runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DD), 2025-01-22:
Jamen så er jeg ked af, at hr. Christian Friis Bach ikke har lyttet godt nok efter.
For der er stadig væk forskel på, at samfundet tager et ansvar for nogle børn og fjerner dem, og at der så er nogle andre børn, som bor hjemme, og hvor det jo er forældrene, der har det fulde ansvar for dem.
Og så er jeg da helt enig i, at der er nogle udsatte grupper, og der er jeg da glad for, at Venstres retsordfører har været ude med det, og det kommer vi også vil følge op på, altså om Venstre lever op til det, de gerne vil, netop i forhold til dem, der så er blevet svigtet, og i forhold til at myndighederne ikke har levet op til deres forpligtelser.
Rosa Eriksen (M), 2025-01-22:
Jeg synes nogle gange, at vi her på socialområdet går ind i sådan en boble, hvor vi ikke lægger mærke til, hvad der sker omkring os.
Det er ikke, for at det skal handle om noget andet end det, det handler om i dag, men vi bliver jo nødt til at se i øjnene, at vi ser ind i en demografisk udvikling, hvor vi bliver færre til at løfte de mange.
Vi har FN's styrkemål, der kommer lige om lidt, og vi står over for nogle massive udgifter i vores stat.
Så i forhold til at sige, at vi vil have det hele, tænker jeg ikke, det er realistisk, og jeg er ikke sikker på, at den bedste måde at bruge de penge, vi har fra skatteborgerne, på er en børneopsparing.
Jeg synes netop, vi skal blive enige om, at de skal bruges på at løfte området, og så kom da tilbage i aftalen.
Christian Friis Bach (V), 2025-01-22:
Vi skal kigge på ungestøtten, og der kigger vi på alt, men vi vil ikke gå ind for en obligatorisk børneopsparing.
Det er fuldstændig korrekt.
Når ordføreren er rystet, vil jeg til gengæld være rystet tilbage over, at ordføreren kan sige: Jamen de børn har jo en familie.
Ja, måske en alkoholiseret misbrugsfamilie med vold.
De sidder på en trappeopgang, uden at der nogen, der tager hånd om dem hele deres barndom.
Har vi ikke en pligt til at tage hånd om de børn?
Der vil jeg sige, at jeg er chokeret over, at ordføreren ikke ønsker at tage hånd om dem og ikke siger, at man kan sammenligne de to livssituationer for børn, som er stærkt udsatte.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-22:
Tak for det, formand.
Forslaget her går som sagt ud på at stille en børneopsparing til rådighed for anbragte unge, når de fylder 18 år.
Det er grundlæggende meget sympatisk, og noget af det, der står allerallerhøjest på SF's socialpolitiske dagsorden, er at få sikret en bedre ungestøtte til tidligere anbragte unge.
Derfor kan jeg heller ikke forstå, at regeringen endnu ikke har indkaldt til forhandlinger om ungestøtte, når det fremgår tydeligt af »Børnene Først«-aftalen, at efterværnet, som ungestøtten før hed, skal nytænkes.
Det, som flere rapporter fra Kraka og Policy Lab fremhæver, er, at en ungestøtte er en investering.
Det er de færreste unge, der kan balancere uden et sikkerhedsnet den dag, de fylder 18 år, og derfor hverken skal eller kan vi forvente af de mest udsatte unge, at de selv bare skal finde ud af det.
I dag afgøres ungestøtten ud for en visitationsvurdering, men vi mener, at den skal være langt mere rettighedsbaseret.
Alle unge bør have mulighed for støtte, indtil de er klar til at stå på egne ben.
Indsatsen bør organiseres bedre i kommunerne, så de unge inddrages i dialogen om støtte langt tidligere, end de gør i dag.
Og de unge skal opleve ejerskab over forløbet frem for sådan en brat overgang til voksenlivet.
Det er et dobbelt svigt af de mest sårbare unge, når de oven på en ustabil og utryg barndom nægtes støtte i overgangen til voksenlivet.
Danmarksdemokraternes forslag går som sagt ud på at sikre en obligatorisk børneopsparing, og der afsættes 20 mio. kr. årligt.
Jeg er lidt i tvivl om, om det konkrete forslag er den måde, man allerbedst støtter de unge på, og om beløbet er nok.
