runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-09:
Jeg synes måske ikke, det er den mest elegante formulering i den strategi.
Det er også noget, som vi synes at de arktiske stater, altså Grønland, Færøerne og Island, selv skal bestemme.
Der er jo ingen tvivl om, at det er fint, at EU har et fokus på miljø, klima og bæredygtighed, men der synes vi måske, at det er at træde lidt for langt ind i nogle ting, som kunne have været håndteret på en anden måde, tænker jeg.
Men det der med, at EU forholder sig til et nærområde, som andre stormagter interesserer sig rigtig meget for, synes jeg er positivt.
Så kan vi altid diskutere, om vi skal prøve at skubbe det i en lidt anden retning.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-09:
Jeg synes, det er helt rigtigt, at man i dag ikke bare kan sætte grænsen mellem, hvad der er forsvarspolitik, hvad der er militærpolitik, hvad der er sikkerhedspolitik, og hvad der er handelspolitik – eller hvad der er cyberkrig.
Altså, når Kina forsøger at købe Grønnedal, er der nogen, der mener – sådan som jeg nogle gange har hørt det i den grønlandske debat – at kinesiske penge ikke lugter.
Men det gør de måske i virkeligheden, for hvis de har et ønske om at købe Grønnedal – og det fik de så heldigvis ikke mulighed for – så er det, fordi de har strategiske interesser.
Når de forsøger at få lov til ikke bare at bygge, men også finansiere lufthavnene, er det jo, fordi de har klar strategisk interesse for Kina.
Derfor er der jo en tæt sammenhæng her mellem handelspolitik, økonomisk politik og sikkerhedspolitik, og der tror jeg, at vi har placeret os rigtigt ved at sige, at der ikke er plads til, at Kina her sparker døren ind i forhold til Grønland.
Det ville være ekstremt farligt for Grønland, men jo også for vores rigsfællesskab og, nok så vigtigt, for freden.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Mange tak.
Jeg mener sådan set, at ordførerens tale egentlig bekræfter den virkelighed, vi ser hjemme i Grønland lige nu, nemlig at der er en stor øvelse i gang i Grønland for et tocifret millionbeløb, og hvor der er et samarbejde mellem Danmark og USA på det militære område i forhold til at lave nogle øvelser i Grønland.
Så jeg synes sådan set ikke, at det er grebet ud af den blå luft, men det bliver hvert fald af forskere tolket som en charmeoffensiv, også fra amerikansk side.
Så det kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren sige nogle ord om.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-09:
I dag har vi jo som så ofte før mest talt om stormagterne USA, Rusland og Kina, når det handler om Arktis.
De lægger jo ikke skjul på deres arktiske ambitioner.
Og det, jeg godt kunne tænke mig at spørge om, er: Hvordan ser fru Aaja Chemnitz Larsen processen frem til, at vi får lavet en fælles arktisk strategi?
For vi kan konstatere, at rundt om os forholder alle mulige magter sig til Arktis, og vi står og holder hinanden sådan lidt i skak, oplever jeg – de tre lande Grønland, Færøerne og Danmark.
Men hvordan ser fru Aaja Chemnitz Larsen en køreplan for, hvordan vi så kommer frem til at få lavet en arktisk strategi?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Mange tak.
Jeg kan sige, at jeg jo har en tæt dialog med mit eget parti hjemme i Grønland, og der har jeg også lagt nogle ting klart frem og sagt, at det her kunne være en vej, man kunne gå i forhold til udenrigs- og sikkerhedspolitikken, for ligesom også at være med til at presse lidt på for, at tingene kommer til at gå lidt hurtigere.
Jeg har også meldt tilbage, at vi har haft drøftelser i Grønlandsudvalget, og presset, i forhold til at vi får lavet en strategi, bliver større og større i Folketinget – forståeligt nok.
Og derfor synes jeg også, at vi er nødt til at have en ret kort proces, fordi vi har gået og ventet rigtig, rigtig lang tid.
Valget i Grønland var i april måned, så der er behov for, at vi ret hurtigt får lavet en strategi for Grønland og derefter en fælles strategi, og det haster altså.
Jeg synes, det er vigtigt, for ellers er det os alle sammen, der hopper lidt fra tue til tue.
