runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2024-04-04:
Ja, der gøres en stor indsats, og det er jo ikke kun det her.
Der er også smoltvagter .
Jeg skal selv ud at være med.
Lystfiskere har spurgt, om jeg vil være med.
Så det er simpelt noget med at tage ud en tidlig morgen, og så skal man stå og larme for at få skarvene til at forsvinde fra, jeg tror, det er nede ved Suså eller der omkring, hvor vi har noget fiskeyngel, der skal have lov til at være i fred.
Den indsats kan man jo godt gøre, men det føles også lidt hårdt at blive ved, tror jeg, for dem, der gør det på daglig basis.
Der kunne det nok være godt med muligheder for lidt mere håndfaste metoder.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-04:
Jeg bliver jo nødt til at sige, at det lyder, som om man i regeringen før ikke rigtig har været for, at man skulle regulere det her kæmpeproblem, og at man nu er blevet fanget lidt af et rigtig godt forslag, som dokumenterer det, og at man nu lige om lidt smider det i en syltekrukke, og at man så håber, at de glemmer det.
For sæler er et problem, og skarver er et problem, og lad os da få det ud af verden nu – alle er jo stort set enige om det – og så få Dansk Jægerforbund med ind og regulere dem.
For virkeligheden er jo, at vi ret beset har fredet skarven på et tidspunkt, hvor bestanden var i forfald, og den har nu jo med kæmpesucces – oversucces – sørget for, at den ikke har brug for, at politikerne fedter sig ind i det og beskytter den på en speciel måde.
Så hvorfor er det sådan, at der skal være det her politiske noget med, at vi fedter det ind i en lang forhandling?
Det tager 20 minutter, for det bliver jo i forvejen behandlet i ministeriet, hvis det skal ind i den her lange, lange forhandling sidst på året.
Magnus Heunicke (S), 2024-04-04:
Det, jeg siger, er – og det må jeg så præcisere – at det ikke er sådan, at jeg på nogen måde åbner op for, at der skal indføres en jagttid på skarver eller sådan noget.
Det mener jeg vil være helt forkert, og det vil også være et klart brud på det, at skarven ifølge fuglebeskyttelsesdirektivet er fredet i Europa.
Så det kan vi ikke, og det skal vi ikke gøre, og det er slet ikke der, vi er.
Det, vi skal se på, og det er også det, jeg har forsøgt at sige, er, at vi har nogle arter, hvor det er gået ud af balance, og det skyldes mange forskellige ting, som nu gør, at der er nogle fiskearter, som er voldsomt truede af de her store mængder skarver.
Derfor må vi finde den rette balance, og det har ikke noget at gøre med en syltekrukke.
Vi har vores eksperter, som er kommet med deres vejledning, og det ligger i Fiskerikommissionen.
Rapporten er blevet offentliggjort her for få måneder siden, og nu ser jeg frem til at drøfte den med Folketingets partier.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-04:
Så siger ministeren nøjagtig det, jeg er lidt bekymret for at det bliver.
For jo, vi ved, at det er et problem, vi ved, at det ødelægger fiskeynglen, og vi ved, at EU ville give os ret, hvis vi bare skrev til dem, at vi indfører en jagtsæson på dem, fordi det ødelægger vores fiskebestand.
Så ville vi få en tilladelse.
Noget andet er jo sælerne, som vi sådan helt let og elefant hopper hen over.
For virkeligheden er, at sæler er rovdyr.
Altså, marsvinene i de danske farvande bliver ædt af gråsæler.
Folk tror, at sæler er de her små hvide sæler med store øjne, og det er det ikke, men det er et rovdyr, som fortrænger marsvinene.
Så hvorfor er det ikke sådan, at ministeren siger, at vi da i hvert fald indfører jagt på dem, også i de områder, som ministeren nævner, f.eks. Nordsøen, hvor marsvinene risikerer at blive fortrængt af en eksploderende sælbestand?
Magnus Heunicke (S), 2024-04-04:
Hvis man ser på gråsælen, der bliver nævnt her, er det rigtigt, at der har været en stigning.
Men vi jo skal ganske få år tilbage, hvor jeg også mener at gråsælen i Danmark var en af de arter, vi moralsk og politisk var forpligtede til at passe på.
