runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-05-02:
Det kan godt være, jeg bliver for polemisk, men da regeringen, Dansk Folkeparti og Radikale Venstre lavede en aftale om erhvervs- og iværksætterpakken, lempede vi bl.a. reglerne for tildeling af medarbejderaktier, sådan at man kunne give flere aktier og nystartede virksomheder kunne udbetale en større andel af lønnen i form af medarbejderaktier.
Og det kan være, jeg tager fejl, men jeg mener ikke, Enhedslisten støttede det.
Men det var sådan set en mulighed for, at virksomhederne selv kunne vælge at sige: Vi vil faktisk gerne belønne vores medarbejdere; give dem en del af ejerskabet til virksomheden og gøre det på en skattemæssigt håndterbar måde – også over for medarbejderne.
Så vi gør sådan set noget af det, som Enhedslisten efterspørger.
Men jeg erindrer altså, at da vi gav bedre mulighed for at give medarbejderne aktier, stemte Enhedslisten imod.
Pelle Dragsted (EL), 2019-05-02:
Lige med hensyn til det med erhvervsfremmesystemet vil jeg sige, at hvis man som demokratisk virksomhed eller kooperativ skal kunne bruge det, kræver det også, at der er noget viden i systemet om den her virksomhedsform.
Og det er det, der ikke rigtig er.
Sammenligner man f.eks. med Sverige, vil man se en meget stor forskel.
Hvis man går ind på sådan noget som det, der svarer til det danske Virk, vil man finde en langt større opmærksomhed på og understøttelse af de kooperative former samt vejledning i, hvordan man starter op.
Her er der noget, vi godt kunne gøre anderledes i Danmark.
Men mit spørgsmål går jo egentlig på noget andet, og det er, om ordføreren er klar over, at der over de seneste år er kommet meget omfattende forskning – altså hundredvis af forskningsprojekter på tværs af lande og på baggrund af 50.000 eller flere virksomhedsundersøgelser – som dokumenterer, at medarbejderejede virksomheder performer bedre; at de simpelt hen har en højere vækst i produktivitet end sammenlignelige konventionelle virksomheder.
Og kan ordføreren se, at en fremme af medarbejdereje kunne være en del af løsningen på det såkaldte produktivitetsproblem, vi har i Danmark?
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-05-02:
Vi ser altid en værdi i virksomheder i Danmark, som genererer både eksport og produktivitet og omsætning, også i Danmark, og beskæftigelse, ikke mindst.
Vi har mulighederne i dag.
Der er tre grundformer for kooperative selskaber, som også beskrives i spørgerens eget udkast til det her.
Der er nogle, der er forbrugerejede, der er nogle, der producentejede, og nogle, der er medlemsejede, og inden for de rammer er der i dag gode muligheder for at etablere yderligere kooperativer.
Det siger næsten sig selv, at når det er over 18.000 af dem allerede i dag, så har det jo ikke været helt uden lethed at etablere selskaber.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-05-02:
Det er også derfor, at det giver mening at lave en arbejdsgruppe til at starte med.
Det håber jeg da i hvert fald.
Hvad man så kan bruge det arbejde til, kan vi jo så diskutere efterfølgende.
Jeg kan jo spørge, ligesom jeg også spurgte Socialdemokratiets ordfører, om Dansk Folkeparti ser en værdi i at få flere af den her type virksomheder.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-05-02:
Ja, det er der jo allerede nu mulighed for at gøre med den nugældende lovgivning.
Jeg tror også, at Socialdemokraternes ordfører var inde på det i forbindelse med den ændring af lovgivningen, der blev lavet for nogle år siden under socialdemokratisk ledelse med hensyn til slagteriet på Bornholm, hvor man jo lavede en ny form for selskabskonstruktion.
Den har jo ikke rigtig vist sit værd mange andre steder, men det ændrer ikke på, at der er muligheder for, jævnfør den danske selskabslovgivningen, at gøre det allerede i dag.
Jeg noterede mig også godt, at spørgeren blev forstyrret under min aldeles glimrende ordførertale.
Men det er rigtigt, at vi er lidt kritiske over for den del af det, som ordføreren har noteret i bemærkningerne til beslutningsforslaget, om at der skal være særlige skattebegunstigelsesregler, og ligeledes at man foreslår en decideret kooperativ investeringsfond.
