runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Hav (S), 2017-03-21:
Det mener jeg altså ikke er en rimelig fremstilling af sagen.
Sagen er jo, at der er en række borgere, som har haft et tilbud, som kan være 5 dage, men det kan også være 0 dage, men alt andet lige er det sådan, at det, man får mulighed for at tilkøbe, er oven i det, man har.
Når der så er en gruppe – og det anerkender jeg – som ikke har et tilbud, synes jeg, man kan sige, at der er et hul i forbindelse med den tilmåling af ydelser, der måtte være i de kommuner, og jeg synes, vi skal få kigget på, hvad den konkrete baggrund er.
Ministeren har jo været rimelig klar i sin beskrivelse af, hvad der kommer til at følge op på den her lovgivning, og det er, at det her ikke er en åben dør, så kommunerne kan gå ind og flå borgerne, for, skal vi sige, at spare kommunekassen for noget på det her område.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-21:
Vi kunne for nogle minutter siden høre hr. Orla Hav fra Socialdemokratiet sige, at der åbenbart er et hul i lovgivningen, der betyder, at der kan være kommuner, hvor borgerne er visiteret til 0 timers ledsagelse, sådan at den tilkøbsmulighed, der indføres her, bliver en regulær brugerbetaling, fordi borgeren skal betale for ledsagelse på ferie fra dag et.
Er ordføreren enig i hr. Orla Havs udlægning af det hul i serviceloven?
Karina Adsbøl (DF), 2017-03-21:
Jeg er enig i, at der er og har været nogle udfordringer på det her område, og at vi som partier har skullet finde en løsning.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-21:
Jamen jeg konstaterer sådan set, at der svares det samme, nemlig at der ikke i lovforslaget er en sådan sikkerhed.
Og det gør jo, at der er borgere – det er jo det, der er den store bekymring hos mig og Enhedslisten – som på den her måde bliver omfattet af en fuld brugerbetaling for ledsagelse.
Er det sådan, at ordføreren vil være med til at lukke dette hul?
Det er jo naturligt at gøre det, når man nu har lovgivningen oppe at vende – det er jo gerne dér, man kigger på, om der er problemer.
Karina Adsbøl (DF), 2017-03-21:
Det er et dilemma, som jeg også tidligere har sagt.
Jeg står faktisk også her med en artikel fra TV 2/Østjylland, hvor en Brian Bithsz er ude at sige: »Det er jo at fratage mig retten til at tænke og handle selv.
Altså, det siger lidt om dilemmaet i forhold til det her.
Jeg kan kun sige, at intentionen fra Dansk Folkepartis side ikke er at øge en brugerbetaling.
Dansk Folkeparti har nogle intentioner om, at kommunerne skal tilbyde borgerne den hjælp, som de kan få, efter serviceloven.
Når de har fået tilbudt det efter servicelovens § 85, kan de udover det tilkøbe sig ekstra, hvis de gerne vil på 2 ugers ferie.
Så skal vi ikke bestemme, hvad de gerne må bruge deres penge på.
Men som jeg tidligere har sagt, vil vi gerne drøfte det her med aftalepartierne.
I forhold til det andet, altså at støtte et ændringsforslag fra Enhedslisten, kan det godt blive rigtig svært, når man har indgået en aftale, fordi det godt kan blive set som et aftalebrud.
Vi ser jo gerne, at hvis der er nogle udfordringer i det her, og det ikke lever op til det, vi havde forventet, om at finde den her balance, at vi så drøfter det med aftalepartierne og ministeren igen.
Anni Matthiesen (V), 2017-03-21:
Tak, hr. formand.
De to lovforslag, som vi sambehandler her i salen i dag, er lovforslag, som udmønter dele af en allerede indgået aftale om revision af servicelovens voksenbestemmelser.
Jeg har valgt ligesom at behandle begge lovforslag under et.
Som samtlige socialordførere er bekendt med i aftalen, er de her to lovforslag noget, man på tværs af alle partier har været enige om.
Jeg vil helt overordnet gerne understrege, at begge forslag har det tilfælles, at de i høj grad tilgodeser de borgere, der på den ene eller anden måde befinder sig i det sociale system.
