runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-18:
Jeg synes bare, det ville være bedre, hvis 90 pct. via en dialog og proces kunne blive enige om noget, end at det kun er 51 pct., der bliver enige.
Vi havde en behandling om det, der hedder den d'Honske metode.
Der er vi enig med Dansk Folkeparti i, at det burde man lave om, sådan at der bliver en bedre sammenhæng mellem, hvor mange stemmer man får, og så hvor mange pladser man får i et byråd og i et regionsråd.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-18:
Jeg ved ikke, hvorfor ministeren lige fik sneget en hyldest til kapitalismen ind i svaret her.
Altså, jeg spurgte angående miljøet.
Men er ministeren bekendt med den rapport, som Siemens har lavet, og hvor de netop – nu, hvor vi snakker om økonomi – har sagt, at det er økonomisk rentabelt for syv ud af ti færger til de danske småøer at blive omlagt til el?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-18:
Hvis det er økonomisk rentabelt, går ud fra, at kommunerne træffer den mest økonomisk rentable beslutning, for jeg tror på, at der er kloge folk ude i kommunerne, og at der ikke kun er kloge folk herinde i Folketinget.
Og det er jo i virkeligheden det, vi diskuterer, nemlig om det er de lokale, der er bedst til at træffe den pågældende beslutning, eller om vi er klogere end dem.
Når jeg kom med min hyldest til kapitalismen, som spørgeren spørger ind til, vil jeg sige, at det er, fordi kapitalismen er godt for meget, herunder også for miljøet, fordi forbrugerne jo netop kan påvirke, hvad det er, der sker.
Så hurra for kapitalismen.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-18:
Og som sådan må den virke ind på markedet.
Er ministeren opmærksom på, at der jo tidligere har været afsat statslige midler, en færgepulje, også i regi af nogle af de partier, som i dag indgår i regeringen?
Det er jo en færgepulje, der er løbet tør, om jeg så må sige.
Der er ikke flere penge i den, og det er ved at være flere år siden, der var det.
Men det var netop for at få udskiftet nogle færger rundtomkring, fordi det produkt, der var, ikke var godt nok.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-18:
Jeg mener da bestemt, vi har et ansvar for at levere et bedre samfund videre til næste generation, og det kan jeg da også love spørgeren for at vi gør.
Det kan man takke kapitalismen for, fordi det er den, der sørger for, at der kommer vækst og dermed mere rigdom og dermed noget at fordele af.
Og det burde spørgeren såvel som jeg takke for er resultatet af, at vi lever i en kapitalistisk tid, sådan at der overhovedet er rigdom og velstand at fordele, for ellers ville alt det andet bare være teoretisk snak.
På miljøets vegne har den her regering jo klare ambitioner.
Det fremgår ganske, ganske tydeligt af regeringsgrundlaget.
Jo, jo, men lad os nu se på, hvad det her beslutningsforslag handler om.
Det handler om, om vi skal fremme elfærger – elfærger.
Det har regeringen ikke et ønske om at pålægge kommunerne.
Så kan man komme med sine ønsker om det, men det ændrer sådan set ikke min holdning til, om det er en god idé.
Altså, det er jo sådan en argumentation, der nogle gange er.
Vi får at vide af den ene spørger efter den anden: Det her vil simpelt hen være verdens bedste forretning.
Men hvis det er verdens bedste forretning, skulle vi så ikke overlade til kommunerne at gøre de gode forretninger, som den samlede danske venstrefløj er overbevist om at de kan gøre?
Henning Hyllested (EL), 2017-05-18:
Det er fuldstændig rigtigt, at beslutningsforslaget handler om elfærger, for det er jo der, vi er nået frem til teknologisk.
Man kan sige, at den næste generation af færger så også helst skulle blive elfærger, men vi befinder os i en overgangsperiode, og der er det jo ligesom, at beslutningsforslaget tager sigte på at være med til at sikre den udvikling, som er den bedste og den mest bæredygtige for vores miljø og klima.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-18:
Men hvad nu, hvis der er ruter, hvor det ikke kan betale sig at have en elfærge, ikke nødvendigvis af økonomiske årsager, men også fordi batterierne endnu måtte fylde for meget, eller hvad ved jeg?
Hvis der er steder, hvor det er en dårlig idé, skal de så straffes på billetpriserne i forhold til andre?
