runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2017-01-25:
For som ordfører har min holdning egentlig været meget klar: Prostitution er ikke et almindeligt erhverv og kan ikke sidestilles med et, og det er sådan set også min holdning i dag som minister.
Men dermed ikke sagt, at vi ikke godt kan gøre det bedre for de prostituerede, for det tror jeg faktisk godt vi kan.
Altså, vi har jo »Exit prostitution«, som er et projekt, som er ved at udløbe nu her, og som vi får evalueringen af.
Den evaluering glæder jeg mig rigtig meget til at se, for jeg er da overbevist om, at den evaluering kommer op med nogle forskellige punkter, hvor vi kan gøre det bedre.
Jeg er altså meget, meget optaget af at forbedre vilkårene for de prostituerede.
Vi kan se, at Kompetencecenter Prostitution allerede er i gang med at støtte og vejlede ude på eksempelvis klinikkerne, og det er jo lige præcis den vej, vi gerne skulle gå.
Yildiz Akdogan (S), 2017-01-25:
Mener ministeren i lighed med statsministeren, at ulighed ikke udgør et problem i Danmark?
Mai Mercado (KF), 2017-01-25:
Det kan jeg fuldstændig afvise: Jeg har aldrig sagt, at prostitution er et almindeligt erhverv.
Tværtimod har jeg sagt, at det er et ret ualmindeligt erhverv.
Jeg har heller aldrig nogen sinde sagt, at prostituerede skulle have nøjagtig de samme rettigheder på arbejdsmarkedet en til en, som andre grupper har.
Det kan jeg fuldstændig afvise.
Yildiz Akdogan (S), 2017-01-25:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren i lighed med statsministeren, at ulighed ikke udgør et problem i Danmark?
Mai Mercado (KF), 2017-01-25:
Jeg vil lige starte med at afgrænse.
Ulighed kan jo være mange ting, men jeg forstår spørgsmålet sådan, at der bliver spurgt ind til økonomisk ulighed.
Set i internationalt perspektiv er Danmark fortsat blandt de tre OECD-lande, som har de mindste indkomstforskelle.
For mig at se
er de forskelle, der udspringer af sociale problemer og udsathed, derfor et større problem end dem, der udspringer af økonomiske forskelle, og de sociale forskelle skal vi blive bedre til at tage hånd om.
Derfor har regeringen også sat mål for den sociale mobilitet, og derfor er vi ambitiøse på alles vegne, også de, der er på kanten af samfundet og har brug for hjælp til at løse komplekse udfordringer med misbrug, vold eller psykisk sygdom.
Vi skal arbejde for, at flere har udsigt til et liv med uddannelse, job og deltagelse, og vi skal have blikket rettet mod de varige løsninger, der holder om 10 og 20 år – de løsninger, der gør, at vi kan overlade et større fællesskab, hvor flere udsatte er inkluderet, til næste generation.
Jeg vil prioritere arbejdet med sociale indsatser, der virker, og som bl.a. skal sætte ind mod negativ social arv og skabe bedre resultater i bekæmpelsen af hjemløshed.
Derfor er jeg også i gang med at lytte til alle dem, der vil en egentlig social forandring, som handler om andet og langt mere end økonomisk hjælp, og den dialog, det samarbejde og det politiske fokus vil resultere i sociale initiativer, som virker i længden, og det er statsministeren og jeg i øvrigt helt enige om.
Yildiz Akdogan (S), 2017-01-25:
Tak til ministeren for svaret.
Det var et meget kort svar, og jeg hæftede mig ved, at ministeren talte om varige løsninger.
Det er lidt interessant, at netop det ordvalg bliver brugt, for når man ser på de tiltag, som regeringen har taget for netop at gøre en indsats for disse grupper af mennesker, så virker det ikke, som om man har tænkt på de varige konsekvenser for de mennesker, det kommer til at have en effekt på, og her tænker jeg selvfølgelig på kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen.
Ministeren er vel bekendt med, at flere organisationer, bl.a. Dansk Folkehjælp, Kirkens Korshær og andre, har været nødsaget til at lave indsamlinger til mennesker, der ikke havde råd til at fejre jul, til mennesker, der simpelt hen ikke har råd til at sende deres børn til forskellige aktiviteter.
