runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2018-04-26:
Det var da godt, at fru Josephine Fock kunne starte dagen med at være for et DF-forslag.
Det handler jo bl.a., som fru Josephine Fock selvfølgelig godt ved, om en overbygning til stu'en, som vil hjælpe unge danskere med et handicap – mennesker, der jo er danske statsborgere, og som selvfølgelig har lovlig opholdstilladelse i Danmark.
Dem vil vi fra Dansk Folkepartis side rigtig gerne hjælpe.
Det har vi gjort flere gange, og vi lægger op til at gøre det igen.
Det her forslag handler om nogle mennesker, som jo ikke har fået at vide, om de må være i Danmark eller ej.
Nogle af dem har fået at vide, at de slet ikke må være i Danmark, nogle af dem er slet ikke berettiget til asyl i Danmark.
Og der vil jeg da opfordre til – det ved jeg ikke om fru Josephine Fock har prøvet – en gang imellem at tage rundt og besøge nogle af de mennesker, helt almindelige danskere, som er naboer til nogle af de asylcentre, vi har i Danmark.
Problemet er selvfølgelig blevet mindre nu, fordi vi heldigvis har lukket en del asylcentre, fordi der kommer færre, men der er jo mange, som er naboer til asylcentre og har oplevet, hvordan unge, fulde asylansøgere vader rundt i folks haver midt natten og opfører sig på en måde, som er fuldstændig utilstedelig.
Jeg har hørt om folk, som eksempelvis ikke længere tør lade deres døtre gå ude sent om aftenen, fordi der er et asylcenter.
Det har jeg hørt flere forskellige historier om.
Der er vi desværre i en situation, hvor politiet ikke har nok ressourcer eller ikke har nok fokus på det – der kan være mange forskellige årsager – til at komme ud til de her mennesker.
Og der skylder vi bare dem, som oplever de her ting, at sige, at der må tvivlen altså komme danskerne til gode.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-26:
Jamen det kunne være, man skulle gribe fat i det på en helt anden måde.
Det kunne jo være, man også skulle lade være med at centralisere de her centre og samle alle på et sted – ikke.
Det kunne jo godt være.
Det, vi f.eks. har foreslået, er, at de sådan set kan komme ud i kommunerne lige med det samme, også under asylbehandlingen.
Det ville jo måske sikre, at du ikke har en gruppe unge mennesker, som ikke har noget som helst at tage sig til, og som sidder placeret der i venteposition.
Derudover er jeg jo helt enig i, at det selvfølgelig er uacceptabelt, hvis der bliver begået forbrydelser i lokalområdet.
Men igen, det er den helt forkerte måde at gribe det her an på.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-26:
Man kunne selvfølgelig også afvise dem ved grænsen, så var vi ude over det problem.
Det ville være det mest optimale.
Men selvfølgelig kan vi ikke begynde at sende folk ud i kommunerne og begynde at tildele dem boliger ude i kommunerne, uden at de overhovedet har fået en opholdstilladelse i Danmark.
Jeg vil bare høre, om ikke fru Josephine Fock grundlæggende er enig med Dansk Folkeparti i, at unge mennesker på eksempelvis 15 år, eller 14 år for den sags skyld, jo ikke skal rende rundt ude om natten.
De skal være hjemme i deres senge.
Er det ikke et meget godt udgangspunkt at have?
Josephine Fock (ALT), 2018-04-26:
Det er jo et meget fint spørgsmål, for ih, hvor ville det være dejligt, hvis de her unge mennesker havde en seng og et hjem at bo i som 14-15-årige, for det ville være rigtig rart for dem.
Og nej, jeg synes ikke, det er helt ude i hampen at sige, at vi skal sende dem ud i kommunerne med det samme, for så kunne det være, at de, selv om de ikke får opholdstilladelse, også lærer noget om landets demokratiske værdier osv., som de i virkeligheden kan bruge, når de tager hjem igen.
I forhold til politiressourcer kunne vi jo stoppe bevogtningen af grænsen.
