runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Theresa Scavenius (UFG), 2025-01-08:
Ligesom det sidste spørgsmål er det her spørgsmål et, hvor der er nogle ideologiske forskelle.
Det er netop, fordi vi nok ser meget forskelligt på både udenrigspolitik, handelspolitik og netop den her type af lånepolitik.
For som jeg var ved at sige før, handlede det andet spørgsmål om den indirekte pris: at vi kræver en hel masse reformer til gengæld for, at vi støtter Ukraine.
Men vi ved også godt, at det er i krigstid, så spørgsmålet er, om de har mange andre muligheder, når det er USA, Verdensbanken, IMF og EU, der står og siger, at det skal de gøre.
Men det her spørgsmål handler så om den direkte pris.
Det synes jeg også er meget relevant at tale om, for vi ved jo netop, at af de penge, vi giver til Ukraine for at støtte Ukraine – i forhold til demokrati og geopolitik, som udenrigsministeren og statsministeren typisk også taler meget om – så bliver størstedelen givet som lån, og så er spørgsmålet i forhold til en ukrainsk økonomi jo netop: Hvordan er det, de her penge skal betales tilbage?
Hvordan ser det ud?
Vi ved jo så, at Ukraine i forvejen er hårdt ramt af krigen, selvfølgelig, og hvordan kommer de så nogen sinde til at komme ud af de her store, store lån, de skal betale tilbage?
Vi ved jo, at det er en klassisk strategi, som mange lande har brugt.
Det gælder både Kina, som tit bliver kritiseret for at lave det her gældsdiplomati, hvor man netop gældsætter både virksomheder og lande, og vi kender det også fra mange eksempler med EU og IMF.
Dem, der er kritiske over for den her model, siger, at det er gældsdiplomati, og dem, der mener, det er positivt, siger selvfølgelig, at det her er en måde at rekonstruere landet på, skabe vækst på
Helt konkret synes ministeren så virkelig, at det er fair med den her kobling af de her store, store reformer, de skal lave af en i øvrigt til dels velfungerende økonomi, samtidig med at de skal betale alle de her lån tilbage?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-01-08:
Tak for det.
Man kan med rette bekymre sig om Ukraines økonomi.
Derfor støtter vi også fra dansk side EU's makrofinansielle assistance til Ukraine, som har været afgørende for at sikre Ukraines økonomi.
Det er vigtigt for regeringen, at EU indtager en ledende rolle i forhold til assistance til Ukraine, så længe det er nødvendigt, og vi mener, at det er centralt, at der knyttes gensidigt aftalte betingelser om en sund økonomisk politik og reformer til lånet, jf. hvad vi talte om for et øjeblik siden, og det bidrager til Ukraines økonomiske robusthed.
For så vidt angår EU's nye ekstraordinære MFA-lån i regi af G 7-samarbejdsmekanismen for lån til Ukraine, tilbagebetales det som udgangspunkt med afkast fra immobiliserede russiske centralbankaktiver.
Det gælder, til lånet eventuelt vil kunne indfries med fremtidige krigsskadeerstatninger fra Rusland, og derfor er der ikke tale om, at EU's lån som led i G 7-lånepakken udstedes for at betale afdrag og renter for de tidligere lån, som det ellers fremgår af spørgsmålet.
Lånet har derimod til hensigt at afhjælpe Ukraines finansieringsbehov, genopbygning og forsvaret mod Ruslands invasion, og det bakker vi fra dansk side selvfølgelig op om.
Jeg skal understrege, at vi fra regeringens side ikke er enige i spørgsmålets præmis om, at andre lande, der har fået samme type lån fra EU og IMF, er havnet i en gældsspiral.
Jeg kan henvise til økonomiministerens besvarelse af spørgsmål fra den samme spørger i Europaudvalget af 4. november sidste år om regeringens holdning til EU's og IMF's betingelser ved lån og støtte.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-01-08:
Ja, det sidste spørgsmål handlede om den her sådan indirekte pris for vores både militære og økonomiske støtte, som Ukraine skal betale, og det her spørgsmål handler mere om den sådan direkte pris for vores støtte.
For hvad koster de lån, som udenrigsministeren også lige har talt om, som vi og EU
giver?
