runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Betina Kastbjerg (DD), 2023-01-31:
Tak for det, formand.
I dag skal vi behandle L 21, som er et forslag til lov om adgang til anlæggelse af gruppesøgsmål til beskyttelse af forbrugernes kollektive interesser.
Forslaget har til hensigt, at der findes en effektiv ordning for anlæggelse af gruppesøgsmål for forbrugere i alle medlemsstater.
Vi synes, det er positivt, at der kommer forbedrede muligheder for at føre grænseoverskridende gruppesøgsmål, men det er selvfølgelig vigtigt, at der stilles krav til godkendelsen af de myndigheder og organisationer, der kan godkendes til at anlægge gruppesøgsmål.
Med forslaget lægges der op til at øge forbrugerbeskyttelsen yderligere, således at godkendte myndigheder og organisationer, der repræsenterer forbrugernes interesser, kan anlægge og føre to nye typer gruppesøgsmål mod erhvervsdrivende om henholdsvis påbud eller forbud og genopretning.
I Danmarksdemokraterne er vi positive over for lovforslaget, da det bidrager til, at der på EU-plan og på nationalt plan findes en effektiv ordning for anlæggelse af gruppesøgsmål.
Ligeledes er der kun tale om en minimumsimplementering af EU-direktivet.
Ligeledes er det positivt, at der i lovforslaget lægges op til, at den enkelte forbruger aktivt skal tilmelde sig søgsmålet for at blive omfattet, hvis der er tale om erstatning.
Ved påbud synes det rimeligt, at der kan anlægges sager, uden at forbrugere aktivt har tilmeldt sig.
Men umiddelbart virker det til, at der er fundet en fin balance mellem hensynet til forbrugerne og hensynet til virksomhederne, og derfor støtter vi i Danmarksdemokraterne forslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-01-31:
Som de foregående ordførere har været inde på, er det her forslag noget, der i den grad vil komme til at fremme forbrugernes interesser og deres kollektive interesser.
Det er et rigtig godt initiativ fra EU's side i forhold til at sikre europæiske forbrugere.
Vi har virksomheder og produkter, som i den grad er grænseoverskridende, og som er internationale i deres form, og derfor giver det også kun mening, at man kan lave kollektive søgsmål på tværs af landegrænser og også herhjemme.
Jeg synes, det var interessant, at der også stod, at der ikke skal være et individ, der ligesom melder sig på banen i forhold til sådan et kollektivt søgsmål.
Der er altså repræsentanter, der kan lave de her kollektive søgsmål, uden at der er et eneste individ, der ligesom har meldt sig på banen til det.
Det lyder rigtig, rigtig godt, men det skal heller ikke – og der kunne jeg høre på min konservative kollega at vi har en fælles interesse, tror jeg –
blive en business forstået på den her amerikanske måde, hvor man fører de her søgsmål, uden at der er nogen, der nødvendigvis har lidt skade.
Men som jeg har forstået det, og det må ministeren også gerne komme ind på,
er der nogle klokkeklare krav til organisationer og virksomheder, der kan føre de her søgsmål, og de skal godkendes.
Så det er ikke noget, alle og enhver kan komme til.
Der er selvfølgelig de her spørgsmål, vi lige skal have afklaret, men i det store hele mener jeg og SF, at det at beskytte forbrugerens interesser og kollektive interesser er et kæmpe skridt fremad, og det er også noget, som det er rigtig godt ligger på EU-niveau.
Karin Liltorp (M), 2023-01-31:
Tak for ordet.
Det er positivt, at vi nu kan sikre forbrugernes kollektive interesser på tværs af EU ved implementeringen af dette direktiv.
En juridisk ensartethed sikrer, at vi opretholder et velfungerende indre marked, og det sikrer også, at vi kan beskytte forbrugerne mod virksomheders ulovlige praksisser.
De nye regler vil gøre det nemmere for EU-borgere at føre gruppesøgsmål om påbud eller forbud og genopretning i hele EU.
Forbrugerne vil med forslaget kunne pulje flere søgsmål i ét gruppesøgsmål mod den samme erhvervsdrivende.
Lovforslaget styrker dermed forbrugerbeskyttelsen på EU-plan, ligesom det skaber lige vilkår for erhvervsdrivende, der opererer inden for grænserne af det indre marked.
