runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-31:
Jeg må indrømme, at jeg faktisk har afventet hr. Marcus Knuths tale med stor spænding, ikke mindst fordi hr. Marcus Knuth på det seneste har været på en rejse.
Vi hørte jo en udmærket tale fra hr. Morten Dahlin på vegne af det liberale parti Venstre, men jeg tænkte, at vi så ville høre en excellent tale fra hr. Marcus Knuth på vegne af Det Konservative Folkeparti.
Nu læser jeg meget hr. Marcus Knuths bedstefar, Hakon Stangerup, med stor begejstring – hans forfatterskab om det at være dansk og det at høre til, også som et pligtskyldigt menneske.
Jeg vil sige, at der alligevel var mere konservatisme over hr. Marcus Knuths bedstefar, end der er over hr. Marcus Knuth.
Så jeg håber, at han vil fortsætte rejsen.
Mette Thiesen (NB), 2020-01-31:
Man vil altså ikke sikre danskernes tryghed, fordi der måske sker noget.
Man tror noget.
Det er i hvert fald det, jeg hører ordføreren sige.
Det synes jeg er rigtig, rigtig beklageligt.
Jeg havde nok haft højere forventninger til især ordføreren, men også til Det Konservative Folkeparti.
Lad nu det ligge.
Hvorfor bliver Det Konservative Folkeparti så ved med at stemme ja til de her indfødsretslove?
Marcus Knuth (KF), 2020-01-31:
Jeg er også selv stor fan af »Kulturkampen«, og jeg er meget glad for hr. Morten Messerschmidts opbakning.
Men det centrale her er jo, at en international orden er til alles bedste.
Så er det rigtigt, at konventioner også af og til har en slagside, og der holder jeg fast i, at vi så skal gå ind og få rettet op på den slagside i stedet for at splitte hele det internationale samfund ad.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-31:
Og deri skal hr. Marcus Knuth sandelig ikke møde modstand fra os, men skal vi nu ikke forholde os realistisk til sagerne.
Altså, som det er fremgået af debatten her, er der seks EU-lande, som end ikke er medunderskrivere på den her konvention, og det er da ikke sådan, at de er blevet bandlyst fra EU eller Nordisk Råd, eller hvad det var, ordføreren mente.
Så hvad bygger denne frygt for konsekvenserne på, hvis vi bare gør det samme som briterne?
Det virker altså lidt som et fatamorgana, man stiller op foran sig for at finde på et argument.
Marcus Knuth (KF), 2020-01-31:
Jamen nu står vi jo her med 6 eller 8 timer tilbage af det britiske medlemskab af EU, og det synes jeg faktisk er en meget god sammenligning.
Jeg så hellere, at man – hvis jeg må bruge EU som et eksempel – fik et EU, der fungerede bedre, og som Storbritannien så var en del af, end at hvert land begynder at gå enegang.
Der holder jeg fast i, at det er det samme med konventionerne, altså at det er bedre, at vi har konventioner, som virker ordentligt for alle, end at man begynder at gå enegang.
Mette Thiesen (NB), 2020-01-31:
Tusind tak, og tak for ordførertalen.
Det kan være, at ordføreren kan bekræfte mig i, at vi jo hastevedtog den her lov med hensyn til fratagelse af statsborgerskab til de her IS-terrorister.
Så vi er enige om – det tror jeg sådan set også ordføreren er enig med mig i – at det her haster, så hvorfor vil Det Konservative Folkeparti så ikke gå med til, at vi vedtager det her, altså fratager statsborgerskabet for de her IS-terrorister?
Og så kan man måske så snakke med de andre i forbindelse med det her med statsløsekonventionen, altså tage de her forhandlinger efterfølgende.
Marcus Knuth (KF), 2020-01-31:
Jeg har det helt fint med at hastebehandle lovgivningen, også i forbindelse med det lovforslag, som ordføreren her nævner.
Tidligere, da den blå regering blev dannet efter 2015, havde vi jo en situation, hvor IS-krigere bare frit kunne rejse til Syrien og stort set rejse tilbage til Danmark uden konsekvens, og der behandlede vi også meget, meget omstridt lovgivning om, at man kunne blive straffet meget hårdt for overhovedet at rejse ind i Syrien.
Så det er ikke, fordi der ikke er blevet gjort noget.
Og den lovgivning mener jeg i høj grad var med til at få knækket kurven meget markant på, hvem der rejste til Syrien.
