runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Edmund Joensen (SP), 2019-12-18:
Tak, og tak for ministerens positive svar.
Jeg rejser spørgsmålet, fordi vi jo tidligere har forsket og haft disse havundersøgelser, men projektet har jo været oppe, og så har det også været nede.
Jeg er enig med ministeren i, at disse ting er så vigtige, og at vi råder over så store havområder i rigsfællesskabet, at vi er forpligtet til at vide, hvad der sker med vores havstrømme, med klimaet og med fiskebestandene.
Vi kan ikke risikere, at den slags projekter går ned igen, men de må være oppe hele tiden.
Derfor mit spørgsmål.
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Jeg tror, at det er fuldstændig rigtigt, som hr. Edmund Joensen peger på, at der ligger en meget, meget stor viden gemt ikke bare på land, men også til vands, i forhold til, hvad det er for forandringer, der sker med vores jordklode.
Derfor er jeg også meget glad for, at vi med den her finanslovsaftale kan tage de første skridt i retning af at udnytte den viden til fælles gavn og glæde.
Jeg forventer jo også til næste år at få lejlighed til at forhandle både med vores to færøske og vores to grønlandske folketingsmedlemmer, og jeg tænker, at det vil være en god lejlighed til, at vi der kan fortsætte snakken om, hvordan vi bedst kan styrke den fælles klimaindsats.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Jeg vil som sagt gerne rose finansministeren for at have spillet med åbne kort i forhandlingerne, og der er også gode ting, som vi godt vil kunne tilslutte os, særlig på det grønne område.
Men den samfundsøkonomiske effekt af finansloven er vi bekymret for, altså at der laves en finanslov, som formindsker arbejdsudbuddet og dermed faktisk bryder med rigtig mange års traditioner for at have lavet finanslove, som har øget arbejdsudbuddet og dermed skabt vækst og skabt hele grundlaget for den velstand, vi har i Danmark i dag.
Når man kigger på opgørelserne over, hvordan der er lavet finanslove, hvordan der i det hele taget er lavet reformer i de sidste mange årtier, så repræsenterer den her finanslov – ikke at jeg vil male fanden på væggen med finansloven i sig selv – faktisk et brud med traditionerne, hvor vi generelt har lavet reformer og finanslove, som har øget arbejdsudbuddet i Danmark.
Er det et brud med socialdemokratisk politik, eller er det bare et enkelt lille udsving, som Socialdemokraterne og regeringen så agter at rette op på ved den kommende finanslov næste år?
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Det er, at vi sætter velfærd først.
Efter at vi har haft en regering under hr. Lars Løkke Rasmussen, der var mere optaget af skattelettelser end af velfærd, så er det nu vendt om, og det betyder, at vi investerer i vores sundhedsvæsen, i vores børn og unge, i vores uddannelser, i klima og miljø, men jo også, at vi er dybt optaget af at skabe vækst og udvikling.
Det er rigtigt, at der er en meget begrænset negativ effekt på arbejdsudbuddet i den her finanslov.
Det er ikke noget mål i sig selv set med vores øjne.
Tværtimod vil vi jo altid gerne se, at tingene er positive, men jeg er også nødt til at sige, at den her finanslov vil føre til store muligheder for vores erhvervsliv i forhold til at kunne hente faglært arbejdskraft, i forhold til grønne investeringer og i forhold til uddannelse.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Det er jo ikke noget nyt, at Socialdemokraterne går op i mere velfærd.
Det er helt velkendt, det er helt fuldstændig klassisk socialdemokratisk politik.
Det er jeg helt enig i.
Men der er noget nyt.
Altså, man så jo ikke – mig bekendt i hvert fald og ifølge de opgørelser, jeg har set – Helle Thorning-Schmidt-regeringen eller Poul Nyrup-regeringen lave finanslove, som mindskede arbejdsudbuddet.
Det er derfor, jeg spørger, om det er et brud med socialdemokratisk tradition, eller om man agter at forfølge den tradition, som tidligere socialdemokratiske statsministre har forfulgt.
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Det, vi er meget optaget af, er at sikre vækst og velfærd.
Nu har vi taget et første skridt i forhold til at styrke vores velfærdssamfund.
