runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Gade (ALT), 2017-03-23:
Lige før vi gik i gang i salen, talte jeg med Socialdemokratiets ordfører, og på alle tænkelige måder er en teknisk gennemgang at ønske, og det får vi også i udvalget.
For det er komplekst stof, og ud over at sige, at vi er positive i Alternativet, vil jeg slå ned på nogle områder, der har vakt vores primære interesse.
For det første er der det, at det, som vi ser det, bliver nemmere for mindre virksomheder at komme på børsen.
Trods vores kritik af de finansielle markeder og den neoliberalisme, som vi mener har været fremherskende på en måde, der ikke har været fornuftig, ved vi, at når virksomheder kommer på børsen, bliver der ofte skabt flere arbejdspladser og øget økonomisk vækst i de virksomheder og mange andre fornuftige ting.
Så i forhold til vores fokus på iværksættere lyder det fornuftigt.
Men med hensyn til iværksættere, der går på børsen, skal vi måske til at arbejde med et andet begreb end iværksætteri.
Der er nok flere, der er ved at være trætte af at høre om iværksættere.
Så vi synes, det lyder lovende, når det i høringssvarene bliver bemærket, at det bliver nemmere.
I Alternativet er vi principielt imod det på alle andre områder, altså at man uden retskendelse kan gøre det, uden at det er problematisk.
Det handler ikke bare om databeskyttelse, men om menneskebeskyttelse.
Det, der ligger i at beskytte data, er tit, at det er menneskers data, og her er det så virksomheders.
Det bliver vi nok nødt til at se igennem fingre med, men selv om det er i en god hensigt, kunne jeg godt have lyst til at sige, at det nok er et af de steder, hvor vi klog af skade fra tidligere i historien nok fra Alternativets side i lovbehandlingen bliver nødt til at være meget, meget sikre på, at det her er noget, vi kan gå med til.
For det kan vi i udgangspunktet faktisk ikke.
Vi synes ikke, at man skal have lov til det uden retskendelse.
Så var der også noget med en flagningspligt, hvor jeg også syntes det kunne være interessant at få belyst, om der reelt bliver svækkede vilkår for investorerne i forhold til at få indblik i, hvad der sker i det, man kunne kalde insiderhandelslignende forhold, altså hvis der er nogle i en virksomheds ledelse, der agerer på markederne uden at behøve melde det.
Men jeg ser som sagt frem til at gå dybere ind i det her, og vi er som udgangspunkt for lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-03-23:
Som mine kollegaer også har nævnt heroppefra, er det her meget, meget omfattende.
Man får jo næsten dårlig samvittighed på klimaets vegne, når man printer det ud, så det har jeg ikke gjort.
Det kan læses fint på en iPad.
Bare så jeg ikke glemmer det, vil jeg lige bede ministeren om måske oppe fra talerstolen at knytte nogle kommentarer til, hvordan vi kan komme i dybden med det her forslag.
Som min kollega fra Socialdemokratiet også var inde på, er det så vigtigt i forhold til små og mellemstore virksomheder, og det er også vigtigt i forhold til privatlivets fred, som min kollega fra Liberal Alliance var inde på.
Der er så mange elementer i de her lovforslag, at jeg håber, at ministeren vil stille medarbejdere fra ministeriet til rådighed, så vi kan dykke godt ned i det her.
Det er jo et område, vi har diskuteret før, men jeg synes, det er vigtigt, at vi får vendt alle dele af det.
Der er nogle områder i det, som vi fra SF's side gerne vil fremhæve, og som vi synes er rigtig vigtige, både med hensyn til insiderhandel og værdipapirer og med hensyn til forholdene for små og mellemstore virksomheder.
Så det er altså den her balance mellem, at vi skal sikre – og nu er jeg ikke sikker på, om hr. Joachim B. Olsen og jeg er helt på linje med hinanden – at vi både har et marked og et finansielt system, der fungerer, og at vi tager hensyn til privatlivets fred.
Det er jo nogle af de hensyn, som nogle gange står over for hinanden, når vi både skal sikre en vis kontrol i forhold til snyd og misbrug osv. og også sikre, at vi ikke får et bureaukratisk monster på den anden side.
Det er ikke altid, vi rammer balancen på den rigtige måde, så det håber jeg også ministeren måske vil knytte nogle kommentarer til.
