runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2019-11-07:
Jeg troede, der ville være en byge af spørgsmål til hr. Jeppe Bruus om alt mellem himmel og jord og detaljer osv., men det kan være, at de så kommer til mig.
Tak for ordet, og tak til Socialdemokratiets ordfører for en gennemgang af lovforslaget.
Det er der så ikke grund til at jeg bruger tid på at gentage.
Det lovforslag, vi behandler i dag, handler jo i høj grad om tillid og tryghed: tillid til, at de penge, som man som bidragsyder donerer til et formål, rent faktisk også bliver brugt til det formål, og tryghed omkring, at Indsamlingsnævnets kontrol effektivt opfanger, når indsamlere har urent mel i posen.
Hvidvask og terrorfinansiering er alvorlig kriminalitet, som kan have alvorlige konsekvenser for vores samfund, og det skal vi selvfølgelig gøre alt for at bekæmpe, og derfor stod Venstre også i spidsen for en række tiltag på området, da vi sad med regeringsmagten.
Det tæller bl.a. hvidvaskloven i juni 2017, og det tæller aftale om yderligere initiativer til styrkelse af indsatsen mod hvidvask og terrorfinansiering fra september 2018, hvor vi bl.a. øgede bøderne for overtrædelse af hvidvaskloven med 700 pct, og i januar 2017 styrkede vi også Indsamlingsnævnets kontrol med indsamlinger rettet mod virksomheder.
Det er alt sammen brede aftaler blandt Folketingets partier.
Dagens forslag tager så skridtet videre og øger kontrollen med almennyttige organisationer, som i dag er fritaget for ansøgningspligten for indsamlinger.
Det gør vi bl.a., fordi The Financial Action Task Force har rettet en kritik mod de danske regler på området, som ikke er til at tage fejl af.
Derfor bakker Venstre naturligvis op om at øge kontrollen.
Det er klart, at forslaget vil lægge en større bureaukratisk byrde på især organisationer, som har eksisteret i mindre end 3 år, men her vejer sikkerheden nu altså tungest på vægtskålen.
Vi bakker også op om elementet om at ændre Indsamlingsnævnets sammensætning, således at Rigspolitiet skal indstille et medlem, som har indsigt i bekæmpelse af hvidvask og terrorfinansiering; det er sund fornuft.
Endelig er det sund fornuft at skærpe reglerne om god indsamlingsskik, så Indsamlingsnævnet kan tilbagekalde en tilladelse til indsamling, og at der bliver større gennemsigtighed med anmærkninger fra nævnet.
Vi har dog et bekymringspunkt.
DI har i sit høringssvar givet udtryk for, at de skærpelser på indsamlingsområdet, som vi indførte i januar 2019, har en uheldig slagside for dansk konkurrence- og innovationsevne.
Der er tale om den skærpede kontrol også med virksomheder, der benytter sig af crowdfunding.
Det kan gøre det svært for eksempelvis nye virksomheder at samle kapital til virksomheden eller til nye tjenester og produkter.
Så det spørgsmål vil vi gerne bringe med ind i udvalgsarbejdet.
Vi håber, at der i givet fald er vilje til at se på et ændringsforslag, så vi kan få nærmere belyst, om vi spænder ben for nystartede virksomheder, for iværksættere, og om vi kan undgå at gøre det.
Men jeg kan på trods af det sige, at vi er positivt indstillede over for forslaget som sådan, men vi har altså det her punkt, som vi mener vi skal drøfte nærmere under behandlingen af lovforslaget.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-07:
Tak for ordet.
Selve indholdet i lovforslaget er jo blevet gennemgået adskillige gange, så det vil jeg ikke gøre.
Det er jo et lovforslag, som har et helt utrolig fornuftigt sigte, nemlig at forebygge hvidvask, hvilket vi naturligvis bakker fuldt og helt op om.
Vi er en lille smule bekymrede for, om lovforslaget måske skyder spurve med kanoner i nogle sammenhænge.
For det at lave indsamlinger er jo en aktivitet rundtomkring i det civile samfund, som er utrolig vigtig og meningsfuld, og som i tidens løb har støttet rigtig mange gode formål, og der kan vi godt være lidt bekymrede for, at man måske også kommer til at ramme helt fredelige blåmejser, spejdere og husmorforeninger, som ikke har nogen som helst intentioner om at begå hvidvask.
