runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2016-12-07:
Allerførst velkommen til den nye minister.
Det er første gang, vi sådan står over for hinanden på denne måde, og jeg vil også starte med at rose ministeren for at komme med en besvarelse, som jo tydeligvis tager udgangspunkt i ministerens holdninger, men selvfølgelig også i det forberedte materiale.
Det er med andre ord ikke sådan, som det var med ministerens forgænger, at man alene har et talepapir, som læses op.
Det er, tror jeg, på alle måder gavnligt for dialogen her i Folketingssalen, at vi på den måde også kan tage udgangspunkt i det indhold, der ligger foran os.
Og så vil jeg gå videre med det, som er sagens indhold.
Jeg kan naturligvis ikke komme ind på hele regeringsgrundlaget i et § 20-spørgsmål.
Vi har netop haft en åbningsdebat, hvor en flig af dette regeringsgrundlag også er blevet debatteret.
Men når jeg interesserer mig for de 0,3 pct. i offentlig vækst, er det jo, fordi det er en ændring i forhold til den tidligere regerings målsætning om en vækst på 0,5 pct., men også fordi jeg gerne vil prøve at finde ud af, hvad det her så rent faktisk betyder.
Altså, er det eksempelvis sådan, at hvis man det ene år har en højere vækst end de 0,3 pct., skal man styre efter at have en tilsvarende lavere vækst i de efterfølgende år?
Jeg er godt med på, at ministeren og regeringsgrundlaget lægger op til, at der så kan foretages forskellige tilpasninger og eksempelvis laves forskellige reformer, som ændrer på de her tal.
Men hvis man ser bort fra det, vil det så være sådan et slags styringsredskab, sådan at man skal tilpasse den offentlige vækst år for år ud fra de 0,3 pct.?
Jeg er sikker på, at den tidligere minister også har svaret holdningsmæssigt.
Jeg tror, forskellen er, at den tidligere minister gjorde sig den ulejlighed at skrive sine tanker ned på forhånd, så de var velformulerede.
Spørgeren må nøjes med mine ringe taleevner i stedet for.
Sagen er den, at vi vil fremlægge vores økonomiske politik i løbet af 2017 i en samlet, fornyet plan for, hvordan dansk økonomi skal udvikle sig fremadrettet.
Og jeg deler fuldt ud forventningens glæde, det skal man især gøre her i december måned, hvor der er rigtig mange, der glæder sig til en bestemt dato.
Jeg glæder mig meget til, at jeg i løbet af foråret kan lægge en fornyet beregning frem, men jeg kan ikke svare på samtlige spørgsmål – og især ikke i den korte taletid, jeg har i dag – i forhold til hvordan vi kommer til at styre økonomisk.
Henrik Brodersen (DF), 2016-12-07:
Det, der står i den her rapport, er jo ikke ligefrem hyggelæsning, og det viser jo med al tydelighed det, som man jo godt ved, nemlig at Grønland er særlig udsat.
Alene det, at der er 15 ud af 52 kommunefogeder, som ikke er der, altså stillinger, der ikke er besat, gør jo, at der ikke er nogen – hvad skal man sige – myndighed i de bygder, det går ud over.
Og det må jo alt andet lige være utrygt for dem, der bor der.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-07:
Jeg havde fornøjelsen her i formiddag at diskutere den her udfordring med bl.a. ministeren for området.
Det, vi jo skal finde en løsning på, er, hvordan vi gør det interessant for nogen at vælge det at være kommunefoged, for hvis det er i en bygd, lad os sige med 50-60 mennesker, er det klart, at der skal være en retstilstand, men det kræver også, at der er nogen, der vil være det.
Og derfor tror jeg, vi skal finde vejen ved at stille spørgsmålet: Hvordan gør vi det interessant at blive kommunefoged, så retstilstanden kan være i orden?
Jeg tror ikke lige, det er en snuptagsløsning.
Jeg tror, det er en større udfordring, men vi skal selvfølgelig gøre noget i fællesskab for det.
Henrik Brodersen (DF), 2016-12-07:
Det er jeg meget tilfreds med.
For det er jo ikke et spørgsmål om, at vi to bare skal stå og parlamentere om det her, men netop et spørgsmål om, at der bliver taget hånd om det.
Jeg tænker, alt andet lige, at i de små bygder, hvor alle kender alle, er det måske netop vigtigt, at det er en udefra eller en, som har en vis myndighed, der kan gå ind og løse de konflikter, der er.
