runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (UFG), 2020-10-08:
Tak for talen.
Jeg fornemmer et modsætningsforhold i det, som Dansk Folkeparti gerne vil politisk, og den politik, som Dansk Folkeparti fører.
Ordføreren taler om befolkningssammensætning og det, at vi ikke skal modtage flygtninge, men på den anden side er man ikke ambitiøs nok i forhold til klimahandling.
Og vi ved jo, at klimakrisen vil forårsage 250 millioner klimaflygtninge, hvis ikke vi gør tilstrækkeligt.
Så kan ordføreren ikke lige klargøre det modsætningsforhold, altså at man ikke gør tilstrækkeligt for klimaet, men samtidig vil begrænse antallet af flygtninge og sikre, at der ikke sker en befolkningsudskiftning, når de to ting jo er i modsætning til hinanden?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Der er ingen tvivl om, at der er rigtig mange kommunalpolitikere, som gør en kæmpestor indsats og gør det godt.
Der er også mange ude på de enkelte institutioner, om det er for børn eller ældre, som virkelig er dygtige medarbejdere, der bare kæmper hver eneste dag.
Somme tider bliver jeg også så ærgerlig, når billedet jo bliver, at det hele er trist.
Så skal man jo også huske på, at der er mange, der går på arbejde hver eneste dag og faktisk bare gør et rigtig godt stykke arbejde og har hjertet det rette sted.
De er jo også så lede og kede af de brodne kar, som vi ikke formår at få pillet ud af ligningen – om det så er fra kommunernes side eller fra centralt hold – og at de i virkeligheden slås i hartkorn med de brodne kar.
Det var jeg også inde på i min ordførertale.
Så det handler jo om, hvordan man kan engagere mennesker til at gøre den rigtige indsats.
Men det er jo fair nok, at vi diskuterer en bund, og hvor I gør det på børneområdet, så gør vi det på ældreområdet.
F.eks. er der klippekortordningen, der giver noget frihed for ældre, så de kan have den værdighed, at de selv kan vælge noget og have noget selvbestemmelsesret.
Det er da i hvert fald et spørgsmål, jeg synes er rigtigt at stille Socialdemokratiet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-10-08:
Tak for det, og tak for en god tale i øvrigt.
Alt for mange gode danske skattekroner ender ofte i skattely, hvor multinationale virksomheder vil skabe profit på bl.a. ældreområdet.
Det er skattekroner, som ellers var tiltænkt de allermest sårbare borgere.
I SF vil vi sådan set ikke afskære private organisationer fra at tage et medansvar for eksempelvis ældreplejen.
Det er godt med noget mangfoldighed.
Men vi vil rigtig gerne sikre, at skattekroner ikke ender i udlandet, fosser ud af landet i skattely eller for den sags skyld i nogle virksomheders meget dybe lommer.
Spørgsmålet er, om Dansk Folkeparti vil være med til at lukke det hul, som gør det muligt at trække profit ud af velfærdsområderne, så vi i stedet for kan garantere, at pengene, de gode velfærdskroner, bliver brugt til det, de var beregnet til, nemlig velfærd.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Det er klart, at det, som det bliver sat op, ikke lyder særlig rart, altså at der sådan er fæle folk udefra, der kommer og haler velfærdskroner ud af vores samfund.
Og vi er jo også gået ind i den drøftelse, der har været, om, at man kunne rette reglerne til, så vi er mere sikre på, at pengene, vi bevilger, rent faktisk går til de velfærdsområder, vi gerne vil have.
Men det er klart, at sådan et ideologisk syn, der handler om, at der ikke må være folk, der arbejder med det her uden for den offentlige sektor, og som også kan kere sig om mennesker, der har hjælp behov, har vi ikke.
Derfor handler det for os om, om vi kan løse den her opgave, uden at vi nødvendigvis siger, at alt, der er privat, er noget skidt, for sådan er det jo ikke.
Der er jo masser af steder i vores velfærdssamfund, hvor mennesker bliver hjulpet af folk, der i udgangspunktet gør det som en forretning, men hvor de faktisk har hjertet på rette sted og gør det godt.
Det er jo den balance, vi bliver nødt til at se om vi kan finde, og også gerne på et lidt andet niveau, end det er nu.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-10-08:
Men det er jo bare et faktum, at hver eneste gang, der er flere ældre, der får brug for hjælp, bliver det også bare dyrere for samfundet, altså modsat en produktionsvirksomhed. Jo mere vi producerer, jo mere kan vi rent faktisk sælge, og jo mere kan vi tjene.
