runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-02-28:
Ja, det er jo lidt et emneskifte, men jeg læser spørgsmålet op, som jeg skal: Mener ministeren, at man med en CO 2 -afgift på landbruget kan sikre, at der ikke sker en prisstigning på helt basale fødevarer?
Jeg ved næsten ikke, om jeg skal læse spørgsmålet op igen, for der var et langt svar, men man kom jo ikke rigtig ind på det, jeg egentlig spurgte om, altså om man, hvis man laver en model for en CO 2 -afgift på landbruget, kan sikre, at fødevarepriserne ikke kommer til at stige.
Og det er jo egentlig et ja-/nejspørgsmål, og jeg kunne næsten hjælpe med at give svaret, i hvert fald ud fra Michael Svarer-rapporten, der er kommet.
For der er kommet tre modeller, og i alle modellerne ser man, at priserne på fødevarerne kommer til at stige.
Man kommer ifølge alle modellerne også til at tabe arbejdspladser, men det er jo ikke det, jeg har spurgt om.
Så ministeren kan jo bare svare ja eller nej på, om det er muligt at sikre, at der ikke kommer til at være prisstigninger på ganske almindelige fødevarer, hvis man vælger at lave en CO 2 -afgift på landbruget.
Jeg tror ikke, der er nogen steder, man kan finde et citat, hvor vi i Danmarksdemokraterne har sagt, at man skal gøre ingenting, men du kan finde utallige citater på, at vi er imod en CO 2 -afgift på landbruget, som gør fødevarerne dyrere og koster arbejdspladser; det er korrekt.
Men at man skal gøre ingenting, er en anden sag.
Det har vi aldrig sagt, og det mener vi heller ikke.
Jeg kan forstå på ministeren, at man siger, at man også er optaget af priserne.
Det er jo sådan set positivt, og tak for det.
Men kan man så ikke som regering garantere, at når man laver sådan en trepartsaftale, som vi skal i gang med at forhandle om om lidt, kommer fødevarepriserne ikke til at stige?
Altså, hvis man er så optaget af, at priserne ikke skal stige, kan man vel også garantere her, at det er det, man går ind til forhandlingerne med, altså at man ikke skal opleve, at kødsovsen, som den enlige mor laver til sine børn, der spiller fodbold, bliver dyrere?
Det er ganske almindelige, basale fødevarer.
Kan ministeren ikke give en garanti for, at de ikke skal stige med den her aftale?
Charlotte Munch (DD), 2024-02-28:
Vil ministeren besvare, hvor man forventer at de personer, som er beskæftiget inden for landbruget, og som mister deres job som følge af en CO 2 -afgift, finder beskæftigelse efterfølgende?
Morten Bødskov (S), 2024-02-28:
Virkeligheden er den, at der i dag, som vi lige har kunnet se det, findes mindst seks private prissammenligningsportaler, hvor man kan gå ind og søge oplysninger – mindst seks prissammenligningsportaler.
Den bedste form for konkurrence skabes i dialogen med ens bankrådgiver ved at udfordre de ting, man får, og det er ved at stille de spørgsmål, som jeg var inde på før.
Det er det, der kan være med til at sikre, at man fremmer konkurrencen, og det er det, som efter min opfattelse og efter regeringens opfattelse er den første vej og det vigtigste skridt i forhold til at udfordre bankerne og dermed eventuelt få en højere indlånsrente, en højere rente på børneopsparingen, en lavere rente på boliglånet eller måske også lavere gebyrer.
De der spørgsmål skal man stille, og hvis man er utilfreds med svarene eller ikke får svar på spørgsmålene, så kan man søge inspiration på de her mindst seks private prissammenligningsportaler og så tage en anden runde med banken. Hvis de så ikke svarer, vil jeg opfordre til, at man skifter bank, altså hvis man er utilfreds.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-02-28:
Jeg må jo indrømme, at selv med mit engagement i en bank er det nogle gange svært at vide, om man skal være utilfreds med svarene.
Altså, man skal jo kende prisniveauerne på tværs, altså hvad der burde være prisniveauet, hvis ikke bankerne skulle have de her kæmpemæssige overskud, og hvordan prisniveauerne har udviklet sig over en årrække.
