runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Villadsen (EL), 2021-04-13:
Jeg er sådan set helt enig i, at vi ikke kan regulere os ud af det hele, og noget bliver nødt til at komme via kontante tilskud til de landmænd, som så sælger eller opgiver jorden.
Noget bliver vi dog nødt til, mener jeg, at regulere, bl.a. via en omlægning af EU's landbrugsstøtte, og der vil jeg høre, hvordan Radikale Venstre stiller sig til det forslag, og desuden hvor mange millioner ton, Radikale forestiller sig at der skal reduceres med på landbrugsområdet frem mod 2030.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-04-13:
Til det første om landbrugsstøtten vil jeg sige, at der er vi i Radikale Venstre jo også enige i, at den skal omstilles og bruges grønt, så vidt det overhovedet er muligt.
Det giver mening.
Det arbejde skal så også finde sted på europæisk plan, hvor landbrugsstøtten jo er under revision, sådan at det kommer til at gælde bredt og ikke kun i Danmark, for ellers kommer det til at ramme os.
Vi har et mål om at reducere med 8 mio. t, for det er jo den eneste måde at komme i mål på, og vi skal i mål med den med den 70-procentsmålsætning sammen med landbruget, som sagtens kan og gerne vil være med til at levere, så længe vi også investerer.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-04-13:
Tak for det.
Jeg ville have spurgt om det samme som hr. Jakob Ellemann-Jensen, nemlig hvordan det går med at øge arbejdsudbuddet, men great minds think alike, og der er ingen grund til at gentage de samme spørgsmål dagen lang.
Så til noget helt andet.
Vi hørte statsminsteren sige tidligere i dag, at statsministeren ser for sig, at der fortsat vil være restriktioner over danskernes frihed og samfundet, selv efter alle danskere er blevet vaccineret ude i fremtiden – det var det, der blev sagt – og jeg vil bare høre, om Radikale Venstre også ser en fremtid for sig, efter danskerne er blevet vaccineret, hvor der stadig i et eller andet omfang er nogle restriktioner.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-04-13:
Tusind tak for det.
Det er jo alligevel lidt sjovt, at ordføreren kritiserede mig før for at tale om udlændinge, fordi jeg svarede på et spørgsmål, og så bruger ordføreren så en tredjedel af sin taletid på netop det emne.
Men okay, sådan er det jo – der er forskellige regler.
Jeg vil egentlig hellere tale om økonomi, for det var også noget af det, som fru Sofie Carsten Nielsen talte om, altså tiden efter corona og økonomien efter corona.
Det er jo sådan, at regeringen med Det radikale Venstres velsignelse tilsyneladende har mindsket den strukturelle beskæftigelse, selv om man blev enig om noget andet i det såkaldte forståelsespapir.
Hvad vil fru Sofie Carsten Nielsen kræve af tiltag fra regeringens side, hvis vi skal have øget arbejdsudbudet?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-04-13:
Der bliver ikke så meget dansktop, mere sådan: Hvad giver livet mening?
Måske er det »Dansktoppen« for nogen, men svarene på det spørgsmål er jo lige så forskellige, som vi mennesker er.
Jeg synes alligevel, at corona har givet os en eller anden form for fælles grund at stå på.
Det betyder helt tydeligt noget, at vi kan se de mennesker, vi holder af: familie, venner, kolleger.
Nu, hvor vi ikke har kunnet det, kan vi virkelig mærke det.
Det betyder noget, at vi kan gøre det, vi elsker: rejse – jeg er helt syg for at komme af sted – gå til koncert, se fodbold på stadion.
Og det betyder noget, om fremtidsudsigterne er fyldt med liv og muligheder, eller om de er fyldt med restriktioner og nedlukninger.
I Radikale Venstre kæmper vi for at sætte mennesker fri til at leve liv, der giver mening for dem.
Det har været svært, og det er fortsat svært, under corona, for der er ikke så meget, der giver mening eller giver anledning til optimisme under en pandemi.
Men hvis jeg alligevel skulle pege på en ting, i al fald her omkring, er det jo, at vi her har vist, at vi faktisk godt kan samles om at lave nogle ansvarlige, gode løsninger på virkelige problemer, når det virkelig gælder, og det er derfor, jeg er så optaget af det, der kommer efter.
