runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2021-05-25:
Jo, jo, og det var også derfor, at vi som det eneste parti i Folketinget stemte imod at ophæve den tilbage i 2017
Det er jo derfor, jeg synes, det er lidt sjovt, at det er os, der her står for skud, når vi som det eneste parti stemte imod at ophæve den paragraf, og jeg har da sagt, at vi ikke har ændret holdning.
Vi kan bare kigge ud i Folketinget og så se, at der ikke er et flertal, og vi står stadig væk helt alene, dog sammen med hr. Sikandar Siddique og måske også sammen med hr. Jens Rohde, og det er jo sådan, det er.
Jens Rohde (KD), 2021-05-25:
Men med forlov, det anser jeg for at være en meget naiv forestilling og jo ikke i overensstemmelse med virkeligheden.
Og hvad skulle politiet ikke bruge af ressourcer på at beskytte en mand, som aldrig nogen sinde havde haft en chance for at gøre de ting, han gjorde, hvis vi havde haft en blasfemiparagraf?
Kan ordføreren ikke se det?
Jeppe Bruus (S), 2021-05-25:
Det er jeg i og for sig enig i, og jeg tror, at jo mere opmærksomhed, vi giver til sådan nogle typer som Paludan, jo mindre beriger det vores samtale.
Jeg tror ikke på, at man når en større forståelse ved at diskutere med hinanden om, hvordan man forbyder eller på en eller anden måde forhindrer Rasmus Paludan i hans virke.
Der vil altid være de mennesker, der bruger den slags med det ene øjemed at provokere, og jeg tror bare, det er vigtigt, at man tager afstand fra det.
Om man så forbyder det eller ej, kan vi selvfølgelig godt bruge lang tid på at diskutere, men jeg tror ikke, det forhindrer de der mennesker i at komme til orde, og jeg tror ikke, det giver dem mere eller mindre opmærksomhed, måske endda mere.
Jens Rohde (KD), 2021-05-25:
Se, dette meget sigende digt havde jo i 2017 til formål at fortælle, at man, når man f.eks. vælger at gå til blasfemiske tiltag, så blokerer fuldstændig for enhver samtale.
Så når ordføreren står og agiterer for, at vi skal have en ordentlig samtale med hinanden, og der var, som ordføreren rigtigt nævner, Muhammedkrisen, og det husker jeg om nogen, eftersom jeg dengang var Venstres politiske ordfører, må jeg sige, at der var intet, der forhindrede Jyllands-Posten i at trykke de tegninger.
Man kan godt udøve religionskritik uden at være blasfemisk, det er slet ikke det, men hvis vi ønsker en ordentlig samtale med hinanden, er vi også nødt til at sætte nogle grænser, og dem formåede vi i hvert fald ikke at sætte over for en mand som f.eks. Rasmus Paludan under valgkampen.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-25:
Nu tror jeg, det er hr. Sikandar Siddique, der breder diskussionen væsentligt ud over blasfemiparagraffen.
Men helt ærligt, vi har jo ikke ændret holdning, det har både jeg tilkendegivet, og justitsministeren har tilkendegivet det, og vi er jo bare realistiske, altså at det kæmpe flertal består.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-25:
Det er en stråmand, min kollega laver.
Jeg var ikke medlem af Alternativet i 2017, jeg var i hvert fald slet ikke medlem af folketingsgruppen, så jeg har ikke noget som helst at gøre med den beslutning.
Når det så er sagt, vil jeg bare sige, at det da er en ny fremgangsmåde, Socialdemokratiet har, altså at man, fordi der er et flertal for noget andet, så stemmer som det flertal.
Gælder det så også al den anden politik, som Socialdemokratiet står for?
Jeg vil her afslutningsvis så bare lige spørge: Hvad vil Socialdemokratiet gøre for at stoppe den psykiske terrorisering af små børn, der har fået stress og et traume, og som kommer hjem til forældrene og siger: Bliver vi smidt ud af landet?
Hvad vil Socialdemokratiet så gøre, hvis ikke man vil indføre blasfemiparagraffen?
Jan E. Jørgensen (V), 2021-05-25:
Tak for det.
