runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2024-05-07:
I henhold til loven er det i dag muligt at tildele en advarsel, hvis det, der i loven bliver formuleret som en socialt udsat borger med stærk stofafhængighed, bliver taget med stoffer til eget forbrug, og det er også muligt at give en advarsel, hvis den udsatte borger er i umiddelbar nærhed af et stofindtagelsesrum – i umiddelbar nærhed.
Det bliver også præciseret i loven, at der altså ikke er tale om såkaldte weekendnarkomaner som en ung, som i weekender eller til fester bruger euforiserende stoffer; målgruppen er mennesker helt ude på kanten af samfundet, som er meget afhængige af euforiserende stoffer.
Politiet og de sociale myndigheder ved godt, hvem de er.
I det lovforslag, vi behandler i dag, præciseres advarselsreglen nu, og der gives en større fleksibilitet, i forhold til om en socialt udsat altså er på vej til et fixerum, selv om han/hun ikke nødvendigvis er i umiddelbar nærhed.
Det bakker vi op om.
Det er ikke at forveksle med, at Konservative ikke går ind for en hård og markant tilgang til euforiserende stoffer.
Det gør vi.
Vi vil ikke legalisere hverken hash til hverdag eller kokain til weekendbrug.
Vi har en hård tilgang over for euforiserende stoffer, og vi ønsker at hæve strafferammerne.
Et eksempel herpå er opioider og den såkaldte opioidfinte, hvor vi ønsker at hæve strafferammerne for salg af ulovlig receptpligtig medicin samt at kunne lukke kiosker, som bliver taget i at sælge til unge mennesker, allerede efter første gang.
Men med det lovforslag, vi behandler i dag, kan vi se, at organisationer på særlig socialområdet igennem flere år har peget på, at lovgivningen ikke er tilstrækkelig klar.
Således er det her lovforslag en tydeliggørelse af allerede eksisterende regler.
Det giver et mere klart retsgrundlag og dermed en bedre retssikkerhed for stofafhængige, og det er vigtigt i et retssamfund.
Det bakker vi op om i Det Konservative Folkeparti, og vi synes, at lovforslaget rummer nogle væsentlige balancer, for det er meget udsatte personer, der er omfattet, og dem har vi også blik for i Det Konservative Folkeparti.
På retsområdet vil man måske synes, at det er to meget små ændringer.
Men på socialområdet er det her en stor landvinding.
Hvis man læser høringssvarene, bliver lovforslaget også taget positivt ned her, og Konservative stemmer for, men vil gerne rette en særlig tak.
I fredags i sidste uge var det mig, der stod heroppe på talerstolen, og fru Nanna W. Gotfredsen, som rettede en tak for Konservatives kamp for at sikre bedre vilkår for dem, som er i prostitution, og det betød rigtig meget med en anerkendelse.
Derfor er det også meget vigtigt i dag at rette en tak den anden vej: en tak til Moderaterne og en tak til fru Nanna W. Gotfredsen, for hvem den forrige tale ikke nødvendigvis var så let at stille sig herop og holde, til trods for at det er et område, som ligger ordføreren utrolig meget på sinde, og som ordføreren har kæmpet for hver eneste dag i utrolig mange år.
Det synes jeg er vigtigt at anerkende og vigtigt at påskønne, så tusind, tusind tak, fru Nanna W. Gotfredsen.
Rosa Lund (EL), 2024-05-07:
Tak for det.
I dag er der en stor ros til justitsministeren, og der kommer ikke engang et men efter den her sætning.
Jeg synes, at arbejdet med det her lovforslag er et eksempel på, hvordan vi generelt bør gøre, når der skal laves meningsfyldt lovgivning på retsområdet.
Jeg ved, at man i ministeriet i processen med udarbejdelsen af det her lovforslag har forhørt sig hos kloge hjerner, der beskæftiger sig med de her sager til daglig, for at få lavet så godt et lovforslag som muligt.
Det bliver nu engang et bedre forslag af, at man spørger dem, det drejer sig om, og det er et eksempel til efterfølgelse, synes jeg.
