runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2022-05-10:
Jeg vil bare spørge ordføreren, og tak for den indledende tale her, om det også spiller en rolle for Enhedslisten, at vi igennem årene i dansk EU-politik har set, at skiftende regeringer har flyttet mere og mere magt væk fra Danmark, i form af at man har afskaffet den danske vetoret på en række områder – nogle gange ved folkeafstemninger, andre gange ikke ved folkeafstemninger.
Spiller det også en rolle for Enhedslisten, at det er det, der er sket, og at det er derfor, man gerne i dag vil have en juridisk holdbar garanti fra regeringen, som også holder på den lange bane?
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-10:
Tak, formand.
I Alternativet er vi bekymrede for unge menneskers trivsel i skolen, i uddannelsessystemet og i ungdomskulturen i det hele taget.
Undersøgelser viser f.eks., at over halvdelen af unge kvinder mellem 16 og 24 år har et for højt stressniveau.
Hver sjette unge over 16 år har et dårligt mentalt helbred.
23 pct. af piger og 9 pct. af drenge i 9. klasse er i risiko for at få en spiseforstyrrelse.
34 pct. af danske gymnasieelever har på et tidspunkt gjort skade på sig selv ved at drikke helt utrolige mængder alkohol, rive hår ud af hovedet på sig selv, brænde sig selv med cigaretter og ikke mindst skære i sig selv.
Det betyder selvfølgelig, at vi bevilger rigtig mange millioner kroner til psykologhjælp til unge.
Det har vi i Alternativet været med til, og de penge er faldet på et tørt sted.
Men i Alternativet er vi faktisk nået til et punkt, hvor vi er trætte af at symptombehandle unges mistrivsel ved at sende dem til psykolog.
Når der er så stor mistrivsel blandt unge, er der jo noget mere grundlæggende, der ikke fungerer.
Unge nævner selv, at de føler stor stress, nulfejlskultur, præstationsræs, at de aldrig nogen sinde kan gøre tingene godt nok, at de bruger en stor del af deres ungdom på at føle sig forkerte og utilstrækkelige.
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om hun mener, at det er den måde, unge skal vokse op på.
Altså, tror statsministeren måske, at vi som politikere nogle gange er så forhippede på, at unge bare skal være nogle små produktionsenheder, som skal skynde sig igennem uddannelsessystemet for at få et arbejde og skabe positive tal på samfundets bundlinje, så vi kan blive genvalgt som politikere?
Tror statsministeren måske, at meningen og trivslen i for høj grad forsvinder for mange unge undervejs, hvilket jo er et problem, fordi trivsel er forudsætningen for læring og for positiv identitetsudvikling og for et godt ungdomsliv.
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
Jeg tror grundlæggende ikke, at jeg forstår, at man kan stille et spørgsmål omkring Israel-Palæstina uden at have den anden side af mønten med, fordi Israel jo hele tiden er underlagt nogle ret voldsomme angreb fra palæstinensisk side.
Men den voldsspiral, vi ser i Mellemøsten, er ikke godt for noget; den er ikke til det gode for nogen.
Det har EU jo også allerede udtrykt.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-10:
Jeg er fuldstændig enig i, at det er vigtigere, at folk er i arbejde, end at uligheden falder, men jeg er jo heller ikke gået til valg på, at uligheden var for stor.
Jeg er ikke gået til valg på og har ikke lovet vælgerne, at jeg vil nedbringe børnefattigdom og mindske uligheden.
Og når man ser på regeringens politik og konsekvenserne for den disponible indkomst, ja, så er resultatet jo bare – uanset hvilken forklaring man har – at alle indkomstgrupper undtagen nogle få i Whiskybæltet er blevet fattigere, og at uligheden er steget, fordi de fattigste er blevet endnu fattigere.
Men jeg kan så forstå, at det, der gjorde, at det var et problem med den stigende ulighed under et blåt flertal, var, at den kom af, at de rige blev rigere.
Jeg skal bare lige være helt sikker på, at jeg forstår det rigtigt.
Altså, ulighed er en fin ting, så længe det rammer de fattigste hårdest, altså at alle bliver fattigere, men at de fattigste bliver endnu fattigere, mens ulighed er et stort problem, hvis alle bliver rigere, men de rigeste bare bliver endnu rigere, altså at så er ulighed et problem.
