runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DD), 2022-09-08:
Tak til ordføreren for en fin tale.
Ikke sådan at forstå, at vi i Danmarksdemokraterne er fuldstændig enige i det, der blev sagt.
Men jeg synes da, man kom ret godt rundt i talen.
Det, som jeg interesserer mig for, er en af de aftaler, som også Enhedslisten er med i, for så vidt angår politiets forhold, hvor vi jo synes det er utrolig vigtigt, at så mange partier som muligt står sammen for at få en bred aftale, der bakker politiet op i de her mange svære situationer, som de også er i.
Det vil give mest mulig tryghed for borgerne.
Der er det jo sådan, at Enhedslisten åbenbart er modstander af at tage imod en fremstrakt hånd fra Danmarksdemokraterne, som gerne vil ind i det politiforlig.
Altså, hvorfor er det, at Enhedslisten er imod at få flere partier med i et politiforlig, hvor man gerne vil tage medansvar for trygheden i Danmark?
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-08:
Det synes jeg er et relevant spørgsmål, og jeg synes, ordføreren fortjener et godt svar på det.
Og derfor tænker jeg, at jeg vil vende tilbage, når jeg har talt med vores retsordfører, som sikkert kan svare på det pågældende spørgsmål.
Andreas Steenberg (RV), 2022-09-08:
Tak for talen til hr. Rasmus Jarlov.
Som jeg nævnte i min tale, skal Det Konservative Folkeparti have ros for at turde at gå i gang med nogle reformer.
Men der er også nogle ting i den økonomiske plan, Konservative har lagt frem, som vi forholder os ret kritisk til.
Jeg kunne forstå, at det måske kunne puttes ind i en kasse under »øvrige«.
Men – måske spurgt sådan lidt kækt – er det, fordi der kommer en konservativ klimaplan lige om lidt, eller har man simpelt hen udeladt at lave nogle konkrete initiativer på det område de næste 10 år i Det Konservative Folkeparti?
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-08:
Nej, det er jo simpelt hen, fordi vores plan ikke er en plan over, hvordan vi vil fordele alle udgifterne.
Det, vi har lagt frem, er en skatteplan, og den opdeler så, hvor mange penge der kan bruges i det offentlige, og hvor mange penge der kan bruges på skattelettelser.
Men det er ikke på nogen områder udspecificeret, hvordan vi skal fordele alle de offentlige udgifter.
Vi har ikke udspecificeret, hvor meget ekstra vi gerne vil give til sundhedsvæsenet, og hvor meget ekstra vi gerne vil give til ældreplejen – eller noget andet område.
Man ved jo godt, at vi selvfølgelig går ind for, at der skal gives mere til sundhed og ældreplejen.
Man ved jo også godt, at vi gerne vil have, at f.eks. retsvæsenet og politiet fungerer ordentligt.
Så man ved jo også godt, at man på de områder kan regne med, at vi nok skal levere, men vi har simpelt hen ikke udspecificeret alle udgifterne.
Men jeg kan love, at vi bliver ved med at arbejde for klimaet.
Jeg synes også, at vi har trukket i grøn retning i alle de forhandlinger, vi har været med i sammen med regeringen i den her valgperiode, og det vil vi også blive ved med, fordi vi tager klimaudfordringen mindst lige så seriøst, som Radikale Venstre gør.
Igen ville det være en mere detaljeret styring af dansk erhvervsliv, end vi bryder os om.
Vi mener jo, at man skal have lov til at producere lovlige produkter.
Vi går ikke ind for planøkonomi, hvor man sidder og bestemmer, hvor mange tons der skal produceres af plantefødevarer, og hvor mange tons der skal produceres af kød.
Det er simpelt hen ikke vores tilgang til økonomi.
Men vi går ind for, at også landbruget skal bidrage til, at CO 2 -udledningerne bliver reduceret, og vi glæder os til at få lavet det arbejde færdigt.
For der er ingen tvivl om, at der her er nogle meget store CO 2 -udledninger, og dem vil vi selvfølgelig gerne have bragt ned, så vi kan leve op til vores klimamålsætning.
Carl Valentin (SF), 2022-09-08:
Jeg synes, det er vildt, at der, når man stiller sådan et spørgsmål, så kommer et svar, som handler om, at det er for detaljeret en regulering af erhvervet at sige, at der skal være en mindre animalsk produktion.