I Danmark har vi allerede regler, der muliggør anlæggelsen af gruppesøgsmål, og det er meget positivt, at resten af EU's borgere nu kan nyde godt af den samme beskyttelse.
Moderaterne støtter op om forslaget.
Hans Andersen (V), 2023-01-31:
Som den socialdemokratiske ordfører netop har redegjort for, er formålet med lovforslaget at gennemføre EU's direktiv om adgang til anlæggelse af gruppesøgsmål til beskyttelse af forbrugernes kollektive interesser og dermed øge forbrugerbeskyttelsen på det indre marked.
Der er jo ingen tvivl om, at den øgede globalisering og digitalisering har ændret den måde, vi afsætter og køber varer på inden for EU, og e-handelen er jo global, og den er voksende.
Med lovforslaget ensarter vi reglerne for gruppesøgsmål på tværs af EU og øger på den måde forbrugerbeskyttelsen for alle forbrugere, samtidig med at vi skaber en mere fair konkurrence og mere lige vilkår for de erhvervsdrivende, der opererer på det indre marked.
Og det er jo ikke alene positivt for forbrugerne, men også for de erhvervsdrivende.
Så med de ord vil jeg meddele, at Venstre støtter lovforslaget.
Fie Hækkerup (S), 2023-01-31:
Tak for ordet – endnu en gang, har jeg lyst til at sige.
I disse år og over den seneste årrække er der sket store forandringer i måden, vi handler på, og det gælder også på EU's indre marked, som er et stadig mere globaliseret, mere digitaliseret og mere uigennemskueligt marked for forbrugerne at navigere i.
For Socialdemokratiet er det vigtigt, at der med et marked i stor forandring også følger et højt forbrugerbeskyttelsesniveau, hvor vi sikrer, at vi holder hånden under forbrugere, der ellers kan risikere at lide skade, fordi en virksomhed fører en ulovlig praksis.
Man kan godt som forbruger stå i sådan en situation og vide, at man har ret, men man skal også få ret.
Det er det, vi gør med implementeringen af det her EU-direktiv.
Vi gør det nemmere for forbrugerne at få ret.
Det er et godt, og det er et vigtigt skridt i sikringen af forbrugernes rettigheder og vilkår på det indre marked.
Det gøres, ved at myndigheder eller organisationer, som er godkendt af erhvervsministeren, fremover skal kunne føre gruppesøgsmål på vegne af en gruppe af forbrugere inden for hele EU.
Konkret betyder det, at en myndighed eller en organisation kan varetage forbrugernes kollektive interesser i et søgsmål.
Og man vil som forbruger få styrket muligheden for f.eks. at få erstatning, og man sikre, at en virksomhed bliver påbudt at ændre praksis.
Det vil på den måde øge forbrugerbeskyttelsesniveauet, samtidig med at det skaber mere fair konkurrence og mere lige vilkår for erhvervsdrivende på det indre marked.
På den måde vil forbrugerne være væsentlig bedre stillet fremover, når de handler inden for EU's indre marked.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-31:
Okay, så de kan godkendes, hvis de opfylder kriterierne.
Altså, det er ikke for at skjule noget.
Mit spørgsmål er bare, om det er regeringens hensigt, at vi også i Danmark skal have organisationer, der kommer med på den liste, og som ikke er myndigheder, som det hidtil har været, uden at nævne nogen særlige.
Morten Bødskov (S), 2023-01-31:
Der er ingen problemer med det.
Hvis der er organisationer, som opfylder kravene, går jeg ud fra, at der ikke burde være nogen problemer med, at de bliver godkendt.
Jeg har ikke nogen forudindtagede holdninger til, hvem det kan være, og hvem det ikke kan være.
Det kører helt efter det lovforslag, som er skitseret her, selvfølgelig.
Thomas Danielsen (V), 2023-01-31:
Tak for det.
Jeg glæder mig til et godt samarbejde om lovforslagets videre behandling.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-01-31:
Jeg vil gerne takke for ministerens velvillighed til at genoverveje lovforslagets titel.
Jeg tager ordet, fordi tiden simpelt hen løb fra mig oppe på talerstolen, og så glemte jeg at gøre noget, jeg havde lovet, nemlig at hilse fra Enhedslisten, Alternativet og Radikale og sige, at de også støtter lovforslaget.
Jeg mener også, at de vil støtte et eventuelt ændringsforslag, men det må vi tage, når vi kommer dertil.
Thomas Danielsen (V), 2023-01-31:
Tak for det, formand.
