runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2021-04-19:
For at svare kort på det første spørgsmål: Nej, det ville vi aldrig acceptere.
Og som jeg sagde til hr. Peter Skaarup, er det jo også sådan, at når en dom er afsagt, kan man faktisk få adgang til alle sagens elementer.
Man kan få lov til at læse vidneforklaringer, man kan læse domsreferatet.
Nu har jeg skrevet speciale på jura, og jeg vil sige, at det primært består af at læse domsreferater, og de er ikke svære at få fat i.
I forhold til den anden del synes jeg jo, at det ville være mest relevant, at det blev op til dommerne at afgøre, så det er ikke på den måde en fuldstændig afvisning.
Men jeg må sige, at jeg stadig mangler at høre det gode argument, men det kan jo være, jeg hører det, når fru Inger Støjberg selv kommer på talerstolen, selv om jeg måske tvivler lidt; men jeg vil da lytte grundigt efter.
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-19:
Ja, det var jo lidt en billig omgang, hvis man bare kan slippe af sted med at sige: Jamen jeg synes faktisk lige, der er forskel på de to ting.
Så jeg prøver lige igen: Ville fru Rosa Lund nogen sinde acceptere, at bilag, der var blevet udleveret via en aktindsigt f.eks. til pressen, ikke måtte bliver gengivet direkte, men at de skulle refereres, tygges igennem af pressen, inden de blev bragt?
Mai Mercado (KF), 2021-04-19:
Det gode argument er jo helt entydigt, at det allerede i dag er muligt at lave en tv-transmission, men at det er op til den enkelte retssag at træffe en beslutning om det.
Nu er der ikke så mange andre, der har nævnt det, men det er jo bedre at give en instans en mulighed for at gøre noget frem for at forbyde dem at gøre det, og jeg synes, det er fint, som ordlyden er i dag.
Og jeg er også helt sikker på, at medierne nok skal dække det her, sådan at hvis man sidder og er nysgerrig på, hvad der er foregået i Rigsretten, vil man også kunne læse det på alverdens nyhedsflader, også i Thisted og i Thy.
Det er jeg faktisk slet ikke i tvivl om.
Rosa Lund (EL), 2021-04-19:
Jeg fik ikke rigtig svar på mit spørgsmål, men vi betragter det jo netop som to forskellige ting at føre kontrol med os herinde på Christiansborg og så med domstolene.
Jeg skal så egentlig bare have hr. Peter Skaarup til at bekræfte, at alle jo efterfølgende kan læse en dom.
Alle kan jo gennemgå alt, hvad der er foregået inde i retssalen, uden at det bliver tv- og lydtransmitteret.
Så der er jo faktisk åbenhed om det.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Jeg vil bare godt spørge SF's ordfører, om ikke den her sag alligevel adskiller sig fra normale retssager.
Det er jo en politisk sag, foranstaltet af os herinde på Christiansborg.
SF har været for, at man laver en rigsretssag.
Dansk Folkeparti har været imod det.
Vi har taget debatten her i Folketingssalen.
Vil det ikke være rimeligt, at en så politisk sag, som det er, kunne følges af danskerne, uanset om man bor i Thisted eller i Aabenraa?
Burde det ikke være rimeligt nok?
Halime Oguz (SF), 2021-04-19:
Tak for det, og tak til forslagsstilleren for at fremsætte dette forslag: Jeg fremfører talen på vegne af vores retsordfører, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, som desværre ikke kan være her i dag.
Forslagsstilleren, fru Inger Støjberg, skal til efteråret stå ansigt til ansigt med Rigsrettens højesteretsdommere og politisk udpegede dommere i den sjette danske rigsretssag nogen sinde.
Her ønsker fru Inger Støjberg ifølge forslaget, at det som udgangspunkt skal være muligt for medierne at transmittere lyd og billede direkte fra Rigsrettens forhandlinger.
Som reglerne er i dag, har retsformanden i eksempelvis en straffesag mulighed for undtagelsesvis at give tilladelse til, at der bliver filmet i retslokalet, og skulle nogen ønske at filme i Rigsretten, vil det i givet fald være op til retsformanden.
Det synes vi i SF er en god ordning.
Retsformanden kender sagens substans, vidnerne og ved, hvad der skal afhøres om.
Specielt af hensynet til vidnerne, som flere andre ordførere før mig også har påpeget, bør man se på, at det er en ekstremt følsom situation at afgive vidneforklaring.
