Rasmus Jarlov (KF), 2018-10-09:
Ja, nu har jeg jo fået taget min mødom som minister.
Nu står jeg her og er mere rutineret, end jeg var for 10 minutter siden, men også med et andet spændende lovforslag, som handler om varemærkeloven.
Jeg vil selvfølgelig gerne sige tak for indlæggene i debatten og den opbakning, der har været til forslaget indtil videre.
Lovforslaget er jo primært en gennemførelse af et EU-direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varemærker.
Det gennemfører vi via en ændringslov, som er tekstnær i forhold til direktivet, for at reducere risikoen for fortolkningsspørgsmål.
Formålet med direktivet er at modernisere reguleringen af varemærker og at harmonisere de nationale varemærkesystemer og EU-varemærkesystemer.
Lovforslaget indeholder ligesom direktivet også forretningskendetegn, der i dag er omfattet af fællesmærkeloven.
Derfor foreslås fællesmærkeloven ophævet som selvstændig lov.
Hovedparten af lovforslaget er som sagt en gennemførelse af direktivet, men der er også foreslået nogle enkelte ændringer på baggrund af ønsker fra brugere af varemærkesystemet og -lovgivningen.
Ønskerne til lovforslaget, som ligger ud over direktivet, er kommet frem på en række brugermøder afholdt af Patent- og Varemærkestyrelsen under forberedelsen af lovforslaget, hvor repræsentanter for erhvervsorganisationer, rådgiverbranchen, virksomheder og universiteter har deltaget.
Eksempelvis kan nævnes, at reglerne om stiftelse af varemærkeretlig brug er blevet præciseret.
Derudover er omfanget af Patent- og Varemærkestyrelsens undersøgelser som led i ansøgningsbehandlingen ændret, og tidspunktet for fremsættelse af indsigelser er rykket til før registreringen af varemærket, og der introduceres valgmuligheder i forhold til styrelsens søgningsrapporter. En vigtig ændring med lovforslaget er, at det ikke længere vil være et krav ved varemærkeregistrering, at varemærket bliver gengivet grafisk, sådan som flere af ordførerne også har nævnt.
Varemærket kan i stedet gengives på en passende måde under anvendelse af almindelig tilgængelig teknologi, som f.eks. giver mulighed for, som hr. Torsten Schack Pedersen var inde på, at man i fremtiden kan gengive et lydmærke via en lydfil og ikke ved, at man behøver at skrive det ned på noder, sådan som man skal i dag.
Og det virker jo unægteligt lidt mere moderne, at vi kan gøre det på den måde.
For at styrke varemærkebeskyttelsen og bekæmpe forfalskning mere effektivt indeholder lovforslaget også en bestemmelse om, at en rettighedshaver vil kunne forhindre, at varemærkeforfalskede varer fra tredjelande kommer i transit i det danske toldområde i erhvervsmæssigt øjemed.
Så hvis der befinder sig en masse falske Louis Vuitton-tasker et eller andet sted i Danmark, så kan vi stoppe dem fra at være i Danmark.
Det foreslås også, at strukturen for ansøgningsgebyrer bliver harmoniseret i forhold til strukturen ved EU-varemærkekontoret.
Det betyder, at en ansøgning fremover kun omfatter én kategori af varer kaldet vareklasser mod tidligere tre.
Formålet med den ændring er at hindre opfyldning af varemærkeregistret med unødvendigt omfattende registreringer.
Inden et varemærke registreres, udarbejder Patent- og Varemærkestyrelsen en søgningsrapport, der identificerer ældre registrerede varemærker.
Ansøgeren risikerer at krænke disse ældre registrerede varemærker ved registrering af et nyt varemærke.
Med forslaget her gives der mod et gebyr mulighed for at få en nærmere begrundet søgningsrapport, så man altså kan få noget af det, man har brug for, i stedet for at man får en sådan helt generel søgningsrapport.
Den mulighed vil navnlig gavne de små og mellemstore virksomheder, som har et ønske om at modtage yderligere information om årsagen til, at det ansøgte varemærke risikerer at krænke ældre varemærkerettigheder.
Risikoen for uforvarende og bekostelige krænkelsessager vil herved blive mindre, og ansøgeren vil have et bedre grundlag for at søge assistance hos professionelle rådgivere.
Der bliver også indført en mulighed for helt at vælge søgerapporterne fra.
Derved kan der opnås en hurtigere og mere effektiv sagsbehandling, hvilket har været efterspurgt af nogle af de professionelle, som arbejder med ip-rettigheder.
Der eksisterer allerede en lignende fast track-ordning ved EU-varemærkekontoret.
Til sidst er der så det her, som bl.a. hr. René Gade nævnte, nemlig spørgsmålet om gassikkerhedsloven, hvor der bliver mulighed for at fastsætte en straf for overtrædelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om apparater, der forbrænder gasformigt brændstof, som den forordning hedder.
Og nej, det har ikke særlig meget med varemærkelovgivningen at gøre, men er der simpelt hen, fordi vi skulle putte det ind et eller andet sted.
Så har vi behov for at sætte det ind her i loven og vurderer i øvrigt, at det er relativt ukontroversielt.
Der er en ting mere, som heller ikke har noget særligt med varemærkelovningen som sådan at gøre, og det er, at vi også får overført nogle gebyrindtægter fra Patent- og Varemærkestyrelsen til Nævnenes Hus.
Det skyldes simpelt hen, at Patentklagenævnet er flyttet til Viborg til Nævnenes Hus, og derfor vil vi også gerne have, at pengene følger med.
Det var lovforslaget sådan i hovedtræk.
Jeg ser selvfølgelig frem til den videre behandling og håber, der bliver en god og konstruktiv debat under udvalgsarbejdet, og også at SF og Enhedslisten kan få svar på de spørgsmål, som de måtte have brug for.
Vi står selvfølgelig også til rådighed i ministeriet, hvis der er noget, vi kan hjælpe med dér.