runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Jeg kan bekræfte, at både hr. Jens Rohde og undertegnede og jo et stort flertal i Europa-Parlamentet ønsker det her flyttecirkus fjernet.
Men det, der er sagen, er: Hvorfor har man ikke – i hvert fald det parti, hr. Jens Rohde tidligere tilhørte – når der har været sager, hvor man havde vetoret, så dér bragt det op?
Der er jo stadig væk masser af eksempler i traktaten – i forbindelse med skat, udenrigspolitik, passerellebestemmelser osv. – hvor Danmark kunne have sat foden ned, og hvor i hvert fald mit parti har foreslået det, men hvor hr. Jens Rohdes skiftende partier ikke har foreslået det.
Og der er det bare lidt underligt, at vi så hører nu, at det er vejen frem med traktatændringer.
Jens Rohde (RV), 2019-10-31:
Nu har jeg i de 10 år, jeg sad i Europa-Parlamentet, været med til at sende et brev til formandskabet hver eneste måned om, at vi ønskede det her flyttecirkus afskaffet.
Det er der jo et stort flertal for i Europa-Parlamentet, og også mens hr. Morten Messerschmidt sad der, lykkedes det jo faktisk at få et flertal for det – fra at have været i mindretal lykkedes det at få et flertal for, at vi skulle gøre det.
Så det har vi jo arbejdet hårdt på.
Så skal man også lige huske det historiske i det, og det er, at det, at det blev traktatfæstet, at Europa-Parlamentet skulle have hovedsæde i Strasbourg – eller at det blev ført til protokols – var jo en betaling for, at vi skulle have de fire forbehold.
Det er jo den sande historie, for det var en del af en handel, fordi der var en fransk præsident, der også havde en vanskelig folkeafstemning, som han stod over for dengang, og når Danmark skulle have noget, skulle han også have noget.
Sandheden er, at det jo er et traktatanliggende, og der har været masser af muligheder for at rejse det – også fra den tidligere regerings side – men der ville man jo hellere have et medicinalagentur til Danmark.
Det var vigtigere at kæmpe for det end at prøve at tilbyde det til Frankrig, så man rent faktisk havde noget at tilbyde franskmændene, så man kunne overbevise dem om, at de skulle slippe Strasbourg.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Tak for det.
Jeg synes, det er rigtig dejligt at høre, at hr. Jens Rohde gerne med traktatændringer vil gøre noget ved flyttecircusset, for nu har hr. Jens Rohde stået på jasiden ved multiple traktatændringer, og så kunne man jo spørge: Hvorfor har han så ikke løftet det dér?
Altså, netop når man ændrer på traktaterne, har Danmark jo haft mulighed for at sige nej – der har vi vetoretten.
Så i stedet for at skyde på hr. Carsten Kudsk og sige, at det er derfor, vi skal have endnu flere traktatændringer, så vi kan få endnu mere føderalisme, kunne man jo spørge det radikale partis ordfører, hvad han selv eller hans parti – hvad det nu ellers måtte være i fortiden – gjorde for at rejse spørgsmålet om flyttecirkusset de tidligere gange, man har ændret traktaten.
Der havde man jo muligheden.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-10-31:
Jamen fordi det lige skal behandles lige.
Man kan have børn i et land, hvor udgifter til daginstitutioner og bleer og mad og barnevogne osv. er langt mindre, end de tilsvarende udgifter er i Danmark.
Så kan man jo anlægge to synspunkter.
Er det det lige, at man så giver dem lige mange penge, hvilket jo vil stille den rumænske børnefamilie økonomisk meget bedre, eller er det det lige, at man indekserer, sådan at man betaler et lige beløb, i forhold til hvad udgiftsniveauet er i de to forskellige lande?
Jeg mener, at man kan argumentere sagligt for begge synspunkter.
Vi mener, at det rigtige er at indeksere børnechecken.
Jens Rohde (RV), 2019-10-31:
Jamen det var godt, for jeg ville bare gerne have det bekræftet.
Men det er jo sådan ud fra, hvad der bliver sagt generelt.
Der er en ting, som jeg bliver lidt ked af.
Jeg er sådan set glad nok for hr. Jan E. Jørgensens tale, men det er, lige før hr. Jan E. Jørgensen siger velfærdsturisme.
Han siger det ikke, men han går ind, og så begynder han at prøve at tale lidt ind i den der gnierens grimme ansigt, som jeg godt ved også findes i Venstre, hvad det her angår.