Blasfemiparagraffen blev jo afskaffet i kølvandet på massakren i Frankrig, hvor 12 medarbejdere på det venstreorienterede satiriske magasin Charlie Hebdo blev skudt og dræbt af fanatiske terrorister, der følte sig krænket over, at magasinet havde bragt satiretegninger af profeten Muhammed, ligesom de jo i øvrigt i årtier har bragt satiretegninger af paven, Jesus, Gud, Jomfru Maria, Buddha, katolske præster, ortodokse jøder, og hvad man nu ellers kan komme i tanker om inden og uden for de store verdensreligioner.
Skulle vi så genindføre en forældet lovgivning i Danmark, der anerkender, at religiøse følelser har et helt særligt krav på beskyttelse mod fornærmelser, og dermed indirekte være med til at legitimere voldsmændenes krænkede følelser?
Personligt kan jeg da godt undre mig over eksempelvis en provokatør som Rasmus Paludan og hans vel nærmest sygelige behov for at såre andre og deres religion, men det bedste, man kan gøre mod typer som ham, er at ignorere dem, at lade som ingenting.
Kun fordi folk bed på provokationen, fik han en vis succes med sit forehavende.
Det Ny Teater viste en musical, der hedder »The Book of Mormon«, og den er ret sjov og dybt blasfemisk, og da vi kom ud fra teateret efter premieren, stod der nogle og delte den ægte vare ud, altså Mormons bog, og det var simpelt hen mormonerne selv, der ved den lejlighed viste overskud og benyttede sig af den opmærksomhed, der pludselig var kommet om deres religion.
Jeg tror godt, man kan regne ud, hvad der var sket, hvis Det Ny Teater i stedet for havde vist en musical om profeten Muhammed.
Jeg tror ikke, at man havde nøjedes med at stå og dele gratis eksemplarer af Koranen ud bagefter, men det er den rigtige måde at angribe den slags på.
Det nytter ikke at forhandle med terrorister, det nytter ikke at give efter for deres krav, fordi barren bare konstant bliver sat ned og bliver sat ned, og selv om vi herinde sikkert godt kan blive enige om, at Rasmus Paludans afbrændinger af Koranen er primitive provokationer, og at vi nok ikke vil lide noget stort tab ved at være dem foruden, så bliver det næste skridt jo bare at diskutere: Hvad må man så?
Der er danske lærere, der lever med politibeskyttelse og hemmelig adresse, blot fordi de har vist Muhammedtegningerne i undervisningen.
En afskaffelse af blasfemiparagraffen ville således være et knæfald for voldsmænd og terrorister.
Jeg kan sådan set godt forstå, at man kan finde det unødvendigt og krænkende at se sin religion blive latterliggjort, men det er et vilkår i et frit samfund, og mit bedste råd vil være, at man enten tager til genmæle med ord, eller at man finder pytknappen frem.
Og hvis man tror på en almægtig Gud, som jeg personligt gør, så må man også tro på, at der nok skal lidt mere til at slå ham ud af kurs end et par vittighedstegninger.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-25:
Men når nu ordføreren efterlyser handling, er det jo lige præcis blasfemiparagraffen, der er løsningen.
Det siger Straffelovrådet, det siger Rigsadvokaten.
På den ene side siger man, at man gerne vil løse det; på den anden side siger man, at den løsning, der er, vil man ikke bruge.
Jeg er ked af at sige det, men dermed sender man jo et signal til især vores muslimske medborgere, men generelt til alle vores religiøse mindretal om, at de må acceptere, at Rasmus Paludan render rundt og generer dem, bruger skældsord mod dem og brænder deres koran af, og at vi ikke vil gøre noget fra politisk hold.
Det er jo reelt set det, man siger, når man ikke vil genindføre blasfemiparagraffen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-25:
Nej, jeg synes ikke, at blasfemiparagraffen er en løsning.
I princippet er det jo den religiøse følelse, som man pirker til, når man brænder en koran, en tora eller en bibel, eller hvad det kan være, af.
Vi synes, at paragraffer skal beskytte mennesker og ikke religioner, og det er sådan set baggrunden for, at vi i mange år, også forud for at Enhedslisten fremsatte sit forslag – vi har i øvrigt tidligere selv haft fremsat forslag om det – har advokeret for en afskaffelse af blasfemiparagraffen.
Men jeg indgår rigtig gerne i et arbejde med hr. Sikandar Siddique om at finde elementer, der kan indgå i en handlingsplan imod hadforbrydelser og alle mulige andre ting, som vi bør tage hånd om i vores samfund.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-25:
Tak til min gode kollega.