Derfor undrer det mig, når ministeren siger, at hun vil arbejde for tiltag, der bringer varige løsninger, for det, man gør her med de her indsatser, er jo noget, der skaber varig ulighed og varig fattigdom og især rammer mange af de her udsatte grupper – f.eks. enlige mødre og folk, der ender på gaden, fordi de ikke har råd til at betale deres husleje.
Det er jo ikke at løfte dem og give dem nogle varige løsninger.
Man kan godt sige til folk: Tag du dig en uddannelse, så skal det hele nok gå; men det er jo lidt svært for en, der bor på gaden.
Eller man kan sige: Kom du bare i arbejde; men det er svært for en enlig mor, når der reelt ikke er noget arbejde at få.
Jeg vil egentlig gerne høre ministeren igen, om ikke ministeren synes, at det er en udfordring, at vi har så mange mennesker, der ikke har råd til nogle af de mest basale ting.
Mener ministeren ikke, at det er den forkerte vej at gå med kontanthjælpsloft og 225-timers regel, og at det netop ikke skaber nogen varige løsninger – tværtimod, det skaber varige problemer for de her familier.
Mai Mercado (KF), 2017-01-25:
Jeg vil rigtig gerne nuancere debatten en anelse, og det er egentlig også derfor, jeg efterspørger et bredere fokus.
For at lade indkomst være den eneste indikator for ulighed er simpelt hen for smalt, og sådan en smal tilgang flytter sådan set fokus fra problemets rod, som jo er de sociale problemer, til et fokus udelukkende på indkomst.
Vi skal selvfølgelig tage hånd om de afsavn og de sociale problemer, som folk oplever i hverdagen, men det er altså også andet end en trængt økonomi, som medfører afsavn.
SFI viste med deres seneste undersøgelse af afsavn, at en halv million danskere oplever helt basale afsavn i hverdagen, men det interessante var, at 97 pct. af dem sådan set ikke var fattige, hvis man skulle måle det op imod den meget omtalte fattigdomsgrænse.
Det er derfor, jeg siger, at der er brug for et bredere fokus end blot økonomi.
Der er brug for et socialpolitisk fokus, hvis vi skal skabe bedre forhold for socialt udsatte i Danmark.
Yildiz Akdogan (S), 2017-01-25:
Jamen tak for et ikkesvar.
Igen vil jeg sige, at man kan se det på de opråb, der har været fra forskellige organisationer, og jeg vil gerne lige citere fra et opråb fra Kirkens Korshær, som har samlet ind til Danmarks fattige, og med overskriften »Danmarks fattige« kan jeg ikke rigtig forstå, hvorfor ministeren også negligerer den økonomiske fattigdom –
men citatet: »»Gennem vores arbejde oplever vi, at behovet for hjælp er blevet ekstraordinært stort. Flere end tidligere efterspørger mad, tøj, et bad og en seng at sove i,« siger korshærschef Helle Christiansen.
Synes ministeren virkelig ikke, at det er en udfordring, når det er opfyldelse af de her behov, der bliver efterspurgt?
Altså, det er en organisation, der om nogen har indsigt i og viden om, hvor det er, det gør mest ondt på borgerne, der er uden for Christiansborgs mure.
Mai Mercado (KF), 2017-01-25:
Jeg negligerer ingenting.
Jeg siger bare, at det er at fokusere meget smalt, og det ved jeg godt der er en tendens til at gøre, for det føles dejlig opportunt, men spørgeren og jeg ved også godt, at lykken jo ikke er gjort ved at hæve ydelserne.
Jeg hører heller ikke socialdemokraterne sige, at man skal have en højere ydelse på kontanthjælp.
Jeg tror, det er vigtigt at have en mere nuanceret tilgang, når vi taler om folk, som er på overførselsindkomster, og som risikerer at blive fastholdt på overførselsindkomster, eksempelvis fordi de har sociale problemer.
Så er det indlysende for mig, at det er de sociale problemer, vi skal ind og arbejde med.
For vi må bare være ærlige og erkende, at der i for mange år i træk har været indsatser, som vi faktisk ikke har vidst om har været gode nok og om egentlig har hjulpet dem, som de rent faktisk skulle have hjulpet, og det har vi en forpligtelse til at sørge for sker: De indsatser, vi iværksætter, skal altså også hjælpe de mennesker, som det er, de gerne skulle komme til gode.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-01-25:
Jeg er ganske enig i, at der er nogle tidsmæssige udfordringer, også med bortfaldet af grundbeløbet til de decentrale kraft-varme-værker med udgangen af 2018.