Der var 60 gråsæler tilbage i 2009 – 60 individer – og nu er der flere, og det er jo glædeligt, at der er kommet flere, og de lever af fisk.
Det kan jo ikke være rigtigt, at vi skal sige, at der ikke er plads til gråsæler i Danmark.
Der skal vi altså ikke hen.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-04:
Nu siger ministeren, at man lige skal fornemme stemningen, altså om hele oppositionen går ind for det her forslag, og der kan jeg berolige ministeren med, at Alternativet aldrig kunne drømme om at stemme for det her forslag.
Men jeg vil gerne høre ministeren, hvad ministeren tænker er det største pres på havet, og hvad der er mest skyld i, at vi har så få fisk, som vi har.
Er det udledningerne af kvælstof, der fører til ekstreme mængder iltsvind overalt i vores indre farvande, eller er det skarven selv?
Hvad er det største pres?
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Arh, minister, vi er nødt til at være lidt skarpe på den dato.
Hvornår kan vi komme ud at skyde nogle skarver?
Altså, det er jo et problem, og det er et stort problem hvert eneste år – 25 millioner torsk og alt muligt andet.
Så kan ministeren ikke være lidt mere tydelig i stedet for det her med, at så skal der forhandles og ditten og datten?
Vi vil gerne have en lidt mere klar dato for, hvornår vi kan komme ud at skyde de her skarver, som ødelægger vores fiskeri.
Magnus Heunicke (S), 2024-04-04:
Der sker jo en indsats i dag.
Der er nogle dyr, der lever af dem, og man kan se, at der i de seneste årtier er kommet en stor vækst; de tal kan vi også sende over til Folketinget.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Virkeligheden er jo, at jeg som folketingsmedlem, når man med de her principper ønsker at gå længere og ønsker at gøre mere, end hvad EU-direktivet siger, kommer til at forholde mig til det.
Og som ordføreren siger fuldstændig korrekt, gøres det via bekendtgørelser.
Men ved at have det her princip rammesætter man jo, at den mulighed er meget, meget begrænset.
Og det synes jeg da er et sundt princip, så man ikke giver embedsværket mere magt og flere beføjelser til at kunne gå videre i bekendtgørelser uden om Folketingssalen.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-04:
Problemet er jo, at bemyndigelsen allerede er givet.
Så meget af EU-implementeringen sker ikke længere igennem Folketinget, men på bekendtgørelsesniveau.
Det vil sige, at vi ikke kommer til at tage stilling til de fleste ting.
Når der så er noget, der skal tages stilling til her, synes jeg da, at det er rigtigt nok, at det er fint at kigge på det.
Det synes jeg da kun er en rigtig god ting at gøre klart.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Jeg synes, det er sjovt med Enhedslisten og SF.
Altså, så klager man over, at der ikke sker nok på miljø- og naturområdet og alt muligt andet.
Man sad selv med den parlamentariske magt fra 2011 til 2015 og igen fra 2019 til 2022.
Man kunne have sat foden ned, hvis man syntes, at alt det ikke er nok.
Man kunne have brugt al den parlamentariske vilje, som man faktisk havde, da man sad med flertallet.
Men der er jo nogle andre ting, der er vigtigere, og det er fair nok.
Det skal man selvfølgelig have lov til politisk.
Men så er det altså en smule hyklerisk, når man står og kritiserer en regering og en opposition for ikke at gøre noget, når man selv har haft magten og har haft mulighed for at gøre mere.
Lad os lige slå det fast.
Dernæst kunne jeg godt tænke mig så at spørge ordføreren: Hvad er det modsatte, når man nu vil fjerne den her minimumsimplementering?
Hvad er så det modsatte?
Hvad er det, der kommer til at ske?
Altså, alt, der kommer fra direktiver fra EU, er vel i princippet en minimumsimplementering, for det er noget, man skal.
Når man så fjerner minimumsimplementering, hvad er det så, man får?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-04:
Man har mulighed for at få rettidig handling, hvis det er sådan, at man ikke følger de fem principper og princip fem om, at man skal gøre tingene senest muligt.
Hvis vi tager vandrammedirektivet, er det jo et kæmpeproblem, at man ikke har taget opgaven alvorligt.
