runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-01:
Først og fremmest synes jeg, det er sørgeligt, at der er så mange ordførere her i salen i aften, der synes, at det hele er sørgeligt.
Men for så at svare konkret på det sidste spørgsmål her: Nej, jeg synes, Danmark har gjort en flot indsats lige siden 2015, hvor der for alvor kom mange flygtninge til Danmark i kølvandet på krisen i Syrien.
Vi har taget kvoteflygtninge.
Vi gør en masse ude i verden for at hjælpe.
Vi øger udviklingsbistanden.
Jeg synes, vi har gjort en masse, og samtidig kan vi jo se, at integrationen ikke går særlig godt i Danmark.
Der kan findes nogle enkelte gode eksempler på, at det går lidt mindre dårligt, end det plejede at gå.
Men det generelle billede er jo, at det går dårligt.
Og derfor ville det da være underligt som regering sådan med fuldt overlæg så at tage skridt, som ville gøre det hele endnu dårligere.
Carl Valentin (SF), 2020-12-01:
Jeg synes, det er lidt sørgeligt, at hr. Rasmus Stoklund affejer hr. Sikandar Siddiques beskrivelser af de forfærdelige forhold, der er for menneskerne i Moria, med, at der også er andre mennesker i verden, der har det dårligt.
Det er jo fuldstændig åbenlyst.
Det ved alle mennesker i det her Folketing, altså at der er mange flygtninge rundtomkring i verden, der har det forfærdeligt, men nu debatterer vi børnene fra Moria, og om vi skal hjælpe dem.
Men når ordføreren så ikke ønsker, at man skal tage nogle af de her børn fra Morialejren til Danmark, så kan jeg høre, at det særlig handler om en bekymring i forhold til menneskesmugling.
Jeg synes, det er lidt søgt, men det er så, hvad det er.
Vil regeringen så ikke som minimum skrue op for antallet af kvoteflygtninge, vi tager i Danmark?
Altså, der bidrager man jo til en model, der helt åbenlyst ikke bidrager til øget menneskesmugling.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-01:
Vi kommer ikke til at tage de her børn til Danmark, og jeg føler måske, at jeg nu kommer til at gentage mig selv lidt, men gør vi det, er det næste, der følger, jo familiesammenføringer.
Derefter er det asylbehandlinger.
Der vil være den ene sag efter den anden, som først bliver behandlet i Udlændingestyrelsen og så kommer for Flygtningenævnet, og de får afslag, og så kommer de til at sidde på asylcentre i årevis, fordi de nægter at rejse hjem, og mange af dem vil vise sig ikke at have et asylgrundlag.
Vi vil bruge millioner af kroner.
Nogle af de penge kunne vi have brugt i Sahelregionen, vi kunne have brugt dem på rohingyaflygtninge, vi kunne have brugt dem andre steder i verden, hvor masser af mennesker lider og har brug for hjælp, ligesåvel som vi bruger penge i Moria på at hjælpe dem, der lider og har brug for hjælp der.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-01:
Det, jeg selvfølgelig spurgte til, var det om lige at tage et skridt ekstra, altså hjælpe børnene sådan rigtigt og tage dem til Danmark – og gøre, ligesom mange andre EU-lande gør: tage del i ansvaret; gøre ligesom de 14 kommuner, der har sagt, at det vil de egentlig også gerne forpligte sig til, hvis regeringen også fik modet til at hjælpe de her meget nødlidende børn.
Hvad skal der til, for at Socialdemokraterne vil være med til at tage ansvar og tage nogle af de her børn til Danmark?
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-01:
Det er ikke et spørgsmål om ikke at have forstået noget.
De er privatpersoner, og de er velkomne til at have nogle udlændingepolitiske holdninger.
Men det er ikke det, der afgør, hvad Socialdemokratiets udlændingepolitiske linje er.
Vi har et ansvar for at have et helhedsblik for, hvordan det står til i Danmark.
Integrationen går ikke særlig godt i Danmark.
Jeg ved godt, at fru Rosa Lund og andre påstår det modsatte, men det passer ikke.
Integrationen går ikke særlig godt i Danmark.
Det diskuterede vi tidligere på dagen i en anden anledning i en radioudsendelse.