Altså, vi står midt i en klimakatastrofe, så selvfølgelig skal der være detaljeret lovgivning, som regulerer det her, og vi er da nødt til at sætte en retning.
Danmark er jo et af de lande, der producerer allermest kød pr. indbygger, og vi ved, at vi skal sætte forbruget og produktionen ned globalt.
Hvordan kan det såkaldte grønne parti i blå blok stå her og ikke for alvor ville gøre noget ved det?
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-08:
Jamen vi synes jo bare ikke, at der er lighedstegn imellem detaljeret lovgivning og gode løsninger.
Ofte kommer der bedre løsninger, ved at man ikke laver detaljeret lovgivning.
Vi mener bl.a., at den her planøkonomiske tilgang om at ville bestemme fra politisk hold, hvilke produkter der skal produceres, er forkert.
Vi vil hellere have en incitamentsstruktur, som gør, at man reducerer CO 2 der, hvor man reducerer det mest effektivt.
Og det sker ikke ved hjælp af den der planøkonomiske tankegang; det sker ved at lægge afgifter på CO 2 , som gør, at man selv finder ud af, hvor man bedst kan producere noget, som man får et højt afkast af, men som ikke udleder så meget CO 2 .
Birgitte Vind (S), 2022-09-08:
Tak for det, og tak for talen.
Det er jo ingen hemmelighed, at De Konservative vil afskaffe hele topskatten, hvis de får deres vilje.
Det vil jo give topskattelettelser til danskere som De Konservatives formand, Søren Pape Poulsen, på omkring 98.000 kr. om året.
Det er en ni gange så høj skattelettelse som den, den arbejderfamilie, som Søren Pape Poulsen igen og igen fremhæver, vil få.
Hvorfor synes De Konservative egentlig, at det er så utrolig vigtigt at give topskattelettelser til en højtlønnet dansker som Søren Pape Poulsen?
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-08:
Det ville være lige så åndssvagt for mig at stå og sige, at det er et spørgsmål om regeringens privatøkonomi, der gør, at den gerne vil blive ved med at sidde som regering.
Det er selvfølgelig ikke det, der driver nogen af os i politik.
Men vi lægger ikke skjul på, at det er svært at lave skattelettelser, uden at det kommer de mennesker, der betaler mest i skat, mest til gavn.
Men det er jo ikke et legitimt argument imod at lave skattelettelser, når man nu kan se, at det vil være så meget til fordel for dansk økonomi at gøre det, fordi det vil løfte vores velstandsniveau og sørge for, at flere gør en ekstra indsats.
Vi synes, det er en for høj beskatning af folks arbejde, og det giver mange problemer i dansk økonomi.
Det fratager folk motivationen til lige at tage en ekstra vagt, og det gør også, at vi har en forkert fordeling af arbejdet i Danmark, og det betyder, at det for mange mennesker ikke rigtig kan betale sig at passe deres arbejde, og så render de rundt og laver alle mulige andre ting.
Det synes vi er uhensigtsmæssigt, og derfor går vi simpelt hen ikke ind for topskat.
Birgitte Vind (S), 2022-09-08:
Jeg kan høre, at det jo er noget, De Konservative holder meget af.
Jeg vil bare gerne høre: Hvad er budskabet så til de her danskere, som ikke får 98.000 kr. om året i topskattelettelser, som ikke får adgang til Arnepension, som ikke får adgang til efterløn, men som reelt kan se ind i besparelser på velfærden?
Hvad er budskabet til dem?
Og hvad får Danmark i det hele taget ud af de her topskattelettelser?
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-08:
Man kan reelt ikke se ind i besparelser på velfærd, når vi har en plan om at tilføre flere penge til det offentlige forbrug.
Men man må også respektere, at de penge, skatteyderne afleverer til staten, skal bruges bedst muligt.
Ida Auken (S), 2022-09-08:
Det er ikke så let at få et klart svar om partiets egen politik ud af ordføreren, men nu vil jeg prøve at stille et meget, meget simpelt spørgsmål: Vil Konservative, hvis de kommer i regering efter et valg, fjerne loftet over huslejestigninger?
