runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2016-12-07:
Nu tror jeg, at samtlige tidligere finansministre har glædet sig til