runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-02-23:
Men derudover er det heller ikke nogen hemmelighed, at Moderaterne måske har en lidt mere lempelig udlændingepolitik end f.eks. Socialdemokratiet og Venstre.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren har planer om at lempe på kravene i indfødsretsaftalen.
Mohammad Rona (M), 2024-02-23:
Ja, vi er fuldt ud tilfredse med den aftale, der ligger nu.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-02-23:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Moderaterne ikke selv har været med til at indgå den nuværende indfødsretsaftale.
Derfor kunne jeg rigtig godt tænke mig at høre ordføreren, om Moderaterne er tilfreds med den nuværende indfødsretsaftale.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-23:
Den kamp har Dansk Folkeparti godt nok kæmpet længe.
Men sandheden er jo, at Enhedslistens udlændingepolitik ikke står vagt om danske jøder.
Grunden til, at danske jøder lever i utryghed i Danmark, er den udlændingepolitik, som Enhedslisten, Radikale Venstre og nu Alternativet ønsker at føre.
Og bliver vi pålagt at tage mange flere indvandrere af EU, særlig fra lande, som har bidraget til de her utryghedstendenser rundtom i det danske samfund, så kommer det jo kun til at blive meget værre.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-23:
Ja, jeg er udmærket klar over, at Dansk Folkeparti ikke er tilfreds med den måde, vi tildeler statsborgerskaber på.
Jeg synes, det er mærkværdigt, for dengang Dansk Folkeparti stemte for loven om indfødsret, var der mange flere mennesker på, som var kontrolleret mindre, og fordelingen af nationaliteter var jo typisk, at det var folk fra Mellemøsten og Nordafrika, som var de dominerende.
Jeg husker det, som om det var omkring 30.000, man har stemt for.
Der må jeg bare sige: Jeg kan ikke se stringensen i, at man dengang med en mindre kontrol og med en meget højere procentdel fra Mellemøsten og Nordafrika stemte for.
Og nu, hvor der er en større kontrol og en meget lavere andel, og nu, hvor de tre største nationaliteter er briter, tyskere og polakker, så stemmer man imod.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Og jeg er ikke enig i den generelle nedgørelse af det arbejde, der foregår.
Jeg mener, at vi for de fejl, der er blevet lavet, og som er kommet frem, har taget de nødvendige initiativer for at sikre, at vi har fået rettet op på det og gjort, at det ikke kommer til at ske igen.
Rosa Lund (EL), 2024-02-23:
Hr. Mikkel Bjørn kan være helt rolig.
Enhedslisten har altid stået vagt om danske jøder.
Det har altid været Enhedslisten, som har støttet op om og arrangeret krystalnatfakkeloptog og har kæmpet for bedre bekæmpelse af hadforbrydelser i politiet, og der må jeg bare sige, at det er vildt dejligt, at Dansk Folkeparti er kommet ind i kampen for at beskytte danske jøder.
Velkommen til.
Det sidste er jeg meget enig i.
Vi har også i Enhedslisten studeret Canadas asylmodel nøje.
Der er nogle ting ved den model, som også er bekymrende, f.eks. privatfinansiering af asylansøgere.
Der er nogle andre ting dér, som er bekymrende.
Et andet sted, man kunne kigge hen, og som har haft stor succes med at integrere asylansøgere, er faktisk Holland, som har et andet repatrieringssystem end det, vi har i Danmark.
Jeg er med på, at det her forslag er en lille del af EU's asylpolitik.
Men altså, hvad skal vi gøre?
Hvis vi havde fremsat et forslag med hele pakken, så havde vi fået at vide, at det var alt for stor en pakke, og at det stak i mange forskellige retninger
Derfor har vi prøvet at indsnævre det, og det kan jeg så høre også er et problem, og så er det jo lidt svært for Enhedslisten at få en diskussion.
Mohammad Rona (M), 2024-02-23:
Med det her forslag tager man jo også kun udgangspunkt i den ene lille del af det, og det er selvfølgelig omfordeling af asylansøgere.
Vi var også nede at se den grænsekontrol, der var ved Østrig og Ungarn.
Så der er jo rigtig mange ting, Danmark gør, og jeg kan godt forstå tankerne bag det her forslag.
Det kan jeg sådan set godt.
En anden ting, vi gik til valg på i Moderaterne, var også det her med, om vi måske skulle kigge på et land som Canada, og hvordan det egentlig er, at de tager imod asylansøgere.
De har jo den der canadamodel.