Vi skal i mål inden jul 2027 med at komme frem til at have et godt vandmiljø alle steder rundtomkring i Danmark.
Så skoser løsgængeren os for, at vi ikke har udrettet mere under den tidligere regering.
Og det, vi udrettede på klimaområdet og energiområdet, er historisk.
På landbrugsområdet kom vi ikke i mål, for der ville regeringen lave en eller anden aftale med flest mulige blå partier, og det gjorde jo, at den aftale blev dårlig.
Vi har ikke kunnet diktere alt – beklager.
Vi kommer gerne igen.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Vandrammedirektivet er fra 2000.
Det vil sige, at man har haft to perioder, hvor man rent faktisk kunne have fået det igennem, hvis man syntes, det var så presserende.
Men hvis vi vender tilbage til det, man siger, med, hvad det er, man får med den her implementering, så er svaret fra ordføreren for forslagsstillerne jo, at man får mulighed for at gøre det hurtigere.
Regeringen har den mulighed allerede nu, at de kan gøre tingene hurtigere, end hvad der kommer fra EU.
Og det vil sige, at man bare kan gøre noget andet, hvis man synes, det, der kommer fra EU, er uhensigtsmæssigt, og man synes, de her principper strider imod, hvad man gerne vil politisk.
Så har man mulighed for at fremsætte det som beslutningsforslag, man kan få regeringen til at fremsætte det som lovforslag, og man kan også stille det som et ændringsforslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-04:
Jamen det er jo noget sludder, for når vi skal behandle lovforslag herinde, har det faktisk meget at sige, hvad det er for en ånd, og hvad det er for nogle retningslinjer, der har været for at udarbejde et lovforslag.
Det bunder jo tit i nogle aftaler, man så udmønter, og det kan så være noget, der kommer fra EU, som man skal implementere.
Og når der så ligger fem principper om at lave minimumsimplementering på natur- og miljøområdet, bliver det selvfølgelig efter den skabelon, og det vil sige, at lovforslaget bliver ringere, end hvis vi havde nogle andre principper, som var bedre, og som sagde, vi ville prioritere miljø og natur.
Tak for det.
Når jeg trækker tre eksempler frem om, at vi er for dårlige til at leve op til EU's habitatsdirektiv, hvad gør vi så ved det?
Det er ikke en minimumsimplementering, der sikrer en rigere natur.
Det, at man har et vandrammedirektiv, og det, at det så er drevet af, at man skal gøre indsatsen senest muligt, er en dårlig løsning.
Hvis det er sådan, at man gerne vil have et lavt tøjbudget, er det godt at gå i den samme skjorte ret lang tid og så udskifte den til allersidst, men når det er sådan, at man skal nå i mål med et politisk mål og vi skal frem til at have rent havmiljø, kan man ikke tage den der skjortestrategi og køre efter den.
Så er man nødt til at lave det lange, seje træk, hvor man får nedbragt sin kvælstofforurening år efter år, indtil man når i mål.
Og så er jeg dybt bekymret for vores drikkevand, når jeg ser, hvor meget pesticid der er i de øvrige vandlag.
Så der er masser af ting, vi ikke kommer i mål med ved at minimumsimplementere EU's direktiver.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-04:
Tak for det.
Jeg ser frem til forhåbentlig at få en rigtig god og konstruktiv debat om to sager, vi sambehandler her.
Det er to vigtige emner, for det er noget, der udgør et kæmpe problem derude.
Som det er i dag, er der bare for mange skarver og for mange sæler til, at fiskebestandene rent faktisk har mulighed for at komme på fode igen.
Det er ikke den eneste grund, det er jeg udmærket klar over, og jeg står heller ikke og argumenterer for, at vi skal have udryddet sæler eller skarver.
Det skal vi absolut ikke; de er en del af vores økosystem, og de skal være der.
Lige nu er der bare for mange, så vi har simpelt hen brug for at få en øget regulering af det her, der er styret mere fra nationalt hold.
Vi har allerede nogle handlingsplaner i dag, men det er simpelt hen ikke nok.