Derfor tilkendegiver vi nu i første omgang, at vi altså bakker sigtet med loven op, og så vil vi følge udvalgsbehandlingen og endeligt tilkendegive, hvor vi står i den her sag, når vi har hørt de bemærkninger og eventuelle ændringsforslag, som der måtte være, så vi undgår at genere helt fredsommelige og harmløse nyttige formål.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-11-07:
Tak for ordet.
Jeg vil gøre det kort.
Formålet med lovforslaget er en styrket kontrol med indsamlinger som led i indsatsen mod terrorfinansiering og hvidvask, og i udgangspunktet finder Nye Borgerlige, at de foreslåede krav i lovforslaget er rimelige og proportionale med vores politik på området.
NB tilslutter sig fuldt ud bestræbelserne på at styrke kontrollen med indsamlinger som led i indsatsen mod terrorfinansiering og hvidvask.
Vi har fuld forståelse for lovforslagets sigte, herunder at indsamlede midler ikke må anvendes til ulovlige formål.
Nye Borgerlige bakker dermed op om lovforslaget.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-11-07:
Tak for ordet.
Alternativet støtter forslaget.
Alternativet er enig i, at der kan være behov for at styrke kompetencerne i Indsamlingsnævnet.
En styrkelse af nævnet kan ske på flere måder, herunder ved tilførsel af øgede ressourcer til at sikre indsigt i forebyggelse af hvidvask og terrorfinansiering på sekretariatsniveau.
Det er svært at forstå, hvad et nævnsmedlem med særlige kompetencer inden for forebyggelse af hvidvask og terrorfinansiering har af indsigt i indsamlingsmæssige problemstillinger, eksempelvis overtrædelse af god indsamlingsskik.
Vi vil derfor holde et ekstra vågent øje med Civilstyrelsen, der stiller sekretariatsbistand til rådighed for Indsamlingsnævnet, og sikre os, at det i forbindelse med en gennemførelse af de øgede krav til kontrol og tilsyn vil blive sikret, at der i Indsamlingsnævnets sekretariat er de fornødne faglige kompetencer til varetagelse af kontrol- og tilsynsopgaverne.
Carl Valentin (SF), 2019-11-07:
Tak for det.
Lovforslaget har til formål at styrke kontrollen med indsamlinger, og det kan vi kun støtte.
Med forslaget foreslås det, at den særlige orienteringsordning, der gælder for en række almennyttige organisationer m.v., erstattes med en 3-årig tilladelsesordning.
Det foreslås derudover at ændre Indsamlingsnævnets sammensætning med henblik på at styrke nævnets kompetencer i forhold til at kunne identificere hvidvask og terrorfinansiering, og det foreslås herudover at skærpe reglerne for overtrædelse af god indsamlingsskik, herunder ved at give Indsamlingsnævnet mulighed for at tilbagekalde en indsamlers tilladelse til at foretage indsamling.
Det er lykkedes at lave et forslag, som de adspurgte organisationer i meget høj grad er tilfredse med, og det skal roses.
Derudover er der kun tilbage at sige, at vi støtter forslaget.
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-07:
Det er fantastisk at opleve engagementet fra mennesker, der banker på eller står på gaden og samler ind.
I går var det Operation Dagsværk, der gik på gaden og samlede ind til at forbedre forholdene for mennesker med handicap i Uganda – og tak til de unge mennesker.
Men det kræver også en gennemsigtighed og sikkerhed omkring indsamlingernes formål, for folk har tillid til, at deres sparepenge går til velgørende formål, og skal ikke have en mistanke om, at de går til ulovlige formål som hvidvask og terror.
Jeg noterer, at lovforslaget er en måde at imødekomme FATF's anbefalinger på – FTAF er et mellemstatsligt samarbejde, som Danmark er medlem af, og som udvikler og fremmer anbefalinger og målsætninger for bekæmpelse af hvidvask og terrorfinansiering.
Kritikken har knyttet sig til Danmarks indsats for at bekæmpe terrorfinansiering på området for nonprofitorganisationer.
Derfor er Radikale Venstre positivt indstillet over for lovforslaget, og jeg kan læse mig til, at der i det oprindelige lovudkast var sat et krav om, at organisationen skulle have eksisteret i minimum 10 år for at kunne få tilladelse til at foretage indsamlinger efter den foreslåede ændring, og derfor er det positivt, at ministeriet har noteret høringssvarene og nu har sat et minimum på 3 år i stedet for.