Tænk, hvis vi ikke lod børn rådne op i en fangelejr, fordi kernevælgerne lige skal blødgøres, før voldsomt – voldsomt – udsatte danske børn faktisk kan vende hjem fra Syrien, eller, og det kan jeg forstå er diskussionen, hvis vi lod velintegrerede syrere blive i uddannelse og job i Danmark, når vi nu ved, at de jo ikke kan sendes tilbage til Syrien, men skal sidde på et opholdssted.
Og tænk, hvis vi ikke bare lånte os til fremtidens Danmark, men fandt de mennesker, der skal til, for at vi har råd til at gøre andet og mere ved vores velfærdssamfund end bare at holde det ved lige.
Det er det, jeg er optaget af.
Tænk, hvad vi kunne, hvis vi faktisk brugte det mod og den handlekraft til at tænke nyt sammen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-04-13:
Tak for det, og tak for at berøre de to områder.
Det handler om landbrug.
Er hr. Kristian Thulesen Dahl enig med mig i, at noget af det mest centrale i de her forhandlinger handler om, at vi stadig væk har en fødevareproduktion, og at vi stadig væk har arbejdspladser i fødevareerhvervet i det omfang, som vi har det i dag i Danmark?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-04-13:
Det er fuldstændig afgørende set med vores øjne, at vi fortsat har et driftigt landbrugserhverv i Danmark.
Både landbruget selv, men også de følgeindustrier, der er – tag bare slagterierne som et eksempel – viser jo, hvor vigtigt det er.
Det er med til at skabe et Danmark i balance, det er med til at skabe arbejdspladser og vækst i andre dele af Danmark end i de største byer.
Derfor ønsker vi ikke en situation, hvor vi laver nogle tiltag herinde, der i virkeligheden tvinger landbruget ud af Danmark, og vi er heller ikke sikre på, at det vil få en særlig god klimaeffekt i forhold til det globale, hvis vi bare flytter arbejdspladser fra Danmark til udlandet.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-04-13:
Det tror jeg vi er – eller det kan jeg høre at vi er – meget, meget enige om.
Det her med at bilde danskerne ind, at man gør klimaet i verden en tjeneste ved at sende arbejdspladser, udledning, dyr, produktion uden for den her osteklokke, som man bilder sig ind findes over Danmark, tror jeg er at stikke folk blår i øjnene.
Så det er sådan set bare en bekræftelse af, at jeg ligesom hr. Kristian Thulesen Dahl mener, det vil være et problem, hvis der bliver indgået en landbrugsaftale, som altså bare risikerer at skubbe udledning og arbejdspladser ud af Danmark.
Deler hr. Kristian Thulesen Dahl den vurdering?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-04-13:
Ja, det gør jeg bestemt, og jeg synes i virkeligheden, det er lidt paradoksalt, at nogle af de partier herinde, der jo taler allermest om det globale, i virkeligheden lige præcis, når det så kommer til de her forhandlinger, taler meget, meget lidt om det globale.
For det er jo fuldstændig rigtigt set, som hr. Jakob Ellemann-Jensen pointerer her, at hvis man laver nogle regler i Danmark, der alene flytter produktion til andre lande, men der i øvrigt grundlæggende er den samme efterspørgsel i verden efter de produkter, som vi producerer i dag, så vil man jo ikke nødvendigvis havde gjort noget godt for klimaet, måske tværtimod.
For det kan være, man flytter til et sted, hvor miljøvilkårene i virkeligheden er ringere for det globale klima, end de er i Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2021-04-13:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg er jo ualmindelig glad for, at vi for kort tid siden fik lavet en bred politisk aftale om genåbningen, og at det ser ud, som om den virker, og vi glæder os også til de fortsatte forhandlinger.
Der er endnu masser af arbejde at gøre i forbindelse med håndteringen af coronakrisen.
