runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-15:
Nej, det synes jeg ikke.
Så er der et lille antal mennesker, som har fået asyl i Ukraine gennem de senere år; ifølge FN er det omkring 2.300 mennesker, det drejer sig om.
Jamen i Danmark har vi jo den danske model, og der er det arbejdsmarkedets parter, der regulerer arbejdsmarkedet, i vidt omfang, og det er også der, hvor man sørger for at organisere arbejdspladserne osv. og sørger for, at der ikke er urimelige arbejdsvilkår.
Og det er jo ikke noget, man skal skrive ind i al lovgivning, der bliver vedtaget, heller ikke på udlændingeområdet, altså hvordan det danske arbejdsmarked skal hænge sammen.
Jeg synes selvfølgelig, at folk skal behandles ordentligt, og når man kommer ind på den her særlov, får man et integrationsprogram, og så skal man ud på en arbejdsplads.
Bliver man behandlet dårligt dér, skal man selvfølgelig henvende sig – alt efter hvor grelt det nu end måtte være – til fagforeningen eller til myndighederne, og så skal der selvfølgelig tages affære over for det.
Men det er jo ikke alt, der skal reguleres ved lovgivning.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-15:
Tak for ordet, formand, og tak til ordføreren.
Ordføreren nævnte nogle partier, som mener, at det her er forskelsbehandling og diskrimination.
Frie Grønne er et af de partier, der mener, at den her særlov betyder, at man forskelsbehandler.
For når man på den ene side siger til nogle flygtninge, at de har ét sæt regler, og man på den anden side siger til andre flygtninge, at de har et andet sæt regler, så er det jo, uanset om man støtter det eller ej, forskelsbehandling.
Det er lovgivningen, der er diskriminerende og racistisk.
Men jeg har et spørgsmål til ordføreren.
Det bærende argument for de partier, som støtter forslaget, har været, at det jo er, fordi Ukraine er et nærområde.
Det var også fremme i partilederdebatten.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, at den socialdemokratiske ordfører definerede det og sagde, hvad det er, Socialdemokraterne mener, når man siger nærområde.
Kan ordføreren definere nærområde?
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-15:
Først og fremmest synes jeg, det er forkert at sige, at det her er diskrimination.
Altså, der er ikke noget i vejen for, at man forskelsbehandler.
Problemet er, hvis der foregår usaglig forskelsbehandling, altså hvis man f.eks. siger til en rødhåret ukrainer, at vedkommende får én behandling, mens en brunhåret ukrainer får en anden behandling.
Det ville være diskrimination.
Det ville være forkert og usagligt.
Men at forskellige nationaliteter har forskellige vilkår i Danmark, er fuldstændig normalt, og sådan er det med alle mulige forhold.
Hvis der kom en amerikaner til Danmark, kunne vedkommende ikke benytte sig af EU's frie bevægelighed.
Det ville en svensker, der kom til Danmark, kunne gøre.
Der er særlige vilkår for nordiske statsborgere i forhold til at få statsborgerskab.
Det er også fuldstændig legitimt.
Der er på den måde fuldstændig legitim forskelsbehandling på alle mulige måder, både i forhold til andre nationaliteter og også i forhold til folk her.
Der er f.eks. den forskelsbehandling, at ikke alle og enhver kan kræve at komme ind og sidde på hr. Sikandar Siddiques plads lige nu, men hr. Sikandar Siddique kan kræve at komme ind og sidde på den, fordi han har et mandat, der gør, at han er berettiget til det.
Det er en forskelsbehandling, der er fuldstændig legitim.
Der er ikke noget problem med den form for forskelsbehandling.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-15:
Nu skal jeg både svare på det og samtidig også stille mit spørgsmål igen.
Kan ordføreren definere et nærområde?
Det var spørgsmålet, og det blev der overhovedet ikke svaret på.
Er Istanbul også et nærområde?
Er det afstanden, der afgør det, eller hvad?
Det vil vi gerne bede om et svar på.
Så vil jeg sige, at det jo netop er forskelsbehandling, når man siger, at ukrainere med et statsborgerskab og de her 2.400 med flygtningestatus godt kan komme over, mens reglerne ikke gælder for alle andre, som befinder sig dernede, det samme sted, og som også oplever bomberegn.