Det var da et dejlig klart svar til lejerne i hele landet, at hvis De Konservative kommer til, kan de regne med, at deres husleje bare får lov at stige igen – fuldstændig uhæmmet.
Så det var da dejligt, vi fik det svar.
Så vil jeg måske alligevel gå tilbage til de 17,9 mia. kr., der står i Konservatives egen plan som en effektivisering.
Mener hr. Rasmus Jarlov helt seriøst, at man kan lave effektiviseringer for 17,9 mia. kr. over 8 år, uden at der vil være et eneste sted i velfærdssamfund, hvor man kan mærke det?
Og det er vel at mærke, når man friholder de områder, som Konservative peger på.
Og så vil det jo være endnu vildere på de andre områder.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-08:
Ja, det er 17,8 mia. kr.
Vi mener helt klart, at der kan laves produktivitetsforbedringer rundtomkring, og det, vi har taget udgangspunkt i, er, at der historisk set har været produktivitetsforbedringer på 0,5 pct.
Så har vi lagt ind i vores plan, at det nok er realistisk at sige, at så kommer der nok i fremtiden også produktivitetsforbedringer af en lidt mindre størrelse, nemlig på 0,4 pct.
Vi lover ikke nogen, at der ikke er noget noget sted, der bliver mindre af end i dag.
Det er vores opgave hele tiden at prioritere opgaverne, så måske kunne man undvære pressemedarbejdere på Københavns Rådhus, måske kunne man undvære nogle på jobcentrene, eller måske kan der være færre coronapodere.
Rasmus Stoklund (S), 2022-09-08:
Går Danmarksdemokraterne til finanslovsforhandlingerne med et forslag om at oprette et udrejsecenter på øen Lindholm?
Carl Valentin (SF), 2022-09-08:
Danmark har jo en gigantisk animalsk produktion – en af de absolut største i verden – og det betyder, at halvdelen af Danmarks samlede areal bliver brugt til foderproduktion.
Landbruget i Danmark udgør et af vores absolut største klimaproblemer, og vi fælder regnskovene i Sydamerika for at fodre danske svin.
Al forskning på det her område viser ret klart, at vi drastisk skal reducere vores animalske produktion og i stedet for producere meget mere plantebaseret og have mere natur.
Jeg kan forstå, at Konservative ligesom gerne vil være det grønne parti i blå blok, og derfor vil jeg bare høre, om Konservative er klar til at reducere den danske animalske produktion og sikre, at Danmark er et land, der går foran på det område og satser på plantebaserede fødevarer i fremtiden i stedet for at satse på fortidens fødevarer.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-08:
Det tror jeg ikke man kan lægge til grund, nej.
Andreas Steenberg (RV), 2022-09-08:
Det håber jeg så, for man må også bare sige, at der ligger et valg i, at I tilvejebringer så mange ekstra penge ved f.eks. at udfase efterlønnen – hvilket vi jo er enige i –
men at I så i hvert fald ikke siger , at pengene skal gå til klima.
Altså, det ligger der jo et ret markant valg i, og der er vi i hvert fald uenige.
Så opstår problemet jo, hr. Rasmus Jarlov, når der bliver sagt, at man ikke har udspecificeret det hele.
Men altså, vi skal have et større forsvar, der kommer mange flere ældre, der er mange flere, som skal på sygehus og i psykiatrien.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-08:
Ja, selvfølgelig er vi nødt til at prioritere.
Nu har vi anvist, hvordan vi kan gøre vores økonomi større, og det synes vi er en vigtig del af det.
Med vores plan her bliver bruttonationalproduktet 50 mia. kr. større, efter bedste mands bedste bud i Finansministeriet, og det betyder jo også flere skatteindtægter.
Men det er da helt sikkert, at vi kommer til at skulle lave nogle prioriteringer, og det gælder bl.a. sundhed, det gælder ældrepleje, det gælder også klimaindsatsen.
Peder Hvelplund (EL), 2022-09-08:
Tak for det, og tak til hr. Rasmus Jarlov for talen.
Jeg lyttede meget nøje, da hr. Rasmus Jarlov advarede mod, at der kom politisk indblanding i den danske model.
