runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Først må jeg erklære mig enig med hr. Rune Lund i, at klimaet er et centralt punkt og, som jeg også har været inde på i min tale, også er noget, som vi prioriterer.
Menneskeskabt global opvarmning er en stor udfordring, og netop i dag, hvor vi er flyttet ned i Landstingssalen midlertidigt, minder det os om, at lokal opvarmning også er noget, der rammer os lige her.
Så hvis der er nogen, der synes, at der er sved på panderne herinde, så er det ikke blot på grund af spørgsmålene, der bliver stillet, så er det også, fordi der er varmt i lokalet.
Jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål om den nære velfærd, som jeg var inde på i min finanslovstale.
Som der står i Socialdemokratiets finanslovsoplæg, har vi jo fokus på spørgsmålet om akutpladser, hvor der i dag er brugerbetaling for de patienter, der er blevet udskrevet fra sygehuset, men som ikke er klar til at være i deres eget hjem og derfor i en periode, kortere eller længere, er placeret på sådan en akutplads, hvor de får almindelig god pleje og noget fornuftig kost.
Det kan være relativt mange penge, og især for en pensionist er det mange penge.
Jeg skal blot høre, hvordan Enhedslisten ser på Socialdemokratiets forslag om at fjerne den egenbetaling.
Nick Hækkerup (S), 2018-09-06:
Det var faktisk ikke derfra, jeg havde det.
Jeg har simpelt hen bare hentet det i forbindelse med det finanslovsforslag, der er fremsat.
Det er jo sådan, at når finansministeren fremsætter sit forslag, er der lagt nogle beregningsforudsætninger til grund for det.
Og hvis de tal, som er indeholdt i regeringens finanslovsforslag, skal passe, er en af beregningsforudsætningerne simpelt hen, at fra 2018 og frem til 2025 vil antallet af offentligt ansatte falde med 10.000.
Jeg synes i virkeligheden, det er tankevækkende, at ordføreren ikke er opmærksom på det, for det sætter jo den der store kampagne om, hvor meget velfærd vi kan få, i relief, hvis man ikke er opmærksom på, at der lige først skal skæres med 10.000 offentligt ansatte.
Jacob Jensen (V), 2018-09-06:
Altså, jeg håbede egentlig, at hr. Benny Engelbrecht havde læst vores finanslovsudspil, for at vi kunne få en nogenlunde kvalificeret debat i dag.
Men det kan jeg så høre at hr. Benny Engelbrecht åbenbart ikke har gjort sig ulejlighed med.
For hvis han havde gjort det, ville han jo vide, hvad det er, regeringen har spillet ud med af prioriteringer, både i forhold til børn, i forhold til sundhed, psykiatri, uddannelser, klima og miljø og alle de andre områder, som vi prioriterer.
Men det står jo i skærende modstrid med det, som hr. Benny Engelbrecht selv repræsenterer, nemlig en brochure, der kom i ly af natten, hvor der står, at flere – eller var det alle – skal have det godt, og at en god tid skal gøres bedre for alle, åbenbart også for de allerrigeste.
Så må jeg gå ud fra, at man fortsætter med topskattelettelser, som man gjorde, sidst man sad i regering.
Altså, jeg synes, diskussionen er på et helt andet niveau, end den burde være.
Man burde have læst det regeringsudspil, der ligger.
Så ville man også vide, hvad det er, vi vil prioritere i de kommende år.
Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
Jeg tror, at hr. Nick Hækkerup henviser til et udvalgssvar, og hvis man læser hele det udvalgssvar, kan man helt nede i bunden af det læse, at vurderingen også kan gå den anden vej.
Jeg tror, at tallet er +20.000.
Det afhænger af de regne- og vurderingsmetoder, som man lægger ind i det.
Det afhænger af mange andre faktorer, og det fremgår også af det svar, som jeg er ret sikker på at hr. Nick Hækkerup henviser til i sit spørgsmål.
Tak for spørgsmålet.
Det er i hvert fald et af de områder i hele rigsfællesskabet, både Danmark, Grønland og Færøerne, som ligger regeringen på sinde, altså at der skal være tryghed for borgerne, at man kan være sikker på, at vi har et politi, som både er effektivt, hurtigt, synligt og til stede i de tilfælde, hvor der er behov for det.
Det er ikke sådan et overvågningspoliti, der skal rende rundt og prikke folk på skulderen, medmindre der er særlig grund til det, men et politi, som er der.