Der er faktisk kun blevet stillet et spørgsmål til ministeren under behandlingen her, og det var ikke engang et klart spørgsmål.
Det var – hvad skal man sige – et udtryk for en bekymring fra fru Lisbeth Bech-Nielsens side om, hvorvidt om lov om dansk normaltid nu også var et passende navn til forslaget i forhold til lov om tidens bestemmelse.
Jeg kan sige, at det faktisk var i sidste øjeblik, at det blev ændret til at hedde lov om dansk normaltid, fordi vi tænkte, at det var mere forklarende og beskrivende.
Men hvis fru Lisbeth Bech-Nielsen stiller et ændringsforslag, kan det være, at vi kan prøve at se på det som en del af udvalgsbehandlingen.
I et moderne samfund som det danske tænker vi meget over, hvad klokken er.
Vi kender alle sammen til, hvor tit man på en almindelig dag kan komme til at tjekke uret på sin telefon, men vi tænker nok knap så meget over, hvorfor klokken er, hvad den er,
og nok endnu mindre over, at den tid, der står på telefonens display, faktisk ikke er i overensstemmelse med gældende dansk lovgivning
Det er den ikke, da vi i dag fastsætter dansk normaltid juridisk set ved Lov nr. 83 af 29. marts 1893 om Tidens Bestemmelse, og den lov fastsætter tidsangivelsen ud fra middelsoltid ved den 15. længdegrad øst for Greenwich.
Det svarer til, at man stiller uret efter solens gennemsnitlige placeringer på den givne længdegrad.
Men tiden er så at sige løbet fra den måde at beregne tid på.
Siden 1970'erne har langt de fleste lande i verden benyttet den såkaldte UTC-tid, dvs. den koordinerede universaltid.
UTC er en 24-timers tidsskala, som er baseret på data fra ultrapræcise atomure.
Også i Danmark har vi i praksis benyttet UTC-tid i adskillige årtier.
Den gældende lov fra 1893 er altså entydigt forældet.
Flere og flere funktioner og sektorer i et moderne samfund er afhængige af en fælles og meget præcis bestemmelse af tiden.
Det gælder f.eks. flytrafikken, 5G-netværket og aktiehandel, og behovet for en nøjagtig UTC-synkroniseret tidsangivelse bliver kun større i fremtiden.
Forslaget til lov om dansk normaltid har derfor til formål at sikre, at vi i Danmark har et lovgivningsmæssigt grundlag for nøjagtig måling af tid, der passer til behovene i både nutidens og fremtidens samfund.
Lovforslaget har samtidig til formål at sikre, at der igen bliver overensstemmelse mellem den gældende lovgivning og gængs praksis.
Lovforslaget vil ikke få nogen betydning i praksis, fordi vi alle sammen allerede i dag benytter UTC-tid, men med lovforslaget kan vi igen få orden i sagerne og styr på tiden i Danmark.
Danmark er en retsstat, og selvfølgelig kan vi ikke stille os tilfreds med en 130 år gammel lov, der er ude af trit med virkeligheden, og som ikke har været anvendt i praksis i årtier.
Det er efter min mening derfor på høje tid, at vi får en ny hovedlov om dansk normaltid.
Jeg ser frem til udvalgets behandling af lovforslaget.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-01-31:
Tak for det.
Jeg skal gøre det her rigtig kort: Nye Borgerlige støtter forslaget.
Nick Zimmermann (DF), 2023-01-31:
I det store hele vil lovforslaget jo ikke have nogen praktiske konsekvenser.
Ændringen har dog en vis betydning for en række samfundsaktiviteter, der er afhængige af tid, f.eks. datatransmission, elforsyning, aktiehandel m.v.
Fremover vil sådanne samfundsområder følge gældende ret.
Dansk Folkeparti støtter naturligvis forslaget.
Mona Juul (KF), 2023-01-31:
Tak for ordet.
Tak til SF's ordfører.
Jeg er her i stedet for Konservatives transportordfører, Niels Flemming Hansen, som sikkert ville have ønsket, at jeg ville have holdt en lige så fremragende tale, som ordføreren for SF gjorde.
Det kan jeg allerede meddele nu ikke kommer til at ske, for jeg vil meget kort meddele, at Konservative bakker op om forslaget, så der kan komme orden i penalhuset, hvilket det jo egentlig er lidt mærkeligt at der ikke har været i mange år, kan man sige.