Det her lovforslag er en sejr for en masse mennesker, der heldigvis stædigt har insisteret på, at man skal have ret til et ordentligt liv, også selv om man indtager stoffer.
Deres kamp er hver dag med til at påvirke os politikere herinde på Christiansborg, og det er det her lovforslag et bevis på.
Jeg ved, at Stenbroens Jurister og BrugerForeningen har inviteret til pizza og livestreaming af den her debat, og hvis ikke jeg skulle stå her, havde jeg gerne delt glæden med dem lige nu.
For det er en sejr, når man har råbt op om noget i årtier og det så rent faktisk bliver indført ved lov.
Den første finanslov, jeg var med til at lave som folketingsmedlem for Enhedslisten i 2011, havde netop også stofindtagelsesrum på.
Holdningerne til, hvorvidt stoffer skal være forbudt, afkriminaliseres eller helt legaliseres, er mange.
Men jeg synes, det her forslag viser, at vi på trods af disse uenigheder kan være enige om, at regler, der ikke giver mening, skal fjernes, og hvis der er noget, der ikke giver mening, er det at rende rundt og give bøder til mennesker, der har et afhængighedsforhold af et stof.
Det er heldigvis noget, vi har været enige om i mange år.
Derfor har vi også haft den her advarselsregel.
At vi nu får tydeliggjort, præcis hvad der gør sig gældende, både vedrørende stofindtagelsesrum og i forhold til bøder og advarsler, er rigtig positivt.
Det letter arbejdet hos politiet, for der er nu ikke tvivl om, hvordan de skal agere i sådan nogle sager.
Klare, tydelige regler, der er let forståelige, er afgørende i et demokrati.
Der er i høringsprocessen rejst nogle spørgsmål, i relation til hvad der gør sig gældende i forhold til udveksling af personoplysninger mellem offentlige myndigheder, og det er ikke helt tydeligt for mig, hvad konklusionen på det er.
Så jeg vil bede ministeren kigge særskilt på den del, da vi lige så godt kan få alle reglerne helt tydeliggjort, når nu vi er i gang med den her proces.
Så synes jeg, det er en rigtig god idé, hvis vi kan få en opdatering i Retsudvalget om et års tid, så vi kan se, hvad status på implementering, erfaring og effekten af den her lov er.
Enhedslisten kan støtte lovforslaget, og jeg vil gerne i dag også sende en særlig hilsen til fru Pernille Skipper, som i den grad har kæmpet for at få ændret loven og præciseret den, så den kommer til at se ud, præcis som det her lovforslag gør.
Enhedslisten støtter meget varmt det her lovforslag.
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-07:
Mange tak til alle ordførerne for den, synes jeg egentlig, meget venlige modtagelse af det her lovforslag og selvfølgelig også for mange engagerede indlæg.
Regeringen ønsker ligesom mange andre af Folketingets partier et trygt Danmark, og derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at vi slår hårdt ned på de organiserede narkokriminelle, hvis kriminalitet fører afstumpet vold og utryghed med sig.
Som led i det indgik regeringen og et bredt flertal af Folketingets partier i november sidste år, som alle husker, en aftale om en ny bandepakke, der sikrer, at vi over en bred kam sætter hårdt ind over for banderne.
Og Folketinget behandler lige nu et lovforslag, som gennemfører dele af initiativerne i bandepakken.
Regeringen er også af den holdning, at et samfund i høj grad også vurderes på, hvordan det behandler de allermest udsatte.
Og der findes en særlig gruppe af meget socialt udsatte borgere med stærk afhængighed af bl.a. hårde euforiserende stoffer, der har behov for at blive mødt af en helt anden indsats og et andet menneskesyn, end de mødes med i dag.
Og derfor er jeg selvfølgelig også glad for at kunne præsentere det her lovforslag, der først og fremmest sikrer, at den her gruppe af særligt udsatte borgere med stærk stofafhængighed ikke mødes med straf for besiddelse af euforiserende stoffer til eget forbrug.
For det er et svært liv, når man lever fra fix til fix.
Det liv vil regeringen gerne gøre mindre svært og mere værdigt.
