runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stinus Lindgreen (RV), 2021-03-17:
Tak for det.
Vi kan jo i hvert fald være enige om, at man skal indkalde til forhandlinger uden nødvendigvis at være enige om, hvad resultatet af forhandlingerne skal være.
Ordføreren nævnte, at vi tilbage i marts sidste år kunne være gået i gang med at bygge en fabrik, og den ville måske så have været færdig omkring nu.
Jeg vil blot spørge ordføreren, om ikke det er korrekt, at vi har tre-fire godkendte vacciner, at der også er tre-fire store virksomheder, der har været i gang med en vaccineudvikling, som er fejlet, og at de har måttet opgive efter milliardinvesteringer og års arbejde, og at der er visse risici forbundet med det her, så der ikke er en garanti for, at man, bare fordi man har en fabrik stående, så også har en vaccine i den anden ende.
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-17:
Jeg må sige, at jeg lidt uforstående over for den tankegang, for det, vi opfordrer til, er jo, at Folketingets partier skal forhandle sammen.
Vi har naturligvis ikke forinden lavet nogen aftaler om, hvad de forhandlinger skal munde ud i.
Det er jo det, vi efterspørger fra regeringen.
Når det er noget, der har så stor betydning for Danmark, den danske befolkning og den fremtidige vaccinestrategi, er det naturligvis noget, der skal foregå i en forhandling mellem Folketingets partier, og det er derfor, vi siger til regeringen, at regeringen må indkalde til de forhandlinger, og så vil der være drøftelser partierne imellem.
Der er ingenting, der er klappet af på forhånd.
Det er sådan, det er, det er sådan, det bør være, og det er det, vi mener regeringen har forsømt i det her tilfælde.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-03-17:
Det er dejligt, at jeg kan stille to spørgsmål; det er jo fornemt.
Er det noget, der er koordineret med andre partier?
Jeg fik et svar, men det var ikke et svar på mit spørgsmål.
Altså, jeg går ud fra, at når man laver sådan en vedtagelsestekst sammen, så er der koordineret nogle ting, og der er også koordineret nogle holdninger bag den tekst, der er blevet lavet.
Er der mere, der er blevet koordineret, i forhold til hvad det her kunne indeholde, eksempelvis med Venstre eller andre borgerlige partier?
For det er jo en flot, bred sammensætning af partier, der står bag den vedtagelsestekst.
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-17:
Det afgørende for os er sådan set, at spørgsmålet om en fremtidig vaccinestrategi er af så stor betydning, at det selvfølgelig er noget, der skal vedtages af Folketingets partier, og der er det klart, at regeringen som i alle mulige andre forhandlinger vil indkalde til forhandlinger, og så vil man skulle søge et flertal blandt Folketingets partier.
Jeg har redegjort for, hvad vores tilgang til de her forhandlinger er, og det er selvfølgelig det synspunkt, vi vil fremføre, og som vi vil forfægte i de forhandlinger.
Men det er helt afgørende, når vi snakker om en vaccinestrategi, der både har betydning for antallet af vacciner nu og her, men jo også for fremtiden, når vi møder nye epidemier, og når vi skal tale om eventuel revaccination af befolkningen, at det så er en strategi, der er opbakning til blandt Folketingets partier.
Og det, vi opfordrer til her, er, at man overholder de almindelige parlamentariske spilleregler og sikrer, at der er opbakning til den førte politik.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-03-17:
Tak for det.
Nu kan jeg forstå, at Enhedslisten har den her vedtagelsestekst parat, som et flertal i Folketinget også ser ud til at bakke op om, så derfor er det jo interessant at høre, hvad sådan en vaccineplan kunne indeholde.
Er det noget, der er koordineret med Venstre og andre partier fra Enhedslistens side?
Hvad er der gjort af overvejelser om det?
Magnus Heunicke (S), 2021-03-17:
Altså, her må jeg sige, at jeg tror, at vi gør meget klogt i fra Folketingets side at lytte nøje til vores sundhedsmyndigheder; det er dem, der har ekspertisen og ansvaret.
