runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2022-04-21:
Når vi netop har sundhedsbrillerne på, tænker jeg, at også hr. Torsten Gejl er med på, at f.eks. alkohol og rygning er langt mere skadeligt, end det er, at man måske en gang om måneden spiser en burger med oksekød, eller at man op til påske spiser noget lammekød.
Det kan være helt uden sundhedsmæssige virkninger, hvis man spiser det i moderate mængder – ingen tvivl om det.
Det, der er tale om her, er, at det kan have en klimamæssig påvirkning.
Ja, og det er derfor, at vi har lavet nogle meget klare kostråd, hvor vi anbefaler at spise mindre kød og især spise mindre okse- og lammekød, men helt at fjerne muligheden for, at man en gang imellem kan servere en hakkebøf eller en burger eller en steak eller noget andet eller lammekød op mod påske, mener vi simpelt hen ikke er vejen frem.
Vi synes, det er en god idé, at man kan vælge, og vi kan jo se, at langt flere danskere sådan set tilvælger plantebaseret kost.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-21:
Vi ser det som det største problem i vores tid, og der vil ministeren kun rundt i Mågodtland og ikke ind i Forbudtland, men når det handler om at reducere alkohol, vil ministeren godt ind i Forbudtland.
Jeg synes ikke, det giver mening.
Jeg synes heller ikke, det giver mening, at regeringen i kostrådene soleklart anbefaler, at vi skal udfase lamme- og oksekød, men man serverer det bare alligevel i statens egne kantiner.
Rasmus Prehn (S), 2022-04-21:
Først og fremmest glæder det mig, at hr. Torsten Gejl indrømmer og sådan set afmonterer sit eget første argument, idet han konstaterer, at det selvfølgelige er mere sundhedsbelastende at ryge og drikke, end det er at spise oksekød og lammekød, som kan være udmærket kost, hvis man får det i moderate mængder.
Så det er positivt, at han kommer med den erkendelse.
Endelig må jeg understrege, at det jo ikke er sådan, at vi lægger op til at udfase okse- og lammekød i kostrådene.
Vi siger bare: Spis mindre af det.
Og det er den balance, der skal være i det.
Det kan være udmærket at have den valgmulighed, når bare man spiser lidt mindre af det.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Tak, og tak til ministeren.
Jeg synes godt nok, det er et lille skridt at tage at sige, at man ikke må spise oksekød og lammekød.
Hvis jeg så alligevel skulle komme ministeren i møde, hvad vil det så betyde, hvis vi sagde, at det var ved frokostmåltiderne, og at man godt måtte spise det til aftensmåltiderne de steder, hvor folk opholder sig?
Rasmus Prehn (S), 2022-04-21:
Jamen som jeg også var inde på i forbindelse med det foregående beslutningsforslag, som fru Susanne Zimmer har fremsat, tror vi fra den socialdemokratiske regerings side på, at det kan være rigtig fornuftigt, at kantinerne selv har nogen indflydelse, altså i det decentrale led.
Det med, at alle beslutningerne skal træffes oppefra og ned, kan vi være skeptiske over for.
Det kan være nødvendigt i nogle sammenhænge, f.eks. at der i forhold til meget, meget skadelig tobaksrøg eller alkohol er nogle meget klare linjer, men de steder, hvor det kan lade sig gøre at beslutningerne er lagt ud decentralt, synes vi at det er at foretrække.
Jeg tror, at udviklingen kommer til at gå i den retning, at man kommer til at spise langt, langt mere plantebaseret kost, også i de offentlige kantiner.
Man kommer til at spise mindre kød, og man kommer især til at spise mindre okse- og lammekød, fordi det har en klimapåvirkning.
Det er også det, mange af de madprofessionelle selv skal inspireres til at gøre, bl.a. på nogle af de kurser, som vi har brugt penge på at sikre de kan få, så de kan lave en grøn omstilling.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Nu vil jeg ligesom ministeren starte med at sige, at det er med risiko for at gentage mig selv.
Vi står jo i en situation, hvor vi virkelig har brug for nogle tiltag for at modvirke de klimaforandringer, som skyller ind over os, og jeg synes altså godt nok, at vi har brug for også at gøre noget for at imødegå det og for at få det til at gå hurtigt med en grøn omstilling.
