runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-24:
Det har jeg ikke på stående fod, men jeg vil meget, meget gerne indgå i en dialog omkring det.
Hvis regeringen og ordførerne er åbne over for, at vi kan pege på et andet sted, vil jeg meget gerne indgå i en dialog om det.
For jeg mener virkelig, at det er en kæmpefejl fra regeringens side at afskaffe den her paragraf, både på grund af de menneskelige konsekvenser, men faktisk også, fordi det her – er jeg tæt på hundrede procent sikker på – kommer til at blive dyrere i den sidste ende, og jeg tror også, det vil få en konsekvens for, hvor mange der vil medvirke til hjemsendelse, når nu man ikke har den her paragraf.
Så jeg tror ikke, regeringen har tænkt igennem, hvad konsekvenserne er ved afskaffelse af det her.
Så jeg vil meget gerne indgå i en dialog omkring det her.
Mohammad Rona (M), 2024-10-24:
Jeg tror i hvert fald godt, jeg kan sige på regeringens vegne – nu kigger jeg på ministeren – at vi holder fast i det, som vi har lagt frem i dette lovforslag.
Men jeg synes bare, det er vigtigt, at man, når man siger nej til noget her, så har noget andet med i bagagen.
Der håbede jeg jo lidt, at Alternativet havde noget andet, hvor man så ville skære ned på noget unødvendigt bureaukrati.
Så lige til et andet spørgsmål, som er lidt inspireret af hr. Kim Edberg Andersen: Er Alternativet klar til at lukke Kærshovedgård?
Jette Gottlieb (EL), 2024-10-24:
Altså, jeg hørte ikke helt et spørgsmål i det.
Men det, jeg siger, er, at der er en vis koncentration, som betyder, at man kan opildne hinanden til at have en eller anden form for adfærd, der kan være truende, og det synes jeg ikke er nogen specielt god idé.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Tak til ordføreren.
Jeg vil lige sige, at jeg jo er en af dem, som kommer til at beklage, at ordføreren har valgt at stoppe, for jeg synes, at ordføreren, til trods for at jeg nærmest altid er uenig i hendes holdninger på området, bestemt er et meget ordentligt menneske, som siger tingene ordentligt og er en god kollega.
Men jeg bliver nødt til at spørge ind til, hvad problemet med koncentrationen er.
Er det, hvis der er mere end 10, hvis der er 200, eller hvis der er mere end 200, samtidig med at der i den omliggende by måske kun bor 40.000?
For hvis det er det sidste, forstår jeg ikke, hvorfor Enhedslisten så ikke er kommet med et forslag om, at vi lægger et udrejsecenter herinde midt inde i København.
Der kan bo de her 200-300 mennesker, og der bor 1 million mennesker i København, og så er der i hvert fald ikke den store koncentration.
Så er det egentlig ikke bare det, som er løsningen?
For vi kan jo ikke have folk, som er mordere eller voldtægtsforbrydere, til at bo der med deres familie – det bliver jeg nødt til at sige.
Jeg tror, vi har haft et eksempel med en, der ikke kunne blive udvist, da han forsøgte at skære hovedet af en med en machete.
Men er Enhedslistens løsning så, at man bare flytter Kærshovedgård til København?
Mohammad Rona (M), 2024-10-24:
Tak for ordet, og tak for en livlig debat her i dag.
Der er nogle forskellige elementer i lovforslaget, og jeg vil sådan set kort bare lige skitsere et par af dem.
Det skal siges, at der meddeles et meget lavt antal opholdstilladelser til udsendelseshindrede.
Fra 2016 og frem til 2024 er der kun givet 18 opholdstilladelser som følge af udsendelseshindring.
Det er jo også en del af, at de 1.000 årsværk, som flere partier har været inde på, handler om, at man fjerner noget tungt bureaukrati.
Det indebærer, at nogle af de her naboer, som ellers har været vurderet til at være berettiget til kompensation, alligevel ikke er det, og derfor retter vi op på den del af det også.
Vi støtter op om lovforslaget.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-24:
Moderaterne har jo nogle gange også oppe fra talerstolen givet udtryk for, at de ikke er helt på linje med regeringen, hvad angår udlændingepolitikken, men nu er I jo en regering, og så stemmer I alligevel sammen med dem en gang imellem.