Og jeg ville så nødig have en situation, hvor det var op til partier og skiftende flertal at vurdere, om en vaccine i Danmark er tryg, sikker og god.
Der er vi nødt til at have tillid.
Den store tillid og opbakning, som befolkningen har til vaccination – som jeg er glad for at Stinus Lindgreen også nævner her – er ingen selvfølge.
Den er ingen selvfølge, og det er den ikke rundtomkring i Europa og heller ikke i Danmark selvfølgelig.
Og derfor afhænger det af, at vi har nogle stærke myndigheder, som kommunikerer stærkt og klart til befolkningen, og det ser vi i øjeblikket med den situation, der er omkring AstraZeneca, hvor man fuldstændig transparent og lynhurtigt er klar til at agere og kommunikere og undersøge, når der er noget.
Og derfor vil jeg lade det være helt op til vores myndigheder at vurdere det her.
Og der har vi et stærkt setup med EMA, som er Det Europæiske Lægemiddelagentur, som vurderer de her ting, og som jo også vores danske Lægemiddelstyrelse er repræsenteret i.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-03-17:
Både sundhedsministeren og statsministeren sagde, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at skaffe vacciner nok til den danske befolkning.
Og det tror jeg at alle her i lokalet er fuldstændig enige i – nok også ude i den brede befolkning.
Der er jo også nogle vacciner udviklet i andre lande, som endnu ikke er godkendt i Europa.
Som bekendt er det jo Det Europæiske Lægemiddelagentur, der står for den del af det.
Kunne ministeren forestille sig, at vi i Danmark skulle godkende vacciner uden om EMA og altså få f.eks. den russiske eller den kinesiske vaccine på markedet i Danmark før andre lande, eller er det noget, vi skal gøre via det fælleseuropæiske spor?
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-17:
Det er jo klart, at det her er et globalt ansvar.
Det er jo også derfor, det påhviler alle at gøre, hvad de kan, og der har vi i Danmark ikke gjort tilstrækkeligt for at sikre det.
For uanset hvor dygtige man nu synes at de private medicinalfirmaer har været, så er det jo forskning, der i høj grad baserer sig på offentlige midler, og i dag er det jo ofte sådan, at vi faktisk betaler to gange for vaccinerne, fordi vi først betaler for den grundforskning, der bliver lavet, så overdrager vi den til medicinalindustrien, og så betaler vi igen gennem patentsystemet for vaccinen.
Og når vi står i en situation, hvor man forventer at man på globalt plan først er færdige med at vaccinere i 2024, så påhviler der os altså også et ansvar som nation for at kunne bidrage til det internationale samarbejde og sikre, at der kan udvikles vacciner i et offentligt samarbejde i Danmark sammen med eventuelt nordiske lande eller andre europæiske lande.
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-17:
Tak for det, og tak til hr. Martin Geertsen for talen.
Nu blev jeg spurgt tidligere om, om der var indgået nogen aftaler om, hvad det sådan fremtidige vaccinesamarbejde skulle bero på.
Og efter man har hørt både hr. Martin Geertsens tale og min tale, tror jeg sådan set godt, man kan konstatere, at det er der ikke, men det ændrer jo ikke på, at vi grundlæggende har den samme intention om, at vi ønsker, at det her er noget, der skal foregå i åbenhed, og at Folketingets partier naturligvis skal inddrages.
Det er også derfor, vi har den fælles vedtagelsestekst.
Men det, jeg godt vil spørge hr. Martin Geertsen om, er, om der i Venstre sådan hersker en principiel modstand mod, at en vaccineproduktion kan foregå i offentligt regi.
For hvis man har en snusfornuftig tilgang til økonomi, kunne man godt synes, at det er lidt urimeligt, at man på den ene side poster mange offentlige midler i forskning og udvikling af vacciner, mens man på den anden side overlader det til de private, og så er der et patentsystem, som efterfølgende sikrer, at vi skal ud at købe vaccinen igen og så betale en temmelig høj pris for den, hvilket derudover også betyder, at den ikke kommer til at stå til rådighed på globalt plan.
