runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (KD), 2021-09-09:
Ja, det står jo i den 2030-plan, som jeg altid tager med mig på talerstolen, at en del af vores finansiering baseres på, at der sker en besparelse på i første omgang 1,5 mia. kr. ud over dem, der allerede er gennemført og vil blive gennemført som finansiering af Arnepensionen.
Men vi mener, at der skal ske noget der, og at man, uden at det kommer til at koste job, ganske fint kan spare i hvert fald 1,5 mia. kr., og vi er åbne for yderligere diskussioner.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-09-09:
I Nye Borgerliges langsigtede plan har vi en målsætning, som vi også har finansieret, om, at vi skal op på at bruge 2 pct. af bnp på vores forsvarsudgifter.
Hvis der er noget, man kan se i verdensbilledet, er det, at USA har trukket sig, og at der er et vakuum, og det er måske nu, at man skal prøve at levere på det, som man faktisk havde sagt fra dansk side at man ville levere på, nemlig at man ville bruge 2 pct. af bnp til forsvarsudgifterne.
Jens Rohde (KD), 2021-09-09:
Jeg tror ikke, at hr. Lars Boje Mathiesen finder noget folketingsmedlem, der er mere optaget af, at vi skal efterleve vores internationale forpligtelser, end undertegnede.
Det gælder så i alle sammenhænge, skulle jeg hilse og sige.
Altså, internationale forpligtelser er for mig ikke et tag selv-bord.
Det oplever jeg desværre at det er for Nye Borgerlige – der piller man rosinerne ud af kagen, så der mener man jo ikke altid lige, at vi skal efterleve dem, når det handler om menneskerettigheder.
Men vi er faktisk enige her.
Men vi skal bare gerne se det i en europæisk sammenhæng, og der ønsker jeg jo, at vi får en stærkere samlet europæisk dimension, ikke som modsætning til NATO, men som noget, der komplementerer vores NATO-medlemskab.
Det tror jeg er ganske afgørende, hvis vi skal spille en geopolitisk rolle i Europa i fremtiden.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-09-09:
Nu skal hr. Christian Rabjerg Madsen passe med at genbruge sin talelinjer fra sine spørgsmål til Venstre, for jeg har sådan set ikke haft de store bekymringer om det underskud, man har kørt med i coronaårene.
Jeg ved, at dansk økonomi er solid, og at dansk økonomi kunne bære det.
Der har været nogle af udgifterne, som jeg synes har været lidt overdrevne, men jeg har ikke som et hele sat spørgsmålstegn ved, at man godt kunne gældsætte Danmark i en periode, hvor økonomien er sådan på grund af corona, og hvor Danmark har det tilstrækkelige grundlag for at kunne gøre det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Det er rigtigt nok, at der er blevet lagt et stort pres i forhold til infrastrukturinvesteringer.
Det må man sige har haft effekt.
Hvordan det så hænger sammen, står hen i det uvisse.
I forhold til økonomien: Det er jo rigtigt nok, at kigger man på vækst, er det et forholdstal, der har en eller anden form for sammenhæng med de år, der går forud, men beskæftigelsen hænger jo ikke sådan sammen.
Så det er en tilståelsessag, og det bør man jo anerkende, særlig når man som hr. Ole Birk Olesen har været en af de hårdeste kritikere af den økonomiske politik, den krisepolitik, som har ledt til så gode resultater – en kritik af, at vi gældsatte Danmark, at vi brugte alt for mange penge; en kritik, som jo bare nu klinger hult, fordi vi kan se, at de økonomiske nøgletal er helt, helt anderledes end det, der blev forudsagt af eksempelvis hr. Ole Birk Olesen.
Kasper Roug (S), 2021-09-09:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg er lidt forvirret, for formanden for ordførerens parti var jo den 8. august i Deadline og skulle forklare sig, og der nævnte hun beløbet 85 mia. kr., mens ordføreren nævner 80 mia. kr.
Men lad det nu ligge – det er jo kun 5 mia. kr. i det store billede, og det betyder åbenbart ikke det store hos Nye Borgerlige.
Jeg kunne godt tænke mig lige at dvæle lidt mere ved det her med de 100.000 offentligt ansatte.
Jeg kunne godt tænke mig at vide: Hvem er alle de her offentligt ansatte, som vi skal gå ud og give en fyreseddel?
Det er da alligevel noget.