Det er både godt og rigtigt, at vi styrker det her område.
Det tror jeg faktisk ikke nogen af os kan være uenige i.
Altså kan man sige, at der er tale om forbedringer på to forskellige parametre på socialområdet.
Der er ingen tvivl om, at vi selvfølgelig bakker op om det i Venstre.
Jeg kan også sige, at jeg personligt har fået mange henvendelser om de problemstillinger, der har været for handicappede, som ikke selv har haft mulighed for at tilkøbe sig en ledsager, bl.a. når de f.eks. vil til musikfestival eller for den sags skyld en tur i byen i løbet af weekenden.
Derfor har jeg også modtaget forskellige mails med positive tilkendegivelser, så man kan se, at vi nu går et skridt i den rigtige retning og rækker hånden frem til nogle mennesker, der får lov til selv at beslutte, hvad de vil bruge deres penge til.
Derfor kan jeg runde af med at sige, at vi naturligvis bakker op om begge lovforslag.
Jeg mener ikke, at det ikke har været en svær kamp at kæmpe for at nå hertil, men jeg mener helt klart, at med det resultat, vi har og behandler her i salen i dag, er vi nået rigtig, rigtig langt.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-21:
Jeg går ud fra, at ordføreren har samme forståelse som de to forgående ordførere, at der er et hul i lovgivningen, der betyder, at man i princippet kan være visiteret til 0 times ledsagelse.
Kan ordføreren ikke have en bekymring for, når dette lovforslag måske vedtages, at der så vil være kommuner, hvor der i dag er afsat budget til borgerne, så de kan komme på f.eks. en uges ferie, og at man med det her forslag kan fjerne det budget, der er i dag, ligesom 12, 14, 16 andre kommuner har, sådan at man i virkeligheden forringer menneskers mulighed for at få ledsagelse på ferie, fordi kommunerne sparer tilbuddet væk, men at den pågældende borger til gengæld ikke har mulighed for at benytte tilkøbsordningen, fordi den er alt for dyr?
Kan det ikke være en bekymring, som ordføreren deler?
Jeg forstår ordføreren sådan, at det betyder, at man i de tilfælde, hvor nogen ikke er visiteret til ledsagelse i forbindelse med ferie, men er visiteret til nul, fra dag et vil kunne opkræve betaling.
Sådan ved vi jo det er i en række kommuner fra en undersøgelse, KL lavede for et par år siden.
Jeg er helt med på, at den enkelte borger selv skal søge om det, men man vil fra dag et kunne pålægge borgeren en brugerbetaling for at komme af sted på ferie med ledsagelse, sådan at der altså reelt ikke er tale om et tilkøb, men om en egentlig brugerbetalingsordning.
Er det rigtigt forstået?
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-21:
Ordføreren var i sin tale inde på, at tilkøbet skulle lægge sig oven i det, som borgeren er visiteret til.
Det fremgår også tydeligt af lovbemærkningerne, at tilkøb af socialpædagogisk ledsagelse skal ligge ud over den indsats efter serviceloven, som borgeren er visiteret til i døgntilbuddet.
Jeg vil derfor godt spørge ordføreren: Hvad hvis borgeren ikke er visiteret til ferie i døgntilbuddet?
Hvad skal det så lægges oven i?
Anni Matthiesen (V), 2017-03-21:
Jeg må sige, at jeg nok ikke har helt de samme store bekymringer, som Enhedslistens ordfører giver udtryk for, fordi man kan sige, at hvis man er visiteret, jævnfør § 85, tror jeg, at man i langt, langt de fleste tilfælde også vil være tildelt ledsagelse.
Så jeg har måske ikke helt de samme bekymringer, men jeg ved jo også, at det er noget af det, Enhedslisten kan spørge ind til under selve udvalgsbehandlingen, så vi måske også kan få et samlet overblik over, om der reelt er et problem, som Enhedslistens ordfører ligesom udstiller.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-21:
Der er jo ikke meget grund til at tro, at der ikke er et problem.
Det var der jo, sidst KL undersøgte det.
Der var det jo lige præcis hver syvende eller hver ottende af landets kommuner, som ikke havde afsat én krone til det her formål.
Jeg vil også godt spørge om en anden ting.
