runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Larsen (KF), 2024-11-21:
Jamen tak for det.
Det er jo sådan, at når der er flere, der trækker i samme retning og kommunikerer, så kvalificeres tingene også ofte.
Det synes jeg også har været tilfældet i den her proces, så tak for det.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-21:
Nu var hr. Per Larsen så venlig at sige tak for et godt samarbejde, så jeg vil gøre gengæld og sige i lige måde.
Jeg fik desværre ikke sagt det til fru Kirsten Normann Andersen, da hun var på talerstolen, men jeg synes, at vi, som sad ved forhandlingsbordet, og som ikke var med i regeringen, dannede en rigtig god og stærk alliance i forhold til at sikre, at den her ældreaftale gik i den rigtige retning.
Så tusind tak for det samarbejde.
Det har været guld værd.
Per Larsen (KF), 2024-11-21:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne indlede med at rose ældreministeren for en meget grundig og involverende proces i hele arbejdet med at sikre de ældre bedre vilkår.
Det var min partifælle fru Mette Abildgaard, der forhandlede aftalen på vegne af Det Konservative Folkeparti i det tidlige forår.
Jeg overtog så efterfølgende området som ældreordfører, og samarbejdet med ministeren har været formidabelt.
Vi har brugt masser af timer i ministeriet på at pensle forskellige ting ud og virkelig komme i dybden, og jeg ved også, at ministeren har gjort et kæmpe arbejde i forhold til hele høringsprocessen.
Se, lovforslaget blev jo til i et samarbejde mellem regeringen, Danmarksdemokraterne, SF, Liberal Alliance, Radikale og os Konservative, og der vil jeg også gerne sige tak for et godt samarbejde.
Værdierne, som lovforslaget bygger på, er jo rigtig stærke: den ældres selvbestemmelse, tilliden til medarbejderne og den borgernære ledelse samt et tæt samspil med pårørende, lokalsamfundet og civilsamfundet.
Med en ny hovedlov reguleres ældreområdet med en selvstændig lovgivning.
Hermed udskilles ældreområdet fra det specialiserede socialområde.
Lovforslaget bygger bl.a., som flere ordførere også har været inde på, på helhedspleje, så både offentlige og private udbydere kan tilbyde pleje- og omsorgsforløb.
Jeg føler mig overbevist om, at tilbuddene til de ældre bliver mere i overensstemmelse med de ældres ønsker og præmisser, og det er jo også det, der har været hensigten.
De ældre fortjener nemlig en værdig og ordentlig pleje og omsorg.
Så i Det Konservative Folkeparti støtter vi selvfølgelig forslaget og stemmer for.
Rosa Eriksen (M), 2024-11-21:
Jeg mener bestemt ikke, at det her er et eksperiment.
Der er blevet eksperimenteret og lavet frikommuneforsøg, hvor man har prøvet både faste teams og helhedspleje, og der har man haft rigtig gode resultater.
Så jeg vil ikke kalde det her et eksperiment.
I forhold til skønnet bliver man jo ikke social- og sundhedsassistent, sygeplejerske eller social- og sundhedshjælper ved at trække et kort nede i automaten.
Det er dygtige fagfolk, som har lyst til at udføre deres arbejde, og som har lyst til at gøre det rigtig, rigtig godt.
Jeg er overhovedet ikke bekymret for at vise den tillid til de medarbejdere, i forhold til at de kan udføre deres job ordentligt.
Jeg har faktisk mødt medarbejdere, der har snydt for at gøre lidt ekstra for borgerne – og ikke den anden vej rundt.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Det er jo lidt af et eksperiment, man begiver sig ud i her med helhedsplejen.
Der kan sagtens være gode elementer i det; det vil jeg gerne anerkende.
Men risikoen ligger jo netop i det med, at vi kaster os ud i noget her, som vi ikke helt ved hvordan ender, fordi det netop afhænger meget af, hvor mange ressourcer der er tilgængelige – men hvor borgeren ikke længere har muligheden for at have en klageadgang, fordi der i langt højere grad vil være tale om et skøn og ikke en forvaltningsbeslutning.
Dermed bliver klageadgangen jo forringet.