Naser Khader (KF), 2018-04-26:
Folk, der søger asyl i Danmark, skal overholde de regler og love, vi har i Danmark.
Det nytter ikke noget, at lokalområderne omkring et asylcenter bliver chikaneret af centerets beboere, både voksne og børn.
Mens asylsagen behandles, får man tryghed, mad og et tag over hovedet, og så skal man som minimum overholde de regler, der er, og opføre sig ordentligt.
Når beboere forbryder sig mod de regler, der er på centeret og i det danske samfund generelt, skal det have nogle alvorlige konsekvenser.
Mange asylansøgere er kommet hertil med krigstraumer.
Der er også andre, der er kommet hertil af kyniske årsager, nogle af dem er bare illegale indvandrere, der shopper fra land til land, nogle af dem hævder, at de er børn, men er egentlig over 18 år.
Men uanset baggrund er der intet, der retfærdiggør, at man laver utryghedsskabende adfærd i lokalsamfundet.
Vi mener også, at udgangsforbud er en rimelig sanktion for både unge og voksne, der endnu ikke har fået asyl og opholdstilladelse i Danmark.
Det skal være en mulig sanktion over for asylansøgere, der ikke overholder reglerne.
Det er også et tiltag, vi har set på før, hvor regeringen har vurderet, at det ikke kan lade sig gøre inden for rammerne af Danmarks internationale forpligtelser.
Det Konservative Folkeparti og regeringen er af den opfattelse, at Danmark skal overholde sine internationale forpligtelser, også selv om vi er uenige.
Når det er sagt, ved jeg også, at regeringen er i gang med at undersøge, i hvilket omfang vi kan bruge udgangsforbud som en sanktionsmulighed over for asylansøgere, der ikke overholder reglerne.
Jeg ser frem til og glæder mig til at se resultatet af den undersøgelse, så på nuværende tidspunkt siger vi nej til DF's beslutningsforslag, men er ikke afvisende over for, at vi kan sige ja på et senere tidspunkt, når der er kommet en undersøgelse fra regeringens side.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-26:
Jeg er enig i det, som vores retsordfører, fru Trine Bramsen, siger i den artikel, og siden den artikel er blevet bragt, har vi også været med til at ændre lovgivningen i retning af de ting, jeg har nævnt her – husorden, mulighed for at trække i lommepenge, mulighed for at ransage værelser.
Men jeg sagde også i min ordførertale, at vi er i tvivl om, hvorvidt det er nok, og hvorvidt de midler bliver brugt, og om der kan være mulighed for at indføre nogle andre værktøjer, herunder det udgangsforbud, som det her beslutningsforslag handler om.
Og det er det, vi har tænkt os at bruge udvalgsbehandlingen til.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-26:
Skal jeg så forstå det sådan, at Socialdemokratiet fortsat mener, at der skal være et udgangsforbud på asylcentrene – i hvert fald i visse situationer?
Eller er Socialdemokratiet gået fra at mene, at det skal der være, til nu at være uafklarede med hensyn til spørgsmålet?
For jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg da gerne så, at der var et bredt flertal i Folketinget, som bakkede op om Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Så skal den melding, der kommer fra hr. Mattias Tesfaye, opfattes sådan, at Socialdemokratiet, hvis det var, at det kom til afstemning, ville stemme imod forslaget, eller sådan, at man ville stemme ja til forslaget?
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-26:
Vi synes, det er helt naturligt, at når det handler om børn, der er kommet hertil, og som er under 18 år og ikke har forældrene med, træder myndighederne i forældrenes sted.
Derfor er det vores opfattelse, at det bør være helt rimeligt, at indkvarteringsstederne fastsætter et tidspunkt for, hvornår man skal være på sit værelse.
Men det, jeg også hører fra regeringen, er, at der er nogle juridiske ting, der skal afklares først, så det er vores ene forbehold, og det andet forbehold er, at vi også gerne vil ind i en diskussion af, om de værktøjer, vi allerede har vedtaget, bliver brugt, hvor stort omfanget er, og om der kan være nogle andre midler, som også kan hjælpe os i den samme retning.
