Niels Flemming Hansen (KF), 2022-06-02:
Mange tak for det.
Jamen lovforslaget her handler jo om at sikre, at der ikke sker en modregning i social pension og efterløn på arbejdspladser, som varetager opgaver med fordrevne fra Ukraine, og ændring af skæringsdato for udrejse af Ukraine ved meddelelse af opholdstilladelse.
Som udgangspunkt og som det mest naturlige i verden er vi naturligvis meget positive over for dette forslag.
Der er ikke noget, vi hellere vil, end at gå en ekstra mil for at sikre gode vilkår i Danmark for alle dem, der i denne tid på ulykkeligste vis er fordrevet fra Ukraine.
Vi har dog et par spørgsmål i forhold til lovforslaget.
Det er selvfølgelig noget, som ministeren formentlig let og uden større sværdslag kan afklare hurtigt, og som forhåbentlig klart kan afvises.
Det handler om reglerne i lovforslagets § 28, stk. 7, der giver ministeren bemyndigelse til at fastsætte nærmere regler for ordningen, herunder hvilke virksomheder der er omfattet af ordningen og på hvilke betingelser.
Her er jeg nødt til at spørge ministeren om, hvilke tanker, overvejelser og retningslinjer han har tænkt sig at lægge til grund for det skøn, som ministeren kan træffe.
Hvilke virksomheder vil i ministerens øjne helt åbenlyst være omfattet af ordningen, og hvornår vil det være relevant at overveje at sætte foden ned?
Jeg spørger, fordi vi jo under corona så virksomheder, som ikke kunne få kompensation grundet konflikter, og vi skulle jo nødig rette bager for smed og bedømme ministeren alene ud fra de synspunkter og de principper, som var i den sag.
Derfor vil jeg gerne bede ministeren orientere Folketinget om, hvilke pejlemærker han påtænker at orientere sig efter, når han skal vurdere, hvilke virksomheder der kan være omfattet af ordningen.
Det er ingen hemmelighed, at jeg også spørger, fordi denne regering på flere områder har taget et målrettet opgør med det frie valg.
Det har vi senest set på gymnasieområdet, hvor det frie gymnasievalg kan trædes under fode.
I Det Konservative Folkeparti er vi naturligvis meget optaget af at sikre borgernes og virksomhedernes ret til selv at vælge.
Det gælder også på arbejdsmarkedet, hvor vi fuldt og helt støtter op om lønmodtagernes ret til frit at vælge fagforening og om arbejdsgiveres ret til frit at vælge, hvilken overenskomst der i givet fald skal gælde på virksomheden.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren helt direkte, om han kan og vil afvise, at bestemmelserne i stk. 7 kan bringes i anvendelse over for virksomheder, der har valgt at følge en overenskomst, der ikke er den mest udbredte på arbejdsmarkedet.
Det kunne f.eks. være en virksomhed, der følger en overenskomst, der ikke nødvendigvis er indgået af de mest repræsentative parter på det aktuelle område.
Risikerer de at blive ramt af skærpede krav, når ministeren skal udføre det skøn, som § 28, stk. 7, lægger op til?
Helt konkret kunne det være en virksomhed, der følger en overenskomst, der er indgået med eksempelvis Krifa, Det Faglige Hus eller Arbejdsgiverforeningen KA, som ikke er en del af DA-fællesskabet.
Vil dette ene element i sig selv, altså spørgsmålet om, hvilken overenskomst der følges på virksomhederne, være tilstrækkeligt til, at ministeren sætter foden ned og afskærer virksomhederne fra ordningen?
kan der svares klart og tydeligt og enkelt på det spørgsmål, og under forudsætning af at ministeren kan svare klart nej, hvilket han formentlig kan, støtter vi naturligvis op om forslaget.