Om det så er en tilkendegivelse af, at vi så kan finde nogle ekstra midler til det grønlandske formål, skal jeg her fra talerstolen lade være usagt.
Men jeg vil gerne sige, også til finansministeren, at der har været et par år, og det beklager jeg, men nu kan vi så rette op på det, hvor der var nogle misforståelser, i forhold til hvem der blev indkaldt til de her forhandlinger.
Der vil jeg i hvert fald gerne om ikke andet sige, at der skal de grønlandske medlemmer selvfølgelig også repræsenteres, så de indspark og de forslag, bl.a. på justitsområdet eller på andre områder, indgår i de samlede forhandlinger om den samlede finanslov.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-09-06:
Mange tak.
Allerførst synes jeg jo, det er rigtig positivt, at regeringen med Venstre i spidsen har afsat 42 mio. kr. til nogle nye tiltag, der har med Grønland at gøre, bl.a. at sikre noget mere viden om Grønland og Færøerne i Danmark.
Når jeg har været rundt at snakke med grønlandske fagpersoner i Danmark, bliver jeg på et tidspunkt spurgt, om Folketinget ikke også ville gøre noget, hvis det var 30 pct. af pigerne i en given by i Danmark, f.eks. Slagelse, som havde oplevet et seksuelt overgreb.
Det er den virkelighed, der desværre er i Grønland.
Selv om vi har ansvaret for socialområdet, har vi her i Folketinget et ansvar for justitsområdet.
Naalakkersuisut, den grønlandske regering, har lavet et forslag om en overgrebspakke, vi har lavet en ny børnelov, hvor vi handler hurtigere, når vi ved, at der er sket et overgreb på børn, vi gør også noget mere ud af at forebygge overgrebene.
Men vi vil også rigtig gerne have, at politiet i Grønland handler hurtigere, og det er en af de anbefalinger, som naalakkersuisut peger på, men det kræver nogle flere penge.
Jeg har været i dialog med politiet i Grønland, og det kræver nogle flere penge.
Vi har 34 gange så meget personfarlig kriminalitet, som man har i Danmark, så derfor vil jeg høre regeringen, hvordan man stiller sig i det her spørgsmål.
Er man villig til at afsætte flere penge til at styrke justitsområdet i Grønland?
Mange tak.
Selvstyreloven siger meget klart, at vi arbejder hen imod et mere ligeværdigt samarbejde i rigsfællesskabet, og noget af det, man peger på, er, at også de 32 områder, som Danmark varetager på vegne af Grønland, skal være på samme niveau som i Danmark.
Noget af det, som naalakkersuisut pegede på, var, at politiet skulle handle inden for 24 timer.
Og det er selvfølgelig vigtigt at få defineret, hvad der skal ske inden for de her 24 timer, for det er jo også begrænset, hvor meget man kan nå inden for 24 timer, men jeg synes sådan set, det er vigtigt at understrege, at selv om regeringen har afsat 40 mio. kr. til at styrke justitsområdet i Grønland, er det ikke tilstrækkeligt.
Jacob Jensen (V), 2018-09-06:
Lad os foretage en vurdering og tage en snak om det.
Igen skal jeg ikke gøre mig klog på, om 40 mio. kr. er nok, eller om der skal mere til, eller om man kan indrette også politiets indsats i Grønland på en anderledes og måske mere klog måde.
Det er der nogen der ved meget mere om end mig.
Men jeg vil bare tilkendegive, at det synes jeg er noget af det, som det grønlandske medlem også skal tage med til finansministeren og dermed også de overvejelser, der skal gøres, om man kan indrette de her ting, om de 40 mio. kr. er lige præcis det tal, der er det rigtige, eller om man kunne omprioritere eller gøre andet for at ramme det her meget, meget vigtige område.
Jeg er fuldstændig enig i, at det høje niveau, som vi taler om, er helt uacceptabelt.
Det er uværdigt, og det skal der gøres noget ved.
Annette Lind (S), 2018-09-06:
Tak for det, og tak til ordføreren for at tage os igennem eventyrene.
Jeg synes, ordføreren måske nedgjorde Klodshans en lille smule og ikke rigtig ved, hvad det var for en fyr, han var.
Han var jo netop en, der kunne regne den ud.
Han var bæredygtig og grøn på den røde måde.
Han tog prinsessen og det halve kongerige, og da kongen så var død, tog han sgu hele landet.