Sådan er det bare ikke, når vi taler om ældrepleje.
Derfor giver det jo nogle udfordringer, hvis vi, når flere og flere ældre får brug for hjælp, samtidig også skal generere større og større profit til virksomhedsejere.
Det er jo der friskolerne er et godt eksempel.
Og man kunne forestille sig, at de penge, der eventuelt måtte være i overskud, når man laver sit arbejde og udfører sit arbejde godt, så kan bruges til ældrepleje igen.
Det er jo trods alt vores alle sammens skattekroner, som vi forventer bliver forvaltet på en fornuftig måde og netop bruges til ældreplejen.
Kunne det ikke give rigtig god mening at udtænke en model, der minder om eksempelvis friskolerne?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Det kan det måske godt, men jeg vil bare sige, at vi jo har privatpraktiserende læger.
Det er faktisk en ret vigtig del af vores velfærdssamfund.
Jeg tror, at der er rigtig mange danskere, der gerne vil kunne komme til deres læge.
Det er jo baseret på, at de gerne må tjene penge.
Så laver vi nogle overenskomster og nogle regler for, hvordan det må finde sted.
Det er bare for at sige, at det jo ikke nødvendigvis er så sort og hvidt, hvad der er offentligt, og hvad der er privat.
Men det er klart, at når vi går ind på ældreplejen, har vi jo set nogle eksempler på, at der er et firma, der leverer noget ældrepleje og så går konkurs.
Så er problemet jo der, at så står kommunen stadig væk med opgaven.
Der er jo forskel på en skoproduktion og så på ældrepleje.
Der er kommunen jo forpligtet til i morgen tidlig at stå der og hjælpe de ældre borgere, der ikke kan klare sig selv.
Det er klart, at det jo er noget, man bliver nødt til at tage stilling til hvordan man håndterer på en ordentlig måde.
Man kunne godt forestille sig, at hvis stadig mere blev varetaget af private og ikke af det offentlige, så ville vi få et problem på sådan et område som ældreplejen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-08:
Nu er partiformanden og jeg jo begge to fra Jylland, derude, hvor automatdørene i metroen ikke rigtig går op og i, og hvor man ser en bus lige så ofte, som man ser en albinokalv!
Så jeg vil sige, at jeg er dybt bekymret over de bilforhandlinger, som foregår lige nu, for der er altså nogle børnefamilier derude, som ikke har mulighed for at købe de her elbiler.
Og jeg kunne godt tænke mig at høre, om Dansk Folkeparti vil stå sammen med Nye Borgerlige og garantere, at man altså ikke kommer til at lægge stemmer til en aftale, som gør det dyrere at købe og eje og køre i de her konventionelle biler, som er så nødvendige for børnefamilier, som nogle gange har én bil og nogle gange to biler for at få hverdagen til at hænge sammen derude.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Jamen det kan være, at partiformanden giver en tur i Jaguaren, som jeg har forstået er en elbil.
Men jeg skal bare lige sige, af vi jo i flere år i Dansk Folkeparti har kæmpet for en omlægning af bilafgifterne – i virkeligheden den model, lidt efter norsk inspiration, som FDM og bilimportørerne også har ønsket sig i mange år, nemlig en omlægning, hvor det er de tekniske ting ved bilen, der afgør beskatningen.
Og det var jo for at sikre, at vi herinde lavede en afgiftsmodel, der altid favoriserede den miljørigtige bil.
Og så handler det om teknologiudviklingen – så er det bilproducenterne, der i virkeligheden ved produktionen af deres biler finder ud af at gøre det så godt, som de nu kan, og hele tiden byder sig til med en bil, der er bedre end den, de solgte sidste år.
Det kæmpede vi for, da vi sidst diskuterede bilafgifter i sidste valgperiode, og det byder vi selvfølgelig også ind med igen i de diskussioner, der er nu.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-08:
Ja, og det er meget fint, hvad man byder ind med.
Men det er ikke det, der bliver lagt op til, og det er tydeligvis heller ikke det, der er et flertal for, altså at det skal være teknisk baseret.