Så jeg er lidt nysgerrig på: Er Moderaterne sådan hundrede procent enige i, at det er en god idé at afskaffe § 9 c, stk. 2, som jo formentlig vil bevirke, at nogle mennesker kommer til at bo på et udrejsecenter resten af deres liv?
Fordi de ikke har noget statsborgerskab, er der ikke noget sted, de kan blive sendt hen, på trods af at de egentlig har medvirket til at blive sendt ud af landet.
Er Moderaterne virkelig helt enige i det?
For jeg ser det som ret skør udlændingepolitik, at man vil afskaffe den her paragraf.
Mohammad Rona (M), 2024-10-24:
Det er jo klart, at vi er i en regering, hvor vi er tre forskellige partier, der har forskellige ståsteder.
Jeg ser ikke det her som en eller anden form for stramning eller noget som helst.
Jeg ser det her som en klog justering i forhold til de 1.000 årsværk, som flere ministerier skulle ud at finde, og der har det her været en af dem.
Det skal også lige huskes og siges om det her med udsendelseshindrede personer, at der jo ikke er noget ifølge international lov, der gør, at vi skal have det i Danmark.
Når det så er sagt, synes jeg, det er fint.
Og ja, vi kan da godt være uenige i ny og næ om nogle forskellige ting, men når regeringen melder noget ud sammen, står alle tre partier hånd i hånd om det, der står, og vi støtter selvfølgelig lovforslaget her.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-24:
Ordføreren siger, at det her er klogt og et økonomisk valg.
Men har ordføreren været inde at regne på, hvad det kommer til at koste, når folk kommer til at sidde på udrejsecentre år efter år?
Det koster jo omtrent 350.000 kr. pr. person.
Jeg kan sige, at jeg personligt kender en familie, der sidder på Avnstrup lige nu, og som har prøvet at bruge den her paragraf.
Det er tre mennesker, som bare sidder og rådner op på et udrejsecenter, en voksen og to børn.
Det er ret mange penge.
Har man regnet på, hvad konsekvenserne er af den her fjernelse af paragraffen?
Mohammad Rona (M), 2024-10-24:
Jeg har ikke et regnestykke foran mig her, som siger, at det giver en gevinst, eller at det ikke giver en gevinst.
Det, der sådan set er værd at bemærke her i forhold til lovforslaget, er jo, at det er folk, som har fået afvist ophold i Danmark.
Så det er jo ikke nogen, der har fået ophold og så på den måde får en afvisning af det.
Det er folk, som Danmark har sagt nej tak til og i den forbindelse står i den situation, som de er i.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-24:
Tak for det.
Jeg vil også spørge ministeren ind til det samme, men jeg kan simpelt hen ikke få det her tal på de 18, tror jeg det er, ordføreren nævner, til at passe inde i mit hoved, medmindre man taler om to forskellige grupper.
For tilbage i juni blev det på Dansk Folkepartis foranledning afdækket, at op mod 100 udlændinge, der ellers var udvist af Danmark, som altså havde fået en udvisningsdom ved en dansk domstol, efterfølgende er blevet tildelt en ny opholdstilladelse af Udlændingestyrelsen.
Så der er noget ved de her tal, der simpelt hen ikke giver mening i mit hoved, medmindre vi på en eller anden måde taler om to forskellige grupper.
Og hvad mener ordføreren i det hele taget om, at mennesker, der ellers er udvist ved en dansk domstol, efterfølgende tildeles en ny opholdstilladelse af mennesker i Udlændingestyrelsen?
Mohammad Rona (M), 2024-10-24:
Jeg tror faktisk, at ordføreren og jeg måske kommer til at tale om to forskellige ting.
For jeg kender ikke lige de specifikke tal, som hr. Mikkel Bjørn kommer med her.
Men ifølge de tal, vi i hvert fald har i forhold til opholdstilladelser som følge af udsendelseshindringer, så er det 18 personer fra 2016 til 2024.
Om der inde under det er andre grupper eller noget i den stil osv., skal jeg ikke lige kunne sige, men det er i hvert fald ikke sådan, jeg ser på det, og det er sådan set heller ikke sådan, de andre partier har set på det.
Det er jo sådan, at hvis man får afslag, skal man ikke være i Danmark.
Det er jo sådan, loven er.
Så har man haft en form for en udsendelseshindringsopholdstilladelse, sådan at man, hvis der så var gået 18 måneder, kunne få tildelt en opholdstilladelse.