Jeg tror, Klodshans var socialdemokrat.
Nå, det var regeringens 2025-planer, som jeg ville fortælle noget om.
De har jo også været på noget af et eventyr, kan man sige.
Først kom »Helhedsplanen«, og så kom »Vækst og velstand 2025«.
Så var der ragnarok i den blå blok sidste år, da man fremlagde forslaget til en skattereform, og hvor man opdaterede 2025-planen for tredje gang.
Men fakta er jo, at det ikke rigtig er blevet til noget med skattelettelser, højere pensionsalder og SU-nedskæringer, fordi der var et flertal, der var imod det.
Jeg vil bare gerne spørge ordføreren: Hvad er det, man vil tage med til næste valg som regeringens politik, når tingene alligevel ikke rigtig bliver til noget?
Jacob Jensen (V), 2018-09-06:
Det er det selvfølgelig.
Men jeg køber ikke den sidste præmis.
Den har vi været rundt om i en del år efterhånden, og vi kan godt tage en omgang mere om modsætningsforholdet mellem velfærd og så det at lette nogle afgifter og nogle skatter og gøre det mere attraktivt at arbejde og investere, hvilket jo er hele forudsætningen for, at vi har indtjening til vores fælles velfærd, herunder til ældre.
Det er jo en af forudsætningerne for, at vi netop har kunnet afsætte flere midler, også til ældreområdet, på kernevelfærden, til kommunerne i den borgernære velfærd.
Det har vi kunnet gøre.
Det gjorde man så ikke, dengang en anden regering sad i et par år.
Vi har kunnet afsætte en ekstra ældremilliard, som jo bl.a. har været med til at sikre, at der også kunne laves køkkener og dermed mad til et tusindtal af ældre medborgere, som ellers ikke kunne have fået det.
Det er bare for at give et par eksempler på det, og det er det, jeg gerne vil måles på.
Vi kan godt stå og sige: Jamen der skal 1 mia. kr. eller 5 mia. kr. eller 10 mia. kr. til.
Men det kan både være svært at forholde sig til, og jeg tror sådan set heller ikke, at det giver ret meget mening, når man oversætter det ud til den virkelige verden.
Men det giver mening at sige: Hvad er det, vi får ud af det her, og hvordan kan vi indrette vores systemer og afbureaukratisere – som innovationsministeren er i fuld gang med og kommer med et udspil på – hvordan kan vi frigive masser af hænder og dermed også give bedre kernevelfærd til det, vi alle sammen ønsker os?
Og det er noget, som borgerne kan mærke, og ikke bare et tal i et excelark.
Jeg vil starte med Klodshans.
Jeg tror, han var Venstremand, fordi han var en, der tog initiativ.
Han lod sig ikke kue af bureaukraterne.
Han gjorde en selvstændig indsats og kom igennem med sit ønske og sin drøm.
Når det så er sagt, synes jeg, det måske er at stramme det noget at sige, at der alligevel ikke er noget af det, der bliver til noget.
Det gælder på afgiftssiden, skattesiden, det gælder på investeringssiden, og det gælder for øvrigt, og det er måske det væsentlige i den her diskussion, indsatsen på kernevelfærdsområder, som vi har prioriteret op til sidste valg, og som vi vil prioritere igen ved det kommende valg, hvornår det end måtte komme.
Så at sige, at det ikke bliver til noget, synes jeg måske taler for sig selv.
Annette Lind (S), 2018-09-06:
Fakta er i hvert fald, at der er et flertal imod, så jeg ved ikke, hvordan regeringen rigtig vil komme igennem med de her ting, som jeg har nævnt, når Tinget er imod det.
I Socialdemokratiet vil vi afskaffe omprioriteringsbidraget.
Det er jo sådan, at de 2 pct. besparelser kommer til at ramme rigtig hårdt i vores uddannelsesinstitutioner.
De er trængte, fordi de skal spare 2 pct. år efter år.
De har elevnedgang, og de har et taxametersystem, der måske ikke er helt retfærdigt.
Hvad vil ordføreren sige til de gymnasier?
Vil man sige: Pas jer selv de næste 3 år – nu, hvor vi lige har forlænget besparelserne fra 2021 til 2022?
Eller hvad skal der ske med de her gymnasier?
Ender de som konen i muddergrøften, som Grimm fortæller om, eller er der hjælp på vej inden de 3 år?
For det her kommer til at lukke institutioner.
