runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-09:
Tak for ordførertalen.
Jeg hæftede mig lige ved, at ordføreren i et svar til Radikales Lotte Rod fik sagt, at det er på velfærdsområderne, at frisættelsen har været i højsædet for regeringen, fordi det er her, det giver mening.
Det er jo egentlig ikke rigtigt.
Vi har jo i Folketinget lavet alle mulige frisættelsesordninger netop for at styrke kommunerne der, hvor de gerne vil gå langt.
F.eks. har vi landdistriktsområdet, hvor vi har indgået en meget, meget bred aftale om friere bymidter, og hvor vi har lavet rigtig, rigtig mange forsøgsordninger og lovændringer, som giver kommunerne lov til i nogle forsøg at afvige fra lovgivningen.
Det ved jeg jo at ordførerens parti også er meget store fortalere for.
Så man kan jo sagtens gøre det på alle mulige andre områder end velfærdsområdet.
Jeg vil bare spørge ordføreren om noget konkret.
Det her rækker jo langt ud over havmiljø og vandmiljø, som jeg kan se at regeringen forsøger at begrænse det til; det handler også om klima og biodiversitet.
Er der ingen steder – i udbudsloven, i bygningsreglementet, i planloven – man i Socialdemokratiet ser mulighed for at frisætte kommunerne?
Birgitte Vind (S), 2024-01-09:
Hvis vi tager f.eks. hastighedsgrænserne i byerne, er det allerede sådan, at politiet faktisk skal ind over, inden man som kommune træffer en afgørelse.
Det er jo, fordi det er godt, at der også er nogle fælles regler, som vi alle sammen kan orientere os efter.
Der kan være nogle faglige hensyn, som politiet har kendskab til, og som man måske ikke har kendskab til i den enkelte kommune.
Kim Edberg Andersen (NB), 2024-01-09:
Tak for det.
Jeg vil bare lige lave en disclaimer på det første.
Jeg synes, det er et dumt forslag, men så er der også det, Socialdemokraterne står og siger deroppe om frisættelse.
Der står jo i forslaget, at man skal give nogle kommuner ret til at gå foran.
Der står ikke, at der er andre kommuner, der så ikke må have et regelsæt, som resten af Danmark har til fælles.
Der står, at der er nogle, der skal gå foran.
Så jeg bliver nødt til at sige, at det er lidt letkøbt, selv om jeg er modstander af forslaget, at stå deroppe og sige, at det her frisættelse også kan være noget mærkeligt noget.
Er virkeligheden ikke bare, at det er, fordi regeringen ikke selv synes, at det her område skulle frisættes, og at det er derfor, man ikke ønsker det?
Der står ordret i forslaget, at det er for at give nogle kommuner ret til at gå foran.
Og så falder ordførerens argumentation med, at det her kan blive noget frygteligt noget for nogle kommuner.
Det kan det jo aldrig nogen sinde, hvis der er nogle af kommunerne, der går foran.
Så kan det jo ikke blive værre for nabokommunen.
Vil ordføreren ikke lige fortælle mig, hvordan det kan blive værre for nabokommunen?
Hvis kommune A får øget biodiversiteten, hvordan har det så negativ indflydelse i kommune B?
Magnus Heunicke (S), 2024-01-09:
Nej, sådan tror jeg ikke det skal forstås.
Som spørgeren jo ved, er der i øjeblikket gang i nogle forhandlinger om en del af det, der står i bemærkningerne, nemlig nulemissionszonerne.
Som jeg også nævnte tidligere, er de næste forhandlinger, som vi faktisk også har startet op på, forhandlinger om at hjælpe kommunerne og spildevandsselskaberne med at blive bedre til at kunne håndtere højtstående grundvand, som det også nævnes.
Men jeg synes, det er en forkert analyse af problemet at sige, at grunden til, at der ikke sker nok, er, at der ikke er nok frihed.
Hvorfor siger jeg det?
Det siger jeg, fordi vi har haft problemer med frivillighed og frihed, når det handler om at beskytte vores grundvand, altså noget, der er så vigtigt og afgørende.
Der gik jo årevis med frihed og frivillighed, og hvad skete der?
Jeg tror, man nåede at beskytte 9 pct. af vores boringsnære beskyttelsesområder.