Altså, hvordan skal man forstå det her?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
Sådan skal man bestemt ikke forstå det.
I mine øjne er det en for teoretisk måde at betragte vores samfund på.
Noget af det, der er sket igennem de senere år, er jo, at det er lykkedes os at flytte folk fra kontanthjælp til beskæftigelse.
Folk er flyttet ud af kontanthjælpen til beskæftigelse.
Det er jo det allerbedste, man kan gøre.
Hvis man er optaget af børnefattigdom, er det jo det, man skal gøre.
Det er ikke at holde folk på de ydelser, direkte eller indirekte; det er at flytte børnenes forældre til beskæftigelse – ikke alene på grund af økonomien, men jo også fordi det i hvert fald for en dels vedkommende er meget bedre liv, man lever, når først man er kommet ind på arbejdsmarkedet, på en række forskellige parametre.
Så jeg synes, det bliver for teoretisk og for abstrakt.
Og hvis vi kigger ind i virkelighedens Danmark, er folk blevet flyttet fra kontanthjælp til beskæftigelse.
Vi har den laveste ledighed i 13 år, og det betyder, at mennesker, der før var arbejdsløse, under den borgerlige regering, nu er kommet i arbejde.
Det er det allerallervigtigste, du kan gøre i forhold til ulighed.
Så til sidst, for nu tror jeg, at tiden er gået, vil jeg bare komme med en appel: Økonomisk ulighed er jo ikke det eneste, man skal kigge på; det er jo også ulighed i forhold til muligheder i vores samfund og ikke mindst på sundhedsområdet.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-10:
Man plejer jo at sige, at den indbyggede fejl i kapitalismen er den ulige fordeling af velstand, mens den indbyggede fejl i socialismen er den lige fordeling af elendighed.
Jeg kan så forstå, at man skal omskrive teoribøgerne, for det viser sig nu, at socialdemokratismens indbyggede fejl er den ulige fordeling af elendighed.
Jeg mener simpelt hen ikke, at statsministeren i tilstrækkelig omfang forholder sig til, hvad man kommer frem til, når man vurderer regeringen, ikke på konjunkturer, ikke på inflation, ikke på alle mulige tendenser, som regeringen ikke kan tage æren eller skylden for, men på det, som regeringen kan tage æren og skylden for, nemlig effekterne rent strukturelt af regeringens politik.
Når man spørger Finansministeriet, hvad effekten af regeringens politik er, så siger de, at alle indkomstgrupper undtagen de næstrigeste bliver fattigere, og det gør de i høj grad på grund af skatte- og afgiftsstigninger, og uligheden stiger.
Det er jo egentlig ret imponerende.
Jeg skal bare høre: Betyder det så, at man fremover ikke vil gå til valg på mindre ulighed og mindre fattigdom, når man selv har gjort problemerne værre?
Eller er det kun, når der er et blåt flertal, at det er noget, vi skal have revet i næsen, mens når I øger uligheden, så betyder det ikke noget, så er det noget teoretisk og abstrakt?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
Jeg mener faktisk, vi skal have som mål at have så lav ulighed, som det kan lade sig gøre i vores samfund, men jeg er da ikke ligeglad med, hvordan vi gør det.
Hvis du f.eks. sætter alle de laveste ydelser op, vil du snævert set mindske uligheden, men så skaber du endnu mere ulighed på nogle andre områder.
Så vil uligheden stige på nogle andre områder.
Det er jo derfor, at det, jeg først og fremmest er optaget af, er at få folk i arbejde.
Man kan sige, at den ulighed, der kommer af, at du sætter cigaretprisen op, jo er en af grundene til, at jeg altid har været imod at sætte cigaretprisen op, men jeg har ladet mig overbevise om, at det er det rigtige at gøre af hensyn til noget andet, nemlig at vi mister alt, alt for mange mennesker i vores samfund til kol, lungekræft og kræft i det hele taget, og at alt for mange har dårlige liv på grund af rygning.
Så der må jeg så acceptere en på papiret økonomisk ulighed – og det er rigtigt, at man også kan mærke det, når man går ned i kiosken eller supermarkedet – men forhåbentlig giver det så noget mere lighed i sundhed og i gode liv, og det er jo en gang imellem de dilemmaer, vi står over for.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-10:
Tak for ordet, formand, og tak til statsministeren.
