runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2022-03-22:
Man kan beskylde den her regering og statsministeren for meget, men nok ikke for vores manglende evne til at træffe nogle svære valg, når det gælder.
Punkt 1: Nationalbanken og vismændene bakker op om, at det er ansvarligt at gøre det, vi gør.
Punkt 2: Inden krigen udbrød i Ukraine – og den kan potentielt ændre også den økonomiske politik i Danmark; det kan vi vende tilbage til – havde vi, bare lige for at holde fast, den højeste vækst i 27 år, den laveste ledighed i 12 år, og vi havde den højeste beskæftigelse nogen sinde.
Der har aldrig nogen sinde før været så mange mennesker i arbejde i Danmark, som der er lige nu.
Det er da svært at påstå, at de nøgletal ikke er gode, og at de ikke giver os de bedste forudsætninger også ind i fremtiden.
Det betyder ikke, at vi ikke skal blive ved med at reformere os, og at der ikke er ting, vi kan gøre bedre og klogere.
Det kunne jo så måske også afslutningsvis være en appel til, at flere blå partier, når vi laver reformer, kommer med ind i lokalet og tager ansvar, også for de upopulære beslutninger.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-03-22:
Det er et godt eksempel.
For jeg er ikke enig i det her skønmaleri af, at vi har sådan en reformregering, der er ved at løse manglen på arbejdskraft.
Man har bare lige fyldt det hul op, man har skabt med Arnepensionen.
Der er stadig en historisk stor mangel på arbejdskraft i Danmark, og man har jo ikke formået at lave nogle reformer, der for alvor imødekommer det.
Den oplevelse, jeg har af regeringen, er jo, at man er hunderæd for at lave nogle reformer, der kan gøre en eller anden fagforeningsboss sur eller gøre nogle kernevælgere sure eller utilfredse, altså at man ikke har modet til at lave de reformer, man ved er rigtige for dansk økonomi, men som måske er upopulære.
Så jeg vil egentlig bare høre, om statsministeren ikke er enig i, at det, som en til enhver tid siddende regering bør gøre, jo også er at træffe de svære valg, som er det rigtige for Danmark på den lange økonomiske bane, og ikke bare de nemme valg.
Der er i hvert fald nogle muligheder for det nogle steder, lyder det til, og det vil jeg meget gerne bidrage til.
Så er det rigtigt, at det, som Finansministeriet siger, er, at på lang sigt, altså 30-40 år ud i fremtiden, er dansk økonomi overholdbar.
Det, som Finansministeriet siger, er jo to ting.
Det ene er, at vi de næste 30 år bliver voldsomt udfordret af, at store generationer går på pension, og derfor bliver vi presset på udgifterne, og der er udsigt til hængekøjen, altså at vi kører med underskud hvert evig eneste år, medmindre vi selvfølgelig laver nogle reformer til at imødekomme den udfordring.
Og så siger de: Til gengæld, efter 2060, er der en overholdbarhed, der er overskud i dansk økonomi, og så kan man betale af på den her gæld, hvis og såfremt alting holder.
Et eller andet sted er det jo lidt noget gætteri, og det er en risiko at løbe.
Jeg synes jo, at det ansvarlige i sådan en situation da ikke bare er at øge gælden endnu mere eller øge underskuddet endnu mere de næste 30 år, men at sætte i gang med de reformer, der skal gøre os rigere og bedre i stand til at håndtere tingene.
For som statsministeren siger, er det det, der har kendetegnet skiftende regeringer – Nyrup gjorde det, Fogh gjorde det, Thorning gjorde det, Lars Løkke Rasmussen havde viljen til det.
Og den her regering synes jeg jo er fuldstændig blottet for viljen til at lave store reformer.
Mette Frederiksen (S), 2022-03-22:
Nej, det mener jeg bestemt ikke.
Jeg synes dog, det er vigtigt at sige to ting: For det første er der behov for – og tak for ordene om behovet for det – at styrke dansk forsvar.
Jeg har noteret mig, at Liberal Alliance også mener det, og det ser vi selvfølgelig frem til at arbejde sammen om, også når vi skal diskutere forsvar i det hele taget.
