runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Jeg må sige, at det er bedrøveligt at opleve hr. Frederik Vad i de her dage og uger.
Vi var nogle – og det tror jeg også vi meget eksplicit har givet udtryk for – som var glade for den tale, han holdt under værdidebatten, om den her nye erkendelse af, at det ikke er nok, at man bare sådan på overfladen opfører sig ordentligt, men at man også er nødt til at tage Danmark til sig i hjertet.
Alligevel oplever vi, hvordan hr. Frederik Vad jo i forbindelse med det ene forslag efter det andet stemmer anderledes.
I sidste uge gjaldt det spørgsmålet om at forbyde særkrav til islam og om at udvise kriminelle konsekvent, også selv om det strider mod konventionerne, og nu står vi så her med muligheden for at realisere noget, som har været et politisk ønske fra Socialdemokratiets side, og alligevel taler han imod det.
Kunne hr. Frederik Vad ikke prøve at forklare, hvad det er, der vil forhindre en europæisk løsning i den her henseende, ved at Danmark går sammen med Storbritannien?
Hvorfor er de to ting modstridende?
Frederik Vad (S), 2024-05-07:
For det første vil jeg sige, at hr. Morten Messerschmidt får det til at lyde, som om det er min udlændingepolitik og mine erkendelser, og at det er et personligt projekt.
Jeg er jo ordfører for hele Socialdemokratiet, og det er selvfølgelig et ansvar og et privilegie, men det er i det lys, man skal se de ting, jeg har sagt.
Jeg er ikke bare en friløber på bageste række.
Så vil jeg sige til hr. Morten Messerschmidt, at vi er interesseret i at løse problemet, og lige nu er lille Danmark med knap 6 millioner indbyggere ved at flytte hele den måde, de her spørgsmål bliver diskuteret på i de europæiske hovedstæder.
Land for land flytter sig i vores retning, og derfor er det europæiske spor jo så langt at foretrække, fordi tingene flytter sig.
Men jeg vil sige til hr. Morten Messerschmidt, at hvis tingene holder op med at flytte sig, hvis tingene ender med at stå stille, så er det stadig væk Socialdemokratiets partipolitiske synspunkt, at så skal Danmark lave en bilateral aftale med et tredjeland.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Det, jeg spurgte om, var: Hvorfor er de to ting modstridende?
Det er derfor, man vil lave en CO 2 -afgift på landbrugsproduktion, og vi går foran på ligestillingsområdet osv.
Altså, hvad er det, der er modsætningen mellem, at Danmark, som vi foreslår i det her beslutningsforslag, laver et modtagecenter i f.eks. Rwanda, og at man så samtidig med det forsøger at få de andre europæiske lande med på det?
Altså, vi har jo vores retsforbehold.
Det er jo ikke sådan, at den retsregel, der så ville gælde for de andre lande, ville have gyldighed i Danmark.
Så det er fint nok, at man prøver at forklare alt det andet – det kan vi tage på et andet tidspunkt – men hvor er modsætningsforholdet?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Frederik Vad (S), 2024-05-07:
Modsætningsforholdet ligger vel deri, at hvis den store model er inden for rækkevidde, er det dumt at satse det hele på den lille model, der kun gælder Danmark.
Og når vi, som ministeren også var inde på,
har en situation, hvor det f.eks. er meget nemt at blive en tysk statsborger meget hurtigt, så vil de omkringliggende landes politik jo også få betydning for, hvordan det danske samfund kommer til at hænge sammen.
Derfor synes vi, at så længe der er fremskridt på det europæiske spor, skal vi lægge alle vores kræfter der.
Man kan jo mest af alt lægge kræfterne ét sted.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-07:
Tak for det.
Grunden til, at de mennesker vil have fri adgang til Danmark, er jo den udlændingepolitik, som Socialdemokratiet fører.
Hvis vi førte Dansk Folkepartis udlændingepolitik, ville de mennesker jo slet ikke have adgang til Danmark.
Altså, det er jo lidt sjovt.
Men hvad jeg også synes er sjovt, er, at ordføreren, hr. Frederik Vad, siger, at vi jo kan se, at tingene flytter sig, og i den næste sætning nævner han så Storbritannien.
Det er der, hvor argumentationen fra ordføreren ikke rigtig giver mening.