Jeg vil ikke gå mere ind i det nu, men bare sige, at vi, selv om det selvfølgelig er EU-lovgivning, så måske skal tage en diskussion i udvalget om, hvorvidt der er nogle områder, vi kan stille nogle ændringsforslag til, så vi alle sammen kan se os selv i det.
Som en afsluttende kommentar vil jeg sige, at det er SF's holdning, at det er vigtigt, at vi får fælles regler, at vi får en kontrol, så vi sikrer os mod snyd og misbrug, og at vi får et mere velfungerende finansielt marked, og derfor er de her lovforslag også et skridt i den rigtige retning.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-03-23:
Tak for det, og tak for en grundig gennemgang af lovforslaget.
Jeg vil sige, at jeg også deler det synspunkt, at det her er et meget omfattende lovforslag, som er blevet fremsat for nylig.
Jeg tror, at hvis jeg havde været i opposition, havde jeg sagt det samme, så det forstår jeg godt.
Men når jeg tager ordet, er det, fordi ordføreren siger noget, som jeg må indrømme irriterer mig en lille smule.
Vi havde en Rangvidrapport, som minutiøst gennemgik årsagerne til finanskrisen, og som kom til den konklusion, at den liberalisering og deregulering af kapitalmarkeder og lovgivning generelt, som var gennemført i 1988, ikke havde indflydelse på en finanskrise, der fandt sted 20 år senere.
Grunden til, at jeg synes, at det er problematisk, er, at man bruger et argument, som man ikke kan finde belæg for, for at indføre en ny regulering.
Marcus Knuth (V), 2017-03-23:
Nu havde ministeren ikke kompetencen til at lukke grænsen dengang.
Men jeg vil nærmere gå ind og sige, at den situation, vi så der i efteråret 2015, er en af hovedårsagerne til, at vi netop har lavet det her lovforslag.
For vi frygter, hvad der sker, hvis en lignende situation opstår igen.
Jeg skal ikke kunne sige på ministerens vegne, om man havde slået bremsen i der – ja eller nej – men det er i hvert fald inspireret af den situation, at vi har lavet det her lovforslag.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-03-23:
Der er et overordnet problem ved den her diskussion, nemlig at den er meget hypotetisk.
Der er en masse hvis'er – hvis det og det sker, hvis det bliver sådan og sådan, hvordan så? Og det synes jeg også blev meget klart illustreret af fru Johanne Schmidt-Nielsens første bemærkninger.
Hun siger, at hvis asylsystemet er brudt sammen i Tyskland, hvis det er brudt sammen i Sverige, hvis det er brudt sammen i en række andre europæiske lande, så kan man da godt overveje en nødbremse som den her.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-03-23:
Hr. Holger K. Nielsen må have en overvældende stor tillid til ministeren, for det her lovforslag betyder, at den siddende minister får ret til at beslutte, at nu afviser vi børn, som kommer uden forældre, ved den danske grænse: Vend dig om, gå væk, vi gider ikke se på dig!
Tænk, at SF har så stor tillid til ministeren, at man mener, at ministeren skal have ret til at træffe sådan en beslutning.
Jeg har ikke tillid til ministeren på det område – det må jeg sige.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-03-23:
Jamen det er jo ikke det, jeg spørger om.
Det spørgsmål vender vi tilbage til efterfølgende.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-03-23:
Lad os forestille os, at Tyskland slet ikke behandler nogen asylansøgninger og bare siger: Vi giver ikke asyl til nogen.
Og lad os forestille os, at Sverige gør det samme.
I den situation vil jeg gerne overveje noget i stil med det her.
Det lovforslag, vi vedtager nu, betyder, at hr. Holger K. Nielsen og SF giver integrationsministeren ret til at afvise børn ved grænsen, hvis ministeren mener, at det er bedst for Danmark.
Og som jeg forstår ministeren, og som jeg forstår Venstre, synes man, at det kunne være trådt i kraft i 2015.
Det kommer meget bag på mig, at SF vil lægge stemmer til sådan en politik.
Laura Lindahl (LA), 2017-03-23:
Som flere ordførere meget fint har redegjort for, er det her et forslag, som sikrer, at Danmark er beredt, hvis vi pludselig igen står i en situation, hvor antallet af asylansøgere stiger markant.
Det er jo ikke en situation, vi er i lige nu, tværtimod ser vi lige nu resultaterne af de stramninger, som er blevet foretaget, nemlig relativt lave asyltal.
