runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2016-11-24:
Ja, det virker umiddelbart fornuftigt, at man vil give Vejdirektoratet mulighed for at fjerne køretøjer, der af den ene eller den anden grund er blevet hensat på statsvejene.
Jeg må indrømme, at da jeg læste bemærkningerne, så jeg, at problemet er noget større, end jeg gik og anede.
Jeg kan se, at man rent faktisk registrerer 175 biler pr. måned som henstillede.
Det er da faktisk et problem, synes jeg nok.
Tilsvarende ved man så ikke, hvor stort problemet er på det kommunale vejnet, og i lighed med den socialdemokratiske ordfører kunne jeg godt tænke mig at få det oplyst.
For det virker umiddelbart lige så fornuftigt at give kommunerne, som jo er vejmyndighed på det kommunale vejnet, samme mulighed, som man nu vil give Vejdirektoratet på statsvejnettet.
Om det skal være Vejdirektoratet, der også skal kunne operere på det kommunale vejnet, eller hvad, må være en detalje, vi tager stilling til hen ad vejen.
Men jeg synes, det er klogt nok lige at få det afdækket og så i øvrigt arbejde videre på at give kommunerne samme mulighed, da jeg har på fornemmelsen, at det her også er et stort problem på det kommunale vejnet.
Med hensyn til spørgsmålet om de langsomtkørende køretøjer over faste forbindelser osv. vil jeg sige, at vi er helt med på det, idet vi jo altså bemærker det, som der står i bemærkningerne under 2.1.3, at der fortsat skal søges om tilladelse til det, og at der kun kan gives tilladelse, hvis kørslen ikke kan gennemføres på anden måde, og at færdselssikkerheden fortsat skal iagttages.
Det kan man selvfølgelig sige er en selvfølgelighed, men jeg tror, det er vigtigt, at man understreger det, herunder, at der rent faktisk sørges for ordentlig information, når der gives tilladelse til det her.
Det fremgår af nogle af høringssvarene, at man måske godt kunne understrege lidt tydeligere, at der skal gives ordentlig information.
Det kan være, at det ligger implicit, men nu er det i hvert fald nævnt.
For os er det vigtigt, at der ikke bliver tale om fuldstændig frit spil, sådan at vi i fremtiden ville komme til at se store entreprenørmaskiner og maskinstationers landbrugsmaskiner valfarte over f.eks. Lillebæltsbroen.
Det er vigtigt for os, at der stadig væk skal gives tilladelse, og at politiet kan sige: Arh, den går ikke her!
Kim Christiansen (DF), 2016-11-24:
Det er igen et mindre forslag af teknisk art, hvor man her, som det blev nævnt af den tidligere ordfører, vil oprette et selskab under Sund & Bælt for at varetage operatøropgaver i forhold til betalingsanlæg.
Det kunne meget nemt være i forbindelse med den ny fjordforbindelse oppe ved Frederikssund, som jo bliver en betalingsforbindelse.
Der giver det god mening at lave et selskab, der kan håndtere det, og som oven i købet har den fornødne erfaring og ekspertise, nemlig nede fra Storebælt og fra Øresund.
Så det er ganske fornuftigt at lave den her lille selskabsjustering, så man i hvert fald har et selskab, som har muligheden for at byde ind på den her opgave, når nu engang vi får bygget broen oppe ved Roskilde Fjord.
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-24:
Jeg ærgrer mig også enormt meget over det her forslag.
Jeg tror, det vil komme til at afskære en masse folk fra at tage noget uddannelse, som vi i virkeligheden også, tror jeg, har gavn af, at de også tager.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvad mener ordføreren helt grundlæggende er problemet ved, at vi nu kan have en pædagog f.eks. – en pædagog, der har taget en pædagoguddannelse og arbejdet nogle år som pædagog med udsatte unge og så opdaget, at vedkommende faktisk gerne vil være socialrådgiver for yderligere at kunne bidrage til at hjælpe de her unge mennesker – som vender tilbage og tager en uddannelse som socialrådgiver?
Som jeg ser det, er det hverken samfundet eller de her unge mennesker eller den enkelte, der har brug for hjælp, som vi hjælper ved at lukke ned for det her med forslaget.