Skulle der være en enkelt kommune i Danmark, hvor integrationen går strygende, så har jeg ved flere lejligheder sagt, at jeg meget gerne hører fra dem, for det ville jo være spændende.
Men uanset om det så var tilfældet, er det jo stadig væk et problem, at det generelle billede er, at integrationen ikke går godt.
Og så kunne man jo starte med at aflaste nogle af de kommuner, der har massive problemer hver eneste dag i deres folkeskoler og i andre sammenhænge, hvor integrationen virkelig har det svært.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-01:
Jeg synes, at det er ganske sørgeligt, at Socialdemokraterne heller ikke i dag vil tage del i et fælles ansvar i EU og hjælpe de her meget, meget nødlidende børn – børn, der sover på gaden, børn, der er alene og for manges vedkommende er uden deres forældre, børn, der har det så svært, at vi ikke kan forestille os det, langt fra et trygt børneværelse.
Hvad skal der til, for at Socialdemokraterne vil hjælpe de her meget nødlidende børn?
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-01:
Hr. Sikandar Siddique vil gerne blæse og have mel i munden, for når man på den ene side siger, at man gerne vil hjælpe en masse mennesker i hele verden, og man på den anden side siger, at det her kun handler om folk i Morialejren, så er der i mit hoved et eller andet, der logisk støder sammen.
For sagen er jo netop, at midlerne er begrænsede, der skal prioriteres, og der siger jeg bare, hvis man skal sætte det sådan meget koncist op, at den måde, man får mest humanisme for pengene på, er ved at hjælpe ude i verden i stedet for at tage en meget lille gruppe mennesker hertil, hvoraf mange slet ikke vil have et asylgrundlag, og så bruge rigtig mange penge på dem og efterfølgende bruge rigtig mange penge på at forsøge at få dem til at rejse ud af landet igen.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-01:
Jeg er helt med på, at vi ikke kan hjælpe hele verden.
Men jeg er også fuldstændig af den overbevisning, at vi kan hjælpe langt flere, end vi gør i dag.
Så hvis det er en invitation, er jeg med på, at vi diskuterer, hvor vi ellers kan hjælpe i verden.
Men lige nu handler det om Morialejren.
Det handler om de her børn, og det handler om de her familier; det handler om noget, der er i vores baghave.
Er Socialdemokratiet frisk på at sende yderligere hjælp i form af beboelsescontainere til Lesbos?
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-01:
Nej, det er det ikke, og når nu hr. Sikandar Siddique læser op for mig, og tak for det, så er der jo ikke nogen tvivl om, at det ikke er godt at leve under de vilkår, og at de har det svært, og at de skal hjælpes.
Det er jo derfor, den danske regering har gjort en masse for at prøve at hjælpe og understøtte de græske myndigheder.
Men jeg synes, det bliver sådan lidt provinsielt, når hr. Sikandar Siddique insisterer på kun at forholde sig til flygtningene ét sted i verden.
Altså, vi kunne jo også have talt om nogle af de millioner af fordrevne fra Sydsudan, der er flygtet til Etiopien og Uganda.
Hvis hr. Sikandar Siddique skulle have læst en tekst op om, hvad de får at spise, og hvor mange måltider om dagen de får, tror hr. Sikandar Siddique så, at det havde handlet om sådan en – hvad skal man sige – all inclusive-badeferie for deres vedkommende?
Det havde det ikke.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-01:
Tak til ordføreren.
Jeg vil sige, at jeg altså bliver lidt trist af at høre Socialdemokraternes ordfører løfte den her debat til et metaniveau og så ikke forholde sig til det, der foregår i vores baghave.
Derfor vil jeg gerne læse noget op for ordføreren, for lige at fortælle ordføreren, hvordan det egentlig står til: Mad og drikke er yderst begrænset.
Der serveres to måltider mad om dagen, og ens families morgenmad består af fire tomater, fire æbler og en pakke kiks til deling.
Det andet måltid er ofte næsten uspiselige ukogte ris og dårligt kød.
Maden er ofte rådden og fører til diarré og opkast.
Der er siden 2015 rapporteret dødsfald, brande, alvorlige sygdomme og flere selvmordsforsøg, selv blandt børn.
