Peder Hvelplund (EL), 2023-05-04:
Allerførst og først og fremmest et kæmpekæmpestort tillykke til de borgere, der nu er kommet på lovforslaget, og som dermed kan opnå statsborgerskab.
Det er nok vigtigt at understrege, at de ikke er helt i mål endnu – eller I ikke er helt i mål endnu – for der venter jo stadig væk efter vedtagelsen af det her lovforslag en grundlovsceremoni, hvor det er sådan, at skulle man være uheldig at få en fartbøde, skulle man miste sit arbejde, kan man stadig væk risikere at blive udelukket fra statsborgerskabet.
Men ikke desto mindre vil jeg sige, at I har gjort en gigantisk indsats, at I er kommet rigtig langt i den proces, og derfor også et kæmpestort tillykke.
Samtidig vil jeg også gerne sige, at jeg synes, det er lidt forstemmende, at vi, hver gang vi diskuterer det her, kommer til at tale om kriminalitet, kommer til at tale om lovbrud, kommer til at tale om folk, der ikke er fuldgyldige medlemmer af eller tager Danmark til sig, eller hvad man nu bruger af udtryk.
Med mit kendskab til det her område, og nu har jeg beskæftiget mig med det en del år, handler det her jo om borgere, som er fuldgyldige medlemmer af samfundet i Danmark, som har et ønske om at opnå de fulde borgerrettigheder, få statsborgerskab, og langt størstedelen af dem er personer, som fuldstændig ligner os 179 personer, der sidder herinde.
Derfor synes jeg, det er lidt ærgerligt, at den her debat altid kommer til at handle om, at det nok i virkeligheden er nogle slette mennesker, hvor vi skal sørge for, at så få som overhovedet muligt får muligheden for at få stemmeret.
Jeg synes også, at den måde, vi giver eller tildeler statsborgerskab på i dag, er temmelig absurd.
Der har også været rejst kritik fra flere internationale eksperters side i forhold til den måde, vi gør det på.
Det er jo selvfølgelig beskrevet i grundlovens § 44, men der kan vi selv inden for den eksisterende grundlovs rammer sagtens sikre, at vi får et mere transparent system, et system, der i langt højere grad sikrer de forvaltningsmæssige principper og sikkerheder, som både gør, at man kan få aktindsigt, få partshøring, få en klageadgang til en uvildig instans, og at der er helt åbenlyse, objektive kriterier for, hvordan man tildeler statsborgerskab.
Det er sådan, man har løst det i andre lande.
Det synes jeg også vi burde gøre i Danmark.
Så vil jeg også gerne nævne noget andet.
Jeg har, både i samråd og i Indfødsretsudvalget, rejst kritik af, at Danmark efter min opfattelse – og det tør jeg godt sige, også her fra talerstolen, at jeg ikke er i tvivl om – bryder handicapkonventionen, når vi tildeler statsborgerskab.
Og det er et udtryk for den måde, vi behandler indfødsretssager på i Danmark, altså at de bliver behandlet i Indfødsretsudvalget, at de bliver behandlet i fortrolighed, og for mig at se er brud på konventioner temmelig alvorligt.
Jeg synes, det er noget, som vi herinde i Folketinget også bør være ansvarlige for, og vi bør vide, hvis vi bryder konventionerne, for som ministeren tidligere gjorde opmærksom på, betragter ministeren det jo ikke som ministerens ansvar, men som Folketingets ansvar og som Indfødsretsudvalgets ansvar.
Derfor vil jeg også allerede nu gerne bebude, at jeg kommer til at stille et ændringsforslag til det her lovforslag.
For i en konkret sag med en konkret borger, som jeg har samtykke fra til at videregive oplysninger om, mener jeg det er helt åbenlyst, at der er tale om, at der sker et brud på handicapkonventionen.
Nu er det jo fast praksis for højrefløjen, at man stiller ændringsforslag, hvor man ønsker at fjerne borgere fra det her lovforslag, uden i øvrigt at have indhentet samtykke fra borgere til at videregive personhenførbare oplysninger, men det må man så gerne her i Folketingssalen.
Men i det her tilfælde har jeg naturligvis samtykke fra vedkommende borger til at måtte stille det her ændringsforslag, og derfor har vi også muligheden for at kunne behandle det.
For jeg synes, det er fuldstændig centralt og afgørende, at vi her i Folketinget også overholder internationale konventioner, og når der opstår tvivl om det, skal vi selvfølgelig også have muligheden for at drøfte det.
Så det kommer jeg til at stille som et ændringsforslag, men det kommer selvfølgelig til at indgå i udvalgsbehandlingen; men jeg synes, det er udtryk for, at vi har en lemfældig og en særdeles kritisk måde at behandle statsborgerskabssager på her i Danmark.
Afslutningsvis vil jeg gerne sætte streg under og igen sige et kæmpestort tillykke til de borgere, der nu er kommet igennem den her kringlede proces med de rigide benspænd, der bliver lagt ind for at forhindre borgere i at få statsborgerskab.
De forhindringer har I forceret, og et kæmpestort tillykke med det, og jeg ser frem til, at I bliver fuldgyldige medlemmer med fulde borgerrettigheder i det danske samfund.