runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2023-12-13:
Det er jo der, de 50 pct. kommer ind i billedet.
Det er der, jeg siger, at ud af de gange, hvor vi har siddet i opposition, har det sådan cirka været halvdelen af gangene, at vi er gået med i finanslove sammen med socialdemokratiske regeringer.
Der har vi selvfølgelig altid været med i finansloven; vi har selv lavet den.
Men nogle gange har vi lavet finanslovsaftaler med socialdemokratiske regeringer.
En regering ønsker jo altid at få flere partier med i sin finanslovsaftale, så man bliver altid inviteret, og man har altid mulighed for at komme med.
Men det er et spørgsmål om, hvor meget man kan få for det.
Det er rigtig, rigtig svært at sætte på formel, hvornår det giver mening, og hvornår man blåstempler regeringen så meget, at man synes, at man får for lidt ud af at være med i forhold til den gavn, det gør for regeringen at kunne stå og bryste sig af at have et bredt flertal.
Det er svært at afveje sådan præcist, så det ender med at være en rygmarvsfornemmelse, eller hvad det nu hedder, om det giver mening at gå med eller ej, og om man får mest indflydelse ved at være med eller ikke at være med.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-12-13:
Mit spørgsmål skal gå på, om ordføreren samlet set mener, at den her finanslov i 2024 og dens betydning fremadrettet gør noget godt for dansk økonomi.
Forbedrer den dansk økonomi med Konservatives briller, eller forværrer den reelt set dansk økonomi?
Den gør jo statens størrelse større i forhold til resten af økonomien.
Er det den rigtige vej at gå for Danmark, eller trækker den her finanslov Danmark i en forkert økonomisk retning?
Rasmus Jarlov (KF), 2023-12-13:
Jeg vil tillade mig at sige, at det er mere præcist at sige, at det bliver udlagt, som om vi blåstempler regeringens politik.
Det er jo ikke noget, vi ønsker at gøre.
Også i forhold til det andet spørgsmål er det meget vigtigt at være meget præcis.
Altså, det er jo selvfølgelig godt for dansk økonomi, at der er en finanslov.
Så det er der jo nødt til at være på en eller anden måde.
Kunne der så have været lavet en væsentlig bedre finanslov?
Ja, det må man da i høj grad sige.
Det synes vi i hvert fald.
Pelle Dragsted (EL), 2023-12-13:
Tak for det.
Og igen vil jeg sige tak til ordføreren for ligesom at kalde det for kolort, bullshit – undskyld, formand – altså det her med at være med eller ikke med i en finanslov, for det er jo rigtigt, at det er en konkret vurdering, og det er det for alle partier.
Så tak for det.
Det, ordføreren kalder for offentligt forbrug, er jo sosu'er, der besøger ældre; det er sygeplejersker, der er på hospitalerne; det er pædagoger, som tager sig af børnene nede i børnehaven osv. osv.
Og det er jo rigtigt nok, at der bliver brugt flere penge, men ser vi på antallet af medarbejdere i forhold til de opgaver, der skal løses, så har det været faldende i mange år.
Ser vi på det offentlige forbrug som en del af den samlede velstand, har det været faldende.
Så jeg skal bare forstå, om det er det, ordføreren ønsker, altså at der skal være færre hænder, selv om der bliver større opgaver fremadrettet?
Ville Det Konservative Folkeparti ikke følge det udvidede demografiske træk, hvis de havde magt, som de har agt?
Ole Birk Olesen (LA), 2023-12-13:
Jeg synes egentlig, det er et relevant spørgsmål, som hr. Lars Boje Mathiesen her stiller.
Det rummer også en sandhed, og det er ikke helt nemt at svare på det spørgsmål.
For på den ene side er det en regering, som man godt kan se er socialdemokratisk ledet, for den øger det offentlige forbrug ganske betragteligt, og spørgsmålet er, om man skulle lægge stemmer til det ved at stemme for det her finanslovsforslag og være en del af den her finanslovsaftale, når vi nu synes, at der, i stedet for at man øgede det offentlige forbrug så meget, burde være nogle flere penge til de folk, der betaler skat – at de ikke skal betale så meget i skat.
På den anden side står vi så samtidig over for en regering, der bare har sit flertal og kan gennemføre sine finanslove, som den vil, og vi har sådan set en mulighed for at gennemføre noget, vi synes er bare lidt positivt i de finanslovsforslag.
