Claus Jørgensen (SF), 2025-05-23:
Tak for det, formand.
Lad mig starte med at sige det helt klart: SF ønsker ikke at afskaffe euroforbeholdet.
Det skyldes hverken, at vi vender ryggen til Europa, eller at vi mangler visioner for Danmarks rolle i EU, tværtimod.
Det handler om at bruge vores kræfter klogt og om at stå fast på det, der virker.
Som det allerede er blevet nævnt, har vi rigeligt med opgaver at tage os af fra klimaudfordringer til sikkerhedspolitik og social sammenhængskraft.
En ny og unødvendig diskussion om euroen er ikke det, Danmark har brug for nu, og det er heller ikke SF's politik.
Danmark har en stærk krone, og selv om den ikke svæver frit, men er tæt knyttet til euroen, ligesom den tidligere var bundet til D-marken, fungerer vores ordning.
Det er en balance, vi er glade for, og som vi ingen grund ser til at til at ændre på.
Da SF sagde nej tak til Maastrichttraktaten i 1992, var det netop med begrundelsen, at vi ikke ønskede at gå med i en fælles valuta, men samtidig tog vi ansvar for fællesskabet og var med til at sikre en aftale, hvor Danmark kunne være med i det økonomiske samarbejde uden at opgive suveræn kontrol med eksempelvis finansloven.
Det var SF, der var med til at sikre de danske forbehold.
Hvis vi ikke havde stået fast dengang, havde de slet ikke været her i dag, og derfor har vi også et særligt ansvar for at værne om dem og for at sikre, at de kun ændres, når det giver mening, og når opbakningen i befolkningen er til stede.
Men det er ikke tilfældet med euroen.
En meningsmåling fra april 2025 lavet for Tænketanken EUROPA viser, at 54 pct. af danskerne ønsker at bevare forbeholdet.
Det tal har ligget stabilt siden 2023.
En afstemning uden folkelig efterspørgsel risikerer at fremstå som teknokratisk og kan i værste fald skade tilliden til både EU og det politiske system generelt.
Når vi tidligere har anbefalet at afskaffe forbehold, som vi gjorde med forsvarsforbeholdet, var det, fordi situationen kræver det, og fordi opbakning fra befolkningen var tydelig.
Det er ikke tilfældet her, og det er helt afgørende, for vi skal ikke udskrive folkeafstemninger for princippet skyld, eller fordi nogen synes, det er på tide at tage debatten op igen.
Det skaber usikkerhed og risikerer at splitte mere, end det samler.
Der er heller ikke en bølge af danske virksomheder, der står og råber på euroen, tværtimod.
De klarer sig allerede fantastisk godt, og endda midt i en international handelskrig initieret af Trump.
Vi står over for nogle store udfordringer og store forandringer og diskussioner i EU med både et uforudsigeligt USA, tyrannen Putin, stigende forsvarsudgifter og den stærkt forværrede geopolitiske situation – alt sammen oven i en galopperende klimakrise.
Jeg mener ikke, at en stillingtagen til euroen på nogen måde er afgørende for, at vi kan håndtere de ting.
Det var også kernen i det nationale kompromis fra 1992, hvor det blev slået fast, at Danmark selv bestemmer sin sociale standard og fordelingspolitik.
Ja, så ved jeg godt, vores tidligere formand Holger K. Nielsen, der jo stod fadder til forbeholdene, har været ude at sige, at han har fået en ny holdning til euroen.
Det er helt fint, og Holger er en klog mand, men det er altså ikke SF's politik.
Vi synes ikke, det er tid til en ny diskussion om euroen.
Vi har rigeligt med andre opgaver at tage os af i øjeblikket.
SF er og bliver et proeuropæisk parti.
Vores politiske budskab er derfor klart: Der er ikke økonomisk rationale til at opgive euroforbeholdet, der er ikke folkelig opbakning, og tidspunktet ikke det rette.
Vi skal fokusere på de udfordringer, Europa reelt står over for – klima, sikkerhed, sammenhængskraft – og ikke på at skabe teknokratiske diskussioner, som fjerner fokus fra det væsentligste.
Vi siger ja til et stærkt EU og nej til at afskaffe euroforbeholdet.
Tak for ordet.