Det er jo bl.a. også det, som Institut for Menneskerettigheder peger på.
Så deler ordføreren slet ikke den bekymring?
Rosa Eriksen (M), 2024-11-21:
Det var mange spørgsmål i ét.
Jeg vil gerne starte med at imødekomme spørgsmålet om kommunernes økonomi.
Med ældrereformen har vi både sat penge af til at implementere den og til varig finansiering i mange år frem.
Så rent økonomisk understøtter vi kommunerne, og vi har også givet penge til bl.a. faste teams – for at understøtte kommunerne i den her forandring, som det selvfølgelig er.
I forhold til spørgsmålet om retssikkerhed er det, som kan være problemet, jo også, at den ene hånd ikke ved, hvad den anden gør.
Hvis du forestiller dig, at man er hjemme hos en ældre og der så står både en social- og sundhedsassistent, en social- og sundhedshjælper og en sygeplejerske i rummet på samme tid, så koster det jo også kommunen rigtig mange midler og ressourcer.
Ved at vi har faste teams og helhedspleje, har vi jo borgeren i centrum, men også medarbejderne, så de ikke skal stå samtidig hjemme hos borgeren, men hvor assistenten måske kan hjælpe med hjælperens opgaver eller assistenten kan hjælpe sygeplejersken, eller hvordan det nu passer.
I forhold til det med klageadgang kan man jo stadig væk klage, hvis man ikke føler sig ordentligt behandlet, og vi får også en ny ældrelinje.
Så jeg køber ikke helt præmissen om, at man ikke længere kan klage.
Og nu tier jeg stille.
Camilla Fabricius (S), 2024-11-22:
Tak for talen.
Selvfølgelig kan man godt lige høre det igen, men min intention var at sige, at hvis man er anbragt i den anden del af landet, så gives der her en god mulighed for, at man kan understøtte en god tilgang mellem børn og biologiske forældre.
Der, hvor jeg sådan i første omgang overvejede, om jeg skulle spørge ordføreren, vedrører i virkeligheden den diskussion, vi har haft, om, hvorvidt demokratiet lever, ved at vi, hvis man laver en lovgivning og vi kan se, at der er nogle justeringer, så også foretager dem – men også, ved at vi, når vi har en lovbehandling første gang, siger, at hvis der kommer noget, der skal ændres, så gør vi selvfølgelig det.
Det er jo også en diskussion, ordføreren og jeg har haft i forhold til barnets lov, altså hvis vi ser, at der er noget, der er nødt til at blive ændret.
Der var hele diskussionen jo fra starten: Kan vi lave et så komplekst færdigt lovarbejde og så tro, at vi kan lave det perfekt med det samme?
Der kan jeg da i hvert fald huske, at jeg selv sagde: Det tror jeg ikke på.
Så klandrer ordføreren os nu for, at vi faktisk går ind og bruger demokratiet til at ændre noget til noget bedre.
Christian Friis Bach (V), 2024-11-22:
Tak for det.
I Venstre er vi jo også meget glade for barnets lov med store, vigtige ændringer, der sætter barnet i fokus og barnets tarv i centrum.
Men i forbindelse med enhver lov er der jo også nye erfaringer, man får, når loven begynder at virke, og de erfaringer skal vi jo lære af, og de udfordringer skal vi rette op på, og med den her lov retter vi op på en række af de ting og giver kommunalbestyrelser og borgere, også børn, bedre redskaber til at håndtere en række svære sager.
Vi sikrer klarhed over, at de økonomisk svageste forældre også kan være til stede, ved at dække transportomkostningerne, når de skal til møde om anbringelser eller støttende indsatser for barnet eller den unge, også hvis det ikke er i deres egen kommune; vi skaber klarhed om kommunernes hjemmel, når det gælder om, at et barn og støttepersoner kan være til stede, når der træffes afgørelser, især når det gælder børn med funktionsnedsættelser; vi sørger for, at børn og unge over 10 år også får partsbeføjelser i sager og ved klager om social stofmisbrugsbehandling, så vi myndiggør her børnene i deres egen sag.
