runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2019-02-05:
Nu kan vi jo godt stå her og prøve at lave lidt sjov med hinanden.
Jeg synes faktisk, at emnet er alt for vigtigt til det.
Jeg kan ikke forstå, at Socialdemokratiet ikke bare kan glæde sig over, at vi nu snart skal tale sammen i et rum, og så kan vi jo få afdækket, om Socialdemokratiets model kan fungere, eller om det bare så flot ud på papiret med de syv principper.
Vi er optaget af, at vi forbedrer de ordninger, vi har, og det vil vi gerne tale med Socialdemokratiet om.
Nu tror jeg måske, at vi skal overlade de konkrete forhandlinger til på torsdag, hvor vi skal mødes, og hvor fru Mette Frederiksen møder op.
Der bliver det jo spændende at få afdækket det yderligere.
Men jeg tror måske, at vi kan nå frem til – forhåbentlig – at hvis man er nedslidt og ikke kan arbejde, så skal man have mulighed for at træde ud.
Jeg medgiver klart, at seniorførtidspensionsordningen ikke fungerer godt nok i dag.
Men omvendt – nå, lampen lyser rødt, så nu stopper jeg med mit svar.
Henning Hyllested (EL), 2019-02-05:
Tak til hr. Hans Andersen for at gøre det tindrende klart fra talerstolen, at der er et forlig, og at man, hvis det forlig ikke opsiges, i 2020 stemmer for en forhøjelse af pensionsalderen til 69 år – det var i et svar til hr. Finn Sørensen tidligere.
Så er det jeg spørger: hvilke?
Altså har hr. Hans Andersen fantasi til forestille sig, hvad det er for nogle ting, der kan ske, som gør, at man ændrer på forliget eller indholdet i forliget, således at man i 2020 ikke står i den situation, at man skal forhøje pensionsalderen?
Har hr. Hans Andersen fantasi til forestille sig, hvad det kunne være?
Hans Andersen (V), 2019-02-05:
Nu tror jeg, det er bedst, at jeg fortæller, hvad Venstre vil, og at hr. Bent Bøgsted fortæller, hvad Dansk Folkeparti vil.
Vi står ved den aftale, der er lavet om levetidsindekseringen.
Den står vi ved, og den forpligter.
Og så synes jeg, at hr. Henning Hyllested måske skulle prøve at komme i en ny debat med hr. Bent Bøgsted og spørge hr. Bent Bøgsted, hvad Dansk Folkeparti mener.
Henning Hyllested (EL), 2019-02-05:
Jeg er jo ikke i tvivl om – og det synes jeg egentlig også fremgår af det, hr. Hans Andersen ligesom har redegjort for på Venstres vegne – at man jo i bund og grund synes, at det her, der er kommet fra Socialdemokratiet, er noget skrammel.
Det er i hvert fald meget luftigt, som det blev sagt.
Så det er noget skrammel.
Omvendt kan man sige, at når Venstre mener, at det, der er kommet frem, i bund og grund er noget skrammel – måske skal vi have lidt forbedring af seniorpensionsordningen, okay, men det er noget skrammel – så sidder man jo i virkeligheden fra Venstres side med en vetoret, gør man ikke det?
For hvis forliget ikke er opsagt, kræver det vel egentlig, at man bliver enige i forligskredsen, eller at man i hvert fald holder sig til forligsteksten.
Hans Andersen (V), 2019-02-05:
Nu er det jo hr. Henning Hyllested, der omtaler Socialdemokratiets forslag som noget skrammel.
Jeg har lyttet til, hvad Socialdemokratiet siger, og jeg har også læst forslaget, og der er syv principper, og de kan da være meget gode.
Vi har svært ved sådan rigtig at få det foldet ud til noget konkret.
Altså, er det 5.000, 8.000, 12.000, der skal omfattes af denne rettighed?
Og hvis pengene ikke strækker, hvad så?
Men det ser jeg frem til vi bliver klogere på på torsdag.
Jan Johansen (S), 2019-02-05:
Det bliver ordføreren ved med at sige, og det er vi jo glade for.
Men jeg kunne alligevel godt tænke mig at vide, hvad en nedslidt arbejder er.
Er det en vurdering fra dommere, der skal vurdere, om et menneske er nedslidt, eller vil ordføreren være med til at sige, at der også er en rettighed, når man har været mange år på arbejdsmarkedet og man ved, at man er nedslidt?