I det, vi har i dag, tager man ikke højde for alle de data, al den forskning og de undersøgelser, der allerede nu ligger, og som viser, hvor store problemer der er med, at sælerne spiser rigtig mange torsk, og de spiser jo ikke hele torsken, de spiser kun noget af den.
Og de smitter torsken med sælorm.
Der ligger masser af dokumentation for, at det er mellem 80 og 95 pct. af alle de fisk, man har haft mærket i forsøg, der forsvinder til skarver.
Så der er kæmpeproblemer med det her derude, og vi er nødt til at tage det alvorligt og gøre noget ved det.
Der blev også i den tidligere debat henvist til et vandrammedirektiv, vi skal leve op til.
En del af vandrammedirektivet er også, at vi skal have flere fisk i vores fjorde og vandløb.
Det ligger der også klare resultater på fra forskere.
En af verdens førende forskere, som er dansker, ved DTU i Aarhus siger: Det her kommer ikke til at ske, hvis ikke vi gør noget for at regulere skarv, i hvert fald i en periode.
Så jeg mener, det er et rigtig vigtigt synspunkt, som vi skal have behandlet her i dag.
Jeg ser frem til debatten og vil blot minde om, at der er flere offentlige organisationer, der har sendt støttebreve og bakker op om det her, f.eks. Limfjordsrådet.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-04:
Tak for det.
Jeg er jo selvfølgelig glad for, at ministeren tager positivt imod forslaget her, og jeg vil blot minde om, at når vi snakker om presfaktoren for skarven, så spiser bare den danske bestand af skarver jo altså 25 millioner torsk i den vestlige del af Østersøen hvert år.
Så det her er en betydelig presfaktor.
Som sagt er jeg selvfølgelig glad for, at der bliver taget godt imod det her, og jeg kan så forstå, at vi gør det sådan, at vi snakker nærmere om det i forhandlingerne oven på Fiskerikommissionen.
Skal jeg forstå det sådan på ministeren, at vi oven på det her i dag laver en beretning over det eller noget, der henviser til, at det er der, vi forhandler videre på det, sådan at vi ligesom kan se, at der er noget skub i det, og at det ikke bare er løs snak?
Magnus Heunicke (S), 2024-04-04:
Det synes jeg ville være en glimrende idé, og Folketinget kan jo vedtage at lave beretningerne.
Det synes jeg også ville være klogt at gøre.
I hvert fald vil jeg godt tilkendegive herfra – det kan man jo også henvise til – at de her arter er truet.
Nogle af de arter, der blev listet op her, er jo fiskearter, som tidligere var i store dele af Europa, men som nu kun er i den danske del af Vadehavet og oppe i Kongeåen og de her få åløb i Danmark.
Det er det, vi taler om.
De arter er truet i øjeblikket af flere forskellige presfaktorer, men nogle af arterne er så også særlig truet, på grund af at skarverne er flyttet længere ind i åerne.
Så det giver ikke mening at forhandle fiskeriets fremtid og gøre det bæredygtigt, hvis ikke vi også ser på reguleringen af særlig skarver.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-04:
Som jeg nævnte i min begrundelse, anerkender jeg også fuldt ud, at der er andre presfaktorer end det her.
Det her er bare en mulighed, vi kan gøre brug af meget hurtigt.
Selvfølgelig skal vi, som jeg siger, ikke udrydde dem.
Men vi skal bare huske, at skarven ikke er mere fredet, end råger er.
Vi kan i princippet regulere, lige så meget vi vil, bare vi husker at indberette til EU, hvorfor vi gør det, og altså henvise til, at vi beskytter truede fiskearter.
Jeg ser frem til, at vi får lavet en beretning og tager forhandlingerne, når vi kommer videre.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-04:
Jeg vil bare også igen takke ordføreren for at sætte det her på dagsordenen.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, og jeg kan rigtig godt lide, at ordføreren snakker om minimumsimplementering for ligesom at holde fast i, at det er det, det handler om, frem for den her politiske term, der hedder overimplementering, i forhold til principperne og ikke i forhold til EU-retten.
Men faktisk synes jeg, at vi ikke kun skal bruge ordet minimumsimplementering, men underimplementering.
Det, som der også blev vist i den høring, der var for nogle uger siden, var det her med, at nogle af forskerne sagde, at det godt kan være, at der er en formel implementering, men i praksis implementerer vi ikke substantielt.