Med lovforslaget lægges der op til at tydeliggøre den eksisterende regel om meddelelse af advarsel, den såkaldte advarselsregel.
Der lægges også op til at tydeliggøre og samtidig udvide ordningen om fritagelse fra strafforfølgning i tilknytning til stofindtagelsesrum, det, man kan kalde fixerumsreglen.
Formålet er at forbedre retssikkerheden for nogle af de mest udsatte borgere i samfundet, og tydeliggørelsen af advarselsreglen sker, ved at det kommer til at fremgå direkte af loven, at de udsatte borgere i stedet for bøde- eller fængselsstraf skal meddeles et tiltalefrafald, når deres sociale forhold taler for det og besiddelsen af stofferne skyldes en stærk afhængighed som følge af et længere og vedvarende misbrug af hårde euforiserende stoffer
For det andet skal politidirektørerne fremover udpege og offentliggøre de områder, der betragtes som umiddelbar nærhed af et stofindtagelsesrum, og hvor der ikke skal ske strafforfølgning af brugerne af stofindtagelsesrummet.
Jeg mener, at vi med lovforslaget tager nogle vigtige skridt for at sikre mere værdighed og retssikkerhed for en gruppe af meget udsatte stofbrugere.
Det håber jeg, og det lytter jeg mig også frem til, at der vil være bred opbakning til i Folketinget.
Med de bemærkninger ser jeg frem til den videre behandling og står naturligvis til rådighed for de spørgsmål, der måtte opstå.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Tak, formand.
Det er mere end 25 år siden, at Folketinget senest har overført beføjelser, som det hedder i grundlovens § 20, til EU.
Det skete med Amsterdamtraktaten, som jeg næsten vil tro det er de færreste der sådan har i daglig erindring.
Det har mange dog i forhold til EU-retten i bred forstand, og jeg tror også, de fleste, der arbejder med EU, hvad enten det er her i Folketinget, eller det er i regeringen, eller det er i EU-systemet, vil anerkende, at der er sket ganske meget siden 1998, og at der formodentlig også er nogle områder, hvor man i dag vil sige, at EU har udvidet sine kompetencer.
F.eks. viser en række afgørelser fra EU-Domstolen i forhold til vores socialpolitik, at der er sket store landvindinger for føderalisterne.
Vi har set på udlændingeområdet, at flere og flere EU-regler finder anvendelse i Danmark, selv om vi har et forbehold.
Vi har set på indfødsretsområdet, hvordan man, selv om vi, igen, havde et forbehold i forhold til unionsborgerskabet, bruger EU-retten også der.
Jeg er ikke i tvivl om, at en række af de EU-retlige kompetencer, som Danmark i dag lever med, ikke var tiltænkt tilbage i 1998, og derfor er det sådan set ikke grundlovsmedholdeligt, for EU har kun beføjelse i Danmark, siger grundloven, hvis man efter den procedure, der er beskrevet i § 20, har overført beføjelsen.
Derfor er intentionen med det her forslag at få undersøgt, om den magtudøvelse, EU's myndigheder i dag har over Danmark, nu også står mål med den beføjelse, der blev overdraget i 1998.
Vi tror det ikke, og derfor skal det her behandles med stor nøgternhed og faglighed, og derfor ønsker vi en undersøgelseskommission nedsat.
Tak, formand.
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-07:
Mange tak for det.
Jeg vil gerne sige tak til forslagsstillerne for beslutningsforslaget.
Forslaget går ud på at nedsætte en undersøgelseskommission for at vurdere, om EU-retten er i overensstemmelse med grundloven.
Forslagsstillerne begrunder bl.a. beslutningsforslaget med, at der er mange afgørelser og domme fra EU-Domstolen, som rejser spørgsmål i forhold til grundloven.
Efter min opfattelse understreger verdenssituationen i dag, hvor vigtigt det er, at vi står sammen med ligesindede lande i det internationale samfund.
Jeg har desuden også svært ved at se, at det vil bringe noget med sig at nedsætte en undersøgelseskommission, og derfor kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Jeg er enig med forslagsstillerne i, at man naturligvis kan diskutere EU-Domstolens afgørelser, men det er grundlæggende regeringens opfattelse, at det har en stor værdi for Danmark at være med i EU, og verden har ændret sig markant over de seneste år.
