runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2025-02-06:
Det er fuldstændig rigtigt, som ordføreren siger, at vi i Socialdemokratiet er meget optagede af, at når vi anlægger nye infrastrukturprojekter – det kan være jernbaner eller veje – skal vi selvfølgelig tage hensyn til, at der er en natur, vi skal passe på, at der er dyr, og at der er naturtyper, som det er rigtig, rigtig vigtigt også er der for eftertiden.
Det er vi meget optagede af, og derfor gør vi også, når vi laver infrastrukturprojekter, meget ud af at lave faunapassager og opsamling af vand med mikroplastpartikler i.
Og det er sådan noget, der selvfølgelig altid skal være med, også i fremtiden, og måske i endnu højere grad i fremtiden, når vi anlægger infrastruktur.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-02-06:
Tak for det.
Og tak for talen, som jo meget fint skitserer historikken i den problematik, vi diskuterer her i dag.
Der er dog en ting, jeg savner lidt at ordføreren forholder sig til, for der er jo sket noget siden 1973 og frem til i dag, i forhold til hvordan vi ser på natur, miljø, biodiversitet og klima.
Vi tager det meget mere alvorligt, og det antager jeg selvfølgelig også at ordføreren og ordførerens parti gør mere i dag, end man gjorde for 50 år siden – heldigvis.
Jeg kan bare ikke se for mig, at man kan lave en motorvej i det udlagte område, som ikke har en kæmpe negativ effekt på alle de her områder, som vi aldrig ville acceptere i dag.
Så ser ordføreren overhovedet et realistisk scenarie for sig, hvor det her areal kan blive brugt til motorvej, sådan som det oprindelig var tænkt?
Thomas Jensen (S), 2025-02-06:
Men jeg tror bare ikke, at Det Konservative Folkeparti er parat til at investere alle de penge i kollektiv transport, som der skal til, for at få folk ud af bilerne og over i den kollektive transport.
Birgitte Bergman (KF), 2025-02-06:
Jamen altså, kære ordfører, der findes jo andre muligheder for at holde trængselen nede.
Der er jo, som ordføreren selv så fint skitserede i sin ordførertale, planer i gang, og infrastrukturaftalen tilbage fra 2019, som jeg mener det er, skitserer jo netop også en udvidelse af Hillerødmotorvejen og de andre ting, som netop længe har været på tapetet, og som det også er vigtigt at have med ind i den her samtale.
Det her handler om en arealreservation, som man har haft i 52 år, og som man overhovedet ikke har benyttet sig af, og nu ønsker vi jo sådan set bare helt fokuseret at ophæve den arealreservation.
Men der kan jeg så forstå, at Socialdemokratiet gerne vil have store motorveje ned gennem vores natur- og kulturhistoriske landskab fra Helsingør til Køge.
Thomas Jensen (S), 2025-02-06:
Det er jo godt, at vi ikke har haft behov for at tage Ring 5 i anvendelse endnu, for det betyder jo, at vi indtil nu har kunnet holde trængslen nede.
Men jeg er sikker på, at Det Konservative Folkeparti ligesom alle vi andre partier, hvis vi ikke finder løsninger på trængslen, vil blive mødt af henvendelser fra erhvervsorganisationer og fra borgere, som spilder deres tid på vejene ved at sidde i kø.
Den seneste opgørelse fra Dansk Industri viser, at det er 26 mia. kr., vi spilder om året ved at sidde i kø, og det er et samfundsproblem, og det er noget, der kan skabe en masse affødte effekter, som vi skal tage stilling til herinde.
Det er sådan noget som, om vi kan blive ved med at rekruttere arbejdskraft til virksomhederne og til de offentlige virksomheder i København, og der er alle de folk, der er blevet presset ud af Storkøbenhavn, fordi boligpriserne er så høje.
Hvad er det for nogle synergier, vi sætter i gang?
Vil urbaniseringen fortsætte?
Ja, det tror jeg, og alt det skaber samfundsproblemer, og dem skal vi også være rede til at løse.
Derfor synes jeg også, det er påfaldende, at der i det her beslutningsforslag ikke er et eneste forslag til, hvordan man løser det samfundsproblem, som korridor 5 skal løse, nemlig at holde trængslen nede.