Men hvad er svaret til alle de danskere derude, der må høre, at det godt kan være, at DF byder ind med det her, men at det, hvis det bliver nødvendigt, bare må koste noget mere at køre i konventionelle biler?
Og derfor spørger jeg igen: Vil DF lægge stemmer til en løsning, som gør det dyrere at købe og eje og køre i konventionelle biler?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Nej, altså, jeg siger jo, hvad vores udgangspunkt er, og det er selvfølgelig at få en omlægning af vores bilbeskatning, der gør, at det altid kan betale sig at lave de mest miljøvenlige biler og byde dem til over for danskerne, så vi kan få – selvfølgelig – en omlægning af den bilpark, vi har, men hvor vi gør det på en, som jeg tror statsministeren normalt ville sige, klog måde.
Og det er klart, at jeg ikke kommer til at deponere min forhandlingsret hos Nye Borgerlige.
Den har vi selv, og vi går ind i forhandlingslokalet, og så forhandler vi, og hvis vi når frem til et resultat, kan man vurdere os på det resultat, og så kan vi tage en diskussion på baggrund af det.
Jamen jeg er sådan set også med på, at vi hjælper børn, der lever i Grækenland under kummerlige forhold, men vi skal ikke hjælpe dem ved at tage dem til Danmark.
Der er jo rigtig mange steder i verden, hvor man desværre lever under nogle vilkår, som er rigtig, rigtig triste – anderledes end i Danmark.
Men vi bliver nødt til at hjælpe det, vi kan hjælpe, ved at hjælpe i nærområder, ved at hjælpe der, hvor folk er nu.
Jeg er helt sikker på, at der i Grækenland er nogle, der er rigtige flygtninge, men der er helt givet også rigtig mange, der er migranter, altså, som simpelt hen er rejst fra områder i Afrika til Europa for at finde bedre vilkår, og det kan man ikke fortænke dem i.
Det kan man ikke fortænke dem i at de forsøger.
Men vi løser ikke deres grundlæggende problemer i forhold til elendighed ved, at man kan tage til Europa og så finde sit helle til sidst.
Rosa Lund (EL), 2020-10-08:
Tak for det.
Jeg vil gerne blive lidt ved børnene, men det er nogle andre børn, nemlig dem, som boede i en flygtningelejr på Lesbos.
Den flygtningelejr er brændt ned.
Det var en flygtningelejr, som var lavet til 3.000 mennesker.
Der boede op mod 13.000, som nu bor på gaderne på Lesbos i Grækenland.
Jeg synes jo, og vi synes i Enhedslisten, at vi i Danmark skal hente nogle af de børn og deres forældre hertil.
Så har jeg hørt medlemmer af ordførerens parti sige, at vi allerede har taget rigeligt i Danmark.
Men det er jo ikke rigtigt.
Asyltallet i år er historisk lavt, faktisk så lavt, at man nu lukker asylcentre rundtomkring i Danmark.
Så jeg vil egentlig bare høre: Hvad er hr. Kristian Thulesen Dahls argumentation for, at vi ikke skal hjælpe de her børn, som nu lever på gaden i Grækenland?
Sophie Løhde (V), 2020-10-08:
Jeg har ikke været oppe hele natten og set debat, skal jeg først og fremmest afsløre, men det kan være, det er derfor, at spørgeren er lidt træt – forstået på den måde, at jeg jo sådan set svarede på de spørgsmål, i modsætning til da vi havde hr. Jesper Petersen på talerstolen, for der var der godt nok lidt langt imellem svarene på de konkrete spørgsmål, der blev stillet.
For det har den her regering jo præsenteret sit forslag til som led i Arnereformen, og den må Socialdemokratiets finansordfører da have nået at læse, i forhold til hvor finansieringen bl.a. skal komme fra.
Det er ekstra skat på iværksætteri.
Der er behov for det stik modsatte: mere risikovillig kapital.
Men det kommer der mindre af, når man hæver aktiebeskatningen, og derfor er det ekstra skat på iværksætteri og på gode danske arbejdspladser.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-10-08:
Tak, formand.
Jeg kender Venstre som et parti, der ligesom fru Sophie Løhde godt kan lide at handle.
Det der med, at en tilbudspris ikke nødvendigvis er det, prisen ender på, og at man kan sjakre lidt osv., er vigtigt.
Er det ikke rigtigt forstået, at Venstre er et parti, der sådan er i god forbindelse med virkeligheden?