Jeg kunne godt tænke mig at vide lidt om, hvad ordføreren tænker på det her område, altså om de skal bedømmes af dommere, for at de kan få lov til at forlade arbejdsmarkedet lidt før.
Laura Lindahl (LA), 2019-02-05:
Til det første spørgsmål, om vi vil blokere, vil jeg sige, at vi lige nu er der, hvor vi er åbne og indstillet på at tage en åben drøftelse af det her.
Vi har ikke lagt os fast på nu, hvad vi vil, og hvad vi ikke vil.
Vi er sådan set interesseret i at prøve at finde løsninger, også brede løsninger.
Så nej, lige nu er meldingen ikke, at vi bare vil blokere.
Vi vil gerne være åbne over for de drøftelser, der er.
I forhold til forebyggelsesdelen tror jeg bare at vi ikke deler den opfattelse, at Arbejdstilsynet og midlerne i Arbejdstilsynet er det eneste og helt afgørende for, hvordan arbejdsmiljøet er derude.
Vi har altså set et Arbejdstilsyn, som har drønet rundt på kontorarbejdspladser.
Så længe man har tid til at besøge Liberal Alliance og lave en vejledning til os om, hvordan vi skal rydde op på vores lager, er der noget, der siger mig, at det ikke er økonomien i Arbejdstilsynet, der presser dem.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Tak for det.
Det vil sige, at man godt kan forestille sig, at Liberal Alliance medvirker til en aftale i stil med det, Socialdemokratiet har foreslået.
Så vil jeg bare sige, at der jo ikke er nogen, der påstår, at Arbejdstilsynet er det eneste middel til at få et godt arbejdsmiljø.
Men hvordan skal man styrke Arbejdstilsynets muligheder for at bidrage til det, hvis man beskærer det, sådan at hver fjerde medarbejder – eller hver fjerde stilling, skal man vel sige – er forsvundet i Arbejdstilsynet siden 2007?
Det har Liberal Alliance medansvar for.
Laura Lindahl (LA), 2019-02-05:
Nu ved jeg godt, at hårene vil stritte på nogen herinde, men en lavere selskabsskat ville jo gøre, at virksomhederne ville få bedre mulighed for at investere i nye maskiner, i ny teknologi, i forskning – investere i, hvordan man får bedre løsninger ude på arbejdspladserne.
Så det er et godt bud.
I forhold til sporskifte handler det ikke om revalidering, det handler jo ikke om, at vi skal se syge mennesker, der skal ind i et forløb, et kommunalt forløb gennem jobcenteret.
Det handler bare om, at mennesker, når de har været der i en årrække, helt naturligt begynder at tale med arbejdspladsen om, hvad de skal nu, fordi man bare ved, at der skal de ikke være et helt liv.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-02-05:
Så forslaget om at forebygge de arbejdsmiljømæssige belastninger handler om sporskifte.
Hvad skal de borgere leve af, når de skal i gang med en anden uddannelse?
Det var den ene del.
Den anden del er: Hvis en lavere selskabsskat faktisk skulle være en metode til at forebygge arbejdsmiljøskader, fordi virksomhederne så køber bedre maskiner og andet, hvorfor ser vi så stadig væk, at der sker så stor en nedslidning, som der rent faktisk sker?
Laura Lindahl (LA), 2019-02-05:
Jamen et sporskifte skal jo ikke på den måde være et eller andet med, at nu tager vi noget af arbejdsstyrken.
Altså, det er jo et flow, der kører, som det jo hele tiden har kørt, og som det kører i dag, f.eks. inden for flyttefirmaer.
Der er et fuldstændig naturligt flow, folk kommer ind i en ung alder og er flyttemænd i nogle år.
Så tjekker de ud og finder noget andet at lave.
Det er sådan, det fungerer i rigtig mange brancher, og jeg tror bare, at det er det samme koncept, der skal bredes ud.
I forhold til lavere selskabsskat er den stadig væk ikke lav i Danmark, så der er da masser, man kunne gøre der, hvis vi vil være foregangsland på det her område.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-02-05:
Tak for det.
Måske med det, som ordføreren sagde i sin sidste bemærkning, ville det være supergodt, hvis det var sådan, at det kunne lykkes os at forebygge nedslidning, før den rent faktisk var en realitet.
Men vi står altså lige nu med store generationer, som har været på det der nedslidende arbejdsmarked, og som altså ikke bare kan nå at forebygge nedslidning, for det løb er lige kørt.
