runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2024-05-07:
Ordføreren har ret i, at der er kommet nogle initiativer for at fremme plantebaserede fødevarer.
De er så ikke kommet fra hr. Erling Bonnesen, kan jeg nok afsløre, men de er lidt kommet nogle andre steder fra.
Jeg kan ikke se, hvorfor man bringer det her ind i et fødevareforsyningsperspektiv, for i virkeligheden kunne vi forsyne os meget bedre på meget mindre plads, hvis vi fokuserede mere på plantebaserede fødevarer.
Hvis ordføreren er bekymret for efterspørgslen, kunne man jo tage nogle initiativer, der øgede efterspørgslen på plantebaserede fødevarer, men det virker Venstre også ofte til at være lidt bange for.
Anders Kronborg (S), 2024-05-07:
Jeg blev lidt fristet til at tage ordet i den her debat, for i sidste folketingsperiode arbejdede jeg jo tæt sammen med hr. Carl Valentin, og jeg ved jo, at hr. Carl Valentin både var med i minkerstatningsaftalen og også med i den meget brede landbrugsaftale, som vi fik gennemført med en lang række af Folketingets partier, hvor man laver nogle, synes jeg, rigtig gode initiativer, både i forhold til det helt konkrete grønne måltal og i forhold til kvælstof og CO 2 .
Oven på det sidder en grøn trepart i øjeblikket og bearbejder Svarerudvalgets rapport, og senere kommer regeringen med et udspil til en CO 2 -afgift på ryggen af det.
Når man efter at have indgået en så ambitiøs aftale står og siger, at nu vil man fjerne subsidierne fra dansk landbrug, så synes jeg et eller andet sted bare ikke, man er tro mod den aftale, man er en del af.
Så jeg skal bare høre: Kommer der en udmeldelse af landbrugsaftalen fra SF i morgen?
For det må der jo næsten gøre i forhold til det, som ordføreren står og siger på talerstolen.
Carl Valentin (SF), 2024-05-07:
Så kunne vi lige så godt bare stoppe alle landbrugsdebatterne her i Folketinget, fordi stort set alle partier er med.
Selvfølgelig kan vi mene noget, selv om vi er en del af landbrugsaftalen.
Jeg er enig i, at der er nogle gode måltal i den, f.eks. på kvælstof, som ordføreren nævner.
Spørgsmålet er så, om vi når dem alle sammen.
Vi har i hvert fald en regering lige nu, som ikke virker superoptaget af at sørge for, at vi når vores målsætninger på landbrugsområdet, og jeg er meget bekymret for, om landbruget faktisk får gennemført den grønne omstilling, der er brug for.
Den grønne trepart var heller ikke vores idé.
Tværtimod er den med til at forsinke beslutningen om en CO 2 -afgift på landbruget, som burde være blevet truffet for længe siden.
Anders Kronborg (S), 2024-05-07:
Men noget af det, der var genialiteten i den landbrugsaftale, vi lavede, var jo at sikre stabile rammevilkår, også efter et valg, hvis flertallet skulle ændre sig, ved netop at lave den bredt.
Så jeg synes jo, at det, som SF's ordfører gør sig skyldig i her, er at komme med en lang række nye krav, og jeg synes, det er et meget, meget hårdt signal, som ordføreren sender til dansk landbrug, når ordføreren står på talerstolen og siger: Vi kan bare fjerne subsidierne til dansk landbrug.
Erling Bonnesen (V), 2024-05-07:
Tak for det.
Ingen kan være i tvivl om, at SF gør alt, hvad de kan for at få nedlagt den nuværende animalske produktion.
Det ved vi, det har ordføreren selv tidligere bekræftet.
Men det, som man skal have meget for øje her, er, at det her også handler om erhvervets konkurrenceevne.
Som jeg selv markerede, da jeg var på talerstolen lidt tidligere, er der jo via EU's CAP-reformer taget hul på stille og roligt at aftrappe noget af landbrugsstøtten over tid, og det tror jeg vil komme til at ske igen.