Hvis vi ikke deltager i finansloven, bliver finanslovsforslaget vedtaget alligevel, sådan som det nu engang er.
Hvis vi deltager, bliver der gennemført en lille smule af vores politik, og det er et supergodt spørgsmål, om det er noget, man bør gøre eller ikke bør gøre.
Men jeg synes ikke, der findes noget klart svar på det.
Morten Dahlin (V), 2023-12-14:
Jeg er ked af det, hvis jeg gør spørgeren forvirret.
Det er ikke min intention.
Siden 2017 har der skullet laves en konsekvensanalyse af, hvilken indvirkning en ny lov har på regioner og på landdistrikter.
Det var det, jeg sagde.
Så foreslår man så fra forslagsstillernes side at lægge et ekstra lag oven på det.
Jeg bliver bare nødt til at sige – og nu kan jeg så sige det lidt hårdere – at det er naivt at tro, at man kan komme med sådan nogle forslag her, uden at det vil have en indvirkning.
Hvem skal lave det?
Skal der ansættes flere offentligt ansatte?
Skal der allokeres flere skattekroner til det her, eller skal der ikke?
Når man kommer med sådan nogle forslag, har det selvfølgelig en effekt, og i det her tilfælde vil effekten jo være, at der skal bruges flere skattekroner på at ansætte nogle mennesker til at foretage et bureaukratisk og administrativt arbejde i ministerierne i København.
Det synes jeg er en forkert udvikling, og jeg er ret overbevist om, at vi kan bruge skattekronerne på en bedre måde, hvis vi gerne vil udvikle vores landdistrikter.
Kasper Roug (S), 2023-12-14:
Der er ingen tvivl om, at det ligger os på sinde, at vi selvfølgelig skal passe på landdistrikterne så godt, som vi overhovedet kan.
Jeg har ikke kigget alle 698 lovforslag igennem, og jeg kender dem ikke alle sammen, så det kan jeg ikke vurdere.
Men hvis forslagsstillerne har nogle rigtig gode eksempler, så må de selvfølgelig bringe dem frem, og så må man begynde at kigge nogle af lovforslagene igennem der, hvor man måske kunne blive bedre til det i de enkelte ressortministerier.
Men decideret at lægge nye filtre og nyt bureaukrati og nye arbejdsgange ind tror jeg ikke er til gavn for landdistrikterne.
Morten Dahlin (V), 2023-12-14:
Jeg har ikke noget imod at stemme for gode forslag fra oppositionen.
Altså, det her er et forslag, som ikke kommer landdistrikterne til gavn, men som vil sikre, at skattekronerne fra de skatteborgere, der bor i landdistrikterne, kommer til at tilgå statskassen, og efterfølgende skal man så bruge dem på at ansætte administratorer i København.
Det synes jeg er det modsatte af landdistriktsudvikling, og jeg har et ansvar, synes jeg selv, for at prøve at hæmme og nedbringe væksten i bureaukrati i den statslige administration.
Det er derfor, at vi står, som vi gør, i forhold til det her forslag.
Karina Adsbøl (DD), 2023-12-14:
Skal jeg så forstå på ministeren, at man heller ikke vil udvikle det, der er i dag?
Er det, som debatten i dag har vist i forhold til kilometerafgiften, i forhold til postloven og alle de ting, der nu er, ikke noget, som ministeren tager alvorligt, sådan at man, når man fremsætter lovforslag, ligesom kigger på, hvad det egentlig får af betydning for vores landdistrikter?
Altså, jeg tænker, at ministeren som ny minister jo vil være interesseret i netop at være minister for landdistrikterne og gøre det så godt som muligt i forhold til landdistrikterne.
Jeg bliver bare sådan meget forvirret over ministeren.
For ministeren starter med at sige, at det her skal man sådan set i forvejen.
Men det tyder jo på, at man ikke gennemfører det, man skal, i forhold til at vi får det på skrift og det står i lovforslaget.
Så hvad er det, der kommer til at koste ekstra, når der i dag jo er ansatte i ministeriet, som skal foretage den her vurdering?
Det er det, jeg ikke helt forstår, når ministeren står på talerstolen og siger de ting, som ministeren siger om, at det vil skabe mere bureaukrati, og samtidig siger, at det skal man i dag.
