runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-02-22:
Tak for ordet, formand.
Der er de senere år indgået adskillige trepartsaftaler med arbejdsmarkedets parter, hvor vi har taget vigtige skridt i retning af et stærkere og mere retfærdigt arbejdsmarked, deriblandt selvfølgelig den store sejr, det var, da vi blev enige om helt grundlæggende at flytte ansvaret for at finde læreplads fra elevernes skuldre til skolernes.
Samtidig har vi styrket den understøttende indsats for lærepladser og bragt AUB's økonomi tilbage i balance igen.
Det er vigtigt for vores samfund, at vi i fællesskab løfter ansvaret for at skabe bedre rammer for det danske arbejdsmarked.
Det lovforslag, vi skal behandle her i dag, er en genfremsættelse af hovedparten af efterårets lovforslag nr. L 29, som faldt bort på grund af folketingsvalget.
To elementer udestår dog, og det gør de af lovtekniske grunde.
Det gælder modelparametrene i læreplads-AUB for 2023 og afskaffelsen af færdiggørelsestaxameteret på grundforløbet.
Lovforslaget her udmønter i stedet den længe ventede pensionsrefusion af lærlinge og elevers pension, fra de er fyldt 18 år, som blev aftalt helt tilbage i maj 2020.
Samtidig foreslås det at sætte det fleksible AUB-bidrag en smule op for at finansiere den nye ordning med pensionsrefusion.
Man kan sige, at AUB-systemet jo på en måde er uddannelsessystemets Robin Hood-model, hvor alle betaler ind til fællesskabet, men kun de virksomheder, der uddanner elever og lærlinge, får en økonomisk gevinst.
På den måde animeres virksomheder, der er fodslæbende i forhold til at tage lærlinge ind, til at være med til at betale regningen, når fremtidens faglærte skal uddannes.
Det synes vi er et sundt princip.
Endelig foreslås det med lovforslaget her at videreføre det aktivitetsafhængige veu-bidrag, der oprindelig havde historisk ophæng i tidsbegrænsede trepartsaftaler.
Dette var for at sikre en balance mellem udgifter og indtægter over tid i veu-systemet og også for at følge Rigsrevisionens anbefalinger på området.
I lighed med tidligere år foreslås det således at fastsætte det aktivitetsafhængige veu-bidrag for 2023.
Det foreslås, at veu-bidraget sættes ned for at korrigere for det store overskud, der var i 2021.
I Socialdemokratiet er vi glade for, at det her forslag endelig igen er blevet fremsat og forhåbentlig også gennemføres, så lærlinge ned til det fyldte 18. år også kan få fuld pension som en del af deres løn.
Tidligere indbetaling til pension betyder flere penge mellem hænderne og dermed mere frihed i slutningen af arbejdslivet og i pensionisttilværelsen.
For Socialdemokratiet er flere faglærte
en mærkesag, og bedre forhold på arbejdsmarkedet ser vi som et vigtigt skridt i den rigtige retning for den vision.
Derfor bakker vi op om forslaget.
Og jeg skal hilse og sige fra Radikale Venstre, at de også bakker op.
Anni Matthiesen (V), 2023-02-22:
Tak for det, formand, tak for ordet.
Helt overordnet handler det her lovforslag, som vi behandler her i salen i dag, om at gøre erhvervsuddannelserne mere attraktive.
De unge mennesker, der vælger en erhvervsuddannelse, er med til at bryde en skævvridning, og det kan vi være stolte af.
Det er noget, som det betyder rigtig meget for os i Venstre at vi gør en indsats for, altså at flere unge vælger en erhvervsfaglig uddannelse.
De sidste par år er der indgået flere trepartsaftaler med arbejdsmarkedets parter.
Det samarbejde er vigtigt, og det glæder mig, at vi med dette lovforslag kommer et skridt videre.
Lovforslaget her vil styrke indsatsen for at skabe lærepladser til gavn for både eleven, virksomheden og erhvervsskolen.
Lovforslaget er stort set enslydende med det lovforslag, L 29, som vi desværre ikke nåede at behandle i efteråret, da der blev udskrevet valg.
Men samtidig er det sådan, at forslaget her også indeholder en aftale om en pensionsrefusion til virksomhederne.
Alt i alt er lovforslaget, som vi behandler, med til at gøre det bedre og mere attraktivt at vælge en erhvervsuddannelse.
Derfor støtter Venstre naturligvis også lovforslaget.