Er det ikke noget, der bekymrer ordføreren?
Jacob Mark (SF), 2016-11-24:
Det er en ret interessant måde at tænke uddannelse på.
Jeg har f.eks. fået mange mails om, at »jeg har ½ år tilbage af min professionsuddannelse, men jeg er ikke sikker på, at det er det, jeg skal lave resten af livet«, og så dropper den pågældende ud.
Ville det ikke give mere mening, at en sådan person rent faktisk fuldførte sin uddannelse?
Det er den ene tanke.
Sådan tænker jeg i hvert fald uddannelse, at det ikke bare er om at få dem ud hurtigst muligt, men at de faktisk får noget ud af at gøre deres uddannelse færdig.
Så vil jeg gerne spørge om en anden ting: Der står, at det her giver en besparelse på 342 mio. kr., og det er inklusive, at 30 pct. får dispensation, men hvis der ikke er 30 pct., der får dispensation fra de her regler, så kan det godt give en større besparelse, altså et større provenu.
Vil ordføreren love, at de penge så bliver brugt på uddannelse, eller er det sådan nogle penge, man kan bruge på alt muligt andet?
Som jeg også sagde til Socialdemokratiet, så mener jeg jo, at det her forslag er et af de værste uddannelsesforslag, der er blevet fremsat i den her regerings tid.
Jeg mener, det er et opgør med retten til fri og lige adgang til uddannelse.
Det kan godt være, at man kan tage uddannelse et, men det, der er meningen med uddannelse, er jo, at man skal blive klogere.
Det bekymrer mig, at Dansk Folkeparti er med til at slække på den frie og lige adgang til uddannelse.
Jeg vil gerne stille et mere konkret spørgsmål: Hvad tænker ordføreren om risikoen for, at mange af de studerende, der går på uddannelserne lige nu, vil droppe ud, fordi de kan se, at de ikke kan tage en ny uddannelse?
Der står bl.a. i høringssvarene, at professionshøjskolerne siger, at de er bange for, at studerende dropper ud, så de er sikre på, at de kan få lov at tage en anden uddannelse.
Mener ordføreren, at det er en risiko?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-11-24:
I princippet vil man med den nye gymnasiereform kunne gå ud af 9. klasse og tage en HF.
Hvis man er 15 år gammel, når man går ud af 9. klasse, så er man 17 år gammel, når man har taget en HF.
På det tidspunkt kan man så træffe et uddannelsesvalg, man kan f.eks. vælge at blive sygeplejerske.
Vurderer ordføreren, at en 17-årig er i stand til at træffe et uddannelsesvalg, som bliver så afgørende?
For man ikke kan vælge om igen på grund af den her lov, når man så har taget den uddannelse.
Christine Antorini (S), 2016-11-24:
Jeg tror ikke, det ville være det allerførste forslag, vi ville komme med.
Men når det er så er sagt, synes vi faktisk også, det giver mening at sige, at selvfølgelig skal man kunne have fri og lige adgang til en fuld og hel videregående uddannelse.
Men det skal også være sådan, at man må sige til folk, at det ikke nødvendigvis er sådan, at man har retten til så at tage en helt ny videregående ordinær uddannelse.
For der er en række andre muligheder i dag.
Alle kan, også med det her lovforslag, bygge ovenpå efter videreuddannelsessystemet.
Lad os lige tage den der med sygeplejerske og læge, for min tid blev afsluttet, også i forhold til hr. Jacob Mark.
Det her betyder jo, at der i dag er nogle, vi giver 9 ½ års uddannelse; 4 ½ på en professionsbacheloruddannelse og så en 5-årig kandidat oveni, altså 9 ½ års uddannelse.
Jeg tror ikke, der er mange steder i lande, hvor man giver det.
Man kan sige, det er fantastisk, at vi har haft muligheden, men derfra til at sige, at det er en katastrofe, synes jeg der er lang vej.
Hvis vi kigger på, hvor mange sygeplejersker der har taget den vej, så er det 9 personer.
Jeg er helt sikker på, at de 9 personer er fremragende læger, men jeg synes alligevel, at der også skal lidt proportioner ind i debatten.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-11-24:
Tak for det.
