runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-04-07:
Så derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre noget.
Nu er det jo sådan, at de elever, der bor i Greve Kommune, rent faktisk kan risikere at blive placeret på et gymnasie rigtig langt væk fra Greve Kommune.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren kan bekræfte, at det forholder sig sådan, som ordføreren for Socialdemokratiet var inde på, nemlig at der fra Karlslunde til Greve og Solrød Gymnasium er så og så langt, og at det ligesom er der, eleverne vil komme til at gå.
For det er ikke sådan, det i virkeligheden forholder sig i min optik.
Morten Dahlin (V), 2022-04-07:
Tusind tak for det spørgsmål.
Jeg deler hundrede procent spørgerens analyse af Greve Gymnasium som en succeshistorie, som man nu risikerer at smide på gulvet.
Der blev jo også før spurgt ind til Solrød Gymnasium, som jo så ligger uden for den fordelingszone, Greve Gymnasium ligger i.
Jeg tror ikke, spørgeren, der stillede spørgsmålet, var klar over det, men det ligger jo så uden for fordelingszonen.
Så man kan godt søge ind på Solrød Gymnasium, men vi ved alle sammen godt, hvad der sker, hvis alle de elever fra Greve, som regeringen havde tænkt sig at tvangsfordele til Ishøj, Albertslund og Høje-Taastrup, søger mod Solrød.
Mon ikke Solrød Gymnasium så bliver kapacitetsbegrænset, for ellers kommer den her plan jo ikke til at virke?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-07:
Det lyder som en meget bekymrende udvikling, men man kan jo sige, at hvis 20 pct. af eleverne, som går der, har en anden etnisk baggrund, hvilket er et højere procenttal end det lokale, så er det måske en succes, i forhold til at det faktisk er lykkedes med integrationen i Greve.
Der er også det her med zoner.
Jeg kan forstå, der har været spørgsmål omkring det i forhold til Grevezonen.
Og så er der Roskilde og Køge, som ikke er med i det her.
Hvad ser man nu af implikationer?
Hvor vil eleverne formentlig søge hen?
Morten Dahlin (V), 2022-04-07:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror, man vil være ked af at høre, at man har fået vendt udviklingen på gymnasiet, for den har aldrig været dårlig.
Man har sikret, at man ikke endte i en negativ spiral.
Og man har jo faktisk på Greve Gymnasium et procenttal af ikkevestlige indvandrere, der ligger på 20, på trods af at det i kommunen kun er 13 pct.
Det har man gjort ved at have en synlig ledelse, ved at have nogle dygtige medarbejdere og ved at have en tydelig strategi, f.eks. om, at man ikke accepterer, at der tales arabisk ude i krogene.
Det, der vil være konsekvensen for Greve Gymnasium, er, at man risikerer, at det store arbejde, der er blevet lavet, falder på gulvet.
Man risikerer at udvikle sig på en måde, så man ender i en negativ spiral.
Og muligheden for, at de hundredvis af elever fra Greve, der ønsker at gå på deres lokale gymnasium, rent faktisk kan gøre det, bliver nu beskåret, og de elever skal nu transporteres rundt i helt op til en time til andre gymnasier, som ligger langt væk, og som de ikke har lyst til at gå på.
Det synes jeg er en ærgerlig udvikling.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-07:
Tak for en god tale.
Jeg synes, ordføreren virkelig tydeligt får italesat, hvad det her går ud på.
Jeg vil gerne lige tage udgangspunkt i Greve Gymnasium.
Der er en bred sammensætning af elever, både økonomisk, men også etnisk, hvis man kan nævne det her.
Det er ligesom lykkedes i Greve.
Hvad tror hr. Morten Dahlin er konsekvenserne for Greve Gymnasium i forhold til det her forslag?
Morten Dahlin (V), 2022-04-07:
Jamen Socialdemokratiet behandler ungdommen som brikker i et brætspil, hvor man bliver rykket rundt, ikke efter hvad man selv har præsteret, men udelukkende baseret på, hvad ens forældre tjener.
Altså, vi har et princip om, at det ikke skal være dine forældres lønindkomst, der afgør, hvor du må gå i skole, og det er desværre det system, man implementerer med det her.
Jeg var overhovedet ikke vævende.
Jeg gav tre meget konkrete svar på, hvordan Venstre synes man skulle løse det her, men vi har jo en grundlæggende politisk og ideologisk uenighed her.