Det er jo derfor, at vi på forsikringsområdet, hvor det også er meget kompliceret at være kunde, har sagt, at der skal være en forsikringsguiden.dk, hvor Forbrugerrådet Tænk er med til at sige, hvordan vi sikrer gennemsigtighed for forbrugerne på tværs af forsikringsområdet.
Lad os da gøre det samme på pengepriser.dk.
Man skal jo lige holde tungen lige i munden, for hvad er vi uenige om, og hvad er vi ikke uenige om?
Vi er, som jeg hører det, ikke uenige om problemet, og vi er ikke uenige om, at der skal mere konkurrence, men det, der måske er en uenighed om, er, om vi politisk skal gå ind og kræve, at der bliver lavet en prisportal.
For det er jo fint, at man har en rådgivningsforpligtelse, men mig bekendt er det jo ikke en rådgivningsforpligtelse til at sige: Det ville være bedre for dig at skifte bank.
Det er jo en rådgivningsforpligtelse i forhold til ens engagement med den bank.
Så det løser jo ikke det med gennemsigtigheden på tværs af banker.
Morten Bødskov (S), 2024-02-28:
Jeg synes, vi skal starte der, hvor vi er startet, så at sige.
Der er jo ingen uenighed om, at der er problemer med gennemsigtighed og gennemskuelighed for bankkunder i forhold til deres engagement med deres bank – overhovedet ikke.
Undersøgelsen fra Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen viser det jo, som spørgeren også siger, ganske tydeligt.
Der, hvor vi bør tage fat, er i forhold til at sikre, at bankerne til en start efterlever det, de rent faktisk skal.
Altså, de har en forpligtelse til at rådgive spørgeren, mig og andre; det er, om man vil, høj som lav i det danske samfund, som forpligtelsen gælder over for.
Det er ikke kun folk, som selv ringer, og eventuelt folk og kunder, som har store formuer, som kan regne med og skal kunne regne med at få en rådgivningssamtale.
Det gælder hele det danske samfund og dermed alle deres kunder.
Så det har de en forpligtelse til at sikre, og derfor er det også, at Finanstilsynet har skærpet fokus på det.
Det i sig selv tror jeg vil hjælpe til, at gennemsigtigheden og gennemskueligheden i ens engagement med banken bliver større.
Så er der en række prisportaler, hvor man kan gå ind og få, om man vil, oplysninger og idéer til spørgsmål, man kan stille til banken i den videre dialog.
Det er den vej, vi skal.
Der er ingen uenighed om, at der er for lidt konkurrence.
Det her tror jeg er noget, der kan være med til at fremme det.
Det er der også muligheder for at få med nogle af de portaler, som eksisterer i dag.
Altså, stil følgende spørgsmål: Nu kan jeg se i medierne, at nogle banker giver mere på indlånskontoen, end jeg får – hvordan kan det være?
Hvor meget får jeg i rente på min børneopsparing, som jo er blokeret, om man vil, i flere år, inden den bliver udbetalt?
Hvad betaler jeg i rente for mit huslån eller mit andelsboliglån?
Hvad betaler jeg i grunden i gebyrer, når jeg måske vil have en konto til min søn eller datter?
Alle de her spørgsmål skal man stille.
Der er gode opfordringer til det på de her portaler, som er der.
De spørgsmål og den dialog, skal man tage med banken, og hvis man er utilfreds med svarene, kan man tage sit engagement med over til nabobanken.
Hvis de kan gøre det nemmere, billigere og bedre, synes jeg, at man skal skifte bank.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-02-28:
Jeg synes faktisk tilsvarende, at den her opgave, vi står over for, de klimaforandringer, som flere og flere jo også ser i deres hverdag udfolde sig, men også den klimalov, vi hver især har forpligtet os på at levere på, kalder på, at vi faktisk drøfter tingene grundigt, at vi gør det på et forberedt udgangspunkt med en ekspertgruppe, der har siddet ordentligt og sagligt og taget de her svære dilemmaer op, og at vi nu gør det i en trepartsdrøftelse med de forskellige interesserede og implicerede parter.
Det synes jeg faktisk tjener vores demokrati til ære, og jeg tror også, at det er den måde, vi får de bedste løsninger på, og det ser jeg frem til at se resultaterne af.
Mange tak.
Der er ingen tvivl om, at klimakrisen og klimaforandringerne er menneskeskabte, og at det er vores generations største udfordring.