Og så siger hr. Jan E. Jørgensen alligevel: Ah, man skal behandle folk lige, når de kommer her og betaler skat.
Det er jeg glad for at hr. Jan E. Jørgensen siger.
Hvordan kan hr. Jan E. Jørgensen så argumentere for, at de mennesker, som betaler skat i Danmark, når de arbejder her, skal have en mindre børnecheck, blot fordi de har mindre omkostninger i deres hjemland?
Jan E. Jørgensen (V), 2019-10-31:
Jeg kan simpelt hen ikke lure, om der ligger en eller anden fælde i det spørgsmål.
Jens Rohde (RV), 2019-10-31:
Nej, nu har jeg altså meget længe argumenteret for, at vi skal reformere det europæiske samarbejde.
Og jeg tror ikke, der er nogen politikere i det her hus, der ikke længe har argumenteret for, at man skulle afskaffe det flyttecirkus i Strasbourg.
Jeg kan jo ikke stå og sige, hvad hr. Uffe Ellemann-Jensen gjorde, da han var udenrigsminister osv.
Jeg kan bare konstatere, at jeg har været sådan rimelig konsistent i det her, men jeg er ikke bange for, modsat mange andre, at sige, at vi skal have en reform, og at vi skal have et konvent, således at vi kan ændre i traktaten, for det er forudsætningen for, at vi får ændret bl.a. rejsecirkusset.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-10-31:
Jeg kan ikke lige love, hvordan den proces i givet fald skal gribes an.
Det kan jeg altså ikke.
Men problemet er jo, at det kræver en traktatændring, og når du først åbner for en traktatændring, kan der jo komme alt muligt på bordet.
Og vi mener ikke, at der lige nu er behov for en stor traktatændring og reformdrøftelser.
Venstre mener, at vi skal arbejde med det EU, vi har, selv om der er ting, som er dybt uhensigtsmæssige, som eksempelvis det her rejsecirkus.
Carsten Kudsk (DF), 2019-10-31:
Jamen det er jo rart at høre, at ordføreren kan se det vanvittige i det her.
Så vil jeg godt spørge ordføreren, om ordføreren så vil tage fat i udenrigsministeren og de andre partier og lave en fælles udtalelse, hvor man sender et signal til EU og siger: Nu er I i gang med en reform, og vi vil gerne sende et fælles signal om, at det her rejseri skal stoppes.
Og så må franskmændene holde op med at tage de hensyn.
Var det noget ordføreren ville tage initiativ til?
Jan E. Jørgensen (V), 2019-10-31:
Det er en fremragende idé.
Det står i det europapolitiske program, som vi netop har vedtaget i Venstre op til vores EU-landsmøde – det er en fremragende idé.
Det er skørt, men der bliver altså desværre truffet skøre beslutninger af politikere, såmænd også i dette parlament.
Og det skal jo så bare ikke betyde, at fordi vi her måtte træffe en skør beslutning, siger vi, at så skal vi droppe det der Folketing og folkestyret, at de sidder bare og laver skøre ting.
Og på samme måde er det jo også i EU.
Altså, jeg kunne omvendt sige: Hvis nu det her rejsecirkus stoppede, ville Dansk Folkeparti så blive glødende EU-tilhængere?
Carsten Kudsk (DF), 2019-10-31:
Jeg vil også gerne stille ordføreren det samme spørgsmål i forhold til det her rejseri.
Man kan jo sige, at EU er bygget ligesom et fundament, hvor der er kommet et hus på, og hvor man så kan se, at fundamentet og traktaterne begynder at krakelere lidt, fordi folk synes, det er fuldstændig vanvittigt.
Og nu ser man jo bl.a., at Storbritannien går ud, og at der er mange kritiske meldinger om det her.
Mener ordføreren så ikke, det vil være en god idé nu, at EU satte sig sammen og sagde: Nu er briterne på vej ud, og alle synes, det rejseri er vanvittigt, og for at vi kan forstå det her gode projekt, var det så ikke en god idé, at vi fik kigget på traktaten, så vi i det mindste kunne sørge for at blive på én adresse?
Jan E. Jørgensen (V), 2019-10-31:
Jeg synes også, at det var noget, vi sagtens kunne have besluttet selv.
Det er jo ganske mange år siden, beslutningen blev truffet.