Og der er det meget vigtigt, at man har det europæiske perspektiv, om jeg så må sige, på det, for hvis man gik så hårdt til værks, at man bare fjernede enten landbrugsstøtten nu eller fjernede alle de andre ordninger, ville hr. Carl Valentin fra SF jo komme i mål med at få nedlagt den animalske produktion.
Det vil vi ikke, men vi vil gerne være med til at se på, hvordan man kan finansiere de forskellige ting.
Så jeg vil godt prøve at spørge lidt ind til, om hr. Carl Valentin overhovedet har gjort sig de overvejelser i forhold til fødevareforsyningssikkerhed, for de urolige internationale forhold, vi har nu, kræver, at vi stadig væk har en god, stor fødevareproduktion, så vi sikrer en fødevareforsyningssikkerhed.
Peter Kofod (DF), 2024-05-07:
Tak for det.
Tak til SF for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Derfor har vi samlet set vurderet, at vi vil stemme nej til det her forslag.
Der må jeg sige, at jeg ikke kender til den model, som man har i Tyskland eller i Holland eller andre steder, men det kan være, vi skal have kigget på den, og hvad man gør der, men der er ikke lige nogen klokker, der ringer hos mig.
Jeg synes også, der var et par gode pointer fra ministeren.
Så samlet set har vi altså besluttet os for, at vi kommer til at trykke på nejknapperne til det her forslag.
Tak for ordet.
Carl Valentin (SF), 2024-05-07:
Det er så fair nok.
Jeg havde heller ikke forventet, at Dansk Folkeparti ville støtte op, men jeg vil dog alligevel sige, at jeg synes, det er vildt, at der er så mange ordførere, der bliver ved med at snakke om det her incitament til at melde ind, hvis der skulle være sygdomsudbrud i ens produktion.
Det er jeg jo også ekstremt optaget af, altså at der er det incitament, men det incitament er der jo også, hvis der er krav om en eller anden form for forsikring.
Det er jo i virkeligheden det samme incitament, som man har i dag, for hvis ikke du melder det ind, får du ikke nogen forsikringspræmie, og hvis ikke du melder det ind hurtigt, kan du potentielt blive straffet for det.
Sådan kan man i hvert fald nemt indrette lovgivningen.
For du skal jo ikke have folk, der går og holder det hemmeligt, hvis der er sygdomsspredning i deres produktion.
Kan ordføreren ikke se, at hvis man er forsikret og der er en klar lovgivning, der påbyder folk at melde ind, hvis der er sygdomsudbrud, så har man også et ret stort incitament til at gøre det?
Peter Kofod (DF), 2024-05-07:
Jo, men der er jo også en menneskelig faktor i det her.
Der er jo også den menneskelige faktor, at det ikke er sikkert, at nogen af de her folk, der har de her dyr, og som driver de her landbrug, synes, det er en spændende situation at komme i, at der pludselig er et udbrud af noget, der potentielt kan være enormt farligt og måske også være ekstremt smitsomt.
Så nej, jeg synes, at uanset omstændighederne, uanset tilfældet, og uanset hvordan man indretter en forsikringsordning, er der en enorm tryghed i at vide, at man som landbrug, der har den her besætning, hvor der kan være et udbrud, altid vil kunne kontakte myndighederne, og at der ikke vil være nogle benspænd.
Hvad nu, hvis man i øvrigt ikke har fået betalt den der forsikring, eller hvad nu, hvis der er alle mulige andre årsager, der måtte knytte sig til det?
Det er også derfor, jeg siger, at jeg ikke ved, hvordan man har valgt at gøre det i Tyskland.
Det kan vi jo kigge på.
Jeg var ikke bekendt med, at man havde en tysk ordning, men umiddelbart er det min vurdering, vores vurdering, at vi står os bedst ved at stemme nej.
Carl Valentin (SF), 2024-05-07:
Jeg er i hvert fald glad for, at Dansk Folkeparti er villig til at kigge på, hvad andre lande gør, f.eks. Tyskland, og så må vi se, om vi kan komme frem til noget her.
Jeg får bare alligevel sådan lidt en følelse af, at Landbrug & Fødevarer har været i gang med at skubbe nogle argumenter ud til nogle af ordførerne, for jeg synes, der er nogle ting, der går lidt igen.