Det kunne også være ret spændende at gå ind og kigge på sådan en type model.
Rosa Lund (EL), 2024-02-23:
Tak for talen, og særlig tak for at holde talen til det, beslutningsforslaget egentlig handler om.
Det synes jeg løfter debatten.
Jeg vil gerne spørge Moderaternes ordfører: Når man ikke støtter det her forslag, hvad skal vi så?
Altså, hvad er så Moderaternes løsning på, hvordan vi sikrer en mere fair fordeling af de mennesker, som er flygtet til Europa, og som har fået asyl i Europa?
Størstedelen af dem er jo ikke i Danmark, men i de lande, som har EU's ydre grænser.
Hvis ikke det her forslag er løsningen, hvad er så løsningen?
Jeg er sådan set ret åben over for andre løsninger; vi synes jo bare i Enhedslisten, at der skal være en mere solidarisk fordeling end den, der er i dag.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-02-23:
Jeg mener egentlig ikke, at vi har fået endeligt at vide, hvor Moderaternes står.
Det kan godt være, at vi har det, altså i forhold til hele den her rwandaplan.
Er det også Moderaternes politik nu, at det er sådan, vi håndterer menneskesmuglere osv., eller er der andre konkrete tiltag i Moderaternes politik i forhold til at hjælpe flygtninge?
Mohammad Rona (M), 2024-02-23:
I forhold til retsforbeholdet ser vi sådan set positivt på det, altså at det kunne være med til at afskaffe retsforbeholdet.
Men det skal så også siges, at vi jo stadig er medlem af Dublinforordningen.
Det er sådan set vigtigt lige at understrege.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-02-23:
Jeg er nysgerrig efter at vide, om Moderaterne ønsker at afskaffe retsforbeholdet og så derigennem tiltræde asylpakken.
Mohammad Rona (M), 2024-02-23:
Nu var vi jo nede at se Rwanda.
Det er et dejligt land, og de er faktisk rigtig gode til det her.
De er rigtig gode til hele migrationsspørgsmålet i det område, de er i.
Vi er også gået til valg på at lave et fælles EU-asylsystem, og det er også det, der står i regeringsgrundlaget.
Så vi støtter jo det fælles asylsystem, sådan som der står i regeringsgrundlaget.
Vi lægger os ikke fast på, at det skal være i det ene eller det andet land.
Tak for ordet, og tak for en rigtig god debat indtil videre.
Baggrunden for beslutningsforslaget er, som min kollega allerede har nævnt, at EU-landene er på vej til at blive enige om en solidaritetsmekanisme, som skal komme nuværende og fremtidige udfordringer i møde.
Det er en mekanisme, som skal gøre det obligatorisk at bidrage med en masse forskellige ting.
Men lad mig lige gøre opmærksom på, at i dag er det jo også sådan, at man kommer til at kunne bidrage på en fleksibel måde.
Det er ikke bare omfordeling af asylansøgere.
Der er også det finansielle bidrag til solidaritet.
Modtager landet finansielle bidrag til kapacitetsopbygningsprojekter, der kan reducere presset på de ydre grænser, eller bidrag til kompetenceopbygning eller indsatser for at bekæmpe menneskesmugling?
EU's solidaritetsbidrag indeholder jo også andre tiltag end bare fordeling af asylansøgere, og det synes jeg lige er vigtigt at understrege i dag i forhold til beslutningsforslaget.
I Danmark er vi som følge af retsforbeholdet ikke en del af EU's fælles asylsystem, hvorfor det sådan set ikke har en direkte indvirkning på os.
Derfor ønsker forslagsstillerne, at vi aktivt tiltræder solidaritetsmekanismen, så vi kan løfte udfordringerne med migration i flok med de øvrige medlemslande.
Det er en tankegang, som jeg synes er solidarisk, men det skal heller ikke være nogen hemmelighed, at vi i Moderaterne mener, at EU skal stå sammen om det her.
Det her er ikke et dansk spørgsmål; det her er et europæisk migrationsspørgsmål.
Det er ikke ligetil, og vi vil heller ikke forpligte os på det her beslutningsforslag.
Så vi støtter ikke forslaget, og vi støtter ikke op om en fuld tiltrædelse af solidaritetsmekanismen i EU.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-23:
Jeg er utrolig glad for at høre ordføreren nævne Canada, der jo er i den privilegerede situation ikke at være et europæisk land, i hvert fald sådan geografisk, og derfor ikke er en del af den europæiske menneskerettighedskonvention.
