runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susanne Eilersen (DF), 2018-10-26:
Tak for det.
Jeg er jo godt klar over, at EU-lovgivningen står over rigtig meget af det, vi bestemmer her i Folketingssalen, men det synes jeg bare ikke rigtig bliver fortalt til borgerne så ofte, som jeg ønsker det skal fortælles.
Men når det så er sagt, håber jeg så også, at det fjortende mandat, uanset hvor det falder hen, vil være med til at kigge på, om man kunne gøre noget, i forhold til hvordan dansk demokrati kan udføres fremadrettet.
Jeg ved godt, det har lange udsigter, fordi Dansk Folkeparti selvfølgelig sammen med Enhedslisten er de eneste, der stiller kritiske spørgsmål.
Jeg håber bare på, at vi kan få lov til at kigge lidt på Brexit og så måske tage nogle af de gode ting, som vi godt kan se der er ved Brexit, og så også overføre dem til Danmark fremadrettet, sådan at det er danskere og danske statsborgere, der bestemmer over demokratiet i Danmark.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-10-26:
Jamen er det ikke en skøn måde at afslutte en eftermiddagsdebat på sådan en fredag?
Altså, jeg må jo sige, at jeg i den grad kan rumme, at Enhedslisten stemmer for regeringens forslag og støtter op om regeringens forslag.
Jeg glæder mig, hver eneste gang det sker, og jeg håber, at vi kan komme i den situation, at det sker endnu oftere, end det sker i dag.
Men det må vi jo lade komme an på en prøve.
Finn Sørensen (EL), 2018-10-26:
Jamen jeg blev helt ked af det, fordi ministeren ikke nævnte Enhedslisten blandt de partier, der var positive over for forslaget, og så tænkte jeg: Det er måske, fordi ministeren ikke rigtig kan rumme det, hvis Enhedslisten er positive over for noget, der kommer fra regeringen.
Men det er vi så i det her tilfælde.
Det er ikke for at please EU, at vi stemmer for sådan et lovforslag.
Det var bare for lige at præcisere det kedelige faktum, at uanset hvad vi vedtager her i Folketinget, er det altså EU, der bestemmer.
Men så glemte jeg at sige noget andet fra talerstolen, og det var, at jeg skulle hilse fra Alternativet og sige, at de også er med på listen over partier, der støtter det her lovforslag.
Erling Bonnesen (V), 2018-10-26:
Tak for det.
Bare lige en lille opfølgning: Det er jo dejligt også at få en anerkendelse af – sådan forstod jeg det – at danske landmænd som helhed faktisk er blandt dem, der har det laveste forbrug.
Hvis man går ind og kigger på det, er der meget forskel på den enhed, som bruger mest, og den, der bruger mindst.
Og der har vi jo netop også via de aftaler, vi har lavet, gult kort-ordning og andre ting, sikret, at forbruget er faldet ganske drastisk.
Kan ordføreren bekræfte det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-10-26:
Jeg vil starte med at sige, at det er sådan et af de eksempler, som understreger, at man nogle gange skal være forsigtig med, hvor håndfaste holdninger man har, idet man jo i den sammenhæng risikerer en dag at blive sat over på rækkerne herovre.
Det er sådan til almindelig anbefaling rundt i salen – for jeg er også blevet ramt af det nogle gange.
Jeg vil sige, at det, som er vigtigt for mig, er, at selv om det er små tiltag, vi kan gøre – noget af den kritik, der har været, er, at det her kun batter en lille smule – har vi altså også en forpligtelse til at gøre ting, som gør en lille forskel.
Jeg tror på, at det her vil gøre en forskel, og jeg synes, at vi har en fælles forpligtelse – det er vi jo fuldstændig enige om – til at sikre mindst mulig smitterisiko.
Og der tror jeg også, at det her vil være et vigtigt værktøj.
Simon Kollerup (S), 2018-10-26:
Det er jo fair nok, og det er ikke, fordi det her skal blive til en quiz, men jeg synes alligevel, det var relevant at tage op, fordi vedkommende så følger det op med at sige: »Det er min klare holdning, at vi ikke skal indføre den slags pjat med udgifter til følge for landbruget midt i en økonomisk krise, ligesom vi heller ingen evidens har for, at noget sådant har en effekt.«
Det er faktisk ministerens forgænger i embedet, Esben Lunde Larsen, der har udtalt det her som folketingsmedlem, inden han selv blev minister.