Vi går ind for det frie skolevalg, vi tror på det enkelte menneske, også de unge.
Socialdemokratiet vil en anden vej.
Jens Joel (S), 2022-04-07:
Altså, det er jo fuldstændig bizart at skulle høre, at de unge mennesker er brikker på et spillebræt i en situation, hvor 84 pct. af de unge mennesker forventes at få deres førsteprioritet – i øvrigt i et land, hvor man kan vælge den uddannelse, man ønsker efter folkeskolen.
Hr. Morten Dahlin er lidt vævende i sit svar på, hvad man egentlig kunne have gjort, men er det, man skulle høre, at man kunne have lukket nogle gymnasier og så tvangsfordelt nogle af de elever fra de lukkede gymnasier på nogle af de andre gymnasier?
Var det det, der var Venstres løsningsforslag?
Morten Dahlin (V), 2022-04-07:
Jamen der er masser af ting, man kunne gøre, hvis man rent faktisk havde et ønske om at løse ghettoproblemerne og ikke førte socialistisk klassekamp om omfordeling.
For det første kunne man have valgt at kombinere den her elevfordelingsaftale med en taxameterreform, for så kunne man have givet nogle af gymnasierne nogle muskler til at gøre sig mere attraktive.
For det andet er der jo faktisk også elementer, vi bakker op om, f.eks. det med, at man kan stoppe optag på nogle bestemte skoler; det synes vi er et godt værktøj.
Og for det tredje kunne man jo have gjort kapacitetsfastsættelse til et mere politisk spørgsmål, men det har man fra regeringens side nægtet at gøre, men hvis man gjorde det, kunne man jo udvide nogle af de populære gymnasier og derved sikre en mere bred elevfordeling, samtidig med at man bevarer det frie valg, men den sidste del nægtede regeringen jo desværre, for det her handlede ikke om at løse ghettoudfordringerne i Danmark.
Det her handlede om at realisere det socialdemokratiske drømmesamfund og lave social ingeniør-kunst, hvor de unge bare er brikker, man kan rykke rundt på et spillebræt.
Jeg synes, det er ærgerligt.
Jens Joel (S), 2022-04-07:
Tak for det.
Og tak til hr. Morten Dahlin for talen.
Der er mange ting, man kan gribe fat i, men hvis vi nu skal prøve at fokusere på den udfordring, som Venstres egen undervisningsminister tog fat i, nemlig det, der i en artikel fra september 2016 blev kaldt »Ellen Trane vil gøre op med »ghettogymnasier« inden næste skoleår«, hvad er så Venstres løsning, som fru Ellen Trane Nørby og Venstre har puttet med siden 2016?
Jens Joel (S), 2022-04-07:
Okay, det var nok meget godt, at jeg ikke vidste, det var der, vi skulle hen.
Jeg vil sige til hr. Ole Birk Olesen, at det, der er humlen, er jo, at det nuværende afstandskriterium er det, der gælder i dag, og er det, der har skabt de polariseringsproblemer og i øvrigt de ghettogymnasier, og hvad det ellers er blevet kaldt, som jeg faktisk tror at hr. Ole Birk Olesen også synes er et problem, der skal håndteres.
Det bliver det jo ikke med den nuværende ordning.
Morten Dahlin (V), 2022-04-07:
Jeg bliver nødt til at sige, at det har ungdommen heller ikke.
Ungdommen har ikke et eller andet talerør i Danmark, så fordi en eller anden venstreorienteret studenterorganisation synes, det er en god idé, så synes hele ungdommen det også.
Altså, det tror jeg også godt at ordføreren ved.
Så må jeg bare sige, at vi jo har et system i dag med en ret høj grad af frit skolevalg, og nu vil man indføre en model med en mindre grad af frit skolevalg.
Og man lægger et element ind, og det synes jeg faktisk man kommer meget behændigt uden om – jeg tror ikke engang, den socialdemokratiske ordfører nævnte det.
Det parameter, som fremtidens gymnasieelever skal fordeles ud fra, er, hvor meget deres forældre tjener.
Altså, man kommer til at dele unge mennesker op i tre kategorier baseret på, hvor meget deres forældre får i løn: højindkomst, mellemindkomst og lavindkomst.
Så søger man ind på et gymnasium – hvert gymnasium får en kvote – og hvis kvoten er opbrugt for den kategori, ens forældres løn ligger i, bliver man tvangsfordelt på et andet gymnasium.