Og det er jo positivt.
Og jeg er sådan set helt sikker på, at regeringen er obs på det og vil gøre alt, hvad de kan, for, at tallet ikke stiger.
Men vi ved ikke, hvad der kan ske ude i den store verden; situationen kan ændre sig, og i det tilfælde mener vi også i Liberal Alliance at det er afgørende, at vi har taget stilling til, hvordan det skal håndteres, og at vi har det rette beredskab klar, og det sikrer det her forslag.
Forslaget går konkret på, at man kan afvise asylansøgere ved grænsen, og det kan man ikke i dag, men hvis Dublinsamarbejdet bryder sammen, støtter vi op om, at man kan aktivere det her forslag og afvise asylansøgere ved grænsen.
Så vi støtter forslaget.
Josephine Fock (ALT), 2017-03-23:
Ville den situation, vi så så sidste gang, da der var rigtig mange flygtninge, så have været en situation, hvor ministeren ville have haft kompetencen til at lukke grænsen?
Marcus Knuth (V), 2017-03-23:
Det synes jeg sådan set er opsummeret meget fint med en vurdering af, at Dublinsystemet reelt ikke virker længere.
Som jeg var inde på før, er der jo her rigtig, rigtig mange forskellige bevægelige dele, og vi har ikke styr på alle delene selv.
Hvor mange er der kommet til Tyskland?
Er der stadig væk grænsekontrol ned igennem Europa?
Altså, der er jo mange forskellige dele, og det er derfor, jeg synes, det er rigtig, rigtig fint, at det er en vurdering, som ligger op til ministeren.
Martin Henriksen (DF), 2017-03-23:
De står jo i Tyskland, og jeg mener da, det er fuldt forsvarligt at sige, at der kan en mindreårig asylansøger så være i stedet for at være i Danmark.
Josephine Fock (ALT), 2017-03-23:
Det, jeg hører, er altså, at Dansk Folkeparti ikke vil leve op til Børnekonventionen.
Vi snakker om et individ, som er flygtet hjemmefra uden noget familie og er nået helt til Danmark, og som vi så med det her lovforslag kan stoppe ved grænsen.
Hvordan har Dansk Folkeparti og ordføreren det med det?
Martin Henriksen (DF), 2017-03-23:
Altså, hvis man står i den konkrete situation ved grænsen, tror jeg det vil være meget naturligt, at man har sympati for en mindreårig asylansøger, der gerne vil ind i Danmark, men det er jo ikke ensbetydende med, at man så skal lukke vedkommende ind.
Først og fremmest ligger min empati hos danske børn og unge, som – og det kan vi jo se – i nattelivet eller så mange andre steder oplever øget utryghed, øget kriminalitet, indvandrerbander osv.
Det er jo et resultat af, at der har været en meget, meget stor tilstrømning til Danmark.
Så jeg mener faktisk, at det, vi gør her, og de stramninger, som vi vedtager, er noget, der viser, at vi har empati over for de kommende generationer af børn og unge, som vokser op i Danmark, fordi det er med til at sikre, at de kan få et tryggere samfund, end det ville være tilfældet, hvis vi bare fortsætter med at have den tilstrømning, som vi ved skaber utryghed, som vi ved på nogle områder skaber øget kriminalitet, parallelsamfund, ekstremisme osv.
Christian Langballe (DF), 2017-03-23:
Altså, man kan jo godt bede om uddybende kommentarer i forhold til en debat, der kører, det håber jeg da at formanden har forståelse for.
Men det er bare det med den her retoriske overdrivelse med, at vi vil bygge en mur, fordi vi gerne vil have grænsekontrol.
Marcus Knuth (V), 2017-03-23:
Tak, formand.
Det er vi nogle her i salen der er rigtig glade for.
Der er også nogle, der ikke er så glade for det, men vi er glade for det, fordi det rent faktisk er det, som vi gik til valg på.
Danmark er gået fra en relativ 5.-plads til en relativ 9.-plads til en relativ 14.-plads over de lande i EU, der modtager flest flygtninge, og det er jeg som sagt glad for.
For man kan bare kigge på Sverige og se på, hvad der skete sidste år: Sverige modtog omkring 30.000 asylansøgere, mens Danmark modtog blot 6.000, og hvis man kigger på de foreløbige tal fra i år, kan man se, at kurven fortsætter med at gå nedad.
Og vi gik nu engang til valg på at få styr på tilstrømningen.
