runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Bjerre (V), 2024-01-10:
Tak for det spørgsmål.
Det er jeg sådan set helt enig i.
Hvis det kun var 55 mio. kr., der afgjorde udviklingen af kunstig intelligens for Danmark, stod det skidt til.
De 55 mio. kr. er afsat til en strategisk ramme for udvikling af kunstig intelligens for at presse på for yderligere investeringer i kunstig intelligens.
Jeg tror, at ordføreren er enig med mig i, at det jo ikke er den offentlige stat, der skal investere i kunstig intelligens.
Vores virksomheder skal med og investere i kunstig intelligens, og det er vigtigt for mig som digitaliseringsminister at få sendt et signal til vores erhvervsliv om at komme i gang.
Der er masser af muligheder, og det er ikke os, der politisk skal være til hinder for at udnytte de kæmpe muligheder og potentialer, der er.
Derfor mener jeg, det er vigtigt, at vi også fra offentlig side får sat en strategisk retning for kunstig intelligens.
Mona Juul (KF), 2024-01-10:
Tak for det.
Jeg er fuldstændig enig i, at det selvfølgelig ikke er skatteborgernes penge, der skal bruges her, men derimod virksomhedernes.
Nogle af de rammevilkår kommer vi forhåbentlig til at forhandle i digitaliseringsstrategien, men jeg synes også, at der er basis for at spørge ministeren om, om ikke vi kunne sætte nogle flere data fri, så dem, der arbejder med kunstig intelligens, rent faktisk har noget mere materiale at arbejde med?
Er der ikke en række data, som vi herindefra allerede nu kan sætte fri?
Marie Bjerre (V), 2024-01-10:
Jo, det er jo et andet spørgsmål relateret til digitaliseringsstrategien, og det er også noget, jeg som digitaliseringsminister er optaget af.
Hvis vi bliver bedre til at bruge dem, har vi faktisk en mulighed for at bruge digitaliseringen til at løse nogle af vores udfordringer med den grønne omstilling.
Så derfor indgår der også initiativer i digitaliseringsstrategien om at sætte data fri.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-01-10:
Tak, og tak for rosen.
Det her beslutningsforslag er jo på ingen måde tænkt som, at det på en eller anden måde skal stå i vejen for eller erstatte AI-forordningen, selv hvis det kunne.
Men vi har allerede haft et helt år, hvor vi ved at chatbots og andet bliver brugt på arbejdspladser og i uddannelsessystemet og er inkorporeret i Snapchat og andre steder, uden at der rigtig har været retningslinjer.
Vi ved også, at det typisk tager et par år, før en forordning rent faktisk får effekt, så de næste par år kan jo også være det vilde vesten på mange måder.
Det, vi beder om med det her beslutningsforslag, er jo egentlig ikke ny lovgivning, men det er, at forskellige ministerier sender retningslinjer ud til dem, der faktisk beder om det, for virksomhederne beder om det, fagforeningerne beder om det, og uddannelsesinstitutionerne beder om det, og at vi også f.eks. siger til Center for Cybersikkerhed, at vi faktisk har en forventning om, at de laver en risikovurdering af bl.a. betydningen af deepfakes ved det næste valg.
Det findes ikke; det har jeg nemlig spurgt om.
Birgitte Vind (S), 2024-01-10:
Jeg anerkender fuldt ud behovet for, at vi hele tiden har øje på de udfordringer, der er, og som ministeren også redegjorde for, er Digitaliseringsstyrelsen jo sådan set i fuld gang med at udsende vejledninger.
Tingene går simpelt hen så stærkt, og der bliver også nogle gange opdaget problemer, vi ikke har kunnet forudsige på forhånd, og som vi så skal til at forholde os til.
Det er jo desværre sådan, det er på det her område lige nu, som ministeren også fik redegjort for.