Men jeg skal jo læse spørgsmålet op, og må jeg så gøre det nu?
Hvad er ministerens holdning til lånebetingelserne for EU-lånene til Ukraine, ifølge Ukraineplanen for perioden 2024-2027 og de ekstraordinære MFA-lån, samt risikoen for, at Ukraine er blevet fanget i en gældsspiral ligesom andre lande, der har fået samme type af lån fra EU og IMF, eftersom vi udsteder det ekstraordinære MFA-lån, for at Ukraine kan betale afdrag og renter for de forrige lån?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-01-08:
Det ser vi jo helt åbenlyst forskelligt på.
Jeg mener ikke, at vi fremtvinger noget.
Altså, der er et aftalt Ukraineprogram, som er blevet til i et samarbejde mellem Europa-Kommissionen og Ukraine og også med inddragelse af ukrainske civilsamfundsorganisationer m.v.
Det tjener det formål at stabilisere og styrke Ukraines økonomi og reformere det ukrainske samfund, som spørgeren nu portrætterer måske også lidt rosenrødt i forhold til nogle udfordringer, vi alle sammen også ved findes i Ukraine omkring korruption og manglende transparens og andet, og det er jo det, som den her samlede indsats så at sige skal adressere.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-01-08:
Jeg kan forstå, at ministeren ikke deler min bekymring på samme måde som mig, men jeg synes, det er forkert, at ministeren fremhæver det her med EU-medlemskabet, fordi Ukraine har en velfungerende markedsøkonomi med en stor markedsandel.
Vi har en stor kompetent offentlig sektor, der ikke er større end den, der svarer til Danmarks.
Så det her med, at vi på grund af krig tvinger dem til at privatisere så mange selskaber, kan jeg ikke se som andet, end at vi favoriserer danske og internationale investorer over den ukrainske befolkning.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-01-08:
Nej, det er jeg ikke, for så ville jeg jo have sagt det, men jeg er da helt med på, at den udfordring, Ukraine står med, jo er dobbelt, for der er både en krig, der skal vindes, og der er et samfund, der skal reformeres.
Men det er nu mit bestemte indtryk, at man også i Ukraine deler den dobbelte ambition, altså at man på en og samme tid skal vinde en krig og berede vejen til et europæisk medlemskab, og forudsætningen for meritbaseret at nå en situation, hvor man kan blive medlem af EU, er at lave de nødvendige samfundsreformer, der gør, at Ukraine så at sige bliver kompatibel, i forhold til hvordan EU's indre marked ser ud.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-01-08:
Ja, men det svarede jo ikke på spørgsmålet, om det her skal foregå i krigstid.
Er det virkelig sådan, at vi skal tvinge Ukraine til at sælge deres aktiver i en krigstid, hvor værdien er meget lav?
Vi har set det andre gange i forhold til revolutioner og reformer, at man har fået nogle meget lave priser, og derfor har det stillet befolkningen et meget dårligt sted.
Så er ministeren ikke bekymret på samme måde som mig for, at det her ikke er til fordel for den ukrainske befolkning?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-01-08:
Jamen jeg synes, at det bliver sådan lidt en kunstig sondring mellem, om man varetager nogle investorers interesser eller befolkningens interesser.
Jeg mener entydigt, at vi varetager den ukrainske befolknings interesser ved at stille os bag Ukraine, i øvrigt også med nogle attraktive, lempelige lån, der så er mødt med den konditionalitet, at man skal reformere det ukrainske samfund.
Det er i øvrigt inden for nogle rammer, som er aftalt med Ukraine, som over tid, og her kan man også lave en parallel til en række andre østeuropæiske lande og tidligere EU-udvidelser, vil føre til – nu skal krigen lige vindes først – at vi får et rigere Ukraine og dermed også en mere velstående ukrainsk befolkning.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-01-08:
Tak for svaret.
Grunden til, at jeg synes, det er et meget vigtigt spørgsmål at diskutere med udenrigsministeren, er ligesom for at kigge på den her økonomiske del af vores støtte, for vi har jo snakket rigtig meget om den militære støtte.
Derfor handler det meget om, hvad det er for nogle betingelser, vi sætter op for vores støtte.