For det andet i forhold til økonomien: Vi har en holdbar offentlig økonomi; vi har en grundlæggende sund dansk økonomi.
Det er vigtigt at sige, at skiftende politiske flertal har været gode til at tage ansvar for også at træffe beslutninger om økonomien, så man ikke står og shiner, når man træffer dem, men som er vigtige for, at vi har en langsigtet sund dansk økonomi.
Det er jo det, der gør, at vi har kunnet håndtere coronakrisen.
Det er også det, der gør, at det faktisk ikke alene er muligt, men også rigtigt at ændre budgetloven nu, fordi vi har holdbarhed, og vi har faktisk overholdbarhed i statens finanser takket være nogle af de beslutninger, der er truffet tidligere, og i øvrigt fordi danskerne er gode til at være i arbejde, og andre forhold.
Derfor er det lidt vigtigt at sige det her med, at det ikke alene er muligt at gøre det, vi gør, med at have et, må man altså sige, beskedent underskud; det er faktisk også det rigtige at gøre, for ellers ville vores håndtering af den der hængekøjeudfordring i virkeligheden blive for skæv hen over generationerne.
Så til det andet spørgsmål: Er der nogen steder, man kan spare i den offentlige sektor?
, det er der absolut.
Nu har vi lige haft diskussionen om ældreområdet.
Det piner mig med den måde, vi har indrettet vores ældresektor på, hvor for mange af vores medarbejdere bruger tid på en skærm væk fra de ældre.
Jeg vil bare, når jeg nu kan se, hvor mange ældre der bliver i det her samfund, hellere bruge de penge, at vi kan frigøre fra det, hvis vi kan blive enige om det, til at passe på vores ældre end til skattelettelser eller nogle andre ting.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-03-22:
Tak for det.
Lad mig indledningsvis rose statsministeren og regeringen for, at man har taget initiativ til at forpligte sig til at leve op til NATO-forpligtelserne og bruge de her ca. 18 mia. kr. ekstra på det danske forsvar.
Det er stærkt nødvendigt både på grund af situationen i Ukraine, men også fordi forsvaret har brug for det.
Jeg tror, at hvis man er i tvivl, kan man jo bare se, hvilken hjælp vi kunne give ukrainerne – det var så panserværnsraketter.
Der var ikke så meget andet i det danske forsvar, der kunne bruges dernede.
Det er jo tegn på, at der virkelig er brug for en oprustning.
Det, jeg gerne vil diskutere, er til gengæld finansieringen af de her ekstra udgifter.
Det, regeringen lægger op til, er, at måden, man finansierer de her ekstra 18 mia. kr. hvert år på, er med et øget underskud.
Her er det jo vigtigt at bide mærke i, at der i forvejen planlægges med underskud helt frem til ca. 2060 hvert evig eneste år, og det underskud planlægger man nu så at gøre endnu større.
Jeg synes, det er et sundt princip, at når man udskriver så store regninger og har så store udgifter på skatteydernes vegne, forsøger man også at finde pengene.
Derfor har Danmark brug for reformer, der gør os rigere, så vi kan øge udgifterne til forsvaret, så vi kan imødekomme de demografiske ændringer de kommende år og også gerne få råd til at lette skatten.
Alternativet er enten at øge skatten eller øge gælden eller i hvert fald øge underskuddet.
Det svære valg, men det ansvarlige valg her er jo at forpligte sig på at finde pengene.
Der synes jeg regeringen har valgt den nemme løsning, for det er den nemme løsning at sige: Vi kører bare med underskud.
Vi bruger altså hvert år mere end 1.200 mia. kr. til offentlige udgifter.
Alligevel har man ikke kunnet finde nogen penge blandt de offentlige udgifter til at prioritere til forsvaret i stedet for.
Jeg skal bare høre, om det skal forstås sådan, at statsministeren mener, at der simpelt hen ikke kan spares en krone i det offentlige, som kunne gå til forsvaret?
Mette Frederiksen (S), 2022-03-22:
Nu synes jeg i al beskedenhed ikke, det er så tit, jeg står på pressemøder og gør noget, der på den måde opfattes meget positivt af danskerne.
Det har været nogle lidt bøvlede år – kan man sige.
