.
Det giver en anden ro til ens ferie.
Det giver andre muligheder i forhold til bagage og i forhold til at bruge selve turen som en del af ens ferie.
Jeg skal selv på ferie med nattog til sommer.
Først tager vi til Wien, og så tager vi til Venedig.
Det kan man klare med et nattog fra Hamborg til Wien og et nattog fra Wien til Venedig.
For det østrigske togselskab ÖBB er faktisk den største operatør i Europa inden for det, og er man villig til at rejse omkring Østrig, er der derfor rigtig gode muligheder for at tage nattog.
Til gengæld er ÖBB også nærmest den eneste nattogsoperatør i Europa.
Det er de bl.a., fordi de modtager markant statsstøtte.
Jeg er netop blevet bekendt med, at det kun gælder for ture, der ikke går over tyske grænser, men det er trods alt en statsstøtte, der gør det muligt at få det til at løbe rundt.
Jeg er sikker på, at det er en fremragende forretning for ÖBB at drive nattog.
Eksempelvis kan jeg fortælle, at der allerede er udsolgt på distancen Wien-Venedig i uge 29, og derfor skal jeg ud og rejse i uge 28.
Det er med andre ord fornuftigt at investere i nattog.
Det er også fornuftigt at beskæftige sig med, hvordan Danmark kan komme med på nattogsbølgen.
For i dag er den europæiske togdrift fra Danmark begrænset af, at der ikke går tog videre end Hamborg med undtagelse af Snälltåget.
Enhedslistens forslag er derfor noget, vi grundlæggende kan bakke op om.
Al investering i undersøgelser af og arbejde i retning af flere nattog bakker vi i SF op om.
Vi er lidt skeptiske med hensyn til finansieringen, da den afsatte finansiering jo egentlig helst skulle bruges til at etablere et egentligt nattog, men det virker ikke ligefrem til, at planerne om et sådant nattog til eksempelvis Oslo er noget, der bliver effektueret lige foreløbig, eftersom pengene har ligget klar i flere år og vi hele tiden må høre, at det er nogle andres skyld, at der ikke er et nattog endnu.
For tiden er det Norges skyld.
Tak for ordet.
Jette Gottlieb (EL), 2024-02-07:
Jeg vil da takke for opbakningen, og så vil jeg jo sige, at jeg i går har været til Nordisk Råd-møde, hvor vi også igen, igen rejste spørgsmålet om nattog mellem Oslo og København.
Det er stadig et problem.
Jeg var med tog til Stockholm af samme grund.
Det var dog siddende, for der var simpelt hen ikke plads i liggevognene.
Så det vil sige, at der heller ikke på det nordiske område er nogen tvivl om, at vi simpelt hen mangler kapacitet inden for det, og det er jo en af grundene til, at vi prøver at rejse den her debat på den her måde.
Jeg havde også helst set, at man brugte pengene til at køre nattog frem for til at undersøge, men jeg tror, vi er nødt til at gå den der omvej, desværre.
Sofie Lippert (SF), 2024-02-07:
Jeg deler desværre den oplevelse af, at der ikke er et nattog på vej, og at vi derfor må sikre, at de penge trods alt bliver brugt fornuftigt.
Det er også derfor, SF godt kan støtte forslaget, selv om vi havde foretrukket, at pengene blev brugt anderledes.
Thomas Danielsen (V), 2024-02-07:
Det var egentlig kun, fordi jeg kunne forstå på fru Sofie Lippert, at hun var ked af, at hun ikke nåede at spørge mig.
Så jeg vil bare fortælle i forhold til ÖBB, at det, der er finten der, er, at man giver støtte i Østrig, på østrigsk jord, og så stopper støtten, når man kommer ind i Tyskland, ligesom vores nattog via Sverige får statsstøtte i Sverige, får statsstøtte i Danmark, og fra Padborg til Hamborg får de ingen statsstøtte.
Så det er ikke muligt på det, vi kalder de lange skinner, at give statsstøtte.
Sofie Lippert (SF), 2024-02-07:
Ja, det gør jeg gerne.
Mit spørgsmål er måske, om der så er grænser for, hvor meget statsstøtte vi i så fald måtte give på den danske side af grænsen.
For mit indtryk er, at ÖBB kører i hele Europa og ikke nødvendigvis ind i Østrig.
De har masser af tog eller i hvert fald masser af distancer, der ikke krydser Østrig.
Ville vi i Danmark kunne give en statsstøtte, der var tilstrækkelig til, at det kunne være fornuftigt alligevel at køre videre i Tyskland uden statsstøtte?
Thomas Danielsen (V), 2024-02-07:
Det er jo et utrolig teknisk område, og det er et område, som jeg kan høre at alle ordførerne sådan set har et hjerte der banker mere eller mindre for.
Så jeg synes, vi skal lave en lille gennemgang ovre i ministeriet af, hvad der er af regler på det her område.
F.eks. giver vi jo andre lande lov til at støtte togdrift på dansk grund.