Jeg kunne godt ønske, at Konservative havde udvist samme betænkelighed og samme forsigtighed, inden man lavede indgrebet i sygeplejerskekonflikten, som jo var et politisk indgreb i den danske model.
Men jeg blev så også lidt interesseret i at høre – når nu vi står over for nogle offentlige overenskomster, hvor der jo er en arbejdsgiverside, som er det offentlige – hvor hr. Rasmus Jarlov forestiller sig at de midler, der skal forhandles i de overenskomstforhandlinger, skal komme fra.
For det er jo muligt, at arbejdsgiversiden erkender, at vi står i en rekrutteringskrise, at vi har svært ved at tiltrække personale, og at det derfor er nødvendigt at give et lønløft til de lavestlønnede, og siger uden at gå ind og pege på, hvem det er, at vi gerne vil lægge en pulje penge på bordet, som kan forhandles i overenskomsten.
Altså, det er vel den måde, man i den danske model håndterer den slags problemstillinger på.
Eller hvor er det hr. Rasmus Jarlov forestiller sig at de midler skulle komme fra, hvis ikke det er fra Folketinget?
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-08:
Det skal jo foregå på den måde, at sundhedsvæsenet får et større budget, og så skal man som arbejdsgiver forhandle om, hvordan man får mest muligt for pengene.
Men problemet er jo, at man lidt kortslutter de forhandlinger, hvis man bare går ind som arbejdsgiver og lige pludselig agerer mere som en fagforening end som arbejdsgiver.
Det er jo det, der er det smukke ved den danske model.
Og det er jo egentlig lidt mærkeligt, at det er os, der skal stå og værne om den, i stedet for at det er venstrefløjen.
Peder Hvelplund (EL), 2022-09-08:
Men der er jo noget, som hr. Rasmus Jarlov fuldstændig fundamentalt misforstår, for hvor er det, midlerne, som parterne skal forhandle, kommer fra?
Vi overlader det til parterne at forhandle, men midlerne skal jo komme et sted fra.
Det er jo ikke noget, kommunerne kan trække op af kassen – eller jo, det kan de godt, men så er det, fordi de får dem fra staten.
Altså, der er jo kun ét sted, midlerne kan komme fra.
Så hvis hr. Rasmus Jarlov anerkender, at der er brug for at give et lønløft for at give en anerkendelse til det personale, vi har så enormt meget brug for, så må hr. Rasmus Jarlov jo også give et bud på, hvor de midler så skal komme fra, hvis ikke de kommer herfra.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-08:
Jeg har overhovedet ikke nogen holdning til, hvad bestemte grupper af mennesker skal have i løn.
Det er slet ikke min opgave; det er noget, man finder ud af i forhandlinger.
Derfor vil vi ikke afsætte penge til et lønløft.
Vi giver kommunerne en pose penge, og så skal de få mest muligt ud af de penge på skatteydernes vegne.
Og så skal de forhandle med de medarbejdere, de har brug for, og så skal de tilbyde dem den løn, de arbejdsvilkår og de forhold, som gør, at de har lyst til at arbejde for kommunerne.
Sådan fungerer det bedst.
Jeg synes, at de her diskussioner, hvor man sådan forsøger at påstå, at et andet parti mener noget andet end det, som partiet selv siger de mener, altid bliver sådan lidt noget pjat.
Autoriteten, i forhold til hvad Det Konservative Folkeparti mener og går ind for, er Det Konservative Folkeparti.
Så det nytter ikke noget, at Socialdemokratiet forsøger at påstå, at vi mener noget andet end det, som vi selv siger vi mener.
Den plan, vi har lagt frem, er der ingen tvivl om hvad går ud på.
Den går ud på, at vi tilfører det offentlige forbrug 6 mia. kr. plus inflation og lønstigninger.
Så det er lidt mere end en nulvækst; det er lidt mere, end at man kan få det samme, som man har i dag.
Derudover har vi så også et meget stort løft af forsvaret, som gør, at der kommer flere ansatte i forsvaret, og alene af den grund er det jo simpelt hen faktuelt forkert, når Socialdemokraterne nu render rundt med tredje version, som stadig væk er forkert, af en påstand om, at der skulle komme 40.000 færre ansatte i den offentlige sektor.
Det er simpelt hen faktuelt forkert.
