runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2023-04-26:
Det ville jo være helt, helt skørt, hvis EU har regler, der forhindrer, at kvæg kan gå på naturarealer i Danmark, fordi EU automatisk går ud fra, at det kvæg skal spises, og at de naturarealer måske rummer en PFAS-forurening.
Det ville da være helt, helt skørt.
Så skal man ikke gå ud fra, at hvis vi nu lader kvæg gå på de naturarealer med det formål, at kvæget blot skal bruges til afgræsning, men ikke til at blive spist af mennesker, så vil EU nok ikke starte en sag mod Danmark, fordi noget, som EU ikke havde forudset ville ske, alligevel kom til at ske og EU endnu ikke har fået ændret reglerne, så de passer til det, som EU ikke havde forudset?
Kan vi ikke bare prøve og så se, om EU ikke siger: Nå, okay, det er ikke en sag, vi har tænkt os at forfølge, for vi er kommet til at lave nogle regler, der ikke forudser, at det her ville kunne ske?
Magnus Heunicke (S), 2023-04-26:
Noget af det, vi undersøger i arbejdsgruppen, er netop, hvordan vi kan lave en mærkning eller en chipning, der gør, at skulle de dyr ende på et slagteri, vil man få at vide, at disse ikke må slagtes og komme ind i vores fødekæde.
Men jeg er jo nødt til – det ved spørgeren jo også – selvfølgelig at respektere, at der er nogle regler og noget lovgivning, som vi skal arbejde inden for, og så må vi finde ud af, hvad mulighederne er.
Og det er det, vi forsøger at undersøge.
Men jeg er jo nødt til at sikre mig, at vi er inden for rammerne af den lovgivning, som vi skal arbejde under.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-04-26:
Jeg tror, at hvis jeg havde været minister på ministerens område, ville jeg have sagt: Der sker nok ikke noget ved det her.
Derfor skal jeg høre, om det har spillet ind i ministerens overvejelser – og om det i virkeligheden er det, der er årsagen til det – at hvis man skal sige til de landmænd, som får penge for at afgræsse statens naturarealer, at de ikke må slagte deres dyr, vil disse landmænd bede om en højere betaling fra staten.
Er det, fordi ministeren ikke har de penge, at han har bedt om at få afskaffet afgræsningen?
Magnus Heunicke (S), 2023-04-26:
Altså, vi er nødt til at gøre det.
Vi er nødt til at sortere vores affald.
Der er så mange politikere, der kan holde store taler om den grønne omstilling, og at nu skal vi gøre det.
Vi er nødt til at gøre noget ved det.
Og det kræver også, at vi er klar til at bede befolkningen og vores egne systemer om at indrette sig på en anden måde, end man har været vant til tidligere, hvis vi skal nedbringe mængden af affald, der bare bliver brændt af.
Vi skal altså genbruge noget mere, så det er vi nødt til at gøre, men jeg er selvfølgelig altid åben for at kigge på reglerne.
Og som sagt vil jeg gerne gentage tilbuddet til Gribskov Kommune om en dialog med Miljøstyrelsen.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-26:
Tusind tak.
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at kommuner, der har særlige udfordringer med at leve op til reglerne i den nye affaldsbekendtgørelse, f.eks. i sommerhusområder, får bedre muligheder for at få dispensation herfra?
Sophie Løhde (V), 2023-04-26:
Svaret på det spørgsmål om, hvad der ligger af forskning og viden på området, er allerede oversendt i skriftlig form til spørgeren, så derfor vil jeg foreslå, at man læser det svar.
Og må jeg endnu en gang også igen gentage og fastslå, at ingen børn eller unge under 15 år i Danmark tilbydes behandling med krydshormoner.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-26:
Det svar er jo et ikkesvar, og det er derfor, jeg i dag beder sundhedsministeren redegøre for, hvad det er for et sundhedsfagligt belæg, der understøtter den her behandling.
Vi risikerer at gøre dem sterile resten af livet, vi risikerer at øge deres sandsynlighed for knogleskørhed, kræft og mange andre ting, uden at vi ved, om det, vi gør, er det rigtige.
Det kan vi da ikke forsvare i et land som Danmark.
Tak for det.