Det er jo sådan, at man i lovbemærkningerne til forslaget er meget tydelig, med hensyn til at det er væsentligt, at de kommunale og regionale døgntilbud fastsætter prisen for tilkøb, så prisen ikke er lavere end de samlede omkostninger forbundet med ydelsen.
Det kan der jo være en vis logik i.
Men kan ordføreren ikke bekræfte, at det så betyder, at jo større funktionsnedsættelse man har, jo dyrere bliver det, sådan at hvis funktionsnedsættelsen er så stor, at man har brug for to hjælpere på ferie, bliver det dobbelt så dyrt for borgeren at få ledsagelse på sin ferie, som hvis man kun har brug for en enkelt ledsager?
Er det ikke en urimelig forskelsbehandling af borgerne, der alene bygger på omfanget af deres funktionsnedsættelse?
Anni Matthiesen (V), 2017-03-21:
Tak for Enhedslistens ordførertale.
Jeg vil gerne spørge om noget for at blive lidt klogere på Enhedslistens tankegang på det her område.
Som jeg forstår det, ønsker Enhedslisten ikke at give unge handicappede en mulighed for at forsøde deres tilværelse ved at bruge nogle af deres penge på at købe sig til ekstra ledsagelse.
Er det rigtigt?
Har Enhedslisten simpelt hen den holdning, at man ikke skal give frihed til, at de handicappede selv kan træffe en beslutning?
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-21:
Vi har den holdning, at alle unge, voksne og ældre med handicap skal have den mulighed.
Som jeg skrev i mit svar til hr. Orla Hav for et øjeblik siden, har det været sådan.
Når man har pebet ovre på Sølund Musik-Festival, er det helt berettiget.
Jeg hører, at mange ordførere er meget optaget af det.
Det hænger sammen med, at det var noget, borgerne tidligere fik betalt og blev visiteret til via deres botilbud.
Ledsagelsen lå inden for budgettet.
Vi er nu kommet i en situation, hvor det her åbenbart skal være forbeholdt nogle få, nemlig dem, der har råd til selv at betale.
Det synes jeg er en urimelig måde at indrette vores velfærdssystem på.
Det er jo ikke, fordi vi ikke under nogen borgere at komme på festival eller ferie, eller hvad ved jeg.
Det er lige præcis, fordi vi mener, at man har et fælles ansvar for at skabe finansiering, så alle har muligheden og ikke kun dem, der har råd til selv at betale.
Anni Matthiesen (V), 2017-03-21:
Jeg kan godt høre, at vi simpelt hen ikke bliver enige på det her område.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at Enhedslisten ikke kan se, at for de enkelte handicappede kan det være et kæmpe plus at få lov til selv at træffe beslutning om, hvad deres penge skal bruges til.
Vi ved, at ganske almindelige unge mennesker faktisk nyder, når de kan tage et fritidsjob og have nogle penge, som de selv kan beslutte hvordan de vil anvende.
På samme måde tænker jeg, at den her gruppe af handicappede også føler glæde ved at kunne beslutte, at de vil tilkøbe noget.
Er ordføreren ikke enig med mig i de ting?
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-21:
Hvis der er noget, jeg ikke er tilhænger af, er det formynderi.
Jeg er helt enig i, at det er rigtig fornuftigt, at den enkelte unge eller voksne eller ældre selv kan træffe beslutning om, hvad de vil med deres liv, hvordan de vil afholde ferie osv.
Jeg synes bare, det er et mærkeligt samfund, vi får, hvis denne ret skal være forbeholdt dem, der har råd til selv at betale, men ikke dem, der ikke har råd.
Spørgeren ved særdeles godt, hvordan det forholder sig med indtægten for unge, der har fået førtidspension efter 2003.
Hvordan skulle de kunne betale for en uges ferie, når socialministeren mener, at prisen er 42.000 kr.?
Det kan de ikke, og dermed får vi en urimelig forskelsbehandling.
Derfor er det et dårligt forslag.
Laura Lindahl (LA), 2017-03-21:
Lovforslagene indeholder en række forbedringer for at opdatere lovgivningen, så den giver mulighed for gruppebaserede tilbud, tydeliggør reglerne for at nedbringe administrationsbyrden, styrker borgernes retssikkerhed m.v.