Min bekymring er netop, at vi kommer til at favorisere nogle af de investorer, som udenrigsministeren også taler om, frem for faktisk den ukrainske befolkning.
Jeg er i det hele taget faktisk også lidt ærgerlig over, at der har været en manglende åbenhed eller politisk diskussion omkring det, for jeg synes, det er ret vigtigt, at vi politisk diskuterer, hvad det er for nogle betingelser, vi sætter for Ukraine netop i en krigstid.
Som vi netop taler om, er det jo de her store, store reformkrav og den her omfattende plan, men det, jeg synes er det bemærkelsesværdige, er jo det her med, at vi ved, at samtidig med at vi har en krig, og at Ukraine står med ryggen mod muren, og at Kommissionen faktisk roser det økonomiske system, fordi både bankerne, men også hele den offentlige infrastruktur faktisk har serviceret den ukrainske befolkning i et stort omfang relativt til krigen.
Er det så virkelig det rigtige tidspunkt, at vi kræver meget, meget store reformer?
Grunden til, at vi historisk set skal være bekymret,
er jo, fordi vi har mange historiske eksempler fra Østeuropa og andre steder, hvor man netop har lavet de her meget hurtige chokagtige brandudsalg af en hel masse offentligt ejede selskaber, som så ender med at blive givet for en slik til nogle private investorer eller oligarker.
Vi har set det i Rusland, og vi har set det i andre europæiske lande også.
Det, der er særlig bemærkelsesværdigt, er, at vi jo godt kan diskutere, hvorvidt vi synes det er en god eller dårlig idé at noget skal være privatejet eller offentligt ejet, men her sker det jo i en krigstid.
Det, der så skal bemærkes, er jo, at værdien af alle de selskaber, hvis salg på grund af vores lån bliver fremskyndet, jo vil være meget lav på grund af krigstiden.
Det vil sige, at min bekymring er, at vi altså stiller Ukraine og den ukrainske befolkning i en meget ufordelagtig forhandlingsposition, fordi de her privatiseringer skal ske nu og her.
Så vil ministeren ikke uddybe, hvorfor det skal ske nu, og hvorfor den danske regering støtter, at Europa stiller alle de her krav, og hvorfor vi gør det i en krigstid, hvor Ukraine i forvejen er meget hårdt ramt økonomisk?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-01-08:
Tak for det, og godt nytår.
Lad mig først understrege, at den finansielle støtte til Ukraine, ikke mindst fra EU og den europæiske Ukrainefacilitet, jo er helt afgørende for Ukraines økonomiske situation.
Det tror jeg også vi er enige om.
Det er også grunden til, at vi fra dansk side fra starten har bakket op om Ukraineplanen og de reformtiltag, der er forudsætningen for udbetalinger fra Ukrainefacilitetens første søjle.
Planen er jo udarbejdet af Ukraines regering i tæt samarbejde med Europa-Kommissionen og efter konsultation med ukrainske civilsamfundsorganisationer, privat sektor og andre interessenter.
Og den tager selvfølgelig højde for Ukraine særdeles vanskelige situation og afspejler samtidig landets stærke ønske om at nærme sig EU, herunder EU's indre marked.
Planen har bl.a. til hensigt at sikre udviklingen i Ukraine i overensstemmelse med EU's regler, standarder og værdier med henblik på et fremtidigt EU-medlemskab.
Det gælder også de reformer, der handler om privatisering statsejede banker og offentligt ejede virksomheder.
Det er også hensigten, at de gensidigt aftalte betingelser om sund økonomisk politik og reformer fra Ukraineplanen skal bidrage til at understøtte tilliden til landets økonomiske udvikling og dermed virke som en slags katalysator for private investeringer og yderligere støtte og lån fra andre internationale finansielle institutioner; investeringer og støtte, som Ukraine i høj grad har behov for.
Så det korte svar – jeg har jo passeret det punkt, hvor det kan blive kort, men hvis jeg skulle have gjort det – er, at vi bakker op om Ukraineplanen.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-01-08:
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til de reformbetingelser for Ukraine, som er beskrevet i kapitel 5 og 6 i Ukraineplanen, der handler om privatisering af statsejede banker og offentligt ejede selskaber?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-01-08:
Det er jo ikke sådan, at jeg vil stå her og afvise, at der er noget at diskutere her, når det specielt bredes ud til, hvordan man i øvrigt kører lånepolitik i forhold til hele verden og det globale syd.