Helt ærligt, er det virkelig kernesocialdemokratisk politik?
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-07:
I Herlev ligger der et meget fint gymnasium.
Grunden til, at jeg kommer ind på det nu, er, at ordføreren før mente, at transporttid er et stort problem.
Jeg ved, at der i dag er rigtig mange unge i Herlev – som ellers er en meget blandet by, hvor vi bor sammen på kryds og tværs – som søger til bl.a. Ballerup for at gå i gymnasie i stedet for at tage hen på det gymnasie, der ligger lige rundt om hjørnet, og hvor man jo oplagt kunne gå, når nu man er en blandet by, hvor vi sådan set på kryds og tværs af sociale og etniske skel er rimelig repræsentativt repræsenteret.
Men derfor vil jeg bare høre, om ordføreren ikke kan bekræfte, at vi netop ville få nedbragt transporttiden med den her model, for så ville man få gymnasier, der afspejler befolkningen, kort fra der, hvor folk rent faktisk bor.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2022-04-07:
Vi har jo altså også sagt, at vi må tage det løbende og se, om der er udfordringer, og så må vi selvfølgelig tilpasse det.
Men sådan er det jo altid med ny politik.
Vi kan ikke vide på forhånd helt konkret, hvordan det udarter.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-07:
Jeg ved godt, at Socialistisk Folkeparti er et socialistisk parti, som går ind for tvang, det er vi alle sammen bekendt med, men jeg er godt nok skuffet over, at man med åbne øjne går ind i en aftale, hvor man i den grad gambler med unge menneskers trivsel.
Jeg er faktisk en lille smule chokeret.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2022-04-07:
For det første tror jeg, at de fleste skoleledere vil gå med til at flytte eleven, hvis det er velbegrundet.
For det andet tror jeg, at man, hvis man følger bare lidt med i politik, godt ved, at de unges trivsel er en dagsorden, der står meget højt på listen for SF.
Men der er også andre sager, der står højt på SF's dagsorden, og det er f.eks., at vi ikke kun omgås dem, der minder om os mest, men også børn og unge fra andre sociale lag, fordi vi tror på, at det giver den bedste sammenhængskraft i vores samfund.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-07:
Jeg troede faktisk, at Socialistisk Folkeparti var et parti, som kerede sig om unge menneskers trivsel, men det kan jeg så konstatere de ikke er.
For man vedtager nu og her en aftale, som netop går diametralt imod det, som de unge mennesker selv ønsker.
Hvad er det her for noget?
Det må ordføreren altså komme med et svar på.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2022-04-07:
Jeg anerkender, at der er nogle elever, der ikke vil få deres førsteprioritet, men sådan er det også i dag.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-07:
Åh, jo, det ved vi godt, og det ved vi ud fra det forhold, at eleven selv foretrækker at være inde i den by eller den kommune, når han eller hun skal gå på gymnasiet, som han eller hun bor i.
Derfor bør vi tage det som udgangspunkt og sige: Det er nok det, som er bedst for vedkommende, for det er det, vedkommende selv vil.
Så kan vi lige få et ordentligt svar på spørgsmålet: Anerkender ordføreren, at den her reform vil mindske livskvaliteten hos en masse unge mennesker, som bliver tvunget til at gå på gymnasiet langt væk fra deres bopæl, fordi regeringen og SF har ideologiske mål?
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2022-04-07:
Det er jo hypotetisk.
Vi ved jo ikke – hverken jeg eller ordføreren ved, om eleven ville få det bedre af at gå på gymnasiet inde i byen med elever, der ligner vedkommende, eller om eleven faktisk ville få det godt af at være sammen med klassekammerater, der ikke ligner vedkommende.
Det ved vi jo sådan set ikke noget om.
Tak for ordet.
Jeg vil i stedet holde hans tale.
I sommers landede vi aftalen om en ny elevfordeling på gymnasierne, og i SF er vi både glade og stolte over den, for det var afgørende, at vi fandt en ny model – en model, der holder hånden under de lukningstruede gymnasier og sørger for, at vores unge begår sig i mangfoldige miljøer, og en model, der samtidig sikrer uddannelser i hele landet, for kun på den måde kan vi give eleverne et reelt frit valg.
Det lykkedes at lande en aftale, der kan netop det, og det er en kæmpe sejr.
