Jacob Mark (SF), 2017-04-18:
Som det tidligere er sagt, indfører det her lovforslag en investeringsramme på de statslige selvejeområder, altså på vores selvejende uddannelser.
Med forslaget etableres der hjemmel til, at ministeren kan pålægge uddannelsesinstitutionerne at tilpasse, udskyde eller standse planlagte investeringer.
Lovforslaget betyder også, at institutionerne efter anmodning fra ministeren skal indberette investeringsbudgetter og regnskabstal.
Det kan man også høre på de taler, der har været i dag, og på det ønske, der er om at fortsætte debatten i udvalgsbehandlingen, men jeg vil gerne sige, hvad jeg i udgangspunktet tænker om det.
Jeg synes, at det er vigtigt med rettidig og intelligent økonomistyring.
Det har vi også været med til at sikre i SF, allerede fra da vi sad i regering, men jeg kan godt være i tvivl om, hvorvidt det her er en intelligent økonomistyring.
Jeg har jo taget noter fra høringssvarene.
Som det også er blevet sagt, rummer de en del kritiske bemærkninger og en del bekymringspunkter, som jeg synes at vi er nødt til at arbejde videre med.
Det første er, at mange af høringsparterne simpelt hen er bange for, at det her vil forhindre nybyggerier og opgraderinger af vores allerede eksisterende bygninger, fordi man er bange for, at man som uddannelsesinstitution ikke kan få de samme private donationer, fordi man ikke kan garantere en medfinansiering.
Det er ret alvorligt, fordi en stor del af den finansiering, der finder sted i dag, kommer på den måde, og man snakker jo tit om, at vi skal få mest ud af pengene.
Og det får vi jo så ikke, hvis vi forhindrer private donationer i at blive en del af det, der skal være investering i vores uddannelse i fremtiden.
Så hvordan forhindrer man det scenarie?
Det tænker jeg at alle partierne har en interesse i.
Betyder det her, at der skal være færre investeringer?
Nogle af høringsparterne er bange for, at beløbets størrelse ganske enkelt er for lavt.
Er det smart for vores land, hvis man investerer mindre i uddannelse?
Det er noget af det, jeg godt kunne tænke mig at undersøge.
Så er der hele forslagets bureaukratimængde.
Man skriver det faktisk selv, og det er sjældent, at jeg har set det i lovforslag.
Under økonomiske konsekvenser for uddannelsesinstitutionerne og også staten står der faktisk klokkeklart, at det her vil medføre større administrative byrder, og det er jo så klart imod de fælles hensigter, vi har blandt partierne herinde om at mindske bureaukratiet.
I øvrigt var det også en del af argumentet for de store uddannelsesbesparelser, nemlig at man kunne mindske bureaukratiet derude og finde pengene på den måde.
Det synes jeg man er nødt til at kigge på.
Det er både dumt økonomisk, fordi det er en god investering at lave energibesparende tiltag, og det er også dumt samfundsøkonomisk.
Det behøver jo ikke i sig selv betyde, at man skal stemme imod det, men det bør i hvert fald få en alarmklokke til at ringe, når samtlige universiteter, samtlige uddannelsesinstitutioner, samtlige aktører næsten fraråder at gå med i det her forslag.
DTU skriver endda, at det her vil påvirke den tekniske forskning og mulighederne for det og betyde færre uddannede ingeniører i fremtiden.
Jeg synes, at man skal undersøge, hvorfor de har den opfattelse, når jeg hører, at der er et bredt politisk ønske om mere teknisk forskning.
Så er der nogle, der skriver, og det synes jeg egentlig er lidt interessant, at forslaget simpelt hen bygger på en urigtig præmis om, at der er brug for et værn mod ufinansierede investeringer.
Men altså, har der været sådan nogle, og i hvor høj grad har der været det?
Man har jo haft det her i flere år, også under budgetloven.
Nu er der lige pludselig brug for det.
Jamen hvad er den brændende platform?
Til sidst vil jeg bare sige, at jeg kan se, som Radikales ordfører også nævnte det, at Danske Universiteter har stillet en række ændringsforslag og egentlig også nogle ændringsforslag, som jeg synes er ret pragmatiske og fornuftige.
Og vi vil gerne arbejde videre med, om man kunne få nogle af dem igennem, og hvis man kan det, kan det godt være, at vi vil være med på et endeligt lovforslag, fordi der selvfølgelig skal være ordentlig økonomistyring.
Kan man ikke det, og kører man bare det her igennem, kommer vi ikke til at bakke op om lovforslaget, der ligger.