Vi sørger for, at der ikke er tvivl om, hvilken kommune der har handlepligten, når der er underretninger eller støtte i forbindelse med kommende forældre, der tager ophold på et krisecenter, og dermed sætter vi også det ufødte barns rettigheder her i centrum.
De tiltag og de andre tiltag i lovforslaget præciserer reglerne, og de skaber klarhed, bedre hjemmel og bedre deltagelse i de her vanskelige sager.
Derudover sørger vi også for – og det har jo været meget omdiskuteret – børns retsstilling, når det gælder færinger og grønlændere, der er i Danmark, og her er der så et særligt afsnit om databeskyttelse og underretninger og Grønland og Færøerne, altså et lille skridt i forhold til en problemstilling, som jeg også ser frem til at vi diskuterer videre her i salen.
Men de her ændringer er gode for kommunerne, de er gode for forældrene, og de vil ikke mindst også være gode for børnene.
Så vi støtter lovforslaget i Venstre.
Mette Thiesen (DF), 2024-11-22:
Da vi behandlede barnets lov, var baggrunden for og grunden til, man overhovedet gik i gang med at lave den under den sidste regering, jo, at statsministeren havde et hedt ønske om, at flere børn skulle anbringes.
Det, som vi konkret gik mod i forbindelse med barnets lov, var bl.a. også, at man gerne ville tvangsbortadoptere flere, også før fødslen.
Det kan vi selvfølgelig ikke se os selv i i Dansk Folkeparti.
Vi mener, at det skal være de rigtige anbringelser.
Selvfølgelig er der nogle børn, som skal anbringes.
Men det må aldrig blive et mål i sig selv, at flere skal anbringes eller flere skal tvangsbortadopteres.
Børnene er deres forældres.
Sådan er det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-22:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne kvittere for modtagelsen af lovforslaget og den debat, der har været her i salen i dag.
Tiltagene i det statslige arbejdsprogram blev jo offentliggjort i forbindelse med præsentationen af forslaget til finanslov for 2025, og de har jo til formål at reducere antallet af statsligt finansierede ansatte.
På social- og boligområdet dækker det statslige arbejdsprogram jo bl.a. over et bortfald af statens andel af bevillingen til Center for Boligsocial Udvikling.
Centeret er jo kun delvis finansieret af statslige midler, mens den anden halvdel finansieres af Landsbyggefonden, hvilket følger af grøn boligaftale for 2020.
Landsbyggefonden har henvendt sig og sagt, at når statens andel bortfalder i 2025 og 2026, har de den holdning, at deres tilskud til centeret ligeledes skal bortfalde.
Og det mener jeg også er den bedste løsning.
Det betyder så, at Center for Boligsocial Udvikling vil lukke, men det betyder ikke, at den viden, som centeret har bidraget til igennem årene, går tabt.
Jeg vil gerne understrege, at Center for Boligsocial Udvikling jo har været en kæmpe bidragsyder i forbindelse med professionaliseringen af de boligsociale indsatser og den organisering, vi ser netop i dag.
Altså, det er sådan, at både Landsbyggefondens midler og de her statslige midler jo har bidraget til, at vi har fået nogle undersøgelser og står et helt andet sted i dag, når det kommer til boligsociale indsatser, hvor vi står på et meget bedre vidensgrundlag, end vi gjorde tidligere.
Landsbyggefonden har så meddelt, at de midler, man ellers ville bruge til centeret, agter man fortsat at bruge på at lave analyser på området, ligesom jeg jo også af erfaring som tidligere medlem af en af de almene boligselskabers bestyrelser ved, at rigtig mange af de almene boligselskaber jo også selv laver flere analyser, både når det kommer til brugen af sociale viceværter, når det kommer til forskellige indsatser, også under parallelsamfundsindsatserne, og andre steder.
Boligselskabernes Landsforening er også aktiv på det her område, ligesom vi også har VIVE, som jo i høj grad forsker i offentlig velfærd.
Så på den baggrund vil jeg sige, at jeg synes, det er vigtigt at sige, at vi jo stadig væk fastholder en del af arbejdet på det boligsociale område.
Men jeg vil også gerne takke for de mange, der har tilkendegivet i dag, at pengene kan bruges på en anden og lige så god måde, og at vi på den måde også er med til at forenkle rigtig mange af indsatserne i forhold til de statsligt finansierede opgaver.
