runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-25:
Og er ordføreren enig i, at et forslag som dette kan være et element i at undgå lignende kriser i fremtiden?
Steffen W. Frølund (LA), 2024-01-25:
Tak for det, formand.
Nu bliver det liberalt.
Vi synes, at infrastruktur, det, at varer, viden, mennesker og penge/kapital kan flytte sig, og at der derigennem optimeres på allokering af ressourcer, er et ubetinget gode.
Hurtigere allokering af ressourcer er bedre.
Tænk bare på, hvordan man f.eks. har det med sin internethastighed derhjemme.
Det skaber vækst, det skaber velstand, og det leder til mindre lidelse og færre fattige.
Det skal vi ikke lade sande til, og det vil det her forslag betyde.
Vi er i øvrigt også en smule skeptiske over for det her med at deponere for meget af skattepolitikken i EU, så Liberal Alliance er imod, og det kan vi også hilse og sige at KF også er.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-25:
Det er jo dejligt, at Moderaterne ikke opfatter sig som et parti på højrefløjen, selv om partiets leder jo har en lang historie dér og har stået ret tydeligt, synes jeg – i hvert fald i de økonomiske debatter – til højre i hele sit liv, fra Græsted-Gilleleje til Folketingssalen.
Men lad det nu ligge, for her havde Moderaterne jo egentlig en chance for at vise, at man ikke økonomisk er placeret entydigt på højrefløjen – altså at man faktisk er optaget af at skelne mellem produktive investeringer, som skaber arbejdspladser og skaber vækst, og så rendyrket spekulation.
For det er jo det, altså den her skat på finansielle transaktioner, som Tyskland, Frankrig, Portugal og en lang række andre EU-lande ønsker.
Det er jo ikke at ramme realøkonomien, tværtimod er det at skærme realøkonomien mod økonomiske kriser.
Mohammad Rona (M), 2024-01-25:
Tak for det.
Det synes jeg sådan set heller ikke vi på nogen som helst måde er.
Som jeg også indledte med i min tale, er det her jo en særskat.
Man kan sige, at i den finansielle sektor er der jo allerede i forvejen to forskellige nationale særskatter i dag; vi har lønsumsafgiften, og vi har det også, i forhold til at selskabsskatten bliver højere og bliver fuldt indfaset her i 2024.
Så for mit vedkommende vil det at sætte en ekstra skat på det her ikke medvirke til noget som helst, ikke ud over at det i forhold til udbud og efterspørgsel i virksomheder og produktioner vil medføre, at varer bare generelt vil blive dyrere i Danmark for helt almindelige danskere.
Så for mig er det her ikke en særskat, der vil gøre nogen som helst forskel.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-25:
Altså, det handler jo ikke så meget om, hvad det er for mig eller for ordføreren.
Det her er jo en gammel diskussion.
Det er økonomen James Tobin, som for mange år siden har fremlagt de her idéer, og det har været diskuteret i årevis blandt økonomer.
Formålet er jo netop ikke at påvirke realøkonomien; formålet er at prøve at skærme den almindelige økonomi mod en risikabel adfærd hos finansielle aktører, som ikke tjener penge på at skabe noget som helst af værdi – noget som helst – men som tjener penge på højfrekvente handler med værdipapirer.
Mohammad Rona (M), 2024-01-25:
Det er fuldstændig rigtigt.
Vi går ind for at sænke skatten på investeringer, når man f.eks. handler med aktier.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-25:
Tak for det.
Jeg trykkede mig ind, da ordføreren sagde, at det her er en særskat.
Det er jo rigtigt, at det her er en skat på handel på børserne, men det er jo sådan, at aktiebeskatning også kun påvirker aktier.
Så vi sætter jo alle rammerne for handler med aktier og handler på børserne, og vi kalder jo ikke det, at der er en aktieskat, for en særskat på en sektor.
Så hvorfor er det, ordføreren siger, at en afgift på en handel på en børs er en særskat?