Vi så måske gerne, at der i lovbemærkningerne var lidt mere om omfanget af den potentielle hvidvask og indsamlinger til terrorfinansiering på nuværende tidspunkt – altså, lidt mere om, hvor stort problemets omfang i dag er.
Så det kan godt være, at vi vil spørge ind til det i det efterfølgende arbejde.
Radikale Venstre vil også i udvalgsarbejdet se på den bekymring i høringssvarene, der går på det her bureaukrati i forbindelse med regnskabsaflæggelse, for at se på, hvorvidt det bør give anledning til nærmere overvejelse, herunder om det er en meget, meget relevant ting, der er lagt ind i forhold til bekæmpelse af hvidvask og terrorfinansiering.
Vi er nok ikke så glade for den ændring af medlemmerne i Indsamlingsnævnet, der er lagt op til, og som også bliver kritiseret i flere af høringssvarene, og vi vil derfor overveje at stille et ændringsforslag, idet viden om hvidvask og terrorfinansiering med fordel lige så godt kunne indgå i sekretariatet frem for i nævnssammensætningen.
Men alt i alt er vi positive over for forslaget, hvor vi sikrer kontrol med, at danskerne fortsat kan have tillid til nationale indsamlinger.
Susanne Eilersen (DF), 2019-11-07:
Tak for det, formand.
Som min kollega også har sagt tidligere, er der jo ikke nogen her i Folketingssalen, der er uenige i, at vi skal sørge for at forhindre terrorisme og hvidvaskning af penge og derfor også skal skærpe nogle regler for organisationer, der samler penge ind.
Og de ting, der er listet op her, som jeg ikke vil gå igennem, men som andre har gået igennem, vil jeg heller ikke sige så meget til, andet end at man nok ikke kommer hele vejen med det her forslag; det er måske kun en start.
Så vi kunne godt tænke os, at vi måske arbejdede videre på at kigge på, hvordan man kunne gøre det.
Jeg har også kigget på et par stykker af de kommentarer, som ISOBRO er kommet med, om, at de kunne være bekymrede for, at man, når sammensætningen af det her indsamlingsnævn blev ændret, kunne miste en plads.
Det synes jeg da man måske lige skal tage en snak med dem om.
De er kommet med nogle forslag om, at man kunne udvide mandattallet i det her indsamlingsnævn, eller at Rigspolitiet kunne være med som observatør eller et eller andet.
Den bekymring, som de har, synes jeg da lige vi skal tage en runde om.
Så står der også i lovforslaget – jeg tror, det er på side 11 – at de medlemmer, som sidder i det her indsamlingsnævn, kan sikkerhedsgodkendes, men jeg synes nu, jeg læste senere, at der også står, at de skal .
Jeg håber, at ministeren kan betrygge mig ved at sige, at de folk, der sidder i det her indsamlingsnævn, jo selvfølgelig klart skal godkendes, og at det ikke skal stå som en mulighed, at de kan sikkerhedsgodkendes.
Til sidst er der det der med oplysningen, hvor ISOBRO også har været inde på, at vi skulle digitalisere mere – at borgeren nemmere skulle kunne se, om en organisation ønsker at støtte med penge, faktisk er registreret og opfører sig ordentligt.
I dag ligger der nogle dokumenter på nettet, og man skal bladre i en masse dokumenter for at finde ud af det.
Så vi skal blive mere skarpe på at gøre det her mere digitaliseret.
De nævner QR-koder og andet, og det synes jeg da også man skulle tage en runde om og se, om ikke man af hensyn til borgerne, der bruger det, også kunne gøre det mere transparent med den teknologi, vi har til rådighed i dag.
Men ellers er vi også positive over for forslaget, og vi glæder os til udvalgssamarbejdet.
Rosa Lund (EL), 2019-11-07:
Tak for det.
Baggrunden for det her lovforslag er jo en kritik fra det mellemstatslige samarbejde Financial Action Task Force, som har vurderet, at vi i Danmark har for lidt kontrol med, om nonprofitorganisationer under dække af at samle ind til velgørende formål i virkeligheden indsamler til terrorfinansiering og hvidvask.
Den slags kritik mener vi i Enhedslisten man selvfølgelig skal tage alvorligt.
Det mener vi også regeringen har gjort med det her lovforslag, bl.a. ved at indføre en tilladelsesordning og en ændring af Indsamlingsnævnets sammensætning.