Så hvis vi gerne vil styre udviklingen i Arktis, er det os, der skal sige, hvilken vej vi gerne vil gå, og hvad vi siger ja til, og hvad vi siger nej til.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-09:
Ja, eller fra isflage til isflage.
Men hvordan ser fru Aaja Chemnitz Larsen muligheden for det?
Er ambitionen, at det er naalakkersuisut, der sammen med den danske regering skal sætte sig sammen, eller skal initiativet komme fra naalakkersuisut?
Eller forventer fru Aaja Chemnitz Larsen, at det er noget, som parlamentarikere skal tage initiativ til?
Vi har nu igennem lang tid talt om det, og vi kan måske blive uenige om strategien – gad vide, om vi bliver det; det er jo ikke til at vide.
Men indtil nu føler vi os alle sammen mere eller mindre frem for overhovedet at finde processen i det.
Så hvordan kan det ske?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Min oplevelse er, at naalakkersuisut rigtig gerne vil lave en udenrigspolitisk strategi og også forstår, at det er vigtigt, at det sker hurtigt.
Og så skal man selvfølgelig mellem naalakkersuisut og regeringen tale sammen og tale sig til rette, i forhold til hvad det er for en linje, der skal lægges.
Jeg mener, at vi som Folketing skal inddrages igen, for det er rigtig lang tid siden, vi er blevet inddraget, og det er vigtigt, at vi også ved, hvad det er, der foregår, og at vi ikke pludselig læser det i avisen, men at Folketinget også føler sig inddraget i forhold til udarbejdelsen af kongerigets arktiske strategi.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-09:
Mange tak for talen, og også mange tak for samarbejdet til daglig, som er rigtig godt.
Vi er et lille land, sammen med rigsfællesskabet er vi et stort land, Færøerne og Grønland er sammen med os også et økonomisk stærkere land og ikke kun et stort land.
Det her er noget, jeg sådan set er lidt interesseret i.
Det er til det, ordføreren siger med, at man vil lave en udenrigspolitisk og sikkerhedspolitisk strategi først for Grønland: Er det noget, man koordinerer med den danske regering, eller hvordan forstiller man sig det?
Er det nogle sikkerhedspolitiske tiltag, man selv vil lave, eller forventer man, at regeringen vil udføre de sikkerhedspolitiske tiltag, efter man har vedtaget dem i Grønland?
Eller hvordan ser man på det?
Hvad er det for nogle ting, man vil ind på?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Historisk set tror jeg ikke, at politikerne, dengang man sidste gang lavede kongerigets arktiske strategi, altså den, der gjaldt frem til 2020, nødvendigvis brokkede sig så meget over, at den kom.
Det er min oplevelse i dag, at vores politikere er noget mere selvbevidste og gerne vil være med til at sætte den retning.
Og som sagt, er Grønlands udenrigspolitiske strategi fra 2011.
Der er altså virkelig sket mange ting siden, og jeg synes, det er vigtigt, at man får gjort sig nogle overvejelser.
Min oplevelse er, at det store, brede flertal i Grønland i udenrigspolitisk udvalg og blandt partierne sådan set gerne vil nogenlunde det samme, som vi også taler om herinde: Lavspænding, fokus på forskning, klima og erhvervsudvikling.
Det tror jeg sådan set er nogle af de samme tendenser, man vil se hjemme i Grønland.
Så jeg tror sådan set ikke, man skal være så bekymret for den del, og jeg er helt sikker på, at det bliver koordineret mellem naalakkersuisut og regeringen, såfremt der er nogle udenrigspolitiske og sikkerhedspolitiske aspekter i Grønlands egen udenrigspolitiske strategi.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-09:
Tak for svaret.
Det er sådan lige opfølgende.
Der er også en sikkerhedspolitisk strategi, og hvis der nu er nogle ting fra Grønlands side, hvor man, når man snakker med de andre rigsdele bagefter og skal lave en fælles strategi, får input fra f.eks. regeringen om, at man fra dansk eller færøsk side økonomisk eller militærfagligt ikke mener, at det er specielt klogt med det, man er kommet frem til i Grønland – det gør man nok ikke, men hvis man nu gjorde det – er man så villig til at rykke sig bagefter?