Det er forskelsbehandling.
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-15:
Jamen jeg svarer selvfølgelig gerne på spørgsmål, men når ordføreren insisterer på at sige forkerte ting, er jeg jo nødt til også at kommentere på det.
I min verden er vores naturlige nærområde Europa, altså, det er sådan set det, jeg betragter som vores nærområde – det er Europa.
Der har siden anden verdenskrig ikke været en lang tradition for, at der hele tiden udbryder krig eller kommer store katastrofer rundtomkring på Europas territorium – det sker heldigvis meget sjældent.
Men det er så sket nu i Ukraine, og det er så vores nærområde.
Skulle der en gang i fremtiden opstå en krig i Europa igen, vil jeg som udgangspunkt også mene, at det er vores nærområde, men ellers må det til enhver tid siddende Folketing jo tage stilling til det.
Rosa Lund (EL), 2022-03-15:
Tak for det, og tak for talen, hr. Rasmus Stoklund, som jeg synes ikke kom med svar på ét meget centralt spørgsmål, nemlig spørgsmålet om, hvordan det kan være, at udlændingeloven er god nok til mennesker, der flygter fra Assad, og mennesker, der flygter fra Taleban, men ikke til mennesker, som flygter fra Putin, og som vi nu laver en særlov til.
Altså, er det ikke lige så alvorligt at være på flugt fra Assads bomber, som det er at være på flugt fra Putins?
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-15:
Jeg mener egentlig selv, at jeg svarede på det, men jeg skal gerne gentage det.
Altså, grunden til, at man i hele EU bruger det her midlertidige beskyttelsesdirektiv og vi vedtager en særlov, der lægger sig op ad det direktiv, er jo, at nu er det flere millioner mennesker, der kommer ud i EU's medlemslande, inklusive Danmark, i løbet af få uger og måneder.
Da syrerne kom til Danmark, kom de hen over flere år, det var ikke en lige så akut situation, mange af dem kom fra flygtningelejre, som de havde boet i i flere år, og det var ikke flere millioner, der kom i løbet af få uger eller få måneder, og derfor var der ikke et behov for at lave den her form for særlovgivning eller aktivere det midlertidige beskyttelsesdirektiv.
Det er jo simpelt hen et spørgsmål om, at EU's asylsystemer ville bryde sammen, hvis de lige pludselig skulle håndtere to og måske flere millioner mennesker i løbet af få uger eller måneder.
Det er jo det korte svar på, hvorfor EU i samlet flok nu træffer nogle særlige foranstaltninger, fuldstændig som man gjorde det, da det i 1999 var muslimske kosovoalbanere, som blev drevet på flugt af Milosevic.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-15:
Tak for det, formand,
og tak til ordføreren, som jeg ikke synes giver et helt retvisende billede af det her lovforslag, idet han jo selvfølgelig rigtigt taler om de ukrainere, der ulykkeligvis må forlade deres land, men måske som en oratorisk lille fiffig handling vælger at springe over det, der var årsagen til, at det ikke er 179 medlemmer af Folketinget, der kommer til at stemme for det her, nemlig at regeringen insisterer på, at ikke bare de syrere og afghanere osv., som måtte befinde sig i Ukraine, men også deres familier, som måtte være uden for Ukraine, skal være omfattet af den samme lov.
Synes ordføreren ikke, at det, når man nu vælger den fremgangsmåde, strider imod de ord, som statsministeren har sagt, om, at det er regeringens og dermed ordførerens, går jeg ud fra, ambition om at samle Danmark, samle Folketinget, når man altså insisterer på at fremture med et lovforslag, der indeholder de her to meget forskellige grupper?
Rosa Lund (EL), 2022-03-15:
Jamen fru Marie Krarup kan tage det helt roligt, for vi mener sådan set ikke i Enhedslisten, at udlændingepolitikken skal være baseret på følelser eller mavefornemmelser.
Vi mener, at den skal være baseret på konventioner og rettigheder.
Og jeg mener sådan set, jævnfør flygtningekonventionen, at de mennesker, der lige nu flygter fra Assad og fra Taleban i Afghanistan, burde have ret til at få asyl i Danmark.