Man de her personer er jo også personer, som gerne vil tilbage til deres hjemland igen, men som ikke kan komme tilbage.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-24:
Ja, vi må få ministeren til at opklare det tekniske.
Men jeg vil stadig gerne spørge ordføreren om, hvad ordføreren og Moderaterne mener om den situation, hvor en domstol har taget stilling til en kriminel udlændings udvisning og sagt, at vedkommende har begået noget kriminelt og skal udvises, og der så efterfølgende er embedsmænd i Udlændingestyrelsen, der går ind og tildeler selv samme udvisningsdømte udlænding en ny opholdstilladelse.
Hvad mener ordføreren om den situation?
Jette Gottlieb (EL), 2024-10-24:
Der er mange forskellige muligheder i den sammenhæng, men en af dem er, at de kan bo sammen med deres familie, selvfølgelig med noget overvågning og under opsyn.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-24:
Det var overhovedet ikke et svar på mit spørgsmål.
Jeg er nysgerrig på, hvor Enhedslisten mener at udvisningsdømte terrordømte, voldtægtsforbrydere, morddømte, bandekriminelle osv. skal placeres.
Skal de selv have lov at placere sig rundtomkring i Danmark, som de har lyst til, eller skal de sidde på et udrejsecenter, sådan som det er tilfældet i dag?
Jette Gottlieb (EL), 2024-10-24:
Nej, det, vi antyder, er jo, at selve koncentrationen af de pågældende er medvirkende til at skabe en utryghedsfaktor, og navnlig også i form af den desperation, som mange af dem oplever i form af en totalt ikkeeksisterende fremtidsvision.
Tak for det.
Jeg vil sige om det her lovforslag, som jo har rigtig mange elementer med, at en stor del af det er konsekvenser af Danmarks medlemskab af EU og Schengensamarbejdet, og at der overvejende er tale om mindre tilpasninger, som Enhedslisten isoleret set ikke ville have noget imod.
Regeringen har så valgt at bruge disse EU- og Schengentilpasninger som en slags indpakning af forslaget om at afskaffe muligheden for opholdstilladelse til asylsøgere, der gennem en meget lang periode ikke har kunnet udrejse fra Danmark, selv om de aktivt samarbejder med myndighederne om deres udrejse.
Citat slut.
Regeringen lægger altså op til, at mennesker, der i dag er ganske unge, risikerer at skulle leve i Danmark, men uden for samfundet, indtil de om mange år dør.
Det er svært at forstå, hvad formålet med dette skulle være andet end at gøre livet så surt og svært som muligt for de pågældende.
Ministeren har argumenteret med, at reglen om opholdstilladelser til udsendelseshindrede kun har været brugt i få tilfælde i de senere år, og det er sikkert rigtigt, men det hænger jo bl.a. meget sammen med, at myndighederne har nogle skrappe definitioner af, hvornår en afvist asylansøger samarbejder med myndighederne om sin egen udrejse.
Så lad mig lige nævne endnu et element i lovforslaget, nemlig den udvidede adgang til kompensation til beboere i området omkring udrejsecenteret Kærshovedgård i Ikast-Brande Kommune.
Vi har i Enhedslisten al mulig sympati over for at hjælpe de borgere, der føler sig utrygge, men skulle vi ikke lige standse op et øjeblik og spørge os selv, hvad og hvem der fremkalder denne utryghed?
Der har ophobet sig en betydelig mængde af desperation og håbløshed hos de her mennesker, hvoraf en del ikke kan udsendes, fordi de risikerer at blive dræbt eller tortureret, hvis de bliver sendt tilbage til det land, de kommer fra.
Hvorfor ikke gentænke hele tålt ophold-konceptet og tillade mennesker, der ikke kan sendes ud af landet, at bo sammen med ægtefæller og børn i Danmark, mens de venter på, at situationen i deres oprindelsesland eventuelt ændrer sig?
I stedet har man valgt at bruge dyre politi- og domstolsressourcer og en kompensationsbetaling til naboer for at gøre Kærshovedgård til et afskrækkende symbol på den stramme danske udlændingepolitik.
Det kunne vi gøre meget bedre.
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget, først og fremmest fordi det afskaffer adgangen til opholdstilladelse for udsendelseshindrede.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-10-24:
Mange tak, og tak for ordet.
Lovforslaget her er jo noget af et samlen til bunke-forslag, der handler om ændringer af reglerne som følge af EU-samarbejdet om Schengen og Dublinforordningen samt afskaffelse af opholdstilladelse for udsendelseshindrede.