Men nu taler vi om Ukraine, og der synes jeg, man skal finde inspirationen også i de reformer, som en række andre østeuropæiske lande, der nu i dag er fuldt integrerede i EU-samarbejdet, er vidnesbyrd om.
Og der har metodikken jo historisk været den samme, nemlig at man solidarisk altså har understøttet en landeudvikling på den konditionalitet, at landene så også reformerer sig.
Og det er der kommet et langt rigere Østeuropa ud af.
Tag en tur til Baltikum at se den transformation, der har fundet sted der.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-01-08:
Jamen der har jo netop også været mange økonomiske og politiske konsekvenser lige præcis i de nordlige lande.
Det handler om, at når man privatiserer meget kraftigt, favoriserer man enkelte grupper, og man stiller den offentlige sektor i en sårbar situation.
Man kommer netop fra en helt anden type af økonomisk system.
Så de lande, som ministeren nævner, har jo netop vist, hvor sårbar man er i forhold til en demokratisk udvikling og en liberal udvikling.
Så derfor er jeg bekymret for både den økonomiske situation, som Ukraine kan stå i, men også for de politiske konsekvenser, der kan være, når det går op for befolkningen, hvad for en reformpakke vi faktisk har krævet for deres støtte.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-08:
Nu skal vi til noget helt andet, fristes jeg til at sige.
Vil ministeren på baggrund af Helsingør Kommunes henvendelse om behov for udmeldinger om grænseværdier for PFAS sikre, at Miljøstyrelsen kommer med en klar udmelding i forhold til de tre punkter, som kommunen har fremhævet som problematiske?
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-08:
Det er jo de initiativer, vi lige nu sidder og arbejder på.
Ved siden af det, som jeg også tidligere annoncerede, skal vi i løbet af det kommende halve år også forhandle en strafreform, som skærper straffene betydeligt for de allermest alvorlige personfarlige forbrydelser.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-08:
Tusind tak.
Og tak til ministeren for svarene.
Det her med, at man altid skal vide signalementet, altså vide, hvem det er, er selvfølgelig også noget, vi tager med til de her kommende forhandlinger.
Vi synes selvfølgelig, det er ekstremt vigtigt, at man ved, hvad det er, der foregår.
Samtidig kommer vi selvfølgelig også til, som ministeren allerede ved, at tage det her med i forhold til skærpelser i forbindelse med vanvidskørsel, for vi må ikke risikere, at danskerne sidder derude og mister tilliden til, at vi faktisk reelt set straffer forbryderne i det her samfund, hvis der er alt for lave straffe for nogle af de her meget, meget frygtelige forbrydelser, hvor alle tænker: Det her kunne lige så godt have været mig, der havde kørt på den motorvej, så mine børn var blevet forældreløse.
Vi må ikke risikere, at danskerne mister tilliden til vores retsvæsen.
Så jeg vil i hvert fald se meget frem til, at ministeren indkalder til de her forhandlinger, og så tager vi alle de her forskellige ting med fra Dansk Folkepartis side.
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-08:
Altså, jeg deler simpelt hen ikke det billede, som hr. Nick Zimmermann tegner, og jeg kan ikke genkende, at der er viden, der bliver holdt tilbage fra den danske befolkning, omkring, at borgere med ikke vestlig herkomst er overrepræsenterede i forskellige kriminalitetskategorier.
Det snakker vi da hele tiden om.
Jeg snakker da i hvert fald selv hele tiden om det.
Og det er med god grund, for det har vi behov for at snakke om, for det understreger, at vi har et alvorligt problem med bestemte typer og lommer i samfundet, hvor der er større problemer med kriminalitet, særlig voldsforbrydelser og andre ting.
Så jeg kan ikke genkende billedet af, at der er nogen, der holder viden eller sandhed tilbage, som vi ikke diskuterer.
Vi diskuterer det, og vi skal diskutere det.
Nick Zimmermann (DF), 2025-01-08:
Det passer jo ikke.