Resten var der ikke sket noget med.
Det er derfor, vi går ind med en konkret lovgivning, og det er jo staten, og det er Folketinget, men det mener jeg også er det rigtige.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-09:
Tak til ministeren for talen, og ikke mindst tak til Radikale Venstre for et rigtig godt forslag.
Når jeg lytter til ministerens tale, har jeg meget svært ved at forstå, hvorfor man i regeringen sådan set ikke bare vil gøre det, der i beslutningsforslaget står meget bredt formuleret, nemlig at indkalde til forhandlinger, hvor man drøfter, hvordan man kunne frisætte kommunerne på de områder, som regeringen selv måtte mene var relevante.
Det kan godt være, at ministeren ikke mener, at der er behov for at kigge på de konkrete ting, som bliver nævnt i bemærkningerne til beslutningsforslaget, men det er nu engang selve teksten i beslutningsforslaget, der her er tale om, og det er jo bredt formuleret.
Så skal det forstås sådan, at regeringen ikke mener, at der er behov for at frisætte eller fjerne lovgivningsbarrierer på hele lovgivningsområdet i Danmark, hvad angår en grøn omstilling af kommunerne?
Magnus Heunicke (S), 2024-01-09:
Jeg tror, vi lige skal ned i niveau i forhold til at male skræmmebilleder op om, hvor voldsomt dyrt det bliver.
Det her efterspørges af nedrivningsbranchen, og det efterspørges af byggebranchen, og de kan se en værdi i det, som vi i øjeblikket ikke får gavn af.
Det er en værdi, som jo også vil betyde, at de materialer, der ligger i vores bygninger – det kan være gamle mursten eller døre eller vinduer eller tegl eller andet – kan sælges videre til nogle andre, der kan bruge dem.
Og derfor er det for mig at se noget, som også vil være fornuftigt for dem, der har ejerskabet af den bolig.
Kim Edberg Andersen (NB), 2024-01-09:
Jamen jeg bliver nødt til at hjælpe ministeren, for det er det nemmeste i verden at finde ud af, om noget er registreret som et enfamilieshus eller ej.
Det er bare at gå ind på OIS.dk, og der står det.
Det er det første, som håndværkere slår op i for at finde ud af, om de skal køre efter det ene regelsæt eller efter det andet.
Det, man gør nu, er, at man fritager nogle, som bor i små huse, for en regning – sikkert i nogle vælgerkredse her på Sjælland – og så rammer man igen nogle mennesker uden for byerne.
Hvis det er meningen, at parcelhusene skal holdes ude, er det vel familiernes hjem, der skal holdes ude.
Og min bekymring går på, at det bliver så voldsomt dyrt at rive noget ned nu.
Det bliver så voldsomt dyrt, minister, at du kommer til at have nogle, der kommer til at være stavnsbundne, fordi de ikke har råd til at rive ned.
Så må de bo i det gamle.
Magnus Heunicke (S), 2024-01-09:
Nu er der så et pres fra den anden fløj her.
Jeg står fast på mit synspunkt, og det gør jeg – det ligger faktisk også lidt i spørgerens kommentar og begrundelse for spørgsmålet – for i forhold til enfamilieshuse kan man jo spørge: Hvad så med tofamilieshuse?
Jeg synes ikke, der er meget logik i at gå den vej.
For mig at se vil logikken være – og det vil også være den rettesnor, jeg synes vi skal følge fremover, når vi skal videre ad den vej, når markedet er bygget op, og det er vi jo så enige om, og der bliver nogle værdier – at der faktisk kan være en værdi i at sælge de materialer videre, som man får brudt ned på sin grund.
Men der vil det være min indstilling, at det også vil gælde kvadratmeter.
Nu er det så startet med 250 m², men når man vil gå længere ned, vil det, synes jeg, være klogest og det reneste snit og nemmest at forstå for alle håndværkere, nedrivningsvirksomheder, grundejere osv. med kvadratmeterreglen, og den synes jeg vi skal holde fast i.
Lotte Rod (RV), 2024-01-09:
Tak for det, formand.
Jeg har virkelig glædet mig til den her sag.
