Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-02-08:
Det beslutningsforslag, vi nu skal behandle, vil pålægge regeringen i indeværende folketingsår at indføre regler om modregning i eftervederlag til borgmestre og regionsformænd svarende til reglerne for folketingsmedlemmer og ministre.
Forslagsstillerne henviser bl.a. til, at eftervederlaget til et forhenværende folketingsmedlem nedsættes med vederlag for andre politiske hverv og en række øvrige former for indtægter, bl.a. al lønindkomst m.v. Forslagsstillerne henviser endvidere til, at der gælder tilsvarende regler for ministre.
Jeg vil indlede med at sige, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Hvis vi lægger ud med at se på reglerne for eftervederlag, kan jeg oplyse, at borgmestre og regionsrådsformænd for hvert påbegyndt hele år optjener ret til halvanden gang det sidst ydede månedlige vederlag i eftervederlag – dog højst svarende til 12 gange det sidst ydede eftervederlag.
Altså svarer det maksimale eftervederlag til borgmestre og regionsrådsformænd til 1 års vederlag.
Jeg vil gerne understrege her, at man ikke har pligt til at modtage eftervederlaget.
Man kan, men der er ikke tale om en pligt.
Regelsættet for eftervederlag til borgmestre og regionsrådsformænd adskiller sig på i hvert fald et par punkter fra reglerne om eftervederlag til folketingsmedlemmer og ministre.
For det første er der forskellige regler for, hvornår man kan få fuldt eftervederlag, og for eftervederlagets maksimale størrelse.
En borgmester og en regionsrådsformand vil efter 8 år have optjent fuld ret til eftervederlag svarende til 1 års grundvederlag.
Til sammenligning optjener et folketingsmedlem på 4 år ret til eftervederlag svarende til 2 års grundvederlag for et folketingsmedlem.
Ministre optjener på 6 år ret til eftervederlag svarende til 3 års ministervederlag.
For det andet er der forskellige regler om modregning.
Efter de gældende regler ydes der ikke eftervederlag til fratrådte borgmestre og regionsrådsformænd, hvis disse tiltræder som folketingsmedlem, minister, borgmester eller regionsrådsformand.
Jeg var lige ved at sige i en anden kommune eller i regionsrådet i stedet for i kommunen og i kommunen i stedet for regionsrådet – bare for fuldstændighedens skyld.
Der sker ikke modregning i eller nedsættelse af eftervederlaget til en fratrådt borgmester eller regionsrådsformand, hvis vedkommende samtidig oppebærer andre indtægter.
For folketingsmedlemmer og ministre sker der derimod modregning på forskellig vis også for andre indtægter end for varetagelsen af øvrige fuldtidspolitiske hverv, som forslagsstillerne også henviser til.
For folketingsmedlemmer sker der ikke modregning i indtægter op til 135.900 kr., for ministre gælder sådan en regel ikke.
Eftervederlagsordningen til borgmestre og regionsrådsformænd er således på flere punkter forskellig fra den eftervederlagsordning, der gælder for både folketingsmedlemmer og ministre, og den eftervederlagsordning, der gælder for folketingsmedlemmer og ministre, er heller ikke ens.
Når forslagsstillerne alene vil sætte fokus på modregningsreglerne, der skal gælde for eftervederlaget, vælger forslagsstillerne altså et enkelt element af eftervederlagsordningen i stedet for at se på, om man så laver en fuld ligestilling.
Det er man måske bevidst om, men der er i hvert fald den ting at være opmærksom på.
Tilbage i januar måned 2016 færdiggjorde Vederlagskommissionen sit arbejde og fremlagde kommissionens anbefalinger til den samlede vederlæggelse af borgmestre, regionsrådsformænd, folketingsmedlemmer og ministre.
Efterfølgende blev der lavet et par aftaler, der samlede op på Vederlagskommissionens anbefalinger.
Det skete henholdsvis den 9. maj og den 3. oktober 2016, da den daværende Venstreregering indgik stemmeaftaler med Socialdemokraterne, Det Radikale Venstre, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance om ændring af fuldtidspolitikeres vederlæggelse.
Aftalerne vedrørte ændringer i den samlede vederlæggelse af både borgmestre, regionsrådsformænd, folketingsmedlemmer og ministre.
Aftalen vedrørte derfor også en bred vifte af elementer i vederlæggelsen.
For så vidt angår eftervederlag til borgmestre og regionsrådsformænd, medførte aftalerne konkret, at der med virkning fra den 1. januar 2017 ikke længere ydes eftervederlag til en fratrådt borgmester eller regionsrådsformand, hvis denne bliver medlem af Folketinget eller udnævnes til minister.
Tidligere gjaldt dette kun, hvis vedkommende efterfølgende tiltrådte en anden post som borgmester eller regionsrådsformand.
Det er regeringens synspunkt,
Med dette beslutningsforslag ønsker Enhedslisten og Socialistisk Folkeparti nu at se på, om man alligevel skulle gøre noget vedrørende et enkelt element, nemlig eftervederlaget i forhold til de to nævnte grupper.
Ændringerne for vederlæggelse af borgmestre og regionsrådsformænd trådte som sagt i kraft den 1. januar 2017, og regeringen er ikke indstillet på allerede igen at se på et enkelt element af vederlæggelsen til de to grupper.