Men hvis der er én ting, som vi har lært af hele den her flygtningekrise, så er det, hvor hurtigt tingene kan vende.
Det så vi tilbage i 2015, da der pludselig vandrede mange mennesker op ad motorvejen på mit hjemlige Lolland, og der er jo desværre rigtig, rigtig mange variabler i det her regnestykke.
Der er Balkanruten – den er der heldigvis styr på lige nu – og der er Tyrkietaftalen.
Kan den gå hen og blive skrøbelig, i forhold til hvad der foregår?
Der er ruten over Middelhavet – den står desværre vidt åben – og som sagt: Det vælter stadig væk ind i Sverige.
Så det er ikke, fordi asylansøgere ikke søger op mod Skandinavien, de søger bare ikke imod Danmark i samme omfang som før.
Men netop fordi situationen kan skifte så hurtigt, er vi nødt til at have et redskab, som vi kan tage fat i, hvis situationen skulle gå hen og udvikle sig til, at der igen er et stort pres på de danske grænser.
Med det her lovforslag foreslår regeringen, at vi så at sige indfører en nødbremse, der kan aktiveres, hvis ministeren vurderer, at Dublinsystemet reelt er brudt sammen.
For jeg tror helt ærligt, at der er rigtig, rigtig mange danskere, der – især da der var pres på de danske grænser – ganske enkelt ikke kan forstå, hvorfor vi, hvis der kommer en flygtning vandrende op igennem Europa, som vandrer fra et sikkert land til et sikkert land til et sikkert land, så ikke skal kunne afvise den person ved den danske grænse, især når der kommer mange.
Der har vi så nu et redskab der kan bruges til at få styr på situationen, hvis den skulle opstå.
Derfor er vi i Venstre rigtig, rigtig glade for, at der er ansvarlige partier i Folketinget, som tager den her udfordring alvorligt, og som støtter vores lovforslag, og derfor stemmer Venstre naturligvis for lovforslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-03-23:
Det her lovforslag er lige præcis meget uklart, og fordi det er så uklart, giver man rigtig meget magt til den siddende minister, til den siddende regering.
Den siddende integrationsminister hedder p.t. fru Inger Støjberg.
Ministeren får magten til at vurdere, at nu må vi trække i den her nødbremse.
Det undrer mig, at SF tilsyneladende har så stor tillid til regeringen, at de vil lægge så stor en beslutning hen til den siddende integrationsminister.
Jeg kan forstå på Venstre, at Venstre mener, at det her lovforslag i 2015 kunne være blevet brugt til på grænsen at sige til både børn og voksne, som kommer hertil som flygtninge: Gå væk med jer, vi gider ikke se på jeres asylsager.
Kan SF og hr. Holger K. Nielsen stemme for det her lovforslag, som det ser ud på nuværende tidspunkt, hvorved man giver magten til den til enhver tid siddende regering til ligesom at vurdere, hvornår der skal trækkes i den her nødbremse, og hvornår vi skal afvise børn og voksne, som er flygtet, på grænsen?
Kan man stemme for det her lovforslag, som det ligger her, eller skal der ske ændringer?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-03-23:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Som det også fremgår af nogle af høringssvarene til det her lovforslag, risikerer man med det her lovforslag, at børn bliver kastebolde mellem EU-lande, og det synes vi ikke er rimeligt.
Det er jo netop ikke sådan – som fru Johanne Schmidt-Nielsen fremførte – Dublinkonventionen fungerer.
Det er barnets tarv, der afgør, at vi skal behandle deres sag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-03-23:
Det er ikke kun hr. Holger K. Nielsen, som ikke hørte efter.
Jeg spurgte – og jeg spørger igen: Hvilke ændringer af det her lovforslag skal der til, før SF kan stemme for?
Skal der ændringer af lovforslaget til, for at SF kan stemme for?
Holger K. Nielsen (SF), 2017-03-23:
Vi skal jo have en behandling nu efter førstebehandlingen.
Der er allerede i dag en række uklarheder i det her lovforslag – om det er bevidst eller ej, ved jeg ikke.
Men de uklarheder skal vi jo i første række lige have afdækket.
Vi skal have afdækket de mere præcise relationer til de forskellige forpligtelser, vi har, i forhold til konventioner osv., og hvordan det præcist og konkret indvirker.
Hvordan det så skal udmønte sig i den videre behandling, kan jeg ikke stå og svare på nu.