Det er et forslag, som er skrevet af en række engagerede radikale kommunalpolitikere, som jeg så som kommunalordfører har mulighed for at rejse her i Folketingssalen.
Det handler om to ting, som jeg brænder meget for.
Det ene er at give en bedre verden videre og sørge for, at vi får noget fart på den grønne omstilling og passer på vores klima, miljø og natur.
Det andet er at sørge for, at vi har et stærkt folkestyre i Danmark, og at vi har et stærkt lokaldemokrati, hvor vores kommunalpolitikere er frie til at kunne gøre noget ved det, som de brænder for, og ikke hele tiden løber panden imod nogle mure og regler, der gør, at det ikke rigtig kan blive til noget.
Derfor har vi fremsat det her forslag, som handler om at sætte kommunerne fri til at gå foran på den grønne omstilling.
Og jeg glæder mig rigtig meget til den her debat.
Jeg tænker jo også, det er en mulighed for, at regeringen faktisk kan sætte noget handling bag de ord, der står i regeringsgrundlaget, om frihed, og derfor glæder jeg mig selvfølgelig til at se, hvad vi kan samles om, og til at prøve at se, om ikke vi kan gøre noget ved det her.
For det er bare sjovere at være lokalpolitiker, hvis man rent faktisk også kan gøre noget ved det, som man brænder for.
Magnus Heunicke (S), 2024-01-09:
Det synes jeg faktisk også er meget positivt, altså at der er et ønske om at gå videre og komme så langt som muligt.
Vi må også bare erkende i dag, at det marked til at rense op og genbruge murstenene og vinduesrammerne og dobbeltdørene og de andre ting, vi har hørt om i dag, jo skal i gang, og virksomheder i branchen skal i gang.
Det er slet ikke på nogen måde noget, der har en volumen nu, hvor man kan begynde at aftage byggeaffald.
Derfor er det for at tilkendegive, at det for regeringen og især for mig er første skridt i nogle etaper, og at vi skal videre.
Det betyder, at vi skal længere ned senere hen – men først skal det løbes i gang.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-09:
Jamen jeg er godt klar over, at der er en aftalekreds omkring den her liberalisering af affaldssektoren og andre hjørner.
Der ligger så i den aftale nogle små hjørner, der er rigtig fornuftige, om at øge genbruget.
Men når nu ministeren har lavet det lovforslag og det har været i høring og der er en masse høringssvar, som sådan set efterspørger, at det her lovforslag også burde gælde nogle mindre bygninger, så har man vel ret til at læse de høringssvar og sige: Det var da en fornuftig kommentar, der kom der – vi må hellere ændre i lovforslaget?
Synes ministeren ikke, at det er sådan lidt markant, hvor mange der egentlig ønsker, at der skal være en lavere grænse?
Magnus Heunicke (S), 2024-01-09:
Når der så er en bemyndigelse til at gå længere, er det jo, fordi der også er en politisk aftalekreds om den cirkulære ændring af den her branche, og det er den aftalekreds, som selvfølgelig vil blive orienteret om, hvordan udviklingen går, og selvfølgelig også om, hvis vi skal aftale de næste skridt.
På den måde er det jo korrekt, at det er ministeren, der så har ansvaret for at udmønte det, der så til den tid formentlig vil være en bekendtgørelse.
Men selvfølgelig vil Folketinget blive orienteret, og jeg skal nok også sikre mig, at orienteringen om, hvordan det går, ikke kun er til aftalekredsen, men også til de partier, som ikke er med eller er trådt ud af aftalekredsen, altså en orientering om og en status på, hvordan det går med at få det her løbet i gang.
Kim Edberg Andersen (NB), 2024-01-09:
Det kan godt være, at det er, fordi jeg kommer fra et område, hvor et enfamilieshus ikke nødvendigvis er et eller andet bette et på 250 m².
Men ude på landet har jeg vel på en god dag 400 hovedhuse.
Men jeg kan få lov at rive alle mine lader ned, for de er på under 250 m², uden det her.
Vil ministeren ikke være med til at ændre ordlyden i det her, sådan at vi snakker ind i en fællesmængde af mennesker, der bor i huse, både store og små, og så kan vi snakke tofamilieshuse eller erhverv, indtil markedet er der?