Så det der med at sige noget for at shine forekommer ikke så tit – vil jeg sige.
Jeg er til gengæld enig i det sidste om, at hver gang vi står i noget, også selv om det er svært og kompliceret, så skal vi søge nogle mere grundlæggende svar.
Og derfor er jeg tilbage ved den diskussion, jeg også havde med fru Sofie Carsten Nielsen: Hvis der er noget i den aktuelle situation, der i virkeligheden skal få os op af stolene, så er det jo behovet for hurtigt at accelerere den grønne omstilling, så vi kommer ud af den russiske gas.
Så jeg er meget, meget modtagelig – også i forlængelse i den diskussion, jeg havde med hr. Søren Pape Poulsen – i forhold til også i den her situation at lave nogle mere grundlæggende forandringer af vores samfund, så vi står stærkere.
Både på den korte og på den lange bane.
Pernille Vermund (NB), 2022-03-22:
Helt ærligt: Jeg tror simpelt hen, der er rigtig mange danskere, der er ved at være utrolig trætte af politikere, der stiller sig op på tv og rundhåndet deler gaver ud til udvalgte grupper, som finansieres af alle danskeres penge.
Altså den her godhed, hvor man forsøger måske at skaffe sig vælgere i specielle segmenter på bekostning af den samlede befolkning, der ser deres energipriser stige, samtidig med at de ikke selv bliver begunstiget.
Det tror jeg faktisk danskerne er ved at være rigtig trætte af.
Kunne vi da ikke bare for en gangs skyld lade danskerne få lov at beholde lidt flere af deres egne penge selv i stedet for de her evindelige lappeløsninger, der så åbenlyst ikke løser problemet?
Det løser altså ikke problemet.
Det giver kun politikerne mulighed for at stå der og shine på tv i fem minutter – til hvilken gavn?
Ikke til gavn for danskerne, men i høj grad til gavn for de politikere, der kan stå og få de her fem minutters fame.
Er statsministeren ikke enig i, at det så trods alt, selv om statsministeren siger, det ikke er let, er bedre strukturpolitik at sænke energiafgifterne end at give de her tilskudsordninger – køre rundt-systemer – som åbenlyst er overbureaukratiske?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-03-22:
Tak for det.
Prisen for en liter benzin og diesel er steget voldsomt.
Nogle eksperter forudser, at prisen kan blive mere end 20 kr. pr. liter.
Det er blevet uhyggelig dyrt at køre på arbejde.
Det er blevet uhyggelig dyrt at besøge sin familie – så dyrt, at mange danskere har svært ved at finde pengene.
Så kan man selvfølgelig sige, at man jo bare kan tage offentlig transport.
Men det kan man ikke alle steder, og nogle steder giver det heller ingen mening, fordi chaufføren er den bageste i bussen.
Så kan man sige, at man vil købe en elbil.
Det har alle ikke råd til, og prisen på el er også steget voldsomt.
Der bliver mindre og mindre råd til at køre i den, og det er en helt ekstraordinær situation, og det synes jeg at vi som politikere har et ansvar for at være med til at løse.
Vi har jo i Danmark råd til at sætte skatten ned, så danskerne får flere penge til sig selv, hvis vi vil.
I en tid, hvor danskerne har svært ved at betale helt almindelige regninger, hvordan kan statsministeren så retfærdiggøre at bruge flere og flere penge på at udvide den offentlige sektor frem for at hjælpe danskerne til at få råd til at betale deres regninger?
Mette Frederiksen (S), 2022-03-22:
Jeg begræder personligt det, der er sket i Sahelområdet med udgangspunkt i Mali, hvor den internationale koalition jo har måttet trække sig tilbage, inklusive Danmark, og hvor vi jo ikke alene ser et militærkup i et af landene; vi ser også en stigende islamisering, vi ser Islamisk Stat, vi ser al-Qaeda, der spiller en større rolle i et område af verden, som i forvejen er ekstremt udfordret, altså massiv fattigdom, store migrationsudfordringer og i øvrigt af konsekvenserne af klimaforandringerne, altså mere tørke og flere folk, der bliver nødt til at sætte sig i bevægelse.