Det er ikke sådan nogle ting, som vi umiddelbart ser for os i Dansk Folkeparti.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-05-02:
Tak for det, også tak til ordføreren for Dansk Folkeparti.
Det var ligesom også en mulighed for at forvandle en virksomhed til den her form for virksomhed.
Thomas Jensen (S), 2019-05-02:
Det er jo nogle relevante områder, som forslagsstilleren her nævner, og der kan også være andre, der kan inddrages i det.
Så det er også derfor, jeg synes, at det vil være godt, hvis vi i en ny folketingssamling – de, der eventuelt sidder herinde, og uanset hvem der har magten – med en bred palet ser på, hvad det er, man eventuelt skal have undersøgt, og så få gjort arbejdet grundigt i den næste valgperiode.
Det kan også være, at det bare giver anledning til, at vi skal have nogle justeringer af gældende lovgivning.
Men lad os se på det efter et grundigt analysearbejde.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-05-02:
Jamen jeg kan se masser af fordele ved kooperativer.
Det kan skabe et medejerskab, det kan engagere en masse mennesker om at gøre noget fælles, og det kan være motiverende for de mennesker, som er med i projektet.
Så jeg kan se masser af fordele ved det, og jeg synes, det er en smaddergod idé at lave kooperativer, og jeg håber, der er mange, der vil gøre det.
Men når det nu er så god en idé, så er der vel heller ikke noget specielt behov for, at man så skal have nogle særlige fordele.
Så burde fordelene, som ligger i virksomhedsformen, jo være nok til, at folk vælger at etablere sig på den måde, uden at det behøver at være sådan, at man skal have noget ekstra i form af skatterabatter eller særlig adgang til rådgivning eller nogle af de andre ting, som er nævnt her i forslaget.
Det burde jo egentlig være nok, at folk har de fordele, der er ved at organisere sig på den måde, så de vælger at gøre det, uden at vi sådan skal gå ind og begunstige dem lovgivningsmæssigt.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-05-02:
Tak for det, og tak til ministeren for at kommentere det.
Jeg vil egentlig følge lidt op på det, som hr. Pelle Dragsted også spurgte til.
For som jeg ser det, også i forhold til de kommentarer, vi har til beslutningsforslaget, handler det jo ikke om generelt at skulle lave andre skattevilkår for kooperative virksomheder i forhold til andre virksomheder.
Så mit spørgsmål til ministeren vil egentlig i første omgang gå på, om ministeren ser nogle fordele i den her type virksomhed.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-05-02:
Det bliver meget omfattende, hvis vi skal til at diskutere til bunds fordele og ulemper ved forskellige regler for fonde også.
Uanset hvordan man beskatter fonde eller familieejede virksomheder eller noget andet, som der er nogle helt konkrete, specifikke årsager til vi har valgt at gøre, synes jeg stadig væk, at udgangspunktet her må være, at forskellige ejerformer skal beskattes ens, og at vi ikke begunstiger bestemte måder at organisere selskaber på.
Pelle Dragsted (EL), 2019-05-02:
Jeg undrer mig stadig lidt, for det er jo også i dag sådan, at andelsselskaber faktisk er beskattet på en ganske anden måde end andre selskaber, så det er ikke noget, vi ikke har fortilfælde for.
Jeg kan ikke helt forstå, hvorfor man godt mener, at man kan lave nogle meget fordelagtige skatteregler ved overdragelse til en erhvervsdrivende fond – det er ministerens parti jo en del af en bred aftale om – men at man ikke vil være åben for at lave lignende skattefordele ved overdragelse til en medarbejderejet fond.
Er det, fordi man synes, at et ejerskab i en erhvervsdrivende fond er mere samfundsgavnligt end et ejerskab i en medarbejderejet fond?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-05-02:
I forhold til generationsskiftet vil jeg sige, at det jo er en hel særlig udfordring, som familieejede virksomheder står i, og som andre virksomheder ikke står i, og derfor er der selvfølgelig behov for nogle særlige regler på det område.
Og hvis der for andre virksomhedsformer er nogle særlige udfordringer, som netop er knyttet til en bestemt virksomhedsform, kan vi nogle gange være nødt til at adressere dem gennem bl.a. skattelovgivning.
