runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Ja, selvfølgelig, og det var det, der også var omdrejningspunktet i min tale – at hvis vi vil gøre noget på klima- og uddannelsesområdet, især folkeskolen, så kræver det, at den samlede kage bliver større.
Den helt store ulykke, der er sket, er jo den her nye pensionsordning, som er der, hvor man virkelig har skadet samfundsøkonomien.
Det er vores to partier jo heldigvis enige om, og så har vi begge to den udfordring, at Dansk Folkeparti på den ene side og Socialdemokratiet og venstrefløjen på den anden desværre har vedtaget det.
Pause Pause (Pause), 2021-09-09:
Mødet er udsat.
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Jeg synes ikke, det ene udelukker det andet.
Hvis man kan lokke nogle spaniere til Danmark og arbejde, så fred være med det, men hvis der er nogle fra Ukraine eller et helt tredje land, som kan komme hertil, så skal de være velkomne.
Og uanset om man er dansker, spanier, ukrainer, eller hvad man er, så skal man selvfølgelig behandles ordentligt på arbejdsmarkedet, og det er der, hvor vi heldigvis har, synes jeg, en glimrende model med arbejdsret og arbejdsmarkedets parter, som organiserer sig og sørger for ordnede forhold, og det skal vi selvfølgelig holde fast i.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-09-09:
Nu har vi jo haft mulighed for at få tryktestet, om vores arbejdsmarked og vores danske model er stærk nok, for vi har lige haft en retssag, hvor en række filippinere boede under meget uhumske forhold i containerlejre i Sønderjylland.
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Det havde jo den vigtige konsekvens, at et meget bredt flertal her i Folketinget vedtog en lov lige præcis på godsområdet, som den her sag handlede om, som sikrer en minimumsløn.
Det var jo et lidt interessant – det tænker jeg også det må have været for venstrefløjen – tiltag at gå ind med lovgivning og fastsætte lønnen, men det valgte vi så at gøre, fordi organisationsgraden lige præcis på det område var så lav.
Det er jo en interessant debat, som nok er lidt større end det, vi kan tage i dag, altså om det kommer til at ske på andre områder, for der er selvfølgelig nogle problemer, som man skal løse, men det synes jeg ikke er ensbetydende med, at udlændinge ikke må komme og arbejde.
Rune Lund (EL), 2021-09-09:
I det reformforslag, som regeringen har lagt frem, lægger regeringen op til at ødelægge en væsentlig del af vores dagpengesystem, nemlig trygheden på arbejdsmarkedet for nyuddannede og nyudlærte.
Og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvordan Det Radikale Venstre har tænkt sig at agere i forhold til det.
Enhedslistens position er klar: Vi mener, at det skal tages af bordet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Det Radikale Venstres position er.
Og så er mit spørgsmål: Hvad er vigtigst – teoretisk arbejdsudbud i Finansministeriets regnemaskine, eller at vi fortsat har et ordentligt dagpengesystem for dimittender i vores land?
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Nu er vi ikke så optaget af teoretikerne i Finansministeriet.
Men vi kan jo se igennem historien, som jeg var inde på i min tale, at rigtig mange af de reformer, der er gennemført, har gjort Danmark rigere og stærkere.
Så det er vi optaget af.
Hvad angår den model, der er lagt frem, noterer vi os, at rigtig mange af pengene skal gå til uddannelse.
Og det er vi selvfølgelig interesseret i, lige som Enhedslisten er.
Og det kan godt være, at dimittendsatsen skal være en del af det.
Men den model, regeringen har lagt frem, synes vi er for hård.
Vi kan se på tallene, at mange er arbejdsløse de første måneder.
For når man stopper på et studie, mister man sit studiejob.
Det må man ikke have sammen med dagpenge.
Man skal også rykke ud af sit kollegie, og det står måske ikke lige for at få et job lige med det samme.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-09-09:
Da jeg for en time siden stod på talerstolen, spurgte hr. Andreas Steenberg mig, om jeg så på udenlandsk arbejdskraft som løntrykkere, underforstået – hørte jeg det – som nogle, der ligesom kom til Danmark og bare ville nasse på vores system.
Mit syn på det er, at der er nogle arbejdsgivere, der udnytter nogle folk fra fattige lande til at komme hertil, og at det bliver løntrykkeri på den måde.