Så jeg skal bare høre, om Venstre er sådan principielt uenige, i forhold til at man godt kunne bruge det offentlige som en muskel med hensyn til at producere vacciner.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-03-17:
Det synes jeg at både statsministeren, sundhedsministeren og jeg har givet fuldstændig klare svar på, så der er ikke så meget hemmelighedskræmmeri der.
Liselott Blixt (DF), 2021-03-17:
Jeg tænker, at ordføreren og regeringen også må være klar over, at når man er meget egenrådig og ikke fortæller, hvad der sker, og er meget hemmelighedsfuld, så gør det, at man får stillet nogle spørgsmål.
Og derfor kunne jeg da godt tænke mig at høre, om den socialdemokratiske ordfører ved, hvilke aftaler der er blevet lavet med Israel og Østrig, og kan fortælle om det og indvie os andre i det her, så vi ved, hvad der er blevet aftalt.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-03-17:
Mig bekendt er der givet 1,7 mio. kr. til AdaptVac-projektet.
Derudover vil jeg i forhold til de gode råd om, hvad man kan argumentere om vedrørende sådan et besøg i Israel, sige, at det jo er nogle gode pointer, som Dansk Folkepartis ordfører kommer med – i forhold til at Israel på en række områder er et sammenligneligt land sundhedsmæssigt.
Det var netop også derfor – jeg havde helt glemt det – at vi faktisk skulle have været til Israel.
Det blev så af forskellige årsager aflyst eller udsat.
Men det er der jo alle mulige gode grunde til.
Det er derfor også endnu et godt argument for, at der sådan set kan være al mulig fornuft i at tage ned og afsøge muligheder, udveksle erfaringer og også se på et fremtidigt samarbejde, også på det område.
Liselott Blixt (DF), 2021-03-17:
Mange tak.
Jeg er også fuldstændig enig i, at vi skal afsøge alt, hvad der er, for at få vacciner, og det, at man rejser til Israel, har vi ikke noget imod.
Israel er et dejligt land, og vi skulle selv have været af sted med Sundhedsudvalget sidste år, netop fordi vi er meget sammenlignelige lande.
Men når man siger, at det er, fordi de er gode til vacciner, vil jeg sige, at de jo kun er gode til at købe dem og give dem.
Altså, det havde været bedre, at man havde sagt, at de har et sundhedsvæsen, der faktisk har et fantastisk godt digitalt system til at registrere og til at samle op – faktisk noget, vi gerne i Sundhedsudvalget ville have lært af.
Når det er sagt, siger ordføreren også, at vi har givet danske kroner til danske forskere.
Og derfor vil jeg da gerne vide, om ordføreren her og nu kan sige, hvad det er, vi har givet af danske midler, som ikke først har været i EU, men er blevet givet direkte af den danske regering, af danske styrelser, myndigheder eller andre.
Hvad er der givet af penge og til hvem?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-03-17:
Jo, men som jeg svarede lige før, har der været statslige midler ude også til danske projekter.
Det, jeg synes er vigtigt, hvis jeg sådan skal kigge lidt fremadrettet på det, som jeg tror vi kan blive enige om, er, at der er et stort ønske om at have mere lokal vaccineproduktion, gerne sammen med andre lande – at få det tættere på og få mere berøring med det, så vi altså ikke er lige så sårbare i fremtiden.
Så kan der altid være en diskussion om, hvor lokalt det skal være – men i hvert fald ønskes noget, der er meget, meget tæt på og med stor dansk indflydelse.
Jamen det har jo været en del af det – altså, staten har støttet vaccineforskningen i Danmark.
Der er blevet givet 1,7 mio. kr. i støtte til coronaforskning.
Så det synes jeg bare lige skal med, altså at der rent faktisk er gået statslige midler til forskning i corona.
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-17:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal afsøge alle muligheder, og derfor skal jeg bare høre, om hr. Rasmus Horn Langhoff ikke er enig i, at det er temmelig paradoksalt, at vi i Danmark har udviklet vacciner både på Statens Serum Institut og på Københavns Universitet, som faktisk har stået og manglet kapital til at kunne komme videre med at kunne lave test i forhold til en eventuel senere produktion og distribution.