Og jeg forstår i lighed med hr. Morten Messerschmidt ikke, hvorfor Socialdemokratiet ikke mener, at Danmark kan gå i front og vise de andre europæiske lande, at det her faktisk godt kan lade sig gøre, hvis der er politisk vilje til det.
Det er der tilsyneladende ikke i det danske parlament.
Men jeg havde forventet, da Socialdemokratiet gik ud i 2019 og lovede danskerne, at det var det, man ville kæmpe for, at det så også var det, når man skulle herned i salen og stemme.
Frederik Vad (S), 2024-05-07:
Det, at Socialdemokratiet siden 2019 har kæmpet for den her løsning, er jo det, der har været med til at skubbe hele Europa.
Der er blevet lavet en politisk erklæring sammen med Rwanda; der er blevet givet en masse forskellige signaler.
Det, at Danmark har været i gang med det her spor længe, er jo det, der har skubbet ved hele det europæiske spor.
Jeg nævnte lande som Holland, Tjekkiet og Østrig før.
Der er masser af eksempler på, at tingene er i bevægelse.
Og derfor kan man sige, at så længe den bevægelse er der, giver det ikke nogen mening, synes vi, at Danmark ensidigt skal forfølge et bilateralt spor.
Så vil jeg bare sige til ordføreren, der hele tiden taler om, at Dansk Folkepartis politik ville kunne løse alle problemer, at det jo ikke er Dansk Folkepartis politik, der har været gældende siden 2019; det er Socialdemokratiets.
Og når vi kigger på, hvor mange der bliver sendt hjem, når vi kigger på, hvor mange der kommer hertil, når vi kigger på statsborgerskaber, og når vi kigger på arbejdskraft, altså hvor mange der kommer i arbejde, så er det jo ikke Dansk Folkepartis politik, der har skaffet resultater; det er Socialdemokratiets politik.
Det er Socialdemokratiets politik; bl.a. er Hjemrejsestyrelsen et af kardinalpunkterne i det her »Retfærdig og realistisk«-udspil, som er et af de største løfter, vi gav til vælgerne tilbage i 2018.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-07:
Jamen det er jo Dansk Folkepartis politik, for det er jo alle de erkendelser, som Dansk Folkeparti har råbt op om i efterhånden 3 årtier, som Socialdemokratiet så er kommet til nu – nogle af dem – og er begyndt at implementere i de sidste valgperioder i konkret lovgivning, inklusive de mange stramninger, Dansk Folkeparti fik igennem tilbage i 00'erne.
Så det synes jeg ikke er rigtigt.
Det er da underligt.
Frederik Vad (S), 2024-05-07:
Der bliver ikke åbnet op for lavtlønnet arbejdskraft uden for Europa.
Vi har ad flere omgange prøvet at gøre noget ved privat- og friskoler.
Det har der ikke været opbakning til her i Folketinget.
Folk bliver sendt ud af det her land.
Altså, jeg kunne blive ved.
Det, der lidt er Dansk Folkepartis problem, er, at man har en masse processpørgsmål, og dem vil man gerne have besvaret, men det, som danskerne nok er interesseret i, er, hvad resultatet er, og resultatet er, at den regering, vi har nu, og den politik, to socialdemokratiske udlændingeministre har stået i spidsen for siden 2019, har været den mest effektive indvandrings- og integrationspolitik i Danmark måske nogen sinde.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-07:
Tak for det, formand.
Jeg blev lidt overrasket.
Hr. Frederik Vad er faktisk den eneste herinde, der altid kan slippe af sted med lige at tage en journal eller et eller andet printet fra Socialdemokraten med op at vise på talerstolen, og så tænkte jeg, at det skal man da gøre.
Så jeg finder en artikel fra Altinget den 25. januar 2023 kl. 7.00, for hr. Frederik Vad er lidt forvirret over, hvad der egentlig skete her, og der er hr. Kaare Dybvad Bek citeret for, at det »meget pågående arbejde for at lave en ren dansk Rwanda-løsning, det arbejde var bundet op en ren S-regering«.
Det vil sige, at al den der snak om, at det er, fordi europæerne skal være med, ikke er det, der er sandt.
Hr. Frederik Vad var jo selv inde på det.
Han står jo deroppe som talsperson for et helt Socialdemokrati, altså sådan en hånddukke for Socialdemokraterne, når han så ligesom står på mål for politikken.
Men virkeligheden er jo så, at det er hr. Lars Løkke Rasmussen, som kører hr. Frederik Vads tale deroppe.