Men jeg mener ikke, man kan sige det sådan, at bekæmpelse af børnearbejde, det at sætte nogle regler op for, hvornår børn må arbejde og hvor længe osv., er noget, der er fuldstændig irrelevant for det indre marked.
Det mener jeg sådan set ikke det er.
Jeg kan være uenig i den konkrete beslutning, men jeg mener ikke, man kan sige, at det pr. definition er noget, der løses bedst i det enkelte medlemsland.
Hvad så hvis vi havde et medlemsland, der sagde: Hos os må børn på 5 år arbejde 40 timer om ugen?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-31:
Men vi blev jo i Danmark lovet en traktatmæssig beskyttelse af vores ret til at bestemme selv der, hvor det giver mening, altså at det ikke var noget, man skulle diskutere i EU-systemerne om gav mening, men at traktaten beskyttede det for os.
Jeg vil gerne høre hr. Jan E. Jørgensen, for nu at tage en ældre sag: Hvad er argumentet for, at det er bedre at beslutte, om danske børn på 11 og 12 år må gå med aviser i Danmark, i et EU-system, end det er at beslutte det her i Folketinget?
Jens Rohde (RV), 2019-10-31:
Man kan jo undre sig over, at politikere har så travlt med at kritisere det europæiske fællesskab, men at man ikke vil være med til en traktatændring.
Jeg synes sådan set, at det, hr. Ole Birk Olesen siger, er meget interessant, altså det med at lægge nogle faste rammer for, hvor det bliver besluttet.
Så skal man bare have en forfatningstraktat som den tyske.
Der er en meget klar arbejdsdeling mellem delstaterne og Bundestag i Tyskland, og så har man en forfatningsdomstol.
Det synes jeg ville være en fremragende måde at bygge det europæiske samarbejde op på, men så kommer der ord som føderalisme ind, og så løber alle folk jo alt, hvad remmer og tøj kan holde.
Jeg vil spørge hr. Jan E. Jørgensen, om vi ikke kan blive enige om, at det er traktaten, der fastlægger, hvilke områder man beskæftiger sig med, og at det i forhold til det kommende EU-budget jo er Rådet, stats- og regeringscheferne, der er kommet med en Romerklæring i 2017, som man så opbygger et budget ud fra, og som man planlægger de fremtidige arbejdsopgaver ud fra.
Balder Mørk Andersen (SF), 2019-10-31:
Tak til formanden, og tak til kollegerne for den her forespørgselsdebat.
Der er nu gået 3½ år med langtrukne og kaotiske forhandlinger, og den britiske regering og EU nåede i forrige uge endelig til enighed om vilkårene for brexit.
I sidste uge blev aftalen godkendt i en tæt afstemning i det britiske Underhus, og mandag fik briterne 3 ekstra måneder til at få lovgivningen på plads, så det ser langt om længe ud til, at brexit nu bliver en realitet.
Det er selvfølgelig en rigtig god anledning til at diskutere, hvordan EU skal se ud på den anden side af et brexit, hvorfor dagens forespørgselsdebat rejst af Dansk Folkeparti er meget passende.
Når man mener, EU skal slankes, er der som regel god grund til at spørge, hvad der præcis menes med det.
Der er nogle, der ønsker al regulering væk, så man får et ukontrolleret indre marked; det er jo det, som højrefløjen og de britiske konservative vil.
Deres drøm er, at massereguleringen forsvinder.
Vi i SF er tilhængere af det indre marked.
Vi mener, det har været en stor fordel for de europæiske borgere, men som i alle andre tilfælde skal markedet også reguleres med hensyn til sociale forhold for at undgå social dumping, med hensyn til miljøforhold for at undgå, at man konkurrerer unfair på dårligt miljø, og så at der i det hele taget bliver taget større hensyn til mennesker, miljø og sociale forhold.
EU er et samarbejde og en politisk kampplads, hvor forskellige interesser mødes og man kæmper imod hinanden.
Det enestående ved EU-samarbejdet er jo simpelt hen, at hvor vi før i tiden bekrigede hinanden på slagmarkerne, sidder vi i dag i et forhandlingslokale og diskuterer fiskekvoter og landbrugspolitik.
Men lad os se på et par konkrete områder, hvor EU med fordel kunne reformeres, også uden at det ville koste alverden.
EU's regeringer arbejder ofte i lukkethed.
Vi i de nationale parlamenter kan ikke følge med i, hvad vores regeringer siger og gør til møderne i Ministerrådet, og det er et problem.