Det ved alle, der har været i nærheden af en retssal.
Det fremgår i øvrigt også altid af dommen, hvilke vidneforklaringer der er væsentlige for sagen, og hvorfor der er lagt vægt på dem.
Vi kommer i en meget underlig situation, hvis vi som anklagemyndighed skal lovgive om en verserende rigsretssag.
Det er simpelt hen at kortslutte systemet, og jeg kan ikke se, hvordan vi som Folketing kan foretage os noget, som vedrører den verserende rigsretssag mod fru Inger Støjberg.
Skal vi derfor ændre på reglerne for en rigsret, bør det ikke være i forbindelse med afholdelsen af en; men det skal være i en situation, hvor vi gør det på baggrund af et gennemarbejdet oplæg og uden en rigsret i horisonten.
Af alle de her grunde kan SF ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Jamen prøv at høre: Jeg tror altså, fru Rosa Lund er nødt til at erkende, at det her er totalt politisk.
Og jeg forstår simpelt hen ikke, at Enhedslisten, der gerne vil have fjernet paragraffer i offentlighedsloven for at give mere åbenhed, ikke vil have fuldstændig åbenhed omkring det her.
Det er da helt godnat.
Det her er ikke en hvilken som helst retssag.
Det er en retssag, som politikerne herinde kender alt til.
Men det, jeg synes var godt ved debatten, var, at alle kunne se, hvad det var, Enhedslisten mente, og at alle kunne se, hvad det var Dansk Folkeparti mente, og Enhedslisten var for – meget for – og Dansk Folkeparti var meget imod.
Men alle kunne se det.
Nu får vi så en rigsretssag, hvor det formentlig er forbeholdt nogle få journalister, der har sat tid af i kalenderen til at følge det her, nogle få mennesker, der tilfældigvis bor tæt på, og som kan komme hen og se det.
Og det er det.
Det er da fattigt.
Det burde være i Enhedslistens ånd at gøre det åbent.
Rosa Lund (EL), 2021-04-19:
Tak for det.
Enhedslisten og Dansk Folkeparti har jo ikke mange fællessager, men vi har en, som jeg ved både er meget vigtig for mig selv og for hr. Peter Skaarup, og det er at få ændret offentlighedsloven, så der kommer mere offentlighed i forvaltningen.
Men er hr. Peter Skaarup ikke enig med mig i, at der er stor forskel på borgernes mulighed for at kontrollere os politikere og embedsværket og så på en retssag, hvor der netop skal dømmes?
For jeg er jo sådan set en stor tilhænger af åbenhed i forvaltningen, men jeg synes, vi er lidt inde på en anden spillebane, når det kommer til retssager, og jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre, hvad Dansk Folkeparti tænker om forskellen på de to ting.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Nej, tværtimod er det vores opfattelse med den udvikling, vi ser i samfundet, hvor det, der foregår i Folketingssalen, i gamle dage var en lukket bog for de fleste – jo, der kunne sidde en journalist, og der kunne også sidde et tv-selskab, der optog noget af det, nogle enkelte ting – jo nu er en åben bog.
Vi har en fuldstændig transmission af alt, hvad der foregår i Folketingssalen – noget af det er nok lidt kedeligt, men okay, sådan er det – vi har høringer, og alt muligt er åbent.
Hvorfor så ikke gøre det her åbent?
Det handler om det samme.
Hvorfor ikke, Radikale?
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-19:
Det er jo så ret interessant, at det, der skulle skabe så stor åbenhed, og det, som ordføreren ikke kan se der er nogen argumenter for ikke at indføre, har ordførerens parti så aldrig nogen sinde tidligere selv foreslået, men fordi der nu er en sag, der vedrører fru Inger Støjberg, synes ordføreren og ordførerens parti, at man skal indføre det.
Kan ordføreren ikke se, at det er lidt mærkværdigt, at det lige præcis er, når det er én bestemt, der skal for Rigsretten, at ordføreren så står og nævner, at det er helt afgørende og helt nødvendigt med en tv-transmittering fra retten?
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Jeg må indrømme, at jeg godt nok synes, der er nogle pinlige argumenter i det, som Liberal Alliance kommer med her i dag.
Det her med, at en anklaget på en eller anden måde skulle føle sig forurettet, og at det er derfor, det her forslag kommer, er da for pinligt et argument.
