Henning Hyllested (EL), 2017-10-10:
Tak for det.
Det er helt udelukket for Enhedslisten at medvirke til udvidelse af et skibsregister, som registrerer skibe efter en lov, der udelukker danske faglige organisationer fra at repræsentere de udenlandske søfarende om bord på et stykke Danmark, som det jo er.
Jeg taler som bekendt om § 10 i DIS-loven, især stk. 2, men også stk. 3.
Og det er en paragraf, som gang på gang er blevet kritiseret af den internationale arbejdsorganisation ILO, fordi den er i strid med ILO-konventionerne 87 og 98, som handler om foreningsfriheden, som handler om retten til at organisere sig, som handler om retten til at forhandle kollektivt og kollektive aftaler.
Det er faktisk denne lov og dette register, der betyder, at dannebrog, når det flages af DIS-skibe, i vidt omfang opfattes som bekvemmelighedsflag af danske søfarende.
Og som bekendt er det jo altså også – i modstrid med hvad der var intentionen med DIS-loven i sin tid – meget småt med danske arbejdspladser om bord på skibe i DIS-registeret, især når vi snakker dæksbesætning.
Så selv om der snakkes om vækst – igen igen, kan man sige, altså det store buzzword – som begrundelse for det her lovforslag, også om at udvide DIS-registeret, så er det i hvert fald ikke danske arbejdspladser, det handler om, jævnfør i øvrigt også høringssvaret fra CO-Søfart, som jo opgør tallet til et stort rundt nul.
Det er selvfølgelig også al den stund, at der er tale om nemmere adgang for udenlandske redere og deres skibe.
Med lovforslaget lægges der op til lempeligere krav til etablering for udenlandske rederier, der lader skibe registrere i DIS, i stil med de regler, der gælder for rederier fra EU- og EØS-lande.
Jeg vil dog sige, at det her i det mindste gør sig gældende, at der er en eller anden form for styr på tingene, når vi snakker EU og EØS.
Når man ser på de eksempler på krav, der stilles til aktivitet, altså aktivitetsbestemmelsen, må jeg sige, at det ser meget slapt ud.
Efter min mening er det nærmest elastik i metermål.
Man bygger på formuleringer som en vis form for økonomisk aktivitet, at man skal have en erklæring fra skibets ejer om, at skibets drift skam varetages fra Danmark, at rederiet skal opfylde betingelserne for at være omfattet af tonnageskatten, eller at skibet er indehaver af certifikatet, der beviser, at det overholder kravene til sikkerhed om bord.
Og det kan heller ikke udelukkes, som der står, at forskellige aktiviteter, som kan dokumenteres, har en reel aktivitet her i landet i tilknytning til skibet.
Det er ikke særlig præcise krav, som kan omregnes i arbejdspladser og økonomisk aktivitet, i hvert fald ikke i Danmark.
Man gør i bemærkningerne til lovforslaget og høringsnotatet meget ud af at understrege, at dette tiltag ikke gør DIS-registeret til et åbent register.
Men så vil jeg sige, at med de her meget lempelige aktivitetskrav er det i hvert fald meget tæt på – og det er vel også derfor, at man har så travlt med at forsværge, at DIS efter denne åbning skulle være et åbent register.
I kraft af indgåede aftaler om f.eks. sociale konventioner med en række lande vil Danmark skulle udbrede sit sociale sikkerhedsnet i form af ydelser som bl.a. børnepenge og førtidspension til udenlandske søfarende på såkaldte danske DIS-skibe i større omfang end i dag, altså i kraft af åbningen af DIS-registeret for udenlandske skibe og rederier
Men det fremgår jo ikke, hvilket også CO-Søfart gør opmærksom på, af beregningerne af konsekvenserne af lovforslaget, at der skulle være udgifter for staten som en konsekvens heraf.
I høringsnotatet svarer ministeriet behændigt udenom.
Som man skriver: »Lovforslaget medfører ikke i sig selv ændringer i reglerne om socialsikring af søfarende«.
Men det var altså heller ikke det, som CO-Søfart gjorde opmærksom på i deres høringssvar; de gør såmænd blot opmærksom på, at med hensyn til skibe med udenlandske søfolk om bord på danske skibe, danskflagede skibe, vil de økonomiske forpligtelser alt andet lige blive større for staten – og det regnestykke er ikke med.
Så medmindre ministeren på stedet kan afkræfte, at det forholder sig sådan, vil jeg naturligvis spørge til dette regnestykke i udvalgsbehandlingen.
De øvrige ting i lovforslaget er vi sådan set forholdsvis positive over for.
Vi er dog betænkelige ved en forenklet registrering af pant, for som også bådbogen gør opmærksom på, vil man jo ikke længere kunne se, om det fartøj, man køber, er behæftet med gæld.
Det er en problematik, vi kender fra bilhandel, og den synes vi ikke er værd at overføre til handler med både.
Men ellers er vi positive over for forhøjelse af ansvarsbeløbet ved fjernelse af vrag.
Og vi er positive over for, at man også i private havne kan optage søpant i et skib, der lægger til i havnen.