Det er vel en grundlæggende rammesætning for det at agere på en børs.
Mohammad Rona (M), 2024-01-25:
Nej, det synes jeg ikke.
Jeg synes, det her er en særskat.
Det er en skat, hvor man målrettet går efter en speciel sektor – en sektor, som i forvejen er ramt af to særskatter i forhold til lønsumsafgiften og i forhold til den her selskabsskat, som er noget højere her i forhold til de andre virksomheder.
Så for os er det her en særskat, som på ingen måder ville kunne afhjælpe noget af det, som SF mener det her vil kunne hjælpe på.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-25:
Det har jeg svært ved at følge.
Det er klart, at når man laver en lønsumsafgift, påvirker den kun finansielle virksomheder.
Det her er jo en beskatning, der er lagt på det at agere på en børs.
Det er jo ligesom at ændre på færdselsloven og så sige, at det er en særlovgivning for dem, der kører på en særlig måde.
Det er jo noget, der gælder alle, der agerer på det marked.
Jeg kan læse på Moderaternes hjemmeside, at man går ind for at sænke skatten på investeringer.
Mener Moderaterne, at de her højfrekvente handler er investeringer?
Mohammad Rona (M), 2024-01-25:
Men man må sige, at efter finanskrisen tilbage i 2008 har både EU, men også Danmark foretaget en række, hvad kan man sige, foranstaltninger i forhold til at regulere den måde, man stiller krav på i forhold til kapital, og den måde, man driver ledelse på i de her virksomheder osv.
Man kan jo kigge 15 år tilbage og se på den økonomi, der var i Danmark, og på den finansielle sektor – den var meget usikker.
Jeg arbejdede selv i en bank dengang, og det var virkelig usikkert.
Man kan bare tage Amagerbanken, og den findes jo så heller ikke mere.
Men når man kigger tilbage på det og kigger på, hvordan det står til i sektoren i dag, så står den jo markant stærkere, end den gjorde dengang.
Tak for ordet, formand.
Jeg synes altid, det er mærkværdigt, når vi i Moderaterne bliver kaldt højrefløjen, men det må jeg så leve med.
Tak for en rigtig god debat indtil videre.
Jeg kan jo godt mærke, at der er nogle spændinger mellem nogle forskellige partier, der har talt om det her før.
Men beslutningsforslaget handler sådan set om, hvorvidt Danmark skal tiltræde det forstærkede samarbejde i EU om en skat på finansielle transaktioner, et samarbejde, som vi hidtil har stået uden for, men som forslagsstillerne mener kunne medvirke til, at den finansielle sektor i højere grad bidrog til at dække omkostningerne ved de økonomiske kriser, der har været, og som de i fremtiden vil komme til at være ansvarlige for.
Problematikken er imidlertid, at det ikke er sikkert, at merprovenuet overhovedet vil kunne stå mål med virkeligheden for økonomien, for en EU-baseret særskat på finansielle transaktioner kan nemlig være til skade for samfundsøkonomien.
Det synes jeg også vi har hørt flere argumentere for.
Det skyldes jo bl.a., at særskatter på enkelte brancher, der ikke sagligt kan begrundes, ofte kan skævvride efterspørgslen og produktionen, hvilket også kan medføre ustabilitet og negative effekter på lang sigt, i form af at produkter kan blive dyrere.
Derudover skal det heller ikke være nogen hemmelighed, at vi i regeringen også har et skattestop, som flere partier også har været inde over, og det er jo et samlet mål at nedbringe de danske skatter.
Så helt grundlæggende støtter Moderaterne ikke op om beslutningsforslaget.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-01-25:
Jeg anerkender til fulde, at der i den finanskrise, der henvises til, er truffet en masse uansvarlige beslutninger.
Vi i Liberal Alliance synes heller ikke, at det finansielle område skal være reguleringsfrit.
Vi synes, det skal være smart og intelligent lavet.