Det undrer mig en lille smule, at man er så fokuseret på de her incitamenter, når der helt tydeligt også er et incitament til at melde det ind, hvis man er forsikret, og hvis der er et krav om det.
Peter Kofod (DF), 2024-05-07:
Næh, jeg har bare et meget varmt forhold til vores landbrug.
Der, hvor jeg kommer fra, der, hvor jeg bor, er man meget stolt af ikke bare arbejdspladserne, men jo også af, at vi har vores egen fødevareproduktion, og det synes jeg da man skal holde fast i og blive ved med at have.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-07:
Tak for ordet, og tak til SF for at fremsætte et rigtig godt forslag, som Alternativet naturligvis støtter op om og også mere til.
Vi ønsker nemlig helt grundlæggende en omlægning af den animalske produktion for dermed at fjerne den underliggende årsag til de meget omkostningsfyldte sygdomsudbrud hos dyr, der er stuvet meget tæt sammen, hvad der derfor giver optimale betingelser for sygdomsspredning.
Vi mener i Alternativet, at man skal have en bæredygtig produktion af et langt mindre antal dyr, både af hensyn til dyrene og deres velfærd og sundhed og selvfølgelig også af hensyn til menneskenes velfærd og sundhed.
Vi har set og vi vil også fremover se udbrud af smitsomme virussygdomme i vores enormt store bestande af husdyr.
Nogle af dem kender vi, nemlig de såkaldte zoonoser, som smitter fra dyr til mennesker, som bl.a. salmonella, covid-19 og fugleinfluenza, mens andre vil være nye varianter, som vi ikke kender endnu, og som vi ikke er forberedt på, og jeg behøver jo bare at sige covid-19, mink og pandemi.
For øjeblikket følger Statens Serum Institut udbredelsen af fugleinfluenza i USA, som har spredt sig til besætninger af malkekøer i flere stater og til et menneske i Texas, og virusset er også fundet i mælk.
Herhjemme blev store besætninger af kalkuner og æglæggende høns på både Sjælland og i Jylland aflivet i februar på grund af fugleinfluenza, og der er sikkert også tilfælde, som aldrig bliver anmeldt og registreret korrekt hos myndighederne.
For det kræver, at dyrlægerne f.eks. også er opmærksomme på at se efter fugleinfluenza hos køer.
WHO har udpeget antibiotikaresistens som en af de største nuværende trusler mod verdensbefolkningens sundhed, og et stigende og ukontrolleret forbrug af antibiotika i bl.a. dyreproduktionen fører til en lige så kraftig og ukontrolleret udvikling af resistente bakterier.
Stordriften af dyr, der er stuvet sammen på alt for lidt plads, er både dyreetisk, sundhedsmæssigt og samfundsøkonomisk uforsvarligt, og indtil vi opnår det nødvendige politiske flertal for en grundlæggende omlægning af den konventionelle stordriftsproduktion af dyr, må vi jo lave regler, der sikrer, at regningen i tilfælde af store sygdomsudbrud ikke bare automatisk lander hos de danske skatteydere.
Jeg synes, det er positivt, at ministeren og ordførerne fra regeringspartierne er åbne over for, at vi drøfter det her videre i bl.a. veterinær- og fødevareforligsforhandlingerne, så jeg ser frem til de kommende drøftelser, og vi vil selvfølgelig gå ind til dem med en positiv indstilling.
Peter Kofod (DF), 2024-05-07:
Tak for det.
Det er dejligt at høre, hvor principiel SF pludselig er blevet, i forhold til at al statsstøtte bare er noget skidt på det her område; det må man forstå.
Og jeg glæder mig da meget til at have andre diskussioner med SF i fremtiden og høre, hvor statsstøtte så heller ikke skal finde anvendelse på nogen som helst måde.
Det bliver da dejligt på et eller andet tidspunkt at diskutere DR's økonomi med SF.
Det var så åbenbart en besparelse på 2-3 mia. kr., for det kunne jo så falde selv, hvis man ikke selv ville betale for det.
Men det, der egentlig gør, at jeg tager ordet, er det, ordføreren siger om mink, for det er da noget mærkeligt noget.
