Jeppe Bruus (S), 2024-02-28:
Jeg har forstået, hvad der er Danmarksdemokraternes position her, altså at sige nej til den klimaaftale, vi lavede med industrien, sige nej til det, vi har gjort på transportområdet, og nu at sige nej til, at vi skal gøre noget i forhold til fødevareproduktionen, og samtidig siger Danmarksdemokraterne ja til klimaloven og anerkender, som jeg forstår det, at klimaforandringerne er menneskeskabte, og det er selvfølgelig en nem position at indtage.
Hvis man så gerne vil gøre noget ved det, er man nødt til at sætte sig i et lokale med alle de relevante parter og finde ud af, hvordan man så gør det.
For så at være helt konkret: Kan jeg så garantere, at den model, vi lander på, ikke vil føre til en eller anden form for overvæltning på priserne?
Det kan jeg selvfølgelig ikke garantere.
Men vi er ikke engang nået dertil endnu, og det er jo derfor, jeg tillader mig at sige, hvad det er for et arbejde, vi har i gang, i stedet for at konkludere, sådan som spørgsmålet her lægger op til.
Jeg skal lige være helt sikker på, at det er spørgsmål nr. S 616.
Tak for spørgsmålet.
For lige at starte, og det mener jeg sådan set er væsentligt i den her debat, vil jeg, lidt ligesom min kollega beskæftigelsesministeren også gjorde det tidligere, sige, at man, hvis man anerkender, at klimaforandringerne er menneskeskabt og vi også har en forpligtelse til at gøre noget ved det, så også er nødt til at finde ud af, hvordan man så gør det.
Jeg har nu været skatteminister i 2 år, og jeg er faktisk temmelig stolt af, at jeg har været med til at lave nogle af de største klimaaftaler, der er lavet, nemlig bl.a. en CO 2 -afgift på industrien.
Og hvorfor starter jeg der?
Det gør jeg, fordi Danmarksdemokraterne, som jeg forstår det, sådan set også tilslutter sig klimaloven, og klimaloven, som vi jo har lavet med et bredt flertal i Folketinget, siger jo, at vi skal nå nogle mål, bl.a. inden 2030, og derfor er man jo nødt til at stille sig det spørgsmål, om man, hvis man skal nå det mål, så kan lade være med at gøre noget, og det mener jeg ikke man kan.
Så skal vi gøre det klogt, og derfor har vi jo bedt et ekspertudvalg kigge på, hvordan vi kan indrette de her afgifter.
De er kommet med en rapport, og det er deres tre modeller, og så har vi sat os sammen med landbruget, Danmarks Naturfredningsforening, Dansk Industri, Dansk Metal, Fødevareforbundet, Kommunernes Landsforening og CONCITO og har lavet en grøn trepart, hvor vi har spurgt, hvordan vi, hvis vi skal gøre det på en klog måde, skal gøre det.
Der er en lang række ting, vi skal kigge på, herunder selvfølgelig også, hvad der jo har været et af spørgsmålene, om man i virkeligheden skulle lægge afgiften på forbruget i stedet for på produktionen.
Det siger eksperterne er en dårlig idé af alle mulige årsager, som jeg ikke har tid til at uddybe her, og noget af det, som vi i det her er optaget af, er det samme, som vi er optaget af hele vejen igennem, altså at gøre det socialt balanceret, så vi gør det på en måde, hvor vi udvikler og ikke afvikler, altså at vi udvikler dansk fødevareproduktion og sørger for, at den almindelige forbruger også kan følge med.
Derfor er vi selvfølgelig også optaget af eventuelle prisstigninger, der måtte være som en konsekvens af den øvelse, som vi nu er startet op på, men som vi jo langtfra har konkluderet på.