Så jeg er i tvivl om finansieringen, fordi man vil finansiere forslaget med en nedskæring i Statsministeriets departement.
Jeg kan være i tvivl om, om det er godtgjort, at der kan hentes 20 mio. kr. dér, og det mener jeg bør undersøges.
Så vi vil gerne have finansieringen på plads, og at der eventuelt peges et andet sted hen.
Men med de forbehold vil vi egentlig gerne støtte forslaget eller alternativt se, om der kan landes en beretning i udvalget, fordi det for SF og særlig for de unge er utrolig vigtigt, at vi kommer i gang med at sikre en bedre overgang til voksenlivet for anbragte unge, når deres anbringelse slutter.
Karina Adsbøl (DD), 2025-01-22:
Sådan er det jo altid med forslag, hvor man altid kan skyde på finansieringen.
Men der står jo også, at vi vil drøfte det med Folketingets partier, i forhold til hvordan det her kan se ud.
Grunden til, at vi har foreslået det omkring finansiering i Statsministeriet, er, at man i regeringens eget finanslovsforslag kan se, at de selv under § 5 på deres finanslov har foreslået tilpasninger på Statsministeriets område, herunder bortfald af opgaver vedrørende sekretariatsbetjening og policyfunktioner, tilpasninger på statsministerens område, herunder kommunikation.
Hvis jeg hører SF's ordfører rigtigt, og vi er jo oftest enige om rigtig, rigtig mange ting, kunne vi godt arbejde for at lande en beretning, hvor man i hvert fald kigger på, om det er en mulighed.
Nu var det her vores eget finanslovsforslag for 2025 at afsætte de 20 millioner kroner pr. år.
Det er jo noget fremadrettet, man skal sikre finansieringen.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-22:
Jamen det er jo sådan, at alt skal finansieres, og man kan sige, at det, der nogle gange adskiller os i partierne, er, hvordan vi vil finansiere det.
Derfor kan vi godt nogle gange slå os lidt på hinandens finansieringskilder.
Men jeg synes, at det vigtigste er at understrege, at vi faktisk støtter forslaget, og at vi egentlig kan se det største potentiale i, at vi får lavet en fælles beretning.
Vi vil rigtig gerne ud af starthullerne, både på ungestøtten generelt set, men vi vil i virkeligheden faktisk også levere på det her.
Jeg kan simpelt hen ikke se, hvorfor anbragte unge generelt set skal stilles dårligere end alle mulige andre unge mennesker.
De fleste andre unge mennesker har voksne, som har sparet op for dem, og det giver dem bare en helt anden start i livet.
Og de her unge mennesker har i forvejen rigeligt at bøvle med.
Så det skal ordføreren for Danmarksdemokraterne bestemt bide mærke i.
I virkeligheden vil jeg så også sige tak for at tage sagen op.
Karina Adsbøl (DD), 2025-01-22:
Jeg vil også gerne sige tak til SF for, at vi kan arbejde videre med det her.
Jeg forstår godt, at SF er utålmodige, for der er godt nok ikke sket ret meget på det her område.
Det er mere flotte ord, end at der er sket handling.
Netop det her område er noget, synes jeg, som er blevet syltet i mange år, og vi venter fortsat på det.
Så hvis vi kan lande en beretning, så der kommer til at ske noget handling, vil jeg være glad.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-22:
Om ikke andet må vi se på, om vi kan finde på noget alternativt ved siden af et eventuelt flertal.
Det ved vi de aldrig svigter.
Så tak for det.
Alexander Ryle (LA), 2025-01-22:
Tak til Danmarksdemokraterne for det her beslutningsforslag, som jo sætter fokus på et vigtigt emne, nemlig udsatte unges overgang til voksenlivet.
Det er jo et anerkendt problem, at sårbare unge ofte tabes i overgangen til voksenlivet, og i Liberal Alliance vil vi gerne være med til at se på, hvordan vi kan sikre en helhedsorienteret og hensigtsmæssig tilgang til støtte i overgangen til voksenlivet.
Det kan gøre en stor forskel for at hjælpe sårbare unge godt videre i livet og undgå, at de holdes i systemet længere end nødvendigt.
Men vi ser ikke en obligatorisk børneopsparing til anbragte unge som den rette løsning.