Det duer selvfølgelig ikke, at lovgivningen ikke stemmer overens med praksis, så det er fint at få rettet op på det – lad os endelig ikke bruge mere tid på det.
Jens Meilvang (LA), 2023-01-31:
I 130 år har tiden i Danmark officielt været bestemt af middelsoltiden for den 15. længdegrad øst for Greenwich.
Nu har vi jo en regering, der ikke er bange for at ofre rodfæstede traditioner på effektivitetens alter, men lige i det her tilfælde må jeg nok indrømme, at regeringen har fat i den lange ende.
Det er fornuftigt, at vi bestemmer tiden som i landene omkring os.
5G, flytrafik, elektroniske finansielle systemer, som er dybt afhængige af en præcis tidsbestemmelse, er nok kommet for blive.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-01-31:
Jeg tænker, jeg lige vil gøre det en anelse kortere.
Det må siges at være rigtig lang tid, loven om tidens bestemmelse faktisk har bestået uden væsentlige ændringer med tanke på den enorme udvikling og den brug for stor præcision, vi har i verden i dag.
Lovforslaget vil sikre, at der i Danmark er aktuelt lovgivningsmæssigt grundlag for nøjagtig måling af tid, og samtidig sikres overensstemmelse mellem gældende lov og gængs praksis, hvor der anvendes koordineret universaltid, UTC.
Med lovforslaget fastsættes dansk normaltid til at følge den koordinerede UTC-tid tillagt 1 time.
Peter Have (M), 2023-01-31:
Tak for det, formand.
Jeg skal ikke bruge så meget tid på at gennemgå tiden som sådan – det har mine to kolleger jo allerede gjort – men blot lige skitsere følgende: Danmark har siden 1893 været tilsluttet GMT, en international tidsstandard, Greenwich Mean Time, og i forbindelse med det her lovforslag skal vi tage stilling til at ophæve den gamle lov om tidens bestemmelse fra 1893.
Danmark har som sagt som en lang række andre lande siden 1970 anvendt en mere moderne måde at måle tiden på, der i daglig tale hedder UTC.
Her er der tale om meget præcise atomure, der meget bedre lever op til den nøjagtighed, vi har brug for i et moderne samfund.
I nutidens og fremtidens digitaliserede verden har vi brug for en meget nøjagtig synkronisering af tiden.
Moderaterne går ind for lovforslaget.
Tak for ordet.
Peter Juel-Jensen (V), 2023-01-31:
Tak for det, formand.
Som min socialdemokratiske kollega udmærket har redegjort for, tilpasser vi i dag lovgivningen til virkeligheden.
Det har været således, at vi har haft en lovgivning, der sagde, at vi skulle måle dansk tid, men vi havde ikke nogen steder at gøre det.
Nu tilslutter vi os et internationalt samarbejde, fordi alle andre lande har gjort det, men også fordi vi vil sikre, at vi bruger virkeligheden og tiden rigtigt.
Med det vil jeg bare tilslutte mig de ord, der allerede er sagt, og så sige, at Venstre støtter lovforslaget.
Thomas Monberg (S), 2023-01-31:
Tak for ordet.
Det er første gang, jeg står den her talerstol, og jeg vil i dag præsentere Socialdemokratiets perspektiv på et særligt lovforslag om tid.
Det kan lyde lidt som et besynderligt forslag, men sagen er den, at i dagens Danmark er der ikke et passende lovgivningsmæssigt grundlag for nøjagtig måling af tid.
På nuværende tidspunkt fastsættes den danske tid af loven om tidens bestemmelse fra 1893, men den har reelt ikke været fulgt de seneste 40 år, fordi ingen ure i praksis distribuerer dansk tid ifølge loven.
Modsat har langt de fleste lande i verden siden 1970'erne forpligtet sig til at følge den koordinerede universaltid, UTC, som er en international 24-timers tidsstandard.
Tiden er inde til at gentænke den gældende lovgivning.
Den gældende lov er forældet, og af den grund er der brug for en lovændring, så der er overensstemmelse mellem gældende lov og gængs praksis.
Derfor foreslås det, at dansk normaltid fastsættes til at følge den koordinerede universaltid, UTC, tillagt 1 time.
Tid er afgørende.
Det har jeg oplevet på tæt hold.
For et par år siden var jeg ude for en lille voldsom oplevelse som lærer på en skole i Horsens.