Jeg synes f.eks. personligt, at virksomheder, der opfører sig meget uansvarligt, skal leve med den risiko, der er, og gå konkurs.
Og det vilkår har man jo egentlig frataget dem, idet man definerer dem som kritisk infrastruktur.
Specifikt om det her synes jeg, det er lidt søgt at betegne en skat på hurtige finansielle transaktioner som noget, der skulle kunne stoppe en fremtidig finanskrise, da finanskrisen handlede om noget helt andet med boliglån og spekulative måder at pakke de lån på.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-25:
Tak for det, også tak for den positive tilkendegivelse om en europæisk skat på finansielle transaktioner.
Det sidste synes jeg selvfølgelig er ærgerligt, men vi nærmer os jo, om man så må sige, med tiden.
Men jeg kunne godt tænke mig høre ordføreren uddybe det en lille smule.
Altså, det her med forstærkede samarbejder i EU er jo et helt legitimt redskab, vi har i EU-samarbejdet.
Jeg ved også, at De Radikale på andre områder har været tilhængere af, at lande sammen skal bruge de her forstærkede samarbejder til at vise vejen.
Der er jo tale om et samarbejde med dominerende EU-lande.
Vi snakker Tyskland.
Vi snakker Frankrig.
Vi snakker Portugal og en række andre lande.
Kan ordføreren uddybe, hvorfor ordførerens parti ikke mener, at Danmark skal sidde med ved bordet her og øve indflydelse på, hvad for en finansiel transaktionsskat det kan blive?
Samira Nawa (RV), 2024-01-25:
Men i det her tilfælde mener vi jo først, at en skat på finansielle transaktioner vil have den effekt, vi efterspørger, hvis der er en vis tyngde af lande, der går med, og når vi synes, at den tyngde udgøres af hele Europa – og det er rigtigt nok, som ordføreren påpeger, er det ikke længere en global skat, som vi tidligere har ment; det er korrekt – så giver det ikke mening at træde ind i det her forstærkede samarbejde, for så forpligter vi os jo til det, som den her gruppe af lande, som jo kun er en delmængde af de europæiske lande, kan blive enige om.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-25:
Vi forpligter os i hvert fald til at gå ind i et samarbejde og en forhandling omkring det, og jeg undrer mig lidt over den radikale position, fordi jeg egentlig normalt opfatter Radikale Venstre som sådan et proaktivt europæisk parti.
Grunden til, at man lavede et forstærket samarbejde, er jo, at man godt kunne se, at der var lande i Europa, der ville stille sig i vejen for det her.
Det er jo derfor, man laver de forstærkede samarbejder.
Så siger ordføreren, at hvis bare ét europæisk land vil stå i vejen for det her, er Radikale ikke tilhængere af det?
Samira Nawa (RV), 2024-01-25:
Tak, formand.
Tak til Enhedslisten for beslutningsforslaget her og for lejligheden til at diskutere skat på finansielle transaktioner.
Det er et beslutningsforslag, som er en delvis genfremsættelse af et tidligere beslutningsforslag, som SF var afsender på.
På baggrund af debatten her og beslutningsforslaget forstår jeg jo, at baggrunden for fremsættelsen af forslaget er finanskrisen, som i 2007-2013 ramte den samlede verdensøkonomi med det kraftigste tilbageslag, som vi har set siden 1930'erne.
Det var jo en krise, som havde baggrund i en overophedning af økonomien, men som også for alvor blev udløst af den stigende uro, som vi så på de finansielle markeder.
Derfor kan en løsning på det sagtens være at indføre en finansiel skat på transaktioner.
I Radikale Venstre mener vi, at en sådan skat giver mening, hvis der er en vis tyngde og mængde af f.eks. EU-lande, der går sammen.
Der mener vi på nuværende tidspunkt, at det må være et samlet EU, der skal være tale om, ikke kun en samling af lande, f.eks. 10-11 lande.
Tak, formand.