Mange af de muligheder, som Canada derfor har for at styre antallet af migranter og kvalificere, hvem det er, man vil have ind, er jo netop muligheder, som vi, der er underlagt de her gamle konventioner, ikke har.
Jeg forstår, at Moderaterne ser med beundring og måske med misundelse på Canada, og når det er tilfældet, kunne det så også betyde, at man fra Moderaternes side ville være villige til at bringe Danmark i en lignende tilstand som Canada, hvor vi ikke er underlagt de her gamle konventioner?
Mohammad Rona (M), 2024-02-23:
Nej til det sidste, hr. Morten Messerschmidt, men ja til, at jeg synes, at vi skal kigge på Canada.
For jeg synes, at canadamodellen langt hen ad vejen løser rigtig mange problemer.
Jeg havde faktisk min mors veninde fra Canada på besøg her i sommer, og der sagde hun faktisk noget vigtigt, og det var, at når man så kom til Canada, så havde man mulighed for at få forsørgelse i 1 år, og efter det år fik du nul og niks.
Det vil sige, at du havde 1 år til at komme i arbejde, lære sproget og komme i gang med, hvad du nu skulle.
Det synes jeg er spændende, og hvis man så kunne lave et pointsystem, der minder nogenlunde om det canadiske, tror jeg faktisk, vi kunne komme ret langt.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-23:
Jeg må jo så omvendt sige, at nu er der sådan en kamp om, hvem der er mest marginaliseret, og jeg synes da nok, at der i de her udlændingedebatter er mange, der slesker lidt rigeligt for Dansk Folkeparti, taget i betragtning at det jo er Dansk Folkeparti, der er et totalt marginaliseret parti på det her område.
For hvor mange mandater er det nu, Dansk Folkeparti har?
I har ikke så mange her efter valget – det har vi heller ikke – men så har I fået nogle flere efterfølgende, bl.a. fra Nye Borgerlige.
Jeg tror, at vi har samme størrelse, nemlig syv mandater.
Det er de syv mandater i Folketinget, der mener, at vi skal trække os ud af menneskerettighedskonventionen.
Resten synes ikke, at vi skal trække os ud af konventionerne.
Hvem er det egentlig, der er marginaliseret i den her sammenhæng?
Det er faktisk ikke mit parti, men retorisk kunne man faktisk godt nogle gange tro det herinde.
Det er faktisk mit parti, der står sammen med flertallet her.
Det er Dansk Folkeparti, som er marginaliseret, radikaliseret og isoleret.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-23:
Det er utrolig spændende, for Radikale Venstre har jo normalt, altså siden Hal Koch osv., været defineret af det her med samtaledemokratiet og at prøve at lytte til hinanden osv.
Jeg tror egentlig ikke, at jeg har et spørgsmål, for jeg synes, det blev sagt så utrolig fint, altså at fru Zenia Stampe kun føler sig forpligtet over for dem, der måtte have sat deres kryds ud for hende ved sidste folketingsvalg.
Det kan vi andre så glæde os over er ganske få.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-23:
Jeg beklager, at jeg ikke fik sagt, at vi selvfølgelig støtter forslaget.
Man kunne også høre i mit spørgsmål til udlændinge- og integrationsministeren tidligere, at vi sådan set er af den overbevisning, at vi på et tidspunkt bliver tvunget ind i den her mekanisme, fordi det vil være en forudsætning for, at Danmark kan være en del af Dublinforordningen.
Men der er ministeren og regeringen ikke helt nået til endnu – eller måske er det en erkendelse, der er lidt svær at sluge.
Men vi er nu ret overbeviste om, at det er der, vi når hen.
Jeg ved ikke med hensyn til danskernes reaktion; jeg er ansvarlig for mine vælgeres reaktion.
Men jeg tror sådan set ikke, at der er et kæmpe, overvældende flertal, der er imod, at man skaber en vis solidaritet mellem de europæiske lande i forhold til at tage imod flygtninge.
Vi mener, at der skal være mere solidaritet, og det er jo derfor, at vi har et repræsentativt demokrati, sådan at dem, der er enige i det, kan stemme på partier, der mener det.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-23:
Det stod ikke fuldstændig klart for mig, hvad Radikale Venstre stemmer i forhold til forslaget.
Det var en fin tale, men den handlede bare om alt muligt andet.