Sascha Faxe (ALT), 2024-11-22:
Tak for ordet, formand.
I Alternativet går vi også ind for afbureaukratisering.
Men for os er det egentlig ret vigtigt, at vi gennemtænker, hvad det er for et samfund, vi gerne vil skabe, før vi begynder at lave de store ændringer.
For det samfund, som er i gang med at fjerne vidensopgaver på tværs af ministerier, er ikke et, vi kan se os selv i, men det er faktisk det, vi ser lige nu.
Men noget af det, vi kan se, er, at på tværs af de forskellige ministerier handler det rigtig, rigtig meget om vidensopgaver, der forsvinder, og det er viden, der er brug for i samfundet.
Sociale opgaver, som det her konkrete forslag jo handler om, er en kerneopgave for samfundet.
Det er det for staten og for kommunen, og derfor er den boligsociale opgave også enormt vigtig.
Men i dag bliver den overordnede del af den boligsociale opgave ikke betalt af det offentlige.
Den er i høj grad finansieret af de en million danskere, der bor alment.
For mit eget vedkommende er det cirka 20 pct. af min husleje, der hver måned går ind i Landsbyggefonden, og det vil sige, at det er en boligopsparing, der går til et fælles lånesystem, og som skal gå til nye tage, og hvad vi ellers måtte have brug for af dræn osv.
Længe har det været sådan, at borgerne selv går ind og betaler for at få udført den boligsociale opgave, ofte i samarbejde med kommunerne, men det er i høj grad de en million almene borgere, der på tværs af landet er med til at betale i de udsatte boligområder, også i kommuner, som de ikke engang selv bor i.
Så der er en eller anden form for beskatning på tværs.
I det har Center for Boligsocial Udvikling været rigtig, rigtig vigtig med en masse viden, og det har været et af de få steder, hvor staten spytter lidt i de almene beboeres kasse.
Den viden, der skal til, for at man kan lave det arbejde derude, kommer til at forsvinde, og det kan vi i Alternativet simpelt hen ikke se er en fornuftig måde at lave samfund på.
Det vil sige, at vidensfundamentet hos de folk, som ellers har modtaget de penge, vi bruger derude, forsvinder, altså hos de folk, der arbejder på gadeplan, og de folk, der sidder på kontorerne og skal tage sig af ofte meget sårbare borgere, som ikke kan få livet til at hænge sammen.
Derfor stemmer vi imod forslaget.
Karina Adsbøl (DD), 2024-11-22:
Noget skal man selvfølgelig også ændre, når det er på plads, men noget er også bare lovsjusk; noget af det er også bare udtryk for, at tingene somme tider går for hurtigt.
Men altså, det glæder mig sådan set, at fru Camilla Fabricius siger det, for i øjeblikket er vi faktisk også i gang med et lovforslag om forældrefremmedgørelse, og jeg glæder mig da til, at vi kan få præciseret, at psykisk vold også skal komme ind under det.
Når man er så villig til at ændre tingene, håber jeg da også, at ordføreren har læst de høringssvar.
Så det ser jeg da frem til, når vi skal andenbehandle og tredjebehandle det lovforslag, for der er virkelig plads til forbedringer.
Mette Thiesen (DF), 2024-11-22:
Tusind tak.
Jeg kan egentlig ord til andet tilslutte mig det, som er blevet sagt fra bl.a. Konservatives side.
Altså, det her ligger sådan set også ganske fint andetsteds, og derfor bakker vi selvfølgelig også op om, at man nedlægger det her.
Det synes jeg er rigtig fint.
Selvfølgelig skal vi ikke opretholde noget, som ikke giver nogen mening.
Camilla Fabricius (S), 2024-11-22:
Tak for det.
Helt fra starten, fra før statsministeren holdt sin berømte nytårstale om at sætte børnene først, har det været et centralt emne for Socialdemokratiet at skabe langt bedre vilkår for udsatte børn og unge.
Det har vi gjort med en hel del ny lovgivning og en lang række andre initiativer.
Noget af den nye lovgivning er bl.a. barnets lov.