Han har lige hånden i dukken, og så siger han, at det ikke bliver bilateralt, at det skal være europæisk, og så står hr. Frederik Vad og danser.
Det synes jeg er godt, selv når han står med Socialdemokraten sådan lige fabrikeret til tiden.
Men vil hr. Frederik Vad ikke bare bekræfte, at det her er noget, udlændinge- og integrationsministeren selv har sagt, altså at det her var bundet op på en socialdemokratisk regering, og at dermed er den eneste grund til, det er ændret, at der ikke er en socialdemokratisk regering?
Frederik Vad (S), 2024-05-07:
Altså, jeg vil sige til hr. Kim Edberg Andersen, som jo altid er mand for en god fest hernede i salen, at Socialdemokratiet sådan set stadig væk står på mål for, at et bilateralt spor er at foretrække, hvis tingene på europæisk niveau går i bakgear.
Og jeg vil da sige til ordføreren, at jeg ikke kan svare på, om alle partier i den regering, vi er med i her, ønsker en bilateral model, hvis det europæiske spor begynder at gå i bakgear.
Det ved jeg da ikke noget om.
Jeg kan sige til ordføreren, at hvis vi havde en rent socialdemokratisk regering, tingene i Europa begyndte at skride og de europæiske hovedstæder begyndte at vige tilbage fra den udvikling, der er nu, så står vi stadig væk på mål for en bilateral løsning.
Det er bare ikke det, der sker, for Europa flytter sig i retning af Danmark.
Land for land ønsker man sig den her model, ligesom man ønsker sig hjemrejsereformen, som også er beskrevet i det her udmærkede oplæg, som vi stadig væk står på mål for.
Så der er ikke nogen forandringer.
Altså, hr. Kim Edberg Andersen taler lidt ud i luften om noget, der ikke rigtig eksisterer.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Jeg vil gerne prøve at forstå den der europæiske model, altså helt oprigtigt.
For det, som regeringen jo mener, er, at når der kommer en asylansøger til Danmark, skal man sende vedkommende til Rwanda, så skal man behandle sagen dernede, og hvis vedkommende er inden for FN-konventionen, skal vedkommende så op til Danmark igen og bo her, men sagsbehandlingen skal foregå i Rwanda.
Der kommer jeg bare til at tænke på: Hvis man laver sådan en fælleseuropæisk løsning, er det så stadig land for land?
For der kommer jo vildt mange til Italien, f.eks. Og hvis nu man laver en fælleseuropæisk løsning med bare Danmark, Italien og måske ti andre lande, er det så sådan, at alle dem, der kommer til Italien og siger asyl, bliver sendt til Rwanda, og dem, der dernede bliver vurderet til at være inden for flygtningekonventionen, så skal fordeles mellem de lande, der er med, eller skal de til Italien?
Det synes jeg er ret vigtigt at vide, i forhold til hvordan den her europæiske model skal fungere.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-05-07:
Tak, og tak for ordførertalen.
Jeg er vældig interesseret i at vide, om det vitterlig er god Venstre-liberal-politik at øge skatterne og gøre det dyrere at være dansker.
Rigtig mange af dem, der flyver fra vores mindre lufthavne, og som skal til Rønne, Aalborg eller andre steder hen, er jo ikke tyske turister eller amerikanere.
Det er typisk danskere, der skal på arbejde.
Det er i hvert fald danskere, der skal rundt i deres eget land.
Vi kan jo allerede nu se, at de har store problemer i Sverige med at håndtere deres flyafgift, og at de faktisk overvejer at tilbageregulere den.
Det synes jeg måske ordføreren skal reflektere over.
Men jeg vil grundlæggende egentlig gerne vide, og jeg synes, det er utrolig interessant, for Venstre har jo altid sagt, at det ikke skal være dyrere at være dansker, men her kommer der så en ny afgift, hvor pengene ikke kommer tilbage krone for krone til dem, man tager den fra: Er det virkelig stadig væk Venstrepolitik?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-07:
Tak for ordet, formand.
Minimumsbeskatningsloven var en vigtig lov, og det var en historisk aftale, som satte en bund under selskabsskatten.
138 lande blev igennem OECD enige om, at der skulle indføres en minimumsbeskatning.
Det er et historisk skridt, og det var en vigtig debat i Folketinget.