Jeg synes, at alt det, vi har gjort for færgerne og for øerne, handler om, at vi netop skulle få landevejsprincippet fremmet, ikke at vi skal fremme bestemte teknologier.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-18:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Altså, hvad angår tvang, er det jo interessant, i forhold til hvor man starter analysen.
Nu har vi lige haft en diskussion i salen om kønsneutrale cpr-numre, og vi har alle mulige andre debatter i salen, men hvis vi ikke har nogen planet at bo på, kan de der debatter være irrelevante.
Tager ministeren ansvaret for, at vi sørger for at overlevere en planet til vores børn og børnebørn?
Og i så fald: Hvorfor er det, at ministeren ikke vil se på det miljømæssigt ansvarlige i forhold til vores transport, når det handler om færgedrift?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-18:
For nylig deltog jeg i demokratiets dag, et skønt arrangement i Skanderborg, hvor jeg sammen med andre politikere deltog i et panel.
På en skala fra 1 til 10 fik det danske demokrati rigtig høje karakterer – og med rette, synes jeg.
Borgere har gode muligheder for at komme i dialog med politikere i både kommunerne og regionerne og Folketinget.
Og det er og bliver borgerne, som entydigt vælger de repræsentanter, som skal varetage vores interesser.
Det betyder ikke, at vi ikke kan forbedre den demokratiske dialog med borgerne.
Rundtom i landet har SF's byrådspolitikere eksempelvis foreslået, at borgere skal have mulighed for at fremsætte forslag, som kan behandles i kommunalbestyrelsen, dog har de, så vidt jeg ved, endnu ikke haft succes med forslaget.
Man kunne faktisk også forestille sig – eller jeg kunne i hvert fald godt ønske mig det – en tilsvarende mulighed i Folketinget.
Det giver mest mening, at det er de lokale repræsentanter, som tager en drøftelse af, om vi skal eksperimentere med mere borgerdemokrati – om det så er i form af forslag til behandling i kommunalbestyrelsen, forslag om, at visse temaer kan udløse lokale folkeafstemninger, eller om det er et forslag om flere møder, hvor borgere og politikere kan komme i dialog med hinanden, sådan som det ofte er tilfældet i mange kommuner.
SF mener derfor heller ikke, at det giver mening, at vi skal regulere det lokale demokrati med flere regler end dem, der i forvejen giver så gode muligheder for det lokale demokrati og lokale eksperimenter tilpasset lige netop det lokalområde, som reglerne skal gælde for.
SF kan derfor ikke bakke op om forslaget, men takker for en god debat om det demokrati, som vi også rigtig gerne både vil værne om og styrke.
Anders Johansson (KF), 2017-05-18:
Jeg vil godt indlede med at takke Dansk Folkeparti for at rejse debatten.
Beslutningsforslaget handler om at pålægge regeringen at ændre lovgivningen, således at kommunalbestyrelser kan udskrive bindende folkeafstemninger – det er den første del af forslaget – og derudover ønsker man også at pålægge kommunalbestyrelserne at udskrive en folkeafstemning, hvis mindst 10 pct. af de stemmeberettigede ønsker det i forskellige sammenhænge.
Fra konservativ side har vi stor sympati for intentionerne i forslaget, som jo er at øge borgernes engagement i den lokalpolitiske dagsorden.
Vores lokaldemokrati er vigtigt, og det er noget, vi skal værne om.
Vi kan bakke op om, at kommunalbestyrelserne får beføjelser til at udskrive bindende folkeafstemninger.
Hvis man ønsker at udskrive en bindende afstemning, synes vi også, at vi skal give mulighed for det.
Så den del kan vi bakke op om.
Så langt, så godt.
I forhold til den anden del af forslaget er vi imod at pålægge kommunerne det med, at 10 pct. af borgerne skal kunne kræve en folkeafstemning.
Som reglerne er i dag, er der egentlig ikke noget til hinder for, at man i en kommunalbestyrelse siger, at hvis vi får tilstrækkelig mange underskrifter, ønsker vi en folkeafstemning.
Men vi synes ikke, at det er den rigtige vej at gå at gøre den bindende.
Der vil være mange situationer, hvor det vil vanskeliggøre en helhedsorienteret kommunal strategi, hvis man kan vælge enkeltelementer ud som borgere og så kræve dem sat til afstemning.