Jeg mener derfor også, at vi har et ansvar for at nedbringe vores CO 2 -udledning markant.
Det er noget, vores børn og børnebørn vil måle vores generation på om vi får styr på.
Heldigvis er der på den baggrund så også et bredt flertal af Folketingets partier, der bakker op omkring klimaloven med lige præcis det sigte, hvor der jo netop er en aftale om at lykkes med at nedbringe Danmarks CO 2 -udledninger.
Derfor er der for mig at se ingen tvivl om målet.
For at leve op til lige præcis den klimalov har vi jo de senere år indgået en lang række aftaler, som netop nedbringer CO 2 -udledningerne, f.eks. på industrien, på transporten og på luftfarten, og det næste store område er så landbruget.
I den anledning vil jeg gerne takke ekspertgruppen for en grøn skattereform for det grundige arbejde med den endelige rapport, som der henvises til.
Regeringen ser frem til at studere rapporten og ekspertgruppens analyser og anbefalinger nøje, og anbefalingerne vil også blive drøftet i den grønne trepart, som regeringen har nedsat.
Charlotte Munch (DD), 2024-02-28:
Anerkender ministeren slet ikke, at hvis der forsvinder 8.000 arbejdspladser i f.eks. Vestjylland og Himmerland, vil mange af disse ansatte måske nok få arbejde igen, men i så fald inde i storbyer som Herning og Aalborg.
Når folk flytter væk, forsvinder grundlaget for livet i landområderne.
Det påvirker i elevtallet på lokale landsbyskoler, antallet af kunder hos den lokale købmand osv.
Er ministeren slet ikke bange for, at følgevirkningen af CO 2 -afgiften kan påvirke livet i landområderne meget negativt?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-02-28:
Det er jo et rigtigt politikersvar, som ministeren her kommer med.
Man kan simpelt hen ikke tillade sig at komme med sådan et svar, når det er, at der står en række landmænd og andre medarbejdere derude, der arbejder i landbruget, og er hamrende bange – bange for, hvad den her CO 2 -afgift, som regeringen så åbenbart synes er så snusfornuftig, har af betydning for deres landbrug.
Det er jo helt tydeligt, at der er mange, der vil gå konkurs.
Der er mange, der vil miste deres arbejde, så hvad er det, de skal lave?
Kom nu med et svar!
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-02-28:
Jeg kan jo endnu en gang bekræfte, at opgaven er lige for næsen af os, at der også er et bredt flertal i Folketinget bag klimaloven, der anerkender, at den opgave er der, og at vi i fællesskab har truffet nogle svære, men også vigtige beslutninger på industriområdet, på transportområdet og på luftfartsområdet.
Det gør vi på saglig vis på baggrund af ekspertgruppen for en grøn skattereform, og lige nu bærer vi de anbefalinger, der ikke er konkluderet på, ind i den grønne trepart, hvor man sobert og ordentligt sidder og tager de her drøftelser.
Det har jeg stor tillid til at vi kan gøre ordentligt i den proces.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-02-28:
Jeg synes jo, det er lidt spøjst, at ministeren ikke kan svare på, hvor det er, de her mange arbejdsløse landmænd skal finde arbejde efterfølgende, når regeringen har indført en CO 2 -afgift.
Hvor er det, de skal finde arbejde?
Det har regeringen og ministeren jo slet ikke svaret på.
Vi har fortsat til gode at få et svar på det.
Så kom nu med et klart svar: Hvor er det, de skal finde arbejde?
Charlotte Munch (DD), 2024-02-28:
Jeg har ikke mere.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-02-28:
Jeg glæder mig til gengæld over, at vi på så alvorligt et emne har så bred en enighed her i Folketinget omkring, hvad det er, der er målet, og også står sammen om at træffe de afgørende beslutninger, der skal træffes, ligesom vi har gjort i forhold til industri, transport og luftfart.
Charlotte Munch (DD), 2024-02-28:
Jeg takker for ministerens besvarelse, og så ærgrer jeg mig en smule.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-02-28:
For både mig og regeringen er det ret afgørende, at den grønne omstilling i Danmark skaber grøn vækst og arbejdspladser, og at der er en balance mellem land og by.