Nu lægger jeg så til grund, at man støtter forslaget, og så vil jeg spørge, hvilke overvejelser fru Zenia Stampe og hendes parti har gjort sig om, hvad den danske befolkning måtte tænke.
Nu bliver det jo ikke vedtaget.
Heldigvis er Radikale Venstre jo totalt en minoritet, når det kommer til migrations- og værdipolitik.
Men hvis det nu blev vedtaget, hvordan tror fru Zenia Stampe så at de danskere, der med et relativt komfortabelt flertal for nogle år siden bad om at holde fast i retsforbeholdet, især accentueret af udlændingepolitikken, ville reagere på det?
Mohammad Rona (M), 2024-02-23:
Nej, jeg synes ikke, at det er et fatamorgana at kigge på lande, der ligger langt fra Europa og langt fra EU.
Man bør kigge på lande, der også har nogenlunde samme levevis, som vi har, og har demokratiske værdier.
Man kan jo heller ikke tage en canadamodel og kopiere den en til en til en dansk model, men man kan i hvert fald tage stykker af den, og man kan i hvert fald drage inspiration af den, som man så kan bruge i en dansk kontekst.
Og det tror jeg på at vi kan.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-23:
Til det med, at man i Canada kan udvise en sådan person, der ikke har grundlag for at tjene sine egne penge, efter 1 år, vil jeg sige, at det ville man jo kunne, uanset om så hele familien måtte befinde sig i Canada.
Så kan hr. Mohammad Rona ikke godt se, at det bliver et fatamorgana at tale om lande uden for Europa som inspiration, hvis ikke man er villig til at tage et opgør med den jernlænke, som de internationale konventioner lægger på dansk udlændingepolitik?
Carl Valentin (SF), 2024-02-23:
Det ærlige svar er jo, at der ikke er nogen, der ved, hvor mange ekstra der vil komme til Danmark, hvis Danmark tilslutter sig det her.
Det her forslag kommer ikke til at gå igennem, men det kan godt lade sig gøre at tage flere kvoteflygtninge, og det hører jeg faktisk også flere stemmer i regeringen som ønsker at gøre.
Så det håber jeg at vi også får at se.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-23:
Det er bare besynderligt, for forslaget støtter det, som man i SF siger man er imod.
Nå, det er selvfølgelig temmelig besynderligt, men så bare for at være lidt håndfast: Hvor mange ekstra asylansøgere mener SF at Danmark skal tage ved at tilslutte sig det forslag, som Enhedslisten har fremsat?
Zenia Stampe (RV), 2024-02-23:
Jeg troede bare, at vi efterhånden havde punkteret myten om, at det var Angela Merkels ord og invitation, der satte menneskemasserne i bevægelse.
For det er det jo blevet dokumenteret efterfølgende at det ikke var.
Det var jo, fordi der skete en ophobning rundtomkring i Syrien og maden og forsyningerne begyndte at slippe op, og så begyndte folk at sætte sig i bevægelse.
Så derfor synes jeg, det er lidt uklædeligt, at hr. Steffen Larsen bliver ved med at placere ansvaret for flygtningekrisen på Angela Merkel og Tysklands skuldre, da det jo havde rod i en krig, men desværre også et kæmpe svigt af nærområderne.
For hvis man havde stillet op med de nødvendige forsyninger i nærområderne og den rigtige infrastruktur for flygtninge, så havde vi nok ikke set den flygtningekrise i retning af Europa.
Så det var jo nærmere der, svigtet lå.
Carl Valentin (SF), 2024-02-23:
Men når vi ikke ønsker at lave et asylsystem, der er bundet op på spontant asyl, så er det jo, fordi vi ikke mener, at det er en retfærdig og god måde at fordele flygtningene på.
Den måde, vi ønsker at folk bliver fordelt på, er gennem gode fordelingsmekanismer som f.eks. kvoteflygtningesystemet, som fungerer rigtig godt, fordi det prioriterer dem, der har et stort beskyttelsesbehov.
Så vil jeg også sige, at det godt kan være, at Enhedslisten kun er villig til at gå dele af vejen med det her forslag – man har ikke bedt Folketinget tage stilling til noget af det, der er lidt sværere for venstrefløjen, som f.eks. migrationspagten – men der mener vi jo i SF, at det er helt centralt, at flygtningepolitikken og integrationspolitikken i højere grad bliver varetaget af internationale institutioner, fordi vi i Danmark ikke kan styre det alene, og fordi vi har EU i hjertet.