Og som jeg kan forstå på ordføreren og også, når jeg ser Nye Borgerliges program for deres økonomiske politik, så er der jo virkelig tale om en 3-årsplan.
Den går jo ikke til 2035 – I har jo fremlagt en konkret plan for de næste 3 år, men hvad så med alle de andre år?
Har I en plan?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-09-09:
Jeg kan godt forstå, at ordføreren er forvirret, for han har åbenbart ikke hørt ordentligt efter.
De 80 mia. kr. er jo øget vækst, når vi bliver rigere som samfund.
De 85 mia. kr., som jeg så ikke nævnte i min tale, men som ordføreren nævner, er det, vi kalder frås, og som vi vil spare på ved at skære ned i det offentlige.
Så det er to forskellige tal, og det ville man have vidst, hvis man havde hørt lidt bedre efter.
Hvad angår, hvem det er, så siger vi – for øvrigt er det beregningsteknisk – at vi år for år kommer til at pege på, hvor de skal findes, og vi kommer ganske enkelt også til at pege på det i forbindelse med ændringsforslag her.
Men præmissen om, at vi kun har folk ansat i det offentlige, som yder grundlæggende kernevelfærdsopgaver, er fuldstændig forfejlet.
Der var også nogen, der spurgte: Hvilke sygeplejersker er det, der skal fyres?
Prøv at høre her, der er 36.000 sygeplejersker, men vi har samlet set omkring 850.000 offentligt ansatte – der er altså godt nok langt op til det.
Kasper Roug (S), 2021-09-09:
Nu er jeg lidt mere forvirret, kan man sige, for ordføreren nævner jo også, at regeringen burde kopiere den plan, der foreligger, men regeringen kan jo ikke fremlægge en plan, der går frem til 2035, som overhovedet ikke er finansieret – det her er jo en 3-årsplan.
I har jo ikke nogen plan.
I peger jo ikke rigtig på noget.
Hvor skal de komme fra?
Hvor skal de 85 mia. kr. komme fra?
Det er jo ikke godt nok.
Har I en plan, eller har I ikke en plan?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-09-09:
Og hvis man mener, at vi ikke må det, men at regeringen godt må, så er og bliver det rent hykleri.
Birgitte Vind (S), 2021-09-09:
Tak for det.
Jeg må da sige, at igen får Socialdemokratiets forskellige udspil, ikke mindst reformudspillet, meget opmærksomhed – men ellers vil jeg sige tak for talen.
Jeg vil igen gerne snakke om Liberal Alliances politik, og det var da dejligt at høre, at der lige kom lidt her til sidst.
Nu har vi lige været igennem corona, hvor vi har ansat podere og testpersonale, og jeg vil bare lige høre, om ordføreren også mener, at det er en katastrofe.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-09-09:
Nej, de skulle jo bruges, men nu skal de ikke bruges længere, og det er det, der er pointen ved vores ansættelsesstop – det er, at nu skal vi ned på et niveau, som det var på før coronakrisen.
De mennesker – jeg tror, det er ca. 27.000 personer ekstra – som er blevet ansat i den offentlige sektor i løbet af coronaperioden, kan jo ikke være til rådighed for de private virksomheder, som for øjeblikket efterspørger arbejdskraft.
Og det betyder, at Danmark går glip af en potentiel vækst og en potentiel velstand, og vi går glip af virksomheder, der kan udvikle sig, fordi den offentlige sektor har sat sig grådigt på en stadig større del af arbejdskraften.
På et eller andet tidspunkt må der jo komme nogen og sige, at nu er den offentlige sektor altså stor nok i Danmark.
Vi kan ikke blive ved med bare at øge den offentlige sektor – altså, på et eller andet tidspunkt ender vi jo med, at 100 pct. af danskerne er offentligt ansatte, og hvad skal vi så egentlig leve af i det her land?
Birgitte Vind (S), 2021-09-09:
Altså, jeg kan jo i hvert fald se, at det, der er sket under corona, er, at vi har haft et rigtig, rigtig godt samarbejde mellem den private og den offentlige sektor.
Det har været helt unikt at se, hvordan danskerne har siddet hjemme og arbejdet, selv om de har været ansat i den private sektor, og fået tingene til at spille, og det offentlige har samtidig fungeret meget, meget fint.
Vi har faktisk set noget helt unikt i Danmark, og vi er det land, der er kommet allerbedst ud af krisen, fordi vi har arbejdet godt sammen i det offentlige og det private.