Birgitte Bergman (KF), 2025-02-06:
Tak for det, og tak for en på mange måder meget fin tale fra ordføreren, som skitserer nogle problemstillinger, og det er jo ikke nogen problemstillinger, der er nye.
I 52 år har den her arealreservation jo eksisteret, så derfor kan det også undre mig, at man i Socialdemokratiet, som slår sig op på at være et klimavenligt parti, som gerne vil naturen osv., stadig gerne vil holde fast i planerne om de her mareridtsmotorveje ned gennem et natur- og kulturhistorisk landskab fra Helsingør til Køge.
Det er altså borgerne, og det er kommunerne, man på den her måde holder bondefanget.
Jeg synes ærlig talt, at det ville klæde den her regering at komme med et konkret svar på, om man ønsker at ophæve arealreservationerne eller ej, og hvornår det skal ske.
Der er det her med, at man nu skal se på yderligere analyser, tal og undersøgelser.
Men det har vi masser af, og der bruger man bare yderligere borgernes penge, og der er her rigtig meget på spil, altså naturen, borgerne og kommunerne.
Thomas Jensen (S), 2025-02-06:
Det har jeg ikke hørt noget om i dag, men det kan være, vi bliver klogere lidt senere, når jeg får mulighed for at stille spørgsmål.
Som jeg sagde i min ordførertale, er der ikke nogen aktuelle planer frem til 2035 om at anlægge en motorvej i det her tracé, som var reserveret, men Socialdemokratiet holder altså muligheden åben, og det er den bedste måde, vi kan garantere, at man i fremtiden kan komme til at løse det her problem med øget trængsel, altså at vi trods alt har et sted her, hvor vi ikke skal ud at ekspropriere en masse boliger og erhvervsliv, og hvor vi har en afstand til det øvrige samfund.
Det er faktisk meget godt at have sådan en løsning i baghånden.
Anni Matthiesen (V), 2025-02-06:
Tak for det, formand.
Først og fremmest vil jeg gerne sige tak til forslagsstillerne for at fastholde den her vigtige debat, som der har været flere lignende af, nemlig om Ring 5-transportkorridoren.
Det var en reservation, som, når vi siger 2025, har eksisteret i mere end 52 år, derfor er det også en vigtig debat, men jo ikke en ny debat.
Med forslaget lægger forslagsstillerne op til at hæve reservationen af Ring 5-transportkorridoren, som med regionsplan tilbage i 1973 blev reserveret til fremtidige vejanlæg.
Som følge heraf lægger forslagsstillerne også op til at skrinlægge planerne om en mulig Ring 5-motorvej i transportkorridoren.
For et borgerligt-liberalt parti som Venstre er både frihed og fornuft to vigtige nøgleord, og jeg tror ikke, at der er mange her i salen, som mener, at det er hverken frit eller fornuftigt at opretholde arealreservationer, der ikke er nødvendige, og det er det i hvert fald ikke for os i Venstre.
Derudover er det begrænsende for udviklingen i lokalområderne.
Det er heller ikke fornuftigt, for vi har rigtig mange politiske ønsker til, hvordan vores arealer skal benyttes fremover.
Vedvarende energianlæg, mere natur, mere skov, ja, jeg kunne fortsætte denne liste.
Men vi har jo kun de arealer, vi har, og derfor skal de også bruges klogt, og derfor skal der træffes en beslutning om, hvad der skal ske med arealreservationen.
Og når det er sagt, mener vi også i Venstre, at store beslutninger skal træffes på et ordentligt og velunderbygget grundlag, for det er der nemlig også fornuft i.
Som ministeren også var inde på og allerede har redegjort for, igangsatte Transportministeriet her for nylig et arbejde i Vejdirektoratet, og de kommer så med nogle nye tal, og de forventes allerede til sommer.
Til slut vil jeg derfor gerne igen understrege, at Venstre stadig mener, at arealreservationen i korridoren skal ophæves til transportformål, men at vi afventer de tal, som man nu er gået i gang med at undersøge i Transportministeriet.
Og når de tal så kommer, vil Venstres udgangspunkt stadig væk være, at arealreservationen i korridoren skal ophæves til transportformål, men desværre kan vi så ikke støtte beslutningsforslaget her og nu, fordi vi som sagt afventer de nye undersøgelser.