Det er jo også det, der er baggrunden for, at vi i regeringsgrundlaget netop peger på, at vi skal have kigget på, hvorledes vi kan fremme varmepumper.
Det vil jo kræve en eller anden form for ændringer i nogle afgifter eller lignende for at sikre, at de bliver mere konkurrencedygtige.
Hvordan vi skal gøre det, vil vi jo få en drøftelse af i forligskredsen, som også Enhedslisten er en del af.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-25:
Jamen det lyder da positivt.
Jeg vil godt høre her til sidst, om ministeren ser en mulighed for, at vi kunne løse problemerne sådan, at vi samtidig både fik fremmet geotermien og fik fremmet de store varmepumper og dermed fik begrænset øgningen af biomasse i de konverteringer, der sker i øjeblikket, og planlagte konverteringer over til fliskedler.
Er det noget, ministeren har en vurdering af skal ske tidligt her i foråret, eller er det noget, der venter til slutningen af foråret?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-01-25:
Det er regeringens opfattelse, at det i første omgang er varmepumperne, der skal kigges på.
Det vil være varmepumper, vi kigger på – hvilke muligheder der er.
Regeringen er fortsat af den opfattelse, at der også vil ske en udbygning med biomasse, ikke mindst på de centrale kraft-varme-værker.
Vi ønsker også at give plads til en bedre udnyttelse og en bedre anvendelse af varmepumper.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-01-25:
Jeg tror ikke, det er sjovt at være prostitueret.
Personligt synes jeg, der skulle være et forbud mod købesex, så det er ikke, fordi jeg synes, det er morsomt.
Jeg siger bare, at hvis man skal have samme rettigheder som alle andre, må der også gælde de her ting.
Ministeren har tidligere udtalt, at man skal have samme rettigheder som andre på arbejdsmarkedet, og så må det jo indbefatte de her ting, at man har ret til pension og alt mulig andet, hvis man har ret til dagpenge.
Så må det jo gælde.
Og så er det bare, jeg spørger: Det var vel noget, ministeren mente dengang, sådan må jeg tolke det, men det er ikke noget, ministeren mener nu i regering – er det sådan, jeg skal forstå det?
Mener ministeren fortsat, at prostituerede skal ligestilles med resten af arbejdsmarkedet, så de får mulighed for dagpenge, pension m.m.?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til følgende artikel fra dr.dk http://www.dr.dk/nyheder/laeserne-diskuterede-prostitution-med-k-ordfoerer-mai-henriksen.
Mener ministeren fortsat, at prostituerede skal ligestilles med resten af arbejdsmarkedet, så de får mulighed for dagpenge, pension m.m.?
Mai Mercado (KF), 2017-01-25:
Mange tak for spørgsmålet.
Prostitution er jo lovligt i Danmark, og det er tilladt at købe og sælge sex.
Det at prostituere sig er også forbundet med et samfundsmæssigt stigma – et stigma, som kan være med til at forstærke en del af de risici, man udsættes for i prostitution, og som kan føre til social udsathed.
Derfor mener jeg også, at vi skal sørge for, at der er den rette hjælp og støtte at få for de prostituerede, som er i en socialt udsat position – også gerne, så de kommer ud af prostitution.
Det er helt korrekt, at jeg som ordfører har arbejdet for, at der bliver skabt bedre forhold for prostituerede.
Nu er Det Konservative Folkeparti trådt ind i regeringen, og det betyder naturligvis, at jeg som børne- og socialminister udtaler mig på regeringens vegne og ikke længere som ordfører på et område.
Regeringens politik er noget, vi bliver enige om i fællesskab, og vi har ikke på nuværende tidspunkt konkrete planer om en ændring af reglerne på det her område.
Men en ting er regler.
Kompetencecenter Prostitution i Socialstyrelsen giver faktisk allerede i dag vejledning og rådgivning til den her gruppe, og det må jeg bare sige jeg synes er fremragende.