Det handler dybest set om den tid, vi lever i, hvor alt, der foregår i Folketingssalen, i det parlamentariske liv herinde, skal omgærdes af så meget åbenhed som muligt.
Vi har haft en debat om en rigsretssag, hvor vi kunne krydse klinger om det; vi har haft samråd; vi har haft åbne samråd; vi har haft høringer.
Alt har været åbent, men lige pludselig ønsker Liberal Alliance at cutte det hele af, så skal det ikke være åbent, så skal der ikke være tv på længere.
Det er sagens kerne.
Hvorfor vil man egentlig ikke tillade, at danskerne får fuld indsigt i, hvad der foregår i en politisk sag, for det er en politisk sag.
Det tror jeg jeg kan sige med stor sikkerhed at vi ikke har foreslået tidligere.
Halime Oguz (SF), 2021-04-19:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Som jeg også nævnte i min ordførertale, er det ikke mig, der er ordføreren på det her, og det er ikke mig, der har beskæftiget mig med den her sag.
Det må simpelt hen være op til domstolene, og man har jo den mulighed i dag for at gøre det.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Jeg skal beklage, at jeg ikke hørte, at det ikke var fru Halime Oguz, der var ordfører.
Men jeg må bare sige, jeg synes, at sagen adskiller sig væsentligt fra alle mulige andre retssager, som handler om små og store tvister borgere imellem.
Her er det hele Slotsholmen, det er hele embedsmandsapparatet, det er ministre, det er politikere, som alle sammen vil kunne klare sig fint, også selv om der måtte være tv til stede, og det er derfor, Dansk Folkeparti siger: Så lad os da give muligheden.
Jeg synes altså, at der er sådan lidt elitesnobberi over det, som hr. Kristian Hegaard kommer frem med her.
Altså, offentlighedsloven handler om, at journalisterne kan få adgang og ikke adgang og sådan noget.
Og retssager handler ikke om, hvad journalisterne kan.
Her taler vi om den danske befolkning, og det gør vi i øvrigt også omkring offentlighedsloven.
Vi taler om, om danskerne kan få adgang til offentlige dokumenter, ministeriernes dokumenter – altså i offentlighedsloven.
Det er danskerne, vi gerne vil give den mulighed; det er egentlig ikke så meget journalisterne her.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-19:
Jeg kan fuldt ud bekræfte, at Radikale Venstre går ind for at ændre offentlighedsloven, for det vil give journalister langt bedre mulighed for at få adgang til en lang række dokumenter og se, hvad der er op og ned i en konkret sag.
Det er sådan i en domstolsbehandling ved en hovedforhandling, at der har journalister faktisk fuld adgang til at møde frem og se det hele.
Det er jo i virkeligheden det, der adskiller sig fra offentlighedsloven, nemlig rettens behandling.
Journalister har adgang til at overvære rettens behandling, men de har ikke adgang til ret mange dokumenter.
Der er for meget, der undtages fra aktindsigt.
Så på den måde er der fuld overensstemmelse med Radikale Venstres tilgang til begge sager.
For problemet er, at åbenheden ikke er til de offentlige dokumenter.
Åbenheden er til retssalene, og sådan skal det være.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Jeg synes, det er lidt påfaldende.
Vi oplever, at Det Radikale Venstre – synes jeg, positivt – kæmper for at få en bedre offentlighedslov, der giver mere offentlighed i forvaltningen.
Det Radikale Venstre kæmper også for at sætte fru Inger Støjberg for en rigsretssag, og det er jo så det, det er lykkedes at få overbevist alle mulige andre om skal ske.
Ville det så ikke være rimeligt i det mindste, når man gør det, at en sag, der omfatter mennesker, der færdes omkring det politiske miljø på Slotsholmen og i ministerierne og iblandt politikere, blev åben, sådan at danskerne kunne følge med?
Var det for meget forlangt?
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-19:
Mange tak for ordet.
Der har været offentlighed i retsplejen siden 1849.
Det er et grundlæggende retsprincip.
Det skal sikre, at reglerne for rettens behandling overholdes; at alle og enhver kan komme ind fra gaden og se, at reglerne for tiltalte og sagens aktører følges til punkt og prikke.
Den rolle kan medier og andre sagtens udfylde med deres dækning af sagen, uden at det sker ved en egentlig live transmission.