I forlængelse af mit forrige spørgsmål vil jeg godt bede sundhedsministeren redegøre for dette
: I lyset af de diagnostiske værktøjer, der er til rådighed – altså umiddelbart ingen, men hvis sundhedsministeren mener, der er nogen til rådighed, som andre læger mener, må hun jo lige redegøre for det – når man skal diagnosticere børn med kønsdysfori, kan ministeren da garantere, at der er sikkerhed i udredningen og diagnosticeringen af de børn, der får skadelige stop- og krydshormoner?
Sophie Løhde (V), 2023-04-26:
Men så kan jeg jo i hvert fald nå at komme med min besvarelse.
I Danmark er udredning og behandling af børn og unge med kønsidentitetsforhold reguleret i Sundhedsstyrelsens specialeplan.
Udredning og behandling kræver helt særlig ekspertise i et fast multidisciplinært teamsamarbejde.
Den sundhedsfaglige hjælp vil i første omgang omfatte rådgivning og støttende samtaler til afklaring af kønsidentitet.
Der foretages en grundig faglig vurdering af hvert enkelt barn og unge, og det vurderes på bedst mulig vis, om det er relevant og sundhedsfagligt forsvarligt og korrekt at tilbyde behandling.
For løbende at sikre den bedst mulige hjælp til børn og unge med kønsidentitetsforhold samarbejder Region Hovedstaden med andre lande og udveksler erfaringer omkring behandling, aktuel forskning m.v.
Lægerne gør altså deres bedste, for at de kan hjælpe de børn og unge, som har det rigtig svært, og jeg vil derfor også gerne gentage, at et behandlingstilbud til et barn beror på en konkret lægefaglig vurdering af, at barnet har gavn af den konkrete behandling.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-26:
Tak for det.
Det var bare overhovedet ikke et svar på mit spørgsmål.
Det, jeg spørger meget konkret om, og som jeg godt vil bede ministeren om at svare meget konkret på, er, om ministeren med sikkerhed kan sige, at der er sikkerhed i udredning og diagnosticering af de børn, der får skadelige stop- og krydshormoner?
Det er jo det, den læge her siger, nemlig at der ikke er nogen sikkerhed i den diagnosticering.
Det er rent gætværk.
Det er baseret alene på en mavefornemmelse.
Det svarer jo til, at læger skærer benet af folk, fordi de kommer ind til dem og siger, at de føler, de har kræft i benet, uden at vi foretager nogen form for undersøgelse, der understøtter den påstand, der kommer fra de patienter.
Så det vil jeg godt bede ministeren redegøre for.
Kan hun forsikre Folketinget om, at der er sikkerhed i udredningen og diagnosticeringen af de her børn?
Sophie Løhde (V), 2023-04-26:
Jeg vil endnu en gang gerne benytte lejligheden til at fastslå, at der ikke er nogen børn og unge under 15 år, der kan tilbydes krydshormoner.
Selv om man formulerer sine spørgsmål, som om det var tilfældet, bliver det ikke mere korrekt af den grund.
Det er også derfor, at jeg synes, det er klogt og positivt, at Sundhedsstyrelsen aktuelt er i gang med at revidere den gældende vejledning på området.
Vi har valgt at koncentrere og samle al hjælp ét sted i Danmark for at sikre den højeste ekspertise, fordi vi har at gøre med en meget, meget lille gruppe af patienter.
Vi samarbejder i øvrigt også med udlandet, vores europæiske naboer og kollegaer rundtomkring, for at udveksle forskning, erfaring og viden på området.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-26:
Så lad os forholde os til de stophormoner, som også har omfattende skadesvirkninger på de børn, der får dem, og så vil jeg gerne spørge igen, for jeg fik stadig ikke svar på mit spørgsmål: Kan ministeren garantere, at der er sikkerhed i diagnosticeringen af børn med kønsdysfori, og hvis ikke, hvordan kan vi så forsvare at fortsætte en behandling, som har meget omfattende og velkendte skadesvirkninger på de børn, der får de hormoner?
Sophie Løhde (V), 2023-04-26:
Jeg har ikke noget fagligt grundlag for at sidde og tilsidesætte Sundhedsstyrelsens aktuelt gældende faglige vejledning på det her område.
Det gør jeg heller ikke, når vi snakker patienter inden for alle mulige andre områder.
Der har vi nogle sundhedsmyndigheder, der laver et stykke sundhedsfagligt arbejde og udarbejder vejledninger.