Jacob Jensen (V), 2018-09-06:
Men også der synes jeg det er for sølle, at man ikke selv har et modsvar.
Jeg ved godt, at man i ly af natten er kommet på bedre tanker, for i tirsdags kunne man jo læse, at Socialdemokratiet sådan set vil fortsætte med omprioriteringsbidraget.
Pludselig bliver man så presset af forskellige omstændigheder til at skulle lukke en flanke, og så mener man lige pludselig det stik modsatte.
Det gør mig utryg, men jeg tror også, det gør institutionerne utrygge, at de ikke ved, hvad det er, de har at regne med.
Det ved de.
Men at man kommer den ene dag og siger, at nu skal omprioriteringsbidraget bevares, og så den næste dag, sjovt nok lige om morgenen på dagen for finanslovsforslagets første behandling, siger det stik modsatte, synes jeg ikke er en rimelig måde at gøre det på.
Men vi har selvfølgelig forskellige tiltag, bl.a. på erhvervsskoleområdet.
Vi har også lavet trepartsforhandlinger, som igen er det vigtige, altså at man sikrer, at de mennesker, der skal ud til det i den sidste ende, også har noget at tage fat i, praktikpladser og andet.
Det er den slags tiltag, jeg synes er langt vigtigere end igen at forholde sig til excelregnearket.
Nick Hækkerup (S), 2018-09-06:
Tak for det.
Jeg skal ikke holde en lang tale.
Det er et relativt simpelt spørgsmål, nemlig om ordføreren kan bekræfte, at med det finanslovsforslag, som regeringen har fremsat, og med den økonomiske politik vil antallet af offentligt ansatte frem mod 2025 falde med 10.000.
Kristian Jensen (V), 2018-10-02:
Der er ikke mere at foretage i dette møde.
Folketingets næste møde afholdes i morgen, onsdag den 3. oktober 2018, kl. 13.00.
Jeg henviser til den dagsorden, der fremgår af Folketingets hjemmeside.
Mødet er hævet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-10-04:
I forbindelse med skattelettelser til de rigeste tror jeg, at spørgeren mener, at metalarbejderne og sygeplejerskerne blev fjernet fra det, der hedder topskat, og røg direkte ned under den grænse.
På det tidspunkt var det meget rimeligt at flytte den skattegrænse, som gjorde, at sygeplejerskerne ikke skal betale så meget i skat som f.eks. folketingsmedlemmer, for de har generelt en lavere indkomst årligt, end vi folketingsmedlemmer har.
Men jeg synes også, man skal huske de gode elementer i skattereformen.
Jeg synes sådan set – og det er Dansk Folkeparti normalt enige i – at det er en god idé, hvis vi kan give vores folkepensionister en ekstra hjælpende hånd, og det lykkedes med skattereformen i 2012, nemlig de 5.000 kr. mere om året.
Karina Adsbøl (DF), 2018-10-04:
Jeg er helt sikker på, at vi kan blive enige om rigtig mange gode ting på ældreområdet, men også på socialområdet og i forhold til lighed i psykiatrien og alle andre gode ting i forbindelse med de bløde værdier.
Grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, er, at jeg synes, at ordføreren glemte, hvad der skete i 2012, netop at SF var med til at give de rigeste skattelettelser, og det synes jeg var værd at nævne i den her debat.
Tak for det, og tak for ordførerens tale.
Ordføreren snakker meget om skattelettelser, og så virker det, som om ordføreren fuldstændig har fortrængt 2012 – skattereformen 2012.
Måske ordføreren kan uddybe, hvad det helt konkret var, SF var med til med skattereformen i 2012.
Jeg husker godt debatten herinde, og jeg husker godt, hvad man tog fra overførselsindkomsterne, og jeg husker også scenariet bagefter omkring det.
Derfor virker det bare lidt dobbeltmoralsk nu, når ordføreren snakker så meget om skattelettelser, og hvad de kunne være blevet brugt til.
Er der forskel på, om vi er i 2012, eller om vi er i 2018?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-04:
Jeg besøgte for nylig en gruppe pensionister i København på Sjælør Boulevard.
De bor i nogle nyrenoverede boliger.
Der har været ombygning i 5 år i det område, og nu er de så kommet på den her g-liste, som en række partier står bag.
Og hvorfor er de så kommet på listen igen?
Det er jo, fordi partierne inklusive SF har ændret på kriterierne angående kriminalitet.