Det vil sige, at svenskerne sådan set gerne må støtte med svensk statsstøtte i Danmark, og det tillader man jo så ikke andre steder.
Så det er forskelligt.
Så jeg har mange folk, som vil kunne berige medlemmerne på det her område.
Peter Have (M), 2024-02-07:
Tak for det, formand.
Jeg har forberedt en tale, som jeg lader ligge nede på min plads, for det vil lyde som et ekko af mine to kollegaer fra Venstre og Socialdemokratiet, så jeg vil blot sige, at Moderaterne ikke kan støtte de her to beslutningsforslag.
Christina Olumeko (ALT), 2024-02-07:
Tak for ordet, og tak til Enhedslisten for at fremsætte de her to beslutningsforslag og derved bringe et meget centralt emne op, nemlig vores bæredygtige mobilitet.
I 2021 indgik Alternativet sammen med den daværende regering og en lang række andre partier en aftale om vores infrastruktur.
Her var et af initiativerne nemlig, at vi skulle arbejde for etablering af en nattogsforbindelse mellem bl.a. Sverige og Tyskland.
Det danske samarbejde mellem den daværende regering og de svenske myndigheder gik som bekendt desværre i vasken, og vi er derfor rigtig glade for, at Enhedslisten vælger at sætte fokus på den her del af aftalen igen.
I de her år stiger antallet af flyvninger til eller fra lufthavne i EU markant.
Antallet af flyvninger til eller fra danske lufthavne er med de seneste år vokset til omkring 283.000.
Kulturudveksling er positivt, både når det kommer til fritids- og erhvervsrejser, men vi er nødt til at finde alternativer til de klimabelastende flyrejser.
I mange andre lande i Europa arbejder man allerede med nattog.
Vi behøver ikke at se længere end til vores naboer i Sverige.
Her kører nattoget allerede fra Stockholm til Hamborg.
Her er nattogene netop en rigtig god idé.
Der er mulighed for at udnytte den længere rejsetid til at sove.
En undersøgelse foretaget i 2022 viser, at syv ud af ti europæere er villige til at tage nattoget i stedet for flyet, og nattoget vil kunne reducere op til 3 pct. af EU's nuværende klimapåvirkning.
Derfor mener vi ikke, at det giver nogen mening at lade være med at undersøge og ikke mindst investere i de her muligheder.
I Alternativet er vi derfor for begge beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-02-07:
Mange tak, formand.
Og tak til Enhedslisten for at tage dette vigtige emne op her i salen.
For de to forslag, som vi skal behandle her i dag, dækker nogle emner, som vi i Radikale Venstre er meget begejstrede for: EU, bedre kollektiv transport og nattog.
Det første forslag fra Enhedslisten pålægger regeringen at udarbejde en rapport, der skal kortlægge de aktuelle tiltag, overvejelser og planer for nattog i hele Europa, og hvordan Danmark bedst muligt kan være en aktiv part i det.
At binde Europa bedre sammen med et nemt, bekvemt og klimavenligt alternativ til flyrejser er et utrolig vigtigt projekt, som vi i Radikale Venstre bakker varmt op om.
Det er i vores øjne vigtigt at udbygge nattogforbindelser mellem Danmark og landene omkring os, og det første skridt på vejen må være at få et overblik over, hvad der i dag foregår på området, hvad der er muligt, og hvad regeringen foretager sig.
Det er en god idé at investere i bedre togforbindelser for klimaets skyld og for den kollektive mobilitet.
Vi har de samme bekymringer i forhold til finansiering, som SF's ordfører også var inde på, men da der p.t. ikke foregår noget på det område i forhold til at etablere et egentligt nattog, mens der her er et aktuelt forslag til at anvende midlerne på noget, der rent faktisk kan give nattog – om end ad omveje – så bakker vi lidt nølende op.
Det andet forslag fra Enhedslisten pålægger regeringen at arbejde for at etablere en europæisk togfond.
Som bekendt eksisterer der allerede en pulje til projekter inden for primært den kollektive transport, nemlig den allerede omtalte CEF Transport.
Det er ikke klart for mig, at en pulje er den rette tilgang til at løfte et så stort og omfattende projekt, som etableringen af europæiske nattog jo er.
Risikoen er, at pengene vil blive spredt alt for tyndt ud i stedet for at være fokuseret på dér, hvor det giver mening.
Endnu vigtigere er det dog, at hverken Europa-Kommissionen eller Europa-Parlamentet har bemyndigelse til at udbyde nattog – det ligger hos regeringen – hvilket jo blot er et argument for, hvorfor B 65 er vigtigt, så vi har noget initiativ fra regeringen i Danmark og forhåbentlig også fra regeringer i landene omkring os.
Så derfor bakker vi i Radikale Venstre op om B 65, så vi kan blive klogere på, hvad der foregår i Europa, og hvordan Danmark kan deltage; men vi bakker til gengæld ikke op om B 66, da det ikke er oplagt for os, at det er den rette vej at gå.
Tak for ordet.