Annette Lind (S), 2016-10-13:
Den næste debat kan desværre ikke gøres så kort, og alligevel synes jeg også, det er en god idé at tage det her lidt mere fyldestgørende.
Tak til forsvarsministeren for, at vi kan få lov til at diskutere redegørelsen for det nordisk forsvars- og beredskabssamarbejde.
Ligesom i de tidligere år skal vi snakke om, hvad vi har opnået, og hvad vi skal arbejde på i fremtiden.
Vi er fuldkommen enige i Socialdemokratiet om at fastholde og udbygge det nordiske samarbejde med det formål at skabe et trygt og sikkert Norden, hvor man er klar til en indsats mod konflikter og katastrofer.
Det langsigtede mål er at samarbejde på alle niveauer, hvor de nordiske lande har sammenfaldende interesser.
Jeg vil derfor fokusere på enkelte – og efter vores mening de mest betydningsfulde – dele af redegørelsen.
Måske kan man forvente, at det danske formandskab for NORDEFCO, den nordiske forsvarssammenslutning, kan give en øget offentlig interesse for arbejdet.
Vi har nemlig en lang række interessante opgaver foran os.
Den såkaldte Easy Access-aftale er nok den væsentligste, da den indebærer, at de nordiske lande i fredstid kan færdes overalt i aftaleområdet med militære kapaciteter.
Aftalen om sikker kommunikation er allerede sat i værk, mens en aftale om fælles adgang til radaroplysninger er under overvejelse.
Aftalen om at give ubevæbnede militærfly ret til at søge ned på den nærmeste flyvestation vil med Finlands og Islands tilkendegivelser udvides til også at omfatte bevæbnede fly.
Samarbejdet med de baltiske lande vil blive et vækstpunkt nu, hvor de tre baltiske stater deltager i de nordiske minister- og embedsmandsmøder.
Det internationale aspekt berøres i redegørelsen, hvad angår FN's fredsbevarende indsats i Mali, hvor tre nordiske lande indgår i en rotationsordning med Belgien og Portugal, og hvor udgangspunktet er den norske lejr.
Den samlede nordiske indsats i Østafrika sker inden for rammerne for reaktionsstyrken EASF.
De bistår Den Afrikanske Union med dens opgaver.
Fortsatte trusler mod sikkerheden i Østafrika gør denne indsats særlig interessant.
Der findes tillige en række aftaler, der ikke omfatter alle NORDEFCO-landene, som f.eks. den dansk-svenske militæraftale om øget adgang til hinandens territorier og med en række tilhørende tekniske aftaler.
Det er fortsat under udarbejdelse.
I Socialdemokratiet er vi naturligvis interesseret i, at det nordiske hjemmeværnsamarbejde fortsat skal være inspirerende og relevant, og udveksling af erfaringer mellem de nordiske lande er bestemt af stor betydning.
Det er mit indtryk, at de frivillige i det danske hjemmeværn har stort udbytte af samarbejdet, og vi har nu også åbnet for et samarbejde med hjemmeværnet i Baltikum, hvor man har drøftet de sikkerhedspolitiske udfordringer og betydningen for de frivillige.
Vi har også et meget udviklet samarbejde på beredskabsområdet, hvor større uheld og katastrofer i givet fald kan indtræffe med følger for flere lande.
Vi arbejder inden for de vedtagelser om strategiske udviklingsmål, som deltagerne stiller op til, f.eks. i Hagasamarbejdet.
Det øvrige beredskabssamarbejde dækker over alle eventualiteter som brand, krisekommunikation m.v., mens det nordiske redningssamarbejde i NORDRED har til formål at bistå nabolandene med at forebygge og begrænse skader som følge af ulykker, katastrofer eller menneskelig aktivitet.
Også her rummer de eksisterende aftaler mulighed for at få udviklet samarbejdet.
På et internationalt niveau deltager de nordiske lande i katastrofeindsatser i andre dele af verden igennem IHP, der giver mindre lande som Danmark mulighed for at bistå med katastrofehjælp efter behov.
Vores beredskab omfatter ligeledes en række ekspertberedskaber inden for områder som atomar stråling og kemiske højrisikomaterialer.
Her gennemføres en række øvelser i fællesskab, ligesom der udvikles viden om farlige materialer, inklusive i Grønland.
Vores fælles arbejdsområde for fremtiden handler for det første om at dele opgaverne mellem de nordiske lande og samtidig udbygge samarbejdet.
For det andet vil det være ønskeligt at samarbejde om fælles missioner, således at hvert land bidrager med det, de er bedst til.
For det tredje skal det nordiske samarbejde i højere grad end nu bestå i fælles indsatser, hvis aktuelle forhold taler for det, som f.eks. en øget tilstedeværelse i Østersøområdet og Baltikum.
Og for det fjerde skal man forholde sig til tingene omkring Arktis, og de skal løbende vurderes, således at de nordiske landes bestræbelser på at beskytte de arktiske områder løses optimalt.
Et bredt tema for det nordiske samarbejde er kampen mod den internationale terrorisme, hvor alle aspekter må inddrages.
Vi kan kun være enige med ministeren i, at det nordiske samarbejde vil styrke vores samfunds evne til at tilbyde borgerne størst mulig tryghed på et fælles grundlag af tillid og gensidighed.
Det skal bruges som en løftestang for vores indsats på et internationalt højt niveau.