Peter Kofod (DF), 2024-01-25:
Tak for det.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte beslutningsforslaget her.
For os er det helt afgørende, at skat også i fremtiden er en national kompetence, og at det er noget, EU skal blande sig fuldstændig udenom.
Vi har en dyb, dyb bekymring for, at det, der lægges op til i beslutningsforslaget, vil være som at kaste en snebold, der i virkeligheden vil sætte gang i en stor lavine, hvor store dele af vores skattelovgivning i fremtiden bliver vedtaget i Bruxelles og Strasbourg og ikke her i det danske Folketing.
Den udvikling modsætter vi os meget, meget stærkt.
Jeg har jo selv som tidligere medlem af Europa-Parlamentet været vidne til, hvordan Parlamentet mener, man skal blande sig i alt.
Ja, der var vel snart sagt ikke noget skattepolitisk område, hvor man ikke havde nogle gode idéer eller kreative løsninger på, hvordan man lige skulle beskatte det, fra plastik til tech, og formentlig også det her, som man syntes var en glimrende idé.
Derfor har jeg en dyb, dyb skepsis for både de tanker, der er i store dele af Europa-Parlamentet i forhold til skat, men også for de tanker, der er i Europa-Kommissionen, om skat.
Jeg er meget, meget skeptisk over for det her.
Der er her fra den her talerstol tidligere i dag blevet talt om, at der er en højrefløj og der er en venstrefløj.
Nej, sådan er det ikke.
Det er et for eller imod mere EU; det er det, det her forslag handler om.
Så for os er EU-vinklen det helt afgørende.
Så er jeg godt klar over, at der indholdsmæssigt er en skattemæssig diskussion – det er noget helt andet.
Vi vil gerne diskutere alle mulige initiativer, man kan gøre, for at stabilisere vores økonomi.
Vi går ikke ind for det, der sådan konkret foreslås, men vi kan sagtens diskutere skat.
Så kan vælgerne udskifte os, og så kan Folketinget bare lave nogle nye regler.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-25:
Vi deler jo sådan set holdningen om, at man ikke skal gøre skattepolitik til noget, som først og fremmest ligger i EU, men det, man kunne foreslå i det her tilfælde – og det kunne vi jo gøre gældende, hvis vi sad med om bordet i det forstærkede samarbejde – var, at det var en aftale, men at skatterne blev indkrævet nationalt, ligesom vi lige har gjort det med solidaritetsbidraget, som også var en EU-aftale, som blev udmøntet nationalt, og hvor indtægterne gik tilbage til de nationale statskasser.
Det er bare for at sige, at det er der jo en mulighed for, og i og med at der lige nu kun er tale om ti lande, er det også lidt svært at se, at det skulle være en samlet EU-skat.
Men når nu man ikke vil det, vil man så være med til at indføre en skat på finansielle transaktioner i Danmark, ligesom f.eks. Frankrig har gjort det selvstændigt?
Peter Kofod (DF), 2024-01-25:
Det har vi ikke smag for for nuværende, og jeg vil også gerne fortælle hvorfor.
Det er jo på grund af den dybe bekymring, vi har for, hvad det her bl.a. vil betyde for pensionsselskaber.
Altså, hvad vil det her komme til at betyde i forhold til de store mængder penge, som skal forrentes, investeres og på et senere tidspunkt udbetales, bl.a. til danskernes pensioner?
Det ville vi være bekymret for.
Det vil jeg da gerne kigge på, men i udgangspunktet siger vi nej.
Samira Nawa (RV), 2024-01-25:
Ej, men nu er vi jo heller ikke i en situation, hvor det kun er ét europæisk land.
Vi er jo i en situation, hvor det her samarbejde har pågået over længere tid og det har været svært at få rykket noget for alvor og lande er trådt ind og trådt ud.
Så på den måde er det jo ikke et samarbejde, der lige står på tærsklen til at involvere alle undtagen et eller to europæiske lande.