Vi står også over for et forår, hvor der potentielt kan indgås flere brede politiske aftaler, så jeg vil egentlig bare gerne spørge ind til, dels hvordan DF ser på muligheden for, at vi kan få lavet en bred aftale på infrastrukturområdet – det er noget af det, der betyder allermest for rigtig mange danskere i hverdagen og for sammenhængen mellem landet og byerne – dels om ikke DF kan gå konstruktivt ind i, at vi kan få lavet en bred aftale på landbrugsområdet også.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-04-13:
Man kan sige, at regeringen jo i høj grad er hovedansvarlig for, at der også bliver nogle forhandlinger, der gør det muligt at få så brede aftaler, og så skal man bare vide, at så er vi helt parate til at være der, også til slutfløjtet, både når det angår landbruget og infrastrukturen.
I forhold til infrastrukturen er det jo i øvrigt en glæde, at en række af de ting, som regeringen har valgt at prioritere i den plan, der er kommet, er genbrug fra en tidligere aftale, som vi selv var med til at fabrikere – det gør jo ikke nødvendigvis opgaven sværere.
Edmund Joensen (SP), 2021-04-13:
Der er gået en proces i gang med at sætte en NATO-radar op på Færøerne, og den proces slutter selvfølgelig med, at det er det færøske politiske system, der har den endelige afgørelse.
Men jeg kan bare sige, at Færøerne er meget bevidst om sit ansvar på sikkerhedsområdet.
Er Dansk Folkeparti enig i, at det er Færøerne, der har det afgørende ord, når der skal træffes en beslutning?
Det synes jeg må komme klart frem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-04-13:
Jo, men det kan også godt være, at jeg ikke er klædt tilstrækkeligt på til at give et fuldstændig firkantet svar, som hr. Edmund Joensen ønsker her
Jeg vil gerne komme tilbage til det så.
Men jeg synes, at det afgørende er, at vi har et stærkt fællesskab, og at vi også drøfter tingene i fællesskab.
Men jeg er også fuldstændig overbevist om, at den rigtige måde at gribe tingene an på i rigsfællesskabet generelt set er, at vi i høj grad også har tillid til hinanden og de beslutninger, vi hver især træffer.
Mai Villadsen (EL), 2021-04-13:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Kristian Thulesen Dahl om noget, som det undrede mig at han ikke nævnte i sin tale, nemlig »Dansktoppen«.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om hr. Kristian Thulesen Dahl egentlig er klar over, hvilken sang der ligger nr. 1 på »Dansktoppen«.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-04-13:
Det er jo dejligt, at det kan lade sig gøre i Danmark.
Mai Villadsen (EL), 2021-04-13:
Jamen det er jo nemlig rigtigt.
Det er dejligt, at ordføreren har styr på »Dansktoppen«, for det er nemlig Enhedslistens Finn Sørensens nummer »Sæt Lærkesletten fri«, som er nr. 1 på »Dansktoppen«.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-04-13:
Jeg har det godt med, at vi lever i et land, hvor man i virkeligheden også som ekspolitiker – jeg ved ikke, om man må sige det – kan brillere på »Dansktoppen«.
Det giver jo visse muligheder for os alle sammen, når vi er færdige her med folketingsarbejdet.
Og så er det rigtigt, at hvis der sker sådan en massiv indoktrinering ad omveje fra Enhedslisten, skal vi være opmærksomme på det.
Men nu har vi jo altså haft ganske mange, der har ligget nr. 1 i mange år.
Så skulle der være en lille stund, hvor Enhedslisten kan glæde sig over det, så fred være med det; så skal vi nok komme tilbage.
Der er mange i vores rækker, som vi kunne tage af, og som ville kunne levere godt.
Vi har jo selvfølgelig været med til at fremme, at der sker en udvikling her.
Jeg tror, det er fuldstændig rigtigt, at Færøerne har det meget store ord at skulle have sagt, i forhold til hvordan man får det her på plads.
Det er klart, at Danmark og rigsfællesskabet i det hele taget altid vil have en sikkerhedsinteresse i fællesskab, hvor vi også kan hjælpe hinanden i forhold til at udveksle synspunkter om, hvad der sker ude i den store verden, og hvordan man bedst gebærder sig i forhold til det.
Men jeg er helt overbevist om, at man på Færøerne træffer beslutninger, der så også er ansvarlige i forhold til det.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-13:
Mange tak.