Men jeg tænker også på det helt vanvittige scenarie, hvor det, hvis man rent faktisk ikke har begået noget, man er blevet beskyldt for, så bare kan brede sig som en steppebrand i området.
Det synes jeg er endog endnu værre.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-07:
Jeg er meget enig.
Og det er det med at sikre, at der er kommunefogeder, og at der er nogen, der har lyst til at være det, så man også kan sikre retssikkerheden for de enkelte borgere.
Jeg tror, vi skal være åbne over for at kigge på, hvordan vi kan tage nogle initiativer med hensyn til at oplyse og informere mere på Grønland om, hvad der ligger i jobbet at være kommunefoged.
Jeg kan også forstå, at man nu er ved at lave en organisation, hvor de ligesom slår sig sammen, så der er noget fællesskab mellem kommunefogederne.
Måske kunne man forestille sig, at en slags fagligt fællesskab også ville gøre det mere interessant, og at befolkningen fik mere oplysning om de muligheder, der ligger i det, for vi er jo enige om, at opgaven skal løses.
Henrik Brodersen (DF), 2016-12-07:
Man kan jo overveje, om man skal gøre noget helt andet.
Måske skal man tænke helt nyt.
Altså: Er tiden løbet fra det, man kalder for kredsretterne, altså der, hvor man har det her, og hvor det ikke behøver at være en jurist, der varetager ens sag, hvis man har begået et eller andet, eller i modsat fald ikke har?
Det synes jeg er meget betænkeligt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-07:
Det er også derfor, vi må tage fat på den rapport her og nu, og så må vi i fællesskab med grønlænderne – og det synes jeg jo hele tiden vi skal holde fast i – tale om, hvad det er, de synes vi først skal tage hul på, for at vi kan få løst det her.
For vi har en udfordring med kommunefogeder, vi har en udfordring med retstilstanden visse steder i Grønland, og det skal vi have fundet en løsning på.
Jeg er helt enig.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-12-07:
Hvad vil regeringen konkret foretage sig fremadrettet for at komme i gang med at iværksætte udlicitering af fængselsdriften til eksempelvis Østeuropa for kriminelle udlændinge?
Tak for det.
Hvad vil regeringen konkret foretage sig fremadrettet for at komme i gang med at iværksætte udlicitering af fængselsdriften til eksempelvis Østeuropa for kriminelle udlændinge?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-07:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er fuldstændig overbevist om, at spørgeren og jeg er helt enige med hinanden i, at kriminelle udlændinge er en trussel mod danskernes tryghed, og der skal sættes hårdt ind.
Det er også afgørende for mig som ny justitsminister.
Det mente jeg, før jeg blev det, og det mener jeg stadig væk.
Der skal heller ikke være nogen tvivl om, at det er en klar prioritet for regeringen at få sat ind over for de mange kriminelle udlændinge, som fylder op i danske fængsler.
Det har vi jo begge to
I regeringen er vi også klar til at gå nye veje, og derfor vil vi arbejde for at oprette eller leje afsoningspladser i udlandet, hvor udvisningsdømte kriminelle, som ikke kan overføres til afsoning i hjemlandet, kan afsone deres straf.
Der er naturligvis både juridiske og økonomiske og praktiske spørgsmål, som skal belyses nærmere, og den analyse er sat i værk.
Der er også behov for at tage kontakt til relevante lande.
Jeg tror også, det er vigtigt at understrege her, at det ikke er noget, vi får ordnet lige med et fingerknips.
Jeg tror, at både spørgeren og jeg kan se, at der er et par komplikationer og sten på vejen, vi skal over, men det ændrer ikke ved, at ambitionerne er høje, for vi vil ikke bare se til, at kriminelle udlændinge skaber utryghed og fylder op i danske fængsler.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-12-07:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Der skal ikke herske tvivl om, at noget af det, jeg er rigtig glad for at ministerens forgænger tog op, netop var det her med – og det var så specifikt Rumænien – at kigge på, om man kunne overtage et fængselsafsnit der og sende kriminelle udlændinge til afsoning i Rumænien.
Det synes jeg var en mægtig, mægtig god idé.
Jeg synes, at ideen var endnu bedre, efter at jeg sammen med justitsministeren var på besøg i Vestre Fængsel, hvor jo næsten halvdelen af fangerne, de indsatte, er udlændinge og dermed jo ikke har noget at gøre i Danmark på nogen som helst måde, hvis man spørger os.