For det, der er problemet for mig, er jo den kæmpe ekstraregning, det bliver for en familie at skulle have revet noget ned nu, inden markedet er der, for når markedet er der, er der jo en værdi i de materialer, man får skilt ad.
Er ministeren villig til at se på, at man gør det, i stedet for at man siger 250 m², fordi man her på Sjælland slet ikke kan forestille sig, at nogle af os har mere plads, og derfor bare siger enfamilieshuse, altså så vi holder ganske almindelige danskere ude af det?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-09:
Så jeg kan forstå på ministeren, at ministeren er tilfreds med at køre videre med flertalsregeringen med det flertal, der er lige for tiden.
Jeg synes, at det her forslag nævner nogle ting, som vi ikke har taget hånd om.
Det her med, at der er højtstående grundvand, har vi altså ikke løst politisk.
Hvis man kigger på det med klimaforandringerne, og hvad det betyder for den enkelte kommune, så er der en lang række kommuner, som har stået i vand til knæene, og som synes, at der skal ske noget mere.
Og hvad angår biodiversiteten, er det altså en biodiversitet, der er i tilbagegang, og der er ikke en plan for, hvordan vi får vendt skuden.
Så jeg synes faktisk, at det her forslag er meget sympatisk, fordi det ligesom siger: Regering, indkald til nogle forhandlinger, for der er nogle uløste problemer.
Jeg synes, at det her er besynderligt.
Magnus Heunicke (S), 2024-01-09:
Som jeg lige har svaret fru Lotte Rod, er vi jo netop i gang med nogle forhandlinger, og vi har haft to forhandlingsmøder om det konkrete element, der nævnes, nemlig nulemissionszoner og det at give en mulighed for at lave et lovforslag, altså lave en stemmeaftale.
Det er altså præcis en forhandling om at give en mulighed for, at kommunerne får frihed til at indføre dette af hensyn til klimaet og den grønne omstilling i vores transportsektor og selvfølgelig også nogle luftkvalitetshensyn.
Så vi er i gang med forhandlinger, men forhandlingerne synes jeg skal være om nogle reelle elementer, som regeringen også er interesseret i at gå videre med, altså helt konkret og reelt forhandlinger om en frisættelse.
Hvis man så zoomer ind på det andet element, jeg nævnte, hvor der er et behov for det modsatte, altså elementet om beskyttelse af drikkevandet, så har regeringen også drøftet det med Folketingets partier, men den er jo endt med at komme med et lovkrav, som vi skal forhandle her i Folketingssalen, i hvert fald i den her folketingssamling, som modsat ikke giver frihed, men som faktisk giver flere krav om at beskytte vores drikkevand.
Mit svar er jo, at vi allerede er i gang med at forhandle i Miljøministeriet om at sætte kommunerne fri, når det handler om nulemissionszoner, som er en del af det, forslaget nævner.
Vi er så gået den anden vej, når det handler om beskyttelse af drikkevandet.
Der får kommunerne et lovkrav om at give påbud.
Så vi bliver nødt til at se problemerne adskilt fra hinanden, og de udfordringer, der er i andre dele af vores velfærdssamfund, med store dokumentationskrav og sådan nogle ting, som man sammenligner det med her, mener jeg ikke er det samme problem, som der er på miljøområdet.
Lotte Rod (RV), 2024-01-09:
Jamen det er jo præcis det, vi kunne snakke om i en forhandling, altså hvordan vi lægger det snit, så vi netop bruger det til at gå foran på det grønne område.
Og det, der har været ekstremt interessant ved at følge de andre frihedsforsøg, har jo været, at det i virkeligheden viste sig, at rigtig meget af det, som man så blev sat fri fra, var man faktisk slet ikke bundet af.
Men man følte , at man var bundet af regler.
Derfor tror jeg, at det i sig selv vil have en effekt, hvis regeringen – det kunne være miljøministeren, men det kunne også være indenrigsministeren – indkalder til forhandlinger om at sætte kommunerne fri.
For jeg tror, at det i sig selv vil være en drivkraft for at skubbe på den grønne udvikling.
Derfor vil jeg spørge ministeren igen: Kunne regeringen ikke forestille sig at indkalde til forhandlinger om at sætte kommunerne fri på det grønne område?