Så vi er kommet med rigtig, rigtig mange tiltag, men det grundlæggende her er, at ved at gå ind for at fratage statsborgerskabet fra folk, der ikke har et andet statsborgerskab, sætter man en proces i gang, som jeg ikke tror overordnet er noget, som er i Danmarks interesse.
Mette Thiesen (NB), 2020-01-31:
Jamen vi har sådan set den klare holdning, at hvis der er nogle konventioner, der står i vejen for, at man kan beskytte Danmark og Danmarks sikkerhed og tryghed, så udtræder vi af dem.
Men vi har sådan set ikke taget decideret stilling til det andet.
Altså, hvis det ikke er nødvendigt at træde ud af konventionerne, jamen så er det jo sådan, det er.
Men på nuværende tidspunkt er der eksempelvis en statsløsekonvention, som står i vejen for, at man kan sikre, at nogle IS-terrorister ikke kommer ind i Danmark.
Og der sætter vi altså danskernes sikkerhed og tryghed højere end konventioner, som i øvrigt er lavet i en helt anden tid med et andet formål.
Og så synes jeg, det er lidt sjovt, at ordføreren bliver ved med at nævne Nordisk Råd.
Morten Dahlin (V), 2020-01-31:
Jeg havde ikke tænkt mig at stille spørgsmål til ordføreren, før ordføreren leverede det, der vel bedst af alt kan karakteriseres som noget Christiansborgsnak, for ikke at svare på spørgsmålet.
Hr. Marcus Knuth stillede det meget konkrete spørgsmål: Ønsker Nye Borgerlige, at vi skal melde os ud af FN?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-31:
Tak for det.
Og tak for en grundig begrundelse for, hvorfor regeringen ikke kan støtte det her beslutningsforslag.
Jeg synes, det er lidt relevant at tage med i betragtning, at snus jo er noget mindre sundhedsskadeligt som et røgfrit tobaksprodukt end den røgbaserede tobak, og det har ministeren også erkendt i andre sammenhænge.
Og det er jo endda sådan, at den svenske snuskommission – sådan en har man åbenbart haft – i 2017 vurderede på baggrund af tal fra WHO, at EU hvert år kunne have reddet over 350.000 menneskeliv, hvis andelen af snusere, om man så må sige, i de øvrige EU-lande havde fordelt sig ligesom i Sverige, altså at folk havde substitueret deres røgprodukter med snus.
Og i Danmark alene kunne vi have reddet 4.000 rygere fra at dø.
Jeg synes, det er meget nobelt at have det formål, at ingen nogen sinde overhovedet må blive fristet af noget som helst tobaksprodukt, men hvis konsekvensen i den virkelige verden er, at der er flere, der ender med at ryge meget sundhedsskadelige cigaretter frem for at bruge mindre sundhedsskadelige snusprodukter, er det så ikke noget, der gør indtryk på sundhedsministeren?
Jo, men en modstand mod markedsføring af snus kan jo ikke begrundes af sundhedsmæssige hensyn.
For ja, det er da ubestrideligt, at snus ikke er sundt – det er sundhedsskadeligt – og det er ubestrideligt, at det er mindre sundhedsskadeligt end cigaretter.
Og det, som den svenske snuskommission peger på, er, at man ville redde menneskeliv, og man ville få en sundere befolkning, hvis andelen af snusere frem for rygere var den samme som i Sverige i de andre EU-lande, herunder i Danmark.
Jeg vil egentlig bare gerne have sundhedsministeren til at bekræfte, at den politik, som regeringen fører, faktisk samlet set er skadelig for folkesundheden.
Magnus Heunicke (S), 2020-01-31:
Jamen det kan jeg ikke bekræfte.
Det har vores eksperter jo fuldstændig uafhængigt konkluderet.
Og sagen er den, at da jeg gik i skole, var der ingen af mine venner, der brugte tyggetobak eller poser eller skrå, som det nu hedder – ingen.
Nu er det udbredt, og jeg er nervøs for, at den udbredelse vil fortsætte, hvis vi nu gør det her lovligt.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-31:
Jeg vil stille et spørgsmål vedrørende ministerens tale.
For spørgsmålet er, om det er tobakken eller nikotinen, der er farlig.
Skal man forbyde alt, der har med tobakken at gøre, selv om det er nikotinen, der faktisk er farlig i forbindelse med brug af tobak?