Rasmus Prehn (S), 2022-04-21:
Lige der er jeg helt enig med fru Susanne Zimmer.
Vi gør jo rigtig meget, og vi har brug for, at det går hurtigt.
Vi er jo nok også et af de lande, der gør allermest på det her felt.
Når jeg taler med mine europæiske kolleger, er de overraskede over, hvor offensive vi er i Danmark.
Og når jeg fører den kostpolitik, der er regeringens politik, og bl.a. reklamerer for vores kostråd og andet, er der jo mange, også politikere her i Folketinget, som synes, at jeg går alt for langt.
Så det, jeg prøver, er at finde en balance imellem det synspunkt, som f.eks. fru Susanne Zimmer har, og det synspunkt, som andre i Folketinget har.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Og tak til ordføreren for alligevel at beslutte sig for at gå på talerstolen og for imødekommenheden i forhold til forslaget.
Nu sagde ordføreren, at vi måske kunne bruge 4-5 år på at nå frem, men kunne vi også i forhandlingerne snakke om, at det måske var 3 år, og så i øvrigt se på, hvordan det er, vi kan gøre det her, så vi når frem til noget, der virkelig batter?
For det er jo det, vi har brug for; vi kan ikke blive ved med at vente på det her.
Jeg vil bare kort gøre opmærksom på, at det er frokostmenuerne, der er uden kød.
Der er mulighed for i vores forslag, at man godt kan spise kød og fisk til aftensmåltidet.
Så vi har ikke nedlagt hele dyreproduktionen med det her forslag.
Noget andet er i forhold til økologi: Der er mange forskellige holdninger til, hvordan det er ude i praksis, men det er en anden diskussion, tænker jeg.
Per Larsen (KF), 2022-04-21:
Men vi er jo også bare nødt til at kigge på realiteterne og sige, at hvis det er sådan, at vi ikke tilfører nogen næringsstoffer til agerbruget, så bliver udbytterne altså meget begrænsede.
Og det er jo der, hvor man kan sige, at vi har en god succes med meget økologisk produktion, fordi der simpelt hen tilføres næringsstoffer via den afføring, der kommer fra husdyrene.
Søren Espersen (DF), 2022-04-21:
Vi behandler i dag B 164, som er forslag til folketingsbeslutning om plantebaserede og klimavenlige offentlige kantiner.
I Dansk Folkeparti mener vi ikke, at Folketinget skal bestemme, hvor klimavenlig mad en offentlig kantine skal servere.
Vi mener, at der, hvis den enkelte dansker har lyst til at spise klimavenligt og plantebaseret, så allerede i dag er masser af muligheder for kantiner for at imødekomme sådan et ønske.
At fratage kantiner muligheden for at servere kød
er også at frarøve muligheden for at servere en stor del af den danske madkultur og dermed et indgreb i den danske fælles forståelse.
Der er intet til hinder for, at den enkelte dansker i dag kan vælge en frokost med et lavere CO 2 -aftryk.
De fleste kantiner har salater og andre vegetariske tilbud, og hvis der ikke var efterspørgsel efter kød, ville kantinerne ikke servere det, så noget tyder på, at der er et ønske om og et behov for, at kantinerne i dag serverer kød.
Det kan godt tænkes, at den gennemsnitlige dansker spiser dobbelt så mange animalske produkter som den gennemsnitlige verdensborger.
Til gengæld er vi også et af de lykkeligste lande på jorden.
Vi ser det ikke som et mål i sig selv at blive et gennemsnitligt land set på verdensplan.
Hvis nogen ønsker at spise en frokost med et lavere klimaaftryk, skal de have lov til det, men det skal ikke gå ud over alle de mange danskere, der ønsker at spise kød, som de altid gjort.
I fremtiden kan det være, at danskernes madvaner ændres i en sådan grad, at offentlige kantiner naturligt udskifter til en menu med et lavere klimaaftryk, men det skal altid ske på den enkelte kantines eget initiativ.
Skulle det ske, vil det være helt naturligt, at landbruget omlægger sig selv til at producere på en anden måde, end de gør i dag, men det er ikke noget, vi skal bestemme herinde fra Christiansborg.
Som man nok kan fornemme, siger vi nej til forslaget.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Tak til ordføreren.
Skal den målsætning slet ikke ramme ind i offentlige køkkener?