Så det er altså lidt forvirrende.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-12-14:
Det er jo ikke kun Danmarksdemokraterne og SF, som synes, at det her er et godt og relevant forslag.
Det gør faktisk også Landdistrikternes Fællesråd.
Kunne man ikke forestille sig, at der så faktisk var nogle politikere, som sagde: Måske skulle vi lige kigge på det her igen?
Kasper Roug (S), 2023-12-14:
Tak for spørgsmålet fra spørgeren.
Pointen er jo lige præcis, at det skal et ministerium gøre allerede i dag.
Hvis der er et lovforslag, der bliver fremsat, som har store konsekvenser for landdistrikterne,
Så det virker jo, som om man sparker en åben dør ind.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-12-14:
Mener ordføreren virkelig, at det så sker med alle relevante lovforslag i dag?
Kan ordføreren give en garanti for, at alle relevante lovforslag i dag får en landdistriktsvurdering?
Og mener ordføreren ikke, at det havde været relevant at lave sådan en på basis af f.eks. postloven, hvor vi jo i hvert fald i udvalget har fået henvendelser fra Sammenslutningen af Danske Småøer med store bekymringer?
Alligevel laver man ikke en landdistriktsvurdering.
Tyder det så ikke på, at der er relevante lovforslag, hvor det ikke indgår?
Jette Gottlieb (EL), 2023-12-14:
Så vil jeg sige, at min snusfornuftige diagnose er, at det ikke er det, der er problemet, overhovedet.
For det er jo ikke velbegrundet, hvad ministeren siger.
Det kan han også godt selv høre.
Men det, der er tale om, er, at en regering ikke ynder at stemme for et beslutningsforslag, der er fremsat af oppositionen.
Det kan jeg sådan set godt forstå.
Det er ikke rart at gøre, men nogle gange er det praktisk og snusfornuftigt.
Morten Dahlin (V), 2023-12-14:
Det er jeg.
Det, landdistrikterne har brug for, er konkret lovgivning, der forbedrer deres muligheder for at udvikle sig og vækste og have gode sundhedstilbud og velfærdstilbud og private og offentlige arbejdspladser, så man kan leve gode liv i hele Danmark.
Der er ikke et eneste landdistrikt, der får det bedre, hvis vi stemmer for det her beslutningsforslag – ikke et eneste.
Men det er rigtigt, at der ville blive ansat nogle flere bureaukrater i ministerierne i København.
Det synes jeg er en forkert udvikling, og derfor støtter regeringen ikke det her forslag.
Susie Jessen (DD), 2023-12-14:
Det, som ordføreren siger, er jo simpelt hen ikke rigtigt, altså at det bliver brugt.
Der er eksempler på – fru Karina Lorentzen Dehnhardt nævner postloven, og lastbilafgifterne er et andet eksempel – at vi måtte have fat i tal udefra for at se, hvilke konsekvenser det her havde for vores landdistrikter.
Og der var rigtig store konsekvenser for landdistrikterne og for de små vognmænd, der ligger ude på landet, og som bliver meget hårdere ramt af lastbilafgifterne, end man gør inde i storbyen.
Så jo, der er lovgivning, hvor det her ikke bliver brugt, og det er et reelt problem, især når regeringen så f.eks. kommer med et lovforslag som L 62, som er på over 400 sider.
Det er jo totalt uigennemskueligt for os.
Så det her er jo et godt forslag.
Landdistrikternes Fællesråd har dumpet det, fordi det ikke bliver brugt nok.
Det her landdistriktsfilter bliver ikke brugt, og det gør, at vi ikke har gennemsigtighed i lovgivningsarbejdet, fordi der er så store udfordringer ude i landdistrikterne.
Hvorfor i alverden bakker man ikke op?
Det er jo netop ikke symbolik, når det er, at vi har set, at der er lovgivning, der er blevet foretaget herinde på Christiansborg, uden at der har været en ordentlig vurdering af, hvilke konsekvenser det har for landdistrikterne.
Der kunne det have været rigtig rart med en vurdering i lovgivningen; det blev ikke brugt her.
Vi havde det godt nok med L 62 – tak for det.
Men problemet er jo, at det ikke bliver brugt, og vi får ikke nogen mulighed for gennemsigtighed, i forhold til hvilke påvirkninger der er af landdistrikterne i det lovgivningsarbejde, som vi sidder og foretager her, og det er dybt problematisk, og det undrer mig, at ministeren ikke kan se det.