Når det gælder de reformer, vi ser for os fremadrettet, så er det ikke de traditionelle arbejdsudbudsreformer, hvor jo efterhånden også de fleste økonomer siger at vi nok har høstet de fleste af de frugter, vi kunne få der, men så er det det, man kalder andengenerationsreformer, altså hvor man er mere optaget af at opkvalificere og uddanne mennesker, sådan at de også kan varetage jobfunktioner, som de ellers ikke ville kunne.
Og når vi ved, at der i de kommende år vil ske et skift, hvor mange ufaglærte jobs forsvinder og hvor mange faglærte kommer til, så vil det da være rigtig fornuftigt, at vi investerer i det.
Morten Dahlin (V), 2019-12-18:
Må jeg ikke starte med at rose finansministeren for en oratorisk utrolig veludført tale.
Jeg er vitterlig imponeret over, at man med en dag med tabeller og tal på den måde kan kigge op fra de tørre regneark og så levere sådan en performance.
Det er en oprigtigt ment ros.
Særlig en ting, ministeren sagde, bed jeg fat i.
Børn, børn, børn! blev der sagt.
Den politik vender finansministeren nu på hovedet, for finansministeren har valgt at prioritere 300 mio. kr. i højere sociale ydelser, særlig til arbejdsløse indvandrere og flygtninge.
Og et lidt åbent spørgsmål: Hvorfor vælger ministeren at bruge penge på højere sociale ydelser i stedet for grøn omstilling eller velfærd?
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Allerførst vil jeg sige tak til hr. Morten Dahlin for de pæne ord om min tale.
Det varmer.
Den her regering har jo virkelig sammen med de partier, der er en del af den her finanslov, investeret i den grønne omstilling.
Jeg har ikke hørt noget folketingsmedlem i dag, heller ikke fra spørgerens eget parti, anfægte, at det her er den grønneste finanslov i mands minde.
Så det har vi i den grad prioriteret.
Og vi er også dybt optaget af, at man, uanset om man har en dansk eller udenlandsk baggrund, når man er her, bidrager til fællesskabet, er en del af at kunne arbejde.
Det er der i øvrigt utrolig mange kvaliteter ved, og det er også derfor, vi har nedsat Ydelseskommissionen.
Men der er bare også den del af historien, som spørgeren glemte at nævne, nemlig at der altså er nogle børn, der lever under meget, meget små kår, og der har vi så lavet en midlertidig børneydelse, som gør, at de får lidt bedre vilkår, end de ellers ville have haft, og det står vi helt på mål for.
Morten Dahlin (V), 2019-12-18:
Her er finansministeren og jeg så nok uenige.
Jeg mener ikke, man lever under små kår, hvis man som kontanthjælpsfamilie med to børn får udbetalt over 23.000 kr. om måneden.
Man er ikke rig, men man er bestemt heller ikke fattig.
Kan finansministeren ikke bare forklare ganske hurtigt, hvordan det skal hjælpe de her »børn, børn, børn«, når deres forældre ikke står op om morgenen og går på arbejde?
For med den politik, regeringen fører, er der færre mennesker, der vil komme ud på arbejdsmarkedet, og hvordan hjælper det børnene ikke at se deres forældre stå op om morgenen og gå på arbejde?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-18:
Det går godt i Danmark, siger finansministeren, og jeg tror, at alle finansordførere har været på talerstolen og sige cirka det samme: Det går relativt godt i Danmark for øjeblikket.
Desto mere mærkeligt er det jo også, at det er lykkedes finansministeren at lave en finanslov, som gør alle indkomstgrupper i Danmark fattigere.
Altså, man skulle tro, at det var en finanslov i en krisetid.
Der kunne man forstå, at det var nødvendigt at spænde livremmen ind og gøre ting og sager, som ville gøre folk fattigere, men det er jo i gode tider, at det er lykkedes finansministeren at lave en finanslov, der gør alle mennesker fattigere.
Hvorfor er det nødvendigt?
Vi hører noget om, at tobaksafgifterne skal stige, for at der er færre, der ryger.
Men hvis man ikke havde brug for de penge i den offentlige sektor med det her røde flertal, kunne man jo have lavet nogle kompenserende lettelser nogle steder, så folk ikke fik færre penge mellem hænderne.