Derfor har jeg måske bare et spørgsmål til regeringens nyfundne holdning til spørgsmålet om badeforhæng og badefaciliteter: Tror man i dag på, at det har en effekt, og at der er tilstrækkelig med evidens for det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-10-26:
Ja, hvis vi skal lege Tirsdagsanalysen, skal vi først diskutere, hvem der er smukke, og hvem der er krukke.
Men jeg ved ikke, hvem der er kommet med det her citat.
Jeg kan næsten regne ud, at når hr. Simon Kollerup fremsætter det sådan, er det muligvis en af mine partifæller, men jeg må blive svar skyldig.
Jeg synes, at det her er et udmærket tiltag, så det er det, jeg forholder mig til.
Simon Kollerup (S), 2018-10-26:
Tak for det.
Og med fare for, at det kan ende som en tvivlsom udgave af Tirsdagsanalysen, vil jeg alligevel starte med at prøve at bede ministeren om at sætte navn på, hvem der har udtalt følgende, og måske give sin egen holdning til citatet til kende:
Det er jo rystende, at vi har med en minister at gøre, der intet blik har for krisen i dansk landbrug, når man kan foreslå noget så tåbeligt, som at landmænd skal i bad, hver gang man forlader stalden.
Det er, som om ministeren intet ved om den praktiske hverdag på et dansk landbrug.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-10-26:
Tak for det.
Det er jo en udmøntning af et forlig, som alle partier i Folketinget står bag, og hensigten her er jo smitteforebyggende tiltag.
Så ja, Det Radikale Venstre støtter også forslaget.
Lene Foged (LA), 2018-10-26:
Tak skal du have.
Da vores liberale ordfører desværre ikke kan være til stede, har jeg fået lov til at holde hans tale.
Vi skaber nu nogle effektive værktøjer, som er med til at reducere risikoen for overførsel af MRSA, samtidig med at vi ikke pålægger landmændene unødige belastende foranstaltninger.
Det er jo altid en balancegang, men jeg synes faktisk, at vi har fundet den her.
Derfor støtter Liberal Alliance forslaget.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2018-10-26:
Det vigtigste for mig er sådan set, at vi får garanteret, at de producenter, som ikke lever op til de mål, vi har for antibiotikaforbrug og for dyrevelfærd, ved, at der er et par skarpe øjne, som kigger på dem.
Det tror jeg at den socialdemokratiske ordfører og jeg sagtens kan være enige om.
Hvad for et greb vi helt præcis skal tage for at sikre det og sikre den rådgivning, som jo er til gavn for dyrene, synes jeg vi skal kigge på i udvalgsbehandlingen.
Simon Kollerup (S), 2018-10-26:
Først ros for talen, som jeg egentlig ikke betragter som en skåltale, men faktisk som en god ordførertale til det her lovforslag.
Jeg sagde også selv i min tale, at det for os i Socialdemokratiet er vigtigt, at aftaleparterne understreger, at det ikke må få negative konsekvenser for dyrevelfærden og dyresundheden, og jeg er sikker på, at ministeren lige om lidt, når han kommer på talerstolen, har mulighed for at betrygge os alle sammen i, hvordan han vil sikre det.
Men mit spørgsmål til Enhedslistens ordfører er: Har man i Enhedslisten nogle ideer til, hvad man kunne gøre for at være betrygget i den her nye situation, hvor vi også gerne vil gøre det lidt mere lempeligt at være landmand?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-10-26:
Nu stiller hr. Michael Aastrup Jensen et hypotetisk spørgsmål, og det er jo sådan med hypotetiske spørgsmål, at de kræver, at der er nogle forhold i fremtiden, som afklares, før der kan svares på dem.
Men min formand har jo allerede indikeret, at han ønsker en afstemning om Danmarks forhold til EU.
Det er jeg enig i at vi skal have, men jeg har bare samtidig det håb, at det, der vil ske med det europaparlamentsvalg, er, at betingelserne for det europæiske samarbejde kan ændres, fordi Europa-Parlamentet i meget højere grad, end tilfældet er nu, kan blive en stopklods for at komme videre – for der vil være rigtig mange partier repræsenteret, som ikke ønsker, at EU skal gå videre ad den vej, som EU har været på de sidste flere årtier.