Jeg er fuldstændig overbevist om, at da man på Enhedslistens initiativ med et stort flertal her i Folketingssalen afskaffede blasfemiparagraffen, havde man selvfølgelig ikke forudset, at man ville opleve Rasmus Paludans freakshow.
Men fakta er bare, at den afskaffelse gav mulighed for det her freakshow og den her psykiske terrorisering af vores muslimske medborgere.
Det perfekte ved blasfemiparagraffen er jo, at den ikke forhindrer religionskritik.
Den forhindrer ikke tegninger, det forhindrer den ikke.
Det er den yderste – den alleralleryderste – stopklods.
Fire gange er den blevet aktiveret, og to gange er der blevet dømt på baggrund af den i løbet af de sidste 80 år, tror jeg.
Helt ærligt
: Mener SF ikke, at det, vi har set med Paludan, og den måde, han psykisk terroriserer vores børn og mødre på, kræver, at vi sætter ind på en måde, hvor vi både forhindrer det her freakshow og samtidig kan kritisere religioner?
Er det her ikke den perfekte løsning?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-25:
Men det er jo her, hvor der ikke er nogen kausalitet imellem det, som hr. Sikandar Siddique siger, og det forslag, han har fremsat – af to årsager.
For det første: Der ville jo ikke været noget til hinder for, at en eller anden person afbrændte Koranen, blev straffet med nogle dagbøder efter en ny blasfemibestemmelse og derefter stadig ville være politiker og skulle have den beskyttelse, som hr. Sikandar Siddique har beregnet til 100 mio. kr.
Det ville der jo ikke være noget til hinder for.
Det straffer en handling, men det forhindrer jo ikke en handling – det er der jo trods alt mange eksempler på.
For det andet: Hr. Sikandar Siddique mangler stadig væk at føre bevis for, at der i de europæiske lande, hvor man stadig væk har kriminaliseret det og har blasfemibestemmelsen, skulle være færre af de her tilfælde, end der er i de lande, hvor det er lovligt at være blasfemiker.
Jeg har ikke hørt beviset endnu.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-25:
Jamen så kommer vi jo frem til sagens kerne her, for blasfemiparagraffen forhindrer ikke religionskritik, den forhindrer ikke, at vi er kritiske over for religioner og laver tegninger osv. osv.
Det er den yderste stopklods, hvor vi kan forhindre samfundet i at bruge 100 mio. kr. på et freakshow, hvor vores religiøse mindretal bliver psykisk terroriseret, hvor vores debatniveau bliver så primitivt, som det gør.
Det er den yderste stopklods.
Ordføreren kan jo stadig kritisere religioner og gøre alt, hvad han vil, selv om der er en blasfemiparagraf.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-05-25:
Jamen tak for oplysningen.
Det var jeg så godt klar over.
Sidst, der blev rejst tiltale efter blasfemibestemmelsen, var, da Trille havde sunget en sang om Guds øje i det høje tilbage i 1970.
Og forrige gang var i forbindelse med et maskebal i en lokalafdeling af en fagforening, hvor nogle havde opført en barnedåb og havde iført sig præstekjole og havde døbt en lille dukke.
Det blev de dengang dømt for.
Der er sket meget siden dengang – heldigvis for det.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-25:
Tak til formanden.
Straffelovrådet vurderede i 2015, at selv om man har en blasfemiparagraf, kan man kritisere religioner alt det, man vil.
Og vi ved jo også, at i forhold til Muhammedtegningerne vurderede Rigsadvokaten det og sagde, at blasfemiparagraffen eller racismeparagraffen sådan set ikke kan forhindre de tegninger.
Så hvad er der så tilbage?
Tilbage er der toraafbrændinger, bibelafbrændinger.
Så for at jeg ikke misforstår ordføreren, vil jeg bare lige spørge helt konkret: Er det ordførerens holdning, at det skal være i orden at brænde Bibelen af, og at det skal være i orden at brænde Toraen af, og at det skal være i orden at brænde Koranen af, og mener ordføreren, at det fører til en sober samtale og en demokratisk samtale?
Altså, mener ordføreren virkelig, at vores debatniveau i et oplyst samfund skal være så primitivt?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-25:
Jo, det hænger udmærket sammen.