Og jeg mener fortsat, at spørgsmålet om, hvordan vi bedst sikrer ordentlige forhold for prostituerede, er yderst relevant, og derfor kan det være, vi skal se på flere tiltag, som skaber sikrere rammer for prostituerede.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-01-25:
Tak for ikkesvaret.
Jeg spurgte konkret til, om man som prostitueret skal have ret til dagpenge.
Jeg spørger ikke om sådan en generel holdning til prostitution.
Altså, skal man have dagpenge, skal man ligestilles med alle andre, der er på arbejdsmarkedet?
Det er sådan set det.
Så kan man jo i yderste konsekvens også blive henvist til at tage et job som prostitueret.
Så jeg vil egentlig bare gerne spørge: Det er ikke noget, man har planer om lige nu, men er det noget, man senere i den her valgperiode har planer om, altså at prostituerede f.eks. skal have ret til dagpenge?
Mai Mercado (KF), 2017-01-25:
Altså, regeringen har ikke nogen planer i den her retning, og det har jeg sådan set heller ikke haft som ordfører.
Jeg har jo haft diskussionen som ordfører.
Og jeg må ærlig talt advare lidt mod den her sådan form for latterliggørelse af spørgsmålet om rettigheder til prostituerede.
Der er nogle, som synes, det er enormt sjovt at stille sig op og sige: Skal man så også kunne komme i aktivering, skal man kunne komme i jobtræning?
Jeg synes faktisk, at selve diskussionen om prostitueredes forhold er for alvorlig til, at man sådan kan gøre grin med det.
Det er en glimrende vejledning.
Det arbejde understøtter jeg gerne som socialminister, og regeringen vil gerne se på, hvilke tiltag vi kan gøre – gerne i fællesskab i hele Folketinget – for at hjælpe og støtte de prostituerede.
Astrid Krag (S), 2017-01-25:
Tak for de svar.
Jeg noterede ned, da ministeren svarede mig lige før, at ministeren sagde, at der: sådan set var orden på det på plejehjemmet Lotte med den måde, vi nu engang doserede medicin på.
Det sagde ministeren ordret.
Det vil jeg så gerne bede ministeren om at uddybe.
Hvad ligger der i »den måde, vi nu engang doserede medicin på«?
Ministeren har jo lige redegjort for, at der er en masse regler, som er gode og nødvendige.
Så hvad ligger der i det, ministeren sagde om »den måde, vi nu engang doserede medicin på på plejehjemmet Lotte«?
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Jeg må jo sige, at medicinhåndteringen skal tilrettelægges sådan, at det på det enkelte plejehjem giver mening, men inden for de regler og vejledninger, der er fastsat fra centralt hold.
Som jeg sagde før, er der jo ikke nogen plejehjem, som er ens, og personalet og deres kompetencer er også forskellige.
Så medicinhåndteringen skal tilrettelægges, så den selvfølgelig er patientsikkerhedsmæssigt forsvarlig og er inden for de fastsatte rammer, men også så den er tilpasset de lokale forhold og personalets kvalifikationer.
Astrid Krag (S), 2017-01-25:
Tak for det.
Det er et meget kort spørgsmål, der lyder: Er ministeren tilfreds med antallet af tilsyn på landets plejehjem i forhold til medicinhåndtering?
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Tak for spørgsmålet.
Tilsynet med plejehjemmenes medicinhåndtering er reguleret i sundhedslovgivningen, og derfor hører spørgsmålet ret beset hjemme hos sundhedsministeren.
Men jeg kan minde spørgeren om, at Folketinget i sommer besluttede, at der pr. 1. juli 2016 ikke længere skulle være løbende frekvensbaserede tilsyn på landets plejehjem.
I stedet skal der her fra den 1. januar i år føres et risikobaseret og proaktivt tilsyn på alle behandlingssteder, der udfører sundhedsfaglig behandling, altså også på plejehjemmene.
Men tilsynet skal føres de steder, hvor risikoen for patientsikkerheden vurderes at være størst.
Det kan som sagt være på plejehjem, men det kan også være på sygehuse, og det kan være i almindelig praksis.
Fordi Styrelsen for Patientsikkerhed i en lang årrække har aflagt faste, tilbagevendende besøg på plejehjemmene, har de et ret godt indblik i sundhedsforholdene på plejehjemmene.