Giver den her tid med corona, hvor det faktisk er gået rigtig godt, fordi det offentlige og det private har arbejdet så godt sammen, ikke lige ordføreren en eftertanke, i forhold til om den offentlige sektor i Danmark faktisk er rigtig velfungerende?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-09-09:
Der er store dele af den offentlige sektor i Danmark, der er rigtig velfungerende.
Og Liberal Alliance synes jo også bare, at den offentlige sektor ligesom de private virksomheder skal prøve at gøre det bedre fra år til år – dvs. med de penge, man har, prøve at gøre det lidt bedre.
Liberal Alliances forslag er, når man gennemfører hele vores plan, at vi i Danmark skal have et skattetryk, som cirka er som i Sverige, og i Sverige har de altså også en offentlig sektor.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Tak for det.
Jeg havde glædet mig til at få spørgsmålet fra hr. Ole Birk Olesen, da jeg selv stod på talerstolen her.
I det år, hvor valgløftet er blevet gennemført, får jeg så ikke spørgsmålet.
Det er godt nok dobbeltstandard; det er ikke i orden.
Det skulle man spurgt til; det havde jeg fortjent efter at have svaret udenom i så mange år.
Gør det ikke et vist indtryk, når nu vi har hørt om, hvor elendig dårlige Socialdemokratiet er til at føre økonomisk politik, at det jo egentlig går relativt godt, for nu at sige det på jysk?
Det er den højeste vækst i 15 år, en beskæftigelse, der er historisk stor.
Nogle af tallene skal jo ses i forhold til, hvor vi kommer fra, men eksempelvis en beskæftigelse, der er historisk stor, skal jo ikke ses i forhold til en opgang fra kriseårene.
Det er sådan set bare et udtryk for, at vi formår at drive en økonomi, som er meget, meget vellykket.
Gør det ikke noget indtryk?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-09-09:
Først omkring motorvejene: Ja, jeg var nervøs for, at Socialdemokratiet ikke ville gennemføre de ting, som Socialdemokratiet gik til valg på i forhold til trafikale investeringer, og derfor har jeg lagt alt det pres, jeg kunne, i al den tid, mens Socialdemokratiet har snøvlet med det emne.
Om det pres har haft en effekt, ved jeg jo ikke noget om.
Det er muligt, at alting var blevet gennemført alligevel, men jeg tænker, at det i hvert fald ikke skadede, at jeg lagde det pres, og derfor lagde jeg det pres.
Det var jo så ikke nødvendigt længere, fordi i hvert fald motorvejene omkring Kolding blev gennemført.
Det der med at prale af, at man har en høj vækst, når økonomien er gået sådan nedad på grund af corona og nu er ved at finde tilbage på det gamle spor, er jo lidt dumt.
Altså, alle ved jo, at baggrunden for det ikke er en fantastisk politik fra regeringen, men er, at man er ude af corona og økonomien er på vej i et bedre spor.
Høj beskæftigelse i Danmark kommer af, at der jo igennem årene er blevet gennemført nogle reformer især i forhold til tilbagetrækningsalder, som gør, at flere og flere mennesker arbejder i Danmark, og det kan Socialdemokratiet heller ikke tage æren for.
Det er tværtimod ofte noget, som er blevet gennemført, uden at Socialdemokratiet har villet være med.
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Jeg bliver nødt til at anholde den der præmis om, at vi går op i noget teori og noget, der foregår ovre i Finansministeriet.
Vi går op i, at vi har et stærkt samfund, hvor der er mennesker til at lave vores klimaindsats, og hvor der er mennesker til vores virksomheder, så de kan udvikle sig.
Og så der også er nogle penge, vi kan investere i noget af det, vi gerne vil investere i.
Det er det, vi går op i.
Og der tager vi f.eks. også international arbejdskraft med, selv om Finansministeriet nægter at regne det ind.
Og derfor køber jeg ikke præmissen for spørgsmålet, hr. Rune Lund.
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Det er jo ret velkendt, at regeringen for ikke så længe siden kom med sit forslag til, hvor et udrejsecenter kunne placeres.
Det er baggrunden for, at vi i den her finanslov ikke har taget yderligere initiativer.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Det svar forstod jeg ikke helt.
Man har vel stadig væk det løfte, som man skal leve op til, som man har givet danskerne, om, at man vil have et udrejsecenter, og så var det vel naturligt, at man satte en reserve af til det, når man nu ikke kunne komme i mål med det på Langeland.