Endelig er der en ændring af betingelserne for nabokompensationsordningen i forhold til Udrejsecenter Kærshovedgård, da der har vist at være nogle uhensigtsmæssigheder, hvor det utilsigtet har udelukket enkelte naboer fra at få kompensation.
Jeg kan sige, at Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Mohammad Rona (M), 2024-10-24:
Det skal jo være sådan, som det er i dag, altså at man, hvis man bliver tildelt en udvisning, skal rejse ud.
Jeg kender ikke den specifikke sag, som hr. Mikkel Bjørn kommer med her, men det skal jo altså være sådan, som det er i dag, at du, hvis du får afslag, ikke skal være i Danmark.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-24:
Tak for det.
Jeg er egentlig bare nysgerrig på, hvad Enhedslisten mener der skal gøres med udvisningsdømte, terrordømte, voldtægtsforbrydere, morddømte osv. fra udlandet.
Hvad skal der ske med dem?
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-24:
Jeg vil lige hurtigt svare hurtigt på det andet.
Det er jo ikke kun mig, der siger, at det her kommer til at få store konsekvenser.
Jeg håber, at I har læst høringssvarene.
Det er jo rigtig mange intelligente mennesker og organisationer, der siger det.
I forhold til udrejsecentrene er det Alternativets holdning, at de bør erstattes af noget andet, et humant alternativ.
Vi mener ikke, at vi i et land som Danmark med humanistiske værdier, hvor vi går op i menneskerettigheder osv., kan byde mennesker de forhold, som der er på udrejsecentrene.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-24:
Tak for det.
Lovforslaget, vi behandler i dag, indeholder en række ændringer på udlændingeområdet, der på papiret kan virke som nødvendige justeringer, men forslaget giver også anledning til en række bekymringer, som jeg vil forsøge at komme ind på.
Forslaget lægger bl.a. op til at udvide mulighederne for privat indkvartering af mindreårige udlændinge hos herboende nære familiemedlemmer.
Vi forstår selvfølgelig godt ønsket om, at børn skal have trygge rammer, men der er også nogle risici forbundet med det forslag.
Forslaget åbner op for, at flere udlændinge vil forsøge at bringe børn til Danmark for at sikre et ophold, der i sidste ende kan føre til familiesammenføring.
Det skaber med andre ord en farlig præcedens.
Når først et barn er indkvarteret hos slægtninge, er det ikke svært at forestille sig, at familien vil følge efter, ligesom incitamentet til at forlade Danmark bliver mindre.
Det er vores ansvar at sørge for, at Danmark ikke bliver en magnet for misbrug af asylsystemet, og at vi ikke skaber flere veje for mennesker, der ønsker at misbruge systemet.
Derudover foreslår regeringen en udvidelse af de sociale indsatser for uledsagede mindreårige udlændinge uden lovligt ophold.
Jeg gentager: uden lovligt ophold.
Her bliver vi nødt til at stille spørgsmålet: Hvorfor skal vi give flere ressourcer og udvide tilbuddene til en gruppe, der slet ikke er her på lovligt ophold?
De mindreårige har måske ikke personligt brudt loven, men deres ophold i Danmark er stadig uden juridisk fundament.
At udvide de sociale indsatser for denne gruppe vil blot belaste vores allerede pressede velfærdssystem endnu mere.
Vi taler om mennesker, der ikke har ret til at være her, og alligevel foreslår regeringen, at de skal modtage samme former for sociale indsatser som borgere med lovligt ophold.
Det er ganske enkelt uacceptabelt.
I Dansk Folkeparti mener vi, at vi skal beskytte de ressourcer, som danske borgere har opbygget gennem generationer.
Vi kan ikke fortsætte med at bruge milliarder på mennesker, der ikke har lov til at være i Danmark.
Det kan ikke være rigtigt, at vi som nation skal bruge skattekroner på at tilbyde sociale indsatser til personer, som slet ikke har lov til at opholde sig her.
Vi må også forholde os kritisk til forslaget om ligedeling af forsørgertillægget, for hvorfor skal vi overhovedet udbetale forsørgertillæg til udlændinge, som burde være i stand til at forsørge sig selv?
Dansk Folkeparti mener, at vi skal fastholde kravene om selvforsørgelse til dem, som ønsker at opholde sig her.