På vej på lejrtur til Bornholm var der en af mine elever, en 12-årig pige, der faldt om, og så var der en forælder og jeg, der ydede førstehjælp, og for hendes tid var det virkelig, virkelig vigtigt, at der blev givet hurtig hjælp.
Hun er heldigvis i dag en fantastisk ung pige, der bare kører på i livet, som om hun har masser af tid – og det har hun heldigvis nu.
Tid er afgørende på andre måder.
En lang række kritiske funktioner og teknologier koordineres ud fra UTC-tid: flytrafik, finansielle transaktioner og meteorologiske prognoser er blot nogle få eksempler, der kræver en fælles tidsangivelse.
I takt med øget udbredelse af bl.a. droner og autonome køretøjer bliver behovet for en nøjagtig UTC-synkroniseret tidsangivelse kun større i fremtiden.
Danmark har brug for en fælles, nøjagtig tidsangivelse, og det bakker Socialdemokratiet op om – mon ikke det var på tide?
Morten Bødskov (S), 2023-01-31:
Det er jo rigtigt nok, at det ikke har noget med forslaget her at gøre, så det er måske ikke sådan det helt rigtige sted at diskutere det; men der er ingen tvivl om, at det da selvfølgelig er en udfordring for dem, som starter egen virksomhed, som bruger masser af ressourcer på at sikre sig et design og sørger for, at det i alle henseender så er deres, Og når der så er kopisager, er det jo godt, at vi har et retssystem, som rent faktisk er i stand til at håndtere det, og det er der jo ganske mange eksempler på sker.
Men hvis Konservative har synspunkter omkring det, kender spørgeren mig udmærket og godt nok til at vide, at det er noget, vi godt kan snakke om.
Om vi kan blive enige om det, ved jeg ikke, men det må vi jo prøve at tage derfra.
Mona Juul (KF), 2023-01-31:
Tak for det.
Jeg blev sådan lige inspireret af, at hr. Pelle Dragsted syntes, at han manglede noget.
Jeg har også et forslag til ministeren, for det kunne jo være, at når der nu rent faktisk er lidt omkring design eller, hvad skal man sige, patentdelen, så kunne man da have taget noget med i forhold til design, for nu har vi jo set nogle kopieringssager her på det seneste, hvor vi ikke rigtig står så godt nødvendigvis.
Jeg har prøvet at rejse det over for den tidligere erhvervsminister, som tog nogle gode tiltag, men vi mangler ligesom at komme i mål.
Så det er ikke det rigtige sted at sige det, men ikke desto mindre kunne det bare være rigtig dejligt, om ministeren ville tage fat i den del også.
Vi har det jo med at beskytte dansk design så godt som muligt, og vi er rigtig glade for det, når det er nogle fra andre lande f.eks. – men når danskere kopierer hinanden, står vi faktisk rigtig skidt.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-01-31:
Det her er jo, må man sige, et af de meget besværlige samleforslag, som gør det svært virkelig at dykke ned i de forskellige elementer.
Så det er jo heller ikke helt rimeligt, at jeg spørger ordføreren om det her, og det er helt okay, hvis ordføreren ikke kan give et klart svar på det, vil jeg synes.
Men det sidste, som ordføreren også er inde på, som den her samlelovgivning indeholder, er jo den her DLT-teknologi – bedre kendt som blockchain – og at man vil teste handlen med krypto i et beskyttet miljø, eller hvordan man nu forklarer det.
Men vi har Nationalbanken, der har været ude at kritisere krypto, vi har Finanstilsynet, der har sagt, at kryptohandel er det vilde vesten, og der ved jeg selvfølgelig godt, at man henviser til, at det er et ureguleret marked, og jeg ved også, at det er en forordning fra EU.
Men har Socialdemokratiet en holdning til kryptovaluta, og om det er noget, der skal udbredes?
Fie Hækkerup (S), 2023-01-31:
Tak for ordet.
Lovforslaget her har jo at gøre med ændringer af flere forskellige love, så jeg vil tillade mig at gennemgå dem kort et for et, om ikke andet så for mit eget overbliks skyld.
For det første afskaffes det såkaldte MobiltReg, som har været benyttet til at registrere mobile udstillinger, lagersalg og andet, og det afskaffes, fordi kommunerne, Fødevarestyrelsen og Skattestyrelsen har et register for det samme og behovet for MobiltReg derfor ikke er til stede.