Den åbenhed, man f.eks. har i Europa-Parlamentet, savner vi helt i Ministerrådet, hvilket afskærer den nationale presse fra at kunne orientere borgerne, og på den måde bliver det alt for nemt for regeringerne at fralægge sig ansvaret for de love, som EU vedtager.
Et andet punkt er spørgsmålet om grundlæggende rettigheder, hvor vi har set, at det er alt for besværligt at komme efter de lande, som ikke lever helt op til de grundlæggende retsprincipper, f.eks. som vi har set det i Polen og Ungarn.
Begge diskussioner bør ministeren tage op med sine europæiske kolleger i Ministerrådet.
Afslutningsvis kan jeg så sige, at SF kan støtte forslaget til vedtagelse fremsat af Socialdemokratiets ordfører.
Tak for ordet.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-10-31:
I det her lukkede forum kan jeg sige, at jeg føler mig meget godt dækket ind af regeringen – faktisk på alle områder.
Jeg vil bare sige, at vi i Socialdemokratiet selvfølgelig også mener, at EU på alle områder har gjort Danmark rigere og Europa rigere, og at vi fuldstændig anerkender, at de globale udfordringer, der er, kun kan løses gennem internationalt samarbejde, herunder EU, uanset om det handler om migration eller det handler om klima.
Jeg skal derfor på vegne af Socialdemokratiet, Venstre, Radikale Venstre og SF fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget noterer sig, at EU har gjort Europa friere og rigere og sikret fred mellem medlemslandene.
Folketinget finder, at Europas udfordringer bedst kan løses ved fælles og styrket handling i EU, og at det i den forbindelse er afgørende at sikre Danmark størst mulig indflydelse.
Samtidig er det vigtigt at bevare respekten for medlemslandenes forskellighed og for etablerede, bærende elementer i samfundets indretning, herunder den danske arbejdsmarkedsmodel.
Folketinget opfordrer regeringen til at arbejde for et Europa, der fortsat leverer konkrete resultater til gavn for borgerne og virksomhederne.
Samtidig er det vigtigt, at EU-spørgsmål løbende inddrages som en del af den daglige politiske debat i Danmark.«
Jens Rohde (RV), 2019-10-31:
Nu var det et meget åbent spørgsmål, og det kunne jo virke som en venlighed.
Og nu fik ordføreren jo lov til at stå og bade lidt.
Når jeg spørger til det, er det, fordi der er nogle særlige gode instrumenter, som bl.a. fru Margrete Auken også er sådan meget positivt indstillet over for.
Jeg er meget glad for at høre, at SF synes, at fru Margrete Auken har nogle fornuftige synspunkter, hvad det her angår.
Hvad synes SF om eurobonds, som jo kan øge ligheden mellem landene?
Hvad synes SF om en fælles skattebase og minimumsskatter?
Og hvad synes SF i Danmark om forordning 883, som jo handler om dagpenge?
Balder Mørk Andersen (SF), 2019-10-31:
I en dansk kontekst har vi jo igennem årene haft en debat om fattigdomsgrænser: læsninger af niveauer for, hvad man kan byde andre mennesker i verden at leve for dagligt, ugentligt, månedligt.
Det er mennesker, der ikke er i stand til at betale deres husleje, når, hvad skal man sige, regningerne falder ud på måneden.
Det er naturligvis en dagsorden, som kunne være interessant at se på i en europæisk kontekst også.
Grundlæggende er EU jo et politisk samarbejde, og vi står arm i arm med arbejdere og lønmodtagere i alle lande i Europa.
Vi er imod social dumping.
Vi er kede af det, hver eneste gang vi oplever skabelsen af working poor-klassen i Europa.
På de felter har vi faktisk en fælles forpligtelse og solidaritet over for alle de her mennesker i EU, samtidig med at vi på den anden side naturligvis også har et ejerskab og en stor forpligtelse over for den danske model og det danske arbejdsmarkedssystem, som vi værner om meget kærligt i SF.
Jens Rohde (RV), 2019-10-31:
Tak for det, og tillykke med debuten på Folketingets talerstol til hr. Balder Mørk Andersen.
Lighed synes jeg jo kunne være interessant at diskutere, hvis vi skal prøve at gå ind på et reformspor og dermed gå ind i det, debatten egentlig handler om, nemlig om vi skulle reformere det europæiske samarbejde.