Jeg vil spørge lidt ind til den her analyse, som ministeren sagde var på vej, for det er jo godt, at der er sat noget arbejde i gang, og vi er selvfølgelig interesseret i, at der bliver handlet hurtigt.
Jeg håber, at det stadig væk er konservativ retspolitik, at der skal slås hårdt ned på kriminelle udlændinge.
Derfor vil jeg selvfølgelig høre, hvornår ministeren forventer, at analysen er færdig, hvornår man forventer, at man kan kalde os som regeringens støtteparti over til en gennemlæsning af den, men jo også, hvornår vi kan begynde forhandlingerne på det her område, for det er altså et område, hvor vi fra Dansk Folkepartis side ønsker virkelig at have det lange ben foran.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-07:
Jeg ville ønske, at det var super enkelt, og at vi bare kunne gå i gang.
Der er jo en analyse af, hvad vi kan gøre her, og der er taget kontakt til andre lande, bl.a. til Rumænien.
Derfor ville det være meget frisk af mig, hvis jeg lige fyrede et tidspunkt af, at det f.eks. lige kunne blive på torsdag, hvor vi kunne ses og diskutere den her analyse, men det kan jeg jo ikke sige.
Jeg kan bare sige, at det kommer til at tage noget tid, og måske er den tid er givet godt ud, hvis vi finder den rigtige løsning.
Men jeg håber på, at vi gennem et godt samarbejde kan finde en vej dertil.
Jeg vil bare lige forberede spørgeren på, at det nok kommer til at tage tid at få aftalen med dem på plads.
Og så skal vi selvfølgelig have en proces i Danmark også.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-12-07:
Jeg kan også forsikre ministeren om, at den her proces vil vi rigtig gerne hjælpe til med, og der må endelig ikke herske tvivl om, at der nok skal være flertal i Folketinget for at gøre noget aktivt på det her område.
Jeg spurgte heller ikke til, om det specifikt skulle være på en torsdag eller onsdag eller en fredag.
Vi møder op, så snart vi bliver indkaldt til det her, for det er så vigtigt.
Men kan tidspunktet præciseres yderligere?
Altså, skal man regne med, at vi, inden Folketinget går på sommerferie, står med en færdig analyse, sådan at vi kan begynde at kigge nærmere på det og måske endda indlede forhandlinger om det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-07:
Nu kan jeg komme med en hel masse af det, folk vil kalde politikersnak, udenomssnak, eller jeg kan bare være ærlig og sige, at det tør jeg simpelt hen ikke sige noget konkret om.
Men jeg vil jo rigtig gerne svare, hvis spørgeren vil stille et skriftligt spørgsmål.
Så kan vi jo få det boret ud, så vi kan sige, hvad det er for nogle processer, der skal til, og så kan jeg svare på, om det er realistisk.
Jeg har simpelt hen ikke helt fornemmelsen af, om det er realistisk.
Det kommer også an på, hvad spørgeren mener med analyse.
Måske kunne vi have en interesse i at få en fælles afklaring af, hvad der menes med analyse.
Er det vores egen analyse, eller er det analysen i forbindelse med et eventuelt modtagerland?
Det tror jeg måske lige vi skulle afklare, for det kan være lidt svært for mig at sige noget præcist om det her.
Tak for spørgsmålet.
Jeg går ud fra – og nu gætter jeg lidt – at spørgsmålet er stillet på baggrund af Advokatrådets rapport om retssikkerheden i Grønland, der netop er udkommet.
Jeg synes jo, at rapporten er et rigtig vigtigt bidrag til den debat, vi skal have, om at forbedre retssikkerheden i Grønland.
Regeringen er allerede opmærksom på de særlige udfordringer, der er i Grønland, og vi arbejder løbende på at forbedre situationen.
Altså det, at man kan stole på retssystemet, er jo helt afgørende for trygheden, og Grønland skal ikke sakke bagud på det område.
Vi er f.eks. ved at udpege en landsforsvarer, som skal uddanne og rådgive forsvarerne i Grønland.
Derudover kan jeg nævne, at vi i Justitsministeriet har oprettet en særlig enhed, Nordatlantenheden, som skal styrke fokus på bl.a. retsområdet i Grønland.