Vi sikrer med aftalen, at det ikke længere handler om at have det laveste postnummer for at blive optaget på et gymnasium i København, og på den måde sikrer vi også, at vores unge ikke klumper sig sammen efter socioøkonomisk eller kulturel baggrund.
Det er altså rigtig vigtigt, at vores unge er i miljøer, der afspejler vores samfund, og ikke kun får venner, der ligner dem selv.
Med aftalen her sikrer vi de unges reelle frie valg, uanset hvor i landet de kommer fra, så de kan søge lige netop den studieretning, de ønsker, og lige netop det gymnasium, de drømmer om.
Samtidig støtter vi elevgrundlaget på de gymnasier, der på grund af det nuværende søgemønster er ekstra hårdt ramt.
For den skæve fordeling har medført, at en række gymnasier har oplevet et markant fald i antallet af ansøgere, og det har skabt en dårlig spiral.
I sidste ende har det en enorm konsekvens for skolernes udbudsmuligheder og kan gøre dem lukningstruede, og det går ikke.
Vores unge skal have mulighed for at uddanne sig i hele landet.
Derfor var det afgørende for SF, at vi med aftalen netop sikrer elevgrundlaget, så de mest udfordrede skoler kan komme tilbage på rette kurs.
Vi er rigtig glade for, at vi nu både får reduceret den konkurrence, der har været mellem gymnasierne, og afskaffet ventelisterne.
For det har været skævvredet gymnasierne imellem og skabt dårlige miljøer på de mindre søgte gymnasier.
Så SF tilslutter sig naturligvis forslaget.
Morten Dahlin (V), 2022-04-07:
Det er modtaget.
Og jeg vil håbe, at de forhandlinger kan starte efter næste valg, når der forhåbentlig er et blåt flertal.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-07:
Tak for det.
Det vil jeg glæde mig til.
I øvrigt ser vi også gerne, at man generelt forhandler en ny gymnasieaftale, hvor man reelt sikrer et frit valg og også gerne gør op med nogle af de uhensigtsmæssigheder, som er i det system, vi har i dag.
Morten Dahlin (V), 2022-04-07:
Det kan jeg bekræfte – det vil være Venstres mål.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-07:
Tusind tak.
I Nye Borgerlige har vi været imod tvangsfordeling helt fra starten af, og det er rigtig, rigtig godt se, at vi står forholdsvis samlet i den borgerlige opposition.
Jeg vil bare gerne have Venstres ordfører til at bekræfte, at vi med et borgerligt flertal efter næste valg går benhårdt efter at få fjernet det her røde makværk af en gymnasieaftale.
Morten Dahlin (V), 2022-04-07:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
Jeg har ikke set nogen tal, der viser, at den her model fører til mindre transporttid, tværtimod.
Altså, de unge i Herlev, der faktisk har lyst til at gå på gymnasiet i Ballerup, vil få mindre mulighed for det i fremtiden.
Så vil jeg bare vende tilbage til princippet, for det her er jo en principiel og ideologisk diskussion.
Skal det være, hvor meget dine forældre får i løn, der afgør, hvor du går i skole, eller skal det være dit eget frie valg?
Altså, vi synes det sidste.
Socialdemokratiet synes desværre, selv om jeg prøver at overbevise dem om det modsatte, det første.
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-04-07:
Altså, jeg anerkender stadig væk ikke, at der er tale om en tvangsfordeling.
Der er faktisk tale om det modsatte, nemlig at vi har lavet en aftale, der tager udgangspunkt i, at eleverne skal kunne vælge, hvor de vil gå på uddannelsen, men i og med at bygningerne jo ikke kan rumme en uendelig mængde elever, har vi, ligesom der i øvrigt har været, en regulering af optaget også på kapaciteten.
Om det er lavet på mavefornemmelser?
Nej, det er det ikke.
Som jeg er blevet orienteret om det, er der af ministeriet lavet meget grundige undersøgelser, som har vist, hvad det her ville betyde i forhold til en mangfoldighed i elevsammensætningen, i forhold til transporttid.
Men som det er fremgået meget tydeligt og lægges åbent frem, er det nogle estimater, som man har lavet i ministeriet.
Jeg går ud fra, de er lavet så godt som overhovedet muligt.