Men det, jeg bare siger, er, at vi – modsat Enhedslisten – vil gå ind i udvalgsbehandlingen og arbejde specifikt og konstruktivt med sådan nogle ting her.
Og vi har ikke besluttet os på forhånd for, om vi siger det ene eller det andet ved tredjebehandlingen.
Vi har sagt, at vi vil gå ind og arbejde i udvalget på at få en større præcision i det her, så det bliver tilfredsstillende.
For modsat Enhedslisten mener vi faktisk, at det i ekstreme tilfælde kan være nødvendigt med en nødbremse.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-03-23:
Jeg og Radikale Venstre vil sådan set bare helt stilfærdigt spørge ind til, hvad det så er for nogle kriterier, der er vigtige for SF, for at det her lovforslag kommer til at blive tilfredsstillende for SF.
Hvad er det for nogle kriterier, der skal til, for at det kommer til at ske?
Og ligesom jeg spurgte den socialdemokratiske ordfører, vil jeg her spørge, for at jeg kan forstå forholdet: Betyder det så noget for hr. Holger K. Nielsen, hvordan situationen er i Tyskland, altså hvis Dublinforordningen også er trådt ud af kraft i Tyskland?
Hvordan skal situationen så være i Tyskland, for at vi fortsat vil aktivere den her?
Holger K. Nielsen (SF), 2017-03-23:
Tak, formand.
Jeg skal ikke redegøre for indholdet.
Det har mine kolleger gjort ganske udmærket.
Jeg vil bare sige, at vi ikke kan støtte de stramninger, som er en del af det her lovforslag.
Vi har ærlig talt svært ved at se den dybere mening med det.
Der er en ting, man altid skal være opmærksom på.
Det er, at når Dansk Folkeparti forhandler finanslov, skal de have en luns til allersidst.
Folk ude i landet sidder og ryster og bæver, fordi de venter på, hvad Dansk Folkeparti skal have denne gang i form af forskellige stramninger på specielt udlændingeområdet.
I denne omgang blev det så stramninger af muligheden for at få permanent ophold.
Det er altså også den eneste begrundelse, der er for det her.
Det er jo realiteten i det.
Der er sket adskillige stramninger de seneste år.
Det skete senest for et år siden.
Som andre har påpeget, giver det hver gang usikkerhed hos de mennesker, der sidder ude i landet og skal opleve dem.
Det er mennesker, der har gjort sig umage for at kunne få permanent ophold og senere statsborgerskab gennem uddannelse og gennem aktiviteter osv.
Men lige pludselig, lige før de er ved målstregen, får de at vide, at målstregen er blevet rykket.
Det kan de ikke få alligevel.
Det er jo ikke rimeligt for de mennesker.
Det er i det hele taget kontraproduktivt for integrationsprocessen.
Jeg er lidt uforstående over for, hvor stor umage et flertal her i Folketinget gør sig for at svække integrationsindsatsen med en række forskellige tiltag som det her.
De vil stadig væk opfatte sig som andenklassesborgere, og det er jo ikke særlig fremmende, hvis man skal integrere.
Som sagt kan vi ikke støtte det.
Vi vil stemme imod det her forslag.
Den eneste begrundelse, vi kan se, er, at man skulle tilfredsstille sulten hos Dansk Folkeparti.
Det bidrager vi ikke med kødben til.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-03-23:
Jeg er helt enig med ordføreren i, at det, som er dybt alvorligt her, jo er, at man ligesom tørrer ansvaret af på nogle andre og siger: Vi lukker.
Tænk, hvis Tyskland gjorde det samme, og tænk, hvis alle andre lande gjorde det samme; så ville de lande, som tilfældigvis har de yderste grænser – for nu ligger man jo der, hvor man ligger, om jeg så må sige, på landkortet – stå med et gevaldigt problem, og mon ikke de ville bryde sammen.
Men til det, hr. Mattias Tesfaye siger, om, at man jo også allerede i dag sender uledsagede børn rundt i Europa via Dublinforordningen, vil jeg bare tilføje, at det mig bekendt forholder sig sådan, at man netop ikke sender uledsagede børn rundt i Europa via Dublinforordningen som følge af en EU-dom, hvor man konkluderede, at det er i strid med at varetage barnets tarv at sende dem rundt på den måde.