Eller hvad tænker ordføreren om det?
Søren Espersen (DF), 2022-04-21:
Det siger jeg slet ikke at man ikke kan.
Jeg synes bare ikke, det er noget, der skal tænkes igennem i forhold til en lov.
Det virker meget – hvad skal vi sige – diktatorisk, og det synes vi ikke vi skal ind på, når det drejer sig om noget så vigtigt som det her.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-21:
Tak, formand.
Jeg var egentlig ikke tilmeldt den her debat, så jeg havde ikke tænkt mig at gå på talerstolen.
Men det fik jeg at vide at jeg godt måtte, og grunden til, at jeg gør det, er, at jeg synes, det er lidt ærgerligt, at det her forslag fra Frie Grønne får så dårlig en modtagelse.
Ifølge de videnskabsfolk, jeg lytter til, er 70-procentsmålsætningen ikke nok.
Vi skal op på 80 pct.
Det, jeg savner, er, at der er nogle af ordførerne, som siger, hvad der skulle til, for at det her kunne lykkes.
Så kan det godt være, at der skulle være en længere indfasningsplan; det kunne da godt være, at vi skulle sætte nogle penge af til uddannelse af de kokke og kostvejledere, der skal realisere det her.
Der kan være mange ting, som skal til her, og jeg synes også, det er et kraftfuldt forslag, som kommer meget hurtigt, men så lad det komme i løbet af 3, 4, 5 år, og jeg savner lidt en vilje til, at vi prøver at finde ud af, hvad der egentlig skulle til, for at sådan noget her kunne lykkes.
For vi er så langt bagud i forhold til at nå vores målsætning.
Tak, formand.
Carl Valentin (SF), 2022-04-21:
Jeg tror, jeg er lidt uenig i hr. Torsten Gejls analyse, i forhold til om det får en hård medfart, for jeg har egentlig oplevet, at der er flere af os ordførere, som har talt ret varmt om der, hvor man gerne vil hen, og det har jeg også selv gjort.
Jeg har også forsøgt at sige, hvad der skal til, for at vi kommer derhen.
Altså, det handler om, at vi f.eks. skal have en høj afgift på fødevarer, og vi er sådan set villige til at gå videre end Enhedslisten, som vil have en CO 2 -afgift; vi vil også gerne have skat på fødevarerne, så oksekød, lammekød, kylling og alt det her også bliver beskattet direkte.
Vi vil også have de har høje målsætninger, og hvis man f.eks. sætter en målsætning om, at man skal reducere med 50 pct., så er det faktisk mere, man skal reducere med, end hvis al kosten i de offentlige køkkener fulgte kostrådene.
Altså, vi skal længere ned end det.
Vi har også sagt, at vi skal have tilbud om plantebaseret mad i offentlige køkkener, så man altid kan vælge det til.
Så jeg synes egentlig ikke, at vi giver det en hård medfart, fordi vi ikke vil det politisk.
Det, som jeg synes er problematisk, er, at det ikke virker så gennemtænkt.
Man har ikke gjort klar til at få det implementeret, og man har i øvrigt heller ikke finansieret det.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-21:
Det er jo det, vi er her for.
Vi er her for at sige, at hvis det her ikke fungerer på den måde, det lige skal, nu det handler om fælles målsætninger og en vej, vi alle sammen vil tage, kan det da ordnes sådan her og sådan her.
Og der synes jeg bare, det er ærgerligt, at partierne bruger sådan et beslutningsforslag og deres taletid på at sige, hvad de selv har gjort, og bagefter hælder forslaget ned ad brættet uden at sige, hvad der skulle forbedres i forslaget, for at man måske kunne gennemføre det.
Carl Valentin (SF), 2022-04-21:
Jamen jeg siger ikke bare, hvad jeg selv har gjort.
Det har jeg også nævnt, men jeg siger også, hvad vi skal gøre.
Altså, vi skal have høje afgifter på fødevarer, så fødevarernes klimabelastning bliver afspejlet i prisen, vi skal have nogle bindende målsætninger for de offentlige køkkener for, hvor meget man skal nedbringe klimabelastningen med, og vi skal have tilbud om plantebaseret mad i alle de offentlige køkkener.