Tak for det.
Nu er det jo efterhånden ved at være 2 år siden, at Liberal Alliance indtrådte i regeringen.
Modsat mange af mine partifæller modtog jeg faktisk den nyhed med en vis glæde – måske nærmest begejstring – fordi jeg jo netop havde oplevet, at Liberal Alliance og Dansk Folkeparti havde haft et så godt samarbejde i forhold til afvisningen af retsforbeholdet.
Så står vi her 2 år efter, og jeg må bare sige, at jeg har så uendelig svært ved at se, hvor det er, Liberal Alliance har præget EU-politikken konkret i en mere skeptisk retning.
Jeg er godt klar over, at udenrigsministeren fik en ja-kasket i tiltrædelsesgave af den tidligere udenrigsminister, men jeg havde ikke troet, at den ville blive taget så alvorligt, som det er tilfældet.
Men det kan jo være, at jeg tager fejl, så måske kunne jeg bare bede udenrigsministeren om at nævne sådan 3-4 konkrete sager, hvor udenrigsministeren mener at man har trukket regeringen i en mere EU-skeptisk retning.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-10-26:
Det glæder mig da, hvis hr. Søren Søndergaard vil erkende, at der også er gode ting ved EU.
Søren Søndergaard (EL), 2018-10-26:
Nu ved jeg godt, at det er almindeligt blandt EU-tilhængere at omtale EU som Europa, men, altså, når nu Storbritannien melder sig ud, bliver man jo nok nødt til at lade være med det.
Men spørgsmålet er jo, når hr. Holger K. Nielsen henvender sig direkte til mig, om ikke hr. Holger K. Nielsen slår en åben dør ind.
Altså, det kan jo godt være, at hr. Holger K. Nielsen, dengang han var EU-modstander, sad med sit parti og sagde nej til alting, der havde med EU at gøre; men sådan har det aldrig været for os i Enhedslisten, som er EU-modstandere.
Vi har siddet i Europaudvalget i 25 år og taget stilling til lige præcis indholdet i sagerne – indholdet i sagerne – og det er præcis derfor, vi også vil ned i EU-Parlamentet fra efter valget, hvor vi vil tage stilling til indholdet i sagerne.
Man kan jo godt være imod EU-konstruktionen, fordi man mener, at det er en uretfærdig banehalvdel, hvor traktaterne gavner markedet frem for lønmodtagerne.
Er det ikke korrekt, at den dør er i hvert fald slået ind?
Holger K. Nielsen (SF), 2018-10-26:
Nej, det er jo ikke det, som er i pipelinen, vel.
Jeg tror da, det er vigtigt, at Europa formulerer sig politisk med den vægt, der ligger bag hele Europa, som jo er stærkere end Tyskland, Frankrig, Danmark, Italien hver for sig.
Det er den styrke, jeg tror det er vigtigt at få, og der synes jeg da, at vi bør bestræbe os på også fra dansk side, at det kan blive resultatet.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-10-26:
Jamen jeg tror, at hr. Holger K. Nielsen og jeg kan blive enige så langt, at Kina udgør et kæmpe stort problem.
Det kan vi godt blive enige om.
Så kan man altid undre sig over, hvorfor hr. Holger K. Nielsen også på den front fører en så relativt hård retorik over for en amerikansk administration, som faktisk forsøger at udfordre Kinas hegemoni inden for verdenshandelen.
Men lad nu det ligge.
Jeg vil bare godt vide noget: Er Socialistisk Folkeparti blevet tilhængere af sådan en egentlig fælles udenrigspolitik, hvor der ikke er plads til, at de enkelte medlemslande kan have deres egen stemme?
Er det sådan, at den udenrigsminister, vi får næste år efter europaparlamentsvalget til erstatning for Mogherini, er en udenrigsminister, som skal kunne tale på vegne af alle, uden at der er en hr. Anders Samuelsen, der siger noget andet?
Holger K. Nielsen (SF), 2018-10-26:
Hvad angår den økonomiske styrke, er EU jo verdens stærkeste økonomiske blok, og der synes jeg måske nok, det er rimeligt nok, at man diskuterer, om ikke det kunne udmøntes i en politisk styrke.
At gå tilbage til starten af det 20. århundrede giver jo ingen mening i den her sammenhæng, for det er helt andre forudsætninger, vi lever under i dag.