Eller er det ligesom noget, der ligger hugget fast i granit, at det skal være en del af den fælles arktiske strategi, også det, der kommer ud af den grønlandske?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Altså, først og fremmest ved jeg jo sådan set ikke, om kongerigets arktiske strategi også kommer til at have et sikkerhedspolitiske aspekt i sig.
Det tænker jeg at ministeren bedre kan svare på.
Det er selvfølgelig svært for mig at stå her og sige, præcis hvad den kommer til at indeholde, men jeg kan sige, hvad jeg synes den bør indeholde, og det har jeg også givet klart udtryk for over for mine partifæller hjemme i Grønland, for ligesom at være med til at sætte lidt fut i den proces, som jeg synes bør gå hurtigt.
Mogens Jensen (S), 2021-11-09:
Tak til fru Aaja Chemnitz Larsen for en – synes jeg – rigtig god tale, og i øvrigt tak for det arbejde, som ordføreren laver sammen ordføreren fru Aki-Matilda Høegh-Dam fra Grønland i Folketinget.
Jeg synes jo selvfølgelig også, det var interessant allerede her at høre nogle bud fra ordføreren på, hvad man kunne tænke sig skulle indgå i en fælles arktisk strategi for kongeriget, og en af de ting, jeg bed mærke i, var jo ønsket om at styrke Arktisk Råd.
Nu har Grønland jo også på vegne af hele kongeriget fået en stærkere position i Arktisk Råd, både i forhold til repræsentation og i forhold til at underskrive aftaler osv., som jeg selvfølgelig også synes er positivt.
Men kunne ordføreren uddybe lidt yderligere, hvad det er for ting, som ordføreren kunne se der skulle til, for at man kan styrke Arktisk Råd?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Mange tak, også tak for de pæne ord og tak for samarbejdet.
Altså, det er en svær opgave, og jeg synes jo også bare, det er vigtigt at få sagt, at vi både skal bygge bro, at vi skal forsøge at fortælle, hvordan det er at komme fra Grønland, og at vi skal forsøge at tale i et sprog, som I også forstår, og i en virkelighed, som I også forstår.
Så det er en vigtig opgave, men nogle gange også en lidt svær opgave, synes jeg, at være så langt væk hjemmefra en stor del af tiden.
Nu skal jeg hjem til Grønland her lige om lidt, så det glæder jeg mig rigtig meget til.
I forhold til Arktisk Råd kan man jo bare kigge på Nordisk Råd her de sidste par dage, og der er jo mange, der har holdninger til, om Nordisk Råd er en effektiv organisation, eller om man kunne gøre det bedre.
Men man kan jo se, hvor mange ansatte der er i Nordisk Råd, man kan se, hvor mange initiativer der trods alt bliver taget, og hvor mange puljer der bliver afsat under Nordisk Råd.
Måske kunne man forestille sig noget af det samme under Arktisk Råd.
Mogens Jensen (S), 2021-11-09:
Men der har vi jo også debatter om, hvordan du yderligere kan styrke Nordisk Råd-konstruktionen.
Så selv der synes jeg jo måske ikke, at man har svaret på, hvad Arktisk Råd kunne udvikle sig til, men jeg glæder mig til at have debatten om, hvordan vi kan gøre Arktisk Råd stærkere og glæder mig til at høre flere synspunkter på det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Man kunne jo tage et emne som mental sundhed, f.eks. de mange selvmord, vi har i Grønland, som sådan set også er noget, vi deler med vores frænder i Alaska og i Nunavut.
Jeg mener sådan set, at havde man en pulje til børn og unge, hvor man kunne forebygge selvmord i Arktis, så ville det da være superrelevant at lave en fælles indsats i forhold til det.
Det samme med klimaet.
Det er virkelig noget, som vi deler i Arktis, og det ville være oplagt at se på, om vi kunne styrke det arbejde mere.
Investeringer udefra og en bæredygtig økonomisk udvikling er helt centrale områder, som man kunne arbejde konkret videre med.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Altså, jeg tror, at jo flere interesser, der er på spil, jo større potentiale er der også for konflikter, og det er jo lidt den situation, Grønland står i.
Jeg synes, vi hopper lidt fra tue til tue.