Så nu vil vi i Justitsministeriet se nærmere på Advokatrådets anbefalinger og overveje, hvilke initiativer de ellers giver anledning til.
Og i den forbindelse vil vi inddrage vores samarbejdspartnere og ikke mindst – og det skal vi hele tiden huske i det her – det grønlandske selvstyre.
Henrik Brodersen (DF), 2016-12-07:
Tak, formand.
Jeg læser det op: Mener ministeren, at retstilstanden i Grønland er tilfredsstillende, og i modsat fald, hvad agter ministeren så at gøre for at bringe forholdene i orden?
Benny Engelbrecht (S), 2016-12-07:
Okay, så vi kan i hvert fald ikke antage, at regeringsgrundlaget er udtryk for regeringens økonomiske politik.
Det er selvfølgelig rart nok at få det slået fast først og fremmest.
Lad mig så spørge til noget andet.
For der er netop indgået en finanslovsaftale, og det bliver selvfølgelig interessant at se, hvad det præcise mål så bliver her.
Det går jeg ud fra ministeren allerede ved nu.
Kristian Jensen (V), 2016-12-07:
Vi sidder i øjeblikket og laver en beregning og en ny økonomisk redegørelse, som vil blive præsenteret en af de nærmeste dage, og vi er i gang med at lave kørslerne på den beregning.
I forhold til en sådan beregning kan man selvfølgelig spørge, hvor meget der bliver lagt ind af nye udgifter i finansloven.
Men det er også en beregning på, hvad væksten er i forhold til det konkrete forbrug i 2016.
Derfor er der nogle kørsler, som er i gang lige herovre i huset ved siden af, og som går ud på at se, hvad det er for nogle tal, der skal ligge i den økonomiske redegørelse.
Jeg vil meget gerne vende tilbage, men jeg tror, at økonomi- og indenrigsministeren, min kollega, vil vende tilbage med det konkrete tal, når beregningerne er gennemført meget, meget snart.
I forhold til om regeringens politik findes i regeringsgrundlaget, vil jeg sige, at selvfølgelig gør den det.
Der står bl.a., at vi i foråret 2017 vil fremlægge en opdateret plan for tiden frem mod 2025, og det synes jeg både spørgeren og jeg skal glæde os til.
Benny Engelbrecht (S), 2016-12-07:
Men hvis det var sådan, at den offentlige vækst i 2017 skulle vise sig at blive højere end 0,3 pct., så ville det jo være dejligt.
Betyder det så, at vi allerede nu kan forvente, at man i de efterfølgende år er nødt til at tilpasse og justere, jævnfør regeringsgrundlaget, for at kunne nå ned på de 0,3 pct., som jeg jo alt andet lige må antage er sigtemålet i udgangspunktet, hvis der i øvrigt ikke laves reformer?
Kristian Jensen (V), 2016-12-07:
For det første står regeringen på et grundlag af de vedtagelser og aftaler, der er lavet og indgået forud for regeringsdannelsen.
Det gælder også for finansloven.
Den økonomiske politik, vi lægger for dagen, er baseret på de fremadrettet indgåede aftaler.
Det betyder, at finanslovsaftalen for 2017 står som udgangspunktet for fremtidige aftaler, altså at det er det niveau, der er ved indgangen til 2017.
Det betyder ikke, at man så at sige skal sige, at hvis den offentlige vækst i 2017 bliver over 0,3 pct., er der et eller andet, der skal afregnes senere hen.
Vi kigger fremad, når vi i 2017 fremlægger vores politik frem mod 2025.
Jeg glæder mig meget til det, og det kan jeg godt forstå at spørgeren også gør.
Men forventningens glæde må være stor lidt endnu.
Carsten Kudsk (DF), 2016-12-07:
Hvor stort et befolkningsgrundlag, mener ministeren, er rimeligt, for at der skal være en dagbemandet politistation?
Tak, formand.
Må jeg starte med at lykønske justitsministeren med det nye job.
Tillykke.
Jeg læser spørgsmålet op: Hvor stort et befolkningsgrundlag mener ministeren er rimeligt, for at der skal være en dagbemandet politistation?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-07:
Tak for det.
Jeg vil svare meget kort, fordi jeg har det sådan, at jeg ikke vil lægge mig fast på, hvor mange der skal bo i et område, før der etableres en politistation.