Det, jeg siger, er, at i forhold til et Kina, der er enormt meget på vej frem, enormt meget på vej frem, og et USA, der er fuldstændig ligeglad med internationale aftaler, er det så ikke rimeligt, at vi diskuterer, om Europa i højere grad skal gå ind der?
Hvad er en supermagt?
Jeg ved ikke, hvad en supermagt er, men i hvert fald noget med en stærkere stemme og med stærkere instrumenter, som kunne påvirke den globale udvikling.
Jeg tror, vi har noget at give fra europæisk side.
Retsprincipper, der er grundlaget for EU-samarbejdet, folkeret, international ret, menneskerettigheder spiller en stor rolle i Europa, langt mere end i Kina, langt mere end i Rusland, og desværre også langt mere end i USA i øjeblikket.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-10-26:
Det var jo en tale, der mest handlede om eksterne relationer, altså EU's udenrigspolitik, og jeg vil faktisk tillade mig at bevæge mig inden for det område også, når hr. Holger K. Nielsen nu bevæger sig så meget inden for det.
For mig at se – og det kan være en fejlopfattelse –
virker det lidt, som om det, hr. Holger K. Nielsen er ude i, er, at Europa skal være sådan en ny supermagt, altså i virkeligheden at skrue tiden tilbage til 1800-tallet og starten af 1900-tallet, hvor det så ikke var et unisont Europa, men flere forskellige stormagter inden for Europa, der spillede en stor rolle i forskellige lande i den tredje verden, havde koloniseret osv.
Jeg skal bare lige forstå, om det er rigtigt, for så må man gå ud fra, at hr. Holger K. Nielsen så også går ind for en fælles europæisk udenrigspolitik.
Men jeg vil egentlig bare gerne vide, om det er sådan, hr. Holger K. Nielsen ser EU's fremtid.
Jeg synes, det er problematisk, al den stund at man jo skal besinde sig på virkeligheden, og vi bliver jo færre og færre europæere i forhold til resten af verden, og dermed vil vi nominelt også komme til at spille en mindre rolle.
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Holger K. Nielsen om det.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-10-26:
Tak for det.
Jeg ved ikke rigtig, hvad det er, jeg bliver lagt i munden af den ærede ordfører.
Men vi vil selvfølgelig fra radikal side gerne prøve at samarbejde om at løse de internationale problemer og konflikter, der måtte være.
Og jeg kan ikke se, hvordan løsningen på flygtningestrømme og migrantkriser er, at hvert land skal klare det inden for egne grænser alene, så selvfølgelig må vi søge internationale løsninger.
Jeg kan ikke se alternativet.
Det synes jeg faktisk er et meget dårligt forslag at sige, at hvert land må klare det her, som de nu bedst kan, ikke mindst fordi det vil efterlade frontlinjestaterne i forhold til migrantkriserne med frygtelige problemer, herunder Italien og Grækenland.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-10-26:
Vi synes jo, man skal til at snakke med Assad om at få hjemsendt nogle syrere, men lad nu det ligge.
Nu har jeg bare hørt Det Radikale Venstre igen og igen nævne den der fordeling af asylanter på tværs af EU's grænser som det eneste sande.
Det kommer ikke til at ske, det kommer aldrig igennem, og når noget aldrig kommer igennem, bliver vi jo nødt til at afkræve den, der ønsker det, svar på, hvad man så vil.
Er det bare tilbage til de glade 1980'ere med åbne grænser?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-10-26:
Tak for det.
Der er flere elementer i spørgsmålet.
Det starter jo med en anprisning af Australiens asylpolitik, som jeg synes er behæftet med meget store problemer.
Jeg synes ikke, det er en model til efterfølgelse.
Jeg synes, at EU, som jo har en helt anderledes både politisk geografi og kulturel geografi end Australien, har nogle helt andre udfordringer.
Vi ligger som direkte naboland til nogle af de store flygtningeproducerende områder og ikke mindst Syrien, og det er klart, at vi skal samarbejde både om at forhindre ulykken i at brede sig og om at håndtere de her mennesker, der nu måtte flygte.
Så jeg synes, at vi som en del af EU har langt bedre mulighed for at påvirke f.eks. situationen i Syrien, end vi, Danmark, har alene.