Men udgangspunktet i den måde, vi regulerer virksomheder på, bør være, at de konkurrerer på lige vilkår, og at vi ikke beskatter eksempelvis et anpartsselskab mindre end et personligt ejet selskab eller mere end et kooperativ.
Det bliver uhensigtsmæssigt, hvis det begynder at være sådan, at det er selskabsformen, der afgør, hvordan man bliver beskattet.
Så vi vil gerne prøve at undgå at lave for mange særregler for forskellige arbejdsformer, men en gang imellem er der selvfølgelig nogle helt særlige udfordringer, som netop er knyttet til virksomhedsformen, som vi kan være nødt til at adressere.
Pelle Dragsted (EL), 2019-05-02:
Jeg vil gerne spørge ind til ministerens holdning til det her med særlige skattefordele.
Vi har jo i dag i forbindelse med succession og generationsskifte en række forskellige fordele: Regeringen har vedtaget en lavere arveafgift for familieejede virksomheder, og der er et flertal i Folketinget, der har aftalt skattefordele i forbindelse med overdragelse til en erhvervsdrivende fond.
Så der er jo allerede en række forskellige fordelsprogrammer, kunne man sige, for forskellige former for ejerskab i forbindelse med generationsskifte.
Derfor undrer det mig lidt, at regeringen så, når det gælder f.eks. overdragelse til medarbejdere, hvor man f.eks. i Storbritannien har et målrettet program, der handler om at give nogle skattefordele, hvis en virksomhed generationsskifter til en fond ejet af deres medarbejdere, mener, at det skulle være særlig forvridende i forhold til de øvrige fordelsprogrammer.
Pelle Dragsted (EL), 2019-05-02:
Jeg kan faktisk ikke huske præcis, om det forslag var indlemmet i et bredere forslag.
Men medarbejderaktieprogrammer kan være én form for fremme af medarbejderejerskab.
Det gør man også mange andre steder i verden.
Det, der lidt kan være udfordringen ved det, er jo, at hvis det er aktier, der følger med medarbejderen og ikke indgår i en fond af de til enhver tid deltagende medarbejdere, så sker der efterhånden en adskillelse mellem dem, der ejer virksomheden, og dem, der arbejder i virksomheden.
Så der er jo forskellige måder at strikke det her sammen på.
Men hvis der er tale om brede programmer, altså inkluderende programmer, som omfatter alle medarbejderne på lige vilkår i virksomhederne og ikke kun toplaget, som vi jo desværre ser i mange virksomheder, så kan medarbejderaktier da også være en måde at fremme medarbejderejerskab på.
Og det er i øvrigt også inkluderet i de her undersøgelser.
Man kigger ikke alene på fuldt medarbejderejede virksomheder, men også på virksomheder, hvor medarbejderne har et delvis medejerskab.
Og i begge tilfælde kan man se en betydelig højere produktivitet.
Altså, de performer simpelt hen bedre end rent investorejede virksomheder.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-05-02:
Jeg synes jo, det er vigtigt, at det er virksomhederne, der træffer de her beslutninger, og at vi ikke skal tvinge noget ned over virksomhederne.
Der er privat ejendomsret.
Og derfor er jeg da helt sikker på, at der er mange virksomheder, der skeler til den forskning, der bliver refereret til.
Jeg vil ikke love, at jeg kan referere den fuldstændigt, men jeg erindrer at have set nogle overskrifter.
Vi ser jo hver eneste dag, at virksomheder siger: Jamen vi vil faktisk gerne have, at vores medarbejdere også er en del af ejerkredsen og dermed forhåbentlig også får en bedre fælles interesse for virksomhedens drift, overlevelse og overskud.
Og derfor er der jo mange, der gør brug af de rigtig mange gode, velfungerende ordninger, vi har.
Og det synes jeg sådan set er ganske fornuftigt
Karin Gaardsted (S), 2019-05-02:
Jeg er meget optaget af, at vi prøver at se, hvor langt vi kan komme.