Mine spørgsmål i dag vil kredse om menneskerettigheder.
Modi har baggrund i RSS, som er en militant fascistisk organisation, som bl.a. stod bag mordet på Mahatma Gandhi.
Modi havde indrejseforbud i USA, fordi han bliver holdt øverst ansvarlig for, at han som chief minister i delstaten Gujarat lod tusinder af mennesker, tusinder af muslimer, blive dræbt.
Modi står bag undertrykkelsen af sikherne i Indien, Modis styre står bag undertrykkelsen af de kristne i Indien, og Modi og Modis styre står bag en voldsom undertrykkelse af Kashmirs befolkning i Jammu og Kashmir.
Over 10.000 kvinder er blevet voldtaget, og over 100.000 mennesker har mistet livet.
Modis regering er nu ved at gennemføre en befolkningsudskiftning, ligesom Israel gør i Palæstina.
Modi står bag voldsomme krænkelser i Jammu og Kashmir, og derfor er mit spørgsmål til statsministeren: Fordømte statsministeren Indiens og Modis menneskerettighedskrænkelser i Jammu og Kashmir, da Modi var på statsbesøg i Danmark?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
Tak for det spørgsmål også.
Det er en del af det intensiverede samarbejde, vi har mellem EU og Indien, at vi selvfølgelig også diskuterer menneskerettigheder, og det gør vi jo i det hele taget på den globale scene.
Vi har et meget stærkt ønske i hele Europa om at komme endnu tættere på Indien.
Det er i øvrigt et ønske, vi deler med amerikanerne og andre af vores allierede.
Og det besøg, Modi var på i Europa, foregik jo så først i Berlin, så var det her i København, og så var det i Paris, og undervejs i besøget her i København havde Modi og jeg selv mulighed for at møde alle de nordiske statsministre til et nordisk-indisk topmøde.
Så vi er enige om i Europa og transatlantisk at styrke vores bånd til Indien, og det er vi også fortalere for i Danmark.
Det er vi jo, fordi Indien, uagtet at der er udfordringer i Indien, er verdens største demokrati.
De har en stærk demokratisk tradition, og når vi kigger på det geopolitiske billede, ikke mindst også på grund af det, der sker med Rusland, har vi behov for, at verdens demokratier forener sig endnu mere, og at vi får fortættet vores samarbejde, og det gælder også med Indien.
Men det er en del af det samarbejde, der er mellem EU og Indien, at der selvfølgelig også diskuteres menneskerettigheder.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-10:
Jeg bliver nødt til at spørge igen.
Der er 10.000 kvinder, der er voldtaget.
Human Rights Watch og Amnesty International har været ude med det.
100.000 mennesker er blevet dræbt, og man laver en befolkningsudskiftning i Jammu og Kashmir.
Flere af Modis ledende rådgivere siger, at de ikke ønsker, at der er kristne, muslimer og sikher i Indien, men at det skal være Storhindustan, som de kalder det.
Jeg bliver nødt til at spørge statsministeren, og jeg håber, at statsministeren vil give et klart og tydeligt svar:
Fordømte statsministeren – det er ikke, hvad EU lægger op til – Modis menneskerettighedskrænkelser og de drab, som han og hans styre begår i Jammu og Kashmir?
Fordømte statsministeren det på mødet med Modi?
Sagde statsministeren: Modi, vi fordømmer det, du gør i Kashmir, de menneskerettighedskrænkelser og drab, som I står bag i Kashmir, hvor kvinder bliver voldtaget?
Fordømte statsministeren Modi?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
Som jeg sagde før, er dialogen omkring menneskerettighederne en del af det samarbejde, vi har med Indien, og det mener jeg også at de skal være.
Og så håber jeg jo i øvrigt, at en række af de stater, som ikke er demokratiske, er omgivet af lige så meget opmærksomhed fra andre politiske partier.
I mine øjne er det vigtigt – sikkerhedspolitisk, geopolitisk og i øvrigt også af hensyn til klimaet – at verdens demokratier arbejder sammen.
Det er klart, at når man arbejder sammen, skal man også kunne diskutere de ting, man måtte være uenig om, eller som man ser forskelligt på.