En børneopsparing er dejligt at have, men det er ikke en menneskeret.
Selv om det kan give en økonomisk frihed i en kort periode, tror vi i Liberal Alliance ikke på, at det på sigt vil gøre en mærkbar forskel i forhold til at understøtte den unge i de problemer, vedkommende har.
Efter vores opfattelse er pengene bedre brugt som understøttelse til, at den unge en dag kan stå på egne ben og forhåbentlig indgå på arbejdsmarkedet.
En obligatorisk børneopsparing frygter vi desværre kan blive en sovepude frem for en hjælp, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Så skulle jeg hilse fra Konservative og sige, at de heller ikke kan støtte forslaget.
Rosa Eriksen (M), 2025-01-22:
Tak for ordet.
Først vil jeg starte med at sige tak til fru Karina Adsbøl for at have fremsat det her beslutningsforslag og sætte fokus på anbragte børn og unge, da det også er en kæmpe mærkesag for mig helt personligt, men også for Moderaterne.
Jeg havde egentlig skrevet en tale, hvor jeg redegjorde for alt det, der er redegjort for – hvad vi har gjort, »Børnene Først« – og jeg er overbevist om, at alle i salen ved, hvad det handler om, så det vil jeg ikke gentage.
Det, jeg vil sige, er, at i Moderaterne tror vi ikke på, at det, at man har en børneopsparing, når man fylder 18 år, på 15.000 kr., er det, der gør, at man kommer godt ud i livet.
Det, vi gerne vil i Moderaterne, er at kigge på, hvordan vi laver sociale investeringer i kommunerne, så vi sikrer, at anbragte børn faktisk får samme muligheder i livet som andre børn.
For desværre taler statistikkerne for sig selv, også om de unge, der er uden for arbejdsmarkedet.
De har været i kontakt med sociale instanser på den ene eller den anden måde, mange af dem ender i misbrug og hjemløshed og bliver ved med at køre i det samme mønster som deres biologiske forældre, og jeg vil helt ærligt sige, at det simpelt hen er, fordi vi ikke gør det godt nok.
Det er ikke godt nok, at anbragte børn kan risikere at skifte plejefamilie mange gange i løbet af deres børneliv, for det er vigtigt for børn, at de har en fast holdebase, og derfor glæder jeg mig enormt meget til, at aftalepartierne bag »Børnene Først« skal mødes og finde ud af, hvordan vi løfter det her område.
Det handler jo om økonomi, men jeg tror også, det handler om, hvordan vi har indrettet det.
For der har været en forståelse af, at hvis man er plejefamilie, er det ubetinget af et godt hjerte.
Det er jeg ikke helt enig i.
Det handler både om at have et godt hjerte, men det handler også om, at man har overskud og lyst til og mulighed for at tage nogle børn ind, som uden tvivl kommer med nogle men – for ellers havde de jo boet hos deres egne forældre – og om at sikre, at de får en helhedsorienteret indsats, der både rummer kærlighed, men også faglighed, tryghed og stabilitet.
På den baggrund stemmer vi imod det her beslutningsforslag, fordi vi mener, at området har brug for nogle midler til at løfte det helt fundamentalt.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DD), 2025-01-22:
Det er jeg sådan set enig i, altså at der mangler nogen midler til at løfte det her område generelt.
Det indgår jeg også gerne i drøftelser omkring.
Derfor vil jeg bare sige til ordføreren, at det ene jo ikke udelukker det andet, altså i forhold til også at give anbragte børn en børneopsparing, når de skal ud i voksenlivet.
Det kan netop medvirke til – i dag er det jo også blevet dyrt at tage kørekort osv. – at være en god hjælp, i hvert fald en støtte.
Men selvfølgelig skal der da mange andre initiativer til.
Det her er bare en lille del, som jeg ønsker, af en kæmpestor pakke.
Jeg er virkelig rystet over ordførerens tale.
De bor i en familie.
Det er jo forældrene, der har det helt klare ansvar, men det har man jo ikke på samme måde, når man fjerner et barn eller tvangsanbringer et barn.
Så er det jo et samfundsansvar at sikre det, fordi man har fjernet et barn.
Jeg synes, at det er usammenligneligt.
Rosa Lund (EL), 2025-01-22:
Det er kun dejligt, at den konservative ordfører har meget på hjerte.