Det vil sige, at så finder EU først ud af det lang tid efter og siger: Vi sagde, vi havde implementeret det.
Men før de opdager, at vores havmiljø osv. ikke efterlever det, går der alligevel noget tid, og det gør så, at toget så at sige er kørt.
Det er bare en kommentar for at sige, at vi også skal snakke om underimplementering i forhold til det her.
Erling Bonnesen (V), 2024-04-04:
Tak for det.
I Venstre synes vi, det er godt, at vi igen i dag kan få lejlighed til at drøfte de her udfordringer og spørgsmål, der er i forbindelse med sæler og skarver.
Det er jo ikke første gang; det er jo blevet drøftet adskillige gange hen over årene, og det er formentlig heller ikke sidste gang.
Derfor er det jo sådan set godt, og jeg håber på, at vi både i forlængelse af den debat og den fremlæggelse, der har været fra både ministeren og den foregående ordfører, kan komme ind i et praktisk samarbejde om at få gjort noget ved det her.
Kigger vi meget kort tilbage i bakspejlet, har der jo været lavet de tiltag, der kunne opnås enighed om indtil nu, men vi kan bare konstatere, at problemstillingerne derude jo overhaler tingene, og derfor er der behov for, og det synes vi også i Venstre, at få kigget på det her praktisk og realistisk, sådan at vi forhåbentlig kan få sat os omkring et forhandlingsbord.
Det synes vi jo også tegner meget fint, i forhold til at vi lige om ikke ret længe skal have de her drøftelser omkring fiskeri, som der jo er lagt til rette til, eller er ved at blive det.
Og så er det jo helt oplagt, at vi slår de her forskellige ting sammen, så vi forhåbentlig får de her ting til at gå i hak.
Når jeg f.eks. kigger rundt nede på havnen i Bagenkop på bestemte tidspunkter, når jeg går en tur der, så er der jo voldsomt mange skarver, og derfor er det helt tydeligt en lokal problemstilling de steder, hvor de dukker op, og også når man nogle gange kigger på, hvordan det er med sæler.
Jeg får f.eks. også fortalt, at i Østersøen er sælerne den største fiskeriflåde.
Det vil sige, at sælerne æder flere fisk, end fiskerne må fange i Østersøen.
Det får man at vide, at og det tror jeg sådan set er rigtigt, og det er bare en understregning af, at problemerne er der.
Vi har også her på det seneste, hvor jeg også deltog en lokal sportsfiskerforenings generalforsamling også fået efterretninger om, at i nogle af de vandløb, hvor der tidligere var fisk, er det skarverne, der lige kommer og ordner butikken – og så giver man i øvrigt landbruget skylden for det bagefter.
Der er altså også behov for at få kigget på de her ting.
Jeg håber, at vi med en lille passende beretning kan samle kræfterne om, at vi så f.eks. i forbindelse med fiskeriforhandlinger og drøftelser nu kan få set på det her, og så på den helt rigtige og afbalancerede måde finde frem til, hvad jeg jo også er fuldstændig enig i, at både sæler og skarver er en del af vores natur og vores biodiversitet.
De skal være her, men bestandene udvikler sig bare så eksplosivt nu, at det er blevet et voldsomt problem, og så er der brug for at få justeret på de her reguleringer.
Det er ikke første gang, vi diskuterer det, og det er formentlig heller ikke sidste gang, men jeg håber, vi kan lykkes med at få nogle fornuftige drøftelser og resultater.
Det ser jeg i hvert fald frem til.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-04:
Nu siger ordføreren, at landbruget får skylden.
Anerkender ordføreren, at kvælstofudledning fra landbruget, der fører til omfattende iltsvind, er et langt større problem for vores fisk, end skarven er?
Erling Bonnesen (V), 2024-04-04:
Som det også er fremgået af tidligere i debatten, og det har jeg også i tidligere debatter redegjort for og svaret på, så er der mange presfaktorer.
Nu kan jeg forstå, at Alternativet så hellere vil diskutere kvælstof nu, selv om vi egentlig taler om sæler og skarver, men det er jo rent faktisk sådan, at siden slutningen af 1990'erne og indtil nu er der sådan i runde træskolængder jo foretaget en halvering af kvælstofudledningen.