EU står over for en række større geopolitiske udfordringer og mere alvorlige sikkerhedstrusler end nogen sinde.
Det gælder ikke mindst Ruslands krig i Ukraine og også følgevirkningerne heraf.
Men vi ser også flere tendenser, som går i retning af, at Europa mister vægt i verden.
Vi bliver ældre og ældre i Europa, og fødselsraten daler, og sådan ser det ikke ud i regioner som Asien og Afrika, der samtidig er regioner, som oplever en langt hurtigere vækst og udvikling, end vi gør i Europa.
Og så bliver de store teknologiske skridt i stigende grad taget i regioner som USA og Asien.
Så den nye geopolitiske virkelighed kalder på dansk engagement i EU.
Når regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget, betyder det ikke, at vi har tænkt os at forholde os fuldstændig ukritisk til EU-Domstolen, slet ikke.
Vi stiller os løbende kritisk over for EU-Domstolens afgørelser og forsøger også aktivt at varetage danske interesser og synspunkter både i danske og andre landes sager ved EU-Domstolen og i forhandlinger i EU.
Men regeringen mener ikke, at fremgangsmåden i beslutningsforslaget er den bedste måde at forholde sig kritisk til afgørelser fra EU-Domstolen på.
Jeg har grundlæggende svært ved at se, at det vil bringe noget med sig at nedsætte en undersøgelseskommission, og det skyldes særlig to ting.
For det første har Højesteret allerede haft anledning til at tage stilling til forholdet mellem EU-retten og grundloven.
Det skete eksempelvis ved den såkaldte Maastrichtsag, der bl.a. omhandlede EU-Domstolens retsskabende virksomhed, og igen ved den såkaldte Lissabonsag om forholdet mellem Lissabontraktaten og den danske tiltrædelseslov.
For det andet har Justitsministeriet i samarbejde med Statsministeriet og Udenrigsministeriet i 2009 redegjort for forholdet mellem Domstolen og grundloven.
Regeringen mener altså, at det er afgørende for et lille land som Danmark, at der er opbakning til vores internationale fællesskaber, og det gælder i særlig høj grad vores samarbejde i EU.
Det har altid været vigtigt, men med den nye geopolitiske virkelighed er det blevet endnu vigtigere.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Det var en lidt mere foruroligende tale, end jeg egentlig havde regnet med, for hele den første del handlede om, om man syntes, at EU var godt eller skidt.
Så siger man: Jamen der er jo blevet truffet højesteretsafgørelser vedrørende Maastrichttraktaten og Lissabontraktaten.
Ja, men det var jo om traktater, der endnu ikke havde fundet anvendelse eller kun var i deres spæde begyndelse af anvendelse.
Nu er det altså 26 år siden, at Danmark senest har overdraget beføjelser til EU og i øvrigt kun på et ganske lille område, nemlig ligestillingsområdet.
Det, der er det centrale spørgsmål her, er: Mon ikke de fleste har den oplevelse, at EU de seneste 26 år har fået mere magt?
Og hvis EU har det, er det jo i strid med grundloven.
Burde en justitsminister ikke være indstillet på at få det undersøgt?
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-07:
Først vil jeg sige, at det jo ikke er korrekt, for Højesteret har jo forholdt sig til de spørgsmål.
Det gjorde Højesteret i en dom af 20. februar 2013, den såkaldte Lissabondom, hvor man afviste, at Lissabontraktaten medførte så væsentlige ændringer af de tidligere overladte beføjelser til EU, at Danmarks tiltrædelse af Lissabontraktaten burde være sket efter proceduren i grundlovens § 20.
Det er jo en helt legitim politisk debat.
Men det er bare ikke det samme som at sige, at det er i strid med grundloven.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Nu var jeg i modsætning til justitsministeren til stede, da dommen om Lissabontraktaten blev læst op, og jeg husker ganske tydeligt højesteretspræsidentens ord om, at det her med at afprøve traktaterne er en teoretisk øvelse, der kan være svær.