Hvis Danmark skal være det foregangsland, vi ønsker det skal være, så er det også en forudsætning, at der er den balance, og det er det grundlag, regeringen går ind i arbejdet på, som jo så i øvrigt nu skal drøftes blandt de parter, der sidder i treparten.
Jeppe Bruus (S), 2024-02-28:
Jamen jeg var ikke med dengang i 2016 og 2017, da man havde den politiske drøftelse, der dannede grundlag for det her.
Men hvis man tager det på det principielle niveau, må man jo sige, at hvis man køber et hus i en grundejerforening, hvor der er et fællesareal – en fodboldbane eller en legeplads – så vil jeg tro, at intuitivt vil de fleste af os tænke, at det faktisk nok har en værdi i forhold til det hus, man køber, i modsætning til hvis man købte et hus, hvor der ikke var en fodboldbane eller en legeplads. Så det der med at sige, at det ingen værdi har, er vel heller ikke helt rigtigt.
For jeg tænker, at det har en eller anden form for værdi i forhold til det køb, man foretager.
Så er det rigtigt, at fordi der er nogle begrænsninger for, hvad man må med de her arealer, så bliver de altså også beskattet med en tiendedel af, hvad beskatningen ville være, hvis der f.eks. måtte bygges et hus på den fodboldbane.
Der har man forsøgt at finde en balance, og den synes jeg faktisk ikke er helt urimelig.
Jacob Jensen (V), 2024-02-28:
Spørgeren kan jo sådan set hjælpe – hvis det er sådan, at man bekymrer sig om, at man er bekymret i dansk landbrug – ved at lade være med at blive ved med at tage det som en antagelse, at de modeller, som Svarerudvalget har lagt frem, er politiske modeller.
Det er ikke politiske modeller.
Det er et fagligt indspark til at kunne vurdere, hvordan vi så kan komme et sted hen, hvor vi netop sammen med landbruget, sammen med Danmarks Naturfredningsforening, sammen med fagbevægelsen, sammen med kommunerne og sammen med Dansk Industri finder nogle brede, samfundsnyttige rammer for, hvordan vi kan udvikle dansk landbrug og dermed dansk fødevareproduktion, uden at det er en løsning at sende produktion og dermed arbejdspladser til udlandet.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-28:
Men når man ser nogle af de statistikker over, hvordan det kommer til at ramme, så kommer sådan en afgift jo til at ramme ufattelig skævt.
Og det er jo nok også grunden til, at bl.a. en del af ministerens bagland i dag er ude at sige, at det her er helt skævt; det kommer til at koste arbejdspladser ude ved os og i erhvervet.
Så kan ministeren give nogen tryghedsgaranti til borgmestrene rundtomkring i landet om, at det ikke kommer til at koste en masse arbejdspladser?
Jacob Jensen (V), 2024-02-28:
Jo, men jeg tror til gengæld også, at man er tryg ved, at der så er et parti som mit, nemlig Venstre, som har valgt at tage det medansvar i en situation, hvor der jo er et meget, meget bredt flertal i befolkningen og dermed i Folketinget, der vil indføre en CO 2 -afgift, og som siger: Okay, hvordan indfaser vi det så på en klog måde, så vi netop har en politisk ramme omkring, at det ikke skal føre til en forringelse af konkurrenceevnen, at midlerne skal blive i erhvervet, og at vi ikke bare skal løse det ved at sende jobs og produktion og dermed udledning til udlandet?
Det er der jo andre partier der har som deres, hvad kan man sige, principprogram eller politiske program.
Det er ikke mit partis program.
Til gengæld er det vores program at gå med ind og tage et medansvar for at sikre de her løsninger, og det er vel at mærke også løsninger, der kan findes sammen med bl.a. landbruget.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-28:
Det er også fint nok, at man går ind i forhandlinger med den tilgang.
Men kan ministeren ikke godt forstå landmændene, der står derude og er ekstremt utrygge, i forhold til hvad der kommer til at ske?
Man kan ikke engang få et svar fra hverken ministerens parti eller fra andre partier på, hvordan man forholder sig til de forskellige modeller, andet end at det er et fagligt indspark.
Så kan ministeren ikke godt forstå, at de går derude og er utrygge og er usikre på fremtiden og på, hvad der skal ske?