Så det er en helt rigtig analyse, altså at selv om vi lige nu er koncentreret mod den østlige flanke og det, der sker i Ukraine – med god grund – så er det, der sker i Afrika, mindst lige så vigtigt.
Og for nu at gøre ondt værre vil jeg også appellere til en opmærksomhed i hele Folketinget i forhold til Balkan, Vestbalkan, og de stigende problemer, vi ser omkring Bosnien og Republika Srpska, hvor Putin også spiller en utrolig kedelig rolle.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-03-22:
Ja, det er jo i virkeligheden det, der er essensen i det spørgsmål, jeg stiller.
For jeg kan jo se, at både Kina – men sådan set også Rusland – har været meget massivt til stede i Afrika, selvfølgelig med en interesse i nye råstoffer og sjældne jordarter og andet; et kapløb, de egentlig gerne havde fortsat i Grønland, hvis de havde haft mulighed for det, og det er jo derfor, jeg spørger, om vi kan kigge på en øget indsats på det afrikanske kontinent.
Det behøver ikke kun at være i dansk udviklingspolitik, det er lige så meget i EU-regi, men der er ingen tvivl om, at man efterlader et vakuum, når man selv trækker sig ud og lader lande som Rusland og Kina dominere det afrikanske kontinent.
For mig er det i virkeligheden et spørgsmål om rettidig omhu, for Afrika er Europas baghave.
Jeg tvivler på, at amerikanerne kommer her og hjælper os med de problemer, og det er her, jeg ønsker at EU skal træde i karakter.
Så derfor vil jeg spørge, om statsministeren i EU vil prøve at arbejde for en styrket indsats i forhold til det afrikanske kontinent, samtidig med at alle de her dagsordener også kører.
Mette Frederiksen (S), 2022-03-22:
Først og fremmest tak til SF for at tage ansvar i den her situation.
Nu bliver det sagt, at andre fortsat bruger betegnelser som neutralitet, men det kan man jo faktisk ikke i den her situation.
Der er ikke nogen, der kan tillade sig at sejle under bekvemmelighedsflag, ikke være tilhængere af NATO, ikke være tilhængere af det europæiske samarbejde, for så placerer man sig i mine øjne et sted, hvor man gør det for let for vores modstandere.
Vi bliver nødt til at holde sammen!
Og den eneste grund til, at verden evner at give et modsvar til Putin, er vores samarbejde med hinanden.
Hvis ikke vi havde et EU lige nu, ville vi ikke kunne vedtage sanktioner i det omfang, som vi gør, der presser Putin mere, end nogen havde forudset.
Hvis ikke Danmark og mange andre var medlemmer af NATO-alliancen, ville vi ikke kunne styrke vores beredskaber på den måde, vi har gjort det.
Så de internationale fællesskaber, hvad det jo egentlig er, hvad enten det er på eget kontinent, eller det er transatlantisk og i øvrigt også med samarbejdspartnere på andre kontinenter, er helt afgørende lige nu, og det er nok i virkeligheden det eneste, som den del af Rusland, som støtter Putin, rigtig frygter.
Det afrikanske kontinent, ja, det kan gå hen og blive en svær periode det.
Vi har et kæmpe konfliktmateriale omkring Sahel, et militærkup i Mali, vi har problemer ovre på Afrikas Horn og omkring Nilen, og en række skrøbelige stater vil blive endnu mere udfordret, når der begynder at komme fødevaremangel, og de stigende energipriser rammer jo altså også det afrikanske kontinent.
Så der er god grund til at have en opmærksomhed her.
Det kan vi dels gøre med vores egen bistand og det gode arbejde, vi selv står bag i Afrika, men det er jo i høj grad også noget, EU skal gøre.
For sandheden er vel også den, at vi i for mange år har tilladt, at folk, vi ikke deler værdier og sikkerhedspolitiske interesser med, har fået lov til at spille en for stor rolle, fordi vi andre har trukket os for meget tilbage.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-03-22:
Jeg vil egentlig starte med både at takke statsministeren, men også det brede flertal i Folketinget for at udvise politisk lederskab, mens vi står i en meget alvorlig sikkerhedspolitisk situation.
Danmark står ikke alene, det gør vi faktisk ikke.