Så jeg er faktisk lidt nysgerrig på to ting i virkeligheden, og den ene er: Hvad er det så, Liberal Alliance vil gøre ved det der arbejdsmiljø, når det nu ikke er Arbejdstilsynet – hvad er det så?
Det synes jeg ordføreren mangler at komme med et bud på.
Hvad skal der til, for at vi undgår nedslidning og kan forebygge det i fremtiden?
Den anden del omkring sporskifte: Altså, er det revalidering, vi taler om, så man faktisk kan få sig en anden uddannelse midt i livet?
Og hvis man forestiller sig, at alle murere skal omskoles eller i gang med at tage en anden uddannelse midt i livet, kommer vi så i virkeligheden ikke til at mangle murere, fordi vi burde have uddannet dobbelt så mange fra starten?
Eller hvordan tænker ordføreren lige vi løser den gordiske knude?
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Jeg har ikke set teksten til Det Radikale Venstres forslag, men som ordføreren fremlægger det her, må jeg sige, at når jeg kigger på kriterierne for at kunne få seniorførtidspension, er det jo væsentligt bedre end det gældende, fordi ordføreren siger, at hvis man ikke kan bestride det arbejde, man har, og man kan få en lægeerklæring på det, så kan man få en seniorførtidspension.
Men der er vel det problem, at det først er 5 år før folkepensionsalderen, og at Det Radikale Venstre måske er det parti i Folketinget, der er allermest varme på, at pensionsalderen bare skal stige.
Og jeg har hørt det fremlagt i pressen sådan, at den finansiering, der skal til for at forbedre seniorførtidspensionsordningen, skal skaffes ved en yderligere forhøjelse af folkepensionsalderen.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-02-05:
Tak for det.
Ja, det er rigtigt, at det er 5 år før pensionsalderen, man vil kunne få ret til den her seniorførtidspension, uanset hvor vi så er i forhold til pensionsalderen på det tidspunkt, hvor man kommer til sin læge og kan få konstateret, at man ikke længere fysisk kan passe det arbejde, man har.
Som jeg lige sagde i min ordførertale, ønsker vi at finansiere det her forslag ved at fremrykke stigningen i pensionsalderen fra 67 til 67½ år allerede i 2025.
Men der er ikke tale om, at vi sigter på en samlet højere pensionsalder, end der i forvejen er lagt op til i det store velfærdsforlig.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Jamen det er jo ét fedt for de mennesker, der lige pludselig opdager, at deres pensionsalder er steget med ½ år.
Så det fik jeg desværre bekræftet.
Det svarer jo til at forlange, at for at man kan hjælpe lidt flere til en seniorførtidspension, er der nogle andre, der skal arbejde længere.
Hvor mange forventer ordføreren egentlig vil kunne nyde godt af den seniorførtidspension?
Er det overhovedet noget, der løser problemet?
Jeg vil lige minde ordføreren om, at vi jo kender tallene fra 3F: 20 pct. af 3F's medlemmer – det er vel sådan cirka 40.000 mennesker – har forladt arbejdsmarkedet, inden de når 60-årsalderen, fordi de enten er slidt ned eller er afgået ved døden.
Er det i den størrelsesorden, ordføreren forestiller sig at seniorførtidspensionen skal kunne hjælpe?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-02-05:
I det radikale forslag til en seniorførtidspensionsordning regner vi med at få et lidt større volumen end det, der oprindelig var tiltænkt seniorførtidspensionen, dvs. noget over 1.000 om året, hvor der jo er et betydelig mindre antal, der har fået tilkendt seniorførtidspension i de år, den har eksisteret.
Og det radikale forslag omfatter ikke umiddelbart folk, der er nedslidte før f.eks. det fyldte 60. år.
Der er det stadig væk det kendte og eksisterende system, der træder i kraft.
Og som jeg også sagde i min ordførertale, er det jo ambitionen, at vi får et arbejdsmarked, der efterhånden ikke nedslider folk i det omfang, vi ser det i dag, enten via automatisering eller rotation.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-02-05:
Tak for det.
De, som kan, skal.
Sådan har det lydt et par gange fra talerstolen i dag, og ikke overraskende også fra
Det Radikale Venstre.
Men det er jo et faktum, at jo senere man starter på arbejdsmarkedet, jo større chance er der også for, at man rent faktisk kan.
Og omvendt ved vi også godt, at for mureren og social- og sundhedshjælperen, som starter væsentlig tidligere på arbejdsmarkedet end rigtig mange andre, er der en større chance for, at de kommer til at gå direkte fra arbejdsmarkedet og hjem i sygesengen.