Det vil sige, at hvis de bliver boende – og boligforeningen har jo ikke nogen mulighed for at gå ud og sortere i folk, der er dømte – så står vi over for, at SF er med til at sikre, at 60 pct. af de nyrenoverede boliger enten skal rives ned eller skal privatiseres.
Jeg vil gerne spørge, om det er SF-politik.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-10-04:
Tak for det.
Man kan jo mene, at det på den ene side er enormt sympatisk, at fru Pia Olsen Dyhr forsøger at samle oppositionen og understreger, hvor få forskelle der er i oppositionen.
Og så kalder hun på den anden side vores, kan man sige, beslutning om at stille hr. Uffe Elbæk op som statsministerkandidat for »stupide statsministerdrømme« og noget pjat.
Med det ordvalg kunne man jo overveje, om det inviterer særlig meget til konstruktivt samarbejde.
Der er rigtig mange ting, der også skiller os, og det vil jeg egentlig gerne spørge ind til.
Vi har en nordsøolieaftale – som SF bakker op om, og som Alternativet bl.a. ikke bakker op om – hvor man henter mere olie op af Nordsøen.
Der er en boligaftale, som Enhedslistens ordfører refererede til, hvor man givetvis lader en masse lejere i almene boliger i stikken; hvor man bestemmer, at de ikke må flytte ind i bestemte områder, hvis de er på kontanthjælp.
Vi har skatterabatten til iværksættere, som vi i Alternativet foreslår at indføre, og vi vil gerne tilbyde mere udenlandsk arbejdskraft til Danmark på linje med det, som regeringen har foreslået.
Vi har fremsat forslag om at afskaffe nationale test i folkeskolen, og vi har fremsat et forslag om udsat skolestart i folkeskolen, som SF har stemt imod.
Det er ikke for at være polemisk, men det er mere for at tegne et realistisk billede af, at der faktisk er en del ting, der skiller os i oppositionen.
Det er ikke nødvendigvis nogen skam, men det handler bare om at være ærlig om, hvad det er, vi går ind for i fællesskab, og hvad der deler vandene.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-04:
Jamen her har vi altså med et boligområde at gøre, som har en historik, og som nu er i en virkelighed, hvor ja, der bor mange mennesker med en ikkevestlig baggrund, og ja, der bor mange mennesker, som ikke har en lang uddannelse, og så har SF og andre partier ændret på kriterierne for den her g-liste, så bare fordi der bor to kriminelle for meget, nogle, der er dømt – det er jo ikke dermed sagt, at de er kriminelle nu – så medfører det altså, at beboerne kan komme ud i en situation, hvor SF og andre partiers krav er, at de skal nedbringe antallet af almene familieboliger i det område, boliger, som lige er blevet renoveret over de sidste 5 år, styret af beboerne.
Beboerdemokratiet har vedtaget det.
Så står man over for, at SF vil fjerne 60 pct. af de boliger, medmindre altså beboerdemokratiet kommer frem til, at man skal privatisere dem i stedet for.
Det her er Liberal Alliance-politik.
Jeg kan ikke forstå, at SF støtter det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-10-04:
Der ligger en del præmisser i hr. Søren Egge Rasmussens spørgsmål, som simpelt hen ikke er korrekte.
Jeg vil først sige, at der ikke er en automatik i, at man så går ned og fjerner boligerne.
Det er noget, vi først skal blive enige om herinde i Folketinget.
Der synes jeg jo, at det er godt, at SF er med i aftalen, for så kan vi jo kigge på, om det giver mening eller ikke mening at rive boliger ned.
Men så vil jeg bare lige gå et skridt længere tilbage.
For jeg synes egentlig, vi har et værdifællesskab med Enhedslisten, hvor vi mener, at det ikke skal være de svageste, der altid skal løse en social opgave.
Jeg er selv vokset op i et almennyttigt boligbyggeri, hvor der ikke boede nogen, der reelt havde rigtig svære sociale problemer.
Jeg ved, at der er 20-års venteliste i dag.
Det havde været fint, hvis det havde været lidt mere blandet, altså at der også var nogle af de mennesker, der har nogle udfordringer og problemer, der boede der, for så kunne vi løse dem i fællesskab.
Jeg kan ikke forstå, at vi skal putte dem sammen, altså folk af anden etnisk herkomst, som har svært ved at blive integreret, sammen med nogle af dem, der er allermest socialt udsatte.