Det er fuldstændig rigtigt, at vi i Enhedslisten fremsatte et lignende forslag i 2019, og der kan man jo så regne med Enhedslisten; vi mener præcis det samme i dag, som vi gjorde i 2019, i hvert fald på det her område.
Selvfølgelig kan man være noget i et barns liv uden at være dets juridiske forælder.
Selvfølgelig kan man det.
Jeg er da også noget i min nieces liv, jeg er noget i mine venners børns liv osv. osv.
Forskellen er, at jeg ikke har sat mig ned sammen med mine venner og besluttet, at nu skal jeg have et barn sammen med mine venner.
Det, der er situationen for de her familier, er jo, at her er der fire mennesker, som har sat sig ned sammen, haft nogle grundige snakke og sagt: Vi vil gerne have et barn sammen.
Det er det, der er forskellen.
Selvfølgelig kan du også blive skilt, og så kan du få en ny partner, som så også bliver noget i dit barns liv, men det er bare ikke den person, du har besluttet at få barnet sammen med.
Det er det, der er forskellen, og det er det, vi synes skal anerkendes.
Birgitte Bergman (KF), 2025-01-22:
Her har Det Konservative Folkeparti heller ikke skiftet holdning eller mening, for vi mener fortsat, at der skal være to juridiske forældre, og at det er det, der er det bedste ud fra barnets tarv.
Rosa Lund (EL), 2025-01-22:
Det mener jeg bestemt ikke er det bedste i forhold til barnets tarv, og hvis man spørger de børn, som har mere end to forældre, så ønsker de sig også, at den tredje og fjerde forælder bliver anerkendt.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, fordi ordføreren i sin tale henviser til Børns Vilkår: Hvis nu Børns Vilkår går ud og siger, i morgen eller om et halvt år, at de faktisk synes, det ville være godt at anerkende flere juridiske forældre, ville Konservative så bakke op om forslaget?
Birgitte Bergman (KF), 2025-01-22:
Vi lytter altid til de kloge organisationer, der er derude.
Selvfølgelig gør vi det.
Men lige præcis på det her område tror jeg det ville blive rigtig svært for os, fordi vi står meget på, at der er to juridiske forældre.
Samira Nawa (RV), 2025-01-22:
Tak, og tak til forslagsstillerne for det her beslutningsforslag, som for mig at se helt grundlæggende handler om at anerkende flere familieformer, og det kan vi i Radikale Venstre bakke fuldt ud op om.
I dag er der en række udfordringer, som møder børn og forældre i de her flerforældrefamilier, og det er udfordringer, som jo ikke går væk af, at vi bare lukker øjnene for det, og på samme måde, som det også er blevet nævnt flere gange i løbet af dagens debat, eksisterer de her familietyper, og familierne forsvinder ikke.
Debatten i dag har også kredset ret meget om de brud og de konflikter, der måtte opstå som følge af brud i flerforældrefamilier, men eftersom familierne allerede findes, giver det jo ikke mening, at der er et tomrum i forhold til lovgivningen.
Tværtimod er det jo netop årsagen til, at der skal være en jura, at konflikterne, bruddene, allerede i dag finder sted.
Der har i dag også været en debat om, hvorvidt man antager barnets tarv eller forældrenes perspektiv, og jeg vil sige, at uanset om man antager et forældreperspektiv eller barnets perspektiv, så kommer jeg og Radikale Venstre i hvert fald frem til, at det bedste for både forældrene og børnene er, at forældrene får ret til deres børn, og at børnene får ret til deres forældre.
Da ministeren var på talerstolen, pegede hun på en række praktiske udfordringer, der kan opstå, ved at et barn har op til fire juridiske forældre, og det anerkender jeg sådan set.
Men jeg læser også beslutningsforslaget sådan, at der lægges op til en forhandling, hvor man jo så netop skal tage hånd om de eventuelle praktiske udfordringer, der måtte følge af, at et barn har op til fire juridiske forældre.
I hvert fald støtter Radikale Venstre beslutningsforslaget.
Tak, formand.
Rosa Eriksen (M), 2025-01-22:
Tak for ordet.
I dag handler det om at give mulighed for op til fire juridiske forældre.