Vi kan jo forestille os en situation, hvor man har behov for at lave nogle upopulære beslutninger for at tilvejebringe noget finansiering, fordi man gerne vil udvikle nogle andre dele af kommunen.
Så risikerer man, at den finansieringskilde, som man har brugt for at udvikle en anden del af kommunen, hvilket man måske har opbakning til, efterfølgende kan omgøres ved en folkeafstemning.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi sikrer en god borgerinddragelse i lokalpolitik, og det er der også mange muligheder for i dag.
Det er blevet nævnt af de foregående ordførere.
Der er mange, der gør det på de sociale medier; der er høringer, når man har nogle kommunalpolitiske forslag; og der er borgermøder osv. osv.
Jeg tror, at man måske også kan gå en anden vej for at sikre øget inddragelse af borgere.
Det tror jeg godt kunne føre til en øget interesse for kommunalpolitik.
Derudover har regeringen jo også afsat midler til en oplysningskampagne i forbindelse med det kommende kommunalvalg.
Det havde vi en debat om i salen her for ikke så længe siden.
Med de ord vil jeg sige, at vi fra konservativ side kan støtte intentionerne om at styrke det lokale demokrati, men vi kan altså kun støtte den første del af beslutningsforslaget.
Susanne Eilersen (DF), 2017-05-18:
Tak for det, formand.
Jeg vil også takke Enhedslisten for fuldt ud at støtte, ligesom Alternativet også var meget positive.
Jeg kan da godt forstå, at der kan være en masse spørgsmål, som f.eks. Alternativets ordfører havde.
Dem kommer vi så ikke ind på nu, men vi har jo også til slut i vores beslutningsforslag skrevet, at det vigtigste for os var at komme i gang med det her.
Hvordan det skulle udformes osv., ville vi så gerne tage en udvalgsdrøftelse om, så dér ville de der tekniske spørgsmål, der så kunne have været, jo være kommet.
Hvad kan vi gøre for at få folk til at deltage mere aktivt i det demokratiske arbejde?
Det bedste sted at starte er i kommunerne, hvor den politiske beslutning er tæt på borgerne og de politiske beslutninger ofte har en mærkbar betydning for den enkeltes dagligdag.
Vi mener, at tiden er moden til, at vi giver vores folkestyre en vitaminindsprøjtning ved at inddrage borgerne mere.
Det repræsentative demokrati er begyndt at vise træthedstegn.
Ifølge Ugebrevet A4 udtrykker halvdelen af vælgerne politikerlede.
Samtidig ser vi, at partiernes samlede medlemstal er faldende.
Man skulle så tro, at det var udtryk for, at folk ikke interesserer sig for politik, men målingerne viser det modsatte.
De vil ikke nøjes med at stemme hvert fjerde år og skulle forholde sig til et enkelt partis partiprogram.
Folk vil have lov til at stemme fra sag til sag i stedet for at vælge hele pakken, som et parti jo er.
Dansk Folkeparti har tillid til, at borgerne både vil og kan træffe kvalificerede beslutninger.
Folkeafstemninger svækker ikke det repræsentative demokrati.
Det styrker det, fordi det inddrager borgerne og giver en mulighed for at korrigere en beslutning taget af politikerne.
Dansk Folkeparti har, som det er sagt før, ladet sig inspirere af Schweiz.
Vores kultur- og skoleordfører, Alex Ahrendtsen, har faktisk haft orlov her fra Folketinget for netop at studere det schweiziske demokrati.
Vi foreslår jo, at vi nu skal gennemføre de to punkter, der er.
Det ene er, som før sagt, at et flertal i en kommunalbestyrelse kan udskrive en afstemning, og at borgerne også med forskellige muligheder kan påtvinge en bestyrelse at gøre det.
Vi kan jo godt se, at vi ikke har flertal for beslutningsforslaget, som det ligger her, men vi er utrolig glade for, at vi i den nye samling kan tage debatten op.
Der vil jeg så også gerne henlede opmærksomheden på, at vi måske også i den debat skulle kigge på, hvorfor der ikke bruges folkeafstemninger ude i kommunerne i dag, folkeafstemninger, som ikke er bindende, og hvorfor man ikke spørger borgerne; om det er, fordi der er en vis modstand mod det i det kommunalpolitiske liv eller i det administrative politiske liv derude, eller om borgerne bare ikke er opmærksomme på det og skal oplyses om det.