At se Venstrefolk på Hjallerup Marked og sådan nogle ting er nærmest som at se mig i operaen, altså der, hvor man virkelig kan få lov til at udfolde sig.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge fru Sophie Løhde om noget: Hvad synes Venstre 1 t CO 2 skal koste at fortrænge?
Industrien betaler jo kvoteprisen, og den ligger på de der 200 kr., men nu sidder vi så og forhandler på transportsektorens område, og der er jeg lidt den, der er på Hjallerup Marked og vil gerne have prisen så langt ned som muligt, så det bliver den billigste pris, vi betaler pr. ton CO 2 , som vi fortrænger.
Men nogle af de ting, jeg bare hører fra Venstre ude i samfundet, er, at der altså tales om nogle helt andre priser.
Så hvad skal 1 t CO 2 koste, fru Sophie Løhde?
Sophie Løhde (V), 2020-10-08:
Om vi i Venstre er gode til at handle, tror jeg jeg vil lade andre om at bedømme, men vi synes da i hvert fald, at det er et adelsmærke at forsøge at være dem, der også passer på danskernes penge.
Hvad 1 t CO 2 skal koste at fortrænge, tror jeg i virkeligheden der er flere svar på, afhængigt af hvilke sektorer vi kigger ind i i forbindelse med CO 2 -reduktioner.
For jeg tror ikke, at du kan lægge et ensartet niveau og sige, at det er det maksimale, eller sige, at det er prisen, uanset hvilke områder vi kigger ind i.
Vi skal jo tage forskellige virkemidler i brug inden for forskellige sektorer, og vi er da også optaget af, at prisen for at fortrænge 1 t CO 2 skal så langt ned som overhovedet muligt, men vi anerkender også, at hvis vi skal nå i mål med vores grønne ambitioner, 70-procentsmålet i 2030, er vi også nødt til at investere penge i den grønne omstilling.
Den er jo ikke bare gratis eller løser sig selv, ved at vi satser på ny teknologi med den der berømte hockeytryllestav, som regeringen sætter sin lid til.
Der skal handles, og vi mener, det er nødvendigt at bruge en del af råderummet på den grønne omstilling.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-10-08:
Så vil jeg gerne høre om noget.
Hvis vi er enige om, at industrien betaler 200 kr., mens det, Klimarådet anbefaler som en generel afgift, er 1.500 kr., og den skyggepris, som bl.a. Venstres forslag om 700.000 elbiler i 2030 medfører, er helt oppe på over 4.000 kr. Så vil jeg bare gerne høre, hvor meget de 2.500 kr. mere, end Klimarådet anbefaler, som Venstre altså er villige til at bruge på at fortrænge 1 t CO 2 , egentlig udvikler bilindustrien i Danmark.
Siden Ellerten har jeg ingen erindring om, at der er blevet produceret biler i Danmark, så hvad er det for en investeringsform, Venstre lægger op til ved at ville betale 4.000 kr. for at fortrænge 1 t CO 2 i transportsektoren, når det andre steder kun skal koste 200 kr.?
Sophie Løhde (V), 2020-10-08:
Det har Venstre da heller ikke sagt det skal gøre.
Vi er optaget af i forhandlingerne at sikre, at vi kan få løftet regeringens ambitionsniveau.
Og der er vi nødt til at gå ind og se på at tilføre noget råderum ved at lave reformer for at tilføre finansiering, for ellers kommer vi ikke i mål med den grønne omstilling på transportområdet.
Ellers er der kun én vej, og det er bare at gøre det dyrere for en hel masse danskere, og det er ikke det, vi vil i Venstre.
Så bare en enkelt ting: Det er en myte, hvis vi i Danmark tror, at det med bilindustrien kun er noget, der foregår i Tyskland og andre steder.
Der kom for nylig en meget interessant artikel, og jeg tror, det var Dansk Industri, der havde undersøgt, hvor mange arbejdspladser der i Danmark faktisk er relateret til bilindustrien, og som leverer vigtige komponenter til bilindustrien andre steder, og dermed er de også vigtige i forhold til vores eksportmarked.
Anne Paulin (S), 2020-10-08:
Tak for det.
Siden regeringsskiftet sidste år er der kommet en ny grøn kurs for Danmark.
Vi har fået et 70-procentsmål, og vi har fået grønne aftaler om energi, industri, affald og boliger, som tilsammen viser en fjerdedel af vejen mod 2030-målet.