Det ville de også få, hvis vi ikke havde det misfoster i dansk udlændingelovgivning, der hedder udlændingelovens § 7, stk. 3.
Vores udlændingepolitik baserer sig på rettigheder, ikke på følelser.
Rosa Lund (EL), 2022-03-15:
Men kan hr. Rasmus Stoklund slet ikke se, at der er et problem med vores udlændingelovgivning, når den er så stram, at ikke engang mennesker, der flygter fra Putin, kan blive beskyttet af den måde, vi giver ophold på i Danmark, at vi er nødt til at lave en særlov for at give de her mennesker beskyttelse?
Jeg synes da, det udstiller, hvor mangelfuld vores udlændingelovgivning er, og hvor dårlige vi er til at give beskyttelse til mennesker, der flygter, at vi er nødt til at lave den her særlov.
Jeg synes virkelig, det udstiller Socialdemokratiets politik på den grimmeste måde.
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-15:
På sin vis er jeg enig, men det er nok fra et lidt andet udgangspunkt end det, fru Rosa Lund lægger op til her.
For grunden til, at jeg mener, at det jo viser, at asylsystemet ikke fungerer, er, at vores asylsystemer i EU hvert eneste år bliver tvunget til at bruge enorme mængder ressourcer på mennesker, der ikke har brug for asyl, men som på vej mod Europa er kommet til at smide deres papirer i vandet eller forlægge deres pas og derfor ikke kan dokumentere, hvem de er, og måske også kommer til at sige, at de kommer et andet sted end der, hvor de i virkeligheden kommer fra.
Og så bruger EU's asylsystemer, inklusive Danmarks, utrolige mængder ressourcer på at finde ud af, hvem de er.
Så vidt jeg husker, er det 150 mio. kr. eller 200 mio. kr., der er taget fra andre reserver.
Men derudover synes jeg egentlig, det er fint at bruge udviklingsbistand.
Altså, vi hjælper folk, der er i nød, og som hr. Carl Valentin nævner, er det jo en mekanisme, vi har haft i årevis, og jeg synes, det er en sund og fornuftig mekanisme.
Og indtil den dag, hvor vi får pengetræer, vi kan finansiere ting med, i Danmark, synes jeg, det er fornuftigt også at have den her realisme indbygget i vores måde at administrere på.
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-15:
Tak for det.
Vi synes jo, det et eller andet sted er forstemmende, at vi ikke har plads i vores nuværende udlændingelov til at rumme ukrainerne, så vi bliver nødt til at lave en særlov.
Men vi har jo egentlig lavet en paragraf tidligere, da syrerne kom, som hedder § 7.3, og som er sådan en generel beskyttelsesparagraf.
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-15:
Jamen nu kommer jeg jo desværre til at gentage mig selv igen, for det er jo det samme spørgsmål, jeg er blevet stillet et par gange, og svaret er jo, at grunden til, at vi i hele EU, herunder også Danmark, håndterer det her anderledes, end hvis der kom få mennesker, er, at hvis vi håndterede det, som hvis der kom få mennesker, ville asylsystemerne komme under et voldsomt pres og risikere at bryde sammen.
Det er jo den korte forklaring.
Her er der flere millioner mennesker, der er på vej ud i EU's medlemslande i løbet af få uger, og det er en ekstraordinær situation.
Hvis det, der var på tale, var, at det var 300 ukrainere, der var på vej til Europa eller til Danmark, ville det slet ikke være nødvendigt, for så kunne man bare bruge det normale asylsystem.
Så det er det simple svar på det spørgsmål.
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-15:
Jamen lad mig så gå en anden vej.
For cirka 2½ uge siden spurgte jeg ministeren om, hvad et nærområde er.
Det synes at være Socialdemokratiets hovedargument, at her skulle der hjælpes, for her er et nærområde.
Så det der med nul asylansøgere, som statsministeren tidligere har sagt, gælder i hvert fald ikke for nærområderne.
Så jeg bad om en definition på nærområderne og har fået et svar, der hedder: Regeringen har ikke nogen fast definition på et nærområde.
Jeg kan høre på ordføreren, at ordføreren tidligere har nævnt Europa, og jeg går ud fra, at der må menes et geografisk Europa.
Så mit spørgsmål er her: Er Tyrkiet også nærområde, for Tyrkiet opfylder de samme kriterier som Ukraine?