Vores naboer i Sverige indgik i går en forsvarsaftale, som spændte helt fra Enhedslistens og SF's søsterpartier, Miljöpartiet og Vänsterpartiet, til Sverigedemokraterna, hvor de jo nu har besluttet at gå op på 2 pct. af bnp og også at investere 30,9 mia. kr. i materiel til forsvaret.
Det er vel at mærke Sverige, der er neutralt.
Det er en tendens, vi kommer til at se igennem hele Europa, fordi vi selvfølgelig er optaget af at beskytte vores territoriale forsvar.
Der står decideret i forsvarsaftalen, at Sverige er bekymret for en eventuel invasion, og her øger man især indsatserne i Gotland.
Grunden til, at jeg siger det her, er, at det er alvorligt sikkerhedspolitisk, og det er derfor, vi har taget de alvorlige skridt, vi har gjort, i forhold til økonomiske sanktioner overfor Rusland.
Det kommer jo også til at kunne mærkes, for den her kombination af krigen og sanktionerne gør jo, at vi kommer til at se stigende fødevaremangel i verden.
Det får konsekvenser, ikke kun i Danmark eller i Vesten, men det får især konsekvenser på det afrikanske kontinent.
Rusland har været massivt til stede i Afrika i mange år både med våben, med militær, med Wagner-gruppen, men også med fødevarehjælp, og jeg kan forestille mig, at Afrikas stater kommer til at gå en meget hård tid i møde, nu når Putin er sat under pres.
Eventuelle nye hungerkatastrofer, udhuling og mere uro, og vi kan komme til at se en stigende islamisering af Afrika og meget andet.
Jeg ved jo, at statsministeren har en helt særlig viden, når det gælder det afrikanske kontinent, så derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge statsministeren, om statsministeren vil være med til, at vi sætter os sammen og kigger på, hvad det særlig er, vi skal gøre i vores indsats i de afrikanske lande, som går en skrøbelig tid i møde.
Mette Frederiksen (S), 2022-03-22:
De bekymringer, mange danskere oplever lige nu, deler jeg til fulde, bl.a. i forhold til situationen i Ukraine: Hvad kommer det her til at betyde for vores kontinent og for vores sikkerhed og vores sikkerhedsstruktur i den vestlige verden?
Det kommer med en pris.
Og det er rigtigt, at vi allerede nu kan se det på de stærkt stigende energipriser.
Hveden stiger.
Vi kommer givet til at se andre stigninger også på fødevareområdet.
Inflationen er tilbage i hele den europæiske økonomi.
Og der kan komme endnu større stød, afhængigt af hvordan situationen i Ukraine udvikler sig.
Det kommer med en pris.
Det gør det jo også, når vi beslutter os for at bruge nu endelig 2 pct. af vores bnp på forsvarsudgifter.
Jeg tror, at det er helt afgørende i den her diskussion, at vi faktisk gør det, som Venstres formand også gør i dag, nemlig at være meget ærlige om, at vi ikke kommer til at kunne kompensere for det hele og slet ikke en til en.
Dertil er stødene for store.
Men vi kan lave nogle målrettede tiltag.
Og vores vurdering fra regeringens side er, at det endnu ikke er nok med det, der er gjort, og derfor følger vi udviklingen tæt.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-03-22:
Tak for det.
Der er mange mennesker, som er bekymrede for deres privatøkonomi, og det forstår jeg godt, for det er en uforudsigelig verden, vi lever i, og det er det også i forhold til økonomien.
Der er nogle tendenser, som bekymrer mange mennesker, og som også bekymrer mig.
Og mange danskere oplever, at bl.a. varmeregningen er blevet dyrere; man kan se, at benzinpriserne stiger, nærmest hver gang man kører forbi, og at priserne på dagligvarer også kører opad.
Der er inflation i vores samfund.
Og vi kan ikke som politikere imødegå alt det her, vi kan ikke kompensere for alting, vi kan ikke love, at alting bliver, som det var før, for som statsministeren siger, har det konsekvenser, når krigsforbryderen Putin vælger at invadere et fredeligt europæisk land.
Men noget af det, som vi kan påvirke, er den skat, som danskerne betaler.