Jeg sidder lige og tænker på, når vi nu taler om det med sygeplejersker og at blive læge, at helt, helt isoleret set virker det jo helt hen i vejret, at en sygeplejerske fremadrettet i Danmark ikke kan blive læge.
Det tror jeg ikke der er mange andre lande hvor findes.
Ligesom ordføreren fra SF har jeg også stået i mange debatter med personer fra Socialdemokratiet, som har været meget frugtbare i forhold til uddannelsesområdet.
Så får jeg bare lyst til at spørge om noget.
Altså, jeg anerkender jo, at man har skullet finde nogle penge til en dagpengeløsning, som har skullet finansieres, men jeg er fuldstændig uenig i, at man skal finde de penge på uddannelsesområdet, så mit spørgsmål til ordføreren er: Hvis det her ikke havde været en situation, hvor der skulle findes nogle penge til en anden aftale, ville Socialdemokratiet så selv være kommet med det her forslag?
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-24:
For som det er nu, er der jo en lang række uddannelser, det ikke er muligt at tage på deltid, og hvor du ikke vil kunne gøre det dér.
Hvordan vil ordføreren sikre, at det ikke kun bliver de mennesker, som har penge nok på lommen, som har den her mulighed for at tilpasse deres uddannelse?
Roger Matthisen (ALT), 2016-11-24:
Tak for det til ordføreren.
Nu er det jo sådan, at vores verden engang ikke var så oplyst, som den er i dag, og derfor har vi haft både usagte og nedskrevne regler vedrørende love og tiltag, som diskriminerer nogle befolkningsgrupper over for andre, men så er vi blevet klogere, og det er også derfor, vi eksempelvis har vedtaget love om menneskerettigheder, ligebehandling osv.
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-24:
Man kan jo kalde det, hvad man vil, men det her kommer til at afgrænse nogle mennesker fra at tage den uddannelse, de har planlagt.
Det er også derfor, aftalepartierne kan kradse nogle penge ind på det.
Det er sådan, det ser ud, og det bekymrer mig rigtig meget.
Men jeg vil så gerne bruge min tid på at spørge ordføreren om noget: Er det ikke urimeligt, at der lige nu sidder mennesker, som er blevet studievejledt til at følge et bestemt uddannelsesforløb, og de vil nu til sommer stå i den situation, at de simpelt hen ikke kan videreføre den plan, fordi regeringen og aftalepartierne indfører det med så kort varsel, at de ikke har en kinamands chance for at nå at gøre noget som helst ved det, og de kan faktisk have spildt op til flere år indtil videre.
Er det ikke ret urimeligt?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-11-24:
Fru Carolina Magdalene Maier spurgte ind til en præmis med åben uddannelse, og det var den, jeg svarede på.
Jeg tror, man kan læse det i referatet, for det var i hvert fald sådan, jeg forstod det.
Jeg har ingen intentioner om at stå og fortælle noget andet end det, der står i lovforslaget.
Der bliver ikke flere studiepladser, bare fordi et menneske med én uddannelse ønsker at tage uddannelse nr. 2.
Det betyder bare, at en person uden uddannelse ikke får mulighed for at komme ind.
Er der så uddannelser, hvor der er arbejdskraftmangel, eller hvor der er åben uddannelse, så kan man frit uddanne sig videre.
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-24:
Det undrer jeg mig lidt over ordføreren siger, for der ligger vel i forslaget, at man ikke må tage en bacheloruddannelse og så tage en anden bacheloruddannelse bagefter.
Det er vel ligesom det, der er humlen i hele det her forslag.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-11-24:
Som udgangspunkt ja.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-11-24:
Jeg skal bare forstå det rigtigt.
Der er tale om en statsfinansieret uddannelse, hvor der er frit og åbent optag.
Hvis der er en person, der har en bacheloruddannelse, lad os sige en socialrådgiver, som gerne vil have en anden bacheloruddannelse, vil vedkommende så kunne komme ind på en anden bacheloruddannelse, som er fuldt statsfinansieret, med frit og åbent optag?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-11-24:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er glad for, at vi så er enige, fordi det er præcis det, vi har gjort.
