Lea Wermelin (S), 2019-10-24:
Tak for det, og tak for en god debat.
Jeg har faktisk virkelig glædet mig til i dag, både fordi det jo er mit første lovforslag, men sådan set også, fordi indholdet af det er så godt.
Det fremsatte lovforslag handler netop om en bedre beskyttelse af vores grundvand og på den måde jo også om spørgsmålet om, hvordan vi sikrer rent drikkevand i fremtiden.
Vi har som danskere tillid til, at man sikkert kan drikke vandet fra hanen, og sådan skal det også være fremover.
Vi har noget af verdens bedste vand, og det skal vi trygt kunne drikke.
Derfor har vi som regering også et ansvar for at beskytte drikkevandet, både for os selv, men også for fremtidige generationer.
Vi sender i Danmark grundvand mere eller mindre direkte ud til forbrugernes haner, og det er helt unikt for os at kunne gøre det, og det kan også kun lade sig gøre, fordi vi har meget rent grundvand.
Forebyggelse af forurening er derfor helt centralt.
Forureningen fra sprøjtemidler i de boringsnære beskyttelsesområder, bnbo, vil hurtigere kunne ramme drikkevandet.
Derfor er der også dårligere muligheder for at gennemføre afværgeforanstaltninger, når der sker uheld med sprøjtemidler i bnbo.
Der er derfor en særlig risiko for forurening i bnbo'er, som gør, at det giver mening at have fokus på beskyttelse netop her.
I forhold til bnbo er det Miljøstyrelsens faglige vurdering, at et stop for sprøjtning eller dyrkning giver den bedste drikkevandsbeskyttelse, og jeg er glad for, at der er så bred politisk opbakning til den tillægsaftale, vi har indgået; med aftalen er der også enighed om, at kommunerne nu skal gennemgå alle bnbo inden udgangen af 2022.
Kommunerne forpligtes med det her lovforslag til at vurdere behovet for yderligere indsatser til beskyttelse, og jeg er glad for, at kommuner, vandværker og landmænd går konstruktivt til den her vigtige opgave for at sikre vores drikkevand.
For at understøtte det arbejde mellem de tre aktører er der oprettet en følgegruppe, som også blev aftalt i vores tillægsaftale, for vi skal nemlig holde snor i indsatsen undervejs.
Vi ønsker som regering, at kommunerne finder lokale løsninger, som først og fremmest er baseret på aftaler med lodsejerne, og vi mener, at man på den her måde forhåbentlig kan finde nogle gode lokale løsninger, som både sikrer rent drikkevand, men som også giver landmanden en erstatning.
De løsninger kan f.eks. være omlægning til økologisk drift eller skovrejsning, og for at der kan følges op på, om kommunerne kommer helt i mål med beskyttelsen, er det nødvendigt, at de også indberetter deres indsatser.
Lovforslaget giver derfor også hjemmel til at fastsætte regler om, at kommunerne skal indberette deres gennemgang.
De indberetninger skal bruges til at udarbejde årlige statusser til aftalepartnerne og udarbejde en endelig evaluering i 2022.
Det vil gøre det muligt for os at se på fremdriften i kommunernes indsats, og hvis kommunerne ikke når i mål – det satser jeg bestemt på de gør – er vi i aftalekredsen enige om at indføre et generelt forbud mod at sprøjte i bnbo.
Lovforslaget er rettet mod den erhvervsmæssige brug; der er allerede regler om, at kommunerne skal vurdere behovet for en indsats på nitratfølsomme arealer, og derfor giver det også god mening, at kommuner og landmænd vælger løsninger, som også sætter en stopper for gødningen i bnbo på de arealer, der er følsomme over for nitrat.
Regeringen vil som nævnt indledningsvis have et stort fokus på beskyttelsen af drikkevandet, og det nye lovforslag er en god start, men vi skal gøre mere for at garantere rent vand i fremtiden.
Grundvandet bliver nu screenet for over 400 stoffer i stedet for 40 – som det også er blevet nævnt i debatten – og jeg har bestilt en kortlægning af udfordringerne i forhold til grundvandet som udgangspunkt for de videre skridt i de tiltag, vi skal gøre for en bedre beskyttelse.
På den baggrund håber regeringen, at alle partier vil støtte forslaget og være med til at sikre vores drikkevand fremover, og jeg ser frem til en god udvalgsbehandling.
Tak for ordet.