Aktuelt er man i gang med en revision af hele det her område, hvilket jeg også tror jeg har gentaget et par gange.
Jeg synes, det er positivt, at man kigger på en revision.
Der er i øvrigt også sket en udvikling på området.
Da jeg så svarede, at jo, det gjorde man, og at man faktisk også allerede havde lavet en række ændringer, så skulle vi videre til et andet angrebspunkt.
Men man må også i sidste ende gøre op med sig selv, om man synes, det er sundhedsmyndighederne, der skal udarbejde de sundhedsfaglige vejledninger i det her land.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-26:
Det handler ikke om, at jeg gerne vil have et bestemt svar.
Det handler sådan set bare om, at jeg gerne vil have et svar.
Jeg spørger, om ministeren kan forsikre Folketinget om, at der er sikkerhed i diagnosticeringen og behandlingen af de her børn, og ministeren har endnu ikke svaret på det.
Altså, vi udskriver skadelige hormoner til børn uden vished om, om de børn, der får dem og potentielt bliver sterile resten af livet, af sig selv ender med at vokse fra den her lidelse.
Det er da det, der er dybt forrykt.
Det er det, jeg beder ministeren forholde sig til, og jeg har endnu ikke fået et svar.
Sophie Løhde (V), 2023-04-26:
Så håber jeg, at spørgeren lytter godt efter her til sidst.
Jeg henholder mig til den aktuelt gældende vejledning om sundhedsfaglig hjælp fra Sundhedsstyrelsen.
Jeg supplerer med, at den i øjeblikket er under revision.
Jeg har ikke som politiker, som minister i det her land, grund til at gå ned og sige: Jeg kan mærke i min mave, at den her vejledning lige skal laves om.
Magnus Heunicke (S), 2023-04-26:
Nej, det kan jeg fuldstændig afvise; det har intet på sig.
Det er en vigtig naturpleje, der sker med kvæget.
Som jeg nævnte, har det givet os problemer, fordi vi skal finde en anden naturpleje eller finde en mulighed for inden for EU-reglerne stadig væk at benytte kvæg.
Begge dele er jo besværligt.
Det er ikke et økonomisk spørgsmål; det er et naturspørgsmål.
Sophie Løhde (V), 2023-04-26:
Jeg kender ikke den pågældende læge.
Jeg henholder mig til, at der aktuelt er en vejledning fra Sundhedsstyrelsen, der er udarbejdet med inddragelse af en lang række eksperter.
Hvis spørgeren i ramme alvor foreslår, at vi skal følge det princip, at når der er én læge, der mener, at vi gør noget forkert på sundhedsområdet, skal vi stoppe al behandling og hjælp på området, så kan jeg godt love spørgeren for, at vi skal lukke ned for mange tilbud i sundhedsvæsenet.
Det er jo velkendt, at der på en række områder er faglig uenighed.
Ligesom der er politisk uenighed, er der faglig uenighed.
Det, jeg som sundhedsminister synes er vigtigt, er, at vi hjælper børn, at vi ikke overlader dem til ingenting.
Det er meget, meget få børn, der skal have sundhedsfaglig hjælp, men der er en lille gruppe, der skal have det.
Så må det vigtigste være, at vi sikrer, at de får den rigtige hjælp.
Det er derfor, jeg synes, det er positivt, at Sundhedsstyrelsen også aktuelt er i gang med at revurdere vejledningen, så vi hele tiden også ser på, om det, vi gør i Danmark, er det rigtige og det bedst mulige, eller om der er noget, der skal revideres, som det i øvrigt på det her område løbende er sket, og det afspejler tallene også.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-04-26:
Vil ministeren medgive, at nogle gange, når man kigger på EU-regler, kan man forudse, at de bliver håndhævet strammest muligt, eller at de bliver håndhævet med større varsomhed?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-04-26:
Så vidt jeg ved, udgør den beskyttede natur i Danmark lige godt 2 pct., så der er jo noget vej endnu.
Fra EU's side forsøger man at øge indsatsen for at beskytte naturen og endda faktisk at genoprette den.
Det ser vi med EU's forslag til en ny naturlov.
Dog arbejder den danske regering tilsyneladende imod det her.
Danmark arbejder simpelt hen for at udvande et helt centralt forslag om at forbedre Europas natur og biodiversitet.