Jeg går også ud fra, at bygningerne på Langeland skal sælges.
Men det kan være, at jeg har misforstået det.
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Jamen altså, regeringen har jo præsenteret sit forslag til en bedre løsning end den, der er for nuværende
Det var der ikke opbakning til i Folketinget.
Vi er en mindretalsregering, og det kræver 90 mandater.
René Christensen (DF), 2021-09-09:
Tak for det.
Jeg vil da også starte med at sige tak til finansministeren for de pæne ord om min ordførertale.
Men det, jeg gerne vil spørge ind til, vedrører jo, hvilket jeg også roste, at der er kommet flere penge ud til velfærd.
De kommer ud i den der meget store maskine, der er ude i kommunerne, og nu snakker regeringen også om en velfærdslov, hvilket også lyder ret positivt.
Men det, vi gerne vil spørge om – og jeg tror egentlig, at Socialdemokratiet, hvis man rigtig kommer ind i det, sådan set også er enige – er, hvad pengene bliver brugt til; det er jo også vigtigt.
Lad mig tage som eksempel en af de store sager, KL arbejder med, en af de store sager, som kommunerne arbejder med, nemlig Divisionsforeningen.
Hvorfor gør de det?
Det er jo, fordi man, hvis man har et hold, der kommer i superligaen, så skal ud at bygge et superligastadion, som måske koster 100 mio. kr.
Det er et stort problem for kommunerne, for så skal de gøre det.
Jamen er det egentlig velfærd at bygge et superligastadion til et aktieselskab, som spiller fodbold?
Ja, det er det åbenbart.
KL bruger i hvert fald mange kræfter på det.
Jeg tror bare, det er vigtigt, at vi også husker at sige, når der kommer flere penge ud til velfærd – de kommer jo over blokken – at det så også gælder for de unge, at det gælder for de ældre og gælder for børnene, altså kernevelfærden.
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Jeg vil sige, at superligafodbold er noget, der kan give stor livskvalitet og en gang imellem også sorger, og det kan jeg sige med et hjerte, der i den grad banker for AGF, altså at der både er glæder og sorger, når man har med superligafodbold at gøre.
Hvad angår spørgsmålet i øvrigt, er jeg meget enig med hr. René Christensen i, at det jo ikke alene er et spørgsmål om, hvor mange penge der kommer ud til kommunerne, men også om, hvordan de bliver brugt.
Men ved at have lavet de aftaler, vi har, hvor vi rent faktisk sørger for, at når der kommer flere børn og ældre ud i vores kommuner – og det skal vi være glade for, det er dejligt – følger der også nogle penge med, så mener jeg også, vi dér lægger en bund, som kommunerne så kan bygge oven på.
Men det er jo dem, der skal træffe de fornuftige beslutninger, og det ved hr. René Christensen lige så godt som jeg.
Jeg har en fortid som borgmester, og jeg tror, at hr. René Christensen stadig væk er byrådsmedlem.
Det er et lokalt ansvar at sørge for, at de penge bliver brugt fornuftigt.
René Christensen (DF), 2021-09-09:
Det er vi i Dansk Folkeparti sådan set enige i.
Men lad mig bare tage et enkelt tal – et tal, der faktisk er lidt skræmmende: Når vi kigger på afgangseksamenerne for 9. klasse, er der faktisk 16 pct. af dem, der forlader 9. klasse i Danmark – når man kigger ud over hele landet – som ikke har 02 i dansk og 02 i matematik.
Det vil sige, at de ikke kan gå i gang med en ungdomsuddannelse efter endt grundskole.
Det er jo sådan nogle ting, vi skal arbejde med – apropos arbejdsudbud osv. osv.
Vi skal have et kvalificeret arbejdsudbud, og der kunne det jo bare være spændende, hvis vi herindefra uden at lægge nogle meget stramme rammer ned over alligevel siger til kommunerne: Når I får nogle bedre rammer, skal I også levere nogle resultater, eksempelvis på folkeskoleområdet.
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Jeg er meget enig i, at en af de allerstørste udfordringer, vi står med, er, at der er for mange børn og unge i vores folkeskole, som, når de afslutter den, ikke har fået de kompetencer med i bagagen, de har brug for, altså som ikke kan læse godt nok, som ikke kan regne godt nok.
