runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Jeg kan fuldt ud bekræfte, at vi har afsat mere til mulig brug i 2018 end det, som det demografiske træk vil kræve.
Og det er jo et spørgsmål om, at vi gennem årene har haft forskellige måder at planlægge på.
Vi planlægger altså efter, at der skal være penge til rådighed.
Vi har så i slutningen af 2017 kunnet konstatere, at f.eks. det, som det var forventet at kommunerne ville bruge, nok ikke helt bliver brugt, og det betyder så, at trappetrinet op til 2018 bliver så stort, at det rent faktisk i forhold til den service, danskerne får i dag, mere end dækker det demografiske træk.
Skal vi så tage læring af tallene fra somaliaundersøgelsen?
Ja, det mener jeg i høj grad vi skal.
Jeg synes jo, det viser, at når det handler om, hvad vurderingen af hjemlandet reelt er, når der sker en forlængelse af en midlertidig opholdstilladelse, så skal det være en reel vurdering.
Og vi har jo i fællesskab afsat midler i finansloven til at kunne øge den indsats, der har været, udbrede den til andre grupper og se på, om der er steder i verden, hvor vi hidtil har været nødt til at beskytte folk, der kom derfra, men nu har mulighed for at sende dem tilbage.
Og derfor vil jeg bare gerne understrege igen, at jeg mener, at vi som et rigt land skal være i stand til at tage imod flygtninge, men når der er fred og ro i deres hjemlande, skal de også vende tilbage.
René Christensen (DF), 2017-12-22:
Tak for det.
Det vil jeg gerne kvittere for, og det er selvfølgelig noget, som Dansk Folkeparti ser frem til at vi også skal forhandle i forbindelse med den udlændingepakke, som vi gerne skulle lave.
En anden ting, som jeg gerne vil spørge ministeren om, er det her med, hvad det er for et serviceniveau, vi har i det offentlige, altså den her faktor 100.
Nu er ældreområdet beskrevet i finansloven, men jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren ser for sig, at det fremadrettet er noget, man kan brede mere ud, og om ministeren også ser for sig, at det er noget, som man kan tage i en bred kreds, altså ud over regeringen og Dansk Folkeparti, hvor man ser på, hvad det egentlig er for et velfærdssamfund, som vi har, og hvad det er for nogle parametre, vi skal måle på fremadrettet.
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Det er klart, at vi skal se på det bredere end bare ældreområdet.
Det var der, diskussionen opstod, og det var derfor også naturligt, at det var der, det kom ind i aftaleteksten.
Det er også der, hvor jeg synes at vi måske har en af de store udfordringer.
Men man kunne lige så godt stille sig selv spørgsmålet: Bruger vi pengene på den rigtige måde, når det handler om pædagoger eller sygeplejersker?
Vi har haft hele diskussionen om administrative byrder og indberetninger, men der er også bare almindelig arbejdstilrettelæggelse eller brug af moderne teknologi til at sørge for, at vi kan løse en opgave nemmere, end vi gør i dag.
Der er også hele spørgsmålet om nedbringelse af sygefraværet.
Det kan godt være, at der er et højt udgiftspres, men hvis det skyldes sygefravær, er det et problem.
Og jeg inviterer gerne flere partier med til drøftelserne.
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-22:
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at finansministeren lidt negligerer den her historie om Ib oppe fra Malling, for det var lidt sådan, jeg oplevede det.
Det er jo skønt, hvis han så har fået besøg af den første rengøringshjælp efter 5 måneder, men jeg håber, vi kan være enige om, at det ikke er fair.
Jeg synes også, at det her med, hvem der er udvalgsformand, er sådan noget typisk politikerudenomssnak.
Sagen er, at vi står med nogle store udfordringer derude, fordi kommunerne har haft meget snævre rammer i forhold til at møde den udfordring, der er, fordi der kommer flere og flere ældre, som har brug for hjælp.
Og jeg tror, vi kan være enige om, at når man skærer 6 millioner hjemmehjælpstimer væk, har det en betydning.