Debatten i dag er lidt mindre central.
Den handler om at opdatere nogle af retningslinjerne for minimumsbeskatningsloven, og det støtter vi selvfølgelig også i SF.
Vi støtter i det hele taget internationale aftaler, der gør, at man ikke kan spekulere i skat og udnytte skattely, også selv om vi ikke mener, at bunden på 15 pct. er målet; vi mener, at man godt må have en højere selskabsbeskatning.
Det anden del af lovforslaget handler så om at opdatere EU's sortliste over skattely og implementere det i dansk lov.
Det stemmer vi altid for i SF.
Selvfølgelig skal den danske lovgivning følge EU's sortliste, også selv om vi mener, at EU's sortliste er dybt mangelfuld.
Der er klare skattelylande, der ikke er opgjort på listen, ligesom der ikke er sanktioner over for EU-lande, som optræder som skattely.
Det til trods stemmer vi selvfølgelig for en opdatering.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-07:
Enhedslisten er ikke med i det her ejendomsvurderingssystem, men vi noterer os, at der er et høringssvar, hvor BL – Danmarks Almene Boliger er tilfredse med det her lovforslag.
Der er nu udsigt til, at man har mulighed for at indbetale, så det er det rigtige beløb, man kommer til at indbetale i 2024, og der er mulighed for en indeksering af indbetalinger fra 2022 til 2023, så vi har tænkt os at stemme gult til lovforslaget.
Mohammad Rona (M), 2024-05-07:
Jeg tænker heller ikke, at jeg vil gå ind i det tekniske i det lovforslag her.
Nu har vi jo haft ordførere, som har været inde over det.
Jeg synes, det er godt, at ministeren også har bragt det her på bane, i forhold til at det har været et ønske fra branchen og fra industrien.
I den forbindelse synes jeg, at det kun er fair, at vi har gjort det markant nemmere og mere fleksibelt for vores erhvervsejendomme.
Så vi støtter selvfølgelig også lovforslaget.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-05-07:
Tak for det, formand.
I Liberal Alliance er vi glade for, at bekymringerne fra erhvervslivet er blevet hørt og imødekommet her med lovforslaget, og vi hilser derfor de her justeringer af ejendomsskatteloven velkommen.
Og i særdeleshed de ting, som forbedrer forholdene omkring dækningsafgiften, er vi selvfølgelig glade for.
Så for at gøre det helt kort siger jeg her, at Liberal Alliance stemmer for.
Og så skulle jeg hilse fra Dansk Folkeparti og sige, at de også stemmer for.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-07:
Jeg skal ikke trække det i langdrag.
Lovforslaget er blevet gennemgået af tidligere ordførere, og det handler jo – det mest centrale i det, i hvert fald – om at introducere en stigningsbegrænsning på 10 pct. i erhvervsdækningsafgiften.
Samtidig tilpasser man reglerne for den foreløbige betaling af afgiften, og man laver også en indeksering af de foreløbige 2022- og 2023-vurderinger for vurderingerne i 2024 og 2025, for de betales først senere.
I SF har vi den tilgang til ejendomsvurderingssystemet, at vi ikke er en del af forliget bag ejendomsvurderingerne.
Vi mener, at der var nogle problemer med systemet, og man kan også se, at en del af dem i dag er blevet til virkelighed og bliver mødt af både borgere og virksomheder, og vi mente også, at der var en urimelig skattelettelse for især nogle af de større ejendomme, da man indgik forliget.
Siden har vi stemt for nogle af implementeringsforslagene – det er jo et forlig, der har været længe undervejs – og vi har stemt imod andre.
Men med det sagt vil jeg sige, at det her er en forbedring af de aftaler, der ellers ligger, og af den ejendomsbeskatning, der vil være på erhvervsområdet, og derfor er vi positive over for den i SF.
Det må man sige at høringssvarene også er, og det støtter vi os op ad her, selv om vi som sagt ikke er en del af det samlede forlig.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-05-07:
Altså, jeg vil sige, at det ikke er første gang, at Danmarksdemokraterne er blevet inviteret af nogle fra rød stue, men jeg tror nu nok, at det der med at gå tilbage til en fuser er der ikke ret mange der har lyst til at gøre.
Anders Kronborg (S), 2024-05-07:
Så synes jeg også, at ret skal være ret, hr. Hans Kristian Skibby, i forhold til at når man stemmer ja til noget, skal man også have cadeau for det, for det her går jo faktisk ind og skaber en øget tryghed.