Vi kunne i hvert fald også godt tænke os at komme ind i drøftelserne om, at folkeafstemninger blev brugt lidt mere kommunalt.
At de så ikke er bindende, må vi så leve med, men det er i hvert fald et skridt i den rigtige retning.
Så tusind tak for en rigtig god debat.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-18:
Jeg kunne jo høre ministeren sige, at han ikke er bekendt med, at der er massive bølger af færgeudskiftninger på vej.
Det tror jeg for så vidt ministeren har ret i.
Men kunne det ikke være spændende som regering også at prøve at komme foran en udvikling og måske oven i købet skubbe en udvikling i gang i stedet for sådan reaktivt at sidde tilbage og tænke, at hvis der nu var sådan en bølge på vej, ville man måske overveje at gå i gang med noget?
Her er der jo en mulighed for, at man stiller sig, om jeg så må sige, op på broen og måske beslutter, i hvilken retning vi skal udvikle os.
Kunne det ikke være meget fristende for en regering?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-18:
Nogle gange skal man jo passe på ikke at blive ledt ind i fristelse, skrives det, og det vil jeg så også gøre her, selv om jeg synes, at hr. Karsten Hønge gør sit bedste.
Det er jo sådan set den korte version af den lange tale, jeg lige har holdt.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-18:
Konklusionen hørte jeg også.
Jeg var måske lidt interesseret i at komme lidt mere ind i indholdet af det, men lad os så holde fast i den konklusion, at det efter ministerens opfattelse er den enkelte kommunes afgørelse, og at de nok skal kunne finde ud af at beregne sig frem til det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-18:
Danmark har en regering, der sætter Danmark i det miljømæssige førersæde, men tvang, i forhold til hvilke former for færger som kommunerne skal investere i, eller statslige penge til noget sådant, er ikke en del af vores program for det.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-18:
Tak til Dansk Folkeparti for at give anledning til en debat om det kommunale selvstyre og om demokrati i det hele taget.
Det har givet os i Radikale Venstre anledning
til de seneste dage at have en god og interessant dialog med vores byrådsmedlemmer, og det har været oplysende og interessant for os i den radikale folketingsgruppe.
Så ikke bare tak til DF, men også her fra Folketingets talerstol en tak til de radikale byrødder, som har deltaget i debatten.
Vi er ikke tilhængere af det her forslag.
Radikale Venstres syn på demokrati baserer sig på, at demokrati ikke bare handler om en afstemning, hvor et flertal stemmer mindretallet ned.
For os er demokrati også dialog og samtale, hvor man gennem en proces i et parlament, byråd eller udvalg får hørt flest mulige synspunkter og på den måde, som vi ser det, ender med den bedste beslutning, som også flest i befolkningen kan stå inde for.
En folkeafstemning om et konkret emne vil måske kunne samle 51 pct. af befolkningen, men måske kunne man via en proces i et byråd eller parlament ende med et forslag, som med nogle justeringer ville kunne samle 80 pct., 90 pct. eller måske endda 100 pct. – altså hele befolkningen.
Vi tror, at vi via vores repræsentative demokrati, som det hedder, ender med beslutninger, som favner meget bredere i befolkningen end ved en simpel folkeafstemning.
Vi tror, at flere mennesker bliver hørt.
Folkeafstemninger giver heller ikke mindretalsbeskyttelse.
Man kunne forestille sig en situation tilbage i starten af 1900-tallet.
Ville mændene i Danmark via en folkeafstemning have valgt at lade kvinderne få lov at stemme?
Hvis vi ser på et land som Schweiz, der jo i rigt omfang har folkeafstemninger, fik kvinder først stemmeret i 1971.
Det er trods alt mange år senere end i Danmark, selv om det jo også tog henved 70 år, fra vi fik en grundlov, til kvinderne fik lov at stemme med.
Ved folkeafstemninger bliver mindretal kørt over, men ved en proces i et byråd eller et parlament kan mindretallene blive hørt og have mulighed for at få indflydelse på flertallets beslutning.
Vi synes også, at byrådsmedlemmer og regionsrådsmedlemmer og i øvrigt også folketingsmedlemmer skal stå til ansvar for deres handlinger.