Der er en lang række uddannelser, hvor der er frit og åbent optag.
Og de uddannelser, der ikke er dimensioneret, er der fri adgang til.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-11-24:
Hvis vi nu køber præmissen om, at der er nogle, der skubber nogle andre ud, når man tager en uddannelse, kunne der så ikke være blevet lavet et lovforslag i stedet for, som havde betydet, at dem, der ikke har en uddannelse, har førsteret eller højere prioritet til at få den pågældende uddannelse end dem, der måske har en anden uddannelse bag sig?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-11-24:
Ja altså, et langt liv i politik – også de mange år, jeg har haft fornøjelsen at være minister – har lært mig, at jeg skal holde mig til de punkter, jeg har fået fra fagkundskaben, og i dem står der, at der ikke er en trafikmæssig sikkerhedsrisiko.
Jeg forstår godt det, hr. Rasmus Jarlov siger, for man kunne godt have nogle oplevelser af den art, men jeg tror ikke, der er evidens for det, hvis man går ind og kigger på det.
Man har altså ment, at hvis der er de to sidespejle, kompenserer det for det – for der er selvfølgelig tale om kompensation.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-11-24:
Det kan godt være, det lidt bliver noget pedanteri, men vil det måske være mere korrekt at sige, at vi med hensyn til den her lovændring ikke synes, at de trafiksikkerhedsmæssige problemer er store nok til, at vi vil opretholde forbuddet, frem for at sige, at der slet ikke er nogen problemer med det?
Jacob Mark (SF), 2016-11-24:
Nogle af de mennesker, der bliver afskåret fra at tage den uddannelse, de gerne vil, fordi de er blevet klogere med alderen – det er sådan set også det, jeg mener er meningen med uddannelse – foreslår ordføreren skal tage det via merit eller via deltidsuddannelse.
Jeg vil gerne høre, for det synes jeg egentlig er ret interessant:
Kan ordføreren garantere, at alle de studerende, der i dag får at vide, at de ikke kan tage den uddannelse, som de drømmer om som nummer to uddannelse, kan tage den via andre veje, via deltidsuddannelse?
Kan ordføreren garantere, at det vil være en mulighed?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-11-24:
Det er jo altid fint, hvis man kan få lidt programerklæringer og plusord ind i sin ordførertale, så det synes jeg da Alternativet skal have lov til.
Men jeg synes ikke, at man sådan i flosklernes hellige navn skal se bort fra sund fornuft, og jeg synes, det er sund fornuft, at man har nogle forbehold.
Når folks sanser er hæmmede, har de vanskeligt ved at orientere sig i trafikken, og så er der også en risiko forbundet med, at de bevæger sig i trafikken.
Så som sagt stemmer vi for lovforslaget, fordi vi også godt kan se fordelene ved det her, men jeg synes, debatten måske lige er kammet en lille smule over, når man begynder at tale om diskrimination og menneskerettigheder.
Roger Matthisen (ALT), 2016-11-24:
Jeg er egentlig meget enig med ordføreren i, at diskrimination ikke er lig med samme behandling for alle.
Nogle gange er vi nødt til at forskelsbehandle netop for at være lige, så det vil jeg give ordføreren ret i.
Grunden til, at jeg talte om diskrimination fra talerstolen, var netop, at jeg mener, det er noget, vi skal tænke ind i alle vores ordførerskaber, og det her ligger lige til højrebenet og er en åbenlys diskrimination af hørehæmmede.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-11-24:
Jeg kan overhovedet ikke se, hvor hr. Roger Matthiesen vil hen med den her snak om diskrimination og menneskerettigheder.
Diskrimination er, hvis man på et usagligt grundlag fjerner rettigheder fra mennesker.
Hvis eksempelvis folk har en anden hudfarve og så ikke kan få et job eller ikke kan komme ind på et diskotek eller andet, er det urimelig forskelsbehandling.
Det er ikke diskrimination, når f.eks. folk, der ikke har deres ben, ikke kan gå, eller når der er nogle fysiske årsager til, at man er nødt til at behandle folk forskelligt.
Det er heller ikke diskrimination mod blinde, at de ikke må køre bil.