Men det gør da, at der er en vis usikkerhed om, hvordan det her præcis kommer til at falde ud, når det bliver implementeret, og det er lige præcis derfor, vi også har aftalt, at aftalepartierne så kan gå ind at justere, hvis vi vurderer, at der er behov for det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-07:
Altså, jeg synes, det fremmer sagen bedst, hvis man ærligt redegør for sine bevæggrunde, sine overvejelser og også sine argumenter for, hvorfor man gør, som man gør.
Det hjælper på tingene.
I mange år har vi haft en forløjet diskussion om indvandringen, immigrationen, kulturbaggrunde og religiøse baggrunde.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-07:
Jamen jeg vejrer også lidt en åbning for, at vi forhåbentlig kan få lavet det om efter næste valg.
Men tak for at være meget, meget ærlig om det fra Dansk Folkepartis ordførers side.
I Nye Borgerlige har vi en meget, meget klar holdning til, at det selvfølgelig ikke er børnene, der skal betale regningen for den forfejlede udlændingepolitik.
Vi skal have løst problemerne fra bunden – det har jeg sagt tidligere – men så ligger der jo også i det frie valg, at man kan vælge noget fra, og jeg synes, at danske børn og unge skal have mulighed for at vælge indvandrergymnasierne fra, også fremadrettet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-07:
Jo, det er jeg faktisk enig med fru Mette Thiesen i, og man kunne jo føre sagen videre.
På mange måder er det jo symptombehandling, og det er også at lade institutioner løse en integrationsopgave, som egentlig ikke er deres opgave.
Det, vi står tilbage med på grund af fædrenes synder, er det børnene der kommer til at bære.
Vi advarede imod det – man gjorde det alligevel.
Vi har så valgt at forsøge at løse opgaven.
Det er ikke verdens bedste løsning, men det er trods alt en løsning.
Det hjælper landdistriktsgymnasierne voldsomt, og så hjælper det nogle få gymnasier i hovedstadsområdet og i de store byer, og så kommer andre til at løfte mere.
Men godt er det ikke.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-07:
Og tak til ordføreren for en meget reflekteret tale.
Der var en ting, jeg bed mærke i i ordførerens tale, og det var det her med, at ordføreren sagde, at Dansk Folkeparti netop ikke ville – så at sige – efterlade regningen i børneværelset.
Men det er jo præcis det, man gør med den her aftale.
For selv med de her fordelingskrav og det her maks. på 30 pct. vil der være nogle, der bliver fordelt over på nogle gymnasier, som vil have en meget, meget stor andel af – for at sige det, som det er – uopdragne indvandrerdrenge, som i øvrigt slet ikke burde gå der.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-07:
Målet skulle jo gerne være, at han ikke bliver tvunget hen på et gymnasium, hvor der er en overvægt.
Vi skulle jo gerne nå frem til, at der er en nogenlunde mere ligelig fordeling, så de gymnasier, der i dag ikke løfter opgaven, i fremtiden kommer til at afhjælpe de gymnasier, som i høj grad løfter opgaven.
Men hr. Morten Dahlin har jo ret: Det bliver altid svært, når det bliver helt konkret, og jeg vil selvfølgelig forstå, hvorfor han er frustreret.
Morten Dahlin (V), 2022-04-07:
Tak for det.
Tak for svaret, som jeg sådan set ser som en åbning for, at man, hvis realiteterne viser nogle af de ting, vi har som bekymringer, er villig til at sætte sig ned og kigge på det.
Det tager jeg positivt ned.
Når nu ordføreren har gjort sig de overvejelser, ordføreren har gjort sig og Dansk Folkeparti har gjort sig, hvad vil ordføreren så egentlig sige til den etnisk danske dreng, der gerne ville gå på sit lokale gymnasium, hvor der fortrinsvis er etniske danskere, når han nu bliver tvunget ad den ene eller den anden vej til at komme hen på et gymnasium, hvor der er en overvægt af ikkevestlige indvandrere?
Hvad er Dansk Folkepartis svar og forklaring til ham?
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-07:
Jeg synes, man skal være ærlig og sige, at man selvfølgelig holder de aftaler, man indgår, indtil virkeligheden har ændret forudsætningerne for den aftale, der er indgået.
Og hvis forudsætningerne er voldsomt ændrede, er jeg sikker på, at de nuværende aftaleparter også vil være interesserede i eventuelt at justere eller ændre aftalen.
Det er jo en hypotetisk situation, ordføreren fremfører, og det ved hr. Martin, nej, hr. Morten Dahlin – arh, jeg siger altid Martin Dahlin – hr. Morten Dahlin jo godt.