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-15:
Men fru Kathrine Olldag er sikkert bekendt med, at der ikke er krig i Tyrkiet lige nu, og derfor er der heller ikke en stor flygtningestrøm på vej til Danmark fra Tyrkiet, og det er jo et ret afgørende forhold i den her sammenhæng, hvor vi jo skal håndtere en krig i et af vores nabolande, og det er derfor, at det er relevant at lave særlovgivning for ukrainere og ikke er relevant at lave særlovgivning for alle mulige andre.
Jeg tror ikke, at jeg kan komme det nærmere.
Carl Valentin (SF), 2022-03-15:
Hvis der er noget, der virkelig hjælper i nærområderne, er det jo også den danske udviklingsbistand, og nu bruger man så rigtig mange penge netop fra udviklingsbistanden til at finansiere dansk flygtningemodtagelse.
Jeg kan godt huske historierne i 2015, hvor det land i verden, der modtog mest dansk udviklingsbistand, var Danmark.
Men ikke desto mindre mener jeg, at det er meget uretfærdigt, at man finansierer det på den her måde.
Kunne vi måske ikke se på en delvis anden finansiering af det her forslag end udviklingsbistanden, sådan at det her ikke kommer til at ramme verdens fattigste meget, meget hårdt?
Henning Hyllested (EL), 2022-03-15:
Jeg forstod på den socialdemokratiske ordfører – også i svaret til fru Kathrine Olldag – at det ikke havde været nødvendigt med en særlov, hvis det var nogle få tusinde ukrainerne, der kom, og ikke, som der er udsigt til, i hvert fald for hele Europas vedkommende, millioner.
Vil det sige, at hvis det havde drejet sig om nogle få tusinde ukrainere – hvad det så end er – så skulle de have været underkastet de nugældende asylregler og den nugældende udlændingelov med de meget, meget stramme regler, der er, og ikke de lempeligere vilkår, som særloven er udtryk for at man giver de ukrainske flygtninge, både i form af lettere adgang til arbejdsmarkedet, til uddannelse og til bosætning i det hele taget?
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-15:
Det er jo lidt hypotetisk, for det er noget andet, der er et vilkår lige i øjeblikket.
Jeg kan ikke huske det præcise antal, men jeg tror, at der kom fem eller seks ukrainske asylansøgere til Danmark sidste år.
De fik jo ikke nogen særlovgivning; de kom ind som asylansøgere via asylsystemet som alle andre.
Og det gør alle, uanset hvor i verden de kommer fra.
Nu har de store grupper været fra Mellemøsten de senere år, men der er jo trods alt også kommet andre, der har søgt asyl i Danmark.
De er kommet ind i det helt almindelige asylsystem.
Men derudover er det jo heller ikke kun Danmark, det her drejer sig om.
Det er jo hele EU, det drejer sig om, og så er det spørgsmålet, om vi skulle stille os på en anderledes måde end alle øvrige EU-lande.
Det synes jeg ikke vi skal.
Jeg synes, det er fornuftigt, at vi i fællesskab nu gør, hvad vi kan, for at hjælpe folk her, og jeg synes også, at det er helt oplagt at gøre en særlig indsats for ens nabo, der er kommet i nød – og så selvfølgelig leve op til, hvad man selv har prædiket i årevis, nemlig at folk skal hjælpes i deres nærområde.
Så skal vi selvfølgelig også gøre det, når der så er en konflikt i vores nærområde – og det er jo det, vi gør.
Henning Hyllested (EL), 2022-03-15:
Og uanset om det er millioner, der flygter til hele Europa, eller om det er nogle tusinde ukrainere, der flygter, så vil de være flygtet fra den samme krig; men i det tilfælde, kan jeg forstå, hvor det havde været nogle tusinde, så havde man altså, på trods af at de er flygtet fra den samme krig som de millioner, der flygter nu, underkastet dem de stramme regler, som er gældende i dag for flygtninge, der kommer til vores land.
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-15:
Jamen vi har jo ikke i den forstand voldsomt stramme regler, hvis man rent faktisk har et beskyttelsesbehov.