Det er for mig at se en af de største udfordringer, vi står med, og derfor håber jeg, at de initiativer, vi måtte tage i forhold til uddannelse og folkeskole, også afhjælper det.
Så er jeg i øvrigt glad for, at hr. René Christensen tidligere i sit første spørgsmål også glædede sig over, at regeringen præsenterer en velfærdslov.
Den ser vi frem til at forhandle med bl.a. Dansk Folkeparti.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-09-09:
Tak, og tak for hilsenen fra finansministeren.
Det var virkelig en kedelig finanslov, men nu har vi også hørt fra statsministeren, at det ikke skal være lystbetonet at gå på arbejde – det tager finansministeren bogstaveligt.
Ej, spøg til side.
Man kan jo være økonomisk ansvarlig på flere måder.
Det ene handler selvfølgelig om at holde igen med udgifterne.
Det andet handler om at skrue op for indtægterne.
Jeg håber, at finansministeren er enig i det.
Økonomi betyder at holde hus med sine ressourcer, og når vi i dag har sat meget fokus på klima, er det jo, fordi vi ikke holder hus med vores naturressourcer.
Hvis alle forbrugte som danskerne, skulle der fire jordkloder til.
Og Klimarådet har lige været ude at kritisere regeringen for ikke at have anskueliggjort, hvordan vi skal nå 70-procentsmålet.
Derfor vil jeg gerne spørge finansministeren: Er det vigtigste problem lige nu manglen på arbejdskraft?
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Det er, hvis vi ser på dansk økonomi, måske den største udfordring – det er den største udfordring lige nu – at det går så godt, at der er rigtig mange af vores virksomheder, der har brug for mere arbejdskraft, end de kan få lige nu.
Det er jo i bund og grund et langt bedre sted at stå, end da vi for et år siden troede, at dér, hvor vi ville stå i dag, var, at vi skulle diskutere, hvordan vi kan sætte ind over for en eksploderet arbejdsløshed.
Det må man så sige heller ikke er tilfældet.
Vi har i den grad været succesfulde i Danmark med at sørge for at få dansk erhvervsliv igennem krisen.
Der er nogle, der stadig har det svært.
Det betyder så ikke, at vi ikke samtidig også skal tage hånd om den krise, vi har i forhold til vores klima.
Det er derfor, vi har lavet en række aftaler, bl.a. med SF, og vi skal videre endnu, bl.a. på landbrugsområdet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-09-09:
Når jeg spørger, er det jo bare, fordi statsministeren til Dansk Erhvervs årsmøde sagde, at vigtigere end grøn omstilling, vigtigere end forskning, vigtigere end alt det andet, var manglen på arbejdskraft.
Og jeg hører lidt finansministeren sige i dag også, at det jo egentlig er et positivt problem, kan man sige, fordi det går så utrolig godt.
Derfor forstår jeg heller ikke rigtig vægtningen i at tale det op, som om vi er et eller andet land i krise.
Jeg har sagt til finansministeren og statsministeren, at jeg synes, de skal ranke ryggen.
Vi og specielt regeringen har gjort det rigtig, rigtig godt, og derfor mener jeg ikke, at det er det største problem.
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Jeg tager rosen til mig på regeringens vegne, og vi ranker i den grad ryggen, men det, at man ranker ryggen, betyder jo ikke, at man behøver at ligge på den lade side.
Vi synes, der er brug for flere initiativer, så det kan gå endnu bedre i Danmark.
Det er faktisk det, det handler om, altså at vi kan se hinanden i øjnene og sige: Danmark kan mere; og vi kan få flere i arbejde; vi kan få flere penge til den grønne omstilling; vi kan få flere penge til uddannelse, sådan at vi får et stærkere Danmark, et stærkere velfærdssamfund, et mere grønt Danmark.
Det er det, der er visionen, og det håber jeg virkelig at SF vil hjælpe med til, og det er jeg overbevist om at SF vil hjælpe med til.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Tak for det, og tak for de venlige bemærkninger.
Overskriften i dag i Børsen var også udtryk for jysk humor, hvilket jeg ved finansministeren en gang imellem forstår.
Jeg er ked af, hvis han har misforstået det i dag.
Nu har jeg lige ordet, finansminister, så du må lige vente med at kommentere.
Men det var faktisk venligt ment.
Vi glæder os også til de politiske forhandlinger, der kommer, selv om vi jo nok ikke traditionelt set er en del af regeringens parlamentariske grundlag, hvad angår den mere smalle finanslov.