Tak for ordet.
Thomas Jensen (S), 2025-02-06:
For Socialdemokratiet har løsningen aldrig været et enten-eller mellem det kollektive og privatbilisme, det har altid været et både-og.
Derfor er vi jo også i gang med at investere i nogle kollektive løsninger, og jeg håber da, at vi kommer til at investere i endnu flere i fremtiden, for med det mobilitetsbehov, der er i hovedstaden, kan vejene ikke i længden rumme det hele.
Så det bliver et både-og, men når fremsynede beslutningstagere for mange år siden har reserveret den her korridor, synes jeg faktisk, vi skal opretholde den for at give kommende beslutningstagere mulighed for at kunne træffe det valg, om man vil bygge en vej, der aflaster nærområder for støj og forurening.
Mads Olsen (SF), 2025-02-06:
Jo, SF har jo masser af bud på, hvordan vi kan håndtere det her i stedet for.
Det skal ordføreren være velkommen til at spørge ind til.
Jeg skal bare forstå det rigtigt, altså at det er ordførerens holdning, at hvis vi bygger endnu en vej, hvor der kan komme endnu flere biler, vil det skabe mindre støj.
Thomas Jensen (S), 2025-02-06:
Ordføreren er også bekendt med, at i alle områder, hvor vi kan – i forbindelse med anlæg og i drivmidler til køretøjer – arbejder vi på, at det skal blive mere og mere CO 2 -neutralt, også i anlægsbyggeriet.
Faktisk er danske anlægsvirksomheder meget længere fremme og kunne være endnu længere fremme, hvis vi havde den rette lovgivning her i Danmark; så kunne vi faktisk få endnu mindre CO 2 -udledning fra anlægsprojekter.
Socialdemokratiet passer selvfølgelig på naturen og på vores miljø og på vores dyrearter og på mennesker, der bor i nærheden af infrastruktur.
For det her vil jo netop fjerne en masse trafik fra folks nærmiljø.
Så sagen er ikke så enkel.
Og det vil rent faktisk være noget, der kan løse et samfundsproblem, og det hører jeg ikke SF har nogen bud på hvordan man gør.
Mads Olsen (SF), 2025-02-06:
Jeg vil også gerne sige tak for talen til ordføreren.
Ordføreren nævner jo også i nogle af de andre svar, at hvis man vil bygge en motorvej, kan man jo på forskellige måder tage nogle hensyn til natur, til klima, til støj osv., og det skal vi jo selvfølgelig altid gøre.
Men er ordføreren ikke grundlæggende enig i, at hvis man vil bygge en motorvej igennem det her område, vil det betyde store CO 2 -udledninger i en tid, hvor vi står i en klimakrise, at det vil betyde mindre gode forhold for naturen i en tid, hvor vi står i en biodiversitetskrise, og at det vil betyde, at der kommer flere støjplagede borgere i en tid, hvor vi har markant mere fokus på støj, på alle de negative konsekvenser, det har for sundheden og for os alle sammen, og at vi derfor har brug for at tænke nyt, i forhold til hvordan vi håndterer trængslen ind til de her områder, og ikke bare bliver ved med at lave de løsninger, man altid har gjort, med, at så kan man bygge en eller anden motorvej eller endnu mere af noget andet?
Thomas Jensen (S), 2025-02-06:
Det var noget af en motivforskning, ordføreren var ude i.
Jeg er interesseret i som beslutningstager at være med til at løse samfundsproblemer.
Og derfor er det, når der skal laves nogle nye beregninger, også det, vi fra Socialdemokratiets side vil have med i de beregninger: Hvad er effekten af ikke at kunne aflede trafikken på en motorvej i fremtiden?
Hvad betyder det i ordførerens lokalområde, at der vil være meget mere biltrafik der, hvor der er bløde trafikanter, der, hvor der skoleveje?
Det er jo det, man også skal konfrontere sig selv over for sine vælgere med: at man ikke er rede til at løse de problemer med stigende trængsel i landsbysamfund og i bysamfund, hvis man ikke vil anlægge den her motorvej.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-02-06:
Jeg kender alt til historien omkring det her.