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Vi har i øvrigt også, og det er jo blevet kritiseret fra flere sider, gået ind med det midlertidige børnetilskud for at hjælpe netop de familer, som har de allerallersværeste vilkår.
Så jeg kan ikke genkende det billede, som måske blev antydet i spørgerens spørgsmål.
Helt overordnet set
vil jeg meget gerne medvirke til, at vi får et så stærkt vidensgrundlag som overhovedet muligt, når vi træffer vores politiske beslutninger.
Det er jo også derfor, at vi i bred forstand nu vil kigge på regnemodellerne i Finansministeriet for at inddrage den nyeste viden og for, at de ting, der, populært sagt, kommer ud af regnemaskinen, når vi har puttet alle tallene ind, er så korrekte og præcise som muligt.
Det er også vigtigt at sige, at der i min verden ikke skal være en blå regnemaskine og en rød regnemaskine.
Vi skal have noget, vi i fællesskab kan stå på mål for.
Og så er det jo også fuldstændig korrekt, som fru Lisbeth Bech Poulsen nævner, at lighed handler om andet end Ginikoefficienter, og at der er ting, som har betydning for ligheden, som man ikke kan regne ind, som det står i dag i Ginikoefficienten.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Fra SF's side vil vi rigtig gerne have en meget forbedret Ginikoefficient at regne ud fra, og det kræver jo, at vi får nogle data til at afdække det kæmpe område, der er i dag, i forhold til formuerne i Danmark, ligesom ministeren har en diskussion i ministerens eget ministerium om dynamiske effekter og andre ting.
Det har jo en helt konkret effekt på politikken og på de tiltag, vi laver, hvis man har et fuldstændig forkert billede af, hvordan det ser ud med ligheden eller uligheden i et land som Danmark.
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Jeg er enig i, at vi har en fælles interesse i at have et så godt vidensgrundlag som overhovedet muligt.
Og den her regering er dybt optaget af at skabe lige muligheder og et lige samfund, som kan være med til at sikre, at ikke mindst børn og unge, der kommer fra et hjem, hvor man måske ikke nødvendigvis lige har forældre, der har gået mange år i skole, får nøjagtig de samme muligheder som alle andre børn – bare for at tage et eksempel.
Derfor handler lighed i min verden jo i høj grad selvfølgelig om teknik og regnemodeller, men også meget, meget mere om, hvad det er, der sker ude i det samfund, vi er en del af.
Og derfor er det så vigtigt, at vi investerer i vores daginstitutioner og i vores folkeskole, og at vi også der sikrer sundhed og lighed.
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Tak for nogle gode forhandlinger.
Jeg synes, vi er nået frem til et godt resultat.
Jeg tror også, at resultatet er kommet, fordi finansministeren har en ordentlig måde at forhandle på – jeg tror, det har været med til at skabe den stemning og den atmosfære, der skulle til, for at vi kunne lande en aftale som den her.
Socialdemokratiet har jo en ambition om, at udviklingen i velfærden skal følge det demografiske træk, så når der kommer flere unge og ældre, skal pengene følge med.
Men – og vil finansministeren ikke give mig ret i det?
Det vil sige, at hvis ikke man får en vækst i det offentlige forbrug, som følger den udvikling, der er i samfundet, sådan som vi jo faktisk gør med lige præcis den her finanslov, så vil den offentlige sektor sakke bagud.
Så kan vi ikke få et højere ambitionsniveau fra Socialdemokratiet, i forhold til hvad væksten i det offentlige forbrug skal være?
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Jeg vil gerne starte med at takke hr. Rune Lund for de pæne ord om samarbejdet, og dem kan jeg sende tilbage.
Jeg synes i det hele taget, at vi har haft et rigtig godt samarbejde mellem de partier, som er en del af den her finanslovsaftale.
Og noget af det, vi har haft som det vigtigste udgangspunkt, har jo været at sætte velfærden først og sige, at det ikke nytter noget, at man bilder folk ind, at man kan få det hele for det halve, når vi kan se, hvor hurtigt vores sygeplejerske løber; når vi kan se, hvad der er af mangler i vores ældrepleje; når vi kan se, hvor svært det er i psykiatrien; og når vi kan se, at vores mindste har brug for nogle bedre rammer.