Så samarbejdet mellem Europa og Indien skal selvfølgelig også indholde menneskerettigheder.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-10:
Det svarer jo lidt til at sige, at så kan vi også samarbejde med alle mulige andre vanvittige ledere.
Skal vi så samarbejde med Putin?
Mit sidste spørgsmål til statsministeren går på et spørgsmål, som jeg ikke fik svar på i den sidste spørgetime.
Derfor vil jeg gentage mit spørgsmål, og det går også på menneskerettigheder.
I ramadanmåneden, som lige er afsluttet, har vi set det israelske styre angribe civile palæstinensere i og omkring al-Aqsa-moskéen.
Siden den 15. april er over 200 civile palæstinensere – kvinder, børn og mænd – blevet såret.
Fordømmer statsministeren og regeringen de israelske angreb på civile palæstinensere?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
Altså, i al respekt synes jeg, det er en forkert måde at diskutere ulighed på.
Det sagde jeg før valget, det sagde jeg i valgkampen, og det har jeg også gentaget efterfølgende.
Punkt 2: Man bliver jo nødt til nede under de der tal at se på, hvad det er for en ulighed, der stiger.
Jeg står fuldstændig på mål for, at jeg synes, det er problematisk, hvis man under en borgerlig regering i meget, meget høj grad tilgodeser nogle af dem, der i forvejen har de højeste indtægter, og lader uligheden stige af den årsag.
Det synes jeg stadig væk er problematisk.
Men hvis vi kigger på nogle af de ting, der har været med til det – i forhold til den opgørelse, der er tale om her – så er det jo rigtigt nok, at det er tobaksafgifterne, som mange af os var enige om at indføre, fordi der er et andet ulighedsproblem, nemlig at det er skævt fordelt, i forhold til hvem der har de dårligste liv og i virkeligheden også bliver ofre for flest sygdomme.
Noget andet, der tæller med her, er jo så ændringerne i forhold til dimittenddagpenge, fordi vi vælger, når folk er nyuddannede, at sætte dagpengene ned.
Det mener man er en ulighedsskaber, og det anerkender jeg jo ikke, for det gør vi også for at få folk hurtigere ud på arbejdsmarkedet.
Så der er nogle ulighedsmekanismer, som måske er spændende i teorien, men i virkelighedens verden og i mine øjne tæller de nærmest omvendt.
Arnepensionen er i øvrigt et tredje eksempel derpå.
Så når jeg kigger ned over de økonomiske nøgletal, er det, jeg starter med at kigge på, hvor mange mennesker der er i arbejde.
For det er det at have adgang til arbejde og beskæftigelse, der i virkeligheden gør det; den nok enkeltstående vigtigste ting for, om du får et godt liv eller ej, er, om du har et arbejde.
Og med den laveste ledighed i 13 år og den højeste beskæftigelse nogen sinde er det det vigtigste bidrag til et mere lige samfund.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-10:
Det er jo fuldstændig klart.
Det har vi også set i en højesteretsdom i forhold til Lissabontraktaten, altså at der er mulighed for at overføre suverænitet, uden at det nødvendigvis sker ved en folkeafstemning.
Det har jo også været ret tydeligt i forhold til de garantier, der blev givet, om, at EU ikke skulle blande sig i arbejdsmarkedspolitikken.
Der ser vi jo nu et krav om en EU-mindsteløn.
Så det er klart, at der er sket et skred, og at der ligger den motor i EU-samarbejdet, at der er et ønske om yderligere integration.
De, der er de drivende i den motor, er netop Europa-Kommissionen og Europa-Parlamentet og især de store lande, og her taler vi om Tyskland, Frankrig og Italien.
Så man bør selvfølgelig bemærke det, når de sender så klart et signal.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-05-10:
Vi bliver kaldt politisk naive, fordi vi ikke læser de meldinger, der kommer.
Så ved jeg ikke, om ordføreren er en lille smule politisk tonedøv, når man så ikke samtidig ser, at der er 13 lande, der har sagt, at de er imod den her afskaffelse af vetoretten.