Problemet er jo bare, at over halvdelen af dem, der kommer hvert år, ikke har et beskyttelsesbehov – og så er de kommet til at forlægge deres pas på rejsen og andre ting og er kommet til at sige, at de kommer et andet sted fra, end de virkelig kommer fra osv.
Men sådan er det jo ikke; det er jo, fordi man ikke har et beskyttelsesbehov.
De her mennesker har et beskyttelsesbehov, men derudover er det, som bliver lagt frem, fuldstændig hypotetisk.
Jette Gottlieb (EL), 2022-03-15:
Jeg vil godt vende tilbage til spørgsmålet om finansieringen af de her ting.
Altså, udviklingsbistand er, som navnet jo siger, beregnet til at understøtte og udvikle samfundene i de allerfattigste lande.
Kan ordføreren se noget angribeligt i, at de penge, der er afsat på vores finanslov til det formål, nu bliver brugt til noget helt andet?
Det var et meget kort svar.
Jeg kan uddybe det med, at der altså er tale om, at til trods for at der har været praksis på det her område, som omfatter en pulje på 300 mio. kr. inden for den ramme, der er fastsat i finansloven, så går man nu ind og bruger syv gange så mange penge, med det resultat, at man konkret i dette finansår er nødt til at skære ned på helt konkrete, vedtagne udviklingsbistandsmidler.
Er det noget, man bare gør, altså omprioriterer på den måde, uden at have en ganske alvorlig overvejelse og diskussion?
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-15:
Først og fremmest: Selv tak.
Jeg er enig i, at det er vigtigt, at Folketinget står sammen og laver en bred aftale i sådan en situation.
I forvejen var det jo lettere for ukrainere at komme hertil.
Altså, i forvejen kunne ukrainere jo komme visumfrit hertil, mens f.eks. syrere og afghanere ikke kan rejse visumfrit ind i Danmark.
Det hænger jo sammen med, at jeg mener, at flygtninge skal hjælpes i deres nærområde, og jeg betragter Ukraine som vores nærområde, hvorimod jeg ikke betragter Afghanistan som vores nærområde.
Og derfor synes jeg ikke, der er noget naturligt i – og det kan man jo have forskellige politiske holdninger til – at afghanere skal krydse en lang række sikre lande og verdenshave, og hvad ved jeg, før de så søger asyl i Danmark og slår sig ned her.
Jeg synes, der er noget naturligt i, at nogle, der bor i vores nabolag, og som er på flugt fra en krig, som truer Europas frihed generelt på grund af Putins aggression, så får ly hos os.
Christian Juhl (EL), 2022-03-15:
Ja, hr. Christian Lund er her ikke længere.
Jeg vil gerne sige, at det er godt og vigtigt, at vi hjælper ukrainerne, der er nødt til at flygte i den her forfærdelige situation, hvor Putin går fuldstændig amok, ganske brutalt.
Men finansieringen skriger til himlen.
Nu sidder jeg i Udenrigsudvalget, og jeg forstår ikke, at vi ikke engang har været involveret i finansieringen.
Det er os, der skal betale hele gildet, hvis vi skal følge det her.
Man tager 2,1 mia. kr. fra udviklingsbistanden, fra verdens fattigste, og bruger dem på flygtningene.
Vi har dog klaret en pandemi uden om budgetloven.
Vil det ikke være bedst at bruge de penge fra det nationale kompromis til at finansiere det her i stedet for at stjæle dem fra verdens fattigste mennesker, hvilket vi bliver nødt til, når vi skal til at reducere udviklingsbistanden?
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-15:
Hvad angår de der penge fra det nationale kompromis, er det jo velkendt, at Enhedslisten står et andet sted end mange andre, når det gælder om at yde vores bidrag til at forsvare Danmark mod bl.a. Rusland.
Altså, man kunne jo næsten få det indtryk, at der var tale om sådan en mekanisme, der var opfundet til lejligheden, men der er jo ikke noget som helst nyt i, at det er den her måde, man finansierer indsatser til flygtninge på, og det er jeg sikker på at ordføreren også er bekendt med.
Christian Juhl (EL), 2022-03-15:
Vi har med udgangspunkt i den borgerlige regering en ordning, som er overtaget af den her regering, med en pulje i udviklingsbistanden under § 06.3., som kan bruges i sådan en situation.
Der står 300 mio. kr.