Men jeg anerkender fuldt ud, at der er behov for det, men jeg synes simpelt hen stadig væk, at vi må holde på, at når der nu er vedtaget en forordning, bliver vi nødt til at lægge os i kølvandet af det, der kommer derfra.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-01-10:
Men selv hvis forordningen trådte i kraft i morgen – det gør den ikke, og det tager typisk et par år, før forordninger rent faktisk får en effekt, og det er der forskellige gode og mindre gode grunde til – så har vi i de næste par år i virkeligheden ingenting, hvis vi ikke gør noget mere.
Og jeg vil bare gentage, at vi har efterretningstjenester, som ikke laver risikovurderinger af, hvad de her nye teknologier kan betyde i forhold til misinformation og destabilisering ved demokratiske valg.
Vi har Datatilsynet, som dumper en lang række offentlige myndigheder i forhold til deres brug af AI.
Så det her er jo ikke nye krav til virksomheder; det er simpelt hen krav til det offentlige Danmark om at blive bedre rustet til nogle af de her ting.
Birgitte Vind (S), 2024-01-10:
Derfor giver det også rigtig god mening, at vi, når vi nu får det på skrift, kigger ind i det, og at vi, som ministeren sagde, så hurtigt som overhovedet muligt kommer i gang med det og lægger os i kølvandet af det.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-10:
Men vi har jo sådan set også en grundig vurdering, idet vi dog bare er nødt til at forholde os realistisk til, at det må tilrettelægges forskelligt, afhængigt af om det er en direkte dansk våbeneksport til et land, vi ved hvilket land er.
Hvis det f.eks. er sådan, at danske våbenproducenter, forsvarsindustrien, vil eksportere til Israel, så foretager vi en konkret vurdering.
Hvis der derimod er tale om delkomponenter, der indgår i et rammesamarbejde, vi har – og det er det, vi har med F-35 – så ville vi jo ligesom ikke meningsfuldt kunne gøre det anderledes end den måde, vi gør det på.
Og der foretager vi så den her rammevurdering.
Hvis ikke vi valgte den metode – kald det moral eller ikke moral – så ville vi sætte os selv udenfor at kunne deltage i sådan nogle rammeprogrammer, og det ville ikke være i overensstemmelse med en god varetagelse af Danmarks hverken sikkerhedspolitiske eller i øvrigt industripolitiske interesser.
Sascha Faxe (ALT), 2024-01-10:
Jeg er helt med på, at der ligger nogle forskellige ting i den sammenhæng.
Jeg ved også, at nogle lande ikke tillader videresalg, før man har været inde over det.
F.eks. så vi med Leoparden, der blev sendt til Ukraine, at Tyskland først skulle spørges.
Så i en eller anden udstrækning tænker jeg, spørgsmålet må være: Er det, ministeren i virkeligheden siger, at vi, når vi eksporterer våbendele, så også i samme ombæring overdrager en del af det moralske ansvar til USA?
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, om det er det, ministeren mener.
Altså eksporterer vi også vores moralske ansvar i samme ombæring?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-10:
Jamen nu er det ikke mig, der bruger udtrykket moralsk ansvar.
Det juridiske ansvar ligger hos os og tilrettelægges så forskelligt, afhængigt af om der er tale om direkte dansk våbeneksport, eller om der er tale om noget inddirekte.
Hvis vi deltager i et rammeprogram – jeg tror aktuelt, det er 15 danske virksomheder, der deltager i F-35-programmet – er vi med hensyn til de F-35-fly, der kommer ud af det i den anden ende, jo ikke vidende om, hvad slutbrugerlandet bliver der.
Det beror på USA's vurdering.
Vi vurderer så, om vi, hvis man skal sige det lidt poppet, tør lade USA foretage den vurdering, og det gør vi.
Sascha Faxe (ALT), 2024-01-10:
Det er korrekt, at det er mig, der bruger ordet moralsk, og det var også det, mit indledende spørgsmål handlede om, for det handlede ikke så meget om det tekniske.