Jacob Jensen (V), 2024-02-28:
Hvis man har den bekymring, kan spørgerens parti jo også hjælpe til med at imødegå den bekymring ved netop ikke at fastholde, at det, der ligger fra Svarerudvalget, ligesom er det, der kommer til at ske.
Vi har jo sagt, og det kommer vi til at sige mange gange endnu, at det netop er et fagligt indspark til den trepart, som vi jo sidder og forhandler i sammen med landbruget.
I modsætning til andre steder rundtomkring i Europa er landbruget jo her i direkte dialog med regeringen om at finde de løsninger, som er fornuftige, og som er langsigtede.
Det er jo det, som de modeller, som Svarerudvalget har lagt frem, er et fagligt indspark til, men det er jo ikke politiske indspark.
Vi har et regeringsgrundlag, hvor det bl.a. fremgår, at en CO 2 -afgift netop ikke skal koste erhvervet konkurrenceevne, at det samlet set ikke skal koste arbejdspladser i erhvervet som følge af en CO 2 -afgift, og at det provenu, der i givet fald kommer ind fra en CO 2 -afgift, skal geninvesteres direkte i erhvervet til at understøtte den grønne omstilling i erhvervet.
Det er sådan set den politiske ramme, og det forhandler vi så godt og sagligt om med bl.a. landbruget, de grønne organisationer og andre i den grønne trepart.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-28:
Jeg er næsten sikker på, at jeg ikke ville kunne have lokket noget svar ud af ministeren omkring modellerne, som var det næste, jeg egentlig ville have spurgt om.
Kan ministeren forstå frustrationen hos nogle af landmændene og nogle af ministerens partifæller derude, når de står og kigger på det, som man kender til at der foreløbig ligger, og føler, at det, hvis det er den vej, det går, og det kommer til at koste dem en masse penge derude, som de selv har udtalt, rent ud sagt er barbarisk, at man på den måde går ind og rammer dem med en afgift, der koster dem rigtig mange penge og for nogens vedkommende nok også kommer til at koste dem deres landbrug?
Jacob Jensen (V), 2024-02-28:
Tak for spørgsmålet.
Dansk landbrug gør allerede rigtig meget for at producere fødevarer klimaeffektivt, men vi kan også gøre endnu mere, så resten af verden fortsat kan lære af vores gode eksempel.
Og der er det centralt for mig og dermed også for regeringen, at landbruget udvikles og ikke afvikles, som der også helt tydeligt står i regeringsprogrammet.
Derfor vil regeringen bl.a. tilbageføre provenuet fra den afgift, som vi taler om, sådan at erhvervet kan omstilles og dermed også understøttes i den omstilling. Der er ingen af os, der har interesse i, at en afgift bare flytter udledninger og dermed også arbejdspladser til udlandet.
I den grønne trepart, som vi jo også er i fuld gang med at arbejde inden for, skal vi også have fundet bredt funderede og langsigtede løsninger for netop at understøtte, at den grønne omstilling kan fortsætte på en god og fornuftig måde inden for de rammer, der gælder der.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-02-28:
Tak, formand.
Er ministeren enig med landmand og bestyrelsesformand Peter Gæmelke, der på baggrund af Svarerudvalgets rapport om modeller for en CO 2 -afgift på landbruget udtaler til DR: »Jeg drikker stadigvæk både bajere og vin, selvom der er afgift på.
Jeg kører også stadigvæk i en forurenende dieselbil, selvom der er afgift på.
Jeg så hellere, at der blev lavet nye tiltag, der sikrer, at vi gør det bedre i morgen end i går.
Der skal findes en model, så fødevareerhvervet kan overleve.«?
Jacob Jensen (V), 2024-02-28:
Jeg tror, man skal lede meget længe efter noget erhverv, som har været igennem og er igennem en større strukturudvikling, end netop dansk landbrug.
Jeg tror, man kan se på tallene, hvor store bedrifterne er blevet i gennemsnit, og hvor mange færre bedrifter der er i dag i forhold til for bare 10-15-20 år siden.
Så det er jo en strukturudvikling, der foregår hver eneste dag.
Derfor skal vi selvfølgelig også stille rammer op for, hvordan vi ikke bare i dag og i morgen, men også om 10 og 15 og 20 år, kan se og vise sporene til et dansk landbrug, der er i udvikling.