Generelt er det klogt, at vi holder øje med de lovforslag, som vi vedtager, for at se, om de har den virkning, som vi gerne vil have, og at vi efterfølgende justerer, hvis der er noget, som enten er skævt, eller som der er fejl i.
Lovforslaget her er med til at ændre og justere på nogle ting i barnets lov, hvor det er nødvendigt.
Bl.a. giver lovforslaget her mulighed for, at en kommune kan dække udgifterne for forældremyndighedsindehaveren, sådan at man kan besøge sit barn i en anden del af landet.
Så hvis man f.eks. selv bor på Sjælland og ens barn er anbragt i Jylland, har kommunen mulighed for at betale transporten for forældremyndighedsindehaveren.
Det er rigtig godt for barnet, og det er rigtig godt for forældrene, for så kan man bevare en kontakt og en forståelse for, hvad det vil sige at være et anbragt barn.
Ud over det gives der med lovforslaget her også en rettighed for børn ned til 10 år til at klage, både hvis kommunen iværksætter en social behandling som følge af et misbrug hos barnet, eller hvis det er sådan, at de gerne vil have en behandling og ikke får det.
På den måde retter vi op på nogle af de fejl og mangler, der er, hvilket igen giver børn og unge i udsatte positioner et bedre afsæt i livet.
Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget, og jeg skal hilse fra Radikale Venstre og sige, at de også kan støtte det.
Tak for det.
Hvor i barnets lov står der, at man skal tvangsanbringe flere?
Mette Thiesen (DF), 2024-11-22:
Tusind tak.
Der er blevet sagt rigtig mange gode ting om det her lovforslag fra mine kollegaer heroppe fra talerstolen – bl.a. fra Liberal Alliance og Danmarksdemokraterne – som jeg fuldt ud kan tilslutte mig.
Da vi i sin tid behandlede barnets lov, var der 1.600 sider.
Det er selvfølgelig ikke noget, vi kan se os selv i.
Her i det konkrete lovforslag, som vi behandler i dag, retter man op på nogle af de fejl, som man åbenlyst begik, da man lavede den første lovgivning, fordi man simpelt hen ikke behandlede det godt nok.
Det var simpelt hen noget sjusk.
Så det er selvfølgelig rigtig positivt.
Men jeg vil sådan set gerne bakke op om min kollega fra Liberal Alliance fru Katrine Daugaards anmodning om at få en teknisk gennemgang af det her lovforslag i udvalget i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Men umiddelbart siger vi i Dansk Folkeparti, at vi støtter det her lovforslag, fordi man jo på rigtig mange områder retter op på nogle af de mange fejl og meget sjusk, der var i forbindelse med det oprindelige lovforslag om barnets lov.
Victoria Velasquez (EL), 2024-11-22:
Kære alle sammen, i dag står vi her for at diskutere et vigtigt skridt fremad i styrkelsen af børns rettigheder i Danmark.
Det er ikke bare et slogan; det er et princip, som vi mener alvorligt.
For det første gør dette lovforslag noget, som burde have været en selvfølge for længe siden.
Det giver børn og unge helt ned til 10 år selvstændig partsstatus og klageadgang i sager om social stofmisbrugsbehandling.
Tænk lige over det.
Vi taler om nogle af de mest udsatte børn og unge, som tidligere ikke har haft en ordentlig stemme i deres egne sager.
Nu giver vi dem den stemme, og det er ikke bare retfærdigt; det er nødvendigt.
For det andet styrker lovforslaget samarbejdet mellem forældre og myndigheder ved at give kommunerne mulighed for at dække forældrenes transportudgifter til møder om anbringelser eller indsatser for deres børn.
Det kan for nogle måske godt lyde som en lille ting, men vi ved, at det gør en stor forskel for en forælder, der kæmper med at få enderne til at mødes, og derfor er, hver eneste barriere vi kan fjerne, hvor vi hjælper hele familien og gør det lettere for alle at fokusere på det, der virkelig betyder noget, nemlig barnet og barnets trivsel, så vigtig, og det skal vi gøre alle de steder, som vi kan.
Lad mig afslutningsvis sige, at ja, det her lovforslag er et skridt i den rigtige retning, men hvor er vi stadig langt fra mål.