Det er rigtigt, at det gik stærkest i starten, knap så stærkt nu, men der kommer også nogle drøftelser på det område.
I dag taler vi jo om sæler og skarver; det er det, der er på dagsordenen.
Det ser jeg også frem til at vi kan få nogle fornuftige drøftelser om.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-04:
Nu var det ordføreren selv, der nævnte landbruget.
Anerkender ordføreren, at kvælstofudledningen fra landbruget og det medfølgende omfattende iltsvind er en meget større presfaktor for den danske fiskebestand, end skarven er?
Erling Bonnesen (V), 2024-04-04:
Jeg har jo svaret gentagne gange på det.
Der er mange forskellige presfaktorer.
Kvælstof er en af dem, vi skal håndtere.
Vi skal også håndtere sæler og skarver, som vi drøfter her i dag – og også rensningsanlæg og udledninger for det.
Det ligger der nok fra den tid, før man fik opfundet rensningsanlæg og gjort noget ved det.
Men der er jo nogle forskellige udfordringer, også i fjordene, som vi skal løse, og der er forskellige presfaktorer.
Derfor ville det da være godt, at vi også får taget fat på det.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-04:
Tak for det, og tak til hr. Erling Bonnesen for den forholdsvis positive modtagelse.
Jeg havde jo selvfølgelig håbet på, at Venstre og ordføreren ville stemme for det her med de udtalelser, man har set fra ordføreren på de sociale medier.
Men jeg vil egentlig bare anerkende, at ordføreren også har et fokus på lige nøjagtig den her problemstilling, altså at det er noget, vi kan gøre noget ved, og jeg er glad for, at hr. Erling Bonnesen og Venstre kommer til at bakke op om, at vi får lavet en fælles beretning – det lytter jeg mig til – så vi sikrer os, at vi kommer videre med at kigge på også den her problemstilling.
Erling Bonnesen (V), 2024-04-04:
Jeg er i politik for at prøve at få nogle praktiske løsninger på de udfordringer, der ligger der, og jeg kan fuldstændig stå ved det, jeg selv har skrevet på de sociale medier tidligere.
Hvad er så den praktiske vej frem for at prøve at nå nogle resultater?
Jamen det er jo lige præcis det, som vi prøver at lægge op til fra regeringspartiernes side.
Der kan jeg da bare bekræfte, at vi har nogle gode drøftelser i regeringen, og at vi har et godt samarbejde.
Vi kalder det ovenikøbet et arbejdsfællesskab.
Og så prøver vi så også at sige: Kunne vi lige i den her sag prøve at udvide det arbejdsfællesskab lidt igennem en beretning og sætte os sammen og så få nogle gode snakke omkring det?
Det er da måden at håndtere det på.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-04:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Ordføreren er jo en vidende mand med stor erfaring.
Nej, jeg må starte et andet sted.
Det er alligevel imponerende at høre i hvert fald to partier på venstrefløjen bruge fuldstændig modsatrettet logik, når det gælder CO 2 og regulering af sæler skarver.
For sammenlignet med sæler og skarver er der noget, der er et større problem, så det skal vi ikke gøre noget ved, men selv om vi ved, at dansk landbrug i forhold til CO 2 er et af de bedste i verden, skal det død og pine dø.
Så der foreligger jo den mulighed, at det bare er, fordi de to partier bruger enhver mulighed, de har i Folketingssalen, for at sige, at dansk landbrug bare skal slagtes.
Vil ordføreren ikke bare forklare mig, om ordføreren måske ikke også kan have en lille bekymring for, at fordi der er partier i Folketinget, der er fuldstændig ligeglade med alt det andet, så bliver den her problematik om sæler og skarver, som er en reel problematik, måske glemt eller kvalt, hvis den bliver en del af en samlet pakke?
Selvfølgelig skal den indgå i en helhedsplan, når vi laver sådan en, men vi kunne jo søreme godt i Folketinget holde et ekstra møde en fredag eftermiddag og blive enige om det her.
Er ordføreren ikke også bange for, at det her bliver kvalt i den normale dans om juletræet, vi har i Folketinget?