Morten Dahlin (V), 2023-12-14:
Selv tak, altså for det med L 62.
Jeg bliver nødt til at holde fast i, at hvis man gerne vil hæmme statens bureaukrati og man gerne vil have nedbragt antallet af administratorer i den offentlige sektor, og der er nærmest ikke nogen partier, der ikke siger, at de vil det, så er det jo sådan nogle forslag her, man skal begrænse.
For det er jo ikke omkostningsfrit at sige, at nu skal vi pålægge ekstra administrativt arbejde for noget, der i øvrigt allerede bliver gjort i dag.
Det vil føre til, tror jeg, mere spild af skatteborgernes penge, flere administrativt ansatte i København, og det er jeg ikke tilhænger af.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-12-14:
I forvejen laver man jo økonomiske vurderinger, EU-vurderinger, klimavurderinger og miljøvurderinger af forslagene.
Betyder det så, at ministeren synes, at dem skal man så også ophæve?
For der laver man det jo stort set altid; jeg har siddet og slået efter i nogle forslag.
Jeg synes jo, det f.eks. ville være utrolig relevant, at når man laver en postlov, som i øvrigt skaber ret stor furore på øerne, fordi man selvfølgelig er bange for postforsyningen dér, laver man en landdistriktsvurdering, men det har man ikke gjort.
Mener ministeren ikke, at det kunne have været relevant at få en vurdering i det tilfælde, og giver det så ikke mening at have en obligatorisk vurdering?
Hvis der ikke er nogen påvirkning, er det jo bare det, man kan skrive.
Det kræver vel ikke så meget.
Det er vel også derfor, vi har set, at vi har fået en centralisering, der er gået amok.
Det var jo, fordi vi ikke havde blik for, hvad det var, vi rent faktisk gjorde.
Morten Dahlin (V), 2023-12-14:
Siden 2017 har alle ministerier været pålagt at lave en konsekvensanalyse af, hvordan deres lovgivning påvirker regioner og landdistrikter, så det sker allerede i dag.
Så siger man, at det jo ikke er så meget, men det er sådan, det her bureaukrati er opstået.
Det er mange bække små og et lille forslag her og der, hvor man siger, at man ikke påfører særlig meget ekstra bureaukrati
Det er et lille forslag her og der og en lille smule ekstra bureaukrati, jo ofte med nogle intentioner om at vise politisk, at man går op i et emne.
Det kan være økonomi, klima eller landdistrikter.
Men i sidste ende fører det jo bare til, at skatteborgerne skal betale for det her, og det fører til flere administrativt ansatte.
Derfor bliver der også nødt til en gang imellem at være nogen, der siger, at selv om det i den enkelte sag kan virke opportunt bare at sige, at det er jeg med på, er vi også nødt til at have helhedsblikket for, hvordan vi sikrer, at vi ikke bare påfører mere unødvendigt bureaukrati og flere byrder til de i forvejen højt plagede skatteborgere.
Det er så den rolle, jeg og regeringen påtager os i dag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-12-14:
Jeg har stor respekt for ministerens rolle, og at han har gjort sig til en slags afbureaukratiseringspatriot, eller hvad man kan sige.
Men en af udfordringerne er jo, at vi har fået ganske meget centralisering.
Det har vi set, og det påvirker landdistrikterne rigtig meget.
Hvis nu vi havde fået landdistriktsvurderinger af de ting, som vi rent faktisk foretog os, og som førte til den her meget voldsomme centralisering, kan man vel ikke afvise, at vi af og til ville have stoppet op og sagt: Hov, det gav måske ikke mening at gennemføre det her, eller måske skulle vi gennemføre det på en anden måde.
Det er jo egentlig bare det, vi siger.
Morten Dahlin (V), 2023-12-14:
Nej og nej.
Først og fremmest kan jeg ikke give de her slags befalinger.
Det kunne være sjovt.
Jeg kunne sikkert finde på en masse spændende ting at gøre det med, og fru Jette Gottlieb kunne sikkert også komme med en vis inspiration.
Jeg har ikke tænkt mig at lave om på den regel, der blev indført i 2017 om, at der skal laves en konsekvensanalyse af, hvilken indvirkning en lov har på regioner og landdistrikter.
Det har jeg ikke tænkt mig at lave om på, men jeg har heller ikke tænkt mig at indføre et nyt bureaukratisk led, som vil koste skatteborgerne flere penge, og som vil føre mere bureaukrati med sig.