Tak for ordet.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-02-22:
Mange tak.
Jeg kan se, at der sidder mange unge mennesker på tilhørerpladserne og overværer talen her, så det er vigtigt at sige til jer, at vi har brug for, at flere af jer tager en erhvervsuddannelse og bliver faglærte.
Og med det her lovforslag er vi med til at gøre det mere attraktivt.
Det er egentlig, som allerede nævnt,
Med det her lovforslag fastsætter vi så AUB-bidraget og det aktivitetsafhængige veu-bidrag, og i tillæg hertil – og det er altså det, der gør det mere attraktivt at gå den her vej og blive faglært – indfører vi med lovforslaget, at arbejdsgivere kan få refusion for udgifter til pensionsbidrag, når elever og lærlinge er på skoleophold.
De her udgifter bliver så dækket af AUB-bidraget, og det er altså det, der er trepartsstof.
Så tøv ikke mere, og vælg en erhvervsuddannelse.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DD), 2023-02-22:
Det bliver jo sådan lidt en gentagelse af det, der er sagt, for forslaget her er en delvis genfremsættelse af L 29 fra sidste samling, og det udmønter netop elementer af trepartsaftaler og har først og fremmest til formål at fastsætte offentlige og private virksomheders fleksible uddannelsesbidrag til Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag, AUB.
Det fastsættes hvert år ved lov efter det forventede udgiftsniveau for året samt med en regulering for sammenhæng mellem udgifter og indtægter i det seneste regnskabsår.
Formålet er, at udgifter og indtægter balancerer over tid, og samtidig fortsættes og videreføres voksen- og efteruddannelsesbidraget VEU, som er målrettet deltagelse i erhvervsrettet voksen- og efteruddannelse.
Satsen fastsættes hvert år på baggrund af forventninger til aktiviteten i det kommende år.
Herudover foreslås det også, at AUB som noget nyt skal refundere arbejdsgiveres udgifter til pensionsbidrag i skoleperioder for alle elever og lærlinge med en pensionsrefusionssats på op til 8 pct.
Som sagt er forslaget jo en del af en trepartsaftale, og det støtter vi op om i Danmarksdemokraterne.
Det plejer man netop også at gøre i forhold til trepartsaftaler.
Når jeg står her og læser den her tale op, kommer jeg til at tænke på DM i Skills, som jeg var til.
Og der må jeg jo bare sige, at det var helt fantastisk at opleve så mange unge mennesker til DM i skills i Fredericia, og jeg tænker også, at flere ordførere har været af sted.
Det kan i hvert fald anbefales.
Så Danmarksdemokraterne bakker op, og jeg siger tak for ordet.
Lars Aagaard (M), 2023-02-22:
Før man kan sætte et mål, er det jo ret vigtigt, at man ved, at det, man måler og sætter mål i forhold til, også har noget at gøre med det, man gerne vil.
Så jeg er ikke tilhænger af at lave mål, der bare lyder godt; det skal også være det rigtige, som vi måler.
Jeg synes, emnet er så vigtigt, at det fortjener en mere dyb faglig behandling, før man skrider til simple konklusioner, såsom at fastsætte et politisk mål, som man i øvrigt ikke rigtig ved hvad omhandler, og i øvrigt uden at diskutere, hvad det så er for nogle virkemidler, der skal tages i anvendelse for at opfylde målet.
Det er jeg ikke særlig vild med.
Men hele temaet ser jeg for mig skal være en del af den evaluering af klimaloven, som skal gennemføres i efteråret.
Lise Bertelsen (KF), 2023-02-22:
Tak for det.
Ja, det er virkelig svært at finde på noget nyt omkring L 44.
Det Konservative Folkeparti stemmer for muligheden for adskillelse af Europaskolen fra Sankt Annæ Gymnasium.
Forslaget giver Københavns Kommune mulighed for organisatorisk at adskille Europaskolen fra Sankt Annæ Gymnasium, hvorved Europaskolen bliver en særskilt kommunal institution i kommunen.
Forslaget har faktisk været længe undervejs – 3-4 år, tror jeg – og har opbakning i vores politiske bagland i Københavns Kommune, og vi efterkommer ønsket både fra Danske Gymnasier og kommunen, og derfor bakker vi op.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-02-22:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti er varme og stærke tilhængere af fri- og privatskoler, og vi er også tilhængere af, at disse fri- og privatskoler kan drive internationale linjer eller drives som internationale skoler.