Jeg vil bare spørge, om Det Radikale Venstre virkelig mener, at det er en retfærdig fordeling af gode pensionsår til danskerne?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-02-05:
Jeg synes ikke, det er en chance.
Det er en risiko, at de går direkte fra arbejdsmarkedet og til sygesengen.
Men vi har lige nu en pensionsalder, som følger et gennemsnit af levetiden, og der er selvfølgelig nogle, der kommer ganske forfærdelig skævt ind på den, og som netop, som spørgeren siger, går direkte fra arbejdslivet og til at have en dårlig alderdom.
Det er meget svært for mig at finde en model, som ikke er enten meget bureaukratisk eller meget dyr eller en blanding af det alt sammen.
Vi har valgt at hægte os op på det princip, at der er den samme pensionsalder for alle, og at den så følger den gennemsnitlige levealder.
Jeg vil rigtig gerne snakke om alle de ting, der gør, at folk kan få en bedre alderdom, end de har i dag, for jeg synes selvfølgelig heller ikke, det er rimeligt, at folk i en alder af 60 eller 65 år eller noget i den dur er fysisk ødelagte.
Men jeg er ikke indstillet på at sige, at det, vi skal lave, er en differentieret pensionsalder.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-02-05:
Nuvel, risikoen er meget stor for nogle, og når Det Radikale Venstre bliver ved med at sige, at med den lægelige dokumentation kan man få en førtidspension, er det jo det samme som at sige, at der er nogle borgere, der skal indstille sig på, at de ikke kommer på pension, før de simpelt hen er for syge til at arbejde.
Det giver i hvert fald ikke udsigt til et godt seniorliv, hvor man måske kan kravle rundt på gulvet med børnebørnene og selv kan komme op igen.
Om det er bureaukratisk eller dyrt?
Altså, er det bureaukratisk at blive enige om, at vi skal have et lige antal år på arbejdsmarkedet?
Og er det rimeligt, når vi taler om, hvor dyrt det er, at det er dem, der har det hårdeste arbejde, der skal betale mest for den pensionsordning, vi har i dag?
Kan De Radikale overhovedet ikke se ideen i, at vi måske prøver at tænke i en mere ligelig fordeling af antallet af år på arbejdsmarkedet og dermed også antallet af gode pensionsår, hvor vi stadig væk er raske?
Laura Lindahl (LA), 2019-02-05:
Jeg siger ikke, at Liberal Alliance, som det er lige nu, kan se sig selv i en aftale om en differentieret pensionsalder baseret på, hvor mange år du har arbejdet.
Altså, Liberal Alliance ønsker jo at afskaffe efterlønnen helt og har jo ønsket det hele vejen igennem, fordi vi ikke ønsker et samfund, hvor raske og rørige mennesker bare kan trække sig tilbage på andre menneskers regning.
Så nej, det har vi svært ved at se, men lad os nu se, om vi kan mødes og få enderne til at mødes på en anden måde.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
Ifølge en opgørelse fra Sundheds- og Ældreministeriet lever dem med de laveste indkomster, og det er typisk også dem, som har været længst tid ude på arbejdsmarkedet, 9 ½ år kortere end dem med de højeste indkomster – dem, der måske ikke har været så længe derude på arbejdsmarkedet.
Det lyder, som om Liberal Alliance bare ikke anerkender, at det at være ude på arbejdsmarkedet i rigtig mange år, fra man er 17-18 år, slider på ens krop.
De siger bare: Jamen man skal selvfølgelig bare arbejde, og det kan man godt, og det betyder ikke noget, at man arbejder i mange år.
Der er en grund til, at nogle ikke bliver så gamle som andre, og det er, fordi det rent faktisk slider.
Anerkender Liberal Alliances slet ikke den del, og er det lige meget, eller hvad?
Laura Lindahl (LA), 2019-02-05:
Nej, det anerkender vi fuldt ud.
Jeg tror ikke, man behøver at stikke næsen ned i nogen statistikker fra Sundheds- og Ældreministeriet for at kunne regne ud, at de mennesker, som starter med at arbejde som 16-17-årige og hver dag bruger deres krop fysisk, naturligvis er mere nedslidte, end jeg eksempelvis er i den funktion, jeg har.
Det anerkender vi fuldt ud.