Det skal ikke være sådan, at man kan løbe fra ansvaret for at tage en upopulær beslutning om, hvor der f.eks. skal være en losseplads, ved at udskrive en folkeafstemning.
Vi mener også, at det gavner valgdeltagelsen og deltagelsen i foreninger og partier at have en demokratiform, som vi har i dag.
Vi synes, vi skal diskutere, hvordan borgerne kan blive hørt mere og bedre.
Vi vil gerne være med til, at borgere, ligesom vi har valgt at gøre her i Folketinget, kunne have mulighed for at sætte en sag på dagsordenen i et byråd eller et regionsråd.
Der kan også være andre ideer, som kan give borgerne mulighed for at få ting behandlet i et byråd eller et regionsråd, som vi godt kunne være med til.
Men forslaget her kan vi ikke støtte.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-05-18:
Jo, det vil jeg da sige gør indtryk.
Jeg lytter meget til, hvad der bliver sagt.
Men jeg vil også lytte til dem, som jeg kunne forestille mig var endnu flere, som ville synes, det var mærkeligt med kønsneutrale personnumre, og som synes, det andet er praktisk.
Der blev spurgt af den foregående spørger, om man, hvis man ikke har en flydende kønsidentitet, så ikke måtte kunne leve med et kønsneutralt personnummer.
Jo, det kan man jo godt spørge om.
Det indikerer jo, at det der med personnummeret måske ikke betyder lige så meget, men det spørgsmål kunne man vel også stille den anden vej – altså, at hvis det med personnummeret ikke er så vanvittig vigtigt og noget meget centralt i forhold til en kønsidentitet, som er meget klar, hvorfor skal det så være noget meget, meget centralt og meget vigtigt i forhold til en kønsidentitet, som ikke er så klar?
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-18:
Det glæder mig rigtig meget at høre, at ordføreren siger, at det er noget, han lytter til, når det er, at der er nogle, der gør opmærksom på de her forhold.
Det her er jo ikke noget, der berører en masse andre, altså hvordan ens cpr-nummer lige ser ud, men det betyder rigtig, rigtig meget for nogle.
Hvorfor handler vi ikke på det?
Hvorfor gør man ikke noget, når ordføreren selv giver udtryk for, at han lytter rigtig meget til det?
Skulle vi så ikke også gøre noget ved det i handling?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-05-18:
Jo, men altså, vi er simpelt hen uenige i det, der står i forslaget her.
Nu blev der godt nok sagt af ordføreren for forslagsstillerne, at der ikke er nogen, der går ind for et kønsneutralt samfund, og det kan godt være, men der står jo altså i forslaget, at man gerne vil gøre op med et forældet, binært kønssyn.
Og der er det bare, jeg siger, at Socialdemokratiets holdning er, at vi skal have et ligestillet samfund, hvor køn ikke sætter nogen begrænsninger for nogen, men vi går i Socialdemokratiet ikke ind for et kønsneutralt samfund.
Karina Adsbøl (DF), 2017-05-18:
Det her forslag fra Alternativet pålægger regeringen at gøre cpr-numre kønsneutrale.
Alternativet ønsker et opgør med et forældet binært kønssyn i udstedelsen af identifikationsnumre til danskerne.
25 linjer er, hvad der står i det her beslutningsforslag.
Der står intet om i beslutningsforslaget, hvor mange det her drejer sig om, men det kan være, at Alternativet kan komme ind på det i deres tale.
Hvad er baggrunden for, at man vil ændre et helt system, som fungerer fantastisk i dag?
Jeg har aldrig personligt modtaget en henvendelse om, at der skulle være en udfordring på det her område: at registreringen af ens køn skulle være noget problem – aldrig nogen sinde.
Helt ærligt mener jeg også, at vi her fra Folketingets side har større udfordringer, vi skal løse.
Jeg synes, det her forslag er fuldstændig ugennemtænkt, herunder hvilke konsekvenser det vil medføre, ikke mindst for vores sundhedssystem, og også i forhold til de økonomiske konsekvenser, som ministeren har været inde på.
Hvordan skal det foregå, hvis man ikke har det her velfungerende cpr-system, som vi har?
I Dansk Folkeparti mener vi, at man godt kan skyde en hvid pind efter det her beslutningsforslag.