Vi har også i Enhedslisten noteret os, at indsamlingsorganisationernes brancheorganisation i sit høringssvar undrer sig over, at der tilsyneladende ikke er foretaget en nærmere undersøgelse af, hvor i indsamlingsbranchen der eventuelt er organisationer, der indgår i terrorfinansiering eller hvidvask.
En afdækning af problemet ville naturligvis gøre det muligt at lave en mere præcis lovgivning.
Vi kan, som flere også har været inde på, se i høringssvarene, at der rejses spørgsmål om, hvorvidt man i stedet for at udvide selve Indsamlingsnævnet kunne styrke nævnets sekretariat, og vi vil naturligvis ligesom Radikale Venstre gerne være med til at drøfte, på hvilken måde man mest effektivt anvender ressourcerne for at sikre sig imod hvidvask og terrorfinansiering.
Så har vi med stor tilfredshed noteret os, at kravet om, hvor længe organisationen skal have eksisteret for at bliver omfattet af muligheden for at lave indsamling, bliver en 3-årig tilladelse til at foretage en indsamling, og den er altså nedsat fra 10 år til 3 år.
Det er et rigtig glædeligt eksempel på, at regeringen har lyttet til organisationernes indvendinger.
For et 10-årigt krav ville være alt for stift og skabe problemer også for organisationer, der ikke længere er helt nystartede.
Samlet set kan vi altså støtte lovforslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-11-07:
Jeg kan bekræfte, at afstemningen handlede om at afskaffe retsforbeholdet og erstatte det med en tilvalgsordning, sådan at vi herinde i det danske Folketing kunne sidde og tage stilling til, hvilke dele på det retlige område vi gerne vil være med i.
Dér, hvor det er fornuftigt, vil vi gerne være med, og dér, hvor vi ikke synes der er den store fornuft i det, vil vi ikke være med – altså simpelt hen et tag selv-bord, en lang smørrebrødsseddel, hvor vi bare har kunnet sætte kryds ved de ting, vi gerne vil være med i.
Vi har simpelt hen fået den bedste af alle verdener – den løsning blev stillet foran os.
Men bl.a. på grund af en skræmmekampagne fra Enhedslisten, der sagde, at stemte vi ja, kunne det betyde, at muligheden for, at folk af samme køn kunne gifte sig med hinanden, ville blive afskaffet.
En masse andre løgne, som kom fra Enhedslistens propagandaapparat, gjorde desværre, at nogle vælgere kom i tvivl og således stemte nej.
Men det var Europol, der var den aktuelle anledning til, at vi skulle have afstemningen, for det var dér, der var mest akut behov for, at vi ikke længere havde vores retsforbehold.
Marie Bjerre (V), 2019-11-07:
Jeg kunne også sige, at vi allerede gør noget ved problemet lige nu.
Som jeg nævnte i min ordførertale, har vi Den Globale Miljøfacilitet, som bl.a. bekæmper forurening i verdenshavene.
Der har vi en bevilling på 450 mio. kr., så det er jo ikke sådan, at vi ikke allerede gør noget i dag.
Søren Søndergaard (EL), 2019-11-07:
Jeg er rigtig glad for, at hr. Jan E. Jørgensen bekræfter, at vi ikke kunne have afskaffet vores forbehold i forhold til Europol uden at have afskaffet hele retsforbeholdet.
Det var sådan set det, der var pointen.
Så det var det, vi stemte om, og ikke specifikt om Europol.
Men det andet spørgsmål synes jeg er lidt interessant.
Er det en god ting, at kriminelle skal bruge bare én korrupt betjent i hele EU's område – jeg ved ikke, hvor mange hundredtusinder af betjente der er i hele EU's område – for at have adgang til viden om, hvad der er i det register, som man kan søge i via håndholdte mobiltelefoner?
Er det hensigtsmæssigt?
Peter Seier Christensen (NB), 2019-11-07:
Det kommer meget an på, hvad jeg skal bruge dem til.
I dag skal jeg f.eks. til et møde efter den her redegørelse, og jeg skal bruge nogle oplysninger, og jeg har ikke tid til selv at sidde og kigge på dem på min computer.
Så det har jeg selvfølgelig bedt min sekretær om at skaffe, og det har hun også gjort.
Nu må jeg bare håbe, at jeg kan nå at læse dem, inden jeg går til mødet.
Søren Søndergaard (EL), 2019-11-07:
Nu er det jo sådan, at det, man kan søge med den direkte adgang fra forskellige mobilenheder, er hit eller no hit.
Det er ikke oplysninger, i hvert fald ikke på nuværende tidspunkt.