Jeg bor selv lige i området, der bliver berørt af det her, så jeg kender såmænd alt til historien.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre noget, for nu nævner ordføreren også, at der skal laves endnu en undersøgelse, og ministeren var også inde på, at der skal laves en undersøgelse igen.
Der er lavet undersøgelser, og der er også lavet undersøgelser om alternative linjeføringer i forhold til transportkorridoren.
Hvad er det, man forventer nu med endnu en undersøgelse?
Altså, jeg har lidt en fornemmelse af, at det i virkeligheden handler om, at man i regeringen ikke er villig til at nedlægge den her transportkorridor, og at I derfor bliver ved med at holde os hen med snak, møder og nye undersøgelser – og skyde det, skyde det og skyde det.
Thomas Jensen (S), 2025-02-06:
Vi skal altid afveje vores beslutninger herinde mellem samfundsnødvendige beslutninger og så selvfølgelig hensyn til borgerne.
Og det, man gjorde i 1973, da man lavede den her arealreservation, var jo netop at tage et hensyn til den kommunale planlægning, der måske kunne have fundet sted i det, der i dag er korridoren, og hvor man kunne have anlagt beboelse eller erhvervsarealer – så man ikke skulle komme måske 60 eller 65 år senere og ekspropriere dem, som vi gør mange andre steder i landet, når vi laver infrastruktur.
Derfor har man lavet den her arealreservation, altså sådan at man ikke ville gøre problemet i forhold til borgere og virksomheder større.
Derudover har vi et samfundsproblem med trængsel allerede i dag.
Og derfor skal vi også holde muligheden åben for, at fremtidige beslutningstagere kan gøre anvendelse af at anlægge noget trafikalt, der kan afvikle den her trængsel.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-02-06:
Mange tak.
Som ordføreren også var inde på, indgår Ring 5 jo ikke i infrastrukturaftalen, der løber frem til 2035.
Og ordføreren nævner jo også, at her i 2025 er der stadig ikke nogen planer om at benytte transportkorridoren.
Så kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre, om ordføreren mener, at det er rimeligt at blive ved med at holde borgerne og lokalsamfundene, der er omkring den her transportkorridor, hen?
Nu er det jo i 52 år.
Mener ordføreren, det er rimeligt at blive ved med at holde borgerne og lokalsamfundene hen på den her måde?
Søren Søndergaard (EL), 2025-02-06:
Der snakkes for tiden meget i EU om begrænsning af administrative byrder, og i Europaudvalget behandler vi sjældent et mandatforslag fra regeringen, hvor der ikke lægges stor vægt på, at det ikke må føre til urimelige administrative omkostninger for virksomhederne.
På den baggrund burde det her forslag få jublen til at bryde ud på regeringsbænkene.
For hvis der eksisterer en absurd administrativ omkostning i EU, så er det den lave tærskel for, hvornår kommuner og regioner skal udbyde et offentligt indkøb i et bureaukratisk EU-udbud.
Lad det være slået fast med det samme: Ved store offentlige indkøb er det generelt helt rimeligt, at opgaven skal sendes i EU-udbud, men det er det ikke, når det gælder mindre opgaver på 2-3 mio. kr.
Gennemførelsen af EU-udbud kræver mange ressourcer, og det kræver en masse administrativt bøvl, og bøvlet står sjældent mål med resultatet.
Faktisk findes der kommuner, som trods deres brug af kræfter på at lave EU-udbud efter alle kunstens regler aldrig har modtaget så meget som et eneste bud fra en virksomhed i et andet EU-land.
Det er skønne spildte kræfter.
Det er derfor, at vi med det her beslutningsforslag foreslår, at tærskelværdien for at sende en opgave i EU-udbud skal hæves til 7,5 mio. kr. svarende til 1 mio. euro.
Det skal Danmark arbejde for i EU, men vi skal selv gå foran med et godt eksempel og vise en vej ud af unødvendige administrative byrder og bøvl.
Jeg ser frem til Tingets helhjertede opbakning.