Alle de her ting er jo noget, som ikke er vedtaget, og som vi vil presse regeringen på, også gerne meget mere end det her, så jeg synes egentlig, vi kommer med konkrete løsninger som alternativ til det her.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-21:
Men hvor meget af det tror ordføreren selv på, f.eks. når det handler om afgift på fødevarer?
Altså, i går så vi, hvordan klimaafgifterne landede på halvt så meget, som Klimaborgertinget havde foreslået.
Så hvad bliver det til, når vi kommer til efteråret og der kommer et udspil til, hvor store CO 2 -afgifter vi skal sætte på fødevarerne?
Det bliver næppe særlig godt, og i stedet for at man henviser til, at det måske kommer til at fungere, savner jeg bare nogle mere konkrete forbedringsforslag til det nuværende beslutningsforslag.
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-21:
Så lad mig tage den op, for jeg savner egentlig også noget konkret fra Alternativet.
Jeg synes ikke, det skorter på konkrete forslag fra SF.
Vi havde også en CO 2 -afgift, hvor regeringen jo præsenterede sit forslag i går, som i øvrigt er blevet vel modtaget af Klimarådet, selv om de selv lagde ud med en højere pris, og som er blevet rigtig vel modtaget af CONCITO, selv om de også lagde ud med en højere pris.
Så hvad er det egentlig, Alternativet savner?
Altså, vi er et Folketing, som er i fuld gang.
Der er en buldrende udvikling derude, selv i Herning serverer man vegansk smørrebrød, som jeg gjorde rede for.
Jeg kan som vegetar sige, at der er virkelig stor forskel på at være vegetar i dag og så for 10 år siden.
Så hvad er det, Alternativet egentlig savner?
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-21:
Jeg savner f.eks., at Radikale Venstre havde modet til at reducere den danske kødproduktion, da man forhandlede om CO 2 -reduktion i landbruget.
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-21:
Hvis den aftale skulle være bred nok, kunne vi jo heller ikke komme igennem med det ønske.
Det ønske bar vi i øvrigt frem i den sammenhæng.
Vi er fuldstændig på linje med ordføreren og med Alternativet i, at kødproduktionen i Danmark bør reduceres.
Vi bruger alt for meget af vores jord til at producere foder til dyr, som vi så bagefter spiser.
Det er en underlig måde at kanalisere kilojoule ind i mennesker på, når man i virkeligheden bare direkte kunne leve af plantebaseret kost.
Så på den måde er vi jo fuldstændig på linje med ordføreren.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-21:
Jamen det glæder mig da at høre.
Brian Bressendorff (S), 2022-04-21:
Tak for ordet, formand.
Først og fremmest tak til hr. Torsten Gejl fra Alternativet for at fremsætte det her forslag om afskaffelse af okse- og lammekød i offentlige kantiner, så vi kan fortsætte debatten om at sikre mere klimavenlig kost i offentlige kantiner.
Jeg skal forsøge at gøre det så kort som muligt, så jeg ikke gentager mig selv alt for meget i forhold til det sidste beslutningsforslag.
Socialdemokratiet er enig i, at vi skal have flere til at spise klimavenligt.
Det betyder, at vi skal skære ned på kødforbruget og spise flere plantebaserede fødevarer.
Men efter den drøftelse, vi lige har haft i forbindelse med B 164, tror jeg også, det står klart, at vi forholder os skeptisk over for at gå ned ad forbudsvejen, som der med det her forslag lægges op til.
Jeg tror, det vil demotivere kantinepersonalet i deres arbejde med den grønne omstilling, og jeg tror, at indskrænkningen af danskernes mulighed for selv at vælge, hvad de vil spise, vil betyde en større modstand mod klimavenlig mad.
Jeg tror, at der i stedet for er behov for det modsatte.
Vi skal inspirere de offentlige køkkener til at tilberede flere klimavenlige måltider og danskerne til at spise endnu mere klimavenlig mad.
Så for at summere op: Jeg tror på inspiration og ikke forbud.
Valgfrihed er her nøgleordet.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke bakke op om forslaget.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-21:
Der er en ting, jeg stadig væk undrer mig over.
Det er det her med, at man på mange områder gerne vil gå ned ad forbudsvejen – der elsker regeringen forbudsvejen – men ikke på det her område.