Det, man skal gøre, er at se på de konkrete afgørelser, direktiver, domme osv.
Og det er det, vi lægger op til her.
Jeg må bare igen sige, at hvis ikke man kan se, at EU har udvidet sine kompetencer siden 1998, må der være noget voldsomt galt med ens politiske kompas og synsevne.
Jeg tror, det er det, der er problemet for justitsministeren.
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-07:
Der er ikke noget galt med mit syn.
Det er ikke sådan, at jeg ikke godt kan se på eller diskutere rimeligheden eller det materiale indhold i bestemte afgørelser fra EU-Domstolen.
Der er heller ikke nogen tvivl om – det har vi også diskuteret ved andre lejligheder – at EU-Domstolen også i en lang række sager har anvendt en udvidet fortolkningsstil.
Men det er bare ikke ensbetydende med – og det er det, der er min begrundelse for, at regeringen ikke kan støtte at nedsætte en undersøgelseskommission – at det nødvendigvis er i strid med grundloven, når nu vi har overladt den kompetence til EU.
Søren Søndergaard (EL), 2024-05-07:
Jeg må indrømme, at jeg også blev en smule overrasket over ministerens svar, for jeg troede slet ikke, det var det, vi skulle diskutere.
Jeg synes, at der i forslaget klart står, at det her ikke handler om, hvorvidt man ønsker mere EU eller ej, eller om man ønsker at overdrage mere magt til EU.
Det handler om, hvorvidt de spilleregler, vi har for at gøre det, er i orden og bliver respekteret.
Det er det, vi skal diskutere, og derfor forstår jeg simpelt hen ikke ministerens svar.
Jeg kan godt forstå, at ministeren her op til valgkampen vil have en diskussion, der går på, om man er for eller imod EU, men det er lige så lidt en del af den her diskussion som en diskussion om, hvorfor Socialdemokratiet på EU-området fører en politik, som er forskellig i Europa-Parlamentet og i det danske Folketing.
Det kan vi også godt begynde at diskutere, men det giver bare ikke nogen mening.
Jeg vil bare høre, om ikke ministeren vil erkende, at der har været en række sager i løbet de senere år, hvor vi har diskuteret, om der var et problem i forhold til grundloven.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-07:
Mange tak, hr. formand.
Lovforslaget, vi her behandler, er jo et skridt i den rigtige retning, hvor politiet nu kan frafalde tiltale for besiddelse af narkotika til eget forbrug, hvis besiddelsen er en følge af stærk afhængighed, og man udvider derudover straffritagelsen for besiddelse af narkotika til eget forbrug, hvis man er i nærheden af eller på vej til et stofindtagelsesrum.
Nogle af de absolut svageste i vores samfund er stofbrugerne.
De er stærkt afhængige og har i vidt omfang mistet kontrollen over deres liv.
Det kan man straffe dem for, eller man kan forsøge at hjælpe dem ud af deres problemer.
Når først man har ramt bunden, er det ikke længere statens magtanvendelse mod en, der virker afskrækkende.
Ligesom SF også har bemærket, er det således, at det er på turen til et stofindtagelsesrum, man kan få dette tiltalefrafald, og det er jo egentlig bekymrende, at man ikke får det i et videre omfang, da der er så få af disse rum og der er misbrugere i flere dele af landet.
Jamen vi har jo politiets egne ord for, at beslaglæggelser af narkotika medfører øget kriminalitet i de områder, hvor man gør det.
For misbrugerne vil have deres stof, selv om de skal stjæle igen og igen, så ved at foretage beslaglæggelser og tildele bøder i denne gruppe skubber vi blot misbrugerne ud i yderligere kriminalitet.
Det er derfor absolut fornuftigt, ikke blot for de svageste i vores samfund, men også for resten af samfundet, at vi hjælper dem i stedet for at straffe dem.
At slå på samfundets svageste er ikke en løsning på deres problemer, og når man så ser på, at kriminaliteten i det omkringliggende samfund øges af, at man slår på dem, så må vi hellere overveje vores kurs.