Leif Lahn Jensen (S), 2022-09-08:
Det er derfor, jeg prøver at spørge.
Jeg har hørt, at man først ville nulvækst, så ville man have en vækst på 0,1 pct., så ville man have en på 0,13 pct., og så ville man have en på 0,4 pct. om året.
Så synes jeg da, at man, for at hjælpe os – vi er jo naturligt nysgerrige – og for at hjælpe folk ude i stuerne, skulle lave en ny plan, så vi forstår det, og så Konservative også selv forstår den.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-08:
Jamen tak for den her helt oprigtige nysgerrighed fuldstændig uden nogen politiske bagtanker eller nogen bagtanker overhovedet om at mistænkeliggøre vores politik.
Den er vi rigtig, rigtig glade for i Det Konservative Folkeparti.
Der er ikke nogen tvivl om, hvad vi står for, og det er, at der skal være en realvækst på 0,13 pct. om året i det offentlige forbrug.
Jeg kan godt gentage det, men jeg har ikke nogen forhåbning om, at det så betyder, at Socialdemokraterne anerkender, at det er os, der udlægger vores politik, og ikke Socialdemokratiet.
Jens Joel (S), 2022-09-08:
Tak for det.
Og så vil jeg gerne gå videre, for Dansk Industri lægger i deres 2030-plan også op til – ligesom De Konservative – en vækst på 0,1 pct. og inklusive forsvaret en vækst på 0,3 pct.
Når nu hr. Rasmus Jarlov ikke anerkender Finansministeriets regnemodeller, anerkender hr. Rasmus Jarlov så Dansk Industris regnemodeller?
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-08:
Jeg vil gerne tage et væddemål med hr. Jens Joel om, at hvis vi går tilbage til Dansk Industri og siger til dem, at vi skal regne på, hvor meget man med en alt andet lige-beregning på en bestemt vækstrate plus det løft af forsvaret kommer op på i offentlig beskæftigelse, så lander vi ikke på minus 40.000.
Det gør vi bare ikke, for det er ikke med i de overslag, der er lavet.
Der er lavet sådan en alt andet lige-beregning, som handler om en vækstrate, hvilket er oversimplificeret og dermed forkert.
Men man har glemt at regne ind, at der kommer til at være flere ansatte i forsvaret.
Og derfor er det faktuelt forkert, når Socialdemokratiet siger, at der kommer 40.000 færre ansatte.
Det gør der ikke engang med den måde, som Socialdemokratiet selv lægger op til at der skal regnes på, selv om den allerede er forkert.
Så selv efter den metode er det faktuelt forkert, at man skulle lande på minus 40.000.
Leif Lahn Jensen (S), 2022-09-08:
Tusind tak for det.
Jeg har faktisk set supermeget frem til at komme ned og forstå den konservative plan.
Jeg glædede mig også, da min gode kollega hr. Benny Engelbrecht stillede det spørgsmål, og så tænkte jeg, at ordføreren da var ret skarp i starten, men så blev det godt nok mudret.
Så blev jeg tabt igen, og det tror jeg stort set alle ude i stuerne, der følger med i dag, også blev, for så begyndte man at tage alle mulige andre budgetter og alle mulige andre dele af den offentlige sektor ind i det.
Derfor er jeg nødt til at spørge igen, for det er jo det, der er relevant.
Kan ordføreren bekræfte, at det står i planen, og at det stadig væk er det, man mener, nemlig at i den konservative 2030-skatteplan står der, at de offentlige udgifter holdes i ro samlet set , og at der er gjort plads til en samlet stigning – læg mærke til samlet stigning – på 0,1 pct.?
Det er ordet samlet, der er ret interessant.
Aaja Chemnitz (IA), 2022-09-08:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes egentlig, at samtykkeloven er et fantastisk eksempel på, hvordan Grønland og Danmark kan samarbejde lidt mere ligeværdigt – at der ikke skal gå 10-15 år, som vi ser på andre områder, og at man også fra naalakkersuisuts side, men også fra regeringens side er meget åbne over for, at vi hurtigt får opdateret loven, så de nye rettigheder, der kommer for danske borgere, også hurtigt kommer til at gælde i Grønland.
Så det vil jeg gerne først og fremmest fremhæve.
Derudover er det jo nyt.