Så spørgsmålet er: Hvad så med alle andre nikotinholdige produkter, som også er farlige?
Det hører vi ikke ret meget om, når vi taler om nikotintyggegummi og nikotinspray, og hvad vi ellers kan få af plastre osv.
Hvornår har man tænkt sig at tage det op, som også er farligt, specielt ud fra de studier, der også ligger om gravide kvinder osv.?
Magnus Heunicke (S), 2020-01-31:
Tak for spørgsmålet.
Omkring farligheden af det her og om, hvor nervøs man skal være for det, så mener jeg, at det er en alarmerende udvikling, og jeg mener ikke, at man kan sige, at det er en udvikling, der er kommet på grund af, at man har været for stram i lovgivningen.
Tværtimod kan vi jo se, at det nu er udbredt i skolegårdene i Danmark, over hele landet.
Det er noget, som ikke var der tidligere, men som er kommet.
Derfor er vi jo nødt til, synes jeg, at agere på den situation.
Og nikotin og de former for tyggetobak, der er, er farlige.
Vi ved jo, at slimhinder påvirkes, og at tandkødet trækker sig tilbage, det giver skader i mundhulen, det ved vi jo.
Og så er der det her norske studie, som siger, at der er sandsynlighed for, at det øger kræft i spiserør og kræft i mavesæk, endetarm osv.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-31:
Jeg vil så sige, at nu havde jeg også en debat i morges, og i forbindelse med det, man siger, om, at bugspytkirtelkræft kunne være en af de ting, det kan give, fandt jeg netop et studie, der viser, at det gør det ikke.
Så man kan jo få mange studier til at vise forskellige ting.
Jeg kunne godt tænke mig at høre noget.
Ministeren siger, at det, man har lavet nu, gør, at der bliver færre, der får kræft.
Hvordan ved man det?
Da man tidligere forbød snus, var der flere, der brugte det.
Det kunne jo være, at det samme skete med den lovgivning, som ministeren lige har lavet en aftale om.
Magnus Heunicke (S), 2020-01-31:
Det er jo den evaluering og den præsentation, vi har siddet med ved, og der ved jeg, at ordføreren for Dansk Folkeparti også var med – desværre ikke til selve aftalen, men med i det indledende arbejde, hvor vi fik præsenteret, præcis hvad de her reguleringsmæssige ting har haft af effekt.
Man må sige, at det desværre går den forkerte vej, hvad angår børn og unges rygning og børn og unges brug af forskellige former for tyggetobak og snus i Danmark, og det skal vi have bekæmpet.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-01-31:
Tobak er tilmed en af, hvad kan man sige, drivkræfterne bag den stigende ulighed i sundhed.
Tobaksaftalen strammede ikke kun reguleringen af cigaretter og e-cigaretter, men også af de mange røgfri tobaksprodukter, der er på markedet.
Derfor er vi også helt uenige i det forslag, som Liberal Alliance har fremsat her, om, at vi skal liberalisere markedet for tobaksprodukter og tillade portionspakket snus.
Det trækker nemlig i den stik modsatte retning af det, vi lige er blevet enige med et flertal i Folketinget om kort før jul.
Vi vil tobaksforbruget blandt børn og unge til livs; vi vil ikke erstatte én type af tobaksforbrug med en anden, erstatte én type nikotinafhængighed med en anden type nikotinafhængighed.
Derfor kan jeg allerede nu afsløre, at vi ikke kommer til at støtte forslaget her.
Sundhedsstyrelsen advarer mod at bruge snus.
Snus indeholder nikotin, som er stærkt vanedannende.
Vi har hørt beretninger fra tandlæger, der fortæller om, hvordan det tydeligt kan ses på tandkødet, når et menneske har brugt snus, og der er undersøgelser, der tydeligt peger i retning af, at snus kan øge risikoen for kræft i munden, halsen og bugspytkirtlen.
Men snus er heller ikke et anbefalelsesværdigt rygestopmiddel.
Skal man kvitte giftige cigaretter, er der mange anbefalede rygestopprodukter på markedet, man i stedet kan benytte sig af.
Forslagsstillerne citerer undersøgelsen for at sige, at snus ikke virker særlig tiltrækkende på unge og ikkerygere.
Den påstand vil jeg gerne angribe, for vi har jo netop set en voldsom stigning i brugen af snus blandt unge de seneste år.
Den udvikling bør være en alarmklokke for os alle.