Selvfølgelig er det et hårdere fysisk nedslidende job at være eksempelvis jord- og betonarbejder end at være folketingspolitiker.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
Men vil Liberal Alliance så være med til at give dem den rettighed, at når de har arbejdet i så mange år, kan de faktisk gå på pension 2 eller 3 år før, fordi de har arbejdet i forfærdelig mange år, mange flere år end akademikere jo sådan set kommer til at arbejde?
Jeg har lige stået her udenfor og snakket med en 28-årig murer, Danny.
Han er meget, meget bekymret, for han tror egentlig ikke, han kan blive i det her murerfag i mange år.
Han tror heller ikke, der er ret mange unge mennesker, der gider at vælge det, fordi de bliver nedslidte.
Hvad vil Liberal Alliance sige til sådan en fyr?
Skynd dig at vælge et andet arbejde, og så må vi selv bygge vores huse, når vi kommer hjem?
Hvad skal vi sige til ham?
Laura Lindahl (LA), 2019-02-05:
Jeg synes i hvert fald, at hvis vi står med en 28-årig murer, som er bekymret allerede nu, er løsningen i hvert fald ikke at sige til ham: Du kan gå 2 år tidligere, så du ikke skal gå, når du er 70, men du kan gå, når du er 68.
Det hjælper ham nok heller ikke.
Det er jo det, Socialdemokratiet foreslår ham.
Det synes jeg ikke er svaret.
Jeg synes netop, svaret er at sige: Hvordan sikrer vi, at man overhovedet ikke bliver nedslidt?
Og hvis man de facto bliver det af at arbejde i mange år, er det rigtige for ham da at lave et sporskift undervejs.
Men det er det, jeg synes er problemet i den her debat, nemlig at man bliver ved med at tale om, at de mennesker ikke kan yde hundrede procent, og at vi skal omskole de nedslidte.
Min pointe er: hvordan kan vi sætte ind, så vi ikke får de nedslidte?
Det er, ligesom om det er svært at trænge igennem til Socialdemokratiet.
På den dagsorden vil man holde fast i, at man har de nedslidte, og at vi vil have det i al fremtid.
Kom nu op med ambitionerne her og lad os prøve at kigge ind i et arbejdsmarked, hvor vi faktisk forebygger, at mennesker bliver nedslidte.
Det ville være ambitiøst.
Det ville klæde Danmarks største parti.
Troels Ravn (S), 2019-02-05:
Mener ordføreren helt reelt, at løsningen for de her mange, mange tusinde mennesker, som vil blive nedslidt på arbejdsmarkedet, lang tid før de når en pensionsalder sidst i 60'erne, først i 70'erne, vil være et sporskifte?
Er det et værdigt, et rimeligt, et ordentligt svar at give på et af vores velfærdssamfunds allerstørste udfordringer, altså i forhold til nedslidning?
Jeg kan ikke helt forstå, at ordføreren i forbindelse med at tale om de her to spor siger, at et af sporene er at forbedre de eksisterende ordninger, og samtidig siger – og her synes jeg jo så, at kæden hopper af – at efterlønnen helt skal afskaffes.
For efterlønnen er vel stadig væk en af de eksisterende ordninger, som trods alt kommer de mennesker, som bliver nedslidt, i møde.
Laura Lindahl (LA), 2019-02-05:
Nej, efterløn er en ret til alle; uanset om man var nedslidt eller ej, kunne man vælge den.
Og det, vi er imod her, er princippet om, at raske og rørige mennesker på eksempelvis 60 år skal trække sig tilbage; det synes vi ikke de skal.
Om sporskifte er et værdigt svar?
Altså, er det et værdigt svar at sige til den 28-årige murer, som allerede kan mærke skavanker, at han kan trække sig tilbage 2 år før?
Altså, jeg synes faktisk, at vi er nødt til at prøve at være en lille smule seriøse i den her debat.
Jeg synes egentlig, det er okay at tale om sporskifte i forbindelse med nogle jobs, eksempelvis jobbet som flyttemand.
Det er de færreste flyttemænd, som regner med, at de skal være flyttemænd, fra de starter som 15-årige, til de når pensionsalderen; det er der ikke nogen der har forestillet sig at de skulle.
Og hvad er der egentlig galt med det?
Jeg synes ikke, at der er noget galt med det.
Troels Ravn (S), 2019-02-05:
At tale om et sporskifte for så stor en gruppe af mennesker, altså hvor man skal sige til folk, at man sørger for et sporskifte til dem på et tidspunkt, mener jeg ikke er et seriøst udgangspunkt.