Hvis det viser sig, at vi ikke kan komme nogen som helst vegne og det bliver nødvendigt med et krav, bliver jeg nødt til at sige, at så er jeg enig med ministeren i, at vi risikerer, at der er medicinalfirmaer, der vælger Danmark fra og siger: Ja, det lilleputland deroppe må vi så hoppe over, det er ikke så interessant, fordi de stiller det her krav.
Det bliver simpelt hen nødt til at være noget, som EU i fællesskab gør, for at vi også kan være en del af det, medmindre vi kan få den frivillige ordning igennem.
Og det tror jeg faktisk på vi kan, hvis ministeren arbejder hårdt på det og vi andre støtter.
Peder Hvelplund (EL), 2019-05-02:
Jeg er i hvert fald glad for at høre, at ordføreren også deler opfattelsen af, at det her er et helt rimeligt krav, og at det er noget, vi skal have gennemført.
Hvis det nu ikke lykkes ad frivillighedens vej og vi heller ikke umiddelbart kan få noget gennemført i EU-regi, vil Socialdemokratiet så være villig til at sige, at her handler det om forbrugerbeskyttelse, og derfor er det væsentligt, at vi får gennemført det af hensyn til blinde og svagtseende?
Karin Gaardsted (S), 2019-05-02:
Altså, det er et ganske rimeligt krav, at blinde og svagtseende også kan læse på medicin til deres dyr, ligesom vi andre kan; det er et ganske rimeligt krav.
Når vi nu ikke kan komme nogen vegne umiddelbart – jeg hører også ministeren sige, at ministeren er villig til at tage kontakt til sine kollegaer i både de nordiske lande og også i EU, hvis jeg hørte rigtigt, om at få det her bragt på plads, for det må være en fælles udfordring – synes jeg ikke, at vi skal vente på, at det krav kan komme engang ad åre.
Så skal vi forsøge at arbejde på at få det igennem ad frivillighedens vej.
For kan vi gøre det, er vi jo i hvert fald på rette vej.
Karina Adsbøl (DF), 2019-05-02:
Tak for det, og tak for talen.
Når nu ordføreren siger, at det er et rimeligt krav at stille, kunne man så ikke også forestille sig – i forhold til det, ordføreren siger – at medicinalvirksomhederne netop vil investere i det i Danmark, og at Danmark bliver foregangsland?
Det ville jo være en sejr.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren tænker, at man kunne lande en fælles beretning om det her.
For som jeg kunne forstå på ordføreren, vil man ikke stemme for, hvis det kommer til afstemning, men man kan godt se, at der er behov for at gøre noget.
Peder Hvelplund (EL), 2019-05-02:
Tak for talen.
Nu nævner ordføreren selv, ligesom ministeren også gjorde, det her om frivillighed.
Det er også fint, og det er jo godt, hvis vi kan få lavet en aftale ad frivillighedens vej.
Men er ordføreren enig i, at det er et helt rimeligt krav at sige, at også lægemidler til veterinært brug skal være udformet på en måde, så både blinde og svagtseende har mulighed for at kunne se, hvad der er i pakningerne, og at hvis det ikke kan lade sig gøre ad frivillighedens vej, så bliver vi nødt til at tage hensyn til forbrugersikkerheden og forbrugerbeskyttelsen, i forhold til den skal vægte højest?
Karin Gaardsted (S), 2019-05-02:
Tak for det, og tak til DF for at fremsætte forslaget, som er meget relevant.
Jeg vil også sige tak til ministeren for den åbning, jeg synes helt tydeligt kom fra ministerens side.
I Socialdemokratiet mener vi selvfølgelig, at mennesker med handicap skal have de samme muligheder for at udnytte deres fulde potentiale og tage ansvar for deres eget liv som alle andre borgere her i landet.
I den konkrete sag om blindskrift på veterinære lægemidler er der jo rejst begrundet tvivl om, hvorvidt det overhovedet er muligt at gå dansk enegang uden at komme på tværs af EU-forordningen vedrørende varernes frie bevægelighed.
Det er sådan set ikke et spørgsmål om, at EU ikke kan lide blindskrift, men det er et spørgsmål om, at varerne skal kunne flyde over grænserne uden at blive forhindret i det, fordi der er stillet nogle særlige krav fra enkelte landes side.
Der er dog, som ministeren også nævnte i sin tale, bragt andre løsningsforslag frem, herunder om man kan finde en frivillig løsning med erhvervslivet.