I Dansk Folkeparti sætter vi altid Danmark og danske interesser først.
Derfor stemmer vi imod dette lovforslag.
Zenia Stampe (RV), 2024-10-24:
Vi kan samlet set støtte lovforslaget.
Jeg har to bemærkninger i dag.
Den ene er, at vi meget gerne vil stille os bag de spørgsmål og de kommentarer til og eventuelt en undersøgelse af, hvorfor de her børn ikke skal have tilbud efter barnets lov, men udlændingeloven.
Det vil vi gerne være med til at undersøge og eventuelt stille et ændringsforslag til.
Så er der den anden bemærkning, som måske mere er et spørgsmål.
Det handler om børn, som er gift med voksne, og hvor den voksne indrejser til Danmark, altså barnebrude.
Der må jeg sige, at der faktisk er noget, der undrer mig, efter den lange diskussion, vi har haft.
Jeg ved godt, at regeringen tror, at det her er en forbedring, og det er det jo sådan set også, altså at børnenes værge ikke pr. automatik forsvinder, når den voksne ægtefælle indrejser.
Men jeg forstår faktisk slet ikke, at det er en mulighed, at den voksne ægtefælle til et mindreårigt barn kan optræde som værge for barnet, og det synes jeg regeringen skal gå tilbage at undersøge.
Det er det, der står i teksten.
I bemærkningerne står der, at det vil være efter en individuel vurdering, og nu har mit eget parti jo også ment, det var meget vigtigt, at der var en individuel vurdering i forhold til indkvartering, altså mellem ægtefæller, for det kunne være – det har vi jo set – meget traumatisk for nogle af de her unge kvinder, hvis de blev indkvarteret langt væk fra deres ældre ægtefælle.
Der mener vi, og det ved vi jo også at vi har pligt til, at der skal foretages en individuel vurdering.
Det, jeg bare ikke forstår, er: Hvorfor er det nødvendigt at lave en individuel vurdering her?
Hvorfor er det ikke sådan, at man bare siger, at hvis der er en barnebrud og der kommer en voksen ægtefælle til Danmark, skal det barn stadig væk have en dansk værge?
Det forstår jeg ærlig talt ikke.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, om det er menneskerettighederne eller forvaltningsregler, eller hvad det er, der gør, at man ikke bare præcis i det her tilfælde kan sige: Der skærer vi da bare igennem og sender det meget vigtige signal til det her par – og det er også, selv om de skulle ende med at blive indkvarteret sammen – at en voksen ægtefælle til en barnebrud ikke kan være værge i Danmark, og at sådan er det bare.
Det synes jeg ministeren skal gå tilbage at undersøge, for det synes jeg er noget andet end det her med indkvartering sammen.
Jeg synes, det er et vigtigt signal at sende.
Det er jo ikke os, der politisk skal vurdere det.
Det er, uanset om myndighederne siger: Vi kan ikke indkvartere dem hver for sig; det vil være dybt traumatisk; de har måske endda fælles børn.
Fair nok, så skal de indkvarteres sammen.
Det mener vi jo også.
Der er altså bare noget, der ikke hænger sammen.
Så der er lidt hjemmearbejde til ministeren, men ellers støtter vi forslaget.
Zenia Stampe (RV), 2024-10-24:
Ja, for jeg mener jo bare, at der er stor forskel på at tage stilling til indkvartering, altså om det her par skal bo sammen, og om den voksne ægtefælle skal være værge for den mindreårige.
Derfor har jeg bare et spørgsmål.
Altså, hvis en mindreårigs myndige kæreste kommer til Danmark, går jeg ikke ud fra, at kæresten lige pludselig kan blive værge.
Men jeg er glad for, at ministeren vil undersøge det.
Jeg tror simpelt hen måske, at ministeriet har sovet lidt i timen eller ligesom har troet, at der var en en til en-sammenhæng mellem spørgsmålet om indkvartering og så spørgsmålet om værge.
Jeg mener, det er noget helt, helt andet.
Hvis det handler om at sende signaler – og det synes jeg er vigtigt –
er det et meget vigtigt signal, at vi jo ikke anerkender ægteskab med mindreårige, og vi anerkender derfor bestemt ikke, at en voksen, der har giftet sig med en mindreårig, er dennes værge.
Jeg synes, det er lidt sort, men jeg håber, at ministeren kommer til bunds i det i sit ministerie.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-24:
Jeg vil i hvert fald gøre, hvad jeg kan.