Der er tale om, at vi tager hensyn til sikkerheden og erkender, at høresansen også er en fordel, når man bevæger sig rundt i trafikken.
Det er sund fornuft, og det er det, jeg baserer mig på.
Nu støtter vi jo lovforslaget, men jeg er måske ikke helt så ukritisk, med hensyn til om der ikke godt kunne være nogle færdselssikkerhedsmæssige situationer, som kunne opstå, når folk med nedsat hørelse kører.
Jeg har det sådan, at en ting er, at der måske er noget statistik og nogle eksperter, der siger noget, men jeg kan også meget godt lide at forstå, hvorfor tingene er, som de er.
Derfor vil jeg høre, om ministeren kunne prøve at forklare, hvordan det kan være, at det, hvis folk mangler en sans, som man også bruger til at orientere sig i trafikken, så man f.eks. kan høre, hvis der bliver dyttet, hvis en bil kommer rullende eller et eller andet, så ikke udgør noget sikkerhedsmæssigt problem.
Jeg har umiddelbart lidt svært ved at forstå, at der slet ikke skulle være nogen problemer ved det.
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-24:
Tak for det.
Når det bliver fremført, at det er for at skaffe penge til dagpengeaftalen, synes jeg også, det er beklageligt.
Det var jo en lappeløsning, som i høj grad er betalt af de ledige, og de unge har allerede måttet betale en gang i form af dimittendsatserne.
Jeg synes, det er meget ærgerligt, at Socialdemokratiet nu er med til at skære ned i pengene til uddannelse.
Det mener jeg faktisk hverken er rimeligt eller klogt.
Jeg vil gerne høre ordføreren om noget.
Der er mange, der kommer i klemme, fordi det her kommer til at gælde allerede fra næste sommer.
De har fået studievejledning om at gøre en bacheloruddannelse færdig og så starte på en ny.
Vil man ikke fra Socialdemokratiets side overveje at forlænge det her, så de mennesker, der har lagt deres uddannelsesforløb til rette, får mulighed for at rette til?
Christine Antorini (S), 2016-11-24:
Det er jeg fuldstændig uenig med ordføreren i.
Der er fri og lige adgang til uddannelse, og det vil der også være efter det her lovforslag.
Alle mennesker kan vælge, hvis de lever op til de krav, der er til det, at starte uden betaling på en videregående uddannelse.
Det bliver der ikke ændret på.
Det, der bliver ændret, på, er, hvor mange gange man skal kunne starte helt forfra med at tage en fuld, hel videregående uddannelse og så tage en ny fuld, hel videregående uddannelse i stedet for at overveje, som f.eks. en pædagog ville have mulighed for eller en socialrådgiver, eller hvis man blev folkeskolelærer, at man kan tage en merituddannelse på deltid på kortere tid.
Så der er en række muligheder, både for at bygge ovenpå, det lukker lovforslaget heller ikke for, man kan altid bygge oven på uddannelse, og der er heldigvis et righoldigt udbud af efter- og videregående uddannelsestilbud, der giver den fleksibilitet, der skal være, til at man også kan skifte spor.
Så nej, det her bryder ikke med princippet om fri og lige adgang til uddannelse.
Jacob Mark (SF), 2016-11-24:
Tak for det.
Jeg blev noget overrasket, da jeg så, at Socialdemokratiet var med på det her lovforslag.
Nu afskærer man minimum, i hvert fald hvis man skal følge lovforslaget, 1.500 menneskers adgang til at skifte spor, fordi de er blevet klogere.
Man giver dem ikke engang mulighed for, hvis de selv vil betale, at tage en uddannelse, der er på heltid og fuldtid.
Jeg tror, ordføreren ligesom jeg selv er blevet kimet ned af folk, der siger: Nu kan jeg ikke blive det, jeg drømmer om.
Nu kan jeg ikke blive læge, hvis jeg er sygeplejerske, nu kan jeg ikke blive pædagog, hvis jeg er socialrådgiver.
Er ordføreren enig i, at det her er et opgør med en grundlæggende tankegang om, at der er fri og lige adgang til uddannelse i Danmark?
Christine Antorini (S), 2016-11-24:
Den aftale, der blev lavet for at redde mindst 2.000 mennesker om året, der ellers ville ryge ud af dagpengesystemet, er jo en lovgivning, der er vedtaget i en anden kreds.