Jeg ønsker jo ikke, og slet ikke her fra Folketingets talerstol, at ægge folk til at tro noget bestemt, i hvert fald ikke i religiøs forstand.
Så de ting betragter jeg som fuldstændig adskilte.
Jeg tror, de fleste kristne godt kan leve med, at der sendes »Life of Brian«, og at nogle kunstnere laver obskøne fremstillinger af Kristus.
Jeg har aldrig oplevet den fintfølenhed, som man finder i nogle muslimske kredse, fordi der er nogle, der laver et billede af Muhammed.
Jens Rohde (KD), 2021-05-25:
Hvis vi nu tager den kulturliberalisme, som hr. Morten Messerschmidt altid tordner imod, og som jo også indbefatter, at uddannelse er troen, og at tro simpelt hen er noget, man skal pakke væk, for det er noget fuldstændig privat, så hænger det jo i hvert fald ikke sammen, hvis det er det udtryk, som hr. Morten Messerschmidt ønsker at give udtryk for her.
Så hænger det ikke på nogen måde sammen.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-25:
Det er, at vi jo er nødt til at se det her i en moderne sammenhæng, og med den, jeg tror 500-årige historie, vi har for blasfemibestemmelsen – der kan justitsministeren måske korrigere mig, men jeg mindes, at den indføres i 1688 med Danske Lov for første gang, og så føres den videre med Ørsteds ændring af straffeloven – må man jo se tingene i en moderne sammenhæng.
Og der er det klart, at i den konflikt, vi befinder os i, mellem islam og Vesten, er det enormt væsentligt, at vi er på ytringsfrihedens side, og de hensyn, der i nogle kristne kredse, som hr. Jens Rohde nævner, måtte tale for en beskyttelse, synes jeg blegner ved siden af den konflikt, vi ellers befinder os i.
Jens Rohde (KD), 2021-05-25:
Jeg synes jo, det er meget interessante synspunkter, som hr. Morten Messerschmidt giver udtryk for, al den stund at jeg tror, mange af de åndeligt beslægtede, de politisk beslægtede mennesker til hr. Morten Messerschmidt, der jo også gør sig udi gerne at ville fremme kristendommen og gøre noget for den også og dens beskyttelse, forbinder ophævelse af blasfemiparagraffen med sådan en kulturliberal tendens, som jeg i hvert fald altid har hørt hr. Morten Messerschmidt tordne imod.
Det kan man finde adskillige synspunkter og læserbreve om, ikke mindst i Kristeligt Dagblad.
Hvad er hr. Morten Messerschmidts svar til disse mennesker?
Jeppe Bruus (S), 2021-05-25:
Jeg beklager, men jeg synes, det er en lille smule mærkeligt.
I 2017 var Socialdemokratiet det eneste parti, der stemte imod at ophæve blasfemiparagraffen, Alternativet stemte for.
Vi har ikke ændret holdning, vi er bare helt pragmatiske og realistiske om, at det flertal jo består.
Jeg er med på, at hr. Sikandar Siddique ikke længere repræsenterer Alternativet og derfor kan fremsætte et beslutningsforslag, men det er jo ikke, fordi vi har ændret holdning.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-25:
Jeg vil gerne starte med at takke hr. Sikandar Siddique fra Frie Grønne for at fremsætte forslaget.
Det er da helt klart en vigtig debat, som ligger til grund for det her forslag, og som jeg også synes er vigtig at tage.
Jeg skal være helt klar fra starten og sige, at vi jo i SF stemte for at afskaffe blasfemiparagraffen.
Det er i øvrigt noget, som vi har taget stilling til for mange, mange år siden og ikke alene dengang, vi stemte for afskaffelsen.
Dengang lagde vi vægt på, at det indskrænkede ytringsfriheden, og at det også kunne sende et signal til udemokratiske lande, som kriminaliserer blasfemi.
Og det mener vi sådan set stadig væk.
Vi skal ikke have love, som potentielt kan sætte kritik af religioner og religiøse autoriteter ud af spil.
Men jeg kan godt forstå den intention, der ligger bag det fremsatte forslag, og det virker, som om beslutningsforslaget i høj grad er motiveret af, hvad afskaffelsen betød i forhold til koranafbrændinger.