Så jeg vil spørge om det samme på en anden måde, for jeg hører jo egentlig, at ministeren siger: Vi tror på USA i den her sammenhæng, så det synes vi er okay.
Men bør Danmark ikke gøre alt, hvad der står i vores magt, når vi eksporterer våbendele, for at sikre, at det, vi sælger, ikke bliver brugt til at begå forbrydelser mod menneskeheden?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-10:
Men hvis man, for nu at være helt konkret, vil trække det derhen, hvor vi skulle sige, at forudsætningen for dansk deltagelse i F-35-rammeprogrammet er, at vi skal have vetoret i forhold til ethvert salg af et F-35-fly til et givent land rundt på jordkloden, så kan jeg sige med sikkerhed, at vi ikke ville deltage i noget F-35-rammeprogram.
Det er jo ikke med en fuldstændig arbitrær partner, vi har det her program.
Det er med USA, vores tætteste allierede, som jo ligesom os har et våbeneksportsystem.
Og det, vi gør, er i fuld overensstemmelse med alle vores internationale forpligtigelser og matcher i øvrigt den måde, man også gør det på i andre europæiske lande.
Steffen Larsen (LA), 2024-01-10:
Mange tak for det, formand.
Og tak til ministeren for at komme.
Spørgsmålet som stillet
lyder: Hvordan forholder ministeren sig til den kritik, som det amerikanske regeringsagentur The United States Commission on International Religious Freedom, der rådgiver den amerikanske præsident og udenrigsminister, har rejst af det danske forbud mod utilbørlig behandling af skrifter med væsentlig religiøs betydning for et anerkendt trossamfund?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-10:
Tak for det.
Først og fremmest noterer jeg mig, at den her amerikanske kommission, der bliver refereret til, som jo er en uafhængig kommission, og hvis udtalelser jo ikke bare en til en kan oversættes til, at det så er noget, USA mener, ligesom den danske regering meget tydeligt fordømmer afbrænding af religiøse tekster som koranen.
Så er baggrunden jo den, som spørgeren også godt ved, at vi med loven om utilbørlig behandling af skrifter med væsentlig betydning for et anerkendt trossamfund har taget bestik af en situation, hvor der med systematik skete forhånelser, der var med til bl.a. at skærpe terrortruslen mod Danmark.
Derfor tilrettelagde vi et præcist indgreb uden af den grund at genindføre den tidligere blasfemiparagraf.
For jeg er sådan set enig i – og jeg er jo her på linje med den her uafhængige amerikanske kommission – at en generel kriminalisering af blasfemi ikke er ønskværdig.
Det er fuldt ud lovligt i Danmark og andre steder i verden for den sags skyld at kritisere religioner, og jeg synes også, at vi i Danmark har en stærk tradition for beskyttelse af religionskritik og satire, fordi det er fundamentale frihedsrettigheder, og det ændrer den nye lov ikke på.
Den nye bestemmelse er formuleret snævert.
Den varetager andre hensyn end den tidligere blasfemiparagraf, og derudover fremgår det f.eks. af lovforslaget, at kunstværker, hvor den utilbørlige behandling er en mindre del af et større værk, ikke er omfattet af forbuddet.
Så jeg synes sådan set, at vi med vores lovgivning har ramt den rette balance, og det ændrer denne udtalelse fra den her amerikanske kommission ikke på.
Steffen Larsen (LA), 2024-01-10:
Men jeg vil gerne lige læse to citater op fra The United States Commission on International Religious Freedom.
Det føste citat lyder: Kriminalisering af blasfemi er den forkerte tilgang og ikke effektiv til at imødegå hverken sikkerhedsproblemer eller det underliggende had, som religiøse samfund oplever.
Denne tilgang vil kun tjene til at udbrede skadelige stereotyper, der kan forværre situationen for religiøse minoriteter i Danmark.