Jeg vil bare sige helt overordnet, at der jo også er nogle overvejelser omkring den kategori af flygtninge, som er uledsagede mindreårige, i forhold til om man så ryger over i den, hvis man egentlig ikke er uledsaget, men kommer sammen med en anden, men ikke direkte har en værge.
Så jeg vil gerne prøve at bore ud, hvor forskellen ligger.
Frederik Vad (S), 2024-10-24:
Tak for det, formand.
Der er jo krig i Europa, og det har der været alt for længe efterhånden, og det har betydet, at der er opstået et akut flygtningeproblem i vores nærområde, som vi i Danmark er gået i front i forhold til at prøve at få løst på en ordentlig måde, og derfor er det en vigtig dag i dag.
Med det her lovforslag foreslås det at forlænge særloven for de ukrainere, der flygtede til Danmark, efter Putin på brutal vis indledte sin angrebskrig mod Ukraine i 2022.
I dag er det sådan, at ukrainernes midlertidige opholdstilladelse efter særloven står til at udløbe i marts næste år.
Hvis man bare følger det, der foregår på slagmarken nogenlunde, kan man se, at vi overhovedet ikke er i nærheden af at være tæt på en afslutning af den forfærdelige angrebskrig fra Ruslands side.
Det foreslås derfor med det her forslag klogt, at vi forlænger deres opholdstilladelse med 1 år gældende til marts 2026, nærmere bestemt den 17. marts, i tråd med en beslutning foretaget af Ministerrådet i EU tilbage i juni.
I Socialdemokratiet mener vi, at vi fortsat skal gøre, hvad vi kan for at beskytte ukrainere, der er flygtet til Danmark.
Med lovforslaget foreslås det desuden, at udlændinge- og integrationsministeren vil kunne forlænge opholdsgrundlaget yderligere, hvis det bliver nødvendigt set i lyset af den aktuelle situation, hvor der fortsat er krig i Europa.
Det mener vi egentlig er klogt, fordi det måske ikke giver så meget mening, når den forfærdelige krig trækker ud, at Folketinget hver eneste gang skal tage stilling til, om den her særlov kan fortsætte.
Derudover indebærer lovforslaget, at der etableres mulighed for at berostille asylsagsbehandlingen for udlændinge, der er berettiget til opholdstilladelse efter særloven, indtil opholdsgrundlaget ophører.
Det tænker vi sådan set også giver mening, fordi vi jo hele vejen igennem har sagt, at den her særlov og konsekvenserne af den ikke må betyde, at asylsystemet bliver unødigt presset og belastet.
Endelig indeholder lovforslaget desuden forslag om, at en række midlertidige regler for fordrevne fra Ukraine på Børne- og Undervisningsministeriets område forlænges parallelt med reglerne i særloven.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2024-10-24:
Det her forslag indeholder en række justeringer af regler om indkvartering, ydelser og sociale indsatser på asylområdet, og det gælder jo især børn.
Justeringerne fremstår som fornuftige og bliver overordnet set rost af de organisationer, der har afgivet høringssvar, og der er derfor grund til at tro, at de regler, som lovforslaget lægger op til, gør livet lidt lettere for både danske myndigheder og ikke mindst for de mennesker, det handler om, nemlig asylsøgerne og deres børn.
I modsætning til flere andre ordførere vil vi sige, at særlig positivt er det, at reglerne om privat indkvartering af mindreårige uledsagede asylbørn lempes.
Fremover vil de kunne indkvarteres hos slægtninge i Danmark, og det er vigtigt.
En uledsaget mindreårig, der har et familiemedlem i Danmark, vil ofte være langt bedre stillet ved at bo hos et familiemedlem, der taler samme sprog, end ved at bo alene på et asylcenter langt fra sine netværk.
Men der skal selvfølgelig tages afgørende hensyn til barnets tarv, hvilket forslaget i øvrigt også lægger op til.
Lovforslaget skaber også et bedre og mere entydigt lovgrundlag for anbringelse af de mindreårige asylsøgere i de sørgelige tilfælde, hvor danske myndigheder er nødt til at skride ind.
Vi kunne godt i Enhedslisten ønske os, at asylansøgerbørn i endnu højere grad blev ligestillet med andre børn i Danmark, sådan som også både Røde Kors og Refugees Welcome gør opmærksom på.