Derfor vil jeg egentlig bare gerne høre, om ministeren er enig i, at tingene ikke er, som de skal være; at der er mange mennesker derude, som ikke får den hjælp, de burde få, fordi der er blevet strammet så hårdt op på visiteringen til ældreplejen, at mange ovenikøbet har mistet noget af den hjælp, de tidligere kunne regne med; og at det på en eller anden måde er et tillidsbrud over for mennesker, som faktisk har bidraget hele deres liv og været med til at skabe det velfærdssamfund, som vi står med i dag.
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Når jeg nævnte det med at ringe til formanden for Sundheds- og Omsorgsudvalget, var det simpelt hen, fordi jeg gjorde noget tilsvarende.
Jeg ringede til Venstres medlem af Sundheds- og Omsorgsudvalget i Aarhus Kommune, Hans Skou, og spurgte: Hvad er det, der er sket i den her sag?
Og jeg fik af Hans en gennemgang af, hvad det egentlig var, der var baggrunden for den ophobning, der har været, og den prioritering, de havde lavet, at de havde prioriteret sundhedspleje og personlig pleje mere end praktisk hjælp, men også at der allerede i november, altså før den artikel, som hr. Pelle Dragsted henviser til, var truffet beslutning om, at han ville få tildelt hjemmehjælp, altså rengøringshjælp, og at der nu havde været en hjemmehjælper ude og gøre rent i huset.
Det viser bare, at hvis man har en dialog med sine lokale politikere, kan det godt være, at noget, der engang imellem fremstår som et kæmpe problem, allerede har fundet sin løsning.
Det, vi har gjort, er, at vi har givet kommunerne flere penge i økonomiaftalen end det, der var budgetteret med.
Vi har også øget mulighederne med den ekstra halve milliard målrettet ældreområdet.
Den sidste halve milliard betyder, at Aarhus Kommune får 22 mio. kr. ekstra at gøre godt med ud over det, de har budgetteret med i deres budget for 2018.
Hvordan de bruger pengene, overlader jeg trygt til hr. Pelle Dragsteds og mine og de andres partifæller i Aarhus Kommune.
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-22:
Sagen er jo – og det er måske ordet prioritere, som ministeren bruger – at der kan være så snævre rammer, og det har der været, at man f.eks. vælger at sige: Vi har ikke råd til praktisk hjælp.
Problemet er, at der overordnet set ikke, heller ikke med den kommuneaftale, der blev lavet i sommer, er penge nok til at opfylde det behov, der er.
For hvis vi f.eks. kigger på det offentlige forbrug, bare siden den her regering trådte til, så kan vi se, at man ikke engang på grund af det underforbrug, der har været, følger det demografiske træk.
Jeg synes, at det sådan er at negligere det at sige, at det kan kommunerne.
Jeg brugte historien om Ib som et eksempel.
Men der er tusinder af de eksempler, og hvis man er i tvivl, kan man tage en snak med organisationer, der repræsenterer de ældre, med ældrerådene eller med Ældre Sagen, og så vil de kunne bekræfte, at der er store problemer derude.
Jeg håber bare, ministeren anerkender det og ikke bare siger, at det er noget, vi lige må snakke med et byrådsmedlem om.
For det handler om de økonomiske rammer for det her.
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Jeg havde sådan håbet, at hr. Pelle Dragsted ville have set det her som lidt af et juleeventyr, der har fået en lykkelig afslutning, nemlig at Ib Gustafsen fra Malling har fået sin hjemmehjælp.
Og det havde han allerede fået, inden hr. Pelle Dragsted tog diskussionen op.
Det er ikke bare et spørgsmål om, om det er offentligt forbrug, eller det ikke er offentligt forbrug.
Det handler også om menneskelig værdighed, hvad det er for en situation, den enkelte borger står i.
Og hvis man som Ib Gustafsen har klaret sig selv i 93 år, mener jeg, det er helt rimeligt, at kommunen stiller en person til rådighed til at klare bare rengøringen ude i Malling.
Det er jeg så glad for at Aarhus Kommune har fundet en løsning på.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-22:
I den økonomiske redegørelse kan man jo se, at det går rigtig godt.
Jeg synes også, at det var det, ministeren sagde fra talerstolen, og derfor undrer det mig jo, at vi ikke for alvor laver nogle investeringer, bl.a. i den grønne omstilling, og at der er skåret ned her.