Derfor synes jeg i den her situation, hvor det kan synes at være svært at komme igennem i EU – og vi er heller ikke sikre på, når nu den nye lovgivning træder i kraft i 2022, at det kan lade sig gøre – at det i første omgang ville være en helt fornuftig ting at prøve at arbejde på en frivillig ordning.
Ministerens initiativer her er i hvert fald interessante.
Jeg forventer selvfølgelig, at vi kan få det her ordentligt belyst under udvalgsbehandlingen, hvis vi overhovedet når at foretage den, og det ser vi frem til i Socialdemokratiet.
Der skal nemlig ikke være nogen tvivl om, at det ville være et skridt fremad for mennesker, der er svagtseende eller binde, hvis også veterinære lægemidler ville være udstyret med blindskrift.
Derfor bakker vi fuldt op om intentionen bag forslaget, men vi afventer lige vores stillingtagen, til udvalgsarbejdet er gennemført.
Og jeg skal hilse fra De Radikale og sige, at de mener det samme, som vi gør.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-05-02:
Jeg ved ikke, om spørgeren simpelt hen ikke hørte, hvad jeg sagde indledningsvis, men så vil jeg gerne gentage det.
Lægemiddelstyrelsen kommer nu til at tage fat i kollegaerne i de øvrige nordiske lande og også i brancheforeningerne i forhold til at se, om vi allerede her og nu kan lave en frivillig ordning, så der på de veterinære lægemiddelprodukter, der markedsføres ikke bare i Danmark, men også i Norden – vi har nemlig en tanke om, at vi kunne kigge på det samlede nordiske område – kunne laves blindskrift.
Hvis man kan det, synes vi sådan set, at det kunne være en vej at gå.
Samtidig med det vil vi rette kontakt til Kommissionen, og det er både i forhold til, om der ligger en tolkningsmulighed i de eksisterende regler, og om det kunne forestilles, at det kunne indeholdes i det nye veterinærdirektiv, som vi har lavet om de veterinære lægemidler.
Og det er da, fordi vi har et ønske om, at vi, ligesom vi har blindskrift på lægemidler til mennesker, også får det på lægemidler til dyr.
Så jeg forstår egentlig ikke, at Enhedslistens ordfører ligesom anfægter, at det også skulle være regeringens ønske.
Peder Hvelplund (EL), 2019-05-02:
Hvis nu den undersøgelse, som regeringen sætter i værk om de internationale erfaringer og om, hvordan man kunne gennemføre sådan en lovgivning her i Danmark, viser, at det er ukompliceret at gøre det, vil det så ændre ministerens opfattelse, sådan at der kunne indføres et krav om, at der skal være brailleskrift på medicinpakninger til veterinær brug i Danmark?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-05-02:
Det er sådan set også baggrunden for, at jeg siger i min tale, at det er på baggrund af den konkrete bevidsthed om det her spørgsmål.
Jeg skal gerne indrømme, at jeg ikke har tænkt på det her forhold, før Dansk Folkeparti fremsatte beslutningsforslaget.
Derfor har vi også brugt nogle kræfter på at finde ud af, om det er en mulighed, og hvad det i så fald kunne betyde.
Det er også derfor, at vi nu sætter Lægemiddelstyrelsen i gang med at tale med både organisationerne på området og med de øvrige nordiske lande.
Jeg må bare sige, at jeg ikke deler Enhedslistens opfattelse af, at det, når vi taler om veterinære lægemidler og vi taler om humane lægemidler, bare er sådan, at Danmark som et lille land er attraktivt for producenterne.
Det er det ikke på alle områder.
Vi har også på det veterinære lægemiddelområde haft hele diskussionen om opsplitning af pakker, som vi faktisk i indeværende samling – eller også var det i sidste samling – har lavet lovgivning om, fordi det havde svært at få små nok pakkestørrelser ind på markedet.
Så til den der opfattelse af, at det ikke kan lede til, at man risikerer, at ting ikke bliver markedsført Danmark, må jeg bare sige, at det ikke er en opfattelse, jeg deler.
Og derfor skal man også sikre, at det her ikke ender med at spænde ben for et andet hensyn, vi har, nemlig at der er god tilgængelighed til veterinære lægemidler i Danmark.