Og jeg er sikker på, at sagen nok skal blive dækket i spalterne – ja, måske endda spalte op og spalte ned.
Så åbenhed er og bliver der et hundrede procent.
På den måde er formålet med offentlighed i retsplejen opfyldt, for det bliver tilset, at alt går rigtigt for sig.
Af mange andre årsager kan Radikale Venstre ikke tilslutte sig nærværende lovforslag.
For det første skal der være respekt for retten, og vidner skal ikke stresses og presses.
Det afgørende er, at de leverer en præcis forklaring, uden at kameraer ånder dem i nakken.
For det andet kan dommere allerede i dag tillade tv-transmittering.
Der har jeg fuld tillid til, at dommerne efter en konkret individuel vurdering, som de plejer, vurderer hensigtsmæssigheden af tv-transmittering afvejet over for rettens behandling.
Det tillades i praksis ofte ved afsigelse af dom.
For det tredje vil det være et nybrud, hvis dem, der er tiltalt, lykkes med at fastsætte regler specifikt for deres egen sag.
Det kan jeg ikke anbefale.
For det fjerde går det imod det grundlæggende retsprincip, at vidner ikke skal overhøre hinandens forklaringer, for det kan føre til, at man bliver påvirket af det, man tidligere har hørt i lignende vidneforklaringer, og det vil til syvende og sidst svække rettens behandling.
At det her lovforslag er fremsat med afsæt i åbenhed, er ét stort bluffnummer.
Det har intet med åbenhed at gøre.
Det skal ikke udvikle sig til et realityshow, for en retssag er ikke et realityshow eller et underholdningsprogram.
Der er heller ikke nogen gode eksempler fra udlandet på, at tv-transmittering styrker retssagens behandling.
Nu må vi lade Rigsretten arbejde i ro og mag; sådan foregår det i en retsstat.
Og Radikale Venstre kan derfor ikke støtte lovforslaget.
Ingen danskere er begrænset i at møde frem ved Rigsrettens behandling, når vi kommer dertil.
Halime Oguz (SF), 2021-04-19:
Som jeg også nævnte i min tale, som ikke er min, men er fru Karina Lorentzen Dehnhardts tale, lægger vi jo op til, at hvis man virkelig vil det, forudsætter det, at det er gennemarbejdet og sendt i høring, hvorvidt det skal være muligt at transmittere kommende rigsretssager.
Det vil vi meget gerne se på.
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-19:
Nu er det bare, fordi det ligesom er blevet sagt flere gange, at det er op til Rigsretten at afgøre.
Halime Oguz (SF), 2021-04-19:
Jeg synes, det er et meget interessant spørgsmål, som jeg vil appellere til at man behandler i udvalget retsordførerne imellem.
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-19:
Jeg skal nok lade være med at spørge sådan specifikt ind til det.
Jeg vil egentlig bare spørge ordføreren, om SF mener, at Rigsretten bør tillade øget åbenhed.
Halime Oguz (SF), 2021-04-19:
Jeg nævnte faktisk i indledningen, at det ikke er mig, der er ordfører på det her, men jeg vil stadig gentage mit svar, og det er, at man har den mulighed i dag, så det må jo være op til domstolene at vurdere, hvorvidt det er oplagt at gøre det.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-19:
Nye Borgerlige kan støtte lovforslaget.
Og det kan jo så gøres med det her forslag: at man får mulighed for at offentliggøre, hvordan de har forholdt sig til skyldsspørgsmålet.
Så jeg kan slet ikke se nogen begrundelse for, hvorfor man ikke skulle gå ind for det forslag, men det kan jeg så høre at der er en del af de andre partier der ikke gør.
Men vi støtter det i hvert fald fra Nye Borgerliges side.
Mai Mercado (KF), 2021-04-19:
Tak for ordet, formand.
I dag er det i forvejen sådan, at det offentliggøres, hvad dommerne i Højesteret stemmer, med navns nævnelse, men det er også sådan, at det ikke er offentligt, hvad lægdommere i form af nævninge eller domsmænd stemmer.
Og det er sådan set principper, som vi grundlæggende bakker op om i Det Konservative Folkeparti.
Det betyder også, at vi umiddelbart godt kan være positive over for at få boret ud, hvad det vil have af betydning, hvis dommernes stemmer i en rigsretssag bliver offentliggjort.