Disse forhold går særlig hårdt ud over børnene, som påvirkes meget voldsomt, både fysisk og psykisk.
Mange børn sidder og stirrer ud i luften og er svære at komme i kontakt med.
Jeg vil gerne appellere til, at vi forsøger at holde fokus på det, forespørgselsdebatten i virkeligheden handler om, og så vil jeg endnu en gang opfordre ordføreren til, at Socialdemokratiet skal bakke op om, at vi tager de her 300 børn hjem fra de kummerlige forhold, som de lever under, og jeg vil høre: Er det noget, som ordføreren vil bakke op om?
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-01:
Der er ikke noget, der tyder på – i de anerkendelsesprocenter, man ser nogle steder i Europa, og heller ikke i dem, der kommer fra Grækenland – at der lige præcis i det her tilfælde alene er tale om regulære asylansøgere, altså hvor det ikke er irregulær immigration af nogen art.
Rosa Lund (EL), 2020-12-01:
Tak for det.
Det er jo helt rigtigt, at man ikke nødvendigvis mener det samme, fordi man er medlem af det samme parti.
Det gør da bare indtryk på mig, at der rundtomkring ude i landet findes borgmestre – dem, der står for integrationen og er hverdagens eksperter på det her – som siger: Vi kan faktisk godt huse nogle flygtningebørn.
Det synes jeg man bør lytte til.
Jeg har et andet spørgsmål: Hvor ved hr. Rasmus Stoklund fra, at menneskerne fra Morialejren ikke har et beskyttelsesbehov?
Trine Torp (SF), 2020-12-01:
Nej, det er det ikke.
Så jeg vil gerne være med til at justere den, så den også bliver en succes andre steder i landet end på Vesterbro.
Måske kræver det faktisk, at ordningen skal tilpasses på en måde, så den får større udbredelse.
Marie Bjerre (V), 2020-12-01:
Tak for det.
Noget af det, vi hører – alle os, der har talt med frijobberne – er, at udfordringen ved at få flere på ordningen er, at man er bange for, at det sociale frikort skader en i ens sociale sag.
Vi har også hørt eksempler på, at man stik imod intentionerne i lovgivningen er blevet modregnet i andre offentlige ydelser, når man tjener penge på det sociale frikort.
Derfor vil jeg gerne høre ministeren, om ministeren vil være med til at præcisere, at det, man tjener på det sociale frikort, eller bare det, at man får et socialt frikort, ikke må komme en til skade i ens sociale sag, og at der selvfølgelig ikke må ske modregning, for det er stik imod intentionerne i lovgivningen allerede i dag.
Astrid Krag (S), 2020-12-01:
Jamen det er jo et meget godt billede på, at det med det sociale frikort ikke har været en helt nem fødsel, altså at der er nogle borgere, der er kommet i klemme, og at der er nogle virksomheder, for hvem det også har været overordentlig besværligt at håndtere – hvordan sørger man så for lønudbetaling her, når alle ens medarbejdere er skattepligtige og det kører i et fast it-system og det her så skal håndteres anderledes?
Og det er jo noget af det, som man løbende har forsøgt at rette op på, og som vi vil fortsætte med at se om vi kan forbedre.
Når vi så mere grundlæggende diskuterer snitfladen til beskæftigelsesområdet, som er det, rigtig mange af høringssvarene kredser omkring, og som ordføreren også spørger ind til, mener jeg da, at det er noget af det, vi skal have et blik for – som også Dansk Folkepartis ordfører efterlyste – når vi skal diskutere, hvordan vi så kan sørge for, hvis den her ordning skal videreføres eller permanentgøres, at få lagt snittet rigtigt her.
For jeg tror da, det er rigtigt, når der er så mange høringssvar, der pegede på det, at der er nogle problemstillinger med snitflader til beskæftigelsesområdets regler.
Marie Bjerre (V), 2020-12-01:
Skal jeg forstå svaret sådan, at man først vil se på en præcisering, når vi skal til at evaluere ordningen om 2 år – er det korrekt forstået?
Hvorfor vil ministeren ikke være med til at præcisere det allerede nu?
Det kan eventuelt også bare være ved et brev til kommunerne.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Astrid Krag (S), 2020-12-01:
Det er helt naturligt, og jeg synes, ordføreren siger det meget klart i sit eget indlæg, altså at her er loven faktisk ganske klar.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-12-01:
Tak for det.