Det er jo derfor, at vi med den her finanslovsaftale leverer et resultat, der er bedre end at skulle leve op til det demografiske pres.
Vi afsætter flere penge end det, at der kommer flere ældre og børn, ville tilsige økonomisk, og det håber jeg da at vi i fællesskab er enige om er vigtigt og rigtigt og en ny retning, vi har sat med den her finanslov.
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Det er jo det, der er så godt ved den her finanslov, altså at vi for første gang i 10 år har en finanslov, som går igennem loftet, i forhold til at vi nu har en vækst i det offentlige forbrug, som ikke bare følger det demografiske træk – det har været en kamp bare at få det – men hvor vi faktisk er oppe på en vækst i det offentlige forbrug, som følger udviklingen i velstanden i samfundet.
Og det betyder jo, at den offentlige sektor ikke sakker bagud, når vi snakker finansloven for 2020.
Og så er mit spørgsmål: Når nu det er resultatet i forhold til finansloven for 2020, vil det så ikke være meget, meget mærkeligt, hvis vi, når vi skal forhandle finansloven for 2021, så går tilbage til kun at have en ambition, der hedder, at der skal være en vækst svarende til det demografiske træk, altså når vi nu i år for 2020 har gjort det så godt i forhold til at sikre det fulde demografiske træk?
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Vi har gjort det rigtig godt med den her finanslov – det er jeg enig i.
Det, vi har sagt fra regeringens side, er, at vi som minimum, når vi skal lave aftaler med hinanden, skal sige og tage det alvorligt, at når der kommer – og det er rigtig dejligt, og det skal vi være glade for – flere børn og flere ældre, så skal pengene følge med.
Og sådan vil det også være næste gang, vi sætter os til forhandlingsbordet, både med kommuner og regioner og med Folketingets partier.
Så vi har ikke lavet en finanslov for 2020, hvor vi styrker velfærden, med henblik på så at lave en for 2021, hvor vi gør det modsatte.
Jamen det sidste kan jeg bekræfte, nemlig at jeg som finansminister ser det som min opgave ikke bare at lave finanslov og sørge for, at der er styr på rigets finanser – og det er ikke en lille opgave i sig selv – men også at sikre, at der er en grøn dimension ved det at være finansminister.
Jeg vil da i øvrigt gerne benytte lejligheden til at takke min forgænger, hr. Kristian Jensen, som er en af dem – også blandt finansministre i Europa – der så det tidligere.
Det synes jeg var rigtig godt, men jeg tror, der kan gøres rigtig meget mere.
Og det vil jeg meget gerne være med til.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-18:
Så finansministeren er altså tættere på at blive den grønne kassemester.
Jeg vil sige, at man med den her finanslov er gået et skridt tættere på, og det glæder virkelig Alternativet.
Men jeg kunne godt tænke mig at komme lidt tættere på og høre, om ministeren er enig i, at man i forbindelse med netop handlingsplanerne også bliver nødt til at se på en reel finansiering, altså sådan at vi tør se på, at det ikke kun handler om ting, der ikke må koste noget, men også om ting, som vil kræve finansiering fra statens side.
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Jamen der er ingen tvivl om – og det har vi også set i forbindelse med den her finanslov – at selv om man tager nogle rigtig store skridt, skal man jo også sørge for at finde de rette værktøjer.
Og sådan vil det også være, når vi når frem til at skulle lave en klimahandlingsplan.
Der skal vi også i fællesskab finde ud af med hinanden, hvad det er for værktøjer, vi vil bruge.
Og vi skal jo også tænke det ind i kommende finanslove.
Altså, vi har taget nogle meget vigtige grønne skridt med den her finanslov, men jeg tror, at det vil gøre sig gældende for finansministre fra nu af og så langt, jeg kan se ud i fremtiden, at det vil der også være behov for at man arbejder videre med.
Og det er også det, jeg mener med, at hvis man vil være en grøn finansminister, skal man selvfølgelig være opmærksom på, at der ved siden af alt det, vi gerne vil på det grønne område, også er nogle opgaver i forhold til vores sundhedsvæsen, i forhold til vores ældre og i forhold til vores børn.