For jeg tror bare, det i sidste ende medfører, at flere og flere af skatteborgernes penge går til noget, som de egentlig ikke oprindelig ønskede de skulle gå til.
Derfor støtter vi heller ikke det her forslag.
Jeg tror ikke, det vil hjælpe landdistrikterne.
Jeg tror ikke, det vil hjælpe skatteborgerne.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-14:
Det, ministeren siger, giver bare ikke mening, ud over hvis det er, fordi ministeren mener det djøf-filter, der ligesom skal være, inden folketingsmedlemmerne må se en allerede udført analyse, for det er det, ministeren siger.
Ministeren siger, at der sidder folk allerede nu og laver analysen, hvorefter en af dem vurderer, om folketingsmedlemmerne skal se den.
Det kan ikke være kæmpemæssigt bureaukratisk at tage en allerede lavet analyse og vedhæfte den lovforslaget.
For bekymringen herfra kommer jo af, at det stadig væk for det meste er Folketinget, der skal lave lovene, ikke?
Man skulle synes, at alle havde en interesse i, at vi var mest muligt oplyste herinde.
Der er sket en centralisering; det kunne vi se ved behandlingen af det sidste forslag.
Der er kommet 10.000 flere statslige arbejdspladser i København, og 5.000 er blevet udflyttet.
Så der sker en centralisering, og den tror jeg faktisk helt ærligt ministeren gerne ville være med til at ændre på.
Vi skal ikke have mere bureaukrati; det er jeg også enig med ministeren i.
Men det er en analyse, der er lavet, og så er der et djøf-filter på, hvor det vurderes, om folketingsmedlemmerne må se den.
Er det ikke korrekt?
Morten Dahlin (V), 2023-12-14:
Jeg mener ikke, at man kan indtage begge synspunkter.
Nu skal jeg jo ikke lave mere bureaukrati ved at gå hjem at bede embedsmændene om at lave en økonomisk vurdering af, hvor mange ekstra mennesker det her vil kræve.
Altså, min helt klare vurdering, og det er snusfornuft, og det kan man godt have, selv om man er født øst for Storebælt, er, at det her vil medføre mere bureaukrati.
Derfor støtter vi det ikke.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-14:
Venstre skal stadig væk passe på med at irettesætte Nye Borgerlige for at sige noget.
Venstre var ikke helt vilde med statsministeren og sidder jo i ministerbiler nu.
Så skal vi ikke bare lige slå helt fast, at i Nye Borgerlige siger vi stadig væk, hvad vi tænker, og gør, hvad vi siger, og vi skal nok finde de 180.000 kr. derudover, for det er ikke der, vores bureaukratiproblem er.
Problemet er dem, der sidder og laver et djøf-filter nu for ministeren.
Ministeren har tilsyneladende informationen, ministerens ministerie har informationen, og Folketinget må ikke få den.
Det er et djøf-filter, det er lukkethed, og det tjener ikke et folkestyre.
Morten Dahlin (V), 2023-12-14:
Jeg hørte ikke noget spørgsmål i det, andet end at vi gik fra en diskussion om ekstra bureaukrati, til at nu bedriver den her regering og alle tidligere regeringer, hvor det her forslag ikke har været vedtaget, åbenbart en ekstrem lukkethed i forhold til det her djøf-filter.
Jeg er ikke sikker på, der var et spørgsmål.
Jette Gottlieb (EL), 2023-12-14:
Tak for det.
Jeg tænker meget snusfornuftigt, og når nu, ministeren siger, at det her foregår – det skal foregå; det er aftalt, at det foregår – så bliver jeg lidt underligt til mode, når jeg så hører, at det ikke må skrives ned.
For vi ved godt, at det, der foregår, er noget, der tager tid.
Men hvis det skal skrives ned og der skal skrives to linjer om det her i bemærkningerne til lovteksten, kan det godt være, at det måske tager 30 sekunder og kræver noget tryksværte.
Det, der er forskellen, er jo, at det er forpligtende, hvis det står i lovforslaget, at der ikke er nogen konsekvenser.
Derfor kan jeg se, hvis jeg tænker snusfornuftigt, at der kan være et problem for en regering i, at der står, at det ingen konsekvenser har, og man så året efter opdager, at det havde rigtig, rigtig mange konsekvenser og man derfor var nødt til måske at lave om på det efterfølgende.