Maria Durhuus (S), 2025-02-06:
Nu står vi her i dag og behandler et forslag, som Enhedslisten har fremsat, og jeg mener jo lige netop, at den nye sundhedsreform er et tegn på, at vi vil have en lige adgang for alle til et sundhedsvæsen, at vi prøver at udvide kapaciteten, og at vi prøver at kigge på at give alle patienter de samme rettigheder, så vi på den måde sikrer, at folk ikke mere vil have behov for en sundhedsforsikring.
Jeg vil også sige, at jeg, når nogen tillægger speciallægerne, at de alle er nogle gemene mennesker, der tager de folk ind, der kan betale, først, og de på den måde ikke har en etisk fordring i forbindelse med det arbejde, er dybt uenig i det.
Det er der helt sikkert, det er der også andre steder, så lad os gribe ind mod dem i stedet for at tillægge alle læger, at de er pengegriske, og sige, at alle dem, der har en sundhedsforsikring, kommer foran dem, der ikke har en.
Sker der nogle ting derude, skal vi selvfølgelig behandle det, men det gør vi jo ikke ved bare at fjerne alle rettigheder til at arbejde de steder, hvor man gerne vil arbejde.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-06:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Nu er den model, vi foreslår her, jo ikke bare sådan en model, der er hevet ind ud af det blå, men det er jo den model, der i dag fungerer for de almenpraktiserende læger, altså lægerne med speciale i almen medicin.
Så det er jo en kendt model, der også fungerer.
Men jeg synes, ordføreren kommer til at lægge meget vægt på det der med kapaciteten, og vi er jo fuldstændig enige i det med at udvide kapaciteten.
Men det, der er det centrale spørgsmål her, er jo, hvem der får adgang til den kapacitet, der er, og der mangler jeg lidt svaret fra Socialdemokratiet på, hvorfor man vil acceptere, at der blandt to patienter med den samme baggrund og med den samme lidelse, kan være en patient, der har en sundhedsforsikring, som kan blive behandlet efter få dage, hvorimod den patient, der ikke har råd til en sundhedsforsikring, eller som ikke er dækket af det gennem overenskomsten, så bliver nødt til at vente i måneder.
Hvad er lighedstankegangen i forhold til det?
Maria Durhuus (S), 2025-02-06:
Tak for ordet.
Det skal jo, som vi også hørte sundhedsministeren sige, ikke være pengepungen, der afgør, om vi kan få behandling.
Vi skal ikke først spørge til, hvad en behandling koster, eller undersøge, om vi har en sundhedsforsikring, der dækker.
Vi skal ikke svinge dankortet, når vi har været inde hos lægen.
Derfor er det helt afgørende, at vi har et stærkt offentligt sundhedsvæsen, hvor vi betaler solidarisk, og hvor der er gratis hjælp hos lægen eller på sygehuset, når ulykken rammer.
Dagens emne i dag er de praktiserende speciallæger, og her er der ingen tvivl om, at der er udfordringer i Danmark.
Det har vi været meget ærlige om, bl.a. også i forbindelse med sundhedsreformen.
For det første er der en skæv fordeling på tværs af landet.
Der er ganske enkelt områder, hvor der er langt til nærmeste speciallæge.
For det andet er ventetiderne for at komme til praktiserende speciallæge alt for lange.
Vi har alle hørt om de lange ventetider på speciallæger inden for børne- og ungepsykiatrien med de omkostninger, det kan have for patienter og deres pårørende.
Begge dele, altså den ulige fordeling og de lange ventelister, har vi derfor også haft på bordet i forbindelse med den store sundhedsreform, som blev aftalt i november.
Her var det lige adgang på tværs af geografi, der netop var et centralt pejlemærke for os Socialdemokrater.
Med sundhedsreformen vil vi for det første lave en bedre fordeling af speciallæger på tværs af landet.
Det skal give bedre en fordeling.
Vi skal også uddanne flere speciallæger, og vi skal uddanne flere uden for de større byer, hvor der i dag er færrest tilbud.
For det andet vil vi indføre en ny ret til hurtig udredning og behandling hos praktiserende speciallæger, så vi får en egentlig patientrettighed, ligesom vi kender det fra sygehusene i dag.
Vi har endnu ikke en konkret model; den skal udvikles i den kommende tid.
Indtil da har vi for 2026 afsat penge til at nedbringe ventetiderne.