Men det her er ikke bare en engangsinvestering, vi har aftalt med hinanden.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-18:
Tak for det.
Jeg takker også for finansministerens tilgang til, at vi er konstruktive i Nye Borgerlige.
Det er vi også omkring tingene, og det vil vi også være fremadrettet.
Derfor er det der med, at man ikke vil tage ansvar, også sådan lidt træls.
Det ord forstår vi jo begge to godt.
Hvis jeg siger nej til min 3-årige datter til en ekstra Kinderchokolade, er det også at tage ansvar.
Hvis jeg siger nej til, at mine elever kan komme ud at spille rundbold, så er det også at tage ansvar.
Hvis en teenagepige siger nej til stoffer, er det også at tage ansvar.
Vi kan sagtens være politisk uenige, men skal vi ikke komme ud over den der med, at når man siger nej til noget, er det det samme, som at man ikke tager ansvar?
At sige nej kan netop også være at tage ansvar, hvis det er det, man mener er det korrekte at gøre.
Jeg har faktisk to spørgsmål.
Det ene er: Bliver børn med den her finanslov økonomisk fattigere eller rigere generelt set?
Får vi flere børn i fattigdom, eller får vi færre børn i fattigdom?
Og det andet går på egenbetaling ... det tager jeg i næste omgang.
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Det er en finanslov, der i den grad investerer i at sikre børn i Danmark en god opvækst, og det gælder, uanset om man kommer fra en familie med meget små kår eller man kommer fra en velstillet familie.
Når vi investerer i flere voksne i vores daginstitutioner, er det jo, fordi vi kan se, at der er børn, som har en dagligdag, hvor der er for lidt opmærksomhed, for lidt omsorg, for lidt tid til det enkelte barn, og de børn, der betaler den måske højeste pris for den situation, er de børn, der kommer fra hjem, hvor man ikke i samme omfang kan hjælpe dem og støtte dem.
Så det her er en finanslov, hvor vi investerer i børn, og det gælder jo ikke alene i forhold til vores daginstitutioner.
Det gælder også i forhold til folkeskolen, som jeg ved at ordføreren har et stort hjerte for og i øvrigt indtil for nylig også har arbejdet i.
Her investerer vi jo også målrettet i at skabe nogle bedre vilkår, ved at vi kan ansætte nogle flere lærere.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-18:
Nu er der jo så ikke nogen garanti for, at det er lærere, der bliver ansat.
Det må kommunerne jo indtil videre åbenbart selv bestemme.
Derudover kommer der jo mere brugerbetaling.
Så jeg må igen spørge om det sådan rent økonomisk: Skaber den her finanslov flere børn, som kommer til at leve i fattigdom, eller færre børn, der vil komme til at leve i fattigdom?
Det er rent økonomisk i kroner og øre og ikke i forhold til alt det andet værdimæssige.
Når børn lever i fattigdom, taler venstrefløjen jo om, hvad det er i kroner og øre.
Så bliver der flere eller bliver der færre børn, der kommer til at leve i fattigdom med den her finanslov?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-18:
Og tak til finansministeren for talen.
For at komme tilbage til det umættelige, ser jeg jo allerede nu frem mod klimahandlingsplanerne, og det ved jeg at vi er mange der gør.
Selv om det er noget, der måske foregår i andre ministerier, er jeg sikker på, at finansministeren også kommer til at have sit skarpe blik rettet imod det.
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Med den politik, som regeringen fører, og af det, vi i øvrigt kan se i vores krystalkugle for de kommende år, vil beskæftigelsen i 2019, 2020 og 2021 blive forbedret med 59.000 mennesker.
Og det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi får flere, også med indvandrerbaggrund, ud på arbejdsmarkedet. Det er vi 110 pct. enige om, og det er også derfor, vi har bedt Ydelseskommissionen om at komme med et bud på, hvordan vi gør det klogt og stærkt og effektivt, uden at vi efterlader nogen børn under nogle meget, meget svære vilkår.