Så kommer EU og siger: Vi er interesseret i det her, og vi har de her krav.
Og så kommer amerikanerne og siger: Vi er interesseret i det her.
Det er egentlig der, hvor jeg godt kunne tænke mig at vende den der situation om, så det egentlig er Grønland, der har en diskussion og får klarlagt, hvad det er, man egentlig vil.
Er det lavspænding, og er det det, som alle partier i Grønland gerne vil?
Det er sådan set det, jeg savner lidt i den debat også.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-09:
Jeg er meget enig i den betragtning.
Der foregår netop nogle forsøg på ligesom at koordinere det samarbejde bedre, men hvis der er noget, vi ligesom konkret kan gøre for at styrke det, så kom endelig gerne med et bud på det.
Men det er jo nogle gange også vanskeligt i den helt konkrete afvejning.
En ting er at snakke om lavspænding f.eks., og der foregår jo flere øvelser fra russisk side, men også fra amerikansk, dansk og NATO's side tror jeg man i de kommende år vil komme til at se flere militærøvelser f.eks., men hvordan man vil lægge snittet i den udvikling ...
Karsten Hønge (SF), 2021-11-09:
Nogle gange kan vi gøre det meget lettere for os selv ved bare at tale om tingene, som de er.
Og dem, der fastholder, at USA's nyfundne stærke interesse for Grønland og Arktis alene skulle skyldes interesse for inuitkultur eller for at handle, bliver snydt.
For det, det handler om her, er rå magt.
Det er bare gjort med en blød handske, ikke?
Men inden i amerikanernes fløjlshandsker er der en jernnæve, og der er ikke nogen nævneværdig forskel, hvis der overhovedet er forskel, på Biden og Trump.
De har bare nogle forskellige måder at sige det på.
Derfor skal vi bare være helt kyniske i vurderingen af, hvorfor amerikanerne gør det her – de gør det, fordi de ønsker indflydelse – og så kan vi prøve at håndtere det i fællesskab.
Susan Kronborg (RV), 2021-11-09:
Tak, formand.
Det er så mig, der får æren i dag, og indledningsvis skal jeg sige tak til udenrigsministeren for årets arktiske redegørelse, og med hr. Martin Lidegaards ord er der meget at redegøre for.
Ikke bare år for år, men nærmest måned for måned udvikler hele Arktis sig.
Så stor er interessen for både Grønland, Færøerne og Nordatlanten, at det kan være svært at følge med, uanset om det er NATO, EU eller diverse stormagter og virksomheder, som viser interesse.
Man kan således mene meget om udviklingen i Arktis, men to ting synes mere og mere sikkert for hvert år, der går: Arktis vil få en stadig større plads i dansk udenrigspolitik, og det vil gøre kravene til samarbejdet og koordinationen mellem Grønland, Færøerne og Danmark større.
Vi i Radikale er både optimistiske og forhåbningsfulde, når det handler om, hvorvidt de tre dele af kongeriget faktisk vil være i stand til at samarbejde og spille den vigtige rolle sammen i den store internationale geopolitik.
Det skyldes først og fremmest, at der er så åbenlyst mere, der samler end skiller, når det handler om det konkrete politiske mål, som vi ønsker at forfølge i Arktis.
Vores analyse er, at i alle tre lande indgår tre mål eller visioner igen og igen, når vi diskuterer fremtiden for og i Arktis.
For det første ønsker vi en fredelig udvikling med lavspænding og så lidt militær konfrontation, som overhovedet muligt.
For det andet ønsker vi en bæredygtig udvikling for hele dette ufattelig smukke område af kloden – og hvor er det glædeligt, at Grønland nu også har valgt at tilslutte sig Parisaftalen.
Tak for det.
Og for det tredje ønsker vi øget velstand til de folk, der bebor hele det arktiske område.
Mon ikke langt den største del af alle borgere i hele kongeriget vil kunne skrive under på de tre overordnede sigtelinjer som fundamentet for en fælles arktisk strategi.
Det tror vi.
Så vil nogle måske sige: Skal vi ikke kunne agere som individuelle lande med hver vores strategi og med stadig større selvstændighed til Grønland og Færøerne?