Jeg ved, at De Radikale ønsker mere udenlandsk arbejdskraft, også fra tredjelande, og jeg er bare nysgerrig efter at høre, hvorfor, ud over den danske arbejdskraft, der er til rådighed, ikke 1 ud af de 15 millioner arbejdsløse europæere kunne besætte de job.
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Jeg lagde mærke til fru Lisbeth Bech-Nielsens kommentar om mennesker fra tredjelande.
Løntrykkere fra tredjelande blev de kaldt uden nuancer.
Det vil sige, at alle mennesker, der kommer hertil fra USA, New Zealand, Thailand, Storbritannien, Balkan uden for EU, Østeuropa og hele Asien, bare er løntrykkere.
Altså, hvis en virksomhed – hvis det var muligt, hvilket det nok ikke er – hentede 300 afghanere hertil for at arbejde, så var det helt forfærdeligt, men hvis de kommer som flygtninge, er det i orden.
Så jeg vil egentlig bare give Socialistisk Folkepartis ordfører en mulighed for måske at nuancere synet på mennesker uden for EU, der kommer hertil.
Er de alle sammen løntrykkere?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-09-09:
Nu ved jeg jo, at Radikale Venstre er et erhvervsvenligt parti, som taler godt med erhvervslivet, og derfor vil jeg sige, at jeg synes, at det ville være dejligt, hvis nogle af de arbejdsgivere, der ellers kunne finde på at hente folk udefra hertil – det kunne være fra Asien, eller lad os for argumentets skyld sige fra Afghanistan, selv om det nok ikke er sandsynligt – i stedet for gav de jobs til de flygtninge, der kommer hertil, og som vi også har et ansvar for at sikre kommer godt i gang.
Jeg ser ikke, at de flygtninge, der kommer hertil, får alle mulige chancer på det danske arbejdsmarked.
Så det er bare en lille idé, hr. Andreas Steenberg kan tage med tilbage til dem, han taler med, altså at det kunne være dejligt.
Så tror jeg ikke, at jeg kaldte de her folk for løntrykkere.
Og jeg synes faktisk, at vi visse steder i samfundet ser det på en fuldstændig uacceptabel, grotesk måde.
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Det må ordføreren gerne, og det er der jo ikke nogen der er uenige i.
Men når man fuldstændig unuanceret siger, at alle mennesker fra tredjelande bliver brugt som løntrykkere, så er det jo ikke rigtigt.
Det er i øvrigt heller ikke rigtigt, at virksomheder ikke vil tage flygtninge ind.
Der er desværre mange virksomheder, som opgiver at gøre det, fordi flygtningene jo alligevel bliver udvist, selv om de er i arbejde.
Det tror jeg så vi er enige om.
Men endnu en gang – for at give ordføreren mulighed for at svare på spørgsmålet: Er det virkelig SF's holdning, at alle mennesker fra tredjeverdenslande er løntrykkere, alle sammen?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-09-09:
Jeg vil gerne gentage mig selv og sige, at mit fokus er på de arbejdsgivere, som i stedet for at give arbejde til danskere eller til de folk, der bor i Danmark, eller til de 15 millioner arbejdsløse europæere, der har brug for et arbejde, siger: Vi tager til Filippinerne, Indonesien, eller hvor det er, og henter folk herop.
Så mener jeg, at der ofte – ikke altid, men rigtig ofte – er tale om løntrykkeri.
Og specielt, når man laver den finte med at få folk hertil på falske præmisser via Polen, så synes jeg, at det bliver rigtig svinsk.
Victoria Velasquez (EL), 2021-09-09:
Tak til ordføreren for talen og for besvarelserne indtil videre.
Jeg vil gerne tale om noget af det, jeg kunne være bange for nogle gerne vil have skulle være en del af finansloven for næste år.
Det drejer sig om en 37-timersaktiveringspligt og regeringens ambition om pludselig at skulle sende måske 20.000 mennesker ud til, hvad der kunne svare til en timeløn på – afhængig af, hvad for en ydelse de er på, men lad os sige en integrationsydelse til en, der er over 30 år, men ikke er forsørger – 40 kr. og udføre arbejdsopgaver som rengøring, vedligehold af ejendomme og bygninger, indsamling af skrald og sådan nogle opgaver.