Men det er og bliver ikke en kommunal opgave, og derfor er vi også imod dette lovforslag, fordi Københavns Kommune kommer til at overtage Europaskolen og dermed få ansvaret for denne skole, som er en international skole.
Det giver i vores optik ingen mening, og vi kommer til at stemme nej ved tredjebehandlingen.
Dansk Folkeparti vil gerne være en del af det forenede Folketings partier med dette lovforslag.
Vi støtter lovforslaget, også ved tredjebehandlingen.
Christina Egelund (M), 2023-02-22:
Tak for det, og jeg skal starte med over for formanden at beklage min sene ankomst til den her behandling.
Det er mit indtryk, at Folketinget har arbejdet hurtigt og effektivt i eftermiddag.
I hvert fald er det gået lidt hurtigere, end hvad vi havde regnet os frem til.
Men nu er vi her, og jeg vil egentlig bare bruge anledningen til at kvittere for en, må man sige, positiv modtagelse fra alle Folketingets partier af det her lovforslag, både hvad angår den del, der handler om at forhøje erkendtligheden, og den andel del.
Det er jo rigtigt, som det blev nævnt, at erkendtlighed ikke er noget, man kan forveksle med løn.
Den har ligesom sin helt egen og nogle gange overraskende natur.
Det er jo lidt en anden problemstilling, men det ændrer ikke ved, at jeg selvfølgelig er glad for opbakningen til, at niveauet for erkendtligheden også skal følge med de priser og omkostninger, der ellers er ude i samfundet.
Jeg vil også sige tak for den brede opbakning til at afbureaukratisere på uddannelsesområdet.
Det ville et eller andet sted også være underligt at mene det modsatte, altså at det er en dårlig idé at afbureaukratisere.
Og så vil jeg sige til Radikale Venstres ordfører, at ønsket om en tydeliggørelse af det geografiske spørgsmål og den geografiske afvejning er modtaget, og det vil vi selvfølgelig gerne kigge nærmere på, sådan at det også bliver tydeligt for de aktører, som skal arbejde med det.
Med de ord vil jeg sige tak, og så ender vi jo sådan set med den her lovbehandling denne eftermiddag med også med at være hurtige og effektive i Folketingssalen.
Katrine Robsøe (RV), 2023-02-22:
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort.
Radikale Venstre synes også, lovforslaget er rigtig fint.
Det giver god mening, at vi sørger for, at beløbet, man rent faktisk kan få udbetalt, når man er i ulønnet praktik, også følger med den pris- og lønudvikling, vi har i samfundet.
Det giver derfor god mening at få den opjusteret, så den derefter rent faktisk også følger med den udvikling, vi har i samfundet.
Derudover er der det her med flytning af uddannelser.
Det er rigtig fint, og vi vil også meget gerne være med til at sørge for, at der er så lidt bureaukrati som overhovedet muligt omkring det.
Jeg bider dog også mærke i, at man i hvert fald i høringssvarene har et ønske om at få lidt større synlighed omkring, hvad det geografiske område er, inden for hvilket man bare kan rykke en uddannelse fra én institution til en anden.
Jeg håber at ministeren kan svare på – jeg er nødt til at løbe over til et andet møde lige om lidt, men så må jeg læse svaret bagefter – om man måske kan skrive det ind i akkrediteringsbekendtgørelsen eller på anden måde sørge for, at det i hvert fald er tydeligt, hvilke rammer der er i forhold til at flytte uddannelser, og at vi naturligvis også stadig sikrer det faglige grundlag, der skal være til stede på de uddannelsesinstitutioner, der udbyder en bestemt uddannelse, så vi sikrer f.eks. det faglige miljø og forskningsgrundlaget på uddannelsesinstitutionerne, når man rykker rundt inden for et geografisk afgrænset område.
Vi støtter forslaget.
Carl Valentin (SF), 2023-02-22:
Det vil være, at vi skal spise markant mindre kød.
Det vil være, at vi skal transportere os mere i fællesskab.
Det vil være, at vi skal gå mere i genbrugstøj.
Det vil generelt være, at danskerne skal til at ændre vaner, og at vi politikere skal sætte nogle klare rammer for, at det er let at gøre.
F.eks. kan vi jo se, at udledningen fra en gennemsnitsdanskers kost alene er 3 t CO 2 om året.