Det undrer mig bare, at regeringen i virkeligheden prioriterer sådan, så kan ministeren gå lidt dybere ind i prioriteringen af den grønne omstilling?
For det er småting, og det synes jeg også at ordføreren fra Konservative bekræftede, der er at finde i finansloven om den grønne omstilling.
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Jeg synes ikke, at det er småting.
Jeg synes, at nogle af de ting, der er om at lave en større styrkelse af økologi, er ganske glimrende.
Den grønne naturpulje, der er blevet sat ind, er glimrende.
Men når jeg kigger på det, ser jeg måske også lidt bredere end bare det, der blev aftalt i finanslovsaftalen, for når jeg kigger på, hvad finansloven rummer, rummer den jo også summen af de aftaler, der er indgået i løbet af året, herunder erhvervs- og iværksætteraftalen, der sænker elvarmeafgiften.
Det betyder, at det bliver meget nemmere at bruge den overskudsvarme, der er i en række virksomheder, til at undgå, at vi skal lave ny varme, men at man kan få genbrugt varmen.
Det understøtter også, at vi får Danmark flyttet over på et elsamfund.
Jeg tror på, at i længden skal vi være et langt mere elsamfund, end vi er i dag, og for at gøre det er det at sænke elvarmeafgiften et godt første skridt.
Et andet område er jo, at bilomlægningen rent faktisk går i retning af, at man prioriterer, at danskerne køber biler, der kører længere på en liter brændstof.
Så ved jeg godt, at spørgsmålet er: Kommer der så bare flere biler og dermed den samme udledning?
Men det betyder i hvert fald, at danskerne nu får nemmere ved at vælge biler, som er mere miljørigtige, og hvis danskerne træffer det valg i endnu højere grad, end regeringen har turdet lægge til grund, får vi en grønnere bilpark.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-22:
Jeg er jo enig i de ting, som ministeren nævner, og jeg synes også, det er en god idé at nedsætte elvarmeafgiften, og når vi snakker grøn naturpulje, synes jeg også, det er en god idé.
Det er jo langt, langt fra nok.
Det undrer mig jo med de tiltag, der er, og jeg hører om større sammenhæng i Danmark og sådan noget, men de tiltag, der i øvrigt er lavet om at nedsætte afgiften på Storebæltsbroen, nedsættelse af registreringsafgiften og sådan noget, er jo med til at skabe mere trafik, og det er med til at skabe øget CO2-udledning.
I virkeligheden kunne regeringen jo have gjort begge dele og bare lavet meget mere på det grønne, så der i virkeligheden havde været en positiv balance på miljødelen på finansloven.
Det havde jeg ønsket at regeringen ville have gjort.
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Hvis jeg er Basil, må hr. Nicolai Wammen gerne være Manuel, og jeg ønsker held og lykke med at udfylde den rolle.
Jeg synes, det går glimrende indtil videre.
I forhold til det, om det har været det mest kaotiske i mands minde, vil jeg sige, at jeg glæder mig over, at min hustru siger, at mands minde maks. er 14 dage – så det skal vi nok komme over.
Men det kan være en mere personlig kommentar.
Jeg er ret sikker på, at vi får lavet en god aftale om lavere skat for danskerne.
Det gør jeg, fordi vi faktisk har lovet hinanden i regeringen og Dansk Folkeparti ad to omgange, at vi skal sætte skatten ned.
Det gjorde vi, da vi indførte den første jobreform i 2015 med kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen, hvor vi fik sat loft over, hvor meget man kunne få, og til gengæld stort set fik skabt 1 mia. kr. til at kunne sætte skatten ned på arbejde.
Anden gang var lige før sommerferien, hvor vi lavede den store aftale om at få danskerne til at blive flere år på arbejdsmarkedet.
Ud af den kom 2,5 mia. kr., som vi lovede hinanden at bruge til at sænke skatten på pensionsindbetalinger, sådan at det bedre kan betale sig at spare op.
Derfor har vi allerede lovet hinanden at mødes og lave en aftale om lavere skat på arbejde.