Derfor vil jeg rigtig gerne høre SF: Hvad for en bekymring har I?
Hvad tænker I der kan komme til at ske, hvis man lige pludselig sender 20.000 mennesker ud som nyttejobbere?
Hvad vil der ske med 40 kr. over for, hvis man kigger på grundloven i serviceoverenskomsten, langt over 136 kr.?
Hvad er SF's bekymringer her?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-09-09:
Jeg er ikke bange for, at vi på sigt kommer til at udsulte området, fordi den her regering netop nu – der vil jeg gerne rose regeringen, og jeg håber, at finansministeren hører efter, for han synes ikke, at jeg gør det nok – faktisk har fremlagt et forslag til en velfærdslov, som sikrer, at når der kommer flere ældre og flere børn, følger pengene også med.
Victoria Velasquez (EL), 2021-09-09:
Tak for det.
Faktisk er biprojektet af et forskningsprojekt i Danmark verdenskendt, fordi der er så mange, der er blevet spurgt, og det har været så grundigt, om lige præcis det her emne: Hvordan får vi f.eks. indvandrerkvinder i arbejde?
Der ser vi netop, at nyttejob er en virkelig dårlig måde at gøre det på.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge SF, om I deler den bekymring, at det faktisk kan være med til at gøre, at man bliver endnu mere fremmedgjort i forhold til at kunne nå hen til at få et arbejde.
Og noget af det, rapporten viser, er, at vi skal lave uddannelse, rigtige jobs – altså rent faktisk lave et match der, der giver mening.
Hvad for nogle ting tænker SF vi så kan lave i stedet for – og der er jeg helt enig – de der udnyttejob og statslig social dumping?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-09-09:
Bare så jeg heller ikke kommer til at lyde, som om jeg er totalt uenig i regeringens sigte, vil jeg gerne nuancere synspunktet: Vi synes, at det er en falliterklæring, at der f.eks. er kvinder med ikkevestlig baggrund, som i stor stil ikke er på arbejdsmarkedet eller i særlig høj grad en del af det danske samfund.
Det er ikke for at slå dem oven i hovedet; det er simpelt hen ud fra et feministisk perspektiv om, at vi ønsker, at alle skal være en del af Danmark.
Folk bokser med forskellige ting, og det gør nogle af de her kvinder også.
Og for nogle af dem er det simpelt hen sprogkundskaber eller andet.
Vi synes ikke, at folk skal bo så mange år i Danmark og f.eks. ikke lære dansk, så det er da et fuldstændig grundlæggende sted at starte.
René Christensen (DF), 2021-09-09:
Og tak for ordførertalen.
Jeg havde også minimumsnormeringer på daginstitutionsområdet med i min egen ordførertale.
Det har SF jo kæmpet meget for, og tillykke med, at det er lykkedes SF at få det.
Har SF den samme bekymring, som vi lidt har, når der nu er et lovkrav på børneområdet ude i kommunerne – det er jo en kommunal kerneopgave at passe vores børn, men folkeskoleområdet og ældreområdet er også kerneopgaver ude i kommunerne.
Og når man nu har et lovfæstet minimumskrav på daginstitutionsområdet, er SF så ikke nervøse for, at det kan tage arbejdskraft og normeringer fra eksempelvis folkeskolen eller ældreområdet?
Og ældreområdet er jo et område, som om nogen skriger på arbejdskraft, også fordi der er flere kunder i butikken.
Er det noget, som SF vil tage med i finanslovsforhandlingerne nu, altså også at kæmpe lidt for de ældre, når man nu har kæmpet børnenes sag?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-09-09:
Jeg er ikke ekspert på ældreområdet – det vil jeg gerne sige som det første.
Men jeg ved dog, at vi har nogle store udfordringer med at tiltrække nok sosu'er og nok plejepersonale.
Nu fremhævede jeg lige før vores beskæftigelsesordfører, og lige bag ved ham sidder vores ældreordfører, fru Kirsten Normann Andersen, som i den grad kæmper nat og dag for de ældre, for deres vilkår, og ikke kun for antal hænder – varme og kolde – men også for den værdighed i ældreplejen, som jeg også ved Dansk Folkeparti går oprigtigt op i, altså at der skal mere værdighed ind i ældreplejen.