Vi kan ikke støtte det.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-18:
Tak for det.
Jeg vil også gerne spørge lidt ind til det her, som ordføreren nævner, om, at der ikke er tale om et reelt problem, men at der udelukkende er tale om et abstrakt problem.
Det her beslutningsforslag er jo fremsat, fordi der er flere mennesker, der ikke mener, at de kan sige, at de er enten det ene eller det andet køn.
Og i forhold til den målgruppe, som ordførerens parti har hjulpet – som ordføreren også refererer til – ved bl.a. at fjerne eksempelvis transkønnethed fra listen over psykiske sygdomme, gør det ikke indtryk, at den målgruppe selv giver udtryk for, at det her med cpr-numrene, altså at de slutter på et bestemt tal, er et problem?
Og gør det slet ikke indtryk, at det med, at man i det offentlige kan blive konfronteret med, hvad for et køn man har, i forhold til hvordan man ser ud osv., opfattes som et stort problem blandt rigtig mange?
Karina Adsbøl (DF), 2017-05-18:
Ja, altså, vi er fuldstændig uenige i det her.
I DF ønsker vi ikke at blande os i, hvordan den enkelte oplever sin kønsidentitet.
Det må man fuldstændig selv om.
Men vi er lodret imod, at vi skal ændre hele vores system, som vi har i dag – fuldstændig lodret imod.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-18:
Tak for det.
Nu har jeg jo godt nok kun siddet herinde i en måneds tid, men det, at antallet af linjer skulle være afgørende for, hvad der lige er kvaliteten osv. i et lovforslag, har jeg nok endnu til gode at sige i hvert fald er proportionalt.
Så det synes jeg måske ikke er det bedste argument.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om det ikke rigtigt, at køn jo sådan set foruden at indgå i personnummeret også er opført i personregisteret som et særskilt dataelement.
Karina Adsbøl (DF), 2017-05-18:
Jeg synes, det er lidt sjovt, at ordføreren stiller spørgsmål, som ordføreren godt kender svaret på.
Altså, hvorfor det?
Det er der jo ingen grund til.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-05-18:
Tak for det.
Det var måske forventeligt fra Dansk Folkeparti.
For det første ligger der bag ved cpr-nummeret sådan set de data, der også er brug for i sundhedssystemet, så det er ikke, fordi man ikke ville kunne indkalde piger til f.eks. hpv-vaccination, som man gør i dag, eller drengene til noget andet.
Det kan man fortsat sagtens, hvis man laver de sidste fire cifre fortløbende, uagtet om det er til en dreng eller pige.
Så det er en teknisk udfordring, som egentlig ikke er særlig svær.
Den kan sagtens løses.
Men når ordføreren så kategorisk afviser beslutningsforslaget og også spørger tilbage: Hvad i alverden er problemet, og hvor mange drejer det sig om, så er det et rigtig godt eksempel på, at ordføreren slet ikke har forstået, hvad den helt grundlæggende hensigt med det her beslutningsforslag er.
Jeg synes egentlig, at vi skriver det.
Det er at udfordre den kønstvang, som vi som system og som samfund og som stat lægger ned over vores borgere.
Så er det fuldstændig lige meget, om det er 5, eller om det er 500 danskere, som har problemer med det.
Men når vi kræver, at man skal definere sig som enten dreng eller pige, mand eller kvinde, så viser vi også, at vi som samfund kun har de to forskellige kønssyn.
Og det kan godt være, at DF bakker op om det, og det er jo fair nok, for så er det det, der er fortællingen.
Men vi prøver sådan set bare at lægge os op ad de andre lande, som har erkendt, at det er okay for en person, som ikke ønsker at definere sig som enten mand eller kvinde, at vælge et tredje intetkøn.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-05-18:
Jeg vil sige, at jeg aldrig selv har overvejet, om det ville være noget problem for mig.
Men meget politik handler jo om hensynsafvejning, og jeg siger bare stille og roligt, at det godt kan være, at der er nogle, som synes – og det er også et legitimt synspunkt, vil jeg umiddelbart mene – det er rart og praktisk i forhold til deres identitet som mand eller kvinde, at det også fremgår af personnummeret.
Sådan vil jeg tro at der måske ville være nogle der kunne have det.
Så bl.a. derfor er det her for os ikke den rigtige løsning.