Nicolai Wammen (S), 2017-12-22:
Det må være en lidt træt finansminister, der har brug for at sunde sig, for det har jo været det mest kaotiske finanslovsforløb i mands minde.
Nu sagde finansministeren, at vi ikke skulle tale om julekalenderen.
Det er der ingen der påstår.
Og man havde jo en udenrigsminister, der kravlede helt op i toppen af juletræet nærmest, indtil han så måtte kravle ned igen, da hr. Kristian Thulesen Dahl for alvor trykkede ham på maven.
Derfor var det også interessant, da udenrigsministeren jo for nylig holdt et pressemøde, hvor han sagde, at han nærmest var genfødt som politiker.
Nu ville han ikke længere stille ultimative krav, han ville prøve at arbejde på en anden måde.
Men det holdt så alligevel ikke ret mange minutter, fordi udenrigsministeren så til sidst kom til at sige, at han forventede, at der vil være en aftale om skat inden udgangen af januar.
Det er jo interessant, for når man hører hr. Kristian Thulesen Dahl, lyder det ikke, som om det scenarie nødvendigvis er særlig realistisk.
Så mit spørgsmål til en hårdt prøvet finansminister, som jeg ønsker alt det bedste i julen og nytåret, er: Når finansministeren kommer tilbage, kan vi så få lovning på, at der ligger en skatteaftale inden udgangen af januar, som man har forstået på Liberal Alliances leder vil være tilfældet?
Karin Gaardsted (S), 2017-12-22:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen – og hvis jeg nu kan sige det rigtigt, vil jeg sige qujanaq.
Justitsområdet er jo et kerneområde for ordføreren.
Det er helt klart, at det mærker vi også i Grønlandsudvalget.
Der har jo været flere tiltag her i løbet af efteråret, og som ordføreren også nævnte, er der blevet bevilget 40 mio. kr., og der er nu – forhåbentlig – også en ny radiokommunikation på vej til det grønlandske politi.
Men hvad er det, der skal prioriteres herefter?
For jeg kunne jo godt høre på ordføreren, at der er en række ønsker, som ordføreren gerne vil have opfyldt, og jeg kan faktisk godt følge ordføreren i ønskerne, for når vi har talt med politiet, når vi har besøgt Grønland, blev der også nævnt en række meget alvorlige ting, som der bør ændres på.
Men hvad er det, der skal prioriteres højest?
Hvad ser ordføreren som det næste, der skal ske?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-12-22:
Mange tak for spørgsmålet.
Allerførst vil jeg gerne give udtryk for vores bekymring, for hvis vi skal leve op til at få de penge, som der er behov for, til landsforsvarerembedet, skal vi leve op til det, der står i bekendtgørelsen, og så skal vi faktisk bruge næsten alle de penge, som der bliver afsat årligt til at styrke justitsområdet.
Det er derfor, det er en rigtig vigtig bekymring fra vores side, for det betyder, at der stort set ikke vil være penge til alle de andre nye ting, som vi ved der også er behov for.
Det er sådan set også at gå imod naalakkersuisuts anbefaling om, at der bliver afsat nogle særlige penge til at styrke landsforsvarerembedet, og det er ærgeligt, at man tager det fra de her projektmidler.
Det, vi gerne ser der bliver afsat nogle penge til at styrke, er bl.a. kommunefogedernes arbejde, så der eventuelt kommer to kommunefogeder nogle steder, hvor der i dag kun er en, så vi sikrer, at politiet er til stede alle steder.
Det er helt afgørende, hvis man gerne vil sikre et ordentligt retssamfund.
Så det er en af de konkrete ting, jeg vil kunne pege på.
Så har vi jo peget på, jeg tror 40 forskellige anbefalinger i vores justitsudspil, som jeg desværre ikke lige her kan komme ind på alle sammen.
Karin Gaardsted (S), 2017-12-22:
Ja, der er kommet mange forslag i det justitsudspil, men jeg vil også godt lige nå at berøre noget andet.
Fru Aaja Chemnitz Larsen sagde, at børn og unge i Danmark ved for lidt om Grønland, og det er jeg meget, meget enig i, men jeg kunne faktisk godt lige tænke mig at bede ordføreren om at sætte nogle få ord på, hvad det egentlig er, ordføreren gerne vil have at danske børn og unge skal vide om Grønland.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-12-22:
Jeg så sådan set gerne, at man kendte til vores fælles historie, kendte til rigsfællesskabets historie, som jo også er en del af de unges egen historie.