Og noget af det handler jo om flere hænder, og noget andet handler om sammenhæng.
En af de ting, vi har haft på finansloven i flere år, er det her med at have faste teams – altså at man ikke hele tiden skal møde en ny person, som man skal forklare sine behov til endnu en gang.
Det koster nogle penge, og dem har vi sat af.
René Christensen (DF), 2021-09-09:
Ja, men det, jeg spurgte om – og det håber jeg da også at finansordføreren har interesse for – er ældreområdet.
Når der bliver flere kunder i butikken – og det gør der; der bliver flere ældre – så koster det også nogle penge, og regeringen har også prøvet at fastsætte nogle rammer.
Og kommunerne skal jo prioritere deres midler derude, men de kan ikke længere prioritere på børneområdet, fordi det er lovfæstet.
Og der har SF været med til at sørge for, at på børneområdet, på daginstitutionsområdet, kan man ikke længere prioritere; der er det lovfæstet, at der skal være den normering.
Det behøver der ikke at være på ældreområdet, og det behøver der ikke at være på folkeskoleområdet.
Så kan ordføreren ikke se, at der er en udfordring i, at man har taget ét område ud og sagt, at her definerer man fra centralt hold, hvad normeringen skal være, og ikke på de andre områder?
Så man kan udsulte de andre områder – ikke i alle 98 kommuner, men det kan ske i nogle.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-09-09:
40 kr. i timen er jo rigtig lidt.
Vi ser generelt nogle problemer i, at man skal ud og lave de her såkaldte nyttejob.
Vi har tidligere fra SF's side sagt, at det jo er en svær diskussion, det her, for vi vil jo gerne, tror jeg, alle sammen hjælpe folk, som kan varetage et job, i job.
Jo, det er et problem.
Det er et problem på linje med andre store problemer.
Men det er ikke det største problem i vores samfund.
Og politisk kapital er et nulsumsspil.
Hvis man kaster alle sine kræfter ind i at sige, at det her er det vigtigste, og at her skal vi bruge alle vores politiske kræfter, så er der ikke de samme politiske kræfter og ofte heller ikke den samme økonomi til at gøre noget ved de rigtig store problemer.
Det, at vi har et velfærdssamfund, vi bruger rigtig mange penge på, men hvor historisk mange unge har ondt i livet; hvor folk er ensomme.
Vi bruger rigtig mange penge på vores ældrepleje, men vi har gamle mennesker, som dør uden at have nogen omkring sig, som de kender godt.
Og vi har en klimakrise, og det virker, som om det bare er sådan endnu et problem på linje med andre problemer.
Mangel på arbejdskraft er et problem.
Det er et problem, vi skal løse på linje med andre problemer som vores uddannelsessystem, men det er ikke dét største problem.
Men i modsætning til Radikale Venstre vil vi ikke lave arbejdsudbudsreformer, som tager fra dem, der i forvejen har allermindst, eller importere arbejdskraft fra den tredje verden, som kan fungere som løntrykkeri.
I SF synes vi, at vi skal løse nogle virkelige problemer, som er ude på arbejdspladserne, f.eks. med at sygefravær er et gigantisk problem.
Dårligt arbejdsmiljø er et gigantisk problem.
Der kunne vi virkelig, virkelig skabe noget, og hvis vi også skal tale arbejdsudbud, så er der nogle kæmpe effekter der.
Og så har vi 16.000 unge, der ikke kan finde en praktikplads.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at De Radikale, som ellers kalder sig et uddannelsesparti, ikke synes, at det er et gigantisk problem.
Det er kun arbejdsgiverne, der er ansvarlige for det, fordi vi har et vekseluddannelsessystem i Danmark, og det er deres ansvar at levere de praktikpladser.
Samira Nawa (RV), 2021-09-09:
Ordføreren er inde på, at det grønne område er vigtigt at prioritere, og der er vi jo i Radikale Venstre meget enige.
Men ordføreren snakker også en del om mangel på arbejdskraft, og at det behøver vi ikke at bruge så meget tid på.
Alligevel nævner ordføreren jo, at beskæftigelsen er historisk høj.