Jeg synes, det viser viljen til, at vi vil lytte til børnene og til dem, der står tættest på dem, men derfor bliver jeg også nødt til at bruge den her lejlighed til at sige, at jeg af samme årsag synes, det er så groft et svigt, at ungestøtten, som vi har lovet ville komme, stadig ikke er kommet.
Vi mangler simpelt hen ungestøtten.
Det gælder også aftalen i forhold til plejefamilier.
Alt imens regeringen nøler, er der et ungt menneske, som ikke får den hjælp, som man skal have, og det kan vi simpelt hen ikke være bekendt.
Så det her er hermed den største opfordring til, at de forhandlinger hellere skal i gang i dag end i morgen.
Tak for ordet.
Camilla Fabricius (S), 2024-11-22:
Tak for det.
Så vil jeg også bare lige kort spørge til, om ordføreren ikke er enig i, at det handler om det rigtige anbringelsessted og ikke om geografi, når det endelig kommer til stykket, altså hvis man skal tage hensyn til et udsat barn eller en udsat ung.
Birgitte Bergman (KF), 2024-11-22:
Barnets lov, som trådte i kraft den 1. januar 2024, er jo på mange måder en meget stor og omfattende aftale om at sikre, at barnets tarv og barnet altid er i centrum.
Det Konservative Folkeparti er med i den aftale, og det er vi rigtig glade for, fordi vi samler reglerne ét sted og har skabt et stærkere fundament for at hjælpe børn i udsatte positioner tidligt og målrettet.
Vi sikrede, at vi løftede retssikkerheden med et markant løft af fagligheden, både i sagsbehandlingen og også på socialrådgiveruddannelsen.
Med det her lovforslag, L 87, bygger vi videre på den vision og styrker indsatsen yderligere.
Forslaget introducerer flere vigtige ændringer, bl.a. at børn over 10 år får selvstændig partsstatus og klageadgang i sager om social stofmisbrugsbehandling, så deres stemmer bliver hørt.
Kommunerne får udvidet mulighederne for at dække forældrenes transportudgifter, så økonomi ikke hindrer deres deltagelse i møder om barnets trivsel.
Samarbejdet med Grønland og Færøerne forbedres med nye regler om underretning ved bekymrende forhold for børn.
Disse tiltag understreger vores forpligtigelse til at sætte barnet i centrum og sikre, at familierne får de bedst mulige forudsætninger for at skabe trygge rammer, ikke mindst af alt for børnene.
Det Konservative Folkeparti støtter justeringerne og lovforslaget.
Rosa Eriksen (M), 2024-11-22:
Tak for ordet.
Det her lovforslag har til formål at tydeliggøre reglerne om støtte til børn og unge i udsatte positioner og børn og unge med funktionsnedsættelse.
Som socialordfører er det for mig utrolig vigtigt, at børn og unge i udsatte positioner har adgang til den hjælp, de har ret til.
Det er derfor glædeligt, at regeringen med dette lovforslag vil rette fejl og foretage en række ændringer i barnets lov og retssikkerhedsloven, for det skal være tydeligt, hvilke regler der gælder.
Jeg er særlig glad for, at kommunernes hjemmel til at træffe afgørelse om, at et barn eller en ungs støtteperson kan være til stede under samvær, hvis barnet eller den unge selv har anmodet herom, tydeliggøres.
Det skaber sikkerhed og tryghed for barnet eller den unge, og det er derfor vigtigt, at kommunerne er bevidste om deres muligheder.
Derudover er det positivt, at man vil give børn, der er fyldt 10 år, selvstændig partsstatus og klageadgang i sager om social stofmisbrugsbehandling.
Det er nemlig helt centralt, at vi med barnets lov lytter til børnenes perspektiver.
Afslutningsvis er det positivt, at man fremover kan få mulighed for at underrette myndigheder i Grønland og på Færøerne om et barn eller en ung, hvis personen giver grundlag for bekymringer.
I Moderaterne bakker vi op om de foreslåede ændringer og tydeliggørelsen af reglerne om støtte.
Vi stemmer for forslaget.
Tak for ordet.