Årsagen er, kan man læse i et regeringsnotat, at EU's naturplan vil ende med at få betydelige konsekvenser for energisektoren, landbruget, fiskeriet og sågar den nationale sikkerhed, fordi den vil få konsekvenser for forsvarets muligheder for at lave træningsøvelser.
Er det rigtigt forstået, at regeringen lader hensynet til kommercielle interesser stå over hensynet til naturen, som er i en historisk dårlig forfatning?
Magnus Heunicke (S), 2023-04-26:
Nej, jeg er ikke enig i den fremstilling, men det er jo fuldstændig korrekt, at når vi taler om sådan noget som naturgenopretning, som er helt afgørende – mere natur og bedre natur kan vi kun få, hvis vi også genopretter naturen efter nogle af de ødelæggelser, der er sket igennem årtier – så skal det jo gøres på en måde, hvor der også er plads til den store udbygning af vedvarende energi, som jeg ved at også Alternativet er meget, meget optaget af.
Så det skal jo gøres på en klog måde.
Vi har lige haft en lang præsentation af nye forslag, hvor man fordobler arealet på havet til havvindmøller.
Det kan godt lade sig gøre, men det skal bare gøres på en måde, hvor vi altså har plads til både naturen og den vedvarende energi.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-04-26:
I Irland har man oprettet et biodiversitetsborgerting, som efter et grundigt forarbejde har anbefalet, at der i landet skal udskrives en folkeafstemning om en grundlovsændring – en grundlovsændring, hvor naturen skal have lovmæssige rettigheder, der skal sikre dens trivsel og beskyttelse.
I Alternativet er vi meget optaget af demokratisk nytænkning, og jeg er af den opfattelse, at et borgerting om biodiversitet kunne give nogle vigtige indsigter og hjælpe os politikere til at se ud over de mange konfliktende hensyn, som ministeren også er inde på, og som er i spil i det her spørgsmål.
Hvad mener ministeren om idéen om at indføre et biodiversitetsborgerting?
Magnus Heunicke (S), 2023-04-26:
Tak for den idé.
Jeg vil da invitere spørgeren til en kop kaffe eller to, hvor vi kan prøve at udfolde det, for jeg mener, at den meget, meget vigtige dagsorden om vores biodiversitetskrise i Danmark og globalt har vi mulighed for at få forankret i befolkningen på en langt stærkere måde, end den er i dag, og det kræver inddragelse, og det kræver involvering.
Målet er jo, at det skal munde ud i en lov om natur og biodiversitet, men hvordan vi gør det, og hvordan vi inddrager folk undervejs, vil jeg meget gerne diskutere, og alle idéer er velkomne.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-26:
Tak, formand.
Hvad er ministerens holdning til den tidligere skolebestyrelsesformand Mustafa Sayeghs påstand om negativ religiøs og social kontrol, udbredt fritagelse fra at bade efter idræt og faste hos elever under ramadanen på Munkevængets Skole i Kolding og det forhold, at Kolding Kommunes skolechef, Karen Albrechtsen, og formanden for Kolding Kommunes børne- og uddannelsesudvalg, Hans Holmer, mener, at denne kritik ikke bør fremsættes i offentligheden, og mener ministeren, at det er foreneligt med folkeskolens formål i folkeskolelovens § 1 om at gøre eleverne »fortrolige med dansk kultur og historie«, at juletraditioner udvandes, at muslimske piger fritages fra at gå i bad, eller at undervisningen i hjemkundskab forvandles til teori under den muslimske ramadan?
Magnus Heunicke (S), 2023-04-26:
Jeg er simpelt hen nødt til at læse noget mere præcist om, hvordan man konkret definerer de 17 pct.
For som spørgeren jo ved, er situationen den, at vi fra Danmarks side bruger EU's definitioner, og det mener jeg må være det eneste rigtige, når det er EU-mål, vi taler om.
Men vi ved også begge to, at der er forskellige definitioner, og jeg skal lige være helt sikker på, før jeg som minister her i Folketingssalen leverer et klart og præcist svar på spørgsmålet om nye procentsatser, hvad definitionen er på det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-26:
Det er jo ikke et enestående tilfælde.
Den tidligere gruppeformand for Socialdemokraterne hr. Henrik Sass Larsen har et glimrende indlæg i Jyllands-Posten i dag, hvor han fortæller om en bekendt, som har sit barn i en skole med masser af muhammedanske elever, og der beretter han om en skolegang, hvor islamiske værdier præger hverdagen, hvor muslimske helligdage fejres, de danske kun sporadisk, og hvor hadeobjekterne er Israel og USA.