Derfor bevæger det her forslag sig i den rigtige retning, da det styrker retssikkerheden for socialt udsatte misbrugere og det begrænser misbrugernes negative effekter på samfundet ved at gøre politiindsatsen mere human.
Vi støtter derfor forslaget i Liberal Alliance.
Thomas Danielsen (V), 2024-05-07:
Folketinget træffer jo en beslutning på et særdeles oplyst grundlag, hvor der også her for nylig er lavet undersøgelser – i helt op til 66.000 timer, som jeg husker det på stående fod.
Og lige meget, hvad der vil komme frem af undersøgelser, vil ordføreren jo stemme imod.
Rasmus Prehn (S), 2024-05-07:
Jeg hører jo, at fru Theresa Scavenius giver udtryk for, at der ikke er blevet undersøgt nok, og at der ikke givet ordentlige svar.
Jeg skal bare lige høre fru Theresa Scavenius, om ikke det er korrekt, at I, der var kritiske, fik lejlighed til helt, helt ekstraordinært at indkalde til en eksperthøring, hvor I selv kunne pege på, hvilke eksperter der skulle komme og fortælle, og hvem I kunne stille spørgsmål til, så der faktisk var fem forskellige eksperter til stede her i forrige uge, der talte netop om asbest og vandforhold.
Er det ikke korrekt?
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-07:
Jo, det er helt korrekt, men det er vel ikke ekstraordinært, at folketingsmedlemmer kan indkalde til høring.
Så jeg forstår slet ikke spørgsmålet, overhovedet ikke.
Det, der var interessant, var jo netop, at der blev afdækket masser af aspekter.
Du spurgte ind til Peter Pagh før, og han nævnte netop også lige præcis det, der understøtter min kritik, nemlig at alt skal undersøges, før et lovforslag vedtages, og at der ikke må laves undersøgelser efter det vedtages, i forhold til at alle aspekter både på land og i fjorden, i vandet handler om, at det er en undersøgelse, man vil lave efterfølgende.
Det står specifikt i lovforslaget om vvm-undersøgelser, at der vil blive lavet undersøgelser efterfølgende.
Det er direkte forkert, for de skal laves før, så man har en afdækning af de risici, der er forbundet med undersøgelserne.
Bl.a. i forhold til Dall handler det om at stabilisere det, for motorvejstracéet skal jo bygges oven på et asbestdeponi, og hvordan bliver det stabiliseret?
Hvordan kommer det til at foregå?
Det ved vi ikke endnu.
Vi aner det ikke, fordi det ikke er blevet undersøgt.
Det er bare ét af eksemplerne.
Rasmus Prehn (S), 2024-05-07:
Fru Theresa Scavenius svarer jo på noget andet end det, jeg spørger til.
Når jeg stiller spørgsmålet, er det, fordi fru Theresa Scavenius får det til at lyde, som om man slet ikke har kunnet få svar på noget.
Men her har man jo haft lejlighed til – ud over de 55 år, hvor man har diskuteret det her, de uendelig mange samråd, der har været, og de uendelig mange spørgsmål, der har været stillet – at indkalde de eksperter, man selv ville.
Og da vi sad og hørte på dem, var der jo fem, der sagde: Der kan være småting, men det er slet ikke noget, det er værd at bekymre sig om.
Derfor synes jeg, det er lidt underligt, at der nu bliver skabt en stemning af, at det er helt galt.
Man har selv indkaldt eksperter, og de bekræftede, at der ikke var noget at være bekymret for.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-07:
Jamen jeg er enormt glad for de demokratiske rettigheder, vi har som borgere i det her land, hvor vi får lov til at blive valgt ind i Folketinget og være med til at kritisere magten og regeringen og vi får lov til at stå her og tale til alle og politisk diskutere de sager, der er, og derudover at vi kan stille spørgsmål både mundtligt og skriftligt, og at ministeren skal komme og svare i samråd.
Det er fantastisk.
Men det ændrer ikke på, at der er masser af ting, der ikke er blevet belyst, og masser af ting, der ikke er blevet besvaret, og masser af ting, der fagligt set stadig væk er under det, jeg vil kalde dårlig lovkvalitet.