Det andet citat lyder: Alt for ofte undertrykker regeringer menneskerettigheder, der er beskyttet i henhold til international lov, i jagten på nationale sikkerhedsproblemer ...
Den danske regering skal i stedet arbejde sammen med lokalsamfund for at adressere religiøst motiveret had og intolerance og støtte religions- og trosfrihed.
Maner det ikke til eftertanke hos udenrigsministeren, når der kommer sådan en kritisk kommentar fra vores nærmeste allierede, særlig når det, de siger, er, at vi ikke bør gå på kompromis med det, hvilket vi jo gør, og at det kan blive årsag til flere sikkerhedsproblemer, og at man ikke får gjort noget ved det underliggende had eller det underliggende problem, som religiøse samfund oplever?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-10:
Man skal jo lytte til alt, hvad der bliver sagt, uanset hvem afsenderen er, men det er altså at strække det for langt at sige, at der kommer en advarsel fra vores nærmeste allierede, for den her uafhængige kommission er ikke vores nærmeste allierede.
Vores nærmeste allierede er USA.
Der er tale om en uafhængig tværpolitisk kommission nedsat efter amerikansk lov for at rådgive den amerikanske præsident.
Hvis det var sådan, at den rådgivning til præsidenten manifesterede sig sådan, at præsident Biden syntes, at Danmark var helt skævt på den, så ville jeg tro, at vi måske havde hørt det fra præsident Biden, men jeg er ikke blevet mødt med nogen amerikansk kritik overhovedet.
Steffen Larsen (LA), 2024-01-10:
Jeg kan jo følge det lidt op.
I Berlingske skriver juristen og direktøren for tænketanken Justitia, at danske regeringer adskillige gange har sluttet op om den amerikanske linje og skrevet under på dokumenter, der slår fast, at blasfemiforbud og begrænsninger af blasfemi er i strid med menneskerettighederne, og som opfordrer alle stater til at ophæve sådanne love.
Det er en tilgang, som Danmark har forladt, hvorfor vi har svækket den demokratiske og frihedsorienterede front i en helt afgørende international værdikamp, hvor indsatsen er høj.
Maner det ikke også til eftertanke, når vi kan se, at amerikanerne – godt nok i det her led – går ud og siger, at vi gør det modsatte af, hvad vi egentlig selv har skrevet under på og støtter?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-10:
Men vi har ikke nogen generel blasfemiparagraf i Danmark.
Den blev afskaffet for nogle år siden, og regeringen har ikke genindført den.
Det, regeringen har gjort, i øvrigt med opbakning i Folketinget, som jo ikke, går jeg ud fra, skal deponere sin holdning hos nogen organer nogen steder, er at foretage et målrettet indgreb for at afværge en helt konkret situation, hvor det de facto var sådan – de facto var sådan – at der fandt daglige systematiske krænkelser sted, og det kunne stort set isoleres til noget, der skete i Danmark og Sverige.
Det er den situation, vi har forholdt os til.
Og jeg må bare sige igen, at jeg intet sted, heller ikke i Washington, har mødt kritik af den måde, den danske regering har håndteret den her sag på.
Steffen Larsen (LA), 2024-01-10:
Med regeringens koranlov går Danmark i en europæisk sammenhæng, hvor 15 ud af 23 lande, jævnfør et svar til Retsudvalget, har mindre restriktive blasfemilove end Danmark – og det er altså blasfemilove, der bliver talt om her – nu enegang imod en generel tendens i retning af mere og ikke mindre ytringsfrihed.
Loven er desuden blevet fordømt og kritiseret massivt, også af en bred skare af danske kunstnere og eksperter i jura og alle mulige andre.
Maner det ikke til eftertanke, at den største ros, vi får, er fra Hizbollah, OIC, Den Islamiske Samarbejdsorganisation, Vladimir Putin og den iranske regering?