Magnus Heunicke (S), 2024-01-09:
Det ville der være på nogle dele af det grønne område.
Men jeg synes, at i forhold til de dele, jeg har nævnt, nemlig kystbeskyttelse, drikkevandsbeskyttelse og vedvarende energi-udvikling, må man sige, at der i hvert fald også er brug for noget statsligt engagement og statslig finansiering, hvilket vi jo også gør delvis på forskellige områder, hvor vi hjælper med at finansiere opgaven, fordi vi har nogle statslige mål.
Det er jo ikke altid, at man bliver lige populær ude hos den lokale lodsejer, når man siger, at her må lodsejeren ikke sprøjte længere, og det er jo det, der er tilfældet: et sprøjteforbud ved de boringsnære områder, altså ved grundvandsbeskyttelsesområderne.
Det er jo sådan nogle elementer, vi taler om her, og der må man bare sige, at det ikke er gået hurtigt nok.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-09:
Jeg synes, det er lidt spøjst ligesom at høre ministeren sige, at det er et sympatisk forslag, om end osv., og at regeringen så ikke kan støtte det her forslag.
Jeg kan huske nogle forhandlinger med den tidligere regering om en havplan, som var lidt farlige for den regering, fordi det faktisk lige pludselig viste sig, at der var et flertal, som godt ville gå videre end regeringen, og at regeringen var på vej til at komme i mindretal, og at de forhandlinger om en havplan så strandede tilbage i sommeren 2022.
Men for en flertalsregering er det vel ikke så farligt at indkalde til en drøftelse med Folketingets partier.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at regeringen er så bange og så magtfuldkommen, og at man, bare fordi man har et meget spinkelt flertal, som man lige opnåede på valgdatoen, så ikke tør indkalde til nogen forhandlinger.
Jeg synes, det er besynderligt.
Kan ministeren ikke se, at det ikke er så farligt at indkalde til forhandlinger, når man er en flertalsregering?
Lotte Rod (RV), 2024-01-09:
Tak for talen og for den positive modtagelse.
Jeg er meget enig med ministeren i, at frihed altid hænger sammen med en forpligtelse, og den måde, vi har gjort det på med de andre frihedsforsøg, har jo været at give friheden, men samtidig sætte nogle hegnspæle op og simpelt hen som en del af forhandlingerne sige: Det her skal jo gøre, at man bruger det til noget, og ikke gør det dårligere.
Derfor vil jeg bare spørge helt konkret, når ministeren nu faktisk er ret positiv over for det: Er regeringen så enig i, at når man nu lidt har givet det fri i forhold til dagtilbud, skoler og ældreområdet, så er der også brug for tilsvarende at give det fri på det grønne område?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-10:
Tak for ordet, formand.
Hvis man følger debatten derhjemme, kan man jo godt få indtrykket af, at det her er en ren ekspeditionssag, og at vi er enige i Folketinget.
Det sidste vil jeg bekræfte.
Jeg tror, at vi er enige.
Selvfølgelig opdaterer vi listen over lande omfattet af danske defensive foranstaltninger i forhold til skattely, når EU's skattelyliste også bliver opdateret.
Men jeg vil lige knytte et par ord til EU's liste over skattelylande – dels fordi listen er mangelfuld, dels fordi den faktisk også kan have en effekt.
Når listen kan have en effekt, er det jo, fordi den lægger et pres på det enkelte land i forhold til at ændre deres skattelovgivning, så de kan komme af listen igen.
Det betyder også, at selv om det må eller vil have konsekvenser for europæiske virksomheder, som har investeret i det land, er man nødt til at gennemføre sanktionerne, for at vi dermed kan presse verdens lande mod større skatteåbenhed og undgå skattelykonstruktioner.
Skattely koster samlet set verden over 2.000 mia. kr.
Der er forskellige estimater, men det er store beløb, der er i skattely.
Så man undgår bl.a. den danske skatteopkrævning, men også skatteopkrævning i en række af verdens udviklingslande.
Så det, at vi stadig væk har skattely, hvor man snylter på den samlede skattebetaling, er dybt problematisk, og derfor er det afgørende, at man gennemfører de sanktioner, der følger med EU's skattelyliste.