Når flertallet i det her hus har besluttet sig for, at vi ikke har mink i Danmark, så ville da være noget underligt noget, hvis man ikke kompenserer de tab, som ganske almindelige mennesker har ved at miste deres livsværk.
Så derfor forstår jeg ikke, hvorfor mink skal nævnes i ordførerens tale.
For det er da fuldstændig rimeligt, altså hvis Folketinget lukker et erhverv, er det jo beklageligvis skatteborgerne, der kommer til at bære den regning.
Jeg havde gerne været den regning foruden.
Jeg synes, at man skulle have fortsat med at have mink i Danmark.
I stedet for er det så hr. Carl Valentin og hans parti og flertallet herinde, der påfører danskerne en regning på næsten 30 mia. kr. plus de tab, der er.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-07:
Ja, det vil vi selvfølgelig helt bestemt gerne være med til at støtte op om.
Jeg synes netop også, det er vigtigt, at vi kigger på, hvad det er, der gør, at der kommer de her sygdomsudbrud, og det er jo forholdene for dyrene ude i mange landbrug.
Når vi kigger på nogle af de besætninger, hvor man holder dyr på andre måder end majoriteten, f.eks. grise, som har meget mere plads, og som kan gå udenfor og gå rundt og boltre sig i mudder osv., så ser vi jo heller ikke de sygdomsudbrud på samme måde, som vi ser det i de her storproduktioner.
Per Larsen (KF), 2024-05-07:
Tak for det.
En af grundene til, at jeg lige tager ordet, er, at jeg har lovet at hilse fra hr. Christian Friis Bach fra Radikale Venstre og sige, at Radikale Venstre kommer til at stemme nej til forslaget.
Når nu jeg har ordet, vil jeg sige, at ordføreren jo var inde på det der med de 29,5 mia. kr.
Som jeg tidligere har sagt, var det ikke Det Konservative Folkepartis skyld, for vi havde en helt anden model, hvor vi kunne have sparet en forfærdelig masse penge, hvis det var sådan, at der var vilje til det.
Men der var SF jo villige til at overføre masser af midler til den branche.
Så undrer jeg mig en lille smule over det der med den manglende solidaritet hos SF.
For det er jo rent faktisk sådan, at hvis nu høsten slår fejl på grund af tørke, laver man ofte her i Folketinget nogle pakker til at hjælpe erhvervet.
Her taler vi altså planteavlere, i forhold til at de også kan få smør på brødet, selv om høsten slår fejl.
Carl Valentin (SF), 2024-05-07:
Jamen jeg er sådan set også ret kritisk over for tørkepakker, det må jeg sige.
Jeg synes, at man i landbruget helt generelt, og det er ikke kun i forhold til animalsk produktion, i højere grad skal forsikre sig selv, så man ikke bliver afhængig af staten, hver eneste gang der er problemer.
Tørke, altså at det ikke regner, er et forventeligt fænomen.
Det kan man godt spare op til, så man har penge, når det ikke regner.
Jeg tror ikke, det gavner dansk landbrug at være på støtten, for så længe man er på støtten, forbereder man sig ikke på den fremtid, man går ind i, man får ikke forebygget de problemer, der er.
Det kan godt være, at ordføreren synes, det har noget med solidaritet at gøre, det har det sådan set ikke for mig.
For mig handler det grundlæggende om at skabe et solidt og stærkt landbrugserhverv, som ikke er afhængigt af det offentlige, og det er derfor, vi foreslår det, vi gør i dag.
Per Larsen (KF), 2024-05-07:
Så lad falde, hvad ikke kan stå.
Vi kunne jo godt risikere at komme i en situation i forbindelse med den der omstilling af landbruget, der tales så meget om, når folk, der ikke er vant til at dyrke linser og bælgplanter i større omfang og sådan forskellige ting, skal i gang med det.
Der kunne det jo godt være, at der er noget erfaring der, som først skal læres, og hvor det jo så kunne risikere at ende ud i, at der måske var nogle, der fik en ualmindelig dårlig høst.
Der kunne det være rart nok, hvis der var en eller anden ordning, så man kunne sikre, at de også kunne få smør på brødet.