Statens Institut for Folkesundhed er jo også lige kommet frem med en rapport her, som viser, at det er 11 pct. af særlig gymnasiedrenge, som bruger snus dagligt.
På min egen hjemmebane er det jo også en diskussion, som har kørt i et stykke tid.
En af mine kolleger fra Dansk Folkeparti kender i hvert fald også til sagen.
TV2 ØST tog for et par år siden rundt med to drenge, en på 14 år og en på 15 år, og fik tjekket rundtomkring i Vordingborg og fik jo den skræmmende information, at der er overraskende mange steder, hvor børn kan få lov til at købe snus fuldstændig uproblematisk.
Der var også sundhedsplejersker i Slagelse, der slog alvorlig alarm, fordi de kunne se, at der var børn helt ned i 8. klasse, som snus var helt almindeligt tilgængeligt for.
Og den barske, brutale virkelighed er, at det kun er blevet værre, siden de historier kørte rundtomkring, både lokalt hos os og i det ganske land.
Man kunne bruge lang tid på at tale om de formelle problemer med at få en undtagelse forhandlet igennem i EU, og om Danmark virkelig skulle bruge sin meget, meget værdifulde politiske kapital på lige netop at få snus igennem.
Der var måske andre ting, der kunne være mere presserende at kæmpe for.
Men jeg synes egentlig ikke, at det her behøver at handle så meget om EU-jura, for det handler nemlig for mit vedkommende om at forebygge, at unge mennesker bliver afhængige af skadelige tobaksprodukter, og derfor afviser vi beslutningsforslaget.
Morten Dahlin (V), 2020-01-31:
Jamen tak, det var da et dejlig konkret svar.
Er der andre internationale organisationer, ordføreren mener vi skal melde os ud af?
Mette Thiesen (NB), 2020-01-31:
Jeg skal bare lige forstå, om ordføreren mener, at jeg helt konkret skal sidde og nævne, om vi skal melde os ud af Nordisk Råd osv.
Nej, det har vi ikke nogen intentioner om at vi skal melde os ud af, men vi har en meget klar forvisning om, at vi er valgt af det danske folk til at beskytte Danmark og det danske folk, og derfor vil vi altid sætte danskernes sikkerhed og tryghed over internationale konventioner.
Men nej, vi skal ikke bare melde os ud af alle mulige forskellige organisationer, eksempelvis FN, som ordføreren nævnte, eller Nordisk Råd, som den tidligere ordfører nævnte.
Det er slet ikke det, det handler om, så det er jo en ikkediskussion.
Ordføreren bliver ved med at spørge ind til det her, fordi ordførerens eget parti desværre ikke vil tage konsekvensen af det.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-31:
Mange tak for det.
Så hvis I tænker, at det er helt ualmindelig imponerende, så dygtig hr. Alex Vanopslagh er blevet til at holde taler, er det, fordi det er hr. Henrik Dahls tale, jeg læser højt.
Den lyder, at der ikke er nogen tvivl om, at hvis man hypotetisk set forestillede sig, at det eksisterende system af konventioner ikke eksisterede, og hvis man forestillede sig, at der var opstået et behov for at skabe et nyt system af konventioner, ville det system selvfølgelig komme til at se væsentlig anderledes ud end det, vi har i dag.
Der er i dag et meget bredt flertal i Folketinget for, at Danmarks muligheder for at bestemme, hvem der opholder sig på dansk territorium, ikke er gode nok.
Der er i dag også et meget bredt flertal i Folketinget for, at Danmarks muligheder for at udvise kriminelle udlændinge burde være bedre.
Der er ligeledes et meget bredt flertal for, at hensynet til at opretholde vores liberale samfundsmodel og den offentlige ro og orden ikke altid tilgodeses i tilstrækkelig omfang af systemet af internationale konventioner – og det er altså de nuværende, og ikke de hypotetisk fremtidige.
Problemet er, at de præmisser for dansk udenrigspolitik, som Per Hækkerup beskrev i 1965 i bogen »Danmarks udenrigspolitik«, stadig gælder.
Udenrigspolitikken har fire hjørnesten: NATO, Europa, Norden og FN.
Og så har den tre dimensioner: sikkerhedspolitik, markedspolitik og værdipolitik.
Værdipolitikken går ud på, at vi står sammen med de lande, der har den samme samfundsmodel, som vi har, og at vi er villige til at kæmpe for den og forsvare den.