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-18:
Jamen det var da meget passende, at vi lige kom fra det med børnene, når man garanterer hjælp til de børn, der lever under fattigdomsgrænsen – det er jo kun lige godt et år siden, at fru Mette Frederiksen lovede, at der ville komme en løsning til de fattige børn.
Gør den her finanslov så gruppen af børnefamilier med de laveste indkomstdeciler rigere eller fattigere, når man ser på den samlede effekt af skatter og afgifter?
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Jeg vil gerne starte med at sende komplimentet tilbage til SF og i øvrigt de partier, der er med i aftalen, for noget af det, vi jo har været meget optaget af i den her finanslov, netop er at passe godt på vores politi og i øvrigt også at styrke vores anklagemyndighed, som jo har været presset, hvad sidstnævnte angår, og hvor der, for så vidt vi har at gøre med politiet, var efterladt det, man på Christiansborg kalder en skrænt.
Og hvad betyder det?
Ja, det betyder, at der var efterladt et hul i kassen, da vi overtog butikken, på ca. 1 mia. kr. i forhold til politiet.
Så det skulle vi jo lige starte med at få fyldt op, fordi vi ikke ønsker at svække politiet.
Så er det korrekt, at vi har nogle forhandlinger her, ikke på denne side af årsskiftet, men på den anden side, om et politiforlig, og der skal man jo se tingene i deres helhed.
Der er politiet, der er anklagemyndighed og domstole, og der er også en kriminalforsorg.
Og hvis jeg skal forstå spørgsmålet sådan, at der er efterladt mange huller, vi skal prøve at gøre noget ved, så er jeg enig i det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2019-12-18:
Jeg er nemlig også meget taknemlig for, at vi har fyldt hullerne op for politiet, så vi ikke kommer til at opleve, at vi har et svækket politi.
Jeg vil i hvert fald sige, at jeg som retsordfører aldrig i min tid har oplevet et justitssystem, der over all set har været enormt presset og svækket.
Men jeg vil høre finansministeren, om han ved, hvordan det står til i kriminalforsorgen lige nu.
Alene i årets første 10 måneder er der tæt på 100 fængselsbetjente, som er blevet afskediget på grund af dårligt helbred, og det skyldes simpelt hen nogle urimelige arbejdsvilkår.
Der er blevet næsten 1.000 flere indsatte, men 500 færre fængselsbetjente, og det er det, jeg bare spørger til.
Jeg håber, finansministeren vil indtænke kriminalforsorgen og domstolene, når vi nu også giver flere penge til politiet.
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Jeg er meget opmærksom på de udfordringer, kriminalforsorgen står med.
Vi har her at gøre med ansatte, der hver dag udfører et utrolig vigtigt stykke arbejde under ganske svære betingelser.
Det er forhandlinger, der kommer om et stykke tid.
Selv om jeg takker for tilliden til, at jeg i dag sådan kan løfte det store slør for, hvad regeringen vil spille ud med ved den lejlighed, så kan jeg sige helt overordnet set, både for så vidt angår politiet, anklagemyndigheden og domstolene, at vi er meget opmærksomme på, hvad det er for udfordringer, man står med.
Det vil vi tage seriøst fat på sammen med de partier, som vil være parat til at løfte den opgave og tage det ansvar, og det håber jeg selvfølgelig SF vil være med til.
I det hele taget ser vi frem til, når der skal være forhandlinger om politiforliget, at det bliver et bredt politiforlig, hvor begge sider af Folketingssalen forhåbentlig vil være med til at løfte den opgave, fordi det har så stor betydning for det danske samfund.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-12-18:
Tak for det, formand.
Når f.eks. en somalisk buschauffør, der kører rundt i Viborg, er begejstret for finanslovsaftalen, er det jo, fordi han med finanslovsaftalen nu får lov til at blive i Danmark i modsætning til at blive sendt hjem, hvad han ellers skulle efter de regler, der har gjaldt indtil nu.
Det er klart, at det er en ændring af reglerne for udlændinge, det er en lempelse af udlændingepolitikken, og så er det jo fuldstændig åbenbart forkert, når finansministeren står på talerstolen i dag og siger, at man ikke med den her finanslovsaftale lemper udlændingepolitikken.
Så jeg vil gerne give finansministeren mulighed for at trække de ord tilbage igen.