Det er lige så meget, som en gennemsnitsdansker ifølge klimamålet må udlede i 2050 af alt, hvad vi foretager os.
Så vil ministeren ikke tage nogen initiativer, for at vi ændrer vores kostvaner?
Lars Aagaard (M), 2023-02-22:
Se, det er virkelig et muntert spørgsmål.
For omvendt kunne jeg så spørge, om spørgeren synes, det er fornuftigt at opsætte et mål uden at kende målets konsekvenser.
Det er jo en måde at føre klimapolitik på i det her land, som jeg ikke abonnerer så meget på.
Jeg vil gerne have, at mål og konsekvenser følges ad.
Kan jeg få øje på en negativ konsekvens?
Ja, det kan jeg godt.
En af måderne at reducere CO 2 -aftrykket fra transportsektoren på er at gøre det meget, meget dyrt at køre i bil.
Det vil ramme lavindkomstgrupperne hårdt.
Jeg kan også godt forestille mig afgifter på særlige forbrugsgoder, som vil ramme socialt meget skævt.
Det er bare et eksempel på negative konsekvenser.
Jeg kan også godt forestille mig, at hvis ikke man er meget præcis med måden, man definerer sine mål om det globale forbrugsbaserede aftryk på, så kan vi komme til at forfølge et tal, men på en måde, der ikke sænker de globale emissioner reelt.
Carl Valentin (SF), 2023-02-22:
Jeg læser den lige op.
Der står: »Regeringen vil undersøge konsekvenserne af at opsætte et mål for CO2-e-aftrykket for det danske forbrug.«
Det gør ikke noget.
Jeg holder bare nogle lange kunstpauser en gang imellem.
Jeg er lidt nysgerrig på, hvorfor man har lavet den her formulering og ikke bare har sagt klart, at man vil opsætte et mål for de forbrugsbaserede udledninger.
Altså, hvad er det for nogle konsekvenser, man vil undersøge?
Og kan der være nogle konsekvenser ved at opsætte et mål for de forbrugsbaserede udledninger, som gør, at man ikke ønsker at opsætte et mål?
For konsekvenserne af at lade være med at opsætte et mål og lade være med at gøre noget ved det voldsomme forbrug, som vi har i Danmark, og den store påvirkning, det har på klimaet, er jo ret store.
Så er der nogen af de konsekvenser, som der måske kan være ved at opsætte et mål, som vil gøre, at ministeren ikke ønsker at opsætte et mål alligevel?
Lars Aagaard (M), 2023-02-22:
Ja, det kan jeg da bestemt.
Jeg tror, det er almindelig kendt for de fleste danskere, at det er godt at nedsætte sit forbrug af rødt kød.
Jeg tror, at de fleste danskere godt ved, at næste gang de skal skifte bil, er det fornuftigt at kigge på at købe en elbil frem for en fossildrevet bil.
Jeg tror, at de fleste danskere med et oliefyr eller et naturgasfyr godt er klar over, at når tiden er til at skifte, skal de skifte til grøn energi.
Så jeg oplever egentlig, at vi bor i et land, hvor der er en stor og levende diskussion om nogle af de her forbrugsvalg, og jeg føler mig sådan set ret tryg ved, at den debat er levende i vores samfund.
Når det handler om at sætte mål, mener jeg, at det bor i en evaluering af klimaloven.
Signe Munk (SF), 2023-02-22:
Man skal bare heller ikke have været mange år i politik for at vide, at man kan gemme meget politisk handling bag tekniske argumenter –
vil mit budskab være til klimaministeren.
For politik er svært; klimapolitik er svært.
Man kan altid sige, at der er tal, der ikke er præcise nok, men hvis det er et skalkeskjul for ikke at ville handle, er det efter min bedste overbevisning et problem.
Mattias Tesfaye (S), 2023-02-22:
En gang imellem viser gode tanker sig ikke at kunne realiseres i virkelighedens verden.
Da det retlige grundlag for Europaskolen blev etableret, ønskede Københavns Kommune, at skolen skulle etableres på Vesterbro i organisatorisk tilknytning til Sankt Annæ Gymnasium.
Gymnasiet har med sit unikke musikalske miljø, sit internationale arbejde og sin faglige position erfaring med at drive folkeskole og gymnasium under et, så den oprindelige plan var at samlokalisere Europaskolen og Sankt Annæ Gymnasium.
Det er kun Europaskolen, der er flyttet til Carlsberg Byen på Vesterbro, hvor det var tanken at begge skoler skulle ligge.
