Henrik Møller (S), 2022-02-10:
Det her har jo egentlig en – jeg ved ikke, om man kan sige spøjs – baggrund, men hvis man spoler filmen lidt tilbage og går til sidste år omkring september måned, så var der før ophævelsen af restriktionerne vel ingen tvivl om, at det, der var et meget væsentligt omdrejningspunkt, var spørgsmålet om, at der nu formentlig var en masse virksomheder, som ville dreje nøglen om; vi ville opleve et hav af konkurser i forbindelse med de restriktioner, der var omkring coronaen.
Men det, vi jo sådan set oplevede, næsten dagen efter at restriktionerne var ophævet, var, at der kom en debat og en efterspørgsel, hvor man siger: Nu mangler vi arbejdskraft.
Der er ingen tvivl om, at vi jo i forhold til prognoserne har set ind i, at vi godt ved, at vi på sigt kommer til at mangle hænder og især uddannet arbejdskraft – det har vi sådan set også prøvet at tage højde for.
Men lige præcis den her situation kom meget hurtigt og meget voldsomt.
Ledigheden er historisk lav.
I december var ledigheden nede på 2½ pct.
Man kan sige, tallene taler deres eget sprog; vi har klaret os utrolig godt gennem krisen, og det skyldes selvfølgelig ikke mindst danskerne og de danske virksomheder.
Men det skyldes også den krisepolitik, som regeringen sammen med et bredt og ansvarligt flertal i Folketinget har ført.
Med nogle massive investeringer og hjælpepakker har vi holdt hånden under de danske virksomheder og de danske lønmodtagere.
Men som sagt har den her positive udvikling afledt nogle udfordringer med at rekruttere den nødvendige arbejdskraft, og hvis vi skal undgå at bremse væksten og fremgangen for dansk økonomi, så kræver det jo selvfølgelig, at vi også gør noget.
Det er også derfor, at regeringen indgik en trepartsaftale om manglen på arbejdskraft med arbejdsmarkedets parter og KL tilbage i oktober måned 2021.
Med trepartsaftalen sætter vi ind på fire forskellige områder, nemlig bedre match mellem ledige og virksomheder; skærpede rådighedsregler for at sikre, at ledige søger og tager job; styrket indsats for at få ledige seniorer tilbage i job, og endelig hjælp til virksomheder til at rekruttere europæisk arbejdskraft.
Lovforslaget her har til formål at udmønte de dele af trepartsaftalen, der kræver lovændringer.
For det første – som også nævnt før – foreslås det, at vi igangsætter et forsøg, hvor jobcentrene får en mulighed for at igangsætte en jobrettet indsats frem for en uddannelsesrettet indsats til personer under 30 år.
Forsøget skal få flere unge med ud på arbejdsmarkedet på den korte bane, men samtidig skal indsatsen bero på en konkret vurdering og også den unges eget ønske om jobrettet indsats.
For det andet foreslås det, at rådighedsreglerne skærpes.
Det betyder, at vi i en afgrænset periode skruer op for sanktionsindsatsen, hvis den ledige ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet eller ikke søger job, som vedkommende er pålagt at skulle søge.
For det tredje foreslås det at indføre et forbud mod at screene jobansøgere på baggrund af alder.
I sidste uge kom det frem i en evaluering, at halvdelen af de ledige seniorer oplever at blive fravalgt på grund af deres alder.
Det synes vi er helt skævt.
Derfor handler det her også om nogle balancer: Manglen på arbejdskraft skal ikke alene løses ved udenlandsk arbejdskraft; den lave ledighed giver også nogle muligheder for at få nogle af dem, der står bagest i jobkøen, med i den jobfest, vi har.
Det er jeg glad for at arbejdsgiverne også forpligter sig til i trepartsaftalen.
I Socialdemokratiet tager vi selvfølgelig den her mangel på arbejdskraft alvorligt, fordi den kan være med til at være en stopklods for den vækst og den fremgang, som dansk økonomi har lige nu.
Så derfor er det ikke alene den her trepartsaftale, der er.
På den baggrund kan vi fra Socialdemokratiets side bakke op om lovforslaget.