Den her gang tager man meget, meget mere, end der står i den pulje.
Man tager 2,1 mia. kr. fra udviklingsbistanden – 2,1 mia. kr.!
Det er aldrig nogen sinde sket før, og det er endda gjort hen over hovedet på Udenrigsudvalget; vi blev ikke engang inviteret med til den tekniske gennemgang.
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-15:
Da der var en stor strøm af flygtninge i 2015 og 2016 fra Syrien, var det jo samme finansieringsmetode, man greb til, og sådan har det været i en række tilfælde.
Der er ikke noget som helst nyt i det her.
Og Enhedslisten kunne jo have problematiseret det på et tidligere tidspunkt, hvis man mente, at det her system skulle lægges fuldstændig om i forbindelse med den her særlov, men det har jo ikke været oppe, for det er jo ikke det, den her særlov drejer sig om.
Den her særlov drejer sig om at hjælpe ukrainere, og mig bekendt har det ikke været på tale, at særloven skulle dreje sig om at lave udviklingsbistand på en ny måde.
Mette Thiesen (NB), 2022-03-15:
Tusind tak.
Ordførerens svar leder meget fint hen til mit spørgsmål, for som det også er blevet sagt tidligere, omfatter den her lov jo ikke bare ukrainske statsborgere.
Den omfatter sådan set også mennesker hovedsagelig fra Mellemøsten og Nordafrika, som har fået asyl i Ukraine, og der kunne jeg bare godt tænke mig at høre ordføreren om, hvorfor de skal ind under en særlov om at hjælpe ukrainerne – altså en særlov, fordi vi faktisk alle sammen gerne vil hjælpe ukrainerne.
Men hvorfor skal de ind under den særlov, når de i princippet sådan set bare kan rejse hen til et andet land og søge asyl på fuldstændig samme vilkår, som da de søgte til Ukraine?
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-15:
Jeg synes sådan set, at det er et rimeligt princip.
For hvis man er flygtet fra et land, hvor man var i fare, og til Ukraine og man har fået asyl i Ukraine, men nu ikke kan opholde sig der, fordi Putin kaster bomber i hovedet på en, har man brug for et nyt sted at være, men på grund af den asylstatus, man har, kan man ikke tage til sit hjemland, hvilket jeg ellers synes man skulle have gjort, men det kan man jo ikke, når man har asyl fra sit hjemland – måske er man personligt forfulgt, måske ville man blive udsat for tortur eller lignende, hvis man vendte tilbage.
Så jeg synes, det er naturligt, at man tager af sted sammen med de ukrainere, som nu tager ud i Europa, og det er flere millioner ukrainere, der er på vej ud i Europa, og ifølge FN er det de her knap 2.400 folk med asylstatus, der er på vej ud i Europa, og det er immer væk ikke kun til Danmark, det er til hele EU.
Mette Thiesen (NB), 2022-03-15:
2.274 tror jeg det eksakte tal er, men jeg er bare nødt til at spørge om det igen.
De har alle muligheder, altså, de har søgt asyl før og fået det, de kan sådan set bare søge asyl i et andet land.
Hvorfor er det, at den her gruppe også skal med, når vi faktisk ret bredt her i Folketinget gerne vil vedtage en lov, som sikrer ukrainske statsborgere, som midlertidigt vil komme herop, bidrage osv., inden de så forhåbentlig kan rejse hjem, når der er fred i deres land igen?
Hvorfor har man ikke udelukkende lavet en lov for ukrainske statsborgere?
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-15:
Måske fanger jeg ikke helt finesserne i spørgsmålet, for jeg synes lidt, det lyder som det samme spørgsmål, som jeg svarede på før.
Men altså, de ca. 2.300 flygtninge, som FN estimerer der er, og som har fået asyl, har jo fået asyl en gang, og derfor kan jeg ikke se, at der er et stort behov for, at vi så skal sige til Ukraine, at vi ikke anerkender deres måde at tildele asyl på – det siger resten af EU jo heller ikke – og hvis der så skulle komme 20-30 mennesker fra den her gruppe, som både kommer fra forskellige steder i Øst- og Centraleuropa og fra andre steder i verden, og som har brug for beskyttelse her, så tror jeg også, vi klarer det.