Så jeg vil egentlig bare starte med at spørge til, om ordføreren for det første er bekendt med det, og for det andet, om ordføreren er sikker på, at det, der faktisk foreslås, desuden er, at man skal afskaffe vetoretten og have mulighed for flertalsafgørelser, når det gælder udsendelse af danske soldater.
Altså, ved ordføreren, at det er det, der foreslås?
For det er lige præcis det, som bliver afvist af eksperter.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-10:
Tak, formand.
Jeg skal bare i relation til, hvad ordføreren sagde om den garanti eller det løfte, som regeringen har givet om fremtidige traktatændringer, høre, om ordføreren kan give nogle eksempler på, at Socialdemokratiet og måske også andre af de proeuropæiske partier i Folketinget før har afviklet vetoretten.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-10:
Ja, der er jo en perlerække af eksempler på, at det tidligere er sket, og det er også derfor, det er helt centralt, at vi, når det handler om befolkningens forbehold over for udviklingen af en militær dimension i EU, så netop sikrer, at befolkningens forbehold bliver respekteret, og at regeringen og Folketinget også giver den garanti ved at skrive det direkte ind i lovforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-10:
I de tilfælde, og et eksempel kunne måske være den seneste traktatrevision af Lissabontraktaten, som gælder i dag, vil jeg høre, om ordføreren bare lige vil komme ind på, om Socialdemokratiet dengang stemte for, at man gjorde det med en folkeafstemning eller uden en folkeafstemning, da man altså fjernede vetoretten på 19 områder, tror jeg det var.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-10:
Ja, det er fuldstændig rigtigt, og jeg nævnte også i min tale, at vi jo netop i forhold til brugen af Lissabontraktaten også har Højesterets dom for, at det er helt evident, at den mulighed eksisterer.
Det er derfor, det også er så afgørende, at vi netop får sikret, at vi får skrevet den garanti direkte ind i loven.
Jens Rohde (KD), 2022-05-10:
Hvor ville det dog være pragtfuldt, om vi fik afskaffet den vetoret, der ligger i udenrigs- og sikkerhedspolitikken i EU.
Det ville nemlig betyde, at man begyndte for alvor at tage borgerne alvorligt som europæere og ikke bare som danskere, tyskere og hollændere, så man ikke altid diskuterer EU på en national præmis, men faktisk ud fra en præmis, der handler om det europæiske kontinent – og når det handler om udenrigs- og sikkerhedspolitik, at vi varetager vores interesser i alle dets facetter.
Men med den holdning, jeg har, ser jeg desværre heller ikke, at det er den vej, det udvikler sig, altså sådan som Enhedslisten forudskikker det.
For der er jo et meget stort flertal i dette Folketing, som står ved, at man skal bevare denne vetoret, og det kan kun ændres, hvis alle lande i EU er enige.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-10:
Det er klart, at hvis det er sådan, at det overgår til overstatslighed, skal der jo enten være fem sjettedeles flertal i Folketinget, eller også skal man vedtage det ved en folkeafstemning.
Og det er jo derfor, hvis der er så udbredt enighed, at så synes jeg, det vil være særdeles fornuftigt, at man får det skrevet direkte ind i lovgivningen, så der ikke kommer til at herske nogen tvivl om det.
Jeg kan heller ikke forstå, at der skulle være nogen modstand mod det, hvis intentionen er så klar.
Og jeg kan også høre på hr. Jens Rohde, at hr. Jens Rohde langt hen ad vejen er enig i de signaler, der bliver sendt fra Kommissionen og fra Tyskland og Frankrig.
Men jeg vil bare minde om, at når vi snakker om, hvad det så er, vi konkret stemmer om nu, at så er det jo ikke en EU-hær eller alle mulige forestillinger om, hvad det her udvikler sig til.
Så er det et spørgsmål om de konkrete aktioner, der er i dag, og det handler jo ikke om at udvikle menneskerettigheder eller andet.
Det er nogle aktioner – jeg tror, at der er syv aktive aktioner nu, som primært foregår i Afrika – som alle sammen har en forholdsvis tvivlsom karakter, og som primært handler om at sikre EU's handelsinteresser.
Og det er også bare det budskab, vi skal give til befolkningen, altså at det rent faktisk er det, som vi stemmer om hvorvidt vi vil deltage i fremover.
Kim Valentin (V), 2022-05-10:
Tak, og tak til ordføreren.