Vi risikerer kæmpe implikationer for klimaet med milliarder af klimaflygtninge, naturen tager utrolig meget skade af, at 60 pct. af Danmark er dækket af landbrug, vores have og fjorde har iltsvind på grund af udledninger fra landbruget, og dyrevelfærden er mildest talt forfærdelig i landbruget.
Forstår ordføreren ikke godt, at det kan være svært at forstå?
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Tak til Alternativet for at fremsætte et forslag, der går i den rigtige retning, men det er jo ikke i dag, at træerne vokser ind i himlen.
Men set i relation til det tidligere forslag, som Frie Grønne har fremsat, så synes vi ikke, det er ambitiøst nok, for der er brug for mere.
Men jeg vil gerne indgå i forhandlinger i udvalgsarbejdet og se på, om vi i fællesskab kan nå frem til noget, som kan leve op til vores ambitionsniveau.
Så jeg kan ikke lige på nuværende tidspunkt tage stilling til, hvad vi vil stemme til forslaget.
Carl Valentin (SF), 2022-04-21:
Jeg tror bare, det er vigtigt for mig at få sagt, at jeg er ret glad for, at Alternativet har fremsat det her forslag, for jeg synes, at det rejser en vigtig debat, og vi vil jo også rigtig gerne den vej.
Hvis man laver bindende klimamålsætninger i de offentlige køkkener, sådan at de skal reducere deres udledning, vil de også drastisk nedskære forbruget af okse- og lammekød.
Det handler om, at der skal være et tilbud om plantebaseret mad i alle offentlige køkkener.
Så vi har jo masser af andre løsninger, også selv om vi ikke synes, at lige præcis den model, som Alternativet fremlægger her, er den rigtige.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-21:
Det er jo samme sted, vi vil lande.
Så vidt jeg forstår, har SF redskaber, de vil bruge til at sikre, at vi ikke har okse- og lammekød tilbage i de statslige kantiner, sådan nogenlunde.
Det er også der, vi vil ende.
Så kunne man jo i klimaets navn samarbejde og sige, at vi går ind for SF's forslag og SF går ind for vores forslag, fordi vi vil det samme sted hen.
Og der mangler jeg bare nogle gange konsensus; at vi, i stedet for at det absolut skal være det ene partis forslag eller det andet partis forslag, sørger for at få det gjort og synger i kor.
For det er det eneste, regeringen kan forstå.
Carl Valentin (SF), 2022-04-21:
Jamen det ville jo ikke blive gjort, ved at SF konkret støttede op om det her forslag.
Altså, der er overhovedet ikke flertal for det.
Derfor synes jeg også, det giver mening, at vi i SF siger, hvad der er vores politik, og hvad vi vil gøre.
Og jeg tror, at vores politik vil være mindst lige så effektiv, hvis ikke mere effektiv end det her, men til gengæld meget mere gennemførbar og meget mere strategisk klog at kæmpe for, for jeg tror, at det vil skabe mindre modstand.
Jeg synes, at man gør et godt stykke arbejde, og jeg synes, at man rejser en vigtig debat.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-21:
Altså, alle SF's redskaber og al deres politik går jo heller ikke igennem.
Jeg kan sige fuldstændig det samme til SF.
Det er der jo ikke nogen af vores politikker, der gør.
Det er derfor, vi ikke skal stå og fedte med det på den her måde.
Det handler om at støtte hinandens gode forslag – så er vi to, og måske vil vi blive tre, og måske vil vi blive fire.
Men det er altid sådan noget sniksnak om, at vi vil det samme, men vi vil ikke støtte hinanden, for vi vil det på en lillebitte smule forskellige måder.
Og imens varmes Jorden op, og vi er på vej mod nogle forhold, der gør, at vi nok vil komme til at ønske, at vi havde samarbejdet noget mere.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Tak, og tak til ordføreren for forslaget og for talen.
Hvis nu vi tager SF's forslag om en klimamålsætning, ser jeg jo ikke, at det ene udelukker det andet.
Men ville ordføreren synes, at et ambitionsniveau med en 25-procentsreduktion i 2025 var tilfredsstillende?
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-21:
Altså, det er jo den madstrategi, vi selv har gennemført i København – som vores kulturborgmester har gennemført i København – for de kommunale madordninger.
Men vi hæver altid barren.