Marcus Knuth (V), 2018-04-26:
Mange tak, formand.
Også tak til Dansk Folkeparti for at sætte fokus på en særdeles vigtig problemstilling, som netop handler om muligheden for et delvis udgangsforbud for asylansøgere under 18 år.
Og det kan vi selvfølgelig ikke tillade.
Vi kan ikke på den ene side tilbyde asylansøgere tryghed og sikkerhed her i landet og så samtidig se på, at takken er uro i lokalområdet.
Derfor er jeg glad for, at Dansk Folkeparti holder fast i at ville debattere det her emne, som har været oppe flere gange i de seneste år.
Regeringen har dog også allerede skærpet loven på det her område.
I 2017 gav vi med vedtagelsen af et lovforslag personalet på asylcentrene nye beføjelser og øgede sanktionsmuligheder, og det betyder, at unge asylansøgere, der ikke overholder husordenen, kan blive sanktioneret.
Og hvis de begår kriminalitet, skal det selvfølgelig straks indberettes til Udlændingestyrelsen og anmeldes til politiet.
Hvis man derudover prøver at se det her i et lidt større perspektiv, vil man se, at regeringens rigtig, rigtig mange og forskelligartede tiltag jo har bidraget kraftigt til, at vi har et historisk lavt asylpres i Danmark lige nu.
Det har ført til, at vi har kunnet lukke stribevis af asylcentre, også i områder, hvor der var utryghed hos lokalsamfundet.
Så på den ene side er der ikke den utryghed, som der var især for 2 år siden, men på den anden side skal vi selvfølgelig altid se på, hvordan vi kan skabe øget tryghed på det her område.
Og her er et udgangsforbud en mulig løsning, et muligt værktøj, som helt klart er værd at se nærmere på.
Dog kan jeg forstå på både Udlændinge- og Integrationsministeriet og Justitsministeriet, at det ikke er så ligetil at indføre et udgangsforbud – det var ministeren også inde på – fordi vi skal sikre det retsmæssige grundlag for at kunne gøre det.
Det vil sige, at indtil den undersøgelse er færdig – og det er den ikke på nuværende tidspunkt – kan Venstre ikke støtte forslaget, som det ligger her.
Laura Lindahl (LA), 2018-04-26:
Vi behandler her et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti om at indføre et helt eller delvist udgangsforbud for asylansøgere under 18 år på landets asylcentre.
I Liberal Alliance hæfter vi os ved, at regeringen allerede har igangsat flere forskellige tiltag og skærpelser af forholdene for uledsagede mindreårige udlændinge.
Der er bl.a. indført regler om husorden, ligesom man har indført en hjemmel til at anbringe uledsagede mindreårige på helt eller delvis lukkede døgninstitutioner.
I Liberal Alliance noterer vi os også, at Udlændinge- og Integrationsministeriet samt Justitsministeriet i øjeblikket er i gang med at vurdere, hvorvidt et udgangsforbud vil ligge inden for rammerne af Danmarks forpligtelser i henhold til internationale konventioner, og vi vil afvente ministeriernes vurderinger.
Derfor kan vi ikke støtte det foreliggende beslutningsforslag.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-26:
Den 2. august 2016 var der en artikel på politiken.dk og også andre steder, hvor overskriften var: »Politisk flertal bag forslag om udgangsforbud på asylcentre«.
Er det fortsat Liberal Alliances synspunkt?
Laura Lindahl (LA), 2018-04-26:
Ja, det er det.
Jens Joel (S), 2018-05-02:
Jeg kunne måske godt tænke mig en dag at få ministerens definition af, på hvilke parametre det her er det mest ambitiøse, der nogen sinde er foreslået.
Men lad os holde fast i, at industrien skal kunne investere.
Jeg kan jo godt høre, at De Konservative er nogle af dem, der har kæmpet internt i regeringen.
Jeg kan også høre på jeres gruppeformand, at man sådan set mener, at der skal være tre vindmølleparker.