Alligevel må man forstå på Venstre, at det går alt, alt for langsomt.
Jeg går ud fra, at den her kritik betyder, at der er sket et markant grønt kursskifte i Venstre, siden den tidligere regering f.eks. for bare 2 år siden kom med et klimaudspil, hvor kvoteopkøb var det primære redskab.
Så vil ordføreren løfte sløret for, hvordan Venstre konkret ville have sikret en hurtigere omstilling, end regeringen har sikret i det forgangne år, hvor vi er nået en fjerdedel af vejen?
Sophie Løhde (V), 2020-10-08:
Ja, det vil vi jo bl.a. ved at insistere på, at der skal handles og handles nu, og at det ikke overlades til et håb, en ønsketænkning, om, at ny teknologi løser alle problemer for os nytårsaften år 2029.
Før sommerferien indgik vi aftaler i forhold til energi, industri og affald, og der var Venstre sammen med andre partier medvirkende til at presse regeringen til, at vi fik leveret væsentlig større reduktioner end det, som Socialdemokratiet foreslår.
Så det er jo et godt eksempel på Venstres mandater, der er i arbejdstøjet i forhold til den grønne handling.
I den her regering er I store på ambitioner, og I er små på handling.
Anne Paulin (S), 2020-10-08:
Kan det virkelig ikke blive mere konkret end det?
Ordføreren står og taler om en omvendt hockeystav.
Kan det ikke blive mere konkret?
For jeg går ud fra, at den måde, som ordføreren vil realisere den her omvendte hockeystav på, ikke er ved de gamle virkemidler, som Venstre sværgede til, som kvoteopkøb.
Sophie Løhde (V), 2020-10-08:
Vi kan godt beskæftige os helt vildt meget med fortiden, og jeg ved også, at det er den, regeringen har et problem med at hænge gevaldigt meget fast i.
Men med hensyn til fortiden står jeg på mål for, at vi lavede danmarkshistoriens mest ambitiøse energiaftale, da vi var i regering.
Jeg står også på mål for, at vi nu her, når vi snakker om, at det skal blive konkret, hvad det er, vi vil, er mere ambitiøse og vil have hurtigere handling, når det gælder den grønne omstilling i forhold til vores transportsektor og i forhold til vores biler.
Vi synes ikke, det er ambitiøst med 100.000 flere grønne biler i 2030, som regeringen foreslår, og at de 400.000 kommer af sig selv.
Vi har et mål om 1 million grønne biler, og det skal selvfølgelig finansieres.
Det er også derfor, vi prioriterer at bruge råderum, at vi prioriterer og gerne vil medvirke til at lave reformer for at finansiere den grønne omstilling.
Den her regering – og I har jo sagt det så sandt – er røde, før I er grønne; I ønsker ikke at bruge én krone på den grønne omstilling, andet end hvis det er penge, der kommer ned i turbanen fra en check fra EU, som er optaget for lånte penge.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-10-08:
Jeg så lidt af den amerikanske debat i nat, og Pence gør det samme som det, ordføreren gør nu – man undlader at svare på spørgsmålet og sender i stedet for et angreb den anden vej.
Det kan være, det virker i USA, men jeg tror ikke, det virker i Danmark.
Regeringen har ikke indført en ekstra skat på iværksættere.
Det er simpelt hen bare ikke rigtigt, så lad være med at gentage det.
Jeg synes, at ordførerens udenomssvar på mit spørgsmål beviser helt og fuldt, at jeg har ret, når jeg påstår, at Venstre ikke har en sammenhængende økonomisk politik.
Og derfor vil jeg bare helt stilfærdigt bede ordføreren om at svare på mit spørgsmål: Synes man, det er fornuftigt, at vi går til budgetlovens grænser og gør alt, hvad vi kan, for at få danskerne tilbage på arbejde, eller synes man grundlæggende ikke, at det er fornuftigt?
Sophie Løhde (V), 2020-10-08:
Jeg tænker, at man i Socialdemokratiet glæder sig, siden man er så utålmodig, men Venstre præsenterer selvfølgelig sit finanslovsudspil – i modsætning til Socialdemokratiet, der nogle gange undlod at gøre det, da de var i opposition.