Så tak til ministeren for redegørelsen, men en lige så stor tak til vores nordatlantiske kolleger både her og i de andre parlamenter for at bidrage stadig mere helhjertet til den fælles sang.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Tak for talen, tak for det gode samarbejde, og særlig tak for indsatsen i forhold til forskningsreserven og de forhandlinger.
Vi sidder jo ikke med, så det er godt at have nogle gode politiske kollegaer her i Folketinget, og det er sådan set på tværs af de politiske partier, for Konservative har jo sådan set også været med til at bakke op.
Tusind tak for indsatsen i forhold til at få penge til Nasiffik, det her udenrigspolitiske center i Grønland.
Meget kort vil jeg sige noget om NATO.
NATO skelner jo lidt imellem Nordatlanten og Arktis, og det er sådan set ret interessant.
Det er netop det her med, hvordan vi kan holde Arktis lidt udenfor.
Og der er jo også nogle huller, kan man sige, i overvågningen generelt i Grønland.
Helt specifikt handler det om en luftradar, som jeg mener kan være med til at sikre, at vi ved, hvad der foregår, men uden at vi opruster.
Det synes jeg er nogle gode takter, som vi er nødt til at arbejde videre med.
Så jeg kunne godt tænke mig høre ordføreren, om hun har nogle tanker om det.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-09:
Tak for ordene og lige over, må jeg sige til IA's ordfører.
Det er en stor fornøjelse at samarbejde i det daglige, også om forskningen her.
I forhold til NATO's rolle er det klart, at der er nogle ting, f.eks. ønsket om at få et bedre overblik over, hvad der foregår, der kan være fornuftige og legitime nok.
Også når vi snakker om radaren i Færøerne, synes jeg, det er meget, meget vigtigt, at det også er på en måde, hvor det er den færøske befolkning og det færøske Lagting, der er med til at tage stilling til, hvordan det her så faktisk skal drives og køre, hvad det for nogle informationer man samler ind, og hvordan man har adgang til det.
Det tror jeg er ret væsentligt, og det har også noget at sige, hvordan strukturen bliver lavet omkring sådan nogle overvågningstiltag.
Så det tror jeg man skal tænke rigtig meget over.
Så er jeg med på, at der er en forskel mellem netop det nordatlantiske og så længere op mod Grønland, men der er nok også lidt glidning, i forhold til hvordan det sker nu.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Jamen jeg vil egentlig bare give ordføreren lidt mere tid til at færdiggøre den sidste del.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-09:
I forhold til det her med glidningen: Hvordan f.eks. flere NATO-øvelser i det nordatlantiske område, men også længere nede, vil blive opfattet af Rusland, ved vi stadig væk ikke helt.
Og hvor langt oppe nordpå man vil ende med at sejle i den kommende tid, ved vi stadig væk heller ikke helt.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-11-09:
Tak for det.
Der er mange, der siger, at vi skal holde NATO ude, og det kan man være enig i, for det ses fra Ruslands side som en provokation.
Men samtidig med at man skal holde NATO ude, er USA jo massivt til stede, ikke mindst med den nye bilaterale aftale mellem Norge og USA, hvor man åbner fire – i gåseøjne – baser.
Mener ordføreren, at man kan skelne mellem NATO og det land, som er det totalt dominerende land i NATO, nemlig USA?
Kan man sige, at NATO ikke er til stede f.eks. i Norge med de nye baser, når USA er der?
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-09:
Det er i hvert fald åbenlyst, at der er et ret stort sammenfald mellem USA's interesser og NATO.
Men jo, jeg tror sådan set, at man i nogen grad godt kan skelne.
Det har i hvert fald været linjen tidligere at sige, at USA også har en berettigelse til at være til stede i det arktiske område som en af de stater, der ligger der.
Altså, det er jo helt reelt.
Jeg synes, der tidligere har været skelnet mellem, om det er det ene eller det andet, og det synes jeg også man oplever at der har været fra russisk side.
Jeg tror bare, man skal tænke rigtig meget over, hvordan det bliver brugt, og hvordan det bliver set.
Så ja, jeg tror faktisk ikke, at det er helt det samme, om USA indgår som en selvstændig aktør, eller om det bare er en full-blown NATO-operation, du kører af op langs f.eks. Grønlands kyst.