Det betyder, at vi ikke bør føre en politik, der underminerer de fire hjørnesten eller kompromitterer de tre dimensioner.
Hvorfor?
Ja, det skyldes ganske enkelt, at vi er en småstat og altid bør handle ud fra den præmis, og derfor kan enegang aldrig blive i Danmarks interesse.
I forhold til internationale konventioner er virkeligheden ikke sådan, som det ville være optimalt at den var, både fordi tiden på en række områder er løbet fra flere af konventionerne, og fordi de fortolkes af aktivistiske domstole.
Vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at konventionerne moderniseres, men beslutningsforslag B 61 kan ikke realiseres uden at underminere de bærende søjler for dansk udenrigspolitik.
Derfor støtter vi Dansk Folkeparti, når det gælder opfattelsen af, at tingene kunne være bedre og burde være bedre på konventionsområdet, men det konkrete beslutningsforslag er imidlertid for vidtgående, hvorfor LA ikke kan støtte det.
Det var så selve talen.
Derudover skulle jeg hilse fra Rosa Lund, der skulle hilse fra Alternativet, der hilser og siger, at de heller ikke stemmer for forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-31:
Jeg oplever, at vi egentlig alle sammen på hver vores måde gerne vil løse det dilemma, som Danmark dermed er stillet over for.
Derfor var det jo egentlig også positivt – både i dag i salen, da vi hørte ministerens tale, men også forinden – at høre løfter om, at man forsøger at forhandle en løsning på plads internationalt.
Men efter godt et halvt år i regeringskontorerne er man alligevel, kan jeg forstå, ikke kommet så meget videre.
Og derfor begynder det spørgsmål om, hvor meget man egentlig mener det her, jo uvægerligt at melde sig.
I sidste uge var det spørgsmålet om flygtningelejre i Nordafrika, hvor det kom frem, at regeringen ikke havde nogen egentlige alliancepartnere, altså nogle lande, man sådan talte med – det var fugle på taget.
Og i dag kan vi så mere eller mindre høre det samme i forhold til de problemer, som gælder på konventionsspørgsmålet her, altså at vi reelt ikke har nogen allierede, når det kommer til at få ændret den her konvention.
Er det måske tid at skifte spor og sige, at det faktisk nu er tid til, at Danmark går enegang?
Vi har mulighed for det.
Det her er ikke et forslag, som bare er fundet på, og som er opstået ud af den blå luft.
Det bygger rent faktisk på en model, som en af vores stærkeste allierede – også efter midnat i aften – nemlig Storbritannien, har valgt, hvor man siger: Jamen uafhængigt af om det gør folk statsløse, ja, så vil vi kunne fratage statsborgerskabet; så er det altså vores egne borgere, vores egen forfatning, vores egen samfundsmodel, som er det vigtigste.
Det undrer mig og rigtig mange, tror jeg, her i Folketinget, hvorfor regeringen ikke griber den mulighed.
Hvorfor ikke tage chancen i stedet for af frygt for, hvad der måske, eventuelt, hypotetisk kunne ske, at holde sig tilbage?
Hvorfor ikke for en gangs skyld stille sig på historiens side og bare gøre det, der er det rigtige – altså løsrive sig fra hele det spindelvæv af internationale konventioner, som efterhånden bliver brugt som argument for, hvorfor vi ikke må gøre det, der bare er det rigtige, det, som vi er sat i verden for, det, som vi er valgt til, nemlig at værne Danmark?
Tak, formand.
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-31:
Tak til ordføreren, tak for debatten.
Lad mig spørge helt konkret: Mener ordføreren, at Danmark skal løsrive sig og blive en selvstændig ø i havet og så sige, at vi ikke er forpligtet af nogen konventioner eller nogen form for aftaler, og at vi ønsker at føre vores helt eget selvstændige liv uden om, hvad der i øvrigt foregår i resten af verden?
Er det det, Dansk Folkeparti mener?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-31:
Nej, det kan jeg fuldstændig afvise.
Jeg ved slet ikke, hvor hr. Nils Sjøberg har den idé fra.
Der er masser af internationale aftaler, som vi er varme tilhængere af.
Det ville også være en græsselig tanke med Danmark som en ø.
Det ville jo betyde, at vi skulle give afkald på Jylland.
Så nej, det er bestemt ikke det, vi tænker.
Vi er meget konkrete i vores kritik af de konkrete internationale konventioner, som vi ønsker enten at få forbehold fra eller træde ud af.