Og jeg kan faktisk ikke i min vildeste fantasi forestille mig, hvordan vi som nationalstat, Danmark, med 5 millioner mennesker skulle kunne gøre noget substantielt over for konflikten i Syrien, hvorimod jeg kan se, at vi som en del af EU kan gøre temmelig meget.
Søren Søndergaard (EL), 2018-10-26:
For ellers ville vi jo sige nej til alle mandater fra regeringen undtagen de mandater, hvor regeringen sagde nej til noget fra EU.
Men det sker jo altså, at vi siger ja til mandater.
Så til sidst skal vi have en lille quiz: Kan hr. Holger K. Nielsen gætte, hvilken person blandt danskerne i EU-Parlamentet jeg oftest stemte sammen med, dengang jeg var medlem af EU-Parlamentet?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-10-26:
Altså, når jeg hører den radikale ordfører, lyder det i mine ører, som om der ikke er så meget selvtillid tilbage hos den radikale ordfører; vi kan altså tilsyneladende intet selv.
Nu var ordføreren selv inde på hele migrantkrisen.
Australien har mig bekendt omkring 25 millioner indbyggere, det er så i en europæisk sammenhæng ikke noget kæmpestort land, men de har sådan set kunnet det hele selv, de har totalt løst migrationskonflikten ved simpelt hen at lave en aftale med nogle småstater om, at de overtager problemet; så kom der jo så en båd her for første gang i 4 år, og jeg mener, det var den 28. august.
Jeg vil bare spørge ordføreren: Jamen altså, er der slet ikke noget, vi kan selv i Danmark?
Altså, var alt i virkeligheden så bedre klaret af EU?
Det er den ene del.
Den anden del af spørgsmålet er: Jamen på hvilken måde mener ordføreren egentlig at EU har virket gavnlige i forhold til migrantkrisen?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Anders Samuelsen (LA), 2018-10-26:
Jeg er fuldstændig klar over det instrument, som der har været talt om, og jeg går ud fra, at det er det samme, vi taler om, for det er et meget vigtigt instrument for Grønland, ikke mindst den grønlandske uddannelsessektor, som spørgeren var inde på.
Regeringen har derfor arbejdet tæt sammen med Grønland for at sikre det bedste mulige resultat for Grønland i lyset af den vanskelige forhandlingssituation.
I Europa-Kommissionens forslag til retsakter om bl.a. EU-støtte til Grønland, som blev offentliggjort den 14. juni, lægges der op til en fornuftig bevilling til Grønland, ikke mindst set i lyset af budgetudfordringerne foranlediget af brexit og EU's nye prioriteter.
Nu ser vi frem til at indlede forhandlingerne i Rådet, hvor vi fortsat vil arbejde hårdt for at sikre en god løsning.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-26:
Mange tak.
Også tak for ordene fra udenrigsministeren.
Jeg synes dog ikke, at udenrigsministeren var inde på det spørgsmål, som jeg stillede, altså netop det her med, om regeringen har tænkt sig at gøre noget i forhold til at varetage både danske og grønlandske interesser i forhold til den flerårige finansielle ramme, som der er lagt op til, herunder mere specifikt i forhold til partnerskabsaftalen.
Der er ingen tvivl om, at de danske medlemmer af Europa-Parlamentet har en rigtig stor rolle at spille i forhold til et kommende budget for EU – men hvad kan regeringen gøre?
Anders Samuelsen (LA), 2018-10-26:
Det er jo altid kedeligt at skulle skuffe folk.
Måske er det vanskeligere, når man skuffer falske forventninger eller selvopstillede forventninger for andre; så har man jo ikke lovet noget på forhånd, som man skulle leve op til.
Men derfor kan det jo alligevel godt virke skuffende, hvis man ikke gør det.
Jeg synes faktisk, at f.eks. noget af det arbejde, som regeringen gør, med at fokusere på, hvordan vi implementerer lovgivningen, så vi ikke nødvendigvis bare overimplementerer, altså har for meget jahatten på – for nu at bruge det billede – end nødvendigt.
Det er et godt eksempel på, at regeringens politik er fokuseret på at sørge for, at det, vi gør i det europæiske samarbejde, er, at vi får rigtig mange gode ting ud af det på danskernes vegne, men ikke kommer til at spænde ben for os selv.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-10-26:
Det tager jeg hatten af for og siger, at hvis det er det, som Liberal Alliance kan prale af efter 2 år i forhold til EU-skepsis, så er det sådan set, som det er.