Og når de to skoler ikke ligger på samme matrikel, er der ikke længere så mange elementer, der går på tværs.
Europaskolen og gymnasiet udbyder forskellige uddannelser, og de to skoler har også hver for sig en betydelig størrelse.
Københavns Kommune mener på den baggrund, at en organisatorisk tilknytning skolerne imellem med en fælles ledelse og bestyrelse ikke giver mening.
Kommunen ønsker, at Sankt Annæ Gymnasium og Europaskolen bliver adskilt i to særskilte institutioner med hver sin leder og bestyrelse, og det ønske vil jeg gerne imødekomme.
Jeg vil samtidig gerne imødekomme Danske Gymnasier, der i forbindelse med den første høring over lovforslaget i 2020 udtrykte bekymring for elevtilstrømningen til Europaskolen som følge af elevfordelingen, og derfor foreslår vi at etablere mulighed for at fastlægge et kapacitetsloft ligesom på andre offentlige gymnasier.
Lovforslaget indebærer altså, at kommunen får mulighed for at organisatorisk at adskille Europaskolen fra gymnasiet, så Europaskolen kan blive en særskilt kommunal institution i kommunen, og at ministeren efter høring af kommunen kan fastlægge et kapacitetsloft for Europaskolens sidste tre klassetrin, altså gymnasiedelen, og det sker for at undgå, at vi utilsigtet får skabt et smuthul i den kapacitetsstyring, der skal sikre en rimelig fordeling af gymnasieelever på tværs af skoler.
Derudover indeholder lovforslaget nogle øvrige tekniske forhold vedrørende Europaskolen.
Tak for debatten, som var hurtig, men effektiv.
Jeg ser frem til eventuelle spørgsmål under lovbehandlingen.
Pause Pause (Pause), 2023-02-22:
Mødet er udsat.
Rasmus Stoklund (S), 2023-02-22:
Konkret betyder det, at erkendtligheden hæves fra 3.000 kr. til 3.375 kr. om måneden, og det svarer til en regulering fra 2017-niveau til 2023-niveau med satsreguleringsprocenten.
Samtidig foreslås det, at beløbsgrænsen fremover reguleres årligt efter satsreguleringsprocenten, ligesom det er tilfældet med su-satserne.
Herudover består lovforslaget af to administrative elementer: For det første at reglerne for de såkaldte strategiske rammekontrakter opdateres.
De strategiske rammekontrakter indgås mellem uddannelses- og forskningsministeren og de videregående uddannelsesinstitutioner og indeholder strategiske mål for de respektive institutioner.
Der er behov for en opdatering, for at de er ensartede og tidssvarende på tværs af uddannelsesinstitutionerne.
For det andet foreslås det at etablere klare rammer for den specifikke situation, hvor en uddannelse overdrages til en anden institution inden for det samme geografiske område, og det foreslås, at der i sådanne tilfælde ikke længere er behov for prækvalifikation.
Det skyldes, at der allerede vil være taget stilling til, at uddannelsen bidrager til dækning af kompetencebehovet i samfundet og placeringen i det pågældende område.
Lise Bertelsen (KF), 2023-02-22:
Tak for ordet.
Det Konservative Folkeparti støtter op om lovforslaget om at hæve beløbsgrænsen for erkendtlighed til studerende fra 3.000 kr. til 3.375 kr. pr. måned og at beløbet fremadrettet justeres i takt med den almindelige pris- og lønudvikling i vores samfund.
Vi støtter ligeledes op om at harmonisere bestemmelserne i lovgivningen for de selvejende institutioner på Uddannelses- og Forskningsministeriets område samt at gøre det muligt for uddannelsesinstitutioner at overdrage en godkendt uddannelse til en anden uddannelsesinstitution i det samme geografiske område uden prækvalifikation.
Det Konservative Folkeparti er for lovforslaget.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2023-02-22:
Tak for det.
Jeg skal måske indlede med at sige, at Venstres ordfører på det her område er udrejst, og derfor har jeg lovet at holde talen på vegne af Peter Juel-Jensen.
Med dette lovforslag hæver vi grænsen for det beløb, som en arbejdsgiver kan betænke en studerende med under ulønnet praktikophold.
Erkendtligheden foreslås hævet fra 3.000 kr. til 3.375 kr. om måneden, og det er sådan, at den fremadrettet vil kunne reguleres en gang årligt med den samme pris- og lønudvikling, som der sker andre steder i samfundet.