Det ene spørgsmål er, om regeringen og ministeren har en ambition om at undersøge, om det er muligt at nedbringe administrationsomkostningerne, og i så fald, hvad man vil gøre, eller om man accepterer, at det er, som det er.
Hvad tænker regeringen om det?
Jeg ved godt, at det selvfølgelig påvirker selve det økonomiske råderum så at sige.
Det tredje handler om muligheden for, at privatpersoner også kan hyre frijobbere.
Er det noget, som regeringen vil se på inden tredjebehandlingen?
Astrid Krag (S), 2020-12-01:
Nu ligger rammerne jo fast her med den aftale, vi har indgået, som går ud på at forlænge den nuværende ordning med brædder, og derfor er det også det, lovforslaget handler om.
Det er også det, der er afsat økonomi til.
Det er det, den politiske aftale går ud på.
Men jeg vil da sige helt klart til Liberal Alliances ordfører og formand, at jeg mener, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, når vi sidder og forhandler om, hvordan det her skal videreføres, for, at administrationsomkostningerne bliver så lave som muligt, og at vi skal lære af de problemer, udfordringer, eller hvad det nu hedder på moderne dansk, der har været med, at der er brugt mange penge på bureaukrati indtil videre.
Derfor er de ting, der bliver spurgt ind til her, jo noget, der i højere grad hører med til den diskussion, vi skal have, når vi ikke længere forlænger med brædder, men skal til at justere ordningen.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-12-01:
Jeg håber da, at vi kan forsøge på at sige – og måske endda også inden tredjebehandlingen – at de penge, vi faktisk mener vi kan spare på administration og eventuelt også it, bruger vi på at hæve loftet.
Jeg tænker da, at det ville være en fantastisk ting at rykke penge fra bureaukrati og ud til borgerne.
Jeg ved ikke, om det overhovedet er muligt inden for så kort en tidsramme, men jeg vil egentlig gerne høre ministerens ambitioner i forhold til det.
For der forestår jo en udvalgsbehandling, og hvis man beder embedsmændene om at uddybe, hvad det egentlig er, alle de der administrationspenge går til, og det viser sig, at det skriger til himlen, så kan det være, at man kan finde noget finansiering ret hurtigt.
Astrid Krag (S), 2020-12-01:
Nu fik jeg sagt et eller andet om nærige jyder tidligere, og der står altså sådan en på talerstolen her.
Jeg kan afsløre, at igennem det der længere forhandlingsforløb, vi havde, hvor socialt frikort var en af de ting, vi forhandlede om, blev der kigget på de her økonomiske estimater.
Der blev jo lagt arm om utrolig mange prioriteter i år i den meget lille reserve – forhåbentlig den mindste, vi kommer til at have – og derfor kan jeg love, at der ikke bare sådan med løs hånd er pøset penge ud til ting, der ikke giver mening.
Lad os endelig uddybe det i udvalgsbehandlingen, men der ligger jo altså nogle beregninger og nogle forhandlinger bag det her.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-01:
Med det her beslutningsforslag fra Venstre bliver det foreslået, at der inden udgangen af 2020 skal gennemføres lovgivning, der medfører, at bandekriminelle i videst muligt omfang får frataget det danske statsborgerskab, når de har begået alvorlig bandekriminalitet, forudsat at frakendelsen ikke fører til statsløshed.
Jeg er faktisk helt enig med forslagsstillerne i, at når det er muligt at frakende personer, der er dømt for alvorlig bandekriminalitet, deres danske statsborgerskab, så skal vi også kunne gøre det.
Vi er samtidig tilsluttet nogle internationale konventioner, herunder statsløsekonventionen og statsborgerretskonventionen.
Det følger heraf, at vi ikke kan frakende til statsløshed, og at frakendelse kun kan ske i visse nærmere opregnede tilfælde.
Det gælder bl.a., når en person har udvist en handlemåde, som er til alvorlig skade for statens vitale interesser.
Det synes jeg egentlig også er nogle gode principper.
Regeringen fremsatte sidste år et forslag om at gøre det muligt administrativt at tage statsborgerskabet fra personer med dobbelt statsborgerskab, der har udvist en handlemåde til alvorlig skade for Danmarks vitale interesser, hvis dette ikke fører til statsløshed.