Med hensyn til efterlønnen vil jeg sige, at efterlønnen netop blev brugt af dem – det viser alle tal – som havde brug for den.
Det var jo en myte, at det var tandlæger, advokater og veluddannede, der bare loppede den på efterløn.
Men jeg vil bare egentlig gerne holde fast i det andet, ordføreren sagde, omkring arbejdsudbud, nemlig at ordføreren er bekymret for at miste arbejdsudbud.
Mener ordføreren, at de her mennesker, som er nedslidte, reelt er at betragte som en del af arbejdsudbuddet?
De er jo så nedslidte, at de ikke er en del af arbejdsmarkedet, men ryger ud og ind af forskellige former for overførselsindkomst.
Laura Lindahl (LA), 2019-02-05:
Det synes jeg jo selv, og det synes vi i Liberal Alliance, altså at det giver mening at prøve at belyse alle vinkler af det her.
Jeg siger ikke, at vi sørger for et sporskifte.
Jeg siger, at jeg synes, det ville være sundt, hvis man ude på uddannelsesinstitutionerne og ude på arbejdspladserne får en kultur om, at det er helt naturligt, at man efter nogle år begynder at overveje, hvad der er af overbygninger, så man f.eks. som tømrer søger uddannelse til bygningskonstruktør, altså så man bliver inden for faget, men kan gå andre veje og på den måde få et sporskifte.
Det synes jeg faktisk er en meget værdig måde at tale om det på.
Jan Johansen (S), 2019-02-05:
Ordføreren siger, at raske og rørige mennesker ikke må forlade arbejdsmarkedet.
Det hørte jeg lige før.
Hvad mener ordføreren egentlig?
Må de være der, og skal de ikke være slidt op?
Jeg mener, at et værdigt seniorliv er, at man ikke er slidt op og kan røre sig og spille fodbold med børnebørnene, når man kommer hjem.
Så vil jeg også gerne spørge ordføreren om noget.
I har været med til at spare på Arbejdstilsynet, og så vil I være med til at sige, at folk ikke skal slides op på arbejdet.
Der er en ting, der ikke hænger sammen med den politik, I selv står for, altså det, ordføreren står her og siger.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
Jeg tror, ordføreren kan se, at vi i Socialdemokratiet rent faktisk mener det her.
Men det, jeg jo godt kan være i tvivl om, er, hvad regeringen mener, og hvad regeringen rent faktisk vil.
Det har vi ikke rigtig hørt noget som helst om.
Så har jeg forstået det rigtigt?
Hvis ikke regeringen vil noget som helst på det her område, så er Dansk Folkeparti klar til at gå uden om regeringen og lave forhandlinger med andre.
Og også hvis det er så ulykkeligt, at vi har en blå regering efter næste valg, så er Dansk Folkeparti klar til at gå uden om den regering, man så vælger at støtte, og så lave en forhandling med os andre.
Kan ordføreren ikke bekræfte det?
Jan Johansen (S), 2019-02-05:
Jeg vil gerne sige, at besparelserne på Arbejdstilsynet har vi stemt imod.
Det er jo på baggrund af, at vi godt ved, at der er brug for det.
Det kan godt være, at ordføreren lige har et eksempel nu.
Men det betyder jo rigtig meget, at man passer på ude på arbejdspladserne, og at man passer på det arbejdsmiljø, vi har.
Ordføreren kan ikke rende fra, at hun har været med til at spare det væk på en eller anden måde.
Så kunne man jo gå ind og prøve at snakke med Arbejdstilsynet om, hvor det er bedst, at de opererer henne.
Så vil jeg gerne gøre ordføreren opmærksom på, at jeg kender rigtig mange arbejdsgivere og har været på rigtig mange arbejdspladser.
Jeg har selv arbejdet på Lindø i 28 år som ufaglært.
Jeg vil bare sige, at der er rigtig mange arbejdsgivere, der godt ved, at der er mange mennesker, der er slidt op, men de har ikke jobbene, så de kan omskole dem til noget andet, for det har vi ikke indrettet arbejdsmarkedet efter.
Jeg vil håbe på, at ordføreren kan gå ud og præge arbejdsgiverne til at sige, at der skal være meget mere plads til, at vi omskoler folk, og at der skal være plads til, at man kan være på arbejdsmarkedet, selv om man ikke kan yde hundrede procent.
Dét kunne jeg forstå.
Men det andet har jeg lidt svært ved at forstå.