Men fra Radikale Venstres side mener vi jo ikke, at vi bare kan nøjes med at sige, at beskæftigelsen er høj, og at vi har klaret det godt oven på coronakrisen – og så ellers bare se stort på, at virksomhederne efterspørger arbejdskraft.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ikke SF har nogle bud på, hvordan vi kan løse den akutte mangel på arbejdskraft, der er.
Og så er jeg med på, at SF prioriterer anderledes og ikke ser det som det vigtigste, næstmest vigtige eller tredjevigtigste problem, men at problemet er der, ja, det kan være, at det måske er det, jeg først og fremmest skal spørge om, altså om ikke SF's ordfører anerkender, at problemet er der.
Og hvad vil man egentlig gøre?
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Nej, det vil vi ikke.
Vi har noteret os, at regeringen har, om man så må sige, nedjusteret boligjobordningen, og det synes vi er klogt i den nuværende situation.
Men vi noterer os også, at der stadig væk er mulighed for at have en boligjobordning, nu med nogle lavere satser.
Det synes vi er klogt af flere årsager, både i forhold til den grønne omstilling, men også i forhold til at kunne bekæmpe sort arbejde.
Så vi mener ikke, at man skal afskaffe boligjobordningen.
Jette Gottlieb (EL), 2021-09-09:
Men er ordføreren ikke enig i, at det er et fradrag, der især kommer de højeste indtægter til gode, og som i virkeligheden bliver udbetalt til ting, der ellers ville være udført alligevel?
Det blev oprindelig indført på et tidspunkt, hvor der var lavkonjunktur og der var grund til at stimulere økonomien.
Er det ikke rigtigt, at det er tiden nu til at få det fjernet?
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Nej, jeg synes ikke, det er rigtigt, at det er tiden til at få det fjernet.
Jeg synes, det er vigtigt, at man stadig væk giver den mulighed for familier, der ønsker f.eks. at modernisere deres bolig og gøre den mere grøn, og for den sags skyld også i forhold til at tage et opgør med det sorte arbejde, hvor det for Venstre er vigtigt, at man har nogle redskaber, der faktisk virker.
Jens Joel (S), 2021-09-09:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Regeringen har jo netop fremlagt reformudspillet, som skal gøre os grønnere, rigere og dygtigere ved bl.a. at investere 2,5 mia. kr. i bedre uddannelse.
En del af de midler kunne jo bl.a. bruges på at sætte ind over for den gruppe, der går ud af vores folkeskole uden tilstrækkelige forudsætninger, altså de 15 pct., der ikke kan gå direkte videre på en ungdomsuddannelse, dem, der ikke kommer med på vognen.
Hvis ikke jeg tager meget fejl, talte ordføreren faktisk sidste år i finanslovsdebatten en del om den her gruppe, så jeg vil egentlig bare invitere ordføreren til at give nogle bud på eller måske spille ind med nogle konkrete forslag til, hvad man kunne gøre for at løfte den her gruppe, hvordan man eventuelt kunne bringe de midler i spil – har man måske nogle erfaringer fra de sydlige øer, som man kunne bringe til bordet?
Det var egentlig det.
René Christensen (DF), 2021-09-09:
Som jeg også startede med at sige, er det jo sådan, at i en finanslov er der også gode ting, og så er der selvfølgelig dem, man gerne lige vil pege fingre ad.
Men der er ingen tvivl om, at der er et behov for det, for vi ser desværre alt for mange unge forlade vores folkeskole uden at have 2 i dansk og matematik, og det betyder faktisk, at de ikke er klar til at tage en ungdomsuddannelse.
Vi har jo ikke ret mange ressourcer i Danmark, vi har ikke guld, ædelstene og masser af olie, og det sidste har vi sådan set også besluttet vi ikke skal have mere af, vi har kun vores befolkning, og derfor er det ikke godt nok, at så mange ikke har kompetencer til en ungdomsuddannelse.
Og der tror jeg egentlig, at vi herindefra skal turde at sætte folkeskolen lidt mere fri og så sige, hvad kerneopgaven egentlig er i folkeskolen, og det er at give børnene nogle kompetencer til at kunne blive selvforsørgende, altså gå ud og tage sig en uddannelse og komme videre i livet.