Så tror jeg nok, at vi havde set anderledes på det, vil jeg sige.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-25:
Men der er jo tale om en mikroskat.
Det er jo en ganske, ganske lille afgift på hver handel.
Det vil sige, at den rammer dem, der handler hele tiden og højfrekvent – de har maskiner, der bare står og køber og sælger aktier – men den rammer ikke pensionskassers langsigtede investeringer.
Så det er en mikroskat, og formålet med den er jo primært at påvirke adfærd, altså at sikre, at investeringerne faktisk kommer realøkonomien til gavn.
Men jeg vil egentlig gerne spørge ind til det lidt mere principielle, som ordføreren er inde på.
Har man virkelig en grundlæggende modstand mod at samarbejde med andre lande om skattepolitik?
Er det også sådan, at Danmarksdemokraterne f.eks. er imod den her nye internationale OECD-aftale om en minimumsskat i forhold til selskabsskatten?
Jeg stopper her, og så følger jeg op i næste bemærkning.
Så er man generelt imod internationalt samarbejde om skat?
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-25:
Vi mener ubetinget, at indkrævning af skatter skal være et nationalt anliggende, og vi ser ikke nogen grund til at have standardiserede mikroskatter hverken her, der eller for så vidt nogen steder.
Jeg ved godt, at det måske ikke er det, som spørgeren og Enhedslisten ønsker, men vi er nødt til at tage udgangspunkt i det forslag, som ligger til behandling her i Folketinget i dag.
Så kan selv en mikroskat godt ende med at blive til mange penge.
Det må det også blive, for vi kan jo se i beslutningsforslaget, hvor meget man mener at de her penge kan gå til.
De kan forbedre forholdene i ældreplejen, de kan bruges til bedre velfærd, de kan gå til hospitaler, skattelettelser i bunden og meget mere.
Hvis man har så mange gode idéer, skal man også have mange penge.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-25:
Jeg vil gerne holde lidt fast i det med suveræniteten.
Sagen er jo den, at der er en international konkurrence på skat.
Vi har set, hvordan vi i Danmark er blevet tvunget til at sænke vores selskabsskat; det er altid med henvisning til, at andre lande har gjort det.
Så det er jo en forestillet suverænitet.
Det, der kan give os en magt over vores egen skattepolitik, er jo at samarbejde med andre lande om at komme ud af den nedadgående spiral, der presser vores skattegrundlag ned, og som dermed bl.a. betyder, at vi har sværere og sværere ved at finansiere et ordentligt liv for vores ældre i det her samfund.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-25:
Vi har masser af skatter, og vi har også masser af afgifter.
Hvis man eksempelvis kigger på vores bilafgifter i Danmark, som man jo har en vane med at botanisere ret så meget i her i Folketinget, så kan man jo se, hvor konjunkturfølsomt det er at ændre på skatter.
Vi er jo ikke modstandere af skatter; vi accepterer også skatter og regler og alt muligt andet, der findes i dag.
Det, vi bare vender os lidt imod og værner os imod, er, at vi skal have endnu flere skatter, fordi det hæmmer investorlysten, også i forhold til at tiltrække udenlandsk kapital til at styrke danske interesser.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-25:
Tak for det.
Nu nævner ordføreren her til sidst det her med investortillid, og det er jo netop det, som Den Europæiske Centralbank har prøvet at være inde at belyse, når de har kigget på markedslikviditeten, altså om de her højfrekvente handler skaber et mere gennemsigtigt marked, hvor man kan have større tillid, i forhold til hvad det er for en transaktion, eller om de gør det modsatte; gør de det ugennemskueligt, og gør de, at man som almindelig investor ikke kan se, hvad det reelt er, man investerer i, fordi der kan opstå meget pludselige bobler og priserne er ugennemsigtige?
Så hvad er det, ordføreren bygger det på, når han siger, at det her vil skade investortilliden, når Den Europæiske Centralbank faktisk kommer frem til det modsatte?