Og det er i udvikling på den måde, at næste generation også har noget at kigge ind i og kan sige: Det er det her, vi investerer i, og det er det, vi bruger vores liv på.
Det er de rammer med en forhåbentlig bred politisk aftale efterfølgende, vi går efter fra regeringens side.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-02-28:
Jeg er nødt til lige at tilføje, at vi taler om et af verdens mest klimavenlige landbrug og for øvrigt også det eneste land i verden, der har tænkt sig at lægge en afgift ned over lige præcis det mest klimavenlige landbrug.
Det virker for os lidt voldsomt og måske også lidt forkert.
Hvis nu regeringen vælger en model, hvor pengene skal føres tilbage til erhvervet, som ministeren var inde på, kan ministeren så garantere, at ingen landmænd vil gå konkurs på grund af CO 2 -afgiften?
Jacob Jensen (V), 2024-02-28:
For at gentage er det, som Svarerudvalget er kommet med, forskellige modeller, som Svarerudvalget har vurderet fagligt og regnet på og præsenteret.
Men det, jeg står på mål for, er jo det, vi politisk aftaler.
Og det, vi politisk har aftalt indtil nu, er det, der står i regeringsprogrammet.
Og hvad står der i regeringsprogrammet?
Der står, at en CO 2 -afgift skal udformes på en måde, så det ikke koster erhvervet konkurrenceevne, at der ikke samlet set skal flyttes arbejdspladser til udlandet, og at det provenu, der kommer ind ved en CO 2 -afgift, skal geninvesteres i erhvervet krone til krone, sådan at det kan være med til at understøtte den grønne omstilling.
Det er sådan set den politiske aftale, vi har lavet i regeringen, altså netop regeringsgrundlaget, og det er det, jeg er rigtig, rigtig glad for at mit parti er en del af, og at vi dermed også er med til at tage ansvar for udviklingen og ikke afviklingen af dansk landbrug.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-02-28:
Tak for svaret.
Mener ministeren, at nogen af de tre modeller fra ekspertudvalget, som alle har lækageeffekt, stadig kan opfylde regeringsgrundlagets forklaring om, at: »Afgiften skal udformes ..., således at ... der dermed ikke flyttes arbejdspladser ud af landet samlet set.«
– med respekt for det, ministeren allerede har meldt ud?
Jacob Jensen (V), 2024-02-28:
Men det er vigtigt, at vi har de rigtige incitamenter for at komme derhen, hvor vi gerne vil, nemlig at vi leverer på vores klima- og vores miljøambitioner, også i forhold til fødevaresektoren.
Og det er rigtigt, at der er mange forskellige teknologiske muligheder allerede.
Nogle er modne og skal rulles ud, andre skal stadig væk tjekkes efter og godkendes og effektmåles osv.
Men det ændrer ikke på, at vi selvfølgelig skal bruge de muligheder, der teknologisk er.
Det ændrer heller ikke på, at det også er vigtigt, at der så også er de rigtige incitamenter, altså økonomiske incitamenter, til at bringe de teknologiske muligheder i anvendelse, for det er selvfølgelig også et spørgsmål om, hvorvidt man så kan se en fordel i at bruge de teknologiske muligheder og dermed nedbringe sit CO 2 -udslip.
Det gælder i landbruget, det gælder andre steder, og det er jo sådan set det, der er hele idéen med den model, som vi sidder og arbejder med i den grønne trepart, vel at mærke sammen med landbruget.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-02-28:
Jeg kan forstå, at man sætter sin store lid til de her trepartsforhandlinger.
Det forstår jeg såmænd også godt at man gør, for der er jo blevet meldt ud fra samtlige regeringspartiers ledere, at der kommer en afgift.
Og jeg har en oplevelse af, at det er det, man går og forholder sig til ude i landbruget i særdeleshed.
Landbrug & Fødevarer udgav i foråret 2023 deres 2030-plan kaldet »Dyrk mulighederne«.
Heri beviser de, at landbruget kan nå deres reduktionsmål ved hjælp af støtte til allerede eksisterende teknologier samt udtagning af lavbundsjorder.
Det går jo desværre meget langsomt i forhold til at få dem taget ud.
Er ministeren enig i, at der kunne findes andre løsninger end en afgift på erhvervet?