Som statsministeren sagde, skal vi i gang med forhandlingerne i Landbrugsministeriet om, hvordan vi sikrer landbrugets 70-procents-CO 2 -reduktion.
Hvis det nu kræver – når også landbruget nu skal leve op til at spare 70 pct. CO 2 i 2030 – at vi reducerer kødproduktionen markant, er det så noget, som formanden for Socialdemokraterne og regeringen støtter?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-04-13:
Jamen tak for det.
Vi ser også meget gerne fra Venstres side et yderligere samarbejde mellem Danmark og Grønland på turismeområdet.
Noget af det, som vi har set som en udfordring, er nogle af de grænsehindringer, der stadig væk er der, og jeg vil bare høre, om det er noget, som ordføreren også er indstillet på at sætte et arbejde i gang om.
Jeg medgiver, at det ikke kun er danskere, der skal til Grønland.
Der er mange flere mennesker rundtomkring i verden, der skal have lov til at opleve Grønland.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-04-13:
Mange tak.
Der er jo heldigvis et godt samarbejde i Folketinget om netop at kigge på grænsehindringer.
Og en ny grænsehindring er jo faktisk de her roamingafgifter, der er, hvor vi sådan set rigtig gerne fra vores side vil kigge på, om der er en måde at gøre det billigere på og på den måde også skabe en bedre forbindelse mellem Grønland, Danmark og Færøerne, altså ved at kigge på, om roamingafgifterne er en hindring, vi kan være med til at fjerne i fællesskab.
Så det ser jeg som en helt konkret ting, vi kunne arbejde på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-04-13:
Tak, og også tillykke med sejren herfra.
I virkeligheden skyndte jeg mig lige at notere ned, da fru Aaja Chemnitz Larsen sagde fokus på gensidig glæde, altså de ting, der kan give gensidig glæde, og jeg håber et eller andet sted, at valget i Grønland og den dialog, vi har her, måske kan udvikle noget lige præcis med basis i den tanke at være til gensidig glæde.
Når man så går videre og kommer ind på det her med, hvordan vi kan sørge for bedre viden om hinandens respektive forhold, vil jeg sige, at jeg er vild med det der med, at folkeskolen og vores unge lærer mere om både grønlandske og færøske forhold og i det hele taget om vores samarbejde.
Hvad kan man fra grønlandsk side gøre for i virkeligheden at højne det?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-04-13:
Jeg tror på, at det, på trods af at vi har forskellig historie og vi har forskellige sprog, kunne være rigtig godt at arbejde på et kulturelt fællesskab.
Kulturen er i virkeligheden med til, at vi lærer noget mere om hinanden, men måske på en lidt sjovere måde, end hvis man skal læse det i en bog.
Det er en anden måde at tænke.
Det kunne også godt være, at man i forhold til innovation og iværksætteri kiggede lidt mere på, om der var noget fællesskab og vidensdeling, vi kunne have der.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-04-13:
Det synes jeg også lyder fuldstændig rigtigt, og det handler vel også om, at man får nedbrudt den måde, man har diskuteret på historisk.
Altså, nu har vi lige overstået en valgkamp i Grønland, men der er jo også en stor diskussion om, hvad der overhovedet skal være Grønlands fremtidige tilhørsforhold, og hvordan man skal agere i en globaliseret verden, hvor stormagterne i den grad strides om at, jeg havde nær sagt herske i området omkring Grønland.
Og der tror jeg også, at mange af de ting, som fru Aaja Chemnitz Larsen nævner, som kunne være en god baggrund i forhold til at få et tættere fællesskab, jo også kommer af, at vi er fælles om den forståelse, at Danmark og Grønland skal prøve at udvikle tingene i et stærkt fællesskab.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-04-13:
Vi har jo en selvstyreaftale, som i hvert fald ligger på mit bord hver evig eneste dag, og hvor jeg kigger på, hvordan man kan være med til at arbejde hen imod den her ligeværdighed, som i virkeligheden står i præamblen.
Jeg tror, det bliver enormt vigtigt, at man respekterer hinanden, respekterer den forskellighed, der er, og ser på den mangfoldighed, der i virkeligheden er i rigsfællesskabet.
