Bent Bøgsted (DF), 2019-11-19:
Tak for det, formand.
Det er jo en rigtig god debat, når man ser på, hvad den handler om, for der er jo forskellige meninger om, om det er noget med flygtninge/indvandrere, eller om det er noget med arbejdsmarkedet.
Vi behandler det som noget inden for arbejdsmarkedet, men uanset hvad kan man sige, at meningerne er lidt delte.
Det er faktisk en lovgivning, hvor jeg vil mene statsministeren og hendes regering – så kommer der et ord, jeg ikke må sige – gør grin med de danskere, der er ude på arbejdsmarkedet og knokler dagen lang til en mindsteløn.
De har en løn på 18.000-19.000 kr. om måneden, hvorfra der selvfølgelig skal modregnes skat, før vi får det beløb, de har rådighed – det er klart.
Hvis man tager en enlig mor med tre børn, der har taget et job i Netto eller Fakta, eller hvor det er, og arbejder til mindstelønnen – måske på 19.000 kr. om måneden – hvorfra der også skal trækkes udgifter til, at de kan komme på arbejde, så må hun føle sig til grin med den her lovgivning.
Den her lovgivning omhandler jo selvfølgelig dem, der er ramt af kontanthjælpsloftet.
Det er så den mindste del af dem.
Størstedelen af dem, der får gavn af den her lov, er integrationsydelsesmodtagere, står der i nogle svar.
Det er så det, der er lavet om til selvforsørgelse, hjemsendelse eller overgangsydelse, fordi de skal sendes hjem.
35 pct. af dem er syrere, der skal sendes hjem – de skal sådan set ikke være her.
Det er ikke sikkert, de får opholdstilladelse.
Alligevel tildeler regeringen med den her ydelse et beløb, der svarer til, at de med tre børn eller flere kan få 3.050 kr. om måneden, og det er en gennemsnitsydelse, fremgår det af et svar fra ministeren, så det må stå til troende, i hvert fald indtil det modsatte er bevist.
Godt nok står der i loven, at kontanthjælpsmodtagere ikke kan få mere end den kontanthjælp, de har fået med kontanthjælpsloftet, men det gælder ikke dem, der er på hjemsendelse, så vidt jeg er klar over.
3.050 kr. skattefrit svarer til, at man skal ud at tjene noget med 72.000 kr. – sådan cirka 70.000 kroner – for at have det samme beløb efter skat.
Det er altså noget af et beløb, man giver i den forbindelse.
Hvorfor skulle de så være interesseret i at blive sendt hjem?
Hvorfor skulle de så være interesseret at komme ud på arbejdsmarkedet?
Vi har i beskæftigelsesloven fastsat, at der også skal ske en mere jobrettet indsats over for kontanthjælpsmodtagere – de skal hjælpes til at få et job.
Det gælder også dem, der er forsørgere, og som får gavn af det beløb her.
Men alt andet lige må man jo bare sige, at det her må være et knæfald fra regeringens side over for en indvandringspolitik, der skrider i den forkerte retning.
Regeringen ser stort på det, som de lovede op til valget, hvor statsministeren stod og lovede, at der ikke ville ske ændringer.
Den stramme udlændingepolitik skulle køre videre.
Den indsats, der er, for at få folk hjemsendt kører videre.
Så laver man det her indgreb, hvor man så giver især dem, der er på hjemsendelsesydelse, et rigtig stort beløb.
63 pct. af dem, der får gavn af det her, er jo personer af ikkevestlig herkomst.
Det er simpelt hen noget af det mest gennemgribende og nedgørende over for den dansker, der tager et lavtlønsjob – han eller hun vil føle sig til grin.
Jeg kan garantere, at der også er mange med tre børn, der har et job til mindstelønnen, som heller ikke har råd til at lade deres børn deltage i alt muligt.
Men jeg hører ikke regeringen sige, at nu skal vi hæve mindstelønnen, så de lavestlønnede kan få noget mere med hjem.
Det er heller ikke dem, der skal have nogle flere ydelser, så de kan få dagligdagen til at fungere for deres børn.
Nej, det her drejer sig om først og fremmest om indvandrere.
Jeg må sige tillykke til De Radikale for, at de har formået at få regeringen overbevist om, at der skal gøres en stor indsats for den radikale vælgergruppe her.
Det er det, der er lykkedes her, og det må jeg så bare erkende.
Men en ting er i hvert fald sikker: Det bliver ikke med hjælp fra Dansk Folkepartis stemmer, at den her lov kommer igennem.
Det kan vi simpelt hen være med til.
Man skulle måske have brugt pengene til at sørge for at få hjemsendt dem, der ikke skal være her, og få dem, der nu skal have et job, ud på arbejdsmarkedet.