Vi ved reelt ikke, om forslaget vil betyde kortere eller længere ventetid hos speciallægerne.
Problemet er bare, at der er lige så stor risiko for, at det går den anden vej, altså at speciallægerne så vælger kun at tage imod private patienter og helt stopper med at tage patienter via overenskomsten, netop fordi der i dag er stor efterspørgsel efter speciallæger og de derfor næppe bliver arbejdsløse lige foreløbig.
Vi mener derfor, at det ville være et meget drastisk skridt at tage, når der vel at mærke ikke er nogen garanti for, at det vil løse problemet, som vi jo er enige om eksisterer.
Vi støtter derfor ikke beslutningsforslaget, men jeg kan love, at Socialdemokratiet vil fortsætte arbejdet med at sikre en bedre fordeling af speciallæger på tværs af landet og med at nedbringe ventetiden for patienterne.
Tak for ordet.
Sophie Løhde (V), 2025-02-06:
Det analytiske grundlag har Sundhedsstrukturkommissionen jo også beskæftiget sig med i deres omfattende rapport, hvor de i øvrigt ikke anbefaler, at der foretages ændringer på det område.
Min mission er da, at man slet ikke skal have brug for at have en privat sundhedsforsikring, når vi taler om at kunne få adgang til en praktiserende speciallæge.
Og det er derfor, jeg er stolt af, at vi nu sætter penge af til at få ventetiderne nedbragt – ikke, at det er sket i morgen, for det har været et problem for længe, men det tager vi nu et ansvar for med sundhedsreformen – men også af, at vi for første gang giver patienterne rettigheder på det her område, så man dermed også får mere frit valg og bedre mulighed for at kunne vælge lange ventetider fra.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-06:
Men ministeren svarer bare ikke på det centrale spørgsmål: Hvorfor er det, at når to patienter har præcis den samme lidelse, så skal den med sundhedsforsikringen rykkes måneder frem i køen frem for den, der ikke har en sundhedsforsikring?
Hvordan hænger det sammen med at have lige og fri adgang til sundhedsvæsenet?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål, når nu ministeren siger, at det ikke er et stort problem, og vi jo kan se, at der er en klar stigning i antallet af sundhedsforsikringer, er: Hvad er så baggrunden for, at regeringen har afvist, at vi laver en analyse af konsekvenserne af stigningen i antallet af sundhedsforsikringer?
Det har vi jo bedt om flere gange, men det har regeringen afvist.
Hvad er baggrunden for, at man ikke ønsker at få lavet den analyse, så vi har et konkret fagligt grundlag at stå på?
Sophie Løhde (V), 2025-02-06:
Mig bekendt og på stående fod står de private sundhedsforsikringer – bare også lige for at få alle proportionerne med – for 2 pct. af aktiviteten i forhold til det samlede sundhedsvæsen.
Det vil jeg bare lige sige, inden vi sådan får det til at lyde større, end det nu engang er.
Jeg er optaget af, at alle patienter, alle danskere, skal have lige adgang til et stærkt offentligt finansieret sundhedsvæsen.
Dem har vi jo med sundhedsreformen nu afsat et trecifret millionbeløb til at vi kan investere i, med henblik på at flere danskere skal opleve, at tilgængeligheden bliver bedre, at ventetiderne bliver nedbragt – og hvor vi ovenikøbet siger, at frem for at patienten skal være afhængig af systemet, så må systemet tage hensyn til patienten, ved at man nu for første gang får nogle unikke patientrettigheder på det her område, fuldstændig på lige fod med da vi i sin tid også indførte det udvidede frie sygehusvalg og sikrede, at vi tog et opgør med det, der var tidligere, hvor det jo, også med Enhedslisten som støtteparti, var sådan, at man bare kunne have sig en forsikring eller en stor pengepung og så købe sig frem i køen.
Med det udvidede frie sygehusvalg har vi sikret, at alle har adgangen til at kunne vælge lange ventetider fra på sygehusene, hvis det er, at det offentlige ikke kan tilbyde behandling inden for 30 dage.
Nu ønsker vi også at indføre nogle unikke patientrettigheder på det her område.
Og tak til aftalepartierne for at være med til at tage ansvar for, at vi også leverer her.