Det her forslag rejser mange vigtige spørgsmål om barnets rettigheder, familiens rolle og vores evne som samfund til at tilpasse os forandringer i familiemønstre.
For Moderaterne er barnets tarv altid det vigtigste.
Vi ønsker et Danmark, hvor alle børn har trygge og stabile rammer, uanset hvilken familieform de vokser op i.
Diversitet, inklusion og åbenhed på familieområdet beriger vores samfund.
I Moderaterne ønsker vi at sikre gode rammer for alle familietyper.
Derfor har vi taget initiativer til en lang række forslag, som styrker familiedannelse for lgbt+-personer.
Først og fremmest har vi netop lovbehandlet et forslag, der skal muliggøre familiedannelse ved surrogataftaler.
Dertil skal medfaderskab være et retligt begreb.
Det skal også muliggøres at dele forældremyndigheden med en social forælder, der er genetisk forælder til barnet.
Afslutningsvis skal en social forælder have mulighed for at blive retlig forælder, hvis den retlige forælder dør.
I Moderaterne mener vi, at vi allerede har taget en lang række initiativer og forhold, som sætter børnene først, og som styrker lgbt+-personers familiemuligheder.
Vi er glade for den brede opbakning til de forslag, der allerede er vedtaget.
Det viser, at vi i Danmark vil udviklingen.
Vi ser dog, at beslutningsforslaget medfører nogle potentielle risici for barnet, hvorfor vi stemmer imod.
Carl Valentin (SF), 2025-01-22:
Det stopper jo som udgangspunkt ved fire, fordi det er det, der står i forslaget, og det er det, vi foreslår i dag, nemlig at der skal være en mulighed for op til fire juridiske forældre.
Såfremt vi så en virkelighed derude, hvor der kom familiekonstellationer med reelt flere forældre end fire og det blev en omfattende ting, så synes jeg, at vi skulle have en diskussion herinde om, hvordan vi bedst indrettede lovgivningen og tilpassede den til den virkelighed; men det er ikke den virkelighed, vi ser.
Vi ser til gengæld en virkelighed, hvor det i hvert fald sker, at der er tre forældre, og at der også nogle gange er fire forældre, og det bliver vi nødt til at forholde os til og sige: Hvor mange af dem skal så kunne være juridiske forældre?
Men det kan man ikke i dag, når man er tvunget til kun maksimalt at have to juridiske forældre.
Gunvor Wibroe (S), 2025-01-22:
Jeg er fuldstændig med på, at det, der er på pladen i dag, er et forslag om op til fire juridiske forældre, men ordføreren refererer jo også til den virkelighed, som vi alle sammen lever i.
Der findes jo konstellationer, hvor der er mange flere, som måske har et eller andet tilhørsforhold til et barn, og som opfatter sig som havende en eller anden forælderrolle.
Så derfor spørger jeg igen: Hvor mange personer kunne ordføreren tænke sig, at der skulle have sådan et juridisk forældreskab i forhold til et barn?
For det er jo ikke nødvendigvis ved fire, vi så skal stoppe, hvis det er sådan, at man skal forholde sig til virkeligheden og følge den tankegang, som ordføreren præsenterer.
Carl Valentin (SF), 2025-01-22:
Det er fire, og det er jo det, vi foreslår i dag.
Det er der, vi umiddelbart sætter grænsen.
Så kan det være, at der er nogle konstellationer derude, hvor der er sådan nogle lidt forælderagtige personer, hvis de bor i et kollektiv og får børn dér eller sådan noget, men så giver det jo netop mening, at man ikke er en primær forælder, altså en juridisk forælder, og er registreret på den måde.
Jeg synes, vi skal tage udgangspunkt i den virkelighed, vi ser.
Det gør vi her ved at sikre, at man kan udvide retten til at have flere juridiske forældre, så det f.eks. er tre eller fire, hvis det er den familiekonstellation, man har.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-22:
Det er, fordi SF's ordfører brugte udtrykket, at det politiske system tvinger familierne til at underprioritere nogle forældre.
Ordføreren siger selv, at hvis vi ser ind i en virkelighed på et tidspunkt, hvor der er mange familier, der pludselig har flere forældre, så kan det være, man skal ændre det.
Altså, det her er jo en glidebane, der handler om opløsning af familien, som vi kender den, og det kan ikke være i børnenes interesse.