Hvor ser SF mulighederne for at skabe en større lighed, hvilket ikke alene må dreje sig om at skabe større lighed mellem befolkningerne, altså mellem de enkelte mennesker, men jo også mellem landene?
Jeg abonnerer jo på det synspunkt, at det er en meget voksende og grotesk ulighed, som flytter folk ud på yderfløjene i politik, fordi de bliver utilfredse.
Hvor ser SF nogle muligheder for, at vi kan få skabt en større lighed mellem mennesker og mellem lande i Europa?
Balder Mørk Andersen (SF), 2019-10-31:
Tak til spørgeren.
Carsten Kudsk (DF), 2019-10-31:
Så hvis ordførerne for Venstre og Socialdemokratiet kommer med en udtalelse, hvor man kommer med en alvorlig kritik af det her rejseri, så vil SF også bakke op og sige, at det synes man er en rigtig god idé?
Balder Mørk Andersen (SF), 2019-10-31:
Jeg tror faktisk ikke, at jeg på noget tidspunkt har hørt nogen, hverken danske EU-parlamentarikere eller medlemmer af Folketinget, udtale sig positivt om det store rejsecirkus i EU.
Og som hr. Jens Rohde tidligere var inde på, er dem, der er blevet hårdest ramt af det personligt, jo de politikere, som faktisk uden at have skyld i hele den problematik omkring det her rejsecirkus bliver draget personligt til ansvar for, at vi ødsler med EU's midler på den måde.
Der er ingen tvivl om, at SF meget gerne så, at vi fik en meget klogere rejsemodel i EU generelt.
Carsten Kudsk (DF), 2019-10-31:
Tak til ordføreren.
Nu har ordføreren jo hørt den debat, der er foregået i forhold til det her rejseri, og så kunne jeg godt tænke mig at vide: Hvad tænker ordføreren om det rejseri, der foregår i Europa-Parlamentet?
Og vil ordføreren forklare, hvad ordføreren vil gøre i forhold til de parlamentarikere fra SF, der sidder nede i EU, og hvad ordføreren personligt vil gøre for at sende et signal om, at ordføreren ikke synes, det er en god idé med det her rejseri?
Balder Mørk Andersen (SF), 2019-10-31:
SF vil absolut aktivt tage del i enhver debat, der bliver rejst i de her år og fremover om de problematikker, der ligger i forsvarsforbeholdet.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Altså, EU er et forpligtende samarbejde og en kampplads, og debatten om EU skal aldrig stå stille, så den kommer vi til at tage aktiv del i hele vejen igennem perioden.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-10-31:
Det er også derfor, at der i forslaget til vedtagelse står, at vi skal huske at debattere de her ting undervejs.
Vil SF tage initiativ til en debat om det skadelige i forsvarsforbeholdet?
Balder Mørk Andersen (SF), 2019-10-31:
Tak til hr. Jan E. Jørgensen.
SF vil naturligvis igennem hele den her samling være i tæt dialog med regeringen om EU-politikken, og det siger sig selv, at hvis vi mener, at det er rette tid og sted til at tage den slags diskussioner op, så vil vi gøre det.
Umiddelbart synes der dog ikke at være grobund for det i den danske befolkning, sådan at det for nuværende er noget, som SF aktivt vil rejse nu og her.
Men vores holdning er klar, og vi vil fortsat meget gerne snakke om de problematikker, der ligger i forsvarsforbeholdet.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-10-31:
Tak for talen til hr. Balder Mørk Andersen fra SF – bindestreg Socialistisk Folkeparti.
Jeg skal spørge, om man har tænkt sig at gøre sin indflydelse gældende over for den siddende regering i forhold til forsvarsforbeholdet og eventuelt bede regeringen om at lægge op til en folkeafstemning i den her valgperiode.
Balder Mørk Andersen (SF), 2019-10-31:
Tak til hr. Morten Messerschmidt for spørgsmålet.
Man må sige, at vi i SF jo med rette har en vis glorværdig historie i forhold til netop forbehold i EU-samarbejdet.
Men lige nu og her er det ikke en del af vores politik at foreslå nye forhandlinger om forbehold.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Vi kan jo altid krydstjekke citater mellem ordføreren og hans kollegaer og så fru Margrete Auken.
Men så lad mig spørge: Kunne der være et område, hvor man kunne forestille sig, at Socialistisk Folkeparti ønskede flere forbehold?