Med L 151 sikres også muligheden for, at visse institutioner kan tilbyde muligheden for at købe ekstra ledsagelse i forbindelse med ferier eller arrangementer.
Det er en rigtig god og nødvendig fleksibilitet, som har været efterspurgt.
Vi synes i Liberal Alliance, at det er nogle rigtige positive forbedringer i serviceloven, man har aftalt, og vi støtter naturligvis lovforslagene.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-21:
L 151 har den ejendommelighed over sig, at den ikke er en del af serviceloven.
Det er jo pudsigt, for den blev forhandlet som en del af revisionen af voksenbestemmelserne.
Kunne ordføreren sige noget om, hvorfor den ikke er indarbejdet som en del af serviceloven, men som et lovforslag for sig?
Skulle det måske handle om, at man så kommer fri af de almindelige klagebestemmelser og tilsynsbestemmelser, der er i serviceloven?
Laura Lindahl (LA), 2017-03-21:
Nu var jeg ikke selv med i forhandlingerne i efteråret og i de drøftelser, man har haft om, om det skulle ligge som et selvstændigt lovforslag eller være en del af serviceloven.
Jeg ved ikke, hvad der er foregået i selve forhandlingslokalet.
Men jeg forestiller mig ikke, at det skulle handle om, at man skulle prøve at smyge sig uden om eventuelle ankeinstanser eller andet.
Men det kan vi jo få afklaret under udvalgsbehandlingen.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-21:
Altså, hvad det vil koste, er jo lige præcis vanskeligt at svare på ud fra de meget, meget mærkelige beregninger, vi har fået fra Socialministeriet.
Jeg tror, spørgeren vil være enig med mig i, at den gennemsnitspris, vi fik forklaret under forhandlingerne, nemlig at det koster 42.000 kr. for en uge i sommerhus, ikke virker troværdig.
Men på samme måde er vi jo nødt til, når beregningerne fra Socialministeriet er, som de er, at prøve at ramme et passende beløb.
Karina Adsbøl (DF), 2017-03-21:
Jamen det er, fordi jeg tror, aftalepartierne er meget interesseret i, hvor pengene skal komme fra, når ordføreren går på talerstolen og siger, at man vil komme med et ændringsforslag.
Det er jo den store udfordring, hvis man ikke kan give kommunerne en hjemmel til at videreføre den hidtidige praksis inden landsretsdommen.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge til det tidligere forslag om minimumsrettigheder, for vi vil rigtig gerne give borgerne mulighed for også at komme på ferie, og udfordringen er jo, at vi har én stor pengekasse.
Det skal, kan man sige, også hænge sammen, og der er nogle prioriteringer, vi som politikere skal tage.
Så i forhold til minimumsrettighederne: Hvad vil det koste, og hvordan vil Enhedslisten finansiere minimumsrettighederne?
Anni Matthiesen (V), 2017-03-21:
Ofte er det jo sådan, at hvis man har ekstra behov, vil det være på den måde, at man også får tildelt ekstra ledsagelsestimer.
Jeg kan jo sige, at som mor til en handicappet søn ved jeg, at noget af det, som betyder rigtig meget for ham – også med det her lovforslag – faktisk er, at han nu får friheden til oveni selv at kunne tage beslutning om at købe sig mere frihed til ved at købe sig til socialpædagogisk ledsagelse og for den sags skyld så fremadrettet have muligheden for også at kunne deltage bl.a. i musikfestivaler osv.
Den frihed synes jeg faktisk er rigtig, rigtig god, og det opnår vi med det her lovforslag.
Orla Hav (S), 2017-03-21:
Jeg er lidt ked af, at ordføreren slet ikke hører efter de svar, der bliver givet.
De svar, der blev givet på det spørgsmål, som hr. Jakob Sølvhøj stillede, var jo netop, at der ikke gives nogen hjemmel til at fjerne det, man måtte være visiteret til.
Det er lidt spøgelseshistorier, som Enhedslisten er ude med, og jeg synes ikke, det er helt reelt.