Nu har vi en diskussion den 29. april, som jeg ikke vil tage forskud på, men når man kommer med nogle af de her forslag, f.eks. om, at et udrejsecenter skal etableres i Grønland, slider det på rigsfællesskabet.
Det er jeg nødt til at sige.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-04-13:
Også herfra skal der lyde et tillykke.
Det bliver rigtig spændende de kommende år.
Det er et meget spændende valg for fru Aaja Chemnitz Larsens parti.
Der var nogle, der nævnte turisme, erhvervssamarbejde og vækst, men jeg tænker især også på Arktis og hele det område, og selvfølgelig også på klimaområdet med tanke på den beslutning, der er truffet nu, og måske forskning.
Det synes jeg nemlig også, og det kunne være interessant at dykke mere ned i.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre: Giver det så anledning til nogle andre toner, eller hvad ligger der for IA i rigsfællesskabets samarbejde i EU?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-04-13:
Tak til ordføreren, og også tillykke til jer.
Det var en spændende valgkamp.
Nu var jeg jo nok det eneste folketingsmedlem, der faktisk befandt sig i Grønland under valgkampen og var med til at føre valgkamp, og jeg vil gerne sige, at jeg personligt ikke har lagt mærke til, at man snakkede særlig meget om selvstændighed, men jeg vil gerne komme lidt ind på det med velfærd.
Nu siger ordføreren, at man skal styrke velfærden.
Har det noget at gøre med IA's politik omkring nedlukning af bygder?
Mener fru Aaja Chemnitz Larsen, at det vil være med til at styrke velfærden?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-04-13:
Mange tak.
For mig har det været vigtigt at være her og passe mit arbejde, og det er Folketinget, som jeg er valgt til
Jeg skal repræsentere Grønland, så vi har f.eks. også haft nogle lovforslag, vi har behandlet, og hvor jeg har deltaget i debatterne.
Jeg tænker, at der er behov for at give tid til de her regeringsforhandlinger, og så må man jo finde ud af, præcis hvordan det skal være.
Når vi stadig væk mangler kommunefogeder ude i bygderne, betyder det jo sådan set, at der er en form for anarki, lovløshed, ude i nogle af bygderne, og der er det vigtigt, at politiets repræsentant også er til stede i samtlige bygder.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-04-13:
Nu er det også vigtigt, at man repræsenterer befolkningen fra det sted, man kommer fra, og lægger mærke til, hvad det er, der sker.
Men Aaja Chemnitz Larsen siger også, at landingsbanerne forhåbentlig kommer.
Har fru Aaja Chemnitz Larsen da en grund til at antage, at de her lufthavne ikke skulle komme?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-04-13:
Der er jo kommet en ekstraregning på 900 mio. kr., og det skal man jo finde en politisk løsning på.
Det er jo en af de bundne opgaver, som man har fået som ny regering, og som man er nødt til at kigge på som ny naalakkersuisut derhjemme.
Kan man finde pengene til det, og hvordan kan vi sikre, at vi ikke tager overskud eller egenkapital fra de enkelte selvstyreejede selskaber, sådan at det netop ikke bliver dyrere for den enkelte borger i Grønland?
Det er vi meget optaget af, og det er noget af det, som står som en af de store opgaver, som en kommende naalakkersuisut skal tage sig af.
Mange tak for det.
Ordføreren nævner nogle af de ting, som er helt centrale: Udenrigspolitik og sikkerhedspolitik bliver stadig mere vigtigt for Grønland og rigsfællesskabet, og vi er nødt til at finde en god måde at være uenige om nogle spørgsmål indadtil, men være enige udadtil, for så står vi altså stærkest.
Så er der spørgsmålet om forskning.
Det er et meget, meget oplagt område, som vi jo allerede samarbejder om, men som vi måske i virkeligheden skal styrke.
Grønland har jo et ansvar for en lang række områder, og hvad angår velfærdsområdet, er det jo noget, vi skal blive bedre til og have løftet.
Men der er masser af muligheder og et stort potentiale for samarbejdet.
Mette Frederiksen (S), 2021-04-13:
I går gennemførtes det hidtil største storskalaforsøg med vacciner i Danmark.
Mere end 100.000 borgere blev vaccineret på kun én dag.