Er der ikke en mulighed, der er blevet forsømt dér, når nu alle muligheder skal afsøges?
Magnus Heunicke (S), 2021-03-17:
Ja – og tak for det spørgsmål.
Det er jeg virkelig glad for bliver stillet, for det er noget af det, som florerer i nogle aviser og i hvert fald også på sociale medier, og det er meget vigtigt at slå fast, at vores regler om beskyttelse af danske sundhedsdata, altså patienters data, ikke er til salg og ikke på nogen måde kan indgå i nogen byttehandel her.
Det kan være, at man skal have taget en blodprøve eller urinprøve, sådan at forskerne kan følge udviklingen.
Og det tilkendegiver man så at man vil være med til, når man går med i sådan et forsøg.
De regler er også meget velbeskrevet og fuldstændig klare.
Det har aldrig været holdningen hos nogen myndigheder eller været vores politiske holdning at lave om på de her regler, men udelukkende selvfølgelig at kunne bruge dem.
Danmark ville være et godt land at sige i: Lad os prøve at lave nogle forsøg med vacciner, for der er en stor tilslutning til vacciner, og vi har meget, meget gode sundhedsdata.
Men det er slet ikke for, at vi skal gå ind og sælge eller bytte eller noget, og det er meget, meget vigtigt at slå fast, så det håber jeg at jeg har gjort her.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-03-17:
Tak for det.
Ja, det er en vild tid lige nu.
Verden har brug for vacciner.
Det har vi også i Danmark, men lige præcis Israel er kendt for, at når de køber vacciner, så sker det også i bytte for borgernes sundhedsdata, og det er jo en varm kartoffel i Danmark.
Så jeg vil sådan set bare høre ministeren, om ministeren kan garantere, at borgernes sundhedsdata aldrig nogen sinde vil være et byttemiddel i forhold til vacciner, uanset hvor meget vi er i bekneb med at få nok af dem.
Tak for det, og tak for besvarelsen.
Der er ingen tvivl om, at verden har brug for vacciner lige i øjeblikket, og det er jo også, antager jeg, grunden til, at der er så mange forskellige kreative løsninger på, hvordan vi kan skaffe flest mulige selv.
Men en af nøglerne til, at verden kan få vacciner nok, er jo i virkeligheden, at man frigiver opskriften, altså at de produktionsvirksomheder, som har fået meget, meget store offentlige tilskud til at udvikle vacciner, også deler opskriften, sådan at andre produktionsvirksomheder får mulighed for at producere.
Jeg lytter mig bare til, at det har været et vanskeligt spørgsmål i Europa-Parlamentet at få opbakning til at presse WTO til at insistere på, at virksomhederne opgiver deres patent eller i hvert fald midlertidigt suspenderer deres patent.
Hvad tænker statsministeren om at gå ad den vej, som jo netop ville være vejen til at sikre, at vi kunne producere nok og dermed også få vacciner nok, inden vi bliver overhalet af nye mutationer og skal starte forfra igen?
Mette Frederiksen (S), 2021-03-17:
For det første er jeg utrolig glad for den præcisering om Israel, og det ville også undre mig, hvis det borgerlige Danmark under ét forlod den position, som også det borgerlige Danmark er kendt for, nemlig at Danmark selvfølgelig har et tæt og godt samarbejde med staten Israel, hvad vi i øvrigt har haft igennem alle årene.
For det sidste kan jeg ikke forestille mig at nogen ville kritisere.
Man kunne kritisere statsministeren for det modsatte, hvis statsministeren sad hjemme og bare håbede på, at det ville gå godt på vaccineområdet.
Men det, at man som regering gør alt, hvad man kan, for at sikre den rigtige infrastruktur i håndteringen af corona, går jeg ud fra at alle bakker op om.
Det betragter jeg i hvert fald selv som en af vores vigtigste opgaver – eller den vigtigste opgave nu.
I forhold til det her med, om der er konkrete aftaler: Skulle vi nå derhen, hvor der kan indgås en konkret aftale om noget specifikt, kræver det selvfølgelig et helt almindeligt og rigtigt politisk forløb mellem regeringen og Folketingets partier.