Det andet er så, at EU's liste desværre er stærkt mangelfuld.
Det er den først og fremmest, fordi europæiske lande ikke kan optræde på skattelylisten, selv om vi ved fra utallige læk, at der er klare skattely i Europa.
Man kan nævne Luxembourg som et af dem.
Det er lande, som slår sig op på at sikre, at virksomheder betaler en for lav skat, og ikke udveksler skatteoplysninger med andre europæiske skattemyndigheder, og som derfor på alle måder lever op til kravene til at være på listen over skattelylande.
Det bør ændres.
Det kan vi ikke gøre her fra Folketinget, for det er et spørgsmål i EU, men det er problematisk.
På samme måde ved vi også, at der er en række skattely uden for EU, som heller ikke er opført på listen.
Det er skattely som Cayman Islands og Bermuda, som har utallige læk og utallige eksempler på, at der bliver spekuleret i skatten.
Så i SF støtter vi selvfølgelig, at vi opdaterer den danske lovgivning, i forhold til hvad for nogle lande der skal have sanktioner.
Det indbefatter, som ordføreren for Venstre, hr. Kim Valentin, siger, selvfølgelig også, at de lande, der nu lever op til kravene, bliver flyttet ud af listen over dem, der skal have sanktioner.
Og samtidig er vi stadig kritiske over for, at EU's skattelyliste ikke er fyldestgørende.
Kim Valentin (V), 2024-01-10:
Tak for det.
Det er ikke, fordi jeg har supermeget mere at sige end Anders Kronborg.
Jeg vil tilføje, at når man fjerner lande fra EU's sortliste, har det faktisk også en konsekvens for de virksomheder, der investerer i de lande.
Derfor er det selvfølgelig rigtig vigtigt, at vi følger hurtigt op på de her dele ad den vej.
Den her lovgivning sætter lige præcis lys på, at man både tager lande ind på og lande ud af sortlisten relativt hurtigt.
Det tror jeg er vigtigt, også i fremtiden, at vi får kigget på.
Men Venstre støtter det her forslag.
Jeg rejste mig op, fordi der er en kritisk indstilling til de lande, som er inde i EU, og der har vi jo netop EU-Domstolen.
Hvilken rolle mener ordføreren EU-Domstolen har i den her sammenhæng?
Anders Kronborg (S), 2024-01-10:
Da det er den første tale, jeg selv skal holde efter nytår, vil jeg gerne starte med at ønske alle et godt nytår.
Det lovforslag, vi behandler, omhandler EU's sortliste.
Det sker også herinde i salen.
Nogle lande kommer på, og andre tages af.
Sidst man behandlede sortlisten herinde i Folketinget, stemte samtlige partier for opdateringen undtagen Nye Borgerlige.
Med de ord vil jeg sige, at Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget.
Mohammad Rona (M), 2024-01-10:
Tak for det, formand.
Tak til SF for lige at bytte om på rækkefølgen.
Jeg vil også gøre det meget kort.
Vi støtter naturligvis op om, at listen over lande, der er omfattet af danske defensive foranstaltninger, er i overensstemmelse med EU's sortliste, og derfor er vi også glade for, at vi nu ændrer listen, således at listen er opdateret efter Rådets seneste beslutning i oktober sidste år.
De lande, der så kommer ind på listen, er selvfølgelig også nogle lande, der er på en observationsliste, så man stadig holder øje med dem.
Så vi støtter derfor også lovforslaget.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-10:
Det er jo korrekt forstået, at Europa-Kommissionen har anlagt sager inden for EU og mod EU-lande, som skal afgøres ved Domstolen.
Nogle af dem er afgjort.
Så det er klart, at der er en anden proces.
Det er lidt specielt, at vi i hvert fald i fællesskab i EU ikke har kunnet blive enige om at gennemføre nogen sanktioner.
I forhold til om det så skulle være i regi af noget, der skulle anlægges ved Domstolen, har ordføreren nok ret.
Det burde det.
Kim Valentin (V), 2024-01-10:
Det, jeg hører ordføreren sige, er så, at i virkeligheden fungerer EU-Domstolen som den instans, der skal afgøre, om der er lande, der optræder som et skattelyland inden for EU's grænser.
Er det korrekt forstået?