Da paragraffen blev afskaffet, førte det til en aflysning af en igangværende sag i Nordjylland, hvor en mand havde brændt en koran af i sin have.
Og der var nok ikke mange af os, der kunne forudse den bølge af koranafbrændinger op imod valget i 2019, bl.a. på Nørrebro, som fik en hel del medieopmærksomhed.
Og tillad mig at understrege, at jeg under ingen omstændigheder støtter koranafbrændinger, og at de finder sted.
Men grundlæggende synes jeg, at love skal beskytte mennesker og ikke religioner, og det gælder også beskyttelsen af retten til at ytre sig frit, selv om man ikke nødvendigvis er enig i, hvad det er, der bliver sagt.
Det betyder ikke, at jeg ikke er bekymret for debatten og debattonen i dag, for det virker, som om der er sket en voldsom forråelse i debatten på flere niveauer i samfundet, f.eks. når man brænder koraner af ved udsatte boligområder.
Det synes jeg faktisk er en respektløs handling, og det er en kæmpe provokation i forhold til de mennesker, der bor der.
Jeg er også bekymret for den forråelse, vi ser på de sociale medier.
Jeg synes, at niveauet for hadkommentarer har nået et niveau, som ikke er sundt for et demokrati.
Jeg tror bare ikke, at de gode løsninger står i kø – selvfølgelig medmindre det, der foregår, er strafbart, for der har vi jo nogle grænser for ytringsfriheden allerede i dag.
Men vi tror ikke på, at blasfemiparagraffen er det, der ligesom medvirker til at løse de udfordringer.
Tak for ordet.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-25:
Tak til min kollega, som holder en tale om alt muligt, men som jeg ikke rigtig synes kommer ind til kernen af spørgsmålet.
For det første vil jeg lige sige, at min holdning altid har været, at jeg går ind for en blasfemiparagraf, det var den dengang, og det er den også i dag.
Men det lader til, at Socialdemokratiet har ændret holdning.
Derudover nævner ordføreren Straffelovrådet, men nævner ikke, at Straffelovrådet siger, at det her er den yderste stopklods, at man med blasfemiparagraffen kunne stoppe Koranafbrændinger, Bibelafbrændinger, Torahafbrændinger.
Hvordan i alverden ser ordføreren det freakshow, som vi har været vidne til de sidste 2 år, den psykiske terrorisering af vores børn rundtom i Danmark, som vi har været vidne til, som en sund og fornuftig samtale?
Vi ved, at blasfemiparagraffen på ingen måder vil forhindre en kritik af religion osv., men det er den yderste stopklods i forhold til at stoppe de værste tilfælde af psykisk terrorisering af vores mennesker.
Så det er jo det, det handler om.
Jens Rohde (KD), 2021-05-25:
Jeg kan jo slet ikke forstå, at det, Dansk Folkeparti foreslår, ikke er tingenes tilstand i dag, for det burde det jo være.
Det er sådan set også det, jeg hører alle ordførerne sige, og derfor kan jeg kun stille mig en lille smule undrende over for, at man ikke støtter op om det forslag, og dermed er budskabet jo givet herfra, nemlig at KD støtter Dansk Folkepartis forslag.
Mads Andersen (KF), 2021-05-25:
Tak, formand, og tak til Dansk Folkeparti for forslaget.
Det kan siges ret kort herfra: Det er et godt forslag.
Vi skal gøre endnu mere for at skærme vores medarbejdere i kriminalforsorgen, og vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at gøre det mere trygt at være ansat i vores fængsler.
Vi kan i Det Konservative Folkeparti ikke se, hvad fornuftig gavn de indsatte har af at kunne se navn og personlige oplysninger på de ansatte, for det er da kun med til at presse medarbejderne i kriminalforsorgen yderligere.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-25:
Tak for ordet.
Og tak til Dansk Folkeparti for at sætte fokus på en vigtig problemstilling.
Fængselsbetjente yder hver dag en stor indsats i kriminalforsorgens institutioner, og det er jo derfor meget trist at se opgørelser, der viser, at særlig fængselsbetjente er en personalegruppe, der oplever store udfordringer i forhold til psykisk arbejdsmiljø og den belastning, som den hårde situation i fængslerne medfører.
Der er ingen tvivl om, når man ser på de opgørelser over, hvor mange fængselsbetjente der oplever ptsd, at der her er tale om en helt særlig udsat personalegruppe.