Og her havde det jo været rart, hvis man havde haft nogle høringssvar, man kunne have lænet sig op ad, altså så man kunne have set, hvad Dommerforeningen mener, hvad DJØF mener, og hvad alle de andre mener.
Men der er jo ikke nogen høringssvar til sådan et lovforslag, så det kan vi desværre ikke få at vide her forud for førstebehandlingen.
Vi er noget mere bekymrede, når det kommer til dommere, der er lægdommere.
Man skal jo ikke frygte som lægdommer at blive mødt af vrede mennesker på gaden, som er uenige i den beslutning, man har været med til at træffe, eller at kunne blive udsat for repressalier alene af den grund, at man har været dommer i en rigsretssag; der skal vi jo beskytte vores lægdommere.
Så i den udvalgsbehandling, der kommer, vil vi altså gerne have undersøgt og også gerne stille en smule skarpt på, hvad konsekvenserne ved en fuld offentliggørelse af alle dommere, altså både de juridiske og lægdommerne, potentielt kan være.
Det har vi så af gode grunde ikke i dag, og derfor vil vi altså ad de andre veje stille en række spørgsmål til Justitsministeriet – og også høre ministeriets bekymringer for nærværende lovforslag.
Så derfor stemmer vi ikke for lovforslaget, som det ligger – om end vi godt kan se, at der potentielt kan være positive takter i den del, der vedrører de juridiske dommere.
Rosa Lund (EL), 2021-04-19:
Vi udpeger ligesom alle andre partier en, der er medlem af partiet, og den person vil vi jo netop gerne beskytte i forhold til at kunne foretage den juridiske vurdering, for det kan sagtens være, at den person kommer frem til en anden juridisk vurdering end den vurdering, Enhedslistens folketingsgruppe er kommet frem til.
Så jeg vil gerne understrege, fru Inger Støjberg: Grunden til, at vi ikke vil have, at der skal navne på her, er netop for at sikre, at det bliver den korrekte juridiske vurdering, der bliver lavet, så de her dommere hverken oplever pres fra den ene eller fra den anden side, men netop har plads og rum til at foretage den korrekte juridiske vurdering.
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-19:
Når Enhedslisten udpeger dommere til Rigsretten, er det så sådan, at man udpeger folk, der sådan i store træk ser på tingene, som man gør i Enhedslisten?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-19:
Vi støtter ikke lovforslaget.
Man kan diskutere Rigsrettens sammensætning, og om grundlovens fædre tænkte sig ordentligt om, da de sagde, at halvdelen skulle være udpeget af partierne.
Men jeg tror, at det, der sker, når man som udpeget af et parti kommer ind i en rigsret som dommer eller nævning, eller hvad det nu kaldes, er, at så bliver man en del af et juridisk miljø og man bliver påvirket af, at halvdelen af de dommere, der sidder der, er fra Højesteret.
Så det er meget vigtigt, netop fordi folk er udpeget af partier, at partierne ikke bagefter kan kontrollere, om de har stemt eller afgivet dom på samme måde, som partierne ville have gjort det ud fra politiske hensyn.
Så derfor er vi imod lovforslaget.
Rosa Lund (EL), 2021-04-19:
Nu har jeg selv lige prøvet at finde citatet.
Jeg er ret overbevist om, fru Inger Støjberg, at det, jeg sagde, var, at det smukke er, at der ikke er et politisk pres på de politisk udpegede dommere, og ikke, at det smukke er, at der ikke er åbenhed.
Jeg er helt overbevist om, at det ikke var det, jeg sagde.
Og så må jeg i forhold til tamilsagen sige: Jeg vil gerne læse lidt op på den, for jeg var ikke så gammel, da tamilsagen stod på, så på den måde har jeg det ikke på samme måde i erindringen, men jeg vil stadig vove at påstå, at jeg synes, det er fornuftigt, at der ikke kan opstå det her politiske pres på de politiske dommere, som netop skal foretage en juridisk vurdering og ikke skal opleve et pres, hverken fra mig, fra hr. Preben Bang Henriksen eller fra hr. Peter Skaarup.
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-19:
Tænk sig, at man skulle høre fru Rosa Lund sige, at det smukke er, at vi ikke har offentlighed.
Det må jeg sige.
Det havde jeg ikke forestillet mig at fru Rosa Lund ligesom kunne få over sine læber, men ikke desto mindre, var det det, der blev sagt her.