Jeg vil gerne gøre op med det, sådan at vi bredt i vores samfund, ligegyldigt om man er høj eller lav, i virkeligheden er med til at løse de opgaver vedrørende bl.a. de socialt svageste.
Så er det godt, at SF heller ikke gør det, for spørgeren lægger så mange forkerte præmisser ind i spørgsmålet, at jeg næsten ryster på hovedet og tænker på, om spørgeren overhovedet har læst ghettoaftalen.
For det er ikke sådan, at der bare er automatik i det her.
Det her handler jo om at kigge på boligområder.
Vi vil gerne have, at de bliver mere blandet.
Der ligger jo også tilbud i ghettoplanen, hvor man kan tilbyde nogle af de her mennesker, der bor der, at flytte hen i et andet socialt boligbyggeri, bl.a. med eventuelt forhøjet tilskud i den periode.
Jeg kan ikke se, at Enhedslisten ikke skulle være enig med SF i, at vi skal have mere blandede boligområder, altså at det er den måde, vi bedst løser de sociale udfordringer, vi har, på.
Jeg kan ikke forstå, at Enhedslisten synes, det er vigtigt, at de socialt udsatte kun er dem, der skal løse integrationsopgaven, og så er ligeglade med dem i Hellerup eller Gentofte.
De må gerne leve lidt isoleret og leve lidt fint.
Jeg synes egentlig, at vi skal blandes lidt mere.
Anni Matthiesen (V), 2018-10-04:
Tak til ordføreren for talen.
Noget af det, som vi jo også har hørt bl.a. SF's ordfører spørge lidt ind til, er det, som fru Mette Frederiksen nævnte her i dag, nemlig minimumsnormeringer, og som jeg kan forstå er noget af det, som SF går rigtig meget ind for.
Fru Mette Frederiksen bekræftede også fra talerstolen i dag, at det kan Socialdemokratiet ikke se sig selv i.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge fru Pia Olsen Dyhr, om det er noget, som SF sætter så højt, at det kan være, at man ikke kan bakke op om Socialdemokratiet i forhold til en eventuel statsminister?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-10-04:
SF peger på Mette Frederiksen som statsminister.
Alternativet er Lars Løkke Rasmussen, og det kommer altså ikke til at ske; det vil du sikkert synes er lidt trist, men det kommer ikke til at ske.
Så vi peger på Mette Frederiksen.
Det er de to reelle muligheder, der er, i dansk politik, alt andet synes jeg er lidt noget pjat.
Men dermed ikke sagt, at SF's mandater er gratis.
Vi kommer da til at komme med vores politiske forhandlingskrav, og et af dem er, at vi ønsker en bedre normering i daginstitutionerne.
Vi hørte heller ikke Mette Frederiksens sige, at »aldrig i livet« eller noget i den stil.
Men det må da komme an på en konkret forhandling.
Vi vil gøre det igen.
Vi gjorde det sidst, da vi sad i regering, da vi fik tilført 750 mio. kr. til børneområdet, og vi giver sådan set ikke op, vi fortsætter.
Anni Matthiesen (V), 2018-10-04:
Så jeg kan forstå, at SF, uanset hvad, bakker op om Mette Frederiksen, og at det så også gælder, uanset om man holder fast i, at man ikke vil tale om minimumsnormeringer; SF er stadig væk parat til at støtte Mette Frederiksen for enhver pris, kan man sige.
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Men prøv at høre her: Der er jo ikke nogen, der bare vil åbne vores grænser.
Det har der ikke været i årtier.
Det er jo bare sådan en stråmand.
På den første dag i Dansk Folkepartis folketingsgruppe bliver man udstyret med sådan et eller andet lamineret papir, som man altid kan trække op og sige: I vil bare have åbnet grænserne.
Der er jo ikke nogen, der vil have åbne grænser.
Vi vil gerne have udenlandsk arbejdskraft, fordi den bidrager og skaber mulighed for, at vi kan få mere velfærd og bedre velfærd og investere i uddannelse, der hvor Dansk Folkeparti skærer ned.
Vi vil gerne tage vores ansvar i verden for humanitære katastrofer, som Danmark har gjort i årtier og er berømte for.
Men det handler da ikke om, at man skal åbne grænserne, og at enhver bare kan vælge at leve i Danmark.
Det er heller ikke vores politik, så der kan fru Karina Adsbøl sove trygt og roligt.