Carl Valentin (SF), 2024-05-07:
Problemet er bare, at vi i dag har indrettet systemet sådan, at animalsk landbrug er massivt meget mere subsidieret end det grønnere landbrug, og det skaber en konkurrenceforvridning, og det bremser den grønne omstilling, og det mindsker incitamentet til at bekæmpe sygdomsspredning.
Tusind tak til ordføreren for talen, som jeg synes var rigtig god.
Det synes jeg er en vigtig del af debatten, som måske ikke har fyldt så meget, hvor det mere har været sådan noget med, at dansk landbrug er godt, og at vi skal sikre konkurrenceevnen og sådan noget.
Så synes jeg, det er godt at få et indlæg, som også handler om nogle visioner for fremtidens landbrug.
Så tak for det, og jeg vil, ligesom jeg hørte Enhedslisten om det, godt høre Alternativet, om man i de her forhandlinger vil være med til at prøve at se på, om vi kan få en form for model igennem.
Det er ikke nogen nyhed, at Socialistisk Folkeparti er meget kritiske over for den meget store landbrugsstøtte, der er på EU-niveau, og også i forhold til hvordan den bliver udmøntet.
Og at gå ind og mene noget om, at vi som skatteborgere ikke skal finansiere sygdomsspredning i dyreproduktionen, er altså ikke i modstrid med landbrugsaftalen eller noget som helst.
Tværtimod er det et lidt nyt input i debatten, som er kommet i forlængelse af en minksag, der har været meget dyr for den danske befolkning, og som jeg ville ønske at vi også lærte noget af.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-07:
Tak til Carl Valentin for at gøre op med vanetænkningen og forestille sig, at noget kunne være anderledes.
Jeg må nok sige, at det sidste indlæg fra Socialdemokratiet var langt ude i skoven.
Vi har jo i landbrugsaftalen bl.a. forholdt os til at modellere på landbrugsstøtten, og det gjorde vi så.
Der var et plantespor, hvor vi prioriterede planteproduktion.
Så det er sådan set nogle af de elementer, der er i landbrugsaftalen, og hvor regeringen er fodslæbende og ikke har angivet en vej for, hvordan vi får fordoblet økologien.
Der står ikke noget i landbrugsaftalen om, at vi ikke må pille ved forsikringsordningerne, som gælder landbruget.
Så det er noget sludder ligesom at komme og sige, at man ikke er loyal over for den landbrugsaftale, som både SF og Enhedslisten er med i.
Så jeg synes ærlig talt, at den her hetz mod Carl Valentin kom lige lidt for højt op.
Så det er godt, at der bliver fremsat beslutningsforslag i Folketinget, og det er godt, at det skaber en debat.
Det har det i hvert fald gjort.
Så tak for forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-05-07:
Jeg vil grundet det ret fremskredne tidspunkt ikke holde en lang tale.
Det er jo udmøntningen af en aftale om grønne afgifter, som Det Konservative Folkeparti er med i, og derfor støtter vi selvfølgelig lovgivningen.
Helt generelt synes vi, det er en god idé med grøn omstilling i Danmark, og vi synes, det er vigtigt, at skattesystemet understøtter det, og vi synes, vi har fået lavet en aftale her, hvor vi får implementeret nogle grønne afgifter, men også sørger for, at pengene kommer tilbage, så det ikke bare bliver en forhøjelse af skattetrykket.
Og derfor kan vi støtte aftalen her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-07:
Det var rigtig godt, at vi havde et klimavalg i 2019, og at det førte til, at der blev dannet en socialdemokratisk regering med et parlamentarisk grundlag, hvor Radikale, SF og Enhedslisten prioriterede, at der skulle laves en klimalov.
Det var jo sådan set starten på noget, der har ført til, at vi får indført de her CO 2 -afgifter, som vi nu er kommet til i dag.
Forslaget implementerer dele af aftalen om en grøn skattereform for industrien.
Med den aftale, der blev indgået for snart 2 år siden, blev der givet en massiv skatterabat til særlig én aktør, storforureneren Aalborg Portland.
Der er tale om en skatterabat til Aalborg Portland, som vi i Enhedslisten ikke kan se at man kan forsvare.