Snart har 1 million danskere fået deres første vaccinestik, og inden længe er vi forhåbentlig der, hvor vi hver eneste dag kan vaccinere hundredtusindvis af danskere.
Alt det her sker, mens lande, også tæt på os, kæmper mod den tredje bølge af coronaen.
Restriktioner skærpes, nedlukninger indføres.
I Danmark er vi derimod i gang med genåbningen.
I sidste uge kom børn og unge tilbage i skole, og liberale serviceerhverv kunne åbne dørene.
I dag kan mange mindre indkøbscentre slå dørene op.
Og vi har fortsat smitten under kontrol.
Det er godt gået, Danmark.
Vi kan allerede nu begynde at se tegn på, at genåbningen løfter beskæftigelsen og den tilhørende økonomiske aktivitet.
Antallet af ledige i Danmark faldt i løbet af marts.
Danmark har både økonomisk og sundhedsmæssigt klaret sig markant bedre igennem 2020 end de fleste andre europæiske lande.
I forrige uge viste nye tal, at bnp-faldet i 2020 endte på 2,7 pct.
Det er ikke alene bedre, end hvad vi selv havde regnet med; det er også et mindre tilbageslag end i de fleste andre lande.
Vi havde det laveste fald i beskæftigelsen i Norden.
Vores industriproduktion genvandt hurtigt det tabte.
Virksomhederne tror i stigende grad på fremtiden.
Og når det gælder de offentlige finanser, står Danmark stærkere end andre.
Få har klaret det så godt som os.
Nu skal vi holde kursen og fortsætte samarbejdet om det.
Endelig vil jeg også gerne mere officielt have lov til at give en lykønskning i forbindelse med det grønlandske valg.
Vi skal i dag byde velkommen til de nordatlantiske medlemmer, der for første gang deltager i den her udvidede partilederdebat; det glæder vi os alle sammen rigtig meget til.
Både Grønland og Færøerne har klaret sig exceptionelt flot igennem coronakrisen, også økonomisk betydelig bedre end frygtet.
Det er glædeligt.
Og som jeg sagde det før, er der selvfølgelig en stor lykønskning til det nyvalgte Inatsisartut, og jeg ser frem til, at det tætte bånd mellem Grønland og Danmark fortsætter.
Vi er kendetegnet ved at have et konstruktivt tæt samarbejde.
Det gælder i det hele taget, men det gælder også for mit eget vedkommende samarbejdet med den siddende formand for naalakkersuisut, men selvfølgelig også med den kommende, når ellers forhandlingerne er tilvejebragt.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-04-13:
Tak for spørgsmålet.
Først vil jeg sige, at IA har sagt nej til Kvanefjeldet, Kuannersuit, men vi siger sådan set ja til minedrift.
Jeg så rigtig gerne, at vi, når de her landingsbaner forhåbentlig kommer i Nuuk og Ilulissat, så også kigger på, hvad det er, der er behov for, i forhold til overnatningssteder og i forhold til attraktioner, så det også er interessant at komme som turist.
Det kunne også godt være branding, som man kunne samarbejde om.
Og det er jo sådan, at 50 pct. af turisterne i Grønland faktisk kommer fra Danmark den dag i dag.
Men skal vi sprede det lidt mere ud, så Grønland åbner sig op, skal der også gøres en stor indsats.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-04-13:
Mange tak for det.
Grønland har håndteret hele coronapandemien ganske godt.
For en gangs skyld har det også været en stor fordel, at der faktisk er langt mellem bygder og byer i Grønland.
Til gengæld er noget af det, som er ramt hårdt, selvfølgelig turismen, i forbindelse med at mennesker ikke har kunnet rejse frem og tilbage.
Det er en af de store indtægter for Grønland, navnlig nu, for jeg medgiver, af valgkampen ikke handlede om selvstændighed; den handlede bl.a. om råstoffer, og om vi skal vælge til eller fra at udvinde dem.
Det har man valgt fra, så der er en indtægt, man mangler der.
Turismen er jo et af de steder, hvor vi forhåbentlig kan se en indtægt.
Hvad ser ordføreren af muligheder for et dansk-grønlandsk samarbejde på turisme- og erhvervsfremmeområdet?