Derfor har styrelsen i år valgt at fokusere på nogle af de behandlingssteder, som ikke tidligere har haft faste tilsynsbesøg.
Men Styrelsen for Patientsikkerhed har stadig pligt til at gribe ind, hvis der konkret opstår en mistanke om, at forholdene på et bestemt plejehjem ikke er sundhedsmæssigt forsvarlige.
Men lad mig også sige, at sundhedsministeren har understreget, at de 14 tilsyn, som Styrelsen for Patientsikkerhed har gennemført her i andet halvår af 2016, på ingen måde siger noget om, hvor mange tilsyn der vil være på plejehjemmene i de kommende år.
For som jeg lige var inde på, trådte det risikobaserede tilsyn først i kraft den 1. januar i år.
Regeringen finder, at der fortsat er behov for, at man inden for det risikobaserede tilsyn har særlig fokus på det sundhedsfaglige tilsyn med plejehjemmene.
Det er således forventningen, at styrelsen fremadrettet vil føre tilsyn på et større antal plejehjem, end de har gjort i anden halvdel af 2016.
Så vil jeg gerne henvise til sundhedsministeren for fremadrettede spørgsmål om Styrelsen for Patientsikkerheds tilsyn på plejehjemmene.
Astrid Krag (S), 2017-01-25:
Tak for svaret.
Jeg kan bekræfte, at vi også bakker op om, at man i højere grad kan fokusere kræfterne på de steder, hvor der er problemer og er mennesker, der er i risiko og fare, fordi der ikke er styr på tingene, selv om jeg da også godt vil sige, at det overraskede mig, at der har været så få, hvad kan man sige, reaktive tilsyn på plejehjemmene, når vi ved, hvor mange fejl der historisk er blevet fundet.
Men det var nu ikke så meget det, så lad os endelig følge op på det – eventuelt sammen med sundhedsministeren senere.
Jeg vil spørge, hvad ministeren så mener der skal være konsekvensen, hvis tilsynet finder fejl, og hvis tilsynet finder fejl gentagne gange på et plejehjem.
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Og som jeg nævnte i min besvarelse, finder regeringen, at der fortsat er behov for, at man inden for det risikobaserede tilsyn har særlig fokus på det sundhedsfaglige tilsyn med plejehjemmene.
Og derfor er det forventningen, at Styrelsen for Patientsikkerhed fremadrettet vil føre tilsyn på en større andel af plejehjemmene, end de har gjort i anden halvdel af 2016.
Og igen må jeg henvise til sundhedsministeren, såfremt der ønskes yderligere oplyst vedrørende det sundhedsfaglige tilsyn, da dette hører under sundhedsministeren.
Astrid Krag (S), 2017-01-25:
Når jeg spørger lidt ind til, hvad ministeren mener konsekvensen skal være, hvis der under tilsynsbesøg bliver opdaget nogle fejl, der bliver påtalt, og der så ikke bliver fulgt op på dem, er det jo, fordi jeg ikke mener, at vi skal have de her tilsynsbesøg for at slå folk oven i hovedet – jeg mener, vi skal have dem for at lære af dem og få rettet op på fejl og sørget for, at borgeren ikke er i fare fremadrettet, fordi man håndterer tingene efter reglerne.
Jeg har jo her i dag hørt en minister, der både understreger, hvor afgørende det er, at man følger de gældende regler – med en eller anden lokal variant, som jeg ikke helt er blevet klog på – og som jo sådan set også står på mål for de gældende regler.
Har jeg hørt rigtigt her, altså at ministeren ikke selv ser nogen grund til at ændre reglerne i forhold til medicinhåndtering?
Er de fine, som de har været, og som de er?
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Jamen altså, medicinhåndteringen skal tilrettelægges, så det på det enkelte plejehjem giver mening og er inden for de regler og vejledninger – som jeg netop sagde i mit svar – som der er fastsat fra centralt hold.
Ingen plejehjem er ens, men medicinhåndteringen skal jo tilrettelægges, så den selvfølgelig er patientsikkerhedsmæssigt forsvarlig og er inden for de fastsatte rammer og også sådan, at den er tilpasset de lokale forhold og også personalets kvalifikationer.