Og ved siden af folkeskolen kører imamer religiøs undervisning af eleverne, de muslimske drenge dominerer og styrer det hele, det faglige niveau er under alle tænkelige standarder osv. osv.
Det er ikke udelukkende Munkevængets Skole i Kolding, der oplever det.
Det foregår overalt i Danmark, hvor der er et stort mindretal eller et stort flertal af muhammedanske elever, og det er åbenlyst, at der er en lang række skoler, der ikke formår at gøre det, de skal.
Hvad vil ministeren gøre?
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-26:
Jeg vil måske starte med at sige, at alle problemer, der er i samfundet, også er i skolen, men det betyder jo ikke, at skolen skal løse alle problemer, der er i samfundet.
Men den skal selvfølgelig bidrage til det.
Det vigtigste her er, tror jeg, de aftaler, vi har lavet omkring parallelsamfund for efterhånden nogle år siden, som jeg synes er en succesrig reformpakke, som er i gang med at omdanne en række boligområder i Danmark til en mere blandet beboersammensætning, og det kommer også til at afspejle sig i skolerne.
Det er allerede i gang.
Det er positivt, og det skal vi holde fast i, også selv om det var lidt svært at komme igennem med.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-26:
Et alternativ ville jo være, at ministeren sender et brev til Munkevængets Skole og beder dem forklare sig ud fra de artikler.
Så vil skolen tage det alvorligt, og kommunalbestyrelsen vil tage det alvorligt.
Har ministeren nogen intentioner om det, i og med at han er ansvarlig for den samlede folkeskole i Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-26:
Jeg vil sige, at der jo er en statslig styrelse, som har til formål at føre tilsyn med den danske skole, og jeg har ikke noget problem med at bede den styrelse i forlængelse af de her avisartikler og den debat, vi nu har haft, om at forhøre sig i Kolding på den her specifikke skole om, hvad deres replik er til den kritik, der rejses af den tidligere skolebestyrelsesformand.
Jeg synes også, det er vigtigt at holde fast i, at beslutninger, der træffes i skolen, ikke behøver være ens i hele landet, men de skal være pædagogisk begrundet og ikke med baggrund i religiøse hensyn eller særhensyn.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-26:
Tusind tak.
Jeg synes jo, at det her er et eksempel på nogle af de ret store problemer, vi har rundtomkring i det danske samfund generelt på grund af den her, ja, faktisk årtiers forfejlede udlændingepolitik.
De her problemer tror jeg også – jeg er selv skolelærer, så jeg tænker, at jeg også kan sige lidt om det –
skyldes rigtig meget berøringsangst ude på skolerne.
Ud over det her grundlæggende med, at man ud fra et misforstået hensyn begynder at være enormt berøringsangste i forhold til nogle ting, hvor vi, som ministeren i øvrigt rigtigt siger, skal holde fast i, hvad det er, vi gør i Danmark, så kommer der de her mærkelige særhensyn rundtomkring på skolerne.
Det, der bekymrer mig rigtig meget i den her sag, er det her med, at man faktisk hører nogle konkrete personer, skolechefen og formanden for det her børne- og uddannelsesudvalg, sige, at det er for dårligt, at vedkommende, Mustafa, går ud med den her sag.
Mener ministeren også, at sådan noget her skal ties ihjel og bare holdes indendøre, eller er ministeren enig med mig og med Dansk Folkeparti i, at selvfølgelig skal det ud i åbenheden, når der sker sådan noget som det her?
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-26:
Tak for spørgsmålet.
Som det også fremgår af spørgsmålet, er det centrale jo her, at vi har en formålsparagraf i folkeskolen, som bl.a. siger, at eleverne skal gøres fortrolige med dansk kultur og historie.
Skolens virke skal desuden være præget af ligeværd, åndsfrihed og demokrati.
Det er jo en formålsparagraf, der har et meget bredt dannende sigte, og det er i mine øjne helt centralt, både for den enkelte og for samfundet som helhed.
Skolerne og skolebestyrelserne skal løfte deres opgaver med at leve op til folkeskolens formål.
Det har jeg jo altid som udgangspunkt tillid til at de også er i stand til.