Ordføreren taler om politisk naivitet i forbindelse med den her afstemning.
Jeg synes jo, at den politiske naivitet består i, at man ikke anerkender, at der er en ny sikkerhedspolitisk situation i Europa, og at det er en ny situation, vi her taler om, og at den politiske naivitet består i, at man ikke anerkender, at Rusland er en fjende for resten af Europa.
Det er også det, vi har set at Enhedslisten tidligere har udtalt sig omkring.
Og derfor må jeg jo spørge: Hvordan tænker Enhedslisten at vi skal forsvare os i Europa?
Er det ved at melde sig ud af NATO?
Er det, ved at vi fra Danmarks side ikke skal være med i NATO og i EU?
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-10:
Det er så bare ikke det, vi diskuterer her i salen i dag.
Men naturligvis er der en ny sikkerhedspolitisk situation, naturligvis har Ruslands folkeretsstridige, ulovlige, fuldstændig dybt angribelige invasion af Ukraine været med til at ændre det sikkerhedspolitiske billede.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det er jo derfor, vi donerer våben til Ukraine til at støtte den ukrainske regerings legitime modstandskamp imod den russiske aggressor.
Det er derfor, vi laver hårde sanktioner mod Rusland.
Man kunne have ønsket, at den vilje til at ramme Rusland havde været til stede blandt flere partier i Folketinget, så vi ikke havde indgået aftaler med Putin omkring gasleverancer.
Men det har bare intet – absolut intet – med afskaffelsen af forsvarsforbeholdet at gøre.
Det handler om at deltage i militære aktioner uden for EU's grænser, primært i Afrika.
Kim Valentin (V), 2022-05-10:
Men så må hr. Peder Hvelplund jo anerkende, at det, når man fra Ursula von der Leyens side og Macrons side kommer med udtalelser, og der bagefter er 13 lande, som siger, at nej, det vil vi ikke være med til, så ikke bliver til noget, og at det i virkeligheden bare er et udtryk for, hvordan EU fungerer, ligesom alle mulige andre demokratier, og ikke ligesom Rusland, men at man faktisk taler om tingene.
Og det her har ingen gang på jorden, og derfor er det ikke aktuelt med traktatændringer.
Kan hr. Peder Hvelplund acceptere det?
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-10:
Det giver jo næsten mindelser tilbage til folkeafstemningen om EU-pakken i 1986, da Poul Schlüter stod og sagde, at når vi stemmer ja på torsdag, så er EU-unionen stendød.
Og hvis det er sådan, man med den samme sikkerhed vil sige, at idéerne omkring en fælles militær dimension i EU også er stendøde, efter de meldinger, der kommer fra Macron, fra von der Leyen, fra Metsola, fra Draghi, fra Scholz, så synes jeg, at man er politisk naiv.
Altså, jeg bliver nødt til at kigge mig lidt omkring.
Jeg ved ikke, hvem det er, hr. Jan E. Jørgensen refererer til.
Jeg ved ikke, hvornår hr. Jan E. Jørgensen har oplevet, at Enhedslisten har stillet forslag om, at vi skulle melde os ud af NATO, eller at det danske forsvar skulle nedlægges nu og her.
Jeg kan læse mange ting om, hvad folk tidligere har sagt, og det har jeg også liggende her i min mappe.
Jeg er mest interesseret i at forholde mig til, hvordan man fører konkret politik.
Enhedslisten har ikke stillet forslag om, at Danmark skal melde sig ud af NATO.
Det ville være temmelig absurd i den nuværende sikkerhedspolitiske situation.
Derfor kan man godt tillade sig at have en kritisk holdning til NATO og den rolle, som NATO har spillet i krigene i Irak, Afghanistan og Libyen.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-05-10:
Vi skylder vel også den danske befolkning at fortælle, at der lige nu står en på talerstolen, som ønsker, at Danmark skal udmeldes af NATO, og som ønsker, at vi ikke skal deltage i EU's forsvarspolitiske samarbejde, på et tidspunkt, hvor der er krig i Ukraine.
Vi skylder vel også den danske befolkning at fortælle, hvem det er, der står på Folketingets talerstol lige nu.
Det er en person, der ønsker det danske militær nedlagt.
Jeg siger velbekomme.