For mig er det sådan set afgørende, at politiet organiserer sig på den måde, der er mest til gavn for borgerne, altså den måde, hvor borgerne får mest politi for pengene, sådan kunne jeg også sige det.
Carsten Kudsk (DF), 2016-12-07:
Grunden til, at jeg stiller spørgsmål til ministeren, er, at nu kommer jeg fra Fyn, og på Fyn mener vi, at vi faktisk er blevet rimelig hårdt ramt, fordi rigtig, rigtig mange lokale politistationer er blevet lukket og blevet de der såkaldte politibutikker, som folk egentlig ikke aner hvad er.
Når man spørger rundtomkring, siger folk, at det er, fordi Fyn er ramt rimelig hårdt på økonomien i forhold til rigspolitichefen, og det, jeg godt vil spørge justitsministeren om, er, om justitsministeren vil prøve at undersøge, om det er en retmæssig fordeling i forhold til byerne, når vi nu taler om, at man er i gang med at lukke politistationer, og om Fyn eventuelt er blevet ekstra hårdt ramt?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-07:
Jeg er lidt usikker på spørgsmålet, altså om jeg skal forstå det sådan, at det er den økonomiske tildeling til kredsen, som bør være anderledes i forhold til andre kredse.
Det kan man altid kigge på, og jeg er helt sikker på, at hvis man spørger en hvilken som helst politikreds, vil de sige, at de har nogle særlige udfordringer i deres kreds.
Det vigtigste for mig vil jo være, at man selvfølgelig kan løse opgaven, og at man har den økonomi til det, man skal have.
Det er nok sådan, jeg bedst kan svare lige umiddelbart, for jeg sidder jo ikke lige og fordeler økonomien på de enkelte politikredse.
Det er der jo lavet en aftale om.
Carsten Kudsk (DF), 2016-12-07:
Grunden til, at jeg spørger, er jo, at det skaber meget usikkerhed, når man kigger på Fyn i forhold til sådan noget, som specielt kystbyerne har været ude for, hvor man har lukket politistationerne, og folk har ikke mulighed for at komme ind og henvende sig.
Så sidder man lidt og undrer sig over, om det så er en tendens, der kommer til at være i hele landet, altså det vil sige, at Nordjylland, Midtjylland eller Sjælland bliver ramt på samme måde, altså at man forskellige steder siger, at Fynsmodellen er den model, der lægges op til i hele Danmark.
Altså, vi laver rigtig, rigtig mange små lokale politistationer om til politibutikker, og så får vi sådan set kun politistationer i de helt store byer.
Er det korrekt opfattet?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-07:
Jeg tror ikke, at vi skal skjule for nogen, at det er forandringens vinde, der blæser, også fordi kriminalitetsformerne langt hen ad vejen er noget andet.
Nu er det jo sådan, at vi med vores pas og kørekort går på borgerservice, og det gør jo, at politiet har nogle opgaver, som kan være mere specialiserede, og så har jeg det jo sådan, at jeg hellere vil have, at betjentene bliver disponeret, så de er på gaden, de er der, hvor kriminaliteten sker, end at det nødvendigvis skal handle om murstenene.
Det vigtige i min verden må være, hvordan vi sikrer tryghed for borgerne, og der er jeg fuldstændig enig i, at der er brug for, at vi styrker vores politi, der er brug for, at der er mere politi i Danmark, men det er så lige en anden diskussion, og der er man i gang med at uddanne nogle flere, som vi jo har lavet en god aftale om i fællesskab med Dansk Folkeparti.
Carsten Kudsk (DF), 2016-12-07:
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ministeren om, er, at nu har der f.eks. på Fyn været eksempler på, at nogle har fundet punge med kontanter eller en A-nøgle eller noget andet vigtigt, og når de så ringer til politiet, får de at vide, når de først er kommet igennem det der med at trykke 1, 2, 3, 4 eller 5, at de jo bare på et tidspunkt må rette henvendelse f.eks. til Odense eller et andet sted, selv om borgeren måske bor et sted, hvor de ikke har transportmuligheder.
Det sjove af det er, at politiet først griber ind, når pressen kommer ind over, og så er det, at jeg så vil spørge ministeren: Er det den form for service, borgerne skal have fremadrettet, altså, at hvis politiet skal gribe ind, er det først, når borgerne går i medierne?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-07:
Til det kan jeg sige klart nej, for vi skal ikke have et politi, der er drevet af medierne.