Og jeg vil også allerede gerne afsløre, at der selvfølgelig kommer til at indgå flere tal end sidetal, som jeg tror var de eneste tal, der var i nogle af Socialdemokraternes finanslovsoplæg.
Vi mener i forhold til den økonomiske krise, der har ramt Danmark og resten af verden, at der er behov for her til næste år at føre en ekspansiv finanspolitik.
Det, der er afgørende for Venstre, er, at vi bruger pengene på at skabe varig vækst, og det er jo derfor, vi er bekymrede over regeringens finanslovsforslag, der nærmest er klinisk renset for noget, der skaber vækst og danske arbejdspladser.
I stedet gør man det modsatte.
Man har forslag om nu at lægge en øget skat på iværksætterne – iværksætterne, som er dem, der skal være med til at skabe morgendagens jobs og arbejdspladser i Danmark.
I trækker 10.000 ud af beskæftigelsen.
Det gør Danmark fattigere, ikke rigere.
Og der er der kun børnene og børnebørnene til at betale den regning i sidste ende.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-10-08:
Det er det, der er spørgsmålet fra Nye Borgerlige og nu også fra Liberal Alliance.
Sophie Løhde (V), 2020-10-08:
Men vi går da ind i forhandlingerne med et mål om, at afgifterne ikke skal sættes op.
Det er jo derfor, at vi i øvrigt sammen med regeringen i sidste periode har lavet flere afgiftsnedsættelser.
Så tror ordføreren da ikke, at Venstre går ind i forhandlingslokalet med et mål om, at vi skal sætte afgifterne op?
Vi medvirker ikke i aftaler, der ikke respekterer skattestoppet, og at det dermed samlet set ikke bliver dyrere at være dansker.
Men vi siger også samtidig klart, at hvis vi skal undgå, at det bliver børnefamilierne, almindelige danskere, der i sidste ende skal betale regningen for den grønne omstilling, er det også nødvendigt at tilføre penge til systemet via råderummet og reformer.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Tak for talen, fru Sophie Løhde.
I Alternativet vil vi også gerne vende hockeystaven om, så vi giver den fuld gas nu, og vi så måske – kan ordføreren ikke høre mig?
Den er tændt, den her mikrofon.
Jeg kan prøve at råbe noget højere!
Jeg håber, at jeg stadig har min taletid, formand.
Jeg har heldigvis en høj røst.
Tak for talen, fru Sophie Løhde.
I Alternativet vil vi også gerne vende hockeystaven om, så vi giver den fuld gas nu, og hvis vi så er ved at komme tættere på mål, hurtigere end vi havde troet, kan vi jo lade den flade lidt ud.
Derfor er det også interessant, at Venstre måske gerne vil være med til grønne afgifter inden for skattestoppet.
Derfor har jeg lyst til lige at undersøge det lidt og høre: Hvis det f.eks. betyder, at vi lægger afgift på kød, så kød bliver dyrere – ganske vist med social kompensation – og vi så samtidig gør grøntsager billigere, og så er det jo alt i alt ikke blevet dyrere at være dansker, vil Venstre så være med til den type idéer, når vi skal i gang med forhandlinger om en grøn skatteaftale?
Sophie Løhde (V), 2020-10-08:
Nej, det er nok ikke lige helt den vej, vi ser det, forstået på den måde, at en grøn skattereform, som det har været vigtigt for Venstre og for Det Radikale Venstre at vi fik ind i aftalen, som vi lavede før sommerferien, skal respektere skattestoppet.
Og når vi har sagt til regeringen, at vi skal have en grøn skattereform, har vi jo også tilføjet, at der skal ses på at indføre en ensartet CO 2 -afgift.
Det vil jo betyde, at der er nogle afgifter, der vil blive sat op, for at andre til gengæld kan sættes ned.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Jeg har svært ved helt at forstå det, hvis det nu ikke bliver dyrere at være dansker.
Hvis vi pålægger f.eks. de virksomheder, der forurener meget, en høj afgift, som så kan gå til at hjælpe dem, der er grønne, med at udvikle sig, så bliver det jo alt i alt ikke dyrere at være dansker.
Hvis det bliver dyrere at køre i de dyre biler, de forurenende biler, og billigere at køre i dem, der ikke forurener, bliver det jo heller ikke dyrere at være dansker.
Så jeg har svært ved at forstå, hvordan det skattestop skal fungere, hvis det ikke er i orden, når det ikke bliver dyrere at være dansker.