Josephine Fock (ALT), 2017-03-23:
Hvis jeg skulle følge den tankegang, skulle Danmark jo overhovedet ikke tage nogen af de flygtninge, som kommer hertil over f.eks. tyske grænse.
Så skulle vi sige til Italien og Grækenland: Fint, I er det første sikre land, så de kan blive der, og vi deltager ikke i det.
I Alternativet synes vi, at Danmark har et ansvar for at behandle de flygtninge, som kommer til Europa, ordentligt, og tage vores del af ansvaret.
Det er jo så i øvrigt derfor, at vi i Alternativet lægger op til, at der selvfølgelig skal være en fælles løsning i EU.
Det ville klæde os at blive enige om det og om, at Danmark går forrest i forhold til at få europæiske løsninger på det her område.
Men det, at de vandrer op igennem Europa, gør dem ikke mindre til flygtninge.
Så nej, vi skal tage imod dem, når de står ved den danske grænse, og de skal kunne søge om at få flygtningestatus.
Så behandler vi deres sag, som vi gør i dag, altså i forhold til om de så får den status, eller om de ikke gør.
Marcus Knuth (V), 2017-03-23:
Hele det grundlæggende bag Dublinforordningen er jo netop, at man skal søge asyl i det første sikre land, man kommer til.
Vil det sige, at ordføreren er imod EU's Dublinforordning?
Og hvis jeg må tilføje et ekstra spørgsmål: Kan ordføreren forestille sig så stort et antal?
Altså, hver dag ankommer der jo tusindvis af mennesker til lande som Italien.
Hvad hvis der dagligt ankom 5.000, 10.000 eller 20.000 flygtninge til den danske grænse?
Altså, er der et øvre tal, hvor ordføreren synes, at hvis der kommer så mange, er vi af hensyn til vores egen sikkerhed også nødt til at lukke grænsen.
Det er to spørgsmål: Er ordføreren imod Dublinforordningen, og er der en øvre grænse for, hvor mange flygtninge der kan komme, før ordføreren synes, at vi er nødt til at gøre noget?
Josephine Fock (ALT), 2017-03-23:
Jeg er på ingen måde imod Dublinsystemet.
Men det, jeg konkret blev spurgt om, var, om jeg synes, det er i orden, at vi skal tage imod de mennesker, som er vandret op gennem Europa.
Det var i hvert fald sådan, jeg forstod spørgsmålet, og der vil jeg sige: Ja, i det sekund, de står ved den danske grænse og søger asyl, skal vi selvfølgelig behandle deres sag.
I forhold til den øvre grænse er det jo den der leg med tal, som vi har været ude i mange gange.
Selvfølgelig er der en øvre grænse, og der er også en øvre grænse for Europa.
Derfor går vi i Alternativet i virkeligheden ind for at sige: Skulle vi ikke tage et markant antal kvoteflygtninge til Europa og så lave en fordelingsnøgle i Europa?
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-23:
Tak for ordførertalen.
Jeg synes, at den radikale ordfører både i dag og måske også lidt i medierne er lige vel malerisk og dramatisk og måske også en smule plat i sin udlægning af, hvad der er indholdet af det her lovforslag.
Nu skal politimanden stå på grænsen og sige til den 10-årige: Nej, du må ikke komme ind i Danmark og få beskyttelse.
Nu står jeg her med et svar til det udvalg, vi begge er medlem af, Udlændingeudvalget, på, hvor mange vi nu på Dublinforordningen dels modtager, dels afgiver til andre Dublinlande, og jeg kan se, at i 2015, som de nyeste tal er fra, har vi afgivet 1.607 asylansøgere, som har registreret sig i et andet Dublinland.
Så er det ikke en fuldstændig integreret del af den danske og den europæiske flygtningepolitik, at vi selvfølgelig overgiver mennesker til andre lande, og at det ikke er nyt, at et menneske står i et sikkert land og får at vide af den danske stat, at vedkommende altså må søge asyl der?
Det er jo ikke noget kæmpe overgreb mod hverken en 10-årig, en 20-årig eller en 30-årig asylansøger at skulle søge asyl i Tyskland, hvor vedkommende opholder sig – selvfølgelig under forudsætning af at Tyskland ikke er brudt fuldstændig sammen i anarki, men at det er et almindeligt, sikkert, demokratisk land at opholde sig i.
Så er det vel ikke noget kæmpe overgreb.
Jeg synes måske, at proportionerne er skredet lidt.