Men kan industrien investere i tillid til det, når De Konservative siger, at de egentlig ønsker det, men regeringen ikke vil melde det ud?
Altså, hvad skal man rette sig efter?
Skal man rette sig efter gruppeformanden, eller skal man rette sig efter regeringen?
Hvad skal man investere efter?
Og hvordan kan det være, at den danske regering ikke kan sige, at de mener noget med ambitionerne for havvind, når Holland er i stand til at sige, hvad de mener frem til 2030?
Brian Mikkelsen (KF), 2018-05-02:
Jo, det gør der.
For vi har jo bundet os op på, at 50 pct. skal komme fra vedvarende energi i 2030.
Derfor har vi også sagt, at i 2022 stopper vi op og ser på, hvordan vi får udbygget yderligere, også med yderligere havvind.
Indtil da screener vi for områder op til cirka energiforbrug svarende til 10 millioner danske husstande, og det gør vi selvfølgelig, fordi vi har store ambitioner for vedvarende energi, for havvind.
Jeg synes personlig set som en, som er meget stor fortaler for vind og havvind, at det her er rigtig godt, og det er som sagt det mest ambitiøse, nogen regering nogen sinde har foreslået.
Man burde være glad, hvis man tror på vedvarende energi og havvind.
Det er jeg nemlig.
Jens Joel (S), 2018-05-02:
Jeg tror, at det, som vi i oppositionen i hvert fald sætter spørgsmålstegn ved, er, hvorfor det er, regeringen vælger at planlægge mindre end halvdelen pr. år end det, vi planlagde i det sidste energiforlig, i forhold til etablering af havvindmølleparker.
Og så er det jo det faktum, at andre lande har meldt ud, hvor meget der skal opsættes.
Holland eksempelvis har meget ambitiøse planer om 1.000 MW hvert år, og den danske vindmølleindustri siger simpelt hen, at hvis man ikke kan få et klart svar fra regeringen om, hvad der kommer til at ske i Danmark, men man kan få et klart svar i Holland, så er det jo ikke så underligt, at investeringerne rykker mod de områder, hvor man er sikker på at der bliver satset på det.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens kommentarer til, for det er jo meget konkret, når vindmølleindustrien siger, at det er dejligt, at regeringen har gode intentioner, men hvis den ikke vil sige højt og tydeligt, hvad de er, og at der bliver noget at komme efter i Danmark, så kan man ikke investere efter det.
Det er det, der er problemet.
Det er ikke størrelsen på den første pakke.
Det, der er problemet, er, at der ingenting kommer bagefter.
Brian Mikkelsen (KF), 2018-05-02:
Jeg er selvsagt meget tilfreds med ambitionsniveauet, fordi det er danmarkshistoriens største og højeste ambitionsniveau med hensyn til grøn omstilling.
Regeringen lever jo med energiudspillet op til målsætningen om, at 50 pct. af Danmarks energiforbrug i 2030 skal stamme fra vedvarende energi.
Vi foreslår danmarkshistoriens største havvindmøllepark, som vil give grøn strøm, som vil forsyne 800.000 husstande svarende til elforbruget i syv danske byer og lave en, kan man sige, grøn revolution.
Derudover vil der i etableringsperioden blive skabt ca. 8.200 arbejdspladser.
Ud over det er det selvfølgelig ikke nok.
Frem mod 2030 skal vi have set på, hvordan vi yderligere får opfyldt målsætningen med hensyn til vedvarende energi.
I energiudspillet siger regeringen klart og tydeligt, at vi i 2022 vil gøre status og træffe beslutning om udbygningen af yderligere havvind.
Det er jeg selvfølgelig meget tilfreds med.
Det er jo erfaringsmæssigt meget vanskeligt at spå om fremtiden, særlig 12 år ind i fremtiden.
Hvis man hører vindmølleindustrien, giver de også grundlæggende udtryk for, at de mener, at regeringen har leveret et ambitiøst energiudspil.
Det samme gør Dansk Energi.