Politiet fortæller netop ikke, når det er udlændinge, der står bag de her forfærdelige forbrydelser.
Medierne vil jo heller ikke fortælle det, for de gemmer sig under de presseetiske regler.
Og der kunne det da bare være en interessant, hvis det var, at man virkelig havde tænkt sig at følge det eksempel, som vi her får at vide noget om.
Helt ærligt, hvis man sætter sig bag rattet propfyldt af både stoffer og alkohol, er det da netop et drab, hvis man så kører nogen ihjel.
For man må da forvente, at det akn gå galt, når man sætter sig bag rattet i så påvirket en tilstand.
I øvrigt er det måske i virkeligheden problematisk, at man i de øverste politichefstillinger rundtomkring i alle landets politikredse konstant ansætter mennesker med en baggrund, der netop ikke er som uddannet politimand, men i stedet som akademiker, så de absolut ingen praktisk erfaring har i forhold til at være ude som politimand.
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-08:
Jeg tror også, vi har haft et samråd om det her spørgsmål, ellers var det med spørgerens partikollega.
Altså, vi har ingen som helst hensigt om, at danskerne ikke skal være klar over, hvem det er ude i samfundet, der begår forbrydelser, og hvem der begår de allermest alvorlige forbrydelser.
Det gør de for det første, når det er, at der rejses tiltale og sagerne begynder at ramme domstolene.
Og det får de altså også kendskab til, når vi, hvilket vi jo hyppigt gør – både af egen drift i Justitsministeriet, men også på baggrund af konkrete spørgsmål fra Folketingets medlemmer – oplyser om etnicitet og herkomst osv. inden for en lang række forskellige kriminalitetskategorier.
Så der er ingen, der holder nogen viden tilbage hverken for Folketinget eller for offentligheden omkring de forbrydelser, der bliver begået.
Så kan der ud fra et konkret efterforskningsmæssigt hensyn være en indledningsvis tilbageholdenhed i forhold til at dele for meget om eksempelvis et signalement eller for meget om en episode, men det er ikke viden, der i det lange løb ender med at være holdt tilbage, og det er jo en konkret vurdering, som politiet foretager.
Nick Zimmermann (DF), 2025-01-08:
Tak for det.
Til trods for at jeg fik den oplysning fra en anonym kilde, var det ikke noget, som politiet ville offentliggøre.
Det ville medierne heller ikke.
De mente ikke, at det var interessant, og de mente også, at de i forhold til de presseetiske regler slet ikke kunne fortælle det.
Så er det noget, vi måske i fremtiden vil komme til at se regeringen slå lidt hårdere ned på, altså at politikredsene rent faktisk skal offentliggøre det, når det er, at det er udlændinge, der står bag de her forfærdelige forbrydelser?
Lotte Rod (RV), 2025-01-08:
Jeg tror bare, jeg vil spørge tilbage: Hvorfor skal de dygtige pædagogmedhjælpere, som du kender, ikke få chancen for at uddanne sig?
Mette Thiesen (DF), 2025-01-08:
Tak for det.
Jeg glæder mig til også at komme til de forhandlinger, for jeg synes virkelig, der er behov for det her.
Hvis man er ude fredag aften, er der nogen, der ligger og kører ræs ned ad de små gader med høj musik og fuldstændig uden nogen former for hensyntagen til, at der altså færdes folk på gåben osv.
Hvornår tænker ministeren så vi bliver indkaldt til de her forhandlinger, for det vil jeg da i hvert fald glæde mig til?
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-08:
Helt grundlæggende er jeg meget enig med spørgeren.
I de konkrete sager, både den fra sidste sommer med ræs på motorvejen, men jo også den, der nu efterhånden er en del år gammel, og som spørgeren også refererer til, er det jo dybt ulykkeligt og derved også dybt forkasteligt.
Det var også en af årsagerne til, at vi under den daværende socialdemokratisk ledede regering sammen med heldigvis et bredt flertal i Folketinget indførte reglerne om vanvidskørsel, og hvorfor vi også siden hen har skærpet dem, og også, at vi nu i den her regering, som vi også har skrevet i regeringsgrundlaget, agter at stramme yderligere op.