Jeg vil gerne spørge, om hr. Jakob Sølvhøj virkelig har sådan en logik, der går på, at den gruppe, som vi her rækker en hånd, bør vi tage som gidsler i en ordning, som de i høj grad synes er uhensigtsmæssig i forhold til at leve et ordentligt liv i institutionsverdenen og have nogle ekstra valgmuligheder.
Skal vi tage den gruppe som gidsel og sige: Nej, I må ikke besøge Sølund Musik-Festival, for vi kan ikke sikre, at alle kan komme med?
Er det rimeligt?
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-21:
Jeg ved ikke, hvori gidseltagningen skulle bestå.
Og jeg vil sige, at hvis man vil løse det problem, kunne man jo f.eks. have støttet det forslag, som Enhedslisten fremsatte i sidste samling, som gik ud på at sikre en minimumsrettighed til alle borgere.
En løsning, hvor man siger, at man nu tilgodeser en lille gruppe af borgere, der har råd til selv at betale for ledsagelse, på bekostning af borgere, der ikke har råd, og som endda kan risikere at få deres forhold forringet, mener jeg er i strid med den måde, vi normalt tænker velfærdssamfund på.
Så der er ikke tale om nogen gidseltagning her.
Der er tværtimod tale om en politisk intention om, at vi lader de mange omfatte af retten til ledsagelse og ikke kun de få.
Orla Hav (S), 2017-03-21:
Sandheden er, at der er en hel stor gruppe, som ikke har haft mulighed for at deltage i de aktiviteter, de gerne ville, ud over det, der allerede er planlagt, og som de er visiteret til.
Så det er jo reelt en gidseltagning af en gruppe, som skal have lidt ekstra ledsagelse, og som vi hermed sikrer mulighed for dette individuelle hensyn, nemlig at de kan vælge den ledsagelse, som gør, at de kan dyrke en interesse, de har.
Mit kendskab til gruppen her er, at de har ganske mange forskelligartede interesser, som kan dækkes inden for et bredt spektrum af økonomi, og nogle har en evne og en vilje til at deltage i den festival, så de sparer op.
Skulle det virkelig ikke være en mulighed?
Så skal jeg endelig pege på den sidste gruppe.
Der sidder nemlig rundtomkring i vores institutionsverden en række mennesker, som er tilkendt endog ganske store erstatninger.
Skulle de ikke have mulighed for at bruge den erstatning på at forsøde deres egen tilværelse, frem for at pengene skal blive stående og vente på, at der på et tidspunkt er nogle arvinger, som bliver glade for, at der var en erstatning, som deres pårørende fik, men ikke havde mulighed for at bruge.
Er det rimeligt, hr. Jakob Sølvhøj?
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-21:
Med den logik kunne vi jo afmontere ret store dele af vores velfærdssamfund, hvis vi altså mente, at dem, der skulle tilgodeses, var dem, der havde arvet penge eller fået erstatning, så det synspunkt deler jeg overhovedet ikke.
Jeg ved jo, hr. Orla Hav har en fortid som regionsborgmester, og vi har kunnet se en bevægelse efter kommunalreformen, hvor der var, jeg siger ikke gode, men mange steder rimelige budgetter, der betød, at der inden for de budgetter, der var i botilbuddene, var mulighed for at få ledsagelse på ferie.
Det snævrede sig lige så langsomt ind, da ansvaret overgik til kommunerne, fordi man sparede på området.
Derfor var der en række kommuner, der benyttede sig af en ulovlig opkrævning af betaling fra borgerne, for det var jo det, der var tale om.
Og derfor er der kommuner, der i dag tumler med deres budgetter, fordi de ud af de snævre budgetter skal udrede erstatninger til de borgere, som de har opkrævet ulovlig brugerbetaling fra.
Så der er sket et skred i retning af, at det, der før var et fælles gode og finansieret af det offentlige, er blevet noget, der finansieres af den enkelte, og det er i den retning, vi nu skubber igen.
Karina Adsbøl (DF), 2017-03-21:
Tak for det, og tak for ordførerens tale, som jeg synes var meget interessant.
Og det, jeg synes var rigtig interessant, var det ændringsforslag, som ordføreren sagde at Enhedslisten vil stille, i forhold til det med overvågningen.