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-25:
Generelt er det sådan, at hvis man laver nye skatter og planlægger nye skatter og foreslår nye skatter og arbejder videre med nye skatteinitiativer osv., så vil det ikke fremme investortilliden i de lande, hvor man gør det.
Derfor mener vi i Danmarksdemokraterne, at det skal stå med blinkende neonlys – det må gerne være rødt for den sags skyld – at vi ikke ønsker flere skatter, og at vi i særdeleshed ikke ønsker en transaktionsskat, som bliver indført i samarbejde med andre europæiske lande.
Al skatteinddrivelse er et nationalt anliggende, og det skal besluttes her i Folketinget, og det skal ikke pakkes ind i pænt, glitret gavepapir fra partier, som mener, at der er en fælles EU-dagsorden i det.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-25:
Det vil jeg bare sige at jeg ikke kan genkende, men det kan være, at det kan blive uddybet.
Så vil jeg prøve at spørge lidt til det med suverænitet, for jeg synes ikke, at hr. Pelle Dragsted fik et ordentligt svar.
Altså, mener ordføreren, at vi har suverænitet over selskabsskatten, når virksomheder kan skatteplanlægge og undgå at betale den selskabsskat, vi har fastsat i Danmark?
Mener ordføreren, at vi har suverænitet over beskatningen af markederne, hvis man kan omgå den gennem andre lande?
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-25:
Men i Danmarksdemokraterne vil vi hellere have blå mærker end røde knopper – sådan er det.
Det her beslutningsforslag omhandler altså tilgangen til, hvordan man skal skabe den størst mulige investortillid til Danmark og danske finansielle institutioner, og det gør man ikke ved at sidde her i Folketinget og debattere, planlægge og forsøge at lave nye skatter, som man kan trække ned over borgere og virksomheder.
Så det ændrer ikke så meget på det.
Sådan må det være.
Peter Kofod (DF), 2024-01-25:
Ordføreren kalder forslaget for sympatisk – hvorfor egentlig?
Jeg synes, det er usympatisk, for det her er endnu et skridt hen imod, hvis det bliver vedtaget, at EU får endnu flere kompetencer; det her vil blive noget, som EU kommer til at blande sig mere i i fremtiden.
Det vil tage magt ud af det her hus og flytte den til Bruxelles og Strasbourg, og det vil tage magt væk fra danskerne til selv at bestemme retningen for deres land.
Hvad er der egentlig sympatisk ved det?
Jeg finder det dybt usympatisk.
Jeg synes, at EU skal bestemme mindre, så vi her i huset kan bestemme mere.
Det er straks sværere, hvis det er noget, der er besluttet i Bruxelles og Strasbourg, langt væk fra vores hverdag.
Anders Kronborg (S), 2024-01-25:
Kortsigtede spekulationer i den finansielle sektor er en udfordring – derfor er forslaget sympatisk, og der kan siges meget godt om det.
Og så er det parti, hr. Peter Kofod repræsenterer, og mit parti grundlæggende uenige om, hvor tæt danmark skal forpligte sig i det internationale samarbejde.
Jeg tror, at Danmark som et lille land klarer sig bedst ved at have et meget stærkt og forpligtende samarbejde over grænser; det være sig samarbejdet i EU; det være sig samarbejdet i NATO; og det være sig samarbejdet omkring FN, folkeretten og konventioner.
Dér er der jo en grundlæggende uenighed, som er velbegrundet.
Peter Kofod (DF), 2024-01-25:
Hvad betyder et meget stærkt forpligtende samarbejde over grænserne på skatteområdet?
Det var ordførerens egne ord, som jeg husker det.
Hvad vil et meget stærkt forpligtende samarbejde over grænserne betyde i forhold til skat.
Kan ordføreren ikke reflektere lidt over den socialdemokratiske position på skatteområdet i forhold til EU?
Anders Kronborg (S), 2024-01-25:
Nej, det er jeg ikke enig i, men det skal granskes.