Når vi har diskuteret det her med ejendomsbeskatningen, bliver jeg jo altid sådan lidt, om man så må sige, rørstrømsk, når jeg diskuterer med hr. Hans Kristian Skibby, for jeg var ikke i Folketinget, da man lavede ejendomsvurderingsloven.
Det var hr. Hans Kristian Skibby, og mig bekendt stemte hr. Hans Kristian Skibbys parti for, og på det tidspunkt havde vi en borgerlig regering i Danmark, og vi havde en Venstreskatteminister, der hed hr. Karsten Lauritzen.
Så jeg kunne da sådan set godt tænke mig at spørge hr. Hans Kristian Skibby: Var det ikke snart en idé at blive en del af den her kreds omkring ejendomsvurderingsloven?
Mange af Danmarksdemokraternes medlemmer har jo stemt for den her aftale, så det må da ligge ligefor at smutte ind og hjælpe det helt i mål.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-05-07:
Nu er vi jo et par gange tidligere blevet beskyldt for, at vi kun kan sige ordet nej.
Jeg synes nu, at man, hvis man kigger i afstemningsprotokollerne fra Folketinget, vil opleve, at Danmarksdemokraterne ret så mange gange stemmer ja.
Men lad nu det ligge – det her er en anden debat, og det er ved at være sent på dagen.
Jeg vil selvfølgelig på vegne af Danmarksdemokraterne glæde mig over, at man med den her lov får indført en større fleksibilitet ved betaling af dækningsafgiften hos de bemeldte danske virksomheder.
Det er den ene del af det her lovforslag, og den anden er jo så lidt et kuriosum.
Det er i forhold til foreløbige ejendomsvurderinger.
Det tror jeg faktisk på er rigtigt, når ministeren skriver det, for de kan da ikke blive mere skæve, end de er nu.
Så det er i hvert fald rigtigt, og det er også fornuftigt, at der bliver lavet et i hvert fald mindre indgreb, som sikrer en del af den her præcisering i forhold til beregninger af ejendomsvurderinger fremadrettet, men der er efter vores bedste vurdering lang vej endnu.
Samira Nawa (RV), 2024-05-07:
Tak, formand.
Det er vi rigtig glade for i Radikale Venstre, og der er også positive høringssvar, og derfor støtter vi lovforslaget.
Hans Andersen (V), 2024-05-07:
Tak for det.
Det er sjældent, at man kan glæde sig over en ejendomsskat, men med det foreliggende lovforslag er der faktisk lidt at glæde sig over.
For ikke nok med, at vi her implementerer »Aftale om øget tryghed om de nye erhvervsvurderinger« og dermed sikrer den aftalte stigningsbegrænsningsordning for dækningsafgiften på erhvervsejendomme, så er der også nogle tekniske justeringer, på baggrund af at en systemteknisk udfordring er løst.
Det er jo en god nyhed på et område, hvor man ellers har været lidt nervøs, hver gang ordet systemteknisk er optrådt.
Det er der ikke nogen grund til at være i dag.
Særlig er det vigtigt, at vi får etableret stigningsbegrænsningen for dækningsafgiften.
Dermed vil større stigninger i dækningsafgiften blive indfaset løbende, og virksomheder og markedet har tid og forudsigelighed til at tilpasse sig.
Det kommer i stedet for et scenarie, hvor nogle ville opleve en væsentlig stigning fra et år til et andet, og det er vi i Venstre godt tilfredse med.
De foreliggende ændringer skaber mere fleksibilitet for dækningsafgiftspligtige virksomheder, som, indtil deres endelige vurdering foreligger, stod til at skulle betale en forkert skat, enten den samme skat som året før eller den fulde dækningsafgift i det nye system.
Nu kan virksomheden i stedet bruge deres egen viden og lægge sig i intervallet imellem de to, og med andre ord er der mulighed for, at virksomheden selv kan vælge den foreløbige beskatning inden for intervallet.
Det vil alt andet lige give en mere retvisende foreløbig skattebetaling, at vi ikke pålægger dem en skattebetaling, som vi nærmest med sikkerhed ved er forkert, hvilket ville have været konsekvensen uden denne lov.