For Dansk Folkeparti har jo foreslået, at man indførte en hjemmel til at videreføre den praksis, der har været hidtil inden landsretsdommen, og det har ikke sådan kunnet lade sig gøre.
Så får vi nemlig at vide, at det vil koste mellem 80 mio. kr. og 240 mio. kr.
Og derfor er jeg interesseret i at høre ordføreren, hvor Enhedslisten har fundet pengene til finansieringen.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-21:
Altså, spørgeren kan være tryg ved, at vi vil pege på en finansiering, når vi stiller forslaget.
Det gør vi jo altid.
Hvilket beløb vi vil pege på, har vi såmænd ikke gjort op endnu.
Man kan sige, at 80-240 mio. kr. er noget af et spænd, og det minder lidt om den type beregninger, vi fik forelagt, da vi tidligere behandlede spørgsmålet om, hvad det, vi nu snakker om her, nemlig ledsagelse, ville koste.
Der fik vi jo også at vide, at det nærmest kunne koste fra 800 mio. kr. til 2 mia. kr. Så jeg vil sige, jeg ikke altid er helt tryg ved den måde, man regner på i Socialministeriet.
Det skal jeg gerne indrømme.
Men om det nu bliver de 80 mio. kr. eller de 240 mio. kr., vi vil lægge ind i vores ændringsforslag, behandler vi nærmere, og spørgeren kan være tryg ved, at der nok skal følge en finansiering med.
Bent Bøgsted (DF), 2017-03-21:
Det er selvfølgelig et svært spørgsmål, som hr. Karsten Hønge rejser.
For når man kigger på, hvad der sker med børn i underholdningsbranchen, ser man, at det i de fleste tilfælde ikke er barnet selv, der planlægger det hele, det er forældrene, der er inde over det; der er jo ikke nogen børn under 13 år, der selv aktivt går ind og opsøger et eller andet.
Det kan være f.eks. i forbindelse med en film, et talentshow eller i så mange andre forbindelser, at de aktivt går ind og opsøger det og siger, at de gerne vil deltage i det.
Det er forældrene, der er med i det, og derfor har forældrene også et ansvar.
Så kunne det være, at det blev sådan, at det slet ikke blev aktuelt at have børn med i branchen.
Men jeg synes, vi skal lade være med at sige, at det skal være Arbejdstilsynet, der skal kontrollere det hele.
Vi skal lade det være, som det er, og lade forældrene have det ansvar.
Det gælder også, når de deltager i fritidsaktiviteter, at det er forældrenes ansvar.
Det var også mit ansvar, når det var noget med mine børn.
Det kan man ikke overlade til Arbejdstilsynet.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-21:
Jamen det her giver decideret ingen mening.
Det gør det virkelig ikke.
Altså, hr. Bent Bøgsted synes, det er vigtigt, at vi ikke blander Arbejdstilsynet ind i det, fordi det er forældrenes ansvar, men det er jo politiet i dag.
Altså, det er jo ikke noget med, at der ikke er nogen, der har det, og så er det bedre, at politiet tager sig af det, vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted.
Det er jo det, det handler om.
Det handler ikke om, hvorvidt nogen gør det, og at man bare kan sige, det er forældrene.
I dag er det jo politiet, det her forslag bl.a. handler om, nu er der flere ting i det, og at vi flytter kompetencen fra politiet til Arbejdstilsynet.
Det er jo det, det handler om, og ikke om, at man flytter det væk, så der ikke er noget, for der er jo noget i dag, jeg synes bare ikke, det er rigtigt placeret, for ligesom Børnerådet og formanden for Politiforbundet siger, ligger de bedste kompetencer i Arbejdstilsynet.
Det giver i øvrigt også forældrene, som hr. Bent Bøgsted har nævnt nogle gange, en mulighed for at få klageadgang gennem Arbejdstilsynet, og den klageadgang har de ikke i dag til politiet.
Bent Bøgsted (DF), 2017-03-21:
Det er fair nok, at hr. Karsten Hønge har den opfattelse, og jeg har også sagt, at hvis der er nogle gråzoner, vi kan rette op på, er vi klar til at kigge på det.
Men at lave det om fra det, som det er i dag, er Dansk Folkeparti ikke indstillet på at gøre.