Altså, en af de tanker, som vi går med i mit parti, Dansk Folkeparti, er, at man skal have et forbehold på f.eks. velfærdsområdet, sådan at de velfærdsydelser, ikkedanske arbejdstagere i Danmark måtte have adgang til, alene aftales af Folketinget.
Så hvis man ønsker at sende en velfærdscheck videre til Polen til børn, der bor der, så skal det bare have hjemmel i dansk lov.
Kunne sådan et forbehold være noget, ordførerens parti kunne overveje?
Balder Mørk Andersen (SF), 2019-10-31:
SF er naturligvis et parti, der arbejder samlet, og som i fællesskab lægger den politiske linje, og hvad Margrete Auken står og siger i Europa-Parlamentet, er fint i tråd med den politik, som SF lægger på området her på Christiansborg.
Det er jeg faktisk ikke et øjeblik i tvivl om.
SF er ikke tilhænger af ØMU'en; vi mener stadig, at vi skal stå uden for eurosamarbejdet.
Vi vil sådan set meget gerne have en snak om forsvarsforbeholdet og de konsekvenser, der ligger der, og vi ville sådan set også gerne have afskaffet retsforbeholdet.
Men der var ikke stemning for det i befolkningen, og det må vi jo respektere for nuværende.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Tak til ordføreren.
Jeg synes jo, det var en meget fremkommelig tale, vi hørte her fra Socialistisk Folkepartis side, altså at man kan få øje på områder, hvor EU blander sig i for meget.
Nu er jeg jo, ligesom Jens Rohde, belastet af at have siddet de sidste 10 år i Europa-Parlamentet, hvor vi har hørt meget til fru Margrete Auken, som jo dér tegner Socialistisk Folkepartis linje.
Og jeg har aldrig hørt fru Margrete Auken tale om, at der er områder, hvor EU skal blande sig i færre anliggender.
Tværtimod går hun jo varmt ind for, at man skal fjerne euroforbeholdet osv. osv.
Derfor vil jeg bare gerne høre, om ordføreren kan præcisere, om det er SF her på Christiansborg, der tegner linjen, eller om det er SF i Europa-Parlamentet.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-10-31:
For først at svare på spørgsmålet: Jo, vi har jo bl.a. Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, som jo yder en beskyttelse af borgerne mod overgreb fra statsmagten.
Den er vigtig, og den er jo fundamental, også i EU-samarbejdet, selv om det er Europarådet, som står på mål der.
Og så har vi et subsidiaritetsprincip eller et nærhedsprincip.
Problemet er jo bare, at der kan være forskellige holdninger til, om et spørgsmål løses bedst på nationalt plan eller det løses bedst fællesnationalt.
Altså, det, der er givet for hr. Ole Birk Olesen og sikkert også ville være det for mig, er jo ikke med sikkerhed noget, som alle andre også synes er givet.
Så derfor er det jo en daglig kamp, men det er en kamp, der jo kun kan føres og vindes ét sted, nemlig i det europæiske samarbejde, hvor vi selvfølgelig skal argumentere alt, hvad vi kan, for, at på de områder, som landene løser bedst selv, er der overhovedet ingen grund til, at EU blander sig.
Men det positive er jo, også som følge af brexit, at Europa-Kommissionen jo har hørt signalet, og at lovmøllen kører på meget, meget sløvt blus, eller hvad ved jeg – sådan en mølle kan vist ikke køre på blus, men jeg håber, man forstår, hvad jeg mener.
Altså, det går simpelt hen bare langsommere med at producere regler, fordi man jo godt har hørt signalet om, at nu skal I altså få løst de vigtige problemer og ikke bruge så meget tid på småting.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-31:
Jamen jeg er da helt med på, at på de områder, hvor man træffer fælles beslutninger, kan man blive nedstemt.
Det har jeg det også helt uproblematisk med.
Det, der er spørgsmålet her, er: Hvilke beslutninger skal træffes fælles, og hvilke skal ikke træffes fælles?
For mig at se, er der jo ingen som helst tvivl om, at EU ikke skal blande sig i, hvorvidt vi har obligatorisk delt barsel i Danmark.
Hvorfor skulle EU dog blande sig i det?
Hvad vedkommer det folk i Spanien, hvordan vi fordeler vores barsel i Danmark?
Det er da ikke et grænseoverskridende problem, hvordan barslen fordeles i Danmark eller i andre lande.
Så hvordan sikrer vi, at EU ikke blander sig i det, som EU ikke bør blande sig i?