FN siger hele tiden, at klimaet forværres hurtigere, end vi havde troet.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Jeg antager, at klimamålsætningen i Københavns Kommune er et par år gammel eller mere, og siden da er det jo væltet ind med rapporter, der viser, at det her haster så meget, så derfor skal der mere til nu.
Men mange af de andre ordførere siger, at der er et problem i forhold til at lægge nogle krav ind over de offentlige køkkener som f.eks. ikke at servere kød eller rødt kød.
Altså, vil folk ikke tænke, at hvis der er nogle gode alternativer, er det fint nok, eller hvad mener ordføreren om det?
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-21:
Jeg mener, at de politikere, som står her og siger, at vi ikke skal bruge forbud, selv bruger forbud på en lang række områder.
Jeg forstår ikke, hvorfor vi ikke kan gøre det her.
Jeg synes, det bliver noget fnidder.
Jeg kan ikke forestille mig noget bedre sted at udfase noget og anvende forbud, end når det handler om at mindske klimaproblemerne, naturproblemerne, miljøproblemerne, dyrevelfærdsproblemerne og sundhedsproblemerne.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Og tak til ministeren for talen.
Det er jo rigtigt, at der er mange gode initiativer i gang, men lige nu står vi i den situation, at der i løbet af de næste 5 år forventes at skulle være 3.000 ejerskifter eller generationsskifter, og som ministeren siger, er det meget store landbrug, vi har, så hvem er det, der har råd til at købe den jord?
Så hvordan vil ministeren – sådan i virkelighedens verden med de store beløb, det koster at overtage en ejendom – sikre, at vi når i den retning, som ministeren også selv er inde på, med mindre jordbrug og med en anden dyrkningsform?
Rasmus Prehn (S), 2022-04-21:
Mange tak til fru Susanne Zimmer for det her relevante spørgsmål.
Altså, vi står jo i en situation, hvor det er relativt få danskere, der ejer meget store arealer af vores landbrugsjord.
Der er altså tale om en stor koncentration her, og når der så er generationsskifter, er det også nogle meget store beløb, man skal af med for at kunne overtage.
Og det er en udfordring, vi er nødt til at kigge på.
Nu nævnte jeg nogle af de initiativer, der allerede var med i landbrugsaftalen, i forhold til at sikre yngre landbrugere at kunne komme på banen.
Tidligere har man jo lavet initiativer, der gør, at kapitalfonde og andre kan gå ind og lave stordriftsfordele, hvilket også gør, at man måske kan speede op i forhold til den grønne omstilling.
Men endelig er der jo de her muligheder for at tænke anderledes og nyt.
Jeg har også set, at nogle økologiske landmænd arbejder med at dele udstyr.
Der er bl.a. det her fænomen milk sharing, hvor man deler malkeudstyr, for at hjælpe yngre landmænd i gang, uden at de skal af med så meget kapital.
Der er mange interessante tankegange, og dem skal vi have sat turbo på.
Søren Espersen (DF), 2022-04-21:
Det bliver på mange måder en slags gentagelse af det, vi lige har været igennem i forhold til det beslutningsforslag før det her.
Vores argumenter vil stort set være de samme, og derfor skal jeg ikke gøre så meget ud af det, men jeg vil bare sige, at i Dansk Folkeparti mener vi ikke, at det er Folketingets opgave at bestemme, om danskerne må spise oksekød og lammekød.
Vi mener, at danskerne selv er i stand til at tage beslutning om, hvor klimabevidst man har lyst til at leve.
Som reglerne er i dag, har kantiner rig mulighed for at tilbyde en bred vifte af mere eller mindre klimavenlige menuer til deres kunder.
Direkte at forbyde, at en fødevare bliver serveret, er en, synes vi, udansk tanke.
Vi har også et ansvar, som jeg nævnte tidligere, for at værne om den danske madkultur, der bl.a. består af netop oksekød og lammekød, og det vil være forkert at forbyde kantiner at servere netop det.
Hvis den enkelte dansker har ønske om at spise fødevarer med et lavere klimaaftryk, er der i dag rig mulighed for at forsyne sig i forskellige vegetariske og veganske tilbud, som mange kantiner allerede udbyder i dag.
Vi mener altså, at det må være op til den enkelte at bestemme, hvad man ønsker at spise, og hvis der i fremtiden ikke er et marked for oksekød og lammekød, bliver det naturligt udfaset i de offentlige kantiners udbud.