Hensigten med den lovændring var navnlig at give mulighed for administrativt at fratage fremmedkrigere, der befinder sig uden for landets grænser, deres danske statsborgerskab.
Aktuelt har vi i ni sager frataget fremmedkrigere deres danske statsborgerskab på baggrund af de regler.
Der er ingen af dem, der har fået frataget statsborgerskabet, der er indrejst i Danmark indtil videre.
Fem af sagerne er rejst over for domstolene.
Jeg er meget tilfreds med, at de nye regler bliver brugt, og som bekendt har regeringen også foreslået, at solnedgangsklausulen for reglerne om administrativ fratagelse bliver ophævet, så det sikres, at vi også fremadrettet kan gøre brug af reglerne.
Det har vi også førstebehandlet her i Folketinget.
Som det også fremgår af regeringens lovprogram, vil vi på den anden side af nytår fremsætte et lovforslag om, at personer, som dømmes for visse typer af alvorlig bandekriminalitet, der er til alvorlig skade for Danmarks vitale interesser, i forbindelse med straffesagens afgørelse ved dom kan frakendes deres danske indfødsret, medmindre de derved bliver statsløse.
Så jeg er sådan set enig med forslagsstillerne.
Forslagsstillerne ønsker dog også, at de nye regler skal gennemføres i år.
Udlændinge- og Integrationsministeriet indledte i foråret 2020 i samarbejde med Justitsministeriet de første overvejelser om mulighederne for inden for rammerne af Danmarks internationale forpligtelser at skærpe reglerne om frakendelse af statsborgerskab.
Vi er derfor også relativt langt med lovforslaget, men jeg må også være ærlig og sige, at vi ikke er i mål, og derfor kan vi heller ikke nå at fremsætte lovforslaget i år.
Der udestår fortsat nogle overvejelser, og vi kan af den grund ikke støtte beslutningsforslaget.
Men det ændrer ikke på, at vi sådan set synes, det er en meget relevant diskussion, der rejses af forslagsstillerne her.
Tak for ordet.
Morten Dahlin (V), 2020-12-01:
Tak til ministeren for den positive modtagelse.
Jeg skal bare lige for min egen forståelses skyld spørge ministeren: Ministeren siger, at han er hundrede procent enig i forslaget, og at den eneste årsag til, at ministeren ikke kan støtte det, er, at der er en forkert tidsramme – eller hvordan skal det forstås?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-01:
Ja, det er mit primære argument, men som jeg også sagde i talen, så må vi også være ærlige og sige, at det lovforslag, vi planlægger at sende i høring på den anden side af nytår, ikke er færdigt endnu, og det er også, fordi det lovforberedende arbejde ikke er færdigt og vi heller ikke er færdige med alle de juridiske overvejelser.
Derfor vil vi gerne være hundrede procent sikre på, hvordan sådan noget skal skrues sammen, før vi forpligter os, med hensyn til præcis hvordan det skal fremlægges, og særlig, hvornår det skal fremlægges.
Morten Dahlin (V), 2020-12-01:
Hvad fik ministeren til i foråret at påbegynde arbejdet med det her lovforslag, som ministeren nu siger han vil komme med efter nytår?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-01:
Socialdemokratiet fremlagde i februar 2018 et udlændingepolitisk program, hvori der står, at vi ønsker at undersøge mulighederne for at kunne fratage statsborgerskabet fra folk, der begår voldskriminalitet og narkokriminalitet – sådan husker jeg det lige på stående fod.
Den her konkrete idé er så opstået i et samspil mellem Udlændinge- og Integrationsministeriet og Justitsministeriet engang i foråret, og det har som sagt krævet en del juridisk kreativitet at finde ud af, præcis hvordan vi får det her skruet sammen.
Astrid Krag (S), 2020-12-01:
Hvis ordføreren har læst høringsnotaterne – og det ved jeg at ordføreren med garanti har – så vil ordføreren også vide, at noget af det, der er rigtig meget kritik af her, er, at ordningen ikke er ordentligt ude i alle kommuner, at der er for mange steder, hvor man kender den for dårligt, hvor den er for dårligt forankret, hvor man ikke har en ordentlig formidling, og det er noget af det, der bliver efterlyst.