Nej, det tror jeg faktisk ikke er helt det samme.
Men det er klart, at der er sammenfald af interesser.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-09:
Først og fremmest tusind tak til ordføreren for det store arbejde, jeg synes der bliver gjort for også at oplyse os andre om, hvad der foregår.
Jeg synes i hvert fald altid, at ordføreren er en god kilde til viden og inspiration at læne sig op ad, og nu har vi også lært, at Italien ovenikøbet har en arktisk strategi – det må jeg sige var nyt for mig.
Men i forhold til det om forskningen er jeg helt enig i, at det skal indarbejdes, og også at Nasiffik gerne skulle blive en mere permanent og udbygget institution, som vi kan samarbejde med i de kommende år.
I forhold til det her spørgsmål om nedrustning, som vi også lige berørte før, vil jeg egentlig gerne ligesom høre ordførerens tanker om, hvordan man bedst på en eller anden måde kan skabe det her overblik over, hvad der foregår der – og det er jo helt berettiget, at man gerne vil have et bedre overblik – men at man på den anden side laver aktiviteter, som reelt ikke leder til oprustning.
Det kunne være dejligt med lidt flere tanker om det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Mange tak.
Jeg hører sådan set ret bredt, at der er et ønske om lavspænding.
Det er i hvert fald ikke kun i den her debat, men sådan set i folketingsdebatter generelt, og jeg tror bare, at det er super vigtigt, at vi bliver ved med at have den her dialog, og at vi har nogle fora, hvor vi ligesom giver vores mening til kende, for det er jo selvfølgelig udgangspunktet.
Så tænker jeg også på det her med den tætte dialog, og det er måske der, hvor parlamenterne lidt udestår.
Altså, det er lidt tilfældigt, hvordan Det Udenrigspolitiske Nævn f.eks. snakker med udenrigspolitisk udvalg derhjemme i Inatsisartut, og der kunne jeg godt tænke mig, at man formaliserede tingene, for på den måde kan man også være med til at høre, hvad det egentlig er, folk er optaget af hjemme i Grønland – og der er det klart lavspænding og nedrustning i Grønland.
Det taler jo lidt imod alt det, der foregår omkring Grønland, så på den måde bliver Grønland lidt et objekt, og der synes jeg bare, at Grønland skal være mere i førertrøjen.
Søren Espersen (DF), 2021-11-09:
Tak for det, og tak for, at ministeren følger Nye Borgerliges opfordring til at dele forslaget i to.
Det er vi meget tilfredse med.
Men jeg vil alligevel gerne forholde mig til det her med anerkendt og ikkeanerkendt.
Det er muligt, at regeringen ikke ser en anerkendelse af Palæstina i det her, men det er jeg overbevist om at der er mange andre ude i verden der gør – jo ikke mindst palæstinenserne og israelerne, som må synes, at det her på en eller anden måde virker kunstigt.
Så jeg synes, at man bevæger sig i et eller andet underligt felt, hvor det hverken er fugl eller fisk; enten anerkender man det, eller også gør man det ikke, og der hører det altså med, at man selvfølgelig får sit land anført i passet, hvis man får et dansk pas.
Så jeg vil gerne bede ministeren om lige at forklare sig lidt i forhold til det her med, hvordan man dels kan anerkende det, dels ikkeanerkende det.
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Ja, og mit svar til det er, at Folketinget har nedsat en kommission til at afdække, om regeringen var bekendt med, at der var manglende hjemmel til den beslutning, der blev truffet, og den kommission er i gang med sit arbejde.
Jeg glæder mig til selv at møde frem og fortælle, hvad jeg vidste, og hvad jeg var bekendt med.
Jeg kommer ikke til at gå ind i yderligere spørgsmål undervejs, og jeg synes grundlæggende, at det er problematisk, at der, når der nedsættes en kommission, så er dele af Folketinget, der konkluderer på den kommissions arbejde, inden det er tilendebragt.
Nu bliver der også stillet spørgsmål om konkrete møders afholdelse for mere end et år siden, og så jeg kan henholde mig til de svar, der allerede er givet, og i øvrigt sige, at jeg glæder mig til at møde for Minkkommissionen.