Så hvad er der egentlig at være utilfreds med?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-05-02:
Mener ministeren, at det vil være til gavn for den danske natur, når ministeren fjerner beskyttelsen af 23.000 hektar natur og samtidig ophæver den danske naturfredningspraksis, som er den bedste beskyttelse, vi kan give dansk natur?
Jens Joel (S), 2018-05-02:
Jeg læser spørgsmålet op: Er ministeren tilfreds med de ambitioner på havvindområdet, som der er fremlagt ønske om i regeringens forslag til energiforlig, eller mener ministeren ligesom vindmølleindustrien, at det er uambitiøst og stiller den danske vindmøllebranche dårligere i konkurrencen om jobs, vækst og investeringer?
Er ministeren tilfreds med de ambitioner på havvindområdet, som der er fremlagt ønske om i regeringens forslag til energiforlig, eller mener ministeren ligesom Vindmølleindustrien, at det er uambitiøst og stiller den danske vindmøllebranche dårligere i konkurrencen om jobs, vækst og investeringer?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Vindmølleindustrien: Danmark har ikke råd til »vent og se«-politik for havvind« af 26. april 2018 fra Altinget.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-02:
Jeg synes stadig væk, det er pinligt for folkestyret, at man har en Bjarne Laustsen, der sidder og skræpper op, når der er en anden minister i ministerstolen, mens han ikke gør det samme, når hans egen partifælle sidder som minister.
For så vidt angår vejen mellem Aalbæk og Skagen, er det ikke sådan, at det er det samme projekt, der er blevet meget billigere.
Det er sådan, at kommunen har gjort opmærksom på, at det projekt, som staten havde planlagt, ikke behøver at være helt så fint.
Vejen behøver ikke at blive forlænget så langt; man behøver ikke at have de vejsaneringer, der skal til for at få venstresving elimineret, for man kan godt have venstresving der.
Og det gør, at projektet bliver billigere.
Derfor har den her regering jo afsat ekstra penge til infrastrukturinvesteringer efter 2020, hvorimod hr. Bjarne Laustsens parti kun har afsat penge til, at der kan køre flere tog i Danmark på en mere behagelig måde.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-05-02:
Er ministeren enig med sine partifæller, når de ønsker at afskaffe pesticidafgiften, fordi de mener, at den er til skade for landbruget, til trods for at evalueringen viser, at afgiften er det vigtigste værktøj til at nå målet om at nedbringe belastningen fra sprøjtemidler?
Rasmus Prehn (S), 2018-05-02:
Mener ministeren, at det kan betegnes som grøn politik, at regeringen fra dag et har modarbejdet Togfonden DK, der giver et massivt løft til den kollektive trafik og dermed bidrager til den grønne omstilling af transportsektoren?
Brian Mikkelsen (KF), 2018-05-02:
Det er, fordi vi gør det ansvarligt.
Vi kan se på både teknologiudviklingen og prisudviklingen, at der sker noget hele tiden.
Sidst jeg sad i regering, etablerede vi en stor park ved Anholt, hvor prisen er tre eller fire gange så høj som det sidste udbud, vi havde, og vores næste udbud regner vi jo med når ned på 0 øre.
Så teknologien laver nogle kvantespring lige i øjeblikket.
Så intentionen er altså, at vi bygger danmarkshistoriens største park på de 800 MW, samtidig med at vi screener yderligere områder svarende til 10 millioner danske husstande, og vi træffer en endelig beslutning om yderligere havvind og vores fokus på vedvarende energi i 2022.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-02:
Sagen er jo, at man med det her fratager de største kommuner millionindtægter, som kunne være med til at finansiere flere parkeringspladser og bedre faciliteter for kollektiv trafik, cyklisme og andet, der kan gøre, at der er alternativer til det at køre ind i byen i bil, eller at dem, der kører ind i bil, rent faktisk kan få et sted at parkere.
Medgiver ministeren ikke, at når der bliver færre penge som indtægter her, har kommunerne mindre at gøre godt med i forhold til at løse den trængselsudfordring, der er?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-05-02:
Det er jo også derfor, at spørgeren og jeg i fællesskab bør glæde os over, at det faktisk er muligt for kommunerne fortsat at opkræve betaling og beholde nogle af pengene selv ud over de penge, som kommunerne kan beholde fra kommuneskatter, erhvervsmæssige afgifter, den kommunale udligning og bloktilskuddet.