Derfor er det en del af den aftale, som Nye Borgerlige som det eneste parti jo selvfølgelig ikke er med i, så derfor har ordføreren af gode grunde heller ikke været med til diskussionerne omkring det.
Der er et behov for derude, at vi skal have den her ordning længere ud, og derfor er det ikke bare penge ud af vinduet at sørge for, at det her bliver ordentligt forankret og ordentligt formidlet.
Vi kan heller ikke have en ordning uden en it-løsning, og det der med revisitation kan du læse i høringsnotatet, og det er vi i gang med at afklare om vi kan komme uden om.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-01:
Det var da et fremragende spørgsmål at få.
Hvad angår forankring, formidling og vejledning, kunne man fjerne 2 mio. kr., og i forhold til en finansiering af en it-løsning er det 3 mio. kr., og hele den her idé med, at man skal revisitere folk, som har haft mulighed for det ude i kommunerne, er der også sat en del millioner af til.
Det var da nogle af de steder, vi kunne starte.
Men det vil jeg glæde mig til, og jeg kan høre på ministeren, at ministeren er opsat på, at vi finder hinanden i udvalgsbehandlingen, og det vil jeg se rigtig meget frem til.
For vi ønsker bestemt, at det her skal komme de hjemløse til gavn i langt højere grad, end det gør med det her forslag.
Marie Bjerre (V), 2020-12-01:
Jeg hører, at ordføreren siger, at vi har gode erfaringer med ordningen, og ordføreren har selv mødt nogle af de socialt udsatte, som har haft god gavn af det.
Er ordføreren i tvivl om, at en permanentgørelse er det rigtige?
Altså, jeg undrer mig bare.
Er det alene finansieringen, der står i vejen for, at man ikke allerede nu klart tør melde ud og sige: Vi vil gerne have ordningen permanentgjort?
Carl Valentin (SF), 2020-12-01:
Også et tillykke med ministerposten herfra.
Jeg kan forstå, at man argumenterer for, at man har fulgt de vanlige procedurer, og at det er rigtig fint, men mener man, at det er en tilstrækkelig indsats, man har gjort, når man ser, at noget af den hjælp, som man har sendt, ikke er nået frem?
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-01:
Idéen om et socialt frikort stammer oprindelig fra gadens folk, nærmere bestemt fra Michael Krølle Hansen.
Krølle var stofbruger og hjemløs, og han kæmpede med en lang række sundhedsmæssige skavanker.
Men på trods af sin vanskelige situation havde Krølle alligevel et ønske om at arbejde på sine gode dage.
Tanken bag det sociale frikort var altså, at socialt udsatte skulle få mulighed for at bidrage ved at tage forefaldende småjobs uden at blive trukket i skat eller modregnet i sociale ydelser.
Tanken var at give socialt udsatte mulighed for at bidrage på arbejdsmarkedet på egne præmisser og for at tjene nogle få hundrede kroner, som her og nu ville gøre en mærkbar forskel i deres liv.
Og selv om forsøget med det sociale frikort kom lidt tungt fra start med et omfattende it-system og komplicerede vejledninger, viser ordningen sig at gøre rigtig stor gavn for de borgere, der i dag har et socialt frikort.
Så tillykke med det – og også tak til Krølle, selv om han ikke selv fik muligheden for at opleve det.
I Enhedslisten er vi glade for, at regeringen vil forlænge forsøgsordningen med det sociale frikort.
Vi er glade for at have skabt et lidt mere rummeligt arbejdsmarked, hvor socialt udsatte mennesker, som ikke har de bedste forudsætninger for at blive en del af arbejdsmarkedet, alligevel kan få en fod indenfor.
Vi er også glade for, at lovforslaget om at forlænge ordningen med det sociale frikort lægger op til, at ordningen kan justeres, hvis behovet for det viser sig.
Skal det sociale frikort blive den succes, det fortjener, er det afgørende, at vi lytter til brugernes behov og er klar til at ændre i reglerne, så ordningen bliver nemmere at bruge og mere tilgængelig, så flest mulige får gavn af den.
På den baggrund kan Enhedslisten støtte forslaget.