Vi er utrolig glade for, at vi hjælper de her mennesker.
Hvis der er nogle konkrete steder, hvor vi kan gøre noget i forhold til vejledning, hvis der er nogle steder, hvor der er nogle uddannelser, der skal være bedre til at sikre nogle overgange fra det ene til det andet, vil vi meget gerne være med til at kigge på det.
Det er også noget af det, der står beskrevet i den aftale, som vi har lavet, netop at give mere fleksible muligheder.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-11-24:
Så Socialdemokratiet vil ikke være med til at forlænge muligheden for de mennesker, der kommer i klemme.
Det skal jeg bare have bekræftet.
Og Socialdemokratiet vil ikke være med til at finde penge til de her dagpengemodtagere et andet sted.
Det vil fortsat være uddannelsesområder, der skal holde for, når der skal findes penge.
Christine Antorini (S), 2016-11-24:
Det er jo rigtigt, at når der kommer en lovændring, er der nogle mennesker, der kommer i klemme.
Her er der dog heldigvis en række muligheder for, at man alligevel kan bygge ovenpå, måske ad lidt andre veje end det, man havde tænkt sig, men der er overbygningsmuligheder, ligesom der er en række muligheder inden for efter- og videreuddannelsessystemet.
Det er jo vigtigt, at den vejledning bliver brugt til, hvordan man kan blive guidet over.
Nogle af dem, der kommer i klemme, er jo nogle, der prøver at kvalificere sig via kvote 2, hvor der jo heller ikke er nogen garanti for, uanset hvad, at man så ville blive optaget via kvote 2.
Det gælder så i øvrigt også de mange mennesker, og det er jeg ked af at måtte sige til Det Radikale Venstre, med de dagpengeforringelser, som Det Radikale Venstre var med til at gennemføre, som i den grad kom i klemme af det.
De får så en hjælpende hånd via den økonomi, der bliver fremskaffet her.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-11-24:
Der skal heller ikke være nogen tvivl om, at i Det Radikale Venstre synes vi simpelt hen, at det er et helt meningsløst forslag og er rigtig, rigtig ærgerlige over, at Socialdemokratiet bakker op om det her forslag, der giver færre muligheder.
Men jeg vil gerne følge i ordføreren fra Enhedslistens spor, fordi der er rigtig, rigtig mange mennesker, der kommer i klemme nu, og der er også mennesker, som har betalt for efter- og videreuddannelse for enkeltfag, for andre ting, sådan at de kunne gøre sig klar til at komme ind på den anden uddannelse.
Hvad vil Socialdemokratiet gøre for dem?
Christine Antorini (S), 2016-11-24:
Det ene er det provenu, som ligger i det, for det her bliver jo også gjort.
Det er bare for at sige, at hvis det var den bedste af alle verdener, ville vi da heller ikke synes, at det var det her, man skulle gøre som det første.
Men der er jo en økonomi i det, der er med til at finansiere både i forhold til dagpenge, løftet til de mennesker, der ikke skal ryge ud, og kvalitetspuljen til de videregående uddannelser.
Så den økonomi er bundet op på, at det træder i kraft efter sommerferien, men det ændrer jo ikke på, at der stadig er en mulighed for at få en vejledning til hvad så.
Men nogle af de henvendelser, som jeg har set, handler jo meget om, at man prøver at kvalificere sig ved at prøve at komme ind via kvote 2, og der vil der jo fortsat være nogle muligheder for at bruge det til at tænke i, hvad der er af andre veje, der ligger tæt inden for det, man måtte have som sin drøm.
Men der vil være nogle, der kommer i klemme af det.
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-24:
Men der er jo folk, der er i gang lige nu, som er blevet studievejledt til at køre det uddannelsesforløb og som så skal starte på en ny bachelor her til sommer.
Vil det ikke være en rimelig – hvad skal man sige – retssikkerhed også at give de folk, at man først indfasede det her med optag om f.eks. 1½ år, sådan at man faktisk kunne nå at rette til?
Det kan folk jo reelt ikke nu.
De kommer simpelt hen i klemme.