Og hvis der er noget, der kræver ekstra indsats, så er det jo det.
Så det, jeg spørger ministeren om, er: Vil der nu udgå en ministeriel befaling om, at den slags vurderinger ikke skal ske mere, så det derfor forsvinder helt?
Eller vil det være muligt at støtte, at man skriver dét ned, man har vurderet?
Morten Dahlin (V), 2023-12-14:
Jeg er imod den tendens, vi har oplevet, med en stigende centralisering, og hvis der lå et forslag foran mig, som jeg vurderede ville imødegå det, ville jeg støtte det.
Men det her forslag imødegår ikke centralisering.
Det her forslag skaber bare unødvendigt bureaukrati.
Selv om det selvfølgelig kan virke opportunt at sige, at det støtter man bare, så kommer alting jo med en pris.
Derfor kan vi ikke støtte det her forslag, for jeg er ret overbevist om, at det ikke vil hjælpe på den udfordring, som jeg faktisk tror SF og regeringen ser ret ens på i det her tilfælde.
Hans Christian Schmidt (V), 2023-12-14:
Hvis vi nu forestiller os den ideelle verden, hvor alle husker, at ministerier og ministre er tjenere for folket og altså skal stå til rådighed for folket, så burde alle jo sige: Ups, her er lige noget, der er til ugavn for landdistrikterne, og eftersom vi har en regel liggende, der siger, at så skal vi lige skrive om det, så skriver vi om det, for vi skal jo ikke sidde og føre politik, vi er jo embedsfolk, der får vores løn for det, vi laver, så selvfølgelig skal vi leve op til det, der ligger.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-14:
Tak for det.
Det ville jeg kunne sætte på samlebånd og sende af sted.
Og hvis jeg på et tidspunkt ikke bliver valgt ind, kan jeg sige til den næste: Nu skal du huske at spørge om det ved hvert eneste lovforslag.
Det er bare, fordi jeg måske har en følelse af, at det også bliver brugt som et politisk styringsinstrument.
Det er jo der, min bekymring er.
Jeg tror nok, at ordføreren er enig, for det er jo ikke kun 3 pct. af den lovgivning, vi laver, og som vi laver for storbyerne; der er mere end 3 pct. af det, der også har noget med landdistrikterne at gøre.
Der burde jo foretages en vurdering af den lovgivning.
Jeg mener, at Folketinget skal lave lovgivning for hele Danmark – det fungerer ikke ligesom ude i den kommune, jeg kommer fra.
Er det ikke korrekt?
Hans Christian Schmidt (V), 2023-12-14:
Da spørgeren ikke var i Folketinget på det tidspunkt, hvor det blev indført, at man skulle gøre det på miljøområdet, vil jeg oplyse spørgeren om, at spørgeren rammer meget plet, for det var nogle af de argumenter, som miljøordførerne for de forskellige partier brugte, altså at hvis ikke man kunne få vurderet miljøspørgsmålene, var man jo nødt til at bede om det ved alle lovforslag.
Jeg kan jo ikke sige andet, end at det kan man jo slå op, og så kan man se, at det var det, folk sagde.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-14:
Det var også sådan noget, jeg tænkte på.
Jeg tænkte nok, at hvis man nu var minister og stod her og fik sådan et ret rimeligt spørgsmål og fik dokumentation for, at vi i hvert fald bruger det for lidt, når det kun er 3 pct., så kunne det være af interesse for hans ministerium, også bare rent ressourcemæssigt, at se meget positivt på det her f.eks. i et udvalg, og at der måske kom et forslag fra udvalget om, at man ønskede at bruge det oftere.
Alternativt kunne det jo være, at dem i udvalget så kunne blive enige om at lave en turnusordning, så vi huskede at stille spørgsmålet ved hvert eneste lovforslag.
Hans Christian Schmidt (V), 2023-12-14:
Jeg forstår godt det, spørgeren siger, og jeg må også indrømme, at jeg har det som fru Susie Jessen: Jeg lytter også godt efter, når spørgeren er på talerstolen, for jeg synes, der kommer mange gode sandheder, og dem tager jeg med mig.
Jeg hører ikke noget forkert i det, der er blevet sagt lige nu, og jeg synes, vi skal drøfte det, når vi kommer i Udvalget for Landdistrikter og Øer.