Så kan vi ikke give hinanden hånd på, at i resten af den her valgperiode kommer vi ikke til at hæve skatterne for helt almindelige danskere, der er bekymrede for deres privatøkonomi?
Mette Frederiksen (S), 2022-03-22:
I de forhandlinger, vi har, må vi jo gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at presse på for, at det kan lade sig gøre.
Der er nogle ting, der skal være på plads, også med lovhjemmel, for at det kan lade sig gøre, og det kan vi ikke springe over.
Så tror jeg, det er vigtigt at sige – og jeg skulle til at sige næsten ligegyldigt, hvornår man så kan få den infrastruktur på plads – at hvis der er familier, der står og er i klemme, som det bliver sagt her, altså hvor man simpelt hen ikke har råd til at betale sin husleje, må det være muligt at kunne gå ned på sin kommune og så få en midlertidig hjælp.
Så vi må finde en løsning for dem, der er allermest pressede.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-03-22:
Ja, undskyld mig, men noget af det her lyder lidt som et systemsvar: at man ikke kan få systemerne til at operere hurtigere.
Altså, hvor der er vilje, er der vej.
Vi så det omkring det nationale kompromis – at hvis vi virkelig ønsker noget, jamen så er det jo faktisk os herinde, der bestemmer, og det er det altså også her.
Statsministeren og jeg skal jo nok klare den næste termin; vi er privilegerede mennesker, der sidder herinde.
Der står rigtig, rigtig mange mennesker i det ganske land og er meget bekymrede over det her.
Det her er ikke bare et spørgsmål om, om man kan komme på sommerferie.
Det her er et spørgsmål om, om man kan blive boende.
Jeg synes, vi skylder de mennesker et svar.
Jeg synes, vi skylder de mennesker en hjælp.
Så kan statsministeren ikke skubbe på for, at det her er nogle penge, der kommer ud at arbejde og kommer ud at arbejde nu og ikke først, når det også er blevet varmt udenfor?
Mette Frederiksen (S), 2022-03-22:
Jo, det kan jeg sådan set godt; jeg er enig i alt, hvad der bliver sagt.
Jeg er selvfølgelig glad for, at der er et flertal, der har lavet en aftale omkring varmehjælp, og der er da ikke noget, den aftalekreds ønsker sig mere, end at pengene kommer ud at arbejde så hurtigt som overhovedet muligt.
Der er noget teknisk bøvl forbundet med det, og det må man jo forsøge at løse så godt, som man overhovedet kan.
Og så har klimaministeren valgt at indkalde til yderligere forhandlinger, fordi det allerede nu er åbenbart, at de penge, der er afsat, ikke er tilstrækkelige.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-03-22:
Tak for det, formand.
Putins krigsmaskine har rullet hen over Ukraine i nogle måneder, ødelæggelserne og de menneskelige lidelser bliver værre dag for sag, og det er fuldstændig grusomt.
Og derfor er jeg også meget tilfreds med, at vi som land har valgt at sende våben til Ukraine, og jeg er glad for, at et flertal her i Folketinget har vedtaget særloven, som giver ukrainere på flugt en mulighed for at starte på en frisk i Danmark, mens de venter på at komme tilbage til deres land.
Så har vi med det nationale kompromis valgt at investere i vores egen sikkerhed og tage den alvorligt her i Europa; nogle vil mene, at det var på tide, men tak i hvert fald for samarbejdet om det.
For krigen i Ukraine har forandret verden.
Lige nu sidder mange danskere og ser på deres privatøkonomi, og de er ramt af ganske voldsomt stigende energipriser.
Regeringen har selv sagt, at situationen er akut, at den er meget alvorlig, og at der ikke er nogen, der skal gå fra hus og hjem, fordi man ikke kan betale sin varmeregning.
Helt ærligt til regeringen og de partier, der er med i den smalle aftale om varmehjælp: Jeg synes, at den hjælper alt, alt for få danskere.
Og så er det også kommet frem, at der kommer til at gå 5-6 måneder, førend pengene kan blive udbetalt, og jeg synes ikke, at det er det, man kan kalde akut hjælp.
Så kan statsministeren ikke godt se, at de her penge skal vi have ud nu, sådan at de her mennesker ikke skal gå fra hus og hjem?