Der vil jeg ikke på forhånd udelukke nogen tiltag, som kan få bugt med det vanvid, som det ret beset er at udsætte andre mennesker for den type af fare.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-08:
Tusind tak til ministeren for svaret.
Grunden til, at jeg spørger, og grunden til, at vi også har drøftet det her tidligere, er jo, at vi igen og igen, senest i sommer, ser sager, eksempelvis en sag, som jeg selv desværre havde ekstremt tæt inde på livet, med et forældrepar, som bliver slået ihjel, fordi to udlændinge ligger og kører ræs på Hillerødmotorvejen.
Der er lidt diskussion om, om de har kørt 150 eller 190 km/t et sted, hvor man på det tidspunkt måtte køre 80 km/t, og de ligger også og kommer over i den modsatte vejbane.
Altså, det er en kørsel, der er udtryk for, at man er så ligeglad med alt andet, at jeg nærmest vil sige, at der ligger det i det, at derved må du kunne forudse, at hvis du rammer andre, altså forsæt, som ministeren siger, vil du slå dem ihjel.
Det var sådan set også det, der skete eksempelvis i den her konkrete sag.
Det var, at et forældrepar, der var på vej på ferie med deres børn, bliver slået ihjel.
Mor og far døde begge to øjeblikkeligt, og børnene er nu forældreløse.
Mener ministeren ikke, at med så grove tilfælde må man altså taksere som manddrab, for hvis du er så uforsvarlig, at du kører på den måde, må du også et eller andet sted kunne forudse det og derved også komme ind i noget forsætligt, altså at vi skal skærpe den her straf langt mere?
Der var en sag på Frederiksberg for nogle år tilbage, også med en udlænding, som kører en 5-årig pige ihjel fuldstændig høj på lattergas.
Jeg mener, at i den sag fik han 5 år, og jeg tror altså, at rigtig mange danskere sidder derude og tænker: 5 år for at slå et barn ihjel, fordi man simpelt hen kører fuldstændig vanvittigt, er langt ude.
Så mener ministeren ikke grundlæggende set, at vi simpelt hen har brug for at skærpe reglerne meget, meget grundigt på det her område, fordi vi har set de her meget grelle eksempler, men måske også komme mere over i, at hvis det er nogen, som f.eks. har fået tildelt statsborgerskab ved lov og begår så grov kriminalitet som det her, skal vi være langt hurtigere til at fratage dem statsborgerskabet igen og smide dem ud af landet?
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-08:
Tak for ordet, og også tak til fru Mette Thiesen for spørgsmålet.
Jeg ser med meget stor alvor på vanvidskørsel.
Vanvidskørsel er foragt for vores fællesskab og for menneskers liv.
Det er i mine øjne dybt forkasteligt, og det skal vi slå hårdt ned på.
Regeringen ønsker at udvise flest mulige kriminelle udlændinge inden for konventionerne.
Det er i dag allerede muligt at straffe for manddrab begået i trafikken, men det kræver, at det kan bevises, at gerningspersonen havde forsæt, dvs. vilje til at slå den pågældende ihjel.
Kravet om forsæt gælder for langt de fleste forbrydelser i straffeloven, herunder eksempelvis vold, voldtægt, tyveri og altså også manddrab.
Det synes jeg at vi skal holde fast i, for det er et helt grundlæggende princip i dansk strafferet.
Hvis gerningspersonen ikke havde forsæt til at dræbe, kan der i stedet efter omstændighederne straffes for uagtsomt manddrab.
Det er også i dag allerede muligt at udvise udlændinge, der dømmes for uagtsomt manddrab i forbindelse med f.eks. spirituskørsel eller særlig hensynsløs kørsel, men som det fremgår af regeringsgrundlaget, vil regeringen se på muligheden for at skærpe indsatsen mod vanvidskørsel, og jeg udelukker ingen tiltag på forhånd.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-08:
Tusind tak.
Er ministeren enig i, at det skal være muligt at dømme en person for manddrab og udvise personen for bestandig, hvis denne under vanvidskørsel har dræbt et andet menneske?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-01-08:
Jeg må jo bare konstatere, at vi ser noget forskelligt på det.
Det har jo altså entydigt været en succes, og det tror jeg også det bliver i Ukraine.