Erik Christensen (S), 2017-01-25:
Jeg kunne det ikke ordret, men jeg er rimelig bekendt med det, som ministeren lige har læst op, så det er derfor, at jeg lige spørger en gang til: Hvor er det så, at ministeren ser at der kan være muligheder for at planlægge det på én måde ét sted og på en anden måde et andet sted?
Altså, opbevaring af medicin sikkert og forsvarligt skal jo foregå alle steder.
At lederen har ansvaret, ja, sådan er det alle steder.
Hvor er det, at der kan være forskelle fra ét sted til et andet?
Astrid Krag (S), 2017-01-25:
Spørgsmålet lyder: I lyset af ministerens udtalelse på samråd i Finansudvalget den 21. december 2016 om, at så længe der stadig sker fejl i medicineringen, så er det »jo klart, at det er utroligt vigtigt, at vi får klare regler omkring medicinen«, hvilke initiativer vil ministeren så tage for at sikre en mere sikker medicinhåndtering på plejehjem og i plejeboliger?
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Tak for spørgsmålet.
Regler og god praksis for medicinhåndtering baserer sig på en sundhedsfaglig vurdering af patientsikkerhedsmæssige forhold.
Derfor hører spørgsmålet ret beset hjemme hos sundhedsministeren.
Men jeg vil da gerne her slå fast, at alle borgere skal være trygge ved, at personalet på landets plejehjem og i plejeboliger på forsvarlig vis kan håndtere den medicin, borgerne skal have.
Der er fra centralt hold fastsat en række regler og vejledninger til, hvordan det skal gøres, og lokalt skal der udarbejdes de nødvendige instrukser til personalets håndtering af medicinen.
Vi skal generelt være meget opmærksomme på ældres forbrug af lægemidler, og derfor vil jeg også gerne nævne, at vi gradvis som aftalt i satspuljen på sundheds- og ældreområdet for 2016-2019 er ved at indføre en landsdækkende ordning med fast tilknyttede læger til beboerne på plejecentrene.
Ordningen skal bl.a. medvirke til en forbedring af medicinhåndtering på plejecentrene.
Herudover er der i handlingsplanen for den ældre medicinske patient også flere initiativer, som skal understøtte bedre brug af lægemidler.
Der afsættes bl.a. midler til de regionale lægemiddelenheder fremadrettet, så de kan understøtte arbejdet med medicingennemgangen hos patienterne, der er i behandling med flere lægemidler på samme tid, og yde rådgivning til kommunerne om en sikker håndtering af medicinen.
Der er også i forlængelse af moderniseringen af apotekersektoren igangsat et projekt om medicingennemgang til borgere over 65 år, som bruger fem eller flere slags medicin.
Endelig vil jeg nævne, at der også i aftalen om den nationale demenshandlingsplan, som spørgeren også var en del af, indgår initiativer med fokus på et mere hensigtsmæssigt medicinforbrug.
Vi vil f.eks. monitorere forbruget af antipsykotisk medicin til borgere med demens, så vi kan få mere viden om forbruget, samt øge læringen og informationen om hensigtsmæssig medicinering og gældende vejledninger på området.
Astrid Krag (S), 2017-01-25:
Det er vel alment kendt i dag, at ældre borgere på plejehjem jo tit er svækkede, ramt af forskellige, nogle gange kroniske lidelser, og derfor jo også tit får flere forskellige lægemidler på en gang, og derfor er der nogle regler på området, som skal sørge for, at der så også er en fagligt forsvarlig omgang med lægemidlerne i hverdagen hos de ældre, hvor der jo ikke vrimler med læger.
Plejehjemslægeordningen, som vi startede med at lave forsøg med, da jeg selv var sundhedsminister, er jo ikke rullet ud endnu, så det er klart, at der er nogle ret vigtige problemstillinger, der handler om en helt grundlæggende sikkerhed for de ældre.
Nu har ministeren jo også selv haft fingrene i mulden her – er praktiker, som der også er en der har nævnt tidligere – med ansvar for sit eget plejehjem, og jeg vil spørge om følgende.
Der er sket forskellige ting på området med medicinhåndtering tidligere, men hvad har ministeren af tanker, i forhold til hvad der har fungeret godt med medicinhåndtering på ministerens eget plejehjem og om der er noget behov for forandringer, for at det kan fungere bedre fremover?