Så jeg tror sådan set på, at vi godt kan lave et asylsystem, som er mindre bundet op på spontant asyl og mere bundet op på solidarisk fordeling, ved at gå mere aktivt ind i EU-arbejdet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-23:
Tak for det.
Jeg hæfter mig ved, at ordføreren her til sidst siger, at det er SF's politik, at der skal være færre, der søger spontant asyl.
Det synes jeg jo sådan set er et godt budskab.
Men når SF så støtter Enhedslistens forslag, som notorisk vil betyde, at det er mere attraktivt at kæmpe sig over Middelhavet og søge asyl i Danmark, vil jeg spørge: Hvordan hænger det sammen, hvis SF's politik er, at færre skal søge spontant asyl, at man så støtter et forslag, der gør det mere attraktivt at søge asyl og komme til Europa?
Carl Valentin (SF), 2024-02-23:
Det er da en menneskeret, at man har mulighed for at få vurderet, om man har ret til asyl.
Altså, jeg synes, det er helt afgørende, at vi hjælper mennesker, der har et legitimt beskyttelsesbehov.
Det håber jeg ikke der er tvivl om efter min tale her.
I virkeligheden synes jeg at den ægte humanisme her handler om at anerkende, at de mennesker, der virkelig har brug for vores hjælp, risikerer ikke at kunne få den, hvis vi siger: Alle kan bare komme hertil.
Det kan Danmark ikke holde til, og derfor må vi prioritere de mennesker, der har et reelt behov for beskyttelse.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-23:
Måske skal venstrefløjen også få lov til at svare for sig selv.
Men jeg synes jo tit, at den kritik, der har været – også fra mit eget partis side – går på, når grænsekontrollen går væk fra at handle om at kontrollere migrationen og sørge for, at den er ordnet, og at man får afvist dem, der ikke må komme, og at dem, der må komme, kommer under ordnede forhold, mens man behandler deres asylsag.
Det er vi jo fuldstændig enige i er perspektivet i det, men når vi nogle gange har været kritiske, er det jo, fordi grænsekontrollen er blevet brugt til noget andet.
Den er blevet brugt til at stoppe alle , og det er det, der er problemet.
Carl Valentin (SF), 2024-02-23:
Ja, selvfølgelig gør vi da det, og det er jo helt nødvendigt i det system, vi har i dag.
Men jeg håber på, at vi kan ændre vores asylsystem i retning af mindre spontant asyl.
Altså, det er helt klart.
Vi har i årevis argumenteret for, at Danmark skulle tage imod flere kvoteflygtninge, og det er jo netop, fordi vi gerne vil støtte ordninger, som sikrer en solidarisk fordeling af flygtninge.
Så synes jeg ikke, at fru Zenia Stampe har helt ret i, at der ikke har været den her skepsis over for grænsekontrol på dele af centrum-venstre-fløjen.
Det er min oplevelse, at fordi man på venstrefløjen ønsker en mere solidarisk flygtningepolitik, hvilket jeg synes er godt, så er der også dele af den, der er kommet til den konklusion, at det nærmest er en fordel, hvis det er lidt let at komme illegalt ind i forskellige lande, og at grænsekontrollen ikke er så god, fordi det på en eller anden måde sikrer solidaritet.
Det mener jeg er en forkert tilgang.
Jeg synes, vi skal sørge for at hjælpe dem, der har et legitimt beskyttelsesbehov, og dem, der ikke har, skal vi ikke bruge vores energi på.
Steffen Larsen (LA), 2024-02-23:
Jamen svigtet lå da også, som jeg nævner, i, at man ikke sørgede for, at EU's ydre grænser holdt.
Det er da hele grundlaget for bl.a. Schengen, altså at vi har ydre grænser, som vi kan sortere ved, og hvor vi kan sørge for at tingene kører.
Men det er jo herfra, problemet kommer, og her taler vi ikke kun om 2015 og 2016.
Flygtningekrisen pågår jo endnu.
Nu er det så godt nok ikke i lige så høj grad de syriske flygtninge, for nu ser vi jo utrolig mange folk fra Nordafrika og fra Vestafrika, og det er jo trods alt steder, hvor der ikke er en konflikt, der er pågående lige nu, men alligevel ser vi kontinuerligt mennesker i hundredtusindvis komme fra de områder.
Det er da ikke, fordi problemet er blevet mindre, og vi må konstatere, at de to lande i Europa, som de traditionelt har søgt til, har været Sverige og Tyskland, og at det så lige nu i højere grad er Tyskland.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-23:
Det sidste tror jeg er helt rigtigt, for det er jo et dansk anliggende.