Men der kan jo ske mange spændende ting, det skal jeg ikke foregribe.
Det, jeg tænkte, at jeg gerne lige vil forfølge, er finanslovssporet, for nu har vi jo hørt, at der bliver indbudt til sættemøder i næste uge om »Danmark kan mere I«, og det vil vi glæde os til.
Men det, jeg tænkte det kunne være nyttigt bare lige at blive lidt klogere på – jeg spurgte også den socialdemokratiske ordfører, og han kunne desværre ikke svare, for en gangs skyld – er det med udrejsecenteret, og hvorfor man ikke har prioriteret det på regeringens finanslov.
Edmund Joensen (SP), 2021-09-09:
Tak for ordet.
Når vi i dag førstebehandler finanslovsforslaget for 2022, synes jeg, at det er af betydning, at vi nordatlantiske medlemmer også bidrager til debatten, for mit vedkommende fra en færøsk vinkel.
Jeg har været valgt til Folketinget ad flere omgange, med skiftende regeringer og skiftende syn på og prioriteringer i forhold til Færøerne og Nordatlanten i det hele taget.
Jeg vil derfor rose regeringen for i den grad at prioritere Nordatlanten og virkelig inddrage os nordatlantiske mandater i finanslovens processer.
Mine konkrete prioriteringer vil jeg ikke komme ind på i dag.
Dem vil jeg i første omgang drøfte med finansministeren selv.
I finansloven vil de økonomiske rammer for den kommende flerårsaftale for kriminalforsorgen blive fastlagt.
Og som I alle er bekendt med, vil denne aftale også omfatte kriminalforsorgen på Færøerne, da der er tale om et rigsanliggende.
Jeg har flere gange påpeget, at forholdene for den færøske kriminalforsorg ikke er tidssvarende og bør forbedres.
I finansloven for 2021 fik vi afsat 1,5 mio. kr. til en undersøgelse af forholdene for kriminalforsorgen på Færøerne.
Analysen er færdig, og den viser helt klart, at den eneste løsning, der løser de nødvendige udfordringer, er at bygge nye rammer for den færøske kriminalforsorg.
Derfor vil der herfra lyde en stor opfordring til regeringen om at indtænke de midler, der skal til for at bygge nye fysiske rammer for kriminalforsorgen på Færøerne.
Kriminalforsorgen og politiet er et rigsanliggende og skal forhandles og prioriteres her i Folketinget og ikke på Færøerne, og derfor kommer jeg i dag med denne opfordring.
Selve drøftelsen om kriminalforsorgen på Færøerne vil jeg tage op med justitsministeren til selve forhandlingerne om en flerårsaftale for kriminalforsorgen.
Jeg vil afslutningsvis takke for en god debat i dag.
Jeg ser frem til at præsentere Sambandsflokkurins prioriteringer til næste års finanslov for finansministeren.
Louise Schack Elholm (V), 2021-09-09:
Jeg sidder jo i Færøudvalget, så jeg tænkte, at jeg hellere måtte stille et spørgsmål.
Jeg kan forstå, at det er kriminalforsorgen, man er bekymret for på Færøerne.
Det kan være, at hr. Edmund Joensen vil være rar lige at fortælle, hvad situationen er nu, og hvad det er, man ønsker.
Altså, sådan som jeg hører det, ønsker man nogle helt nye faciliteter, eller hvad er det, man konkret ønsker?
Edmund Joensen (SP), 2021-09-09:
Det, der er akut, kan man sige, er det, der vedrører fængsel og fængselsophold i det hele taget.
Der har man lavet nogle foreløbige løsninger – i årevis, kan man sige – og i dag bruger man en forladt bygning oppe i fjeldet til formålet, men det må betragtes som foreløbige løsninger.
Det er i det hele taget en opdatering, der skal til.
Louise Schack Elholm (V), 2021-09-09:
Jeg blev sådan helt nysgerrig.
Nu snakkede du jo meget om skat, og jeg er skatteordfører, så det blev jeg rigtig interesseret i.
Så kom jeg til at tænke på, at nu skal vi i Skatteudvalget snart til OECD og tale med dem om den her globale minimumsbeskatning, der er tale om.
Danmark har faktisk været for små til at sidde med ved bordet, og det har Færøerne jo også.
I har jo hjemtaget skatteområdet.
Hvad har I egentlig tænkt jer i den sammenhæng?