Det er nu heller ikke mit indtryk, men vi må indrømme, at der er mange udfordringer, og det er klart, at det må vi så sige til de til enhver tid eksisterende politiledelser i alle vores kredse at de selvfølgelig skal være opmærksom på, fordi borgerne skal selvfølgelig tages alvorligt med det, de kommer med.
Det er klart.
Henrik Brodersen (DF), 2016-12-07:
Mener ministeren, at retstilstanden i Grønland er tilfredsstillende, og i modsat fald, hvad agter ministeren så at gøre for at bringe forholdene i orden?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-12-07:
Til det sidste kan jeg svare nej.
Men jeg vil bare gerne igen gøre spørgeren opmærksom på, at FN selv er kunde i det firma, spørgeren taler om.
Har FN så selv spurgt om det her firma?
De køber altså materiel i det firma.
Derfor er det jo en fuldstændig absurd diskussion, vi fører her.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-12-07:
Det har jeg sådan set fuld respekt for at ministeren siger åbent og ærligt.
Det tager vi selvfølgelig til efterretning, så vi stiller nogle skriftlige spørgsmål om det – ingen tvivl om det.
Det er helt i orden.
Så vil jeg spørge lidt ind til de lande, man kunne forestille sig man kunne placere de her fængselsafsnit i.
Norge bruger, så vidt jeg ved, Holland.
Den tidligere justitsminister nævnte ret bestemt Rumænien.
Jeg synes, det var en glimrende idé med Rumænien.
Hvilke lande har regeringen taget kontakt til for at sikre det her?
Carsten Kudsk (DF), 2016-12-07:
Har ministeren til hensigt at overveje, om Kuwait kan tilføjes listen over sikre oprindelseslande?
Skriftlig begrundelse
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-12-07:
Når ministeren tidligere har udtalt, at man skal se ned på arbejdsløse nassere, gælder dette så også arbejdsløse i de faggrupper, som arbejder inden for ministerens ressortområde?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til Ekstra Bladets artikel »Ole Birk: Vi skal se ned på arbejdsløse nassere« af 28. august 2013.
Når ministeren tidligere har udtalt, at man skal se ned på arbejdsløse nassere, gælder dette så også arbejdsløse inden for de faggrupper, som arbejder inden for ministerens ressortområde?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Tak for spørgsmålet.
Udtalelsen refererer til et radioprogram, hvor jeg alene udtalte mig om ledige, som ikke er aktivt jobsøgende, f.eks. den dengang meget omtalte Dovne Robert.
Jeg sagde udtrykkeligt, at det ikke handler om ledige, som aktivt søger arbejde eller ikke er i stand til at arbejde.
Jeg kan i øvrigt forstå, at spørgeren også har stillet spørgsmålet til beskæftigelsesministeren, som har besvaret spørgsmålet i salen i dag.
Jeg udtaler mig ikke på andre ministres ressortområder, hvilket spørgeren også er blevet oplyst om, inden han mødte op i salen i dag.
Så jeg må henvise til beskæftigelsesministerens besvarelse, som jeg i øvrigt tilslutter mig.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-12-07:
Jeg vil så, når jeg nu har ministeren her, gerne spørge om noget mere.
For jeg synes egentlig, det er relevant, hvad man tidligere har sagt om en hel faggruppe, og der er jo også arbejdsløse inden for ministerens ressortområde.
Ministeren har også tidligere sagt – og vi snakker om det samme program, så ministeren har haft tid til at forberede sig – at ligesom vi ser ned på voldsmænd og indbrudstyve, skal vi også se ned på dem, der nasser på samfundet.
Lad os så sige, at der er personer som Dovne Robert, altså folk, der udnytter systemet.
Er det at sammenligne med f.eks. voldsmænd?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Svaret er nej.
Også regeringen mener, at folk skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, hvis de er på ydelser, som kræver, at man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Også regeringen synes, at det er ringe, hvis folk, der skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, ikke gør det.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-12-07:
Men vil det sige, at ministeren ikke mere vil bruge ordet nassere om folk, som ministeren måske mener ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet?
Altså, medgiver ministeren, at det måske er en lige lovlig hård formulering?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Jeg er faktisk ikke sikker på, at det var mig, der brugte det ord i den sammenhæng, eller om det bare var Ekstra Bladet, der puttede det op i en overskrift.
Så der må jeg blive svar skyldig.