Jeg tror, at jeg vil prøve at undgå at gå ind at sagsbehandle den enkelte sag fra Kolding Kommune, men helt generelt vil jeg godt sige, at jeg synes, det er vigtigt, at offentlige institutioner i det hele taget og folkeskolen, som jeg nu har ansvaret for, ikke underkaster sig religiøse mindretal, eller flertal for den sags skyld, men at man respekterer religiøse mennesker.
Det er vigtigt, at de diskussioner, som er nævnt i artiklerne, bliver taget lokalt i skolen eller i kommunen, og for min skyld må man godt være uenig.
Det skal der jo være plads til, også i et demokrati, men det er vigtigt, at skolen er demokratiets ejendom, det vil sige, at den ikke er værdineutral.
Skolen er ikke partipolitisk, men det betyder ikke, at den er blottet for holdninger; den skal jo bære det danske samfunds holdninger og kultur i sig og derfor understøtte almindelige demokratiske idealer, herunder ligestilling mellem kønnene.
Min holdning er, at dansk kultur skal være den bærende og dominerende i offentlige institutioner.
Jeg tror egentlig, at dem, der betaler den højeste pris, hvis dansk kultur ikke er den bærende, er dem, der ikke får dansk kultur med hjemmefra.
Derfor er jeg også tilhænger af en lovgivning, der skal forhindre parallelsamfund, for det er jo, når vi har boligområder med mange med anden etnisk baggrund, at vi også får skoler med mange med anden etnisk baggrund.
Andre landes kultur skal supplere den danske, men ikke erstatte den.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-04-26:
Under den tidligere miljøminister Lea Wermelins ledelse tilsluttede Danmark sig de såkaldte Aichibiodiversitetsmål, som sigter mod at sikre 17 pct. beskyttet natur.
Mener ministeren, at den nuværende regering kan matche det ambitionsniveau?
Magnus Heunicke (S), 2023-04-26:
Det er den klare vurdering fra Fødevarestyrelsen, at den tolkning må vi gøre brug af.
Så der er intet ønskværdigt i det her.
Jeg har kun et mål om at sikre, at vi bevarer vores natur og vores naturpleje, og at vi kan prøve at finde en løsning inden for de regler, der så er, og som vi er nødt til at respektere.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-04-26:
Jeg håber, ministeren har nemmere ved at svare på det her spørgsmål, som lyder: Under henvisning til, at der i mange år har været et dansk-tysk samarbejde om natur og miljøforhold i Vadehavet, mener ministeren så, at det vil være en fordel at etablere et lignende samarbejde for Flensborg Fjord, idet det kan være nyttigt for naturen, at der arbejdes med fælles holdninger angående trawlfiskeri og miljøbelastninger fra kvælstof og fosfor i Flensborg Fjord for at opnå en bedre miljøtilstand i fjorden?
Magnus Heunicke (S), 2023-04-26:
Tak for spørgsmålet om Flensborg Fjord.
Lad os lige zoome ind på Flensborg Fjord.
Det forpligter nemlig alle EU-lande til at leve op til god økologisk tilstand i vandmiljøet i 2027.
Og andre landes bidrag i alle vandområder er også indregnet i medlemslandenes vandområdeplaner, så der er altså allerede her EU-lovgivning og samarbejde om vores vandmiljø mellem EU-landene, og derfor er det vurderingen i Miljøministeriet, at det ikke er nødvendigt at etablere et nyt parallelsamarbejde mellem, det kunne så være Danmark og Tyskland.
Det risikerer at blive dobbeltarbejde i forhold til det, der er problemet her, nemlig kvælstof.
Selv om det nærmest er på samme breddegrad, ja, det må det være, er der stor forskel på de to kystvande, der nævnes.
Vadehavet er jo et særligt kystvand og rummer en stor, helt unik biodiversitet, og naturområdet er af UNESCO udpeget til at være på verdensarvlisten, og det vil sige, at samarbejdet om naturen i Vadehavet har et meget, meget bredere fokus end lige kvælstofproblemet i Flensborg Fjord.
Der er kulturhistorie, turisme, kystsikkerhed og alle de her arter i Vadehavet, som gør, at man ikke lige en til en kan sammenligne de to ting.
Derfor mener vi, når der er så stor forskel, at vi bør bruge det værktøj, der nu passer bedst til at løse det problem, der er.