Der har været snak om, at det måske skulle komme.
Men på nuværende tidspunkt er det ja eller nej.
Det er grundlæggende det.
Nu har der været interesse om Nye Borgerliges interne arbejdsprocesser, og derfor kunne jeg godt tænke mig at vide, om det er normalt, at Nye Borgerliges ordførertaler er på ét ord.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-11-07:
Jeg har ikke selv holdt en tale på kun ét ord indtil videre.
Jeg har heller ikke bemærket, at nogen af mine kollegaer har gjort det.
Så jeg tvivler på det.
Det vil i hvert fald være meget sjældent forekommende.
Susanne Eilersen (DF), 2019-11-07:
Tak for det, og tak til ministeren for hans redegørelse her.
Jeg har faktisk to ting.
Det ene er, om vi udnytter den aftale, vi har i dag, godt nok på den måde, som vi gør her og nu.
I den taskforce eller enhed, vi har ude i Ejby, sidder der fire personer, men som jeg har fået oplyst, må der faktisk godt være otte personer.
Nu har vi snakket meget om, at man kun kan være kriminel kl. 8-16, men hvis der var otte personer, kunne man så udvide den åbningstid til, at der eksempelvis sad nogle folk i længere tid af døgnet?
Og der kunne måske være andre ting i aftalen, hvor vi, hvis vi ville bruge flere penge på det, godt kunne gøre noget mere, end vi gør.
Laver man en aftale med sit forsikringsselskab, tager man den også løbende op til revision og prøver på at se, om man kan få en bedre aftale hen ad vejen, fordi ting har ændret sig.
Nu står brexit for døren – det er der også blevet nævnt nu her – og ting i Europa har ligesom ændret sig.
Har ministeren og regeringen tænkt sig at gøre nogle tiltag for at gå ned og genforhandle hele det her og sige, at nu er tingene anderledes, at der er kommet andre redskaber, at vi bruger teknologien anderledes, og at vi godt kunne tænke os at kigge på den aftale, vi har, igen, måske for at gøre den endnu bedre?
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-07:
Tak for besvarelsen.
Jeg kunne godt tænke mig så at spørge sådan lidt simpelt og lidt ekstra opklarende: Hvis man får de samme oplysninger ved at slå noget op, som man får ved at ringe til nogen, hvor mener ordføreren så at det vil være nemmest at tilgå oplysningerne?
Susanne Eilersen (DF), 2019-11-07:
Tak for det.
Jeg kan godt se, at det med mere bureaukrati og sådan noget gør det besværligt, og, som ministeren siger, at det er træls med det her led.
Men nu har borgerne en gang stemt om, at det er det, man vil have, og så synes jeg jo også, at det er ministerens pligt at efterleve det så godt som muligt og gøre det så godt for os danskere som muligt og bruge de muligheder, vi har.
Når vi har mulighed for at kunne ansætte otte – og jeg tænker, at der måske også er nogle betjente, som er kommet lidt op i årene, og som måske nemmere kan sidde og søge osv. – kunne man godt gøre det.
Jeg er også godt klar over, at det måske ville være dumt at begynde at genforhandle noget, før vi kommer på den anden side af brexit.
Men man kunne allerede nu som minister begynde at overveje og tænke over, hvad vi kan gøre i samarbejde med de lande, som ikke er med i EU – nu med England, og derudover er Norge og Schweiz blevet nævnt – og hvis man så går fælles om noget, kunne man måske også lægge et større pres og sige, at behovet for at gøre noget andet er til stede.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-07:
Det, jeg var ved at sige, og det vil jeg så fortsætte nu, hvor jeg har 26 sekunder mere til rådighed, var, at der til næste efterår vil blive gennemført en evaluering af samarbejdet om effektivisering og Danmarks overholdelse af reglerne, herunder databeskyttelse, som vi jo også har været inde på.
Men der er altså ikke noget, der for nærværende tyder på, at Kommissionen vil ændre holdning med hensyn til adgangen til EIS.
Det bringer mig så tilbage til den der opfattelse af, at vi har nogle politibetjente i Danmark, som ikke laver noget, og som svar på spørgsmålet om, om vi ikke bare kan tage og flytte dem, må jeg altså sige, at dansk politi er toppresset, toppresset, og at vi ikke bare kan flytte folk.
Det er sagt i al fredsommelighed.
Søren Søndergaard (EL), 2019-11-07:
Jeg vil godt takke og kvittere ministeren for en – synes jeg – meget afbalanceret afslutning.