Så vi står selvfølgelig ved vores aftale og stemmer også for her ved tredjebehandlingen.
Morten Dahlin (V), 2022-04-07:
Tak til ordføreren for noget, jeg synes er en meget ærlig tale og i virkeligheden meget reflekterende, og som jo også lukker os ret meget ind i det diskussionsrum, der har været i Dansk Folkeparti, og de overvejelser, man har haft, for og imod.
Det synes jeg egentlig er meget ærligt.
Også tak for at sige det med det frie valg ærligt, altså at der vil være et beskåret frit valg.
Vi har fra andre ordførere hørt sådan lidt uld i mund, hvor man har sagt, at der kommer bedre elevfordeling, men man vil ikke rigtig sige, at man beskærer det frie valg – så der skal egentlig være ros for det.
Jeg hører også, at Dansk Folkeparti har været meget optaget af landdistriktsmodellen i det her, altså afstandszonerne, og derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren om noget.
Lad os sige, vi nu skulle være i den heldige situation, at der kommer et blåt flertal efter et valg og en ny undervisningsminister siger: Okay, lad os arbejde videre med den model for afstandszonerne, der ligger, for der er sådan set nogle gode takter i det, men vi har en udfordring inde i fordelingszonerne, for der bliver det frie valg simpelt hen beskåret for meget.
Kunne Dansk Folkeparti så se sig selv gå konstruktivt ind i en sådan dialog om at finde en bedre model der, eller vil man sidde sammen med det flertal, man er en del af nu bag den her aftale, og sige: Vi vil ikke lave ændringer?
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-07:
Det kunne man jo også have gjort, men det gjorde man ikke, da man sad i regering – altså, Liberal Alliance havde jo undervisningsministerposten, men man søgte ikke den løsning – for i virkelighedens verden er det faktisk ikke særlig nemt at gøre det, som hr. Ole Birk Olesen foreslår.
Men jeg forstår ikke, hvorfor man ikke gjorde noget ved det, da man sad med regeringsmagten.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-07:
Hvorfor kunne man ikke gå den vej?
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-07:
Jo, vi foreslog jo en distriktsmodel, men det var der ikke opbakning til.
Jeg tror heller ikke, at Enhedslisten egentlig bakkede vores distriktsmodel op, men jeg var ikke med til forhandlingerne.
De borgerlige partier kunne jo så have hjulpet os til den model, for den havde helt undgået vilkårlighed, så man vidste, hvilket gymnasium man hører til.
De var vigtige for os – det var vigtigt, at de blev opretholdt.
Og det gør de med denne aftale.
Vi sikrer et indtægtsgrundlag for dem.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-07:
Der er jo ingen tvivl om, at der har været og der stadig også er problemer med nogle gymnasier, der fungerer som magnetgymnasier på elever med en anden etnisk baggrund end dansk, hvor gymnasiet så kan komme til at være en forlængelse af et parallelsamfund, de lever i, der, hvor de lever.
Derfor skal man selvfølgelig gøre noget ved det.
Men der er da kæmpe forskel på at gøre noget ved problemerne der, hvor problemerne er, og så at tvinge alle mulige andre mennesker, som ikke har de problemer, til at rykke rundt i verden for at løse et problem et andet sted.
Kunne Dansk Folkeparti virkelig ikke i forhandlingerne eller i forhandlinger med sig selv finde på en model, som behandlede problemgymnasierne uden at gøre det til et problem for alle andre gymnasier?
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-07:
Jamen det gør vi jo med alle aftaler.
Hvis det viser sig, at det ikke fungerer, så går vi ind og justerer, og eventuelt laver vi det helt om.
Det gælder selvfølgelig også for den her.
Men vi er med i aftalen, og derfor stemmer vi selvfølgelig også for den her aftale under tredjebehandlingen, når den kommer i salen.
Britt Bager (KF), 2022-04-07:
Det er jeg meget glad for at høre.
Så vil jeg blot høre ordføreren om noget.
Han siger selv, at det her ikke er verdens bedste model.
Der bliver forhåbentlig et tidspunkt, hvor der skal evalueres på den her aftale.
Hvis det viser sig, at det her har betydelige konsekvenser for eleverne, bl.a. for elevernes trivsel og også i form af et stort frafald, er ordførerens parti så villig til at se på en anden model, eventuelt med et andet flertal i Folketinget?