Derfor ville det rigtige naturligvis være at gøre noget ved det, og det er derfor et udmærket forslag, som der i sin grundintention er lagt op til her, nemlig at hvis der bliver søgt aktindsigt i en bestemt sag, så kan man ikke bare uden videre få leveret navnet på den pågældende person.
Det er også noget, Radikale Venstre har udtalt sig om i relevante sammenhænge.
Vi synes, at det, der er vigtigt i den her forbindelse, er at se på, om der kunne være andre personalegrupper, hvor det også kunne være relevant, altså om der også kunne være særlige hensyn at tage til socialrådgivere inden for en bestemt sektor eller andet.
Derfor ser vi gerne, at det her kommer til at være et emne, vi bredt tager op, i forhold til om der generelt er offentligt ansatte, som skal have en særlig beskyttelse, for på den ene side er der hensynet til beskyttelsen af dem, men der kan også være hensynet til særlige patient- eller borgerrettigheder.
F.eks. kan man som borger, hvis man skal på hospitalet, gennem sin app se, hvilken læge der skal operere en.
Det er en god patientsikkerhed og rettighed, der sikrer, at man kan se, om der nu er den faglighed, som man ønsker, hos den pågældende læge.
Så derfor kan der være bestemte offentligt ansatte, som det kan være relevant at beskytte, og der kan være nogle, hvor det ikke er relevant, og hvor især hensynet til en patientrettighed eller en borgerrettighed bør have en særlig fremtrædende rolle.
Derfor støtter vi intentionen i det her beslutningsforslag, men vi vil gerne se på det under et, i forhold til om der kunne være andre personalegrupper, der også skal have en tilsvarende beskyttelse, sådan at vi så at sige gør det hele på en gang.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-25:
Tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte et forslag om at beskytte fængselsbetjentes identitet.
Jeg tror ikke, der er nogen tvivl om, at vi her har et problem.
Jeg tror i virkeligheden, at både fængselsbetjente og politibetjente har et problem med, at der søges aktindsigt for at få navne på personer, og at formålet i hvert fald ofte opleves som chikanøst.
I SF har vi faktisk for nylig haft et møde med flere fagforeninger om sagen, bl.a. fordi der er et borgerforslag på vej, som godt nok handler om at give alle offentligt ansatte tjenestenumre, men tankegangen er lidt den samme, nemlig at man skal have mulighed for at blive anonymiseret over for klienter osv.
Det var faktisk ret givtigt at høre alle de her forskellige foreninger og deres holdninger.
Langt de fleste var faktisk ikke så meget for, at borgeren eller klienten ikke kendte navnet på den, de havde kontakt med.
Det var mest, fordi de var bange for, at der ville komme en distance imellem dem og borgeren.
Nogle foreslog, at man i stedet bare skulle kunne have mulighed for at få initialerne udleveret, når man søger om aktindsigt – også for, at man ikke reagerer på en umiddelbar vrede, inden man når at tænke sig om, og pludselig griber til vold eller trusler.
Men jeg synes også klart, at der var et skel, for jeg hørte også, at det personale, som føler sig meget udsat, især findes blandt vores politifolk, i vores fængsler og i psykiatrien, og at der måske er brug for noget andet dér, end der er på de andre fagområder.
Derfor synes jeg faktisk også, at det er rigtig godt, at regeringen har sat gang i et arbejde, som skal undersøge det her nærmere.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi får nogle løsninger.
De skal muligvis være forskellige fra faggruppe til faggruppe.
Det ser vi frem til.
Vi synes, det er vigtigt, at det arbejde bliver lavet først, og derfor støtter vi ikke umiddelbart det her forslag.
Til sidst vil jeg sige, at det også er vigtigt at huske på, at der er andre ting, som kan medvirke til at dæmpe konflikter.
Jeg er overbevist om, at der i vores fængsler er slidt enormt meget på den dynamiske sikkerhed i de senere år.
Der er for få hænder og et for stort fokus på sikkerhed, og det skaber konflikter og dårlige arbejdsforhold for de ansatte.
Det synes jeg i høj grad vi har et politisk ansvar for at rette op på, og jeg håber meget, at vi kommer til det i forbindelse med den aftale om kriminalforsorgen, som vi forhåbentlig skal forhandle her efter sommerferien.
Tak for ordet.