Men jeg må bare sige, at jeg havde håbet på mere, Jeg ved godt, at udenrigsministeren ikke mener, at Liberal Alliance er EU-skeptisk, men jeg erindrer bare, at før udenrigsministeren tiltrådte som udenrigsminister, så fik udenrigsministeren, som ikke var udenrigsminister på det tidspunkt, sagt, at Liberal Alliance var endnu mere EU-skeptisk end Dansk Folkeparti, og det kunne man aflæse af den konkrete stemmeafgivning.
Det var jo derfor, jeg havde så store forventninger og blev så ked af, at de sådan lidt har lidt skibbrud.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-26:
Mange tak for kommentaren.
Jeg er fuldstændig enig.
Jeg ved godt, at der er rigtig meget, der skal kæmpes for, også fra dansk side, men jeg appellerer også til, at medlemmerne og særlig regeringen er opmærksomme på, at her er der altså en helt konkret ting, hvor man faktisk ikke varetager sine egne interesser, kan man sige, fordi man selv var med til at lave den her fælleserklæring i sin tid.
Men tak for kommentaren.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-26:
Og det er jo noget af det, som ordføreren peger på, men som også sker inden for en række andre områder, og hvor vi fra dansk side virkelig bliver nødt til at stå op både for de intentioner, vi har, omkring partnerskabsaftaler mellem Danmark, Grønland og EU, men jo også inden for menneskerettighedsområdet og en række andre områder, som budgettet arbejder med.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-10-26:
Årh, jeg tror godt, jeg kan gætte det.
Jeg kan ikke huske det, men har en fornemmelse af det, men jeg går ud fra, at hr. Søren Søndergaard kan give mig resultatet efterfølgende.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-10-26:
Jeg lover at gøre det meget kort.
Jeg ved ikke, om han lagde mærke til, at jeg i min ordførertale jo prøvede at fortælle om nogle af de positive ting, der var.
Ofte bliver vi jo anklaget for altid kun at snakke om det negative.
Men kan hr. Søren Søndergaard ikke dele med Folketinget: Er der nogle udviklinger, han synes går godt i Europa for nuværende?
Og det andet spørgsmål drejer sig om den folkeafstemning, som Enhedslisten ønsker: Hvad vil man anbefale danskerne at stemme der?
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-10-26:
Hvis der i spørgsmålet ligger det, at vi skulle til at gå ind og sikre mere lighed i f.eks. Kroatien – det er bare for at tage et konkret land – så er svaret faktisk nej.
Det mener jeg ikke er vores opgave, for der er det nemlig, at det går ind og bliver finanspolitik i det enkelte land, sådan som jeg ser det.
Og der er det, at det enkelte land så stadig væk må have muligheden for selv at kunne tage de forskellige politiske debatter og politiske beslutninger.
Så der er det igen, at det her frihed til forskellighed kommer op, og det er nu åbenbart blevet min erklærede målsætning om EU-samarbejdet.
Sådan er det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-26:
Men når vi nu er i et fællesskab, som Unionen jo er, og vi i nogle lande ser, at der er kæmpe problemer i forhold til sociale udfordringer, sociale spændinger, er det så ikke en stor udfordring, som er noget – selv om det ikke lige har noget at gøre med, hvad der foregår inden for vores grænser – vi skal være en del af at løse, fordi vi har valgt at være i et fællesskab?
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-10-26:
Tak for spørgsmålet.
Jamen altså, vi er jo interesseret i, at vi alle sammen tager de fordele, vi har, og ikke mindst alle de forskellige kompetencer, vi har, og puljer dem sammen.
Og der er det selvfølgelig vigtigt, at der også er forskelle – altså, der, hvor vi står, bl.a. i forhold til den sociale union, er jo ikke det samme, som andre lande i EU har som erklæret målsætning.
Og derfor bliver der også nødt til at være plads til forskellighed – uden at det nu skal være sådan en slogankonkurrence om det ene eller det andet.
Men det skal der også være, og det er så egentlig det, vi prøver at sige med nogle andre ord.
Der skal være plads til forskellighed; vi skal være sammen om de steder, hvor det er mest til fordel, men i forhold til ting, hvor vi er uenige, skal der også være mulighed for forskellighed.