Det er klart.
Martin Geertsen (V), 2021-03-17:
Tak for det, og tak til statsministeren for besvarelsen.
Der er ét sted, statsministeren i hvert fald ikke kommer til at høre kritik fra Venstre, og det er sådan for det mere grundlæggende samarbejde med Israel.
Det kan jeg godt love statsministeren ikke vil være en kritik, der kommer fra os.
Ikke desto mindre synes vi måske, det er lidt besynderligt at henvise til Israel som særlig stærk på vacciner.
Altså, det er jo ikke på produktion, vel?
Det kan være, de har en stærk indkøbscentral i Israel, og det kan man rose dem for, men sådan produktionsmæssigt lader det vel noget tilbage at ønske.
Jeg har sådan set et spørgsmål til statsministeren, som relaterer sig til noget af det, statsministeren var inde på indledningsvis, hvor statsministeren sagde: Der er ikke lavet nogen aftale med Israel.
Hvad er statsministerens vurdering af det?
Det er mit ene spørgsmål.
Mit andet spørgsmål er sådan set i forlængelse af fru Liselott Blixts bemærkning: Hvordan kan det være, at regeringen på et tidligt tidspunkt hældte Bavarian Nordics vaccinekandidat ned ad brættet sådan helt principielt?
Mette Frederiksen (S), 2021-03-17:
Det glæder mig jo vigtigst af alt, at der er så stor en interesse for vaccinespørgsmålet, og det lyder også til, at der er bred politisk enighed om, at vi skal gå nye veje og givet også forskellige veje i forhold til at sikre, at vi har vacciner nok, ikke bare hjemme, men på globalt plan.
Med hensyn til et konkret samarbejde med navngivne forskere eller virksomheder må jeg henvise til sundhedsministeren i forhold til den konkrete dialog, der har været.
Men man kan sige, at vi fra dansk side har valgt at understøtte bl.a. forskning på det her område, som jo kan være et nødvendigt første skridt til, at der måske kan udvikles en dansk vaccine.
Liselott Blixt (DF), 2021-03-17:
Mange tak, og tak for statsministerens besvarelse.
Den kom rundt om rigtig mange ting, så jeg skal prøve at forholde mig til den ene ting, som vi i Dansk Folkeparti synes er meget interessant.
Det er også det, der er i medierne i dag, hvor der er information om danske forskere og Københavns Universitet, som ikke har kunnet komme ind med deres forskning og få at vide, om regeringen vil støtte dem.
De var heldige at kunne få 20 mio. kr. af de penge, som vi har været med til at skubbe ind i EU – de penge, som var med til at sørge for produktionen i andre virksomheder i andre lande.
Det gør så også, at de lande, der har de her virksomheder, faktisk står før Danmark.
Så hvad har regeringen gjort for de forskere, der allerede for et år siden sagde: Vi har noget, der ser lovende ud?
Hvordan kan regeringen være med til at skubbe på, så de faktisk kan komme lidt hurtigere igennem det, så vi står med noget, der kan bruges i den her pandemi, som vi har?
Hvad har man gjort fra regeringens side?
Mette Frederiksen (S), 2021-03-17:
Der er mange spørgsmål i spørgsmålet.
For det første er der potentielt nogle interessante danske vaccinekandidater, som jo også støttes offentligt, og jeg håber i øvrigt, at der vil være bred politisk opbakning til, at vi kan tale om det, hvis det viser sig, at der er behov for mere hjælp eller en anden form for hjælp, for det er potentielt et interessant spor.
Hvis vi skal have en decideret vaccineproduktionen i Danmark, er det så bedst, den er statslig?
Er det bedst, at den er privat?
Er det bedst, at det er et spørgsmål om offentlig-privat samarbejde?
Der vil jeg sige, at vores tilgang er utrolig pragmatisk.
Der er jo ikke nogen, der ved, hvordan tingene udvikler sig, hvad angår covid-19, men vi kan meget vel kigge ind i en fremtid, hvor verden får behov for milliarder af vacciner, og derfor er det vigtigt at få produktionskapaciteten sat op.