Hertil kommer et par ændringer af administrativ karakter.
De strategiske rammekontrakter tilpasses, således at lovgivningen er ens på tværs af ministerområdet, samt en ændring af akkrediteringsloven.
Venstre bakker op om lovforslaget.
Karin Liltorp (M), 2023-02-22:
Tak for ordet.
Jeg kommer jo desværre nok til at gentage de to foregående ordførere.
Jeg kan fortælle, at den ene del af lovforslaget handler om erkendtlighed, og erkendtligheden er arbejdsgiverens mulighed for at belønne den studerende lidt ekstra for den indsats, de studerende gør på den givne arbejdsplads under studierne.
Det skal jo ikke forveksles med billig arbejdskraft, men det er en måde at vise på, at man værdsætter den studerende, der ved siden af modtager sin su.
Muligheden for at belønne den studerende var det oprindelige formål med at indføre loven, og det er selvfølgelig stadig formålet, og det er kun naturligt, at beløbet justeres i forhold til penges værdi, som har ændret sig, siden loven trådte i kraft.
Den anden del af lovforslaget omhandler administrative emner, bl.a. overdragelse af en eksisterende uddannelse til en anden uddannelsesinstitution inden for samme geografiske område, og med den nye lov kan denne overdragelse ske uden prækvalifikation, da denne kvalificering allerede har fundet sted.
Derfor støtter Moderaterne op om forslaget.
Sofie Lippert (SF), 2023-02-22:
Tal for ordet.
Som det allerede er blevet nævnt, handler det her lovforslag bl.a. om at regulere loftet for den erkendtlighed, virksomheder kan give i forbindelse med praktik.
Det var netop også SF med Jacob Mark og Jonas Dahl i spidsen, der i 2016 fremsatte et beslutningsforslag, der skulle gøre det muligt at modtage løn under su-berettigede praktikforløb.
Det resulterede senere i, at muligheden for, at virksomheder kunne give den her erkendtlighed, blev vedtaget ved lov.
De unge har i dag derfor lidt bedre mulighed for at tage i praktik uden at føle et uoverkommeligt økonomisk pres, for med praktik på fuld tid er det umuligt at passe et studiejob ved siden af.
De studerende er i forvejen rigeligt pressede, men 3.000 kr. har ikke den samme økonomiske værdi i dag, som det var tilfældet i 2017.
Det sidste år er et af de bedste eksempler på, hvorfor erkendtligheden bør reguleres.
Jeg skulle desuden hilse fra min kollega fra Enhedslisten, Victoria Velasquez, der desværre er forhindret i at være til stede i dag, og sige, at Enhedslisten også støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-02-22:
Tak for det.
bortset fra at sige, at vi sådan set bakker op om, at man kan give støtte til de studerende, og at det er rigtig godt, når studerende kommer ud i gode praktikker og får nogle rigtig gode forløb.
Det, der er lidt bemærkelsesværdigt ved det her, er jo, at det er en erkendtlighed.
Det er en erkendtlighed, der ikke må forveksles med løn.
Det er noget, der ikke må være forventeligt; det må ikke være aftalt på forhånd; det skal komme som en overraskelse for de studerende hver gang sidst på måneden, at arbejdsgiveren nu synes, at vedkommende har gjort en god praktikindsats, og derfor får vedkommende en belønning.
Så det er jo ikke, fordi det på den måde kan tage presset fra nogen, for det må ikke være noget, man kan forvente, når man kommer ud i praktik.
Det er så heller ikke noget, vi kan forvente vil ske på offentlige arbejdspladser.
Jeg kan dårligt se, at man f.eks. i den afdeling ude i ældreplejen, hvor der er sygeplejersker i praktik, giver dem en erkendtlighed.
Jeg kunne forestille mig, at de andre kollegaer, der var derude, ville kigge mærkeligt på den studerende og tænke: Hvorfor er det ikke os, der får erkendtligheden?
Så på den led er det sådan lidt en bagvendt ting.
Men nu er det her, og vi skal ikke stå i vejen for, at de studerende, der kan være så heldige at have en arbejdsgiver, der synes, at vedkommende har mulighed og råd til at give en erkendtlighed, ikke kan få det
, så det skal de selvfølgelig have lov til, og derfor skal arbejdsgiveren også have lov til at sætte ydelsen op.