Men jeg forstod bare på talerens tale, at det jo også har stor betydning, hvilken udlændingepolitik der bliver ført i andre lande, især vores nabolande som Tyskland og Sverige.
De vil jo blive påvirket af migrationspagten i, hvad jeg forstår på hr. Steffen Larsen at vi er enige om er en negativ retning.
Der vil komme flere dertil.
Derfor vil jeg bare høre, om man i Liberal Alliance måske havde gjort sig nogle overvejelser om inden for EPP-gruppen at trodse den linje, der er for at stemme nej til migrationspagten.
Steffen Larsen (LA), 2024-02-23:
Det må jeg jo egentlig lade hr. Henrik Dahl svare på.
Mit udgangspunkt er, at jeg tror, at man vil følge EPP-gruppen, men jeg ved det ikke.
Mit indtryk er, at man vil, i hvert fald når det kommer til Danmark, forbeholde sig retten til at bevare retsforbeholdet og dermed selv bestemme sin asylpolitik i Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-23:
Tak for det, og tak for nogle udmærkede betragtninger.
Var det Avisen Danmark, der havde en forside, hvor der stod, at nu kastede man al EU-modstand over bord og troede 100 pct. på det fælleseuropæiske projekt?
Det er tilsyneladende en tendens, der breder sig.
Steffen Larsen (LA), 2024-02-23:
Nu må vi konstatere, at størstedelen af de migranter, der kommer lige nu, kommer fra Nordafrika.
Det er jo her, at det bliver mærkeligt, for en stor del af dem kommer jo syd fra Sahara af og rejser op nordpå for så at tage vejen fra Tunesien eller fra Libyen eller fra Marokko ind i Europa.
Det er jo ikke det, vi ser.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-02-23:
Ordføreren vil gerne hjælpe nabolandene og hjælpe flygtninge med at kunne få beskyttelse i nabolandene.
Det vil vi også gerne.
Det tror jeg alle herinde gerne vil; jeg ved ikke lige med Dansk Folkeparti.
Jeg går ud fra, at man så vil give flere penge til det, men faktum er jo bare, at flygtningelejrene dér er overfyldte.
Mennesker flygter fra flygtningelejre.
Det ser vi i massevis, så hvad skal vi gøre ud over det?
Man kan jo ikke fortænke mennesker i, at hvis de sidder i en flygtningelejr, hvor man ikke har adgang til almindelig hygiejne, mad osv., at flygte videre fra dem.
Hvordan hjælper vi dem?
Steffen Larsen (LA), 2024-02-23:
Det vil vi gerne, og det er også det, jeg bl.a. har talt om her.
Det er jo f.eks. i tredjeverdenslande at oprette flygtningelejre, således at vi kan have kontrollerede forhold med dem, at vi kan sørge for, at der de steder er mad og ressourcer, som skal være der, og at vi også kan lave asylbehandlingen der.
Det ville da være en kæmpefordel.
Derudover er det jo også sådan, som jeg også nævner i talen, at vi har talt om, at vi netop skal sørge for at tage imod kvoteflygtninge.
Altså, der er da mange ting, man kan gøre, som ikke er at give incitamenter til, at folk bruger menneskesmuglere.
Det er da her, problemet er, fordi årsagen til, at jeg står her og blander migranter og flygtninge sammen, er jo netop, at i strømmen af alle store flygtningekrise har vi set, at migranterne kom med og også krævede asyl.
Og så vi set, at når systemerne brød sammen, begyndte man at give asyl en masse i nogle lande, bl.a. Tyskland, som jo bare har givet en ekstremt stor mængde asyl.
Det gør, at vi bliver nødt til at blande de to begreber sammen.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-02-23:
Jeg synes, det er enormt trist, at størstedelen af ordførerens tale handler om alt andet, end hvad det her handler om, og det er mennesker på flugt, der har brug for hjælp.
Det her med flygtninge og migranter bliver blandet
fuldstændig sammen.
Som jeg forstår fru Rosa Lunds og Enhedslistens forslag, handler det om, hvordan vi hjælper flygtninge; det handler ikke om immigranter.
Ordføreren bliver ved med at blande det her sammen.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Vil ordføreren og Liberal Alliance gerne hjælpe flygtninge, altså mennesker, der er tvunget på flugt på grund af krig, forfølgelse eller andre omstændigheder i deres land?