Vi kan godt være i en situation, hvor Danmark kan være en vigtig bidragsyder på grund af vores life science-branche, og så vil det i høj grad været den, vi kigger på som regering.
Det er altså ikke ideologisk, vi går ind i det her spørgsmål, men praktisk og pragmatisk.
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-17:
Tak for det, og tak til statsministeren for besvarelsen.
Der var jo mange elementer i talen, vi kunne tage fat på, men jeg tror, at jeg vil prøve at koncentrere mig om det centrale, nemlig adgang til vacciner.
Det er jo godt at høre, at Enhedslisten og regeringen er fuldstændig enige om, at det er nødvendigt at skaffe flere vacciner, og det er både her og nu, men også på længere sigt i forhold til revaccinationer, fordi det formentlig bliver nødvendigt, og derfor vil jeg bare høre statsministeren om, hvad prioriteringen har været.
Man har på den ene side haft muligheden for at rejse til Israel – et land, som ingen erfaringer har med vaccineproduktion, men netop har fået vacciner fra Pfizer mod at udlevere borgernes egne sundhedsdata – og så har vi på den anden side faktisk igennem et år prøvet at få regeringen til at anerkende, at vi bliver nødt til at have en statslig vaccineproduktion som et supplement til den private, der foregår.
Allerede tilbage i marts måned – altså for et år siden – rejste vi spørgsmålet første gang.
Vi har spurgt om, hvorfor man ikke afsætter f.eks. 0,5 mia. kr. til at udvikle og forske i vacciner, så vi kunne få den gjort klar, og havde vi gjort det for et år siden, havde vi jo stået med en potentiel produktion i dag, for de svar, vi har fået fra regeringen, har vist, at det tager cirka et års tid.
Hvad har prioriteringen været i forhold til det?
Hvorfor har man ikke fra starten valgt at sige, at vi af hensyn til befolkningens sundhed og forsyningssikkerheden bliver nødt til at have et offentligt alternativ til den private produktion?
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-17:
Tak for det, formand.
For det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi faktisk blev temmelig bekymrede over regeringens egenrådighed i form af statsministerens beslutning om at tage til Israel uden først at inddrage Folketingets partier.
Vi har derfor indkaldt statsministeren til en hasteforespørgsel her i dag med to hensyn for øje.
For det første skal det ikke være nogen hemmelighed, at vi er kritiske over for regeringens vaccinesamarbejde med Israel og Østrig.
Vi har derfor indkaldt til forespørgslen for at få en forklaring på regeringens plan for samarbejdet og en redegørelse for baggrunden for netop at vælge de samarbejdspartnere, de konkrete planer og præmisser for samarbejdet, herunder den manglende involvering af Folketinget og regeringens støttepartier.
Sådan et samarbejde handler ikke alene om udenrigspolitik, men om befolkningens sundhed og vores forsyningssikkerhed, altså hvilke strategier og indsatser Danmark forfølger for at skaffe vacciner og øge produktionen af livsnødvendige vacciner.
For det andet mener vi, at vi skal gøre langt mere for at sætte gang i vaccineproduktionen herhjemme og i Norden i stedet for at gøre os afhængige af et uklart samarbejde med Israel og formentlig en enkelt medicinalvirksomhed.
Her er der også behov for at få en åben samtale om regeringens vaccinestrategi for at sikre, at Folketinget involveres i arbejdet for at producere flere vacciner.
Vi er positive over for, at vaccineproduktionen er kommet så højt op på regeringens dagsorden og ser frem til en god og konkret dialog her i dag.
Men jeg må også sige, at vi finder det uacceptabelt, at regeringen har kørt sololøb på noget af så stor betydning for det danske sundhedsberedskab.
Vi har derfor stillet følgende spørgsmål i hasteforespørgslen: Vil regeringen redegøre for udfordringer og risici forbundet med at indgå en aftale om en vaccineproduktionen med Israel og Østrig og redegøre for mulighederne for at etablere en dansk eller nordisk offentlig vaccineproduktion med henblik på at styrke det nationale sundhedsberedskab?