Så jeg tror egentlig, det handler mere om at fjerne noget af det, vi har pålagt folkeskolen, end det måske handler så meget om at putte mere ind i folkeskolen, og så måle på det, der er interessant, og det er fremmødeprocent, det er sygefravær, det er karakterer.
Jens Joel (S), 2021-09-09:
Vi diskuterer jo også en del i folkeskolekredsen, hvordan vi kan sikre, at vi bruger flere af kræfterne på kerneydelsen, kan man sige, altså på, at børnene får de rigtige kompetencer, så det vil jeg gerne diskutere.
Men kunne ordføreren måske alligevel forestille sig, at man kunne gå ind i en aftale med regeringen på det her område, altså hvor man faktisk prioriterer nogle af de midler, vi skal investere i bedre uddannelse, til at løfte den her gruppe og sætte ind i folkeskolen?
René Christensen (DF), 2021-09-09:
Dansk Folkeparti kan være med i alle gode aftaler, og det er sådan set ligegyldigt, hvordan bogstavkombinationen er.
Vi er et samfund, der bygger på, at vores befolkning bliver dygtigere og dygtigere, og at vi kan producere mere og mere.
Vores omkostninger er høje, og derfor skal vi være effektive, derfor skal vi være dygtige som befolkning.
Rune Lund (EL), 2021-09-09:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. René Christensen lidt om det reformudspil, som regeringen er kommet med.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge lidt ind til nyttejobdelen, for en ting er, at Dansk Folkeparti har sin holdning til indvandrere, og jeg kan forstå, at regeringen synes, at unge er dovne, at indvandrere er dovne, og at det skal være surt at gå på arbejde – det er ligesom visionen for arbejdslivet – men hvis vi nu tager fat i nyttejobdelen, vil man i første omgang have 20.000 mennesker ud at arbejde for en meget lav timeløn.
Hvis vi tager en enlig forsørger over 30 år på integrationsydelse, snakker vi nok om en timeløn på omkring 140 kr. i timen, hvor en normal timeløn nok vil ligge på omkring 135-136 kr. i timen.
Hvordan har Dansk Folkeparti det egentlig med sådan en statssponsoreret social dumping, hvor i første omgang 20.000 mennesker skal undergrave danske løn- og arbejdsvilkår?
René Christensen (DF), 2021-09-09:
For det første tror jeg, at man skal anerkende, at langt, langt de fleste mennesker faktisk gerne vil gå på arbejde.
Det er ikke fantastisk at være en del af det offentlige system i Danmark – i hvert fald ikke, hvis man har prøvet ikke at være en del af det.
Så vil jeg med hensyn til nyttejob gerne sige, at det godt kan blive lidt nemt at sige, at det betyder, at man bare går og samler skodder op.
Det lyder nemt, men det er det jo i virkeligheden ikke, for hvis man skal gøre det ude langs en vej, er det første, der sker, at nogen siger, at man skal have det kursus, der hedder »Vejen som arbejdsplads«, og så skal man have sikkerhedssko, refleksvest og alt muligt, og man skal på kursus, og så skal man derud og arbejde.
Så det her kommer også til at koste en masse penge – det er ikke bare at række fingeren op.
Men vi synes sådan set, at når man er på passiv forsørgelse, så er det fint, at man kan være med til at bidrage til fællesskabet, men det skal også have en værdi for den enkelte.
Det er ikke nok bare at chikanere folk, man skal også motivere folk til at komme ud og blive selvforsørgende, for det er jo målet, at folk bliver selvforsørgende.
Rune Lund (EL), 2021-09-09:
Jeg tror, jeg kom til at sige 140 kr. i timen før – det er selvfølgelig 40 kr. i timen, hvis vi snakker om en enlig ikkeforsørger på integrationsydelse, som skal arbejde 37 timer om ugen.
Men det, som er det væsentlige for mig her, er: Vil det her ikke føre til social dumping?
Mit andet spørgsmål er: Emmer det her ikke også en lille smule af uddannelsessnobberi, forstået på den måde, at renovationsarbejde jo ikke bare er at samle skrald ind – man skal kende til forskellige affaldstyper, man skal kende til affaldssortering, man skal kende til trafikforhold?
Emmer det her ikke også lidt af en form for uddannelsessnobberi?