Jeg synes, at der var lidt til nogle på højre side, og at der var lidt til nogle på venstre side, men det var meget afbalanceret og sådan set et meget godt billede af, hvor det er, vi står.
Så skal vi kigge fremad, og der synes jeg, at der er to ting, vi skal kigge på.
Der er sikkert nogle, der vil bruge det her til at sige, at vi så skal have ændret retsforbeholdet, og værsgo, gå i gang, men vi andre skal kigge mere praktisk på det.
Den ene praktiske ting er: Kan vi få udvidet aftalen, altså f.eks. det der med high value targets?
Vi skal komme ned og sige: Kunne I ikke have en interesse i det her?
Det er ét eksempel.
Den anden ting, vi skal vurdere det i forhold til, er retssikkerheden, og der bliver vi jo også nødt til at tale retssikkerhedsmæssig politik i diskussionen.
Jeg forstår det godt; politiet vil jo altid fremlægge de ting, der kan sikre hundrede procents opklaring, men vi må jo også politisk spørge: Er vi interesseret i hundrede procents opklaring af alle forbrydelser?
Man kan sagtens gøre det teknisk.
Men er vi interesseret i et samfund, hvor det er muligt, f.eks. indoperation af en chip i armen, så man altid kan se, hvor nogen er?
Nick Hækkerup (S), 2019-11-07:
Det med chippen er måske lige lovlig friskt, men det er jo enhver justitsministers – må man godt sige det – våde drøm, at al kriminalitet bliver opklaret.
Så tilbage til det egentlige spor: Men er det så sådan, at vi, som hellere havde set, at vi havde afskaffet retsforbeholdet, siger, at nu må vi så tage en afstemning om retsforbeholdet igen?
Det er jo ikke mit partis holdning, og det er heller ikke min holdning.
Danskerne har sagt nej, og det må vi respektere.
Jeg skal nok prøve at snakke hurtigere.
Betyder det, at vi så skal finde andre værktøjer?
Ja, det gør det.
Hvad kunne det være?
Det kunne f.eks. være en ny aftale.
Er der en mulighed for at få lavet sådan en lige nu?
Nej, det er der nok ikke.
Betyder brexit noget?
Ja, det gør brexit nok også.
Søren Søndergaard (EL), 2019-11-07:
Jeg forstod det som et tilsagn om, at vi skal diskutere, hvad vi kan gøre, og det er vigtigt, at vi ikke først gør det, når problemerne er så store, at vi så at sige skal handle med lynets hast.
Vi har nogle muligheder nu, fordi der stadig væk er lidt tid foran os.
Den tid bliver mindre og mindre; det erkender vi jo også, idet vi siger, at vi på nogle områder bliver mere og mere udfordret.
Så meget desto mere vigtigt er det, at vi er proaktive.
Så jeg synes, at hvis vi kunne få den her diskussion, måske ikke kun i Folketingssalen, men også andre steder, om, hvad de praktiske muligheder er, hvad der kan gøres, og hvad der så står tilbage af reelle problemer, så vil det være rigtig godt.
Ministeren kan gøre, hvad ministeren vil, men en overvejelse om, at man på et tidspunkt prøvede at samles til sådan en drøftelse, ville måske være relevant.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-07:
Det er to gode spørgsmål.
Det første handlede om, om vi ikke bare kunne geare op, så vi i stedet for at have fire personer siddende havde otte personer siddende.
Og i virkeligheden rammer det jo ind i noget af det, som er problemet her.
For hvis vi bare skruer op for bureaukratiet, kan alt muligt så ikke lade sig gøre?
Men ville vi i virkeligheden ikke hellere bruge vores politiressourcer på, at de er derude, hvor de kriminelle er?
I virkeligheden synes jeg jo, at det er utilfredsstillende, at vi skal igennem det her ekstra led.
Det var også det, jeg prøvede sige, altså at det er en erkendelse af, at det også er et besværende led, at vi ikke kan søge direkte, og det er jo i virkeligheden det, der er det irriterende her.
Lad os gå videre til det andet spørgsmål, nemlig spørgsmålet om genforhandling, for det må selvfølgelig også komme op.
Givet hvor lang tid aftalen har fungeret, tror jeg faktisk, det er svært at få genforhandlet aftalen allerede nu.
Det forholder sig sådan, at Kommissionen til efteråret næste år skal gennemføre en evaluering af ...