Man kan i øvrigt også næsten være lidt i tvivl om, hvorvidt fru Rosa Lund overhovedet har læst bemærkningerne til mit lovforslag her i forhold til de ting, der er blevet sagt.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om fru Rosa Lund er enig i, at der efter tamilsagen blev kastet en skygge hen over de politisk udpegede dommere, fordi der var stor diskussion om, hvorvidt de havde stemt, som deres partigrupper i Folketinget gjorde, da man rejste rigsretssagen.
Og jeg vil høre, om ikke fru Rosa Lund kan medgive, at hvis navnene rent faktisk står offentligt og der står, hvad man har stemt, så er man ude over den debat, og medgive, at der jo rent faktisk kan argumenteres for – det er i hvert fald sådan, jeg selv ser det – at der dermed er en beskyttelse af de politisk udpegede dommere, som der sidder i Rigsretten.
Og så vil jeg i øvrigt bare lige sige: Højesteretsdommerne gør det jo normalt, og det her må jo være det, der bedst kan sammenlignes med en højesteretssag og ikke med en by- og landsretssag, som fru Rosa Lund gjorde i begyndelsen.
Rosa Lund (EL), 2021-04-19:
Jamen jeg er glad for, at hr. Peter Skaarup selv nævner det politiske liv.
Der er nemlig meget stor forskel på det arbejde, vi laver herinde i Folketingssalen, og det arbejde, som foregår i en retssal, også på det arbejde, som foregår ved Rigsretten.
Vi kunne aldrig nogen sinde finde på at sige, at det ikke skulle være offentligt, hvad vi stemmer til ting i Folketinget, for vi står på mål for vores politiske holdninger.
De her mennesker skal stå på mål for deres juridiske vurderinger.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Men kan fru Rosa Lund så ikke forklare lidt mere indgående, hvad det præcis er, der skulle skade et medlem, som eventuelt Enhedslisten har udpeget, og som sidder i Rigsretten.
Hvad er det præcis, der skulle være så skadeligt for vedkommende, hvis det kom frem, at vedkommende havde stemt på en bestemt måde i forbindelse med Rigsretten?
Hvad er det, der er så skadeligt ved det, eller er det i virkeligheden ikke bare fuldstændig et spørgsmål om åbenhed og offentlighed, som Enhedslisten generelt gerne vil have i forhold til det, der foregår i det offentlige rum omkring folkestyret herinde?
Rosa Lund (EL), 2021-04-19:
Nej, det er det bestemt ikke, og som hr. Peter Skaarup måske også husker, støttede Enhedslisten faktisk Dansk Folkepartis forslag om, at da der skulle stemmes om Rigsretten, skulle vi alle sammen ind at stemme, og vi var sådan set også klar til at støtte jeres forslag om navneopråb.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Jeg har bare lige tænkt lidt over den argumentation, som fru Rosa Lund kommer med.
Altså, argumentationen er, at det på en eller anden måde ville kunne skade et medlem af Rigsretten, hvis det kom frem, hvad vedkommende stemte i forbindelse med vurderingen af rigsretssagen.
Kunne man forestille sig, at det kunne være et forslag, Enhedslisten også kom med herinde i Folketinget, altså at vi her som folketingsmedlemmer også skulle have hemmelig stemmeafgivning, fordi det måske kunne skade medlemmer af Folketinget, hvis vi stemte på en bestemt måde?
Er det en relevant tankegang, som kommer frem her?
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-19:
Nej, det er også min oplevelse, og jeg kan så også sige, at det, når man sådan sidder og lytter til debatten, simpelt hen er lidt svært at finde hoved og hale i det, og for mit vedkommende er det her jo altså bestemt heller ikke et ønske om på nogen måder at gøre det her til en eller anden forestilling eller noget som helst andet.
Det her er et ønske om at øge offentligheden, så de danskere, der måtte ønske at følge med, har en mulighed for at følge med.
Og som jeg sagde i min første ordførertale, er der jo bare en forskel.
Lastvognsmekanikeren, der bor i Holstebro, kan jo ikke bare komme herover nogle og tredive dage og følge med i rigsretssagen, men det kan advokaten fra Frederiksberg jo altså noget nemmere gøre.
Så der er altså også et demokratisk problem i, synes jeg, at man ikke ønsker åbenhed.