Afskaffelsen letter samtidig de erhvervsdrivende for unødige registreringskrav.
For det andet indføres mobilitetsdirektivet, som skal gøre det nemmere for virksomheder på tværs af EU-lande at lave grænseoverskridende omdannelser, fusioner og spaltninger.
Det gør, at selskaberne på tværs af landene vil være underlagt de samme regler.
Det skal samtidig understøtte og styrke etableringsfriheden og sikre en beskyttelse af interessenter som kapitalejere, kreditorer og medarbejdere.
Det gør, at virksomheder, der har et gyldigt europæisk patent, kan få valideret deres patent i Danmark, selv om de har fået afslag på ansøgning om enhedspatent på grund af fejl i formalia.
For det fjerde er der en ændring i lov om sikkerhed til søs, som har til formål at få nye og opdaterede regler om afmærkning og navigationssystemer på Færøerne.
Det gøres, fordi de følger en lov, som ikke længere er tidssvarende, og det sker også, fordi Færøerne selv har gjort opmærksom på behovet for en opdatering.
Med forordningen indføres en prøveperiode med DLT.
Alt i alt mener vi i Socialdemokratiet, at ændringsforslagene bidrager til mere smidige regler for de erhvervsdrivende.
Som afrunding og opsummerende kan jeg fortælle, at Socialdemokratiet støtter forslaget.
Morten Bødskov (S), 2023-01-31:
Tak for det, formand, og tusind tak for den entydige opbakning til lovforslaget.
Som det jo allerede er sagt, står vi og Europa – ja, hele verden – i en yderst alvorlig situation med Putin og Ruslands overgreb på Ukraine.
Derfor er essensen, som det også har været fremført, af det her lovforslag jo bl.a., at vi skal slå hårdt ned over for Rusland og Belarus og gøre det så vanskeligt som overhovedet muligt for dem.
Det er Danmark og Grønland enige om, og det lovforslag, som vi fremsætter her i dag, skal så gøre det muligt at håndhæve EU-sanktionerne i Grønland over for Rusland og Belarus på områder, hvor danske myndigheder er ansvarlige, og det er jo altså de områder, som ikke er overtaget endnu.
Grønland er jo som bekendt ikke medlem af EU, men har meldt ud, at man kan tilslutte sig EU's sanktioner.
Derfor vedtog selvstyret i Grønland i maj 2022 en lov, der implementerer EU-sanktionerne.
Med den her lov blev så ikke alle sanktionerne gennemført, for sanktionerne dækker nemlig bredt og vedrører også en række danske myndigheders ansvar.
Det gælder bl.a. import og eksport af visse luksusvarer, det finansielle område og transport-, selskabs- og våbenområdet.
Men det er ikke muligt i dag for danske myndigheder som eksempelvis Erhvervsstyrelsen og Finanstilsynet at implementere og håndhæve sanktionerne i Grønland, og det er så det, vi ændrer på med lovforslaget.
Teknisk foreslår vi så, at jeg selv – erhvervsministeren – transportministeren, fødevare-, landbrugs- og fiskeriministeren samt også justitsministeren nu får mulighed for at gennemføre de nødvendige regler.
Det vil vi gøre gennem en eller flere bekendtgørelser både om de sanktioner, der gælder nu, og altså også om de sanktioner, vi forventer vil komme fra EU i den kommende tid.
Selv om ukrainerne kæmper bravt mod Putins overgreb, tror jeg, vi må indstille os på, at den kamp – og den skal vi støtte – kommer til at tage tid.
Det gør vi, fordi vi vil sikre en smidig løsning, som løbende gør det muligt at tilpasse reglerne til de her nye sanktioner, og derfor foreslår vi det gennemført ved en bemyndigelseslov.
Selvstyret i Grønland har allerede behandlet lovforslaget i oktober 2022, og der er jo så nu brug for, at vi her i Folketinget hurtigst muligt får vedtaget lovforslaget, så vi kan bidrage til at håndhæve sanktionerne, der har været gældende i EU i næsten et år nu.
Derfor er det også regeringens ambition, at de relevante bekendtgørelser kan udstedes hurtigst muligt efter vedtagelsen af det her lovforslag.
I den proces skal landsstyret i Grønland selvsagt høres.
Det er den måde, det skal køre på.
Jeg er glad for dialogen og ser frem til den videre behandling af lovforslaget i folketingsudvalget.
Tak for ordet.