Giver det ikke bare en eller anden form for eftertanke, når det er dem, der roser os?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-10:
Jeg er sådan set ikke ret meget i tvivl om, at når der f.eks. fra russisk side er udtrykt positive ord om det her, så ligger der alle mulige andre intentioner bag – det vil jeg tro.
Jeg læner mig op ad bevidstheden om, at det, regeringen har gjort, er klogt.
Og jeg har, må jeg sige, ikke bare en oplevelse af, men faktisk en viden om, at det indgreb, vi har foretaget med Folketingets opbakning, har jeg ikke hos nogen kolleger noget sted i verden mødt nogen kritik af.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-01-10:
Tak for det.
Spørgsmålet til udenrigsministeren lyder: Hvad mener ministeren om Sydafrikas indbringelse af Israel for Den Internationale Domstol i Haag for brud på FN’s folkedrabskonvention, og hvilke overvejelser gør ministeren sig i lyset af det sydafrikanske initiativ, i forhold til at den danske regering fortsat betegner den israelske krig i Gaza som legitimt selvforsvar, samt Danmarks ansvar for at forebygge, forhindre, standse og straffe folkedrab?
Sascha Faxe (ALT), 2024-01-10:
Tak for det svar.
I det, ministeren siger, bliver der også talt om en kendt slutbruger.
Der tænker jeg, at der i det her tilfælde er tale om Israel.
Jeg er med på rammegodkendelsernes måde at fungere på.
Men det, jeg gerne vil spørge ind til her, er faktisk det moralske i det, og det følte jeg ikke helt jeg fik et svar på, så jeg stiller spørgsmålet igen: Finder ministeren det moralsk forsvarligt, at vi sælger våbendele til udlandet, uden at vi har en seriøs bekymring om og kontrol med, hvor de færdige våben bliver sendt hen?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-10:
Det er sådan i Danmark, at det er Rigspolitiet, der udsteder tilladelser til eksport af forsvarsmateriel, og så skal Udenrigsministeriet høres i alle sager om direkte eksport til Israel og især om eksport via et andet land.
Her foretager vi så en konkret udenrigs- og sikkerhedspolitisk vurdering.
Når danske virksomheder er underleverandører til bi- og multilaterale samarbejdsprojekter om f.eks. F-35-programmet, foregår eksportkontrollen som regel alene med USA som modtager, da det på ansøgningstidspunktet jo er helt ukendt, hvor de her fly ender op.
Der er det så, vi foretager en rammevurdering.
Den foretager vi for så vidt angår EU-, EFTA- og NATO-lande, og den bygger på en vurdering af forholdene i landene samt deres evne til at gennemføre effektiv eksportkontrol, og det revurderes løbende i lyset af udviklingen.
Men ellers er det sådan, at når vi har lavet en rammevurdering, bliver vi ikke hørt, når der er tale om en kendt slutbruger uden for de omfattede lande.
Det er vores vurdering, at det her er helt i overensstemmelse med vores EU-retlige og internationale forpligtelser.
For en uddybning af det kan jeg henvise til et svar, jeg har givet til Udenrigsudvalget på spørgsmål 59, hvor jeg sådan mere omfattende har redegjort for dansk praksis for eksportkontrol.
Vi lægger stor vægt på dansk deltagelse i F-35-programmet.
Det foregår i tæt samarbejde med vores vigtigste allierede, og det er sådan set baggrunden for, at vi administrerer området på den måde, vi administrerer det på.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-10:
Tak for det.
Hvad er regeringens holdning til lovkravet om håndtryk som en del af de danske grundlovsceremonier i landets kommuner nu, hvor gruppeformanden for regeringspartiet Moderaterne, Henrik Frandsen, ønsker lovkravet om håndtryk afskaffet?
Stinus Lindgreen (RV), 2024-01-10:
Jeg vil blot kvittere for det og sige, at det vil jeg se frem til at vi gør i udvalget, for jeg tror, der er bred enighed om, at der er store fordele, men der er også nogle risici, som vi selvfølgelig skal blive klogere på.