Så det er faktisk sådan her, at der netop er mulighed for at gøre noget.
Det, der har været problemet, har været, at kommunerne også har brugt det her som en pengemaskine i forhold til at bruge det til andre ting end de trafikale ting, og det er derfor, regeringen og Dansk Folkeparti har indgået den aftale, vi har indgået.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-02:
Sagen er jo også, at ministerens partifælle transportministeren netop har holdt en mobilitetskonference, hvor hans egen ekspertgruppe forudser, at trængslen i de største byer, herunder Aalborg, som jeg har været inde på, vil stige med op mod 149 pct. i de kommende år, altså virkelig en voldsom stigning i trængslen.
Er den eneste politik, man har til bekæmpelse af trængsel, det at forhindre kommunerne i at gøre noget ved det?
Er det den eneste politik, I har på det her område?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-05-02:
Vi er meget enige om, spørgeren og jeg, at det er vigtigt, at man kan gøre nogle ting i forhold til det trafikale område, og at det er vigtigt, at kommunerne har mulighed for også at have nogle indtægter, også qua parkeringsindtægter.
Det vil man jo også fortsat have.
Det har været sådan, at der har været forskel på de kommuner, der har haft de her systemer før 2007, og dem, der har haft dem efter 2007.
Så det ene formål har jo været at lave en ligestilling.
Det andet formål har været, at det ikke bliver nogen pengemaskine for kommunerne til at finansiere andre ting end de trafikale hensyn.
Det er derfor, at vi ændrer systemet, laver det mere ensartet og sørger for, at man stadig har et incitament til at kunne få lidt flere penge i kommunekassen, som man så kan bruge til at honorere de trafikale hensyn, man måtte mene at have.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-02:
Mange tak til ministeren for den her besvarelse.
Det var nyttigt at høre ministeren svar på det her.
Jeg synes, at ministeren svarer lidt udenom.
Jeg tror, at vi alle sammen kan sætte os ind i, at det er temmelig irriterende at komme kørende i bil, og så skal man til at betale, også ret store beløb, for at parkere sin bil, men en ting, der er endnu mere irriterende, er, hvis det ikke er muligt at finde et sted at parkere sin bil.
Der er det jo så, at der er nogle kommuner, der tænker, at vi faktisk har ret meget trængsel i vores by, for der er rigtig mange, der gerne vil besøge vores by, der er rigtig mange, der gerne vil handle hos os, der er rigtig mange, der gerne vil passe deres arbejde i vores by, og derfor er der mange biler, der kører ind.
Det er jo positivt på mange måder, men det kan også give problemer i forhold til trængsel og problemer i forhold til at finde et sted at parkere.
Der er det så, at der er nogle kommuner, der har sagt, at så laver vi faktisk en afgift for på den måde at anspore folk til måske at gøre noget andet, men måske også til at finansiere flere parkeringsmuligheder.
Det, regeringen gør her, er jo alt andet lige at fjerne noget af kommunens incitament til at gøre det her, fordi de får færre penge ud af det selv, og i det omfang, de fører en bevidst parkeringspolitik, får de færre penge ud af det, selv med regeringens nye ordning, som de så kan bruge til at investere i nye tiltag, bedre infrastruktur, bedre parkeringspladser og andet.
Så jeg har meget, meget svært ved at se, hvordan ministeren får det her til ikke at blive til, at det ikke er et indgreb i det kommunale selvstyre.
Kommunerne har haft en mulighed for at gøre noget for at bekæmpe trængselen, men også for at få nogle penge ind, som så kunne anvendes til yderligere at bekæmpe trængselen med, og nu fjerner regeringen så nogle af de indtægter, kommunerne kunne have ved at gøre det her.
Hvordan kan en liberal minister forsvare et sådant angreb på det kommunale selvstyre?