Det er nu løst, og samlet set står vi altså her med et lovforslag, der, som også den socialdemokratiske ordfører nævnte, råder bod på et par mindre uhensigtsmæssigheder i vores ejendomsskattesystem, og på den baggrund støtter Venstre op om lovforslaget.
Anders Kronborg (S), 2024-05-07:
Tak for det.
Vi har jo stadig et par lovforslag tilbage, og klokken nærmer sig midnat, så jeg vil tillade mig, fordi det her er en mindre justering, at gøre det forholdsvis kort.
Vi behandler L 185, som er en ændring af ejendomsskatteloven og ejendomsvurderingsloven.
Det er som sagt en mindre justering, der bidrager til en mere korrekt betaling af foreløbig dækningsafgift.
Justeringen gør det muligt at betale et valgfrit beløb imellem disse to.
Den politisk aftalte stigningsbegrænsningsordning for dækningsafgift vedrører derimod den endelige betaling af dækningsafgift på baggrund af de almindelige vurderinger.
Den 1. november indgik et flertal i Folketinget »Aftale om øget tryghed om de nye erhvervsvurderinger«, som bl.a. indebærer en stigningsbegrænsning for dækningsafgiften på erhvervsejendomme, og partierne, der var med i aftalen, som var en bred aftale, var Socialdemokratiet, Venstre og Moderaterne, som udgør regeringen, og så var det Radikale Venstre, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance.
Den aftale skal sikre, at når Vurderingsstyrelsen påbegynder udsendelser, de første almindelige erhvervsvurderinger siden 2011, så vil større stigninger i dækningsafgiften blive indfaset løbende gennem en årrække.
Med de ord vil jeg sige, at vi ser frem til udvalgsbehandlingen, og jeg tror også godt, jeg kan sige, at selv om det her er en mindre justering, er det sidste ord nok ikke sagt i forhold til ejendomsvurderinger.
Jeppe Bruus (S), 2024-05-07:
Jeg synes faktisk, at det, der er mest mærkeligt og besynderligt, er, at man på den ene side som parti kan sige, at man anerkender, at klimaforandringerne er menneskeskabte, og støtter op om klimaloven og så på den anden side, forslag efter forslag, stemmer nej, altså nej til en CO 2 -afgift på industrien, nej til en passagerafgift, nej til at gøre noget ved landbruget, nej, nej, nej, uden at man har noget som helst troværdigt svar på, hvordan man så vil være med til at handle os ud af den klimakrise, vi befinder os i.
Det synes jeg faktisk er mærkværdigt og besynderligt.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-05-07:
Men jeg synes simpelt hen, det er en mærkelig og besynderlig prioritering, man har.
Ministeren siger, at det skyldes aktivitet og handling, men de her pågældende flyselskaber – det er jo så konkret SAS, der har givet ordre på de her fly, som man er gået i gang at producere – investerer jo også penge.
Det er jo en handling.
De bruger penge.
Det er også en handling, og de leverer grøn luftfart; de leverer fly, der flyver på el.
Hvorfor skal de så pålægges en passagerafgift?
Vil ministeren ikke anerkende, at man skal belønnes for at investere i grønne elfly, eksempelvis ved at fjerne afgiften?
Jeppe Bruus (S), 2024-05-07:
Hvis man tror på, at klimaforandringerne er menneskeskabte, og at handlinger betyder noget, er vi nødt til at gøre noget aktivt.
Nu har vi tidligere drøftet CO 2 -afgift, og det viser sig jo faktisk, at når vi indfører en CO 2 -afgift på industrien, er det med til, at der er flere industrivirksomheder, der reducerer.
På samme måde indfører vi en passagerafgift her, for at der faktisk er penge til at udvikle bæredygtig luftfart.
Det er rigtigt, at afgiften er en passagerafgift, uanset hvilket brændsel der er i flyet.
Det er også derfor, vi har aftalt en mellemlanding i 2027, og vi vil følge en indfasning af afgiften.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-05-07:
Jeg vil gerne takke for ministerens tale.
Jeg har bare et afklarende spørgsmål.
Det er altså i forhold til det her med, at det er en passagerafgift, som jo så tilsyneladende også rammer de elfly, der kommer i drift i Danmark allerede fra 2028.
Det er fly, der flyver på el, og som så måske også bliver bygget til at kunne være hybride fly, som har begge dele.
Det er altså elfly med op til 200 km's rækkevidde.
Mener ministeren, at elfly virkelig skal pålægges en passagerafgift?