I det samlede billede kommer vi jo så frem til, at når Aalborg Portland ikke skal levere, er der andre, der skal levere mere, for at vi kan leve op til Parisaftalen.
Jeg synes ikke, det er fair – det er kulsort – at den største forurener i industrien får denne skatterabat på CO 2 -afgiften.
Derfor syntes vi, det var dårligt håndværk, at man endte med at give den her rabat.
Vi ser meget gerne, at der kommer mere klimahandling, og vi mener, at CO 2 -afgiften er et yderst vigtigt værktøj, og der er hårdt brug for den, når vi skal reducere udledningerne.
Men Enhedslisten går ikke med til denne superuretfærdige skatterabat til Aalborg Portland, og det er derfor, vi vil stemme imod L 182.
Det omhandler så en CO 2 -afgift på den øvrige industri og er aftalt til et niveau på 750 kr. pr. udledt ton CO 2 for de ikkekvoteomfattede virksomheder, hvilket også følger anbefalingerne fra ekspertgruppen.
Denne afgift er absolut et skridt i den rigtige retning mod, at vi i Danmark når de klimamål, som vi har sat, og at vi lever op til de internationale forpligtelser.
Når vi kommer frem til, at vi skal lave en CO 2 -afgift for landbruget, har vi Svarerudvalgets model 1, som man kunne vælge.
Det mener jeg at man skal huske på i forhold til størrelsen på den afgift.
Så har vi noget på samme niveau for industrien og for landbruget.
Det er vigtigt, at vi går efter de billigst mulige reduktioner, og der er det sådan, at Klimarådet, CONCITO og Det Miljøøkonomiske Råd har anbefalet en ensartet CO 2 -afgift, og det synes vi flugter meget godt med det, som man skitserer og indfører i L 183.
Det er derfor, vi er for det lovforslag.
Samira Nawa (RV), 2024-05-07:
Mange tak.
I mange år var en høj og ensartet CO 2 -afgift blot en drøm, der lå langt ude i fremtiden.
Men nu er fremtiden her, og vi får indført nogle CO 2 -afgifter.
Det er rigtig godt, og de to lovforslag, som vi sambehandler i dag, medfører forhåbentlig samlet set en reduktion på ca. 2,6 mio. t CO 2 i 2030, og det har vi i den grad brug for.
Det, man skal huske på i forhold til CO 2 -afgifter og klimaafgifter, er, at de virker, fra det øjeblik et flertal i Folketinget beslutter sig for, at der skal være en klimaafgift.
Således har de allermest energitunge virksomheder i industrien i Danmark allerede nedbragt deres udslip med ca. 17 pct. de seneste 2 år i modsætning til en lang periode, hvor udslippet bare har stået stabilt.
Derfor synes jeg jo også, at de tal giver anledning til, at vi i Folketinget lynhurtigt også skal få truffet en beslutning om en afgift på landbruget.
Men først og fremmest er det de her to lovforslag, det handler om, og dem støtter Radikale Venstre.
Peter Kofod (DF), 2024-05-07:
Tak for det.
Danmark kan ikke redde hele verdens klima, men et flertal i Folketinget kan ødelægge vores industri og skubbe vores arbejdspladser og produktion ud af landet, og det vil vi ikke være med til.
Vi vil ikke være med til at gøre det dyrere at være dansker eller at drive virksomhed.
Vi har det sådan set fint nok med, at vi kan gøre nogle gode ting for miljøet og klimaet.
Derfor er vi også i udgangspunktet meget, meget skeptiske over for de afgifter, som der lægges op til i de to lovforslag, som vi sambehandler nu.
Samlet set bidrager Danmark med en dråbe i havet, når det kommer til udledningen globalt set.
Derfor synes vi også, at det vil være fuldstændig skørt, hvis vi kommer til at gå for langt i den her diskussion.
For hvis man skal gøre noget godt for klimaet, er man nødt til at få andre lande med, og andre lande, der er langt fattigere end Danmark, vil aldrig nogen sinde komme ind i den kamp, hvis de tror, at en grøn omstilling er lig med et tab af arbejdspladser, produktion og velstand.
Derfor er vi meget, meget skeptiske.
Vi kommer til at stemme nej til de her to forslag.