Karin Gaardsted (S), 2019-05-02:
Jeg tror da godt, at man kunne tale med medicinalfirmaerne med hensyn til at få lavet den her ændring.
Og det er det, jeg hører ministeren vil forsøge at få igennem, så det kan jeg svare jo til.
Det med at lave en fælles beretning er jeg helt åben over for.
Jeg tog ikke stilling her til, om vi ville stemme grønt, rødt eller gult, fordi jeg synes, det netop kommer an på, hvordan vi lige kan arbejde med det her i vores udvalgsarbejde.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-05-02:
Der er jo ikke noget i forslaget, som er problematisk, ud over at det er problematisk, hvis vi skal stå alene, hvad andre ordførere, herunder den socialdemokratiske ordfører, tror jeg, var inde på.
Peder Hvelplund (EL), 2019-05-02:
Tak for ordførertalen.
Ordføreren nævnte, at der var nogle ting i forslaget, som var problematiske, og der skal jeg bare høre ordføreren, om det er indholdsmæssigt, der er noget, der er problematisk i forslaget, eller om det alene er det, at det umiddelbart er i strid med EU-lovgivningen.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-05-02:
Derfor er det, som flere også har sagt i dag, et sympatisk forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat her i dag.
Vi mener, at det er et vigtigt tema, som Dansk Folkeparti skitserer her, og vi ved, som vi også har hørt fra andre ordførere, at det kan have konsekvenser for blinde, hvis de f.eks. ikke har mulighed for at forstå det, der står på den medicin til deres dyr, f.eks. en førerhund.
Vi kunne godt tænke os, at man kigger på, hvordan man kan finde andre løsninger, f.eks. udarbejde nogle andre beholdere, man kan fylde op i, eller gøre andre ting, og det glæder mig at høre, at ministeren vil gå ind i et arbejde med at finde ud af nogle andre løsninger til den her problemstilling, som vi selvfølgelig tager meget alvorligt i Alternativet.
Tak for ordet.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-05-02:
Tak for det.
Jeg synes, at det er meget sympatisk forslag, og jeg ved egentlig slet ikke, hvad argumentet er for, at der skal være blindskrift på lægemidler til mennesker, men ikke på lægemidler til dyr.
Det er jo egentlig lidt underligt.
Jeg synes, at det meget positivt, at ministeren vil kontakte branchen og se, om vi kan finde en frivillig løsning frem for lovgivning, som så altså heller ikke kan lade sig gøre på grund af EU-regler.
Så derfor støtter Liberal Alliance ikke forslaget, men absolut intentionen og indholdet.
Peder Hvelplund (EL), 2019-05-02:
Tak for det.
Først og fremmest tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte forslaget, der handler om, at det skal være muligt at mærke lægemidler til dyr, sådan at information om lægemidlet også er tilgængelig for mennesker, der benytter sig af braille eller blindskrift, som mange kender det.
Vi har at gøre med EU-regler, der forhindrer os i her i Danmark at indføre en praktisk foranstaltning, der vil sikre større tilgængelighed for mennesker med synshandicap.
I det her tilfælde handler det om direktiv 2001/82/EC, der stiller sig i vejen for, at blinde mennesker kan orientere sig om medicin til deres dyr.
Da der ikke er et krav om blindskrift på veterinære lægemidler i hele EU, kan medlemsstaterne ikke vedtage egne regler herom, fordi det vil sætte grænser for det indre marked.
For Enhedslisten er det endnu et eksempel på EU-regler, der står i vejen for sundhed for mennesker og dyr, fordi EU sætter hensynet til markedet først.
Vi arbejder som bekendt for et brud med EU's indre marked og for, at ethvert EU-land skal have ret til at gå foran og vedtage bedre regler end EU's.
Så vil jeg også benytte lejligheden til at sige, at jeg synes, at det er rart at høre Dansk Folkeparti bakke op omkring de internationale konventioner, der beskytter mindretal og sårbare grupper.
Med de ord vil jeg sige, at Enhedslisten støtter beslutningsforslaget, og jeg skulle hilse fra SF og sige, at de umiddelbart også stiller sig positive over for beslutningsforslaget.