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-31:
Tusind tak.
Jeg vil så kort spørge om noget andet.
Når nu hr. Morten Messerschmidt mener, at Danmark ikke skal opfylde de forpligtelser, der ligger i menneskerettighedskonventionen osv., som vi har diskuteret i dag, og når I har den grundlæggende opfattelse, at Danmark bare kan løsrive sig fra dem, mens resten af verden kan køre videre, kan det så hænge sammen med den opfattelse, at Danmark kan sige, at vi har nogle danske statsborgere, som vi ikke ønsker at tage tilbage, fordi de har forbrudt sig mod vores værdier – og det er vi enige om – og fordi de har gjort noget, som vi synes er fuldstændig uanstændigt og urimeligt, og som de skal straffes for?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-31:
Hvis jeg forstår spørgsmålet rigtigt, er svaret som følger: Disse mennesker, som har forbrudt sig imod den loyalitetsforpligtelse, der er implicit forbundet med at have dansk indfødsret, fratager vi jo indfødsretten.
Dermed er de ikke danske statsborgere, og dermed er de ikke længere vores ansvar.
Det er deres eget ansvar.
Vi ønsker jo ikke at fratage mennesker indfødsret i flæng.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-31:
Det er bare ganske kort for at forstå den socialdemokratiske position i det her spørgsmål – og i øvrigt tak for en glimrende ordførertale.
Forholder det sig sådan, at Socialdemokratiet foretrækker en situation, hvor der ikke er nogen, der bruger snus, men hvor der er, lad os sige 10.000, der ryger, og der er mange af dem, der så kommer til at dø af rygning, frem for en situation, hvor der kun er 5.000, der ryger cigaretter, men hvor der til gengæld er 10.000, der bruger snus, fordi der er 5.000 nye snusbrugere og der er 5.000 af de tidligere rygere, der bruger snus – jeg håber, eksemplet giver mening – og man redder 5.000 menneskeliv?
Er det sådan, at fordi 5.000 nye mennesker bruger et produkt, som Socialdemokratiet ikke bryder sig om, så siger man
: Skide være med det, vi vil holde fast i forbuddet, selv om det koster 5.000 menneskeliv, for de 5.000 andre skal da ikke gå hen og nyde et produkt, som vi i Socialdemokratiet ikke bryder os om?
Er det sådan, man skal forstå den socialdemokratiske position?
Anne Paulin (S), 2020-01-31:
Jeg synes da helt sikkert, at diskussionen om vores fremtidige infrastruktur, og hvordan vi skaber rammerne for, at vi bedst muligt gennemfører en grøn omstilling på en økonomisk ansvarlig måde, er relevant at have.
Så uden at sige, hvad den konkrete køreplan er for det – det tror jeg ikke tilfalder mig at sige – så er det jo bestemt vigtigt, at vi bliver ved med at diskutere vores infrastruktur, og om vi har indrettet os på den rigtige måde i forhold til det.
Morten Dahlin (V), 2020-01-31:
Tak til ordføreren for en rigtig fin tale.
Ordføreren nævnte i en besvarelse før, at det var vigtigt for Socialdemokratiet at gøre noget ved uligheden i Danmark.
Jeg vil gerne sige, at vi i Venstre er helt enige med ordføreren i, at det er vigtigt, at vi ikke har for stor ulighed i Danmark.
Men skal jeg forstå det på den måde, at det bliver Socialdemokratiets position i de kommende forhandlinger om en klimahandlingsplan, at hvis nu de allerbedste initiativer til at nå den meget ambitiøse målsætning, vi jo er fælles om, vil gøre, at uligheden stiger bare en lillebitte smule,
så vil Socialdemokraterne ikke være med til at træffe de fornuftige, kloge og klimakloge grønne beslutninger?
Anne Paulin (S), 2020-01-31:
Det synes jeg er et meget, meget hypotetisk spørgsmål.
Det, som må være opgaven, hvis vi laver noget på klimapolitikområdet, som er med til at bidrage til ulighed, er jo, at vi så sørger for at få kompenseret nogle andre steder, sådan at vi ikke går på kompromis med de stærke principper, som vores velfærdssamfund er bygget på: at der er lige muligheder for folk, at vi har solidaritet på tværs af generationer og på tværs af forskellige grupper i vores samfund.
Så jeg synes, det er et meget hypotetisk spørgsmål, som jeg egentlig har lidt svært ved at tage seriøst.