Så det vil jeg se frem til.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-01-10:
Det tror jeg da helt klart kan være en vej at gå, altså at vi sætter os sammen og siger: Okay, hvad kan vi opnå politisk enighed om skal håndteres i forordningen?
Hvad kan vi begynde at gøre allerede nu?
Og hvilke ting synes vi er vigtige, som forordningen ikke kommer til at håndtere?
Forordningen kommer jo ikke til at håndtere det faktum, at hvis der er nogen, der har ondt i sinde og vil bruge deepfakes og andre teknologier til at sprede misinformation og destabilisere vores samfund, så er det ligegyldigt, at vi har en forordning, for de er kriminelle og har ikke tænkt sig at overholde loven alligevel.
Og hvad gør vi for at sikre, at vi har nogle gode, stærke institutioner og medier, hvor folk fortsat vil søge hen for at få sand og troværdig information?
Altså, det er en kæmpe udfordring, som forordningen jo ikke kommer til at løse.
Så jeg tror sagtens, vi kan finde fælles fodslag.
Det er jeg i hvert fald interesseret i.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-01-10:
Tak for det.
Tak for talen, og tak for at fremsætte forslaget.
Nu kom ordføreren faktisk lidt ind på det, jeg ville spørge om, her til slut i sin tale, for som jeg sagde i min tale, og som jeg også hørte andre sige, bl.a. Liberal Alliances ordfører, så er der jo dele af forslaget, som jeg er enig i.
Det er noget af det, hvor jeg ser en potentiel stor skadevirkning ved brug af kunstig intelligens.
Der er dele, hvor jeg mener, at det ligger bedre, hvis vi venter på, at forordningen kommer og vi så får det implementeret ad den vej.
Så hvad tænker ordføreren er den bedste vej frem her?
Kunne man gøre noget?
For der er jo noget, vi gerne vil hjælpe hinanden til at blive bedre til i Danmark.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-10:
Tusind tak til ordføreren for at opklare det.
Jeg er i det hele taget glad for, at ordførerens parti har det fokus på offentlig sagsbehandling.
Der var en skandale i Holland for nogle år siden, som godt nok ikke nødvendigvis vedrørte kunstig intelligens – det kommer lidt an på, hvordan det defineres – men i hvert fald en avanceret computeralgoritme, så man på baggrund af computermodeller kunne give sanktioner til forældre, man mistænkte for at misbruge tilskud til daginstitutioner.
Det viste sig at være meget fejlbehæftet; der var nogle forældre, der fik sanktioner, uden at de overhovedet havde gjort noget galt.
Udfordringen der var, at de offentligt ansatte ikke kunne forstå algoritmen; de forstod simpelt hen ikke det resultat, der kom ud.
Og det er jo også noget af det, som jeg tror at vi i Alternativet sikkert er meget enige i, altså transparensen i det og det, at man kan forstå det output, man får fra computermodellen, og det kræver digital dannelse.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-01-10:
Tak for alle de kloge ord og betragtninger.
Jeg vil sige – og det er en selvkritik af, at det måske ikke står tydeligt nok i beslutningsforslaget – at når der er en kritik af AI-modeller i offentlig sagsbehandling, hvor der er personhenførbare oplysninger, så er det i forhold til det, der måske nok desværre er sket, nemlig at der er sagsbehandlere i kommuner, som måske tænker, at man da lige kan få ChatGPT til at udforme et svar til en borger, og så propper mailen fra borgeren ind i maskinen, fordi man uforvarende ligesom den her medarbejder i Samsung tænkte, at det var en smart måde at gøre det på.
Det er jo nogle af de problematikker, som Datatilsynet også har kritiseret adskillige myndigheder for – og man siger: Husk nu, at GDPR og databeskyttelse altså også gælder i de her avancerede chatbots.
Så det her var bare en ren opklaring fra min side.