Det er det for dansk politi, og det kommer det også til at blive for Grønlands politi.
Derfor vil det også kræve nogle kurser i, hvordan man gør det her på en god måde, og måske også nogle psykologer, som er inde over, i forhold til hvordan man netop kan sikre, at den her afhøring sker på korrekt vis.
For det foregår på en helt anden måde end det, man har været vant til.
Og så vil vi selvfølgelig også lytte til de erfaringer, som man har i Danmark, i forhold til at indføre en samtykkelov, som jeg tror mange af os er enige om er god at have.
Jonathan Simmel (EL), 2022-09-08:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg kan forstå på ministeren, at der er meget fokus på spørgsmålet om inflation og ikke at puste yderligere til inflationen, også i forhold til tiltag, der måske kunne hjælpe i bunden af samfundet.
Nicolai Wammen (S), 2022-09-08:
Altså, regeringen er som sagt der, hvor vi har fremlagt et finanslovsforslag, som betyder, at vi har en reserve på 2 mia. kr., som vi kan bruge til at give yderligere hjælp til danskerne i den svære situation med inflation, vi står med.
Hvad der derudover kunne være af værktøjer, vil vi præsentere, når vi måtte komme med yderligere forslag.
Jonathan Simmel (EL), 2022-09-08:
Tak, og tak for svaret.
Altså, som jeg har forstået det, handler de 2 mia. kr. i virkeligheden om, hvad man kan lave initiativer for – og så er det jo her, hvor vi, hver gang vi foreslår initiativer, skal høre i hvert fald højre side af salen snakke om, at al yderligere udpumpning af penge i samfundet vil bære ved til inflationen.
Så er spørgsmålet, om regeringen har overvejet de muligheder, der handler om at opsuge købekraft i toppen af samfundet, altså i virkeligheden at beskatte yderligere for at opbygge reserver og dermed modvirke en inflation.
Nicolai Wammen (S), 2022-09-08:
Det er jo rigtigt, som jeg også var inde på her, at vi har afsat puljen på de 2 mia. kr.
Det er ikke sådan, at ethvert initiativ, hvor man sender penge ud i samfundet, også puster til inflationen, hvis man modsatrettet hiver noget den anden vej.
Det er vel også det, spørgeren er inde på.
Og der vurderer vi selvfølgelig, hvilke muligheder der kunne være.
Det, vi har sagt i vores finanslov – og det er jo også et udtryk for regeringens politik – er, at den måde, vi finansierer de 2 mia. kr. på, ikke er ved at gå ind at skrue på skatter; det er, ved at vi går ind og har en mindre forhandlingsreserve end normalt og i øvrigt også vil skrue ned på bl.a. anlæg.
Og det er jo så den måde, vi har valgt at gøre det på i vores finanslovsforslag.
Jeg fornemmer, at Enhedslisten vil have en anden tilgang, når man kommer med sit forslag.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-09-08:
Tak, og tak til finansministeren for tålmodighed med os.
Jeg vil fokusere lidt på gas.
Gas er en af rødderne til, at vi har nogle af de her udfordringer, vi har.
Så vi må være enige om, at det, vi skal arbejde for, er at få et større udbud af gas og få en mindre efterspørgsel.
Dansk Fjernvarme siger, at lige nu standser projekter, fordi der ikke er flere penge i puljen til fjernvarmeomstilling.
Og de siger, at de ikke kan komme videre med projekterne, fordi det kræver projekttilsagn.
Derfor er mit spørgsmål: Kunne man forestille sig, at finansministeren vil stille de yderligere midler til rådighed, som Dansk Fjernvarme ønsker, nemlig et par 100 mio. kr. i år og, så vidt jeg husker, ekstra 300 mio. kr. til næste år?
Biogas kan øge udbuddet.
Der havde Venstre et forslag, der blev forhandlet, om, at vi skulle fremme biogasproduktionen hurtigere end det, regeringen og støttepartierne gjorde.
Kunne man forestille sig, at finansministeren ville gå ind at finde de yderligere midler, der skulle til for at understøtte det?
Og jeg tror ikke personligt på, at det bliver nødvendigt at understøtte det, for prisen på gas forventer jeg bliver ved med at være rimelig høj.
Det var to spørgsmål.