Carl Valentin (SF), 2025-01-22:
For det første er det jo ikke en opløsning af familien, som vi kender den; tværtimod er det at anerkende nogle familier, der allerede eksisterer.
Og der er familier derude, hvor der er tre forældre eller fire forældre, og det, vi foreslår her, er, at man også anerkender det i loven.
Derudover synes jeg, at det er uordentligt, at man begynder at tale om, at SF nu vil have fem eller seks juridiske forældre, når det ikke er det, vi foreslår i dag, for det her stykke forslag til lovgivning, som vi præsenterer i dag, er jo netop noget, der tager udgangspunkt i den virkelighed, vi ser, og i de henvendelser, vi får.
Vi kan se, at der er familiekonstellationer derude nu, som begynder at blive lidt mere udbredte, hvor man er tre eller fire forældre, og det bør også anerkendes klart i loven ved, at man kan have så mange juridiske forældre.
Hvis virkeligheden så ændrede sig, og der var en masse, der begyndte at gøre det på en ny måde, så siger jeg bare, at vi jo så skal have en diskussion om, hvordan vi håndterer det.
Men det er jo ikke det samme, som at man nødvendigvis skulle sige, at nu kan man have seks juridiske forældre.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-22:
Jeg er med på, at det ikke er det, som det her forslag handler om, men det ændrer jo ikke på, at ordførerens argumentation er, at det politiske system ikke skal tvinge familier til at underprioritere nogen forældre, nogen, der måtte opfatte sig selv som forældre, og derfor kan man jo ikke sætte en begrænsning på det her.
Så skal man bare sige: Hvis der er ti personer, der opfatter sig selv som forældre, så skal det også tillades; det skal vi ikke blande os i.
Det er en farlig logik at købe ind på, hvis det står til os i Dansk Folkeparti.
Carl Valentin (SF), 2025-01-22:
Men det er heller ikke den logik, vi har.
Det er det, det grundlæggende handler om her.
Så det handler om at sikre barnets tarv, og det er derfor, vi fremsætter det her forslag.
Alexander Ryle (LA), 2025-01-22:
Tak for det.
Først og fremmest tak til Alternativet, Enhedslisten og SF for at fremsætte det her beslutningsforslag og for at sætte fokus på en vigtig dagsorden, som jo generelt er rykket op i bevidstheden her på Christiansborg såvel som i befolkningen, nemlig familien, og i hvilken grad lovgivningen skal give frihed til, at familier kan indrette sig på den måde, de ønsker.
I Liberal Alliance er vi også meget optaget af at skabe mere fleksible rammer for familielivet.
Som ordførerne skriver i det beslutningsforslag, vi behandler i dag, er der jo mange måder, man kan være familie på.
Derfor finder vi i udgangspunktet forslagsstillernes intention med forslaget sympatisk.
Men når det er sagt, kommer Liberal Alliance ikke til at støtte forslaget.
I mange situationer kan det være svært for bare to forældre at få det til at fungere mellem sig, herunder at opdrage et barn sammen.
Familieretshuset har allerede lange ventetider, og det vil næppe hjælpe på sagsbehandlingspuklen, hvis der er fire forældre, der ligger i konflikt med hinanden.
Christian Friis Bach (V), 2025-01-22:
Tak for det.
Jeg vil bare starte med at sige, at jeg ikke synes, det er rimeligt, ordføreren siger, at vi ikke anerkender kærligheden, og at vi ikke anerkender den juridiske ret.
Altså, jeg elsker mit barnebarn, men jeg kræver ikke en juridisk ret over hende, og det synes jeg ikke er et rimeligt argument eller en rimelig måde at stille det op på.
Men så siger ordføreren jo nu her, at hvis man siger, der kun må være to, hvorfor skal der så ikke kun være én?
Jeg kan jo så sige her igen: Hvis ordføreren siger, der skal være fire, hvorfor så ikke fem eller seks?
Er det rigtigt forstået, at hvis nu man havde et barn, og det blev en udbredt boform i Danmark, at børn boede i kollektiver, hvor mange ligesom følte, at de havde en vis form for ejerskab til det barn og elskede det barn, så var ordføreren faktisk villig til at gå op til ti?
Er det rigtigt forstået?