Jeg så også gerne, at man kendte noget mere til især det moderne grønlandske samfund.
Det, jeg ofte hører fra grønlændere, der bor i Danmark, er, at de bliver spurgt, om de bor i igloer eller rider på isbjørne og sådan nogle, altså, undskyld mig, men uvidende spørgsmål.
Og der synes jeg, at de danske unge også fortjener at få noget reel viden både om historien og i høj grad også om vores nutid: Hvordan er det, tingene hænger sammen?
Hvordan er det, man bor i Grønland?
Vi bor også i højhuse, vi har også internet og lever også enormt moderne mange steder, og så er der andre familier, hvor man måske lever mere traditionelt.
Så der er enormt stor forskel på, hvor man bor, og hvordan man bor i Grønland, og det synes jeg de danske unge også fortjener at få noget mere viden om.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-22:
Tak til ordføreren.
Det, jeg gerne vil spørge ind til, er den del, der omhandler Grønland i kriminalforsorgsforliget.
Og som jeg læser det – og det er jo også det, som har ligget i aftalen hele tiden – giver man de grønlandske fanger, der sidder i Herstedvester, valget mellem, om de vil fortsætte med at sidde i Herstedvester, eller om de vil tage hjem og afsone i den nye anstalt i Grønland.
Det er sådan, at i aftalen i dag, som jeg forstår det, ligger der en mulighed for, at fangen kan få besøg af sin familie fra Grønland, og også ved udgang er der mulighed for at tage til Grønland.
Så jeg vil spørge ind til, om det ikke er korrekt, at man fremadrettet er afskåret fra det.
Hvordan forholder ordføreren sig til den del af aftalen?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-12-22:
Mange tak.
Der har jo været en proces i Grønland, hvor man har forholdt sig til et lovforslag, som regeringen har fremlagt for Inatsisartut.
Og der er man jo faktisk gået stik imod det, man har besluttet i kriminalforsorgsforliget, nemlig at man egentlig gerne vil have, at der skal være en mulighed for at ombestemme sig – altså at hvis man flytter fra Herstedvester til Grønland, har man mulighed for at flytte tilbage igen.
Mange af dem, som er i Herstedvester i dag, har jo fået deres dom for rigtig mange år siden.
Mange af dem har en tidsubegrænset dom, så det kan være 20 år siden, at de har fået den her dom.
Så bliver man afskåret fra reelt at have kontakt med sin familie, fordi det koster mellem 7.000 kr. og 10.000 kr. for en almindelig billet mellem Grønland og Danmark.
Det er jo de færreste, der lige kan skrabe det sammen for at besøge sin familie.
Så jeg synes, det har været en noget klodset forhandling.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-22:
Tak for det.
Så vil jeg spørge, om det er noget, ordføreren arbejder videre med i forhold til justitsministeren – eller hvad kommer der til at ske herfra?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-12-22:
Vi har ikke færdigbehandlet det lovforslag her i Folketinget, så derfor kommer vi til at have en forhandling om det, hvor vi vil slå rigtig hårdt på de her ting.
Det har jo været et ønske fra et flertal i Inatsisartut, og det skal man selvfølgelig finde en eller anden løsning på i fællesskab.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Jeg vil gerne spørge til den grønlandske forsoningskommission, som her for nylig er kommet med en betænkning.
Hvordan ser IA på det arbejde, som der har været?
Jeg synes selv, at der er kommet nogle udmærkede anbefalinger frem; noget af det er måske en lille smule ukonkret.
Det, der selvfølgelig har en særlig interesse fra dansk side, er, at der er en anbefaling om, at man skal arbejde videre med emnet om, om der skal komme en undskyldning fra Danmark.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-12-22:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg vil vælge at svare personligt.
Selvfølgelig repræsenterer jeg Inuit Ataqatigiit, men det er ikke nødvendigvis et udtryk for den samlede holdning i hele partiet.
Jeg stiller mig sådan set en lille smule kritisk i forhold til det arbejde, der har været.
Det, jeg har bemærket ved forsoningskommissionens arbejde og de kommentarer, de er kommet med, er, at det særlig er ældre borgere i det grønlandske samfund.
Jeg vil sige, at der er nogle grupper – særlig de børn, som var en del af eksperimentet tilbage i 1950'erne – som jeg synes man godt kunne overveje en undskyldning over for.
Men det er en relativt lille gruppe.
Jeg synes ikke, vi snakker om en reel undskyldning for de ting, der er sket, fordi de også har haft en politisk, hvad skal man sige, inddragelse fra de medlemmer, der var i landsrådet i sin tid.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Det er jo en meget pragmatisk tilgang til det.
Jeg synes, det er vigtigt også her at skelne mellem, at man kan fortryde nogle konkrete ting, som er sket i Grønland – og der er selvfølgelig lavet fejl, det er klart – og at gøre det til et spørgsmål om, at Danmark sådan generelt skal gå og have dårlig samvittighed.
Der er meget stor forskel på de to ting: om man siger, at Danmark generelt har opført sig dårligt, eller om man går ind og siger, at der er nogle konkrete ting, som nok skulle være foregået anderledes.
Det sidste bør man selvfølgelig være åben over for.
Det havde været meget mærkeligt, hvis man havde gennemgået en historie, uden at der var lavet fejl, og man kan selvfølgelig også sagtens erkende, at der er blevet lavet fejl.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-12-22:
Jeg synes, der er enormt stor forskel på assimilation og så det at lade grønlændere være grønlændere, også når de vælger at flytte til Danmark.
Derfor synes jeg sådan set også, der er nogle erfaringer i historien, som er interessante at tage med, i forhold til hvordan vi mere fremadrettet skaber en god relation.
Jeg synes, det er vigtigt, at det er ligeværdigt, og at det er respektfuldt.
Nu har vi jo også en forfatningskommission i gang i Grønland.
Jeg synes, det er vigtigt for den danske regering og sådan set også for Folketinget at følge med i den proces, for det er selvfølgelig også noget, som kan have betydning for relationen mellem Grønland og Danmark.
Morten Østergaard (RV), 2017-12-22:
Selv om det har været en hård fødsel, bliver man som regel alligevel glad for barnet, og det er vel også det, som hr. René Christensens tale i dag afspejler.
Der er jo meget af det sædvanlige, der har været på de andre finanslove, nemlig besparelser på uddannelse til fordel for prioritering af nogle ting, som folk måske synes kigger lidt mere tilbage end frem, og det kunne f.eks. være prioritering af grænsekontrollen.
Jeg har i hvert fald i forbindelse med finanslovsaftalen fundet et sted, hvor jeg synes det, der står, virker virkelig innovativt, og det er det, der handler om det ridende politi, som ikke blev nævnt i talen.
Men der står bl.a., at med indsættelsen af det ridende politi kan hestene medvirke til at deeskalere en farlig situation ved at tale med folk og fungere som mægler – og altså, det her med talende heste, er der da utrolig meget fremtid i, vil jeg tro.
For det, der jo også kendetegner talen i dag, er, at der skal bruges mennesker: Der skal bruges mennesker i sundhedssektoren, der skal bruges mennesker i ældreomsorgen og til det ridende politi og grænsepoliti, og hvad ved jeg.
Derfor vil jeg bare spørge, om Dansk Folkeparti nogle gange gør sig overvejelser over, hvor alle de mennesker skal komme fra, for vi mangler jo allerede i dag arbejdskraft.
René Christensen (DF), 2017-12-22:
Det er der ingen tvivl om.
Det er faktisk en af udfordringerne: Hvordan får vi de her personer til at varetage disse stillinger?
Og det er det samme, når vi taler SKAT.
Nu er det sådan med hensyn til spørgsmålet om det ridende politi, at jeg kan svare, at vi er rigtig glade for, at det ridende politi nu bliver genindført, og det er der flere årsager til.
Der er heller ingen tvivl om, at det ridende politi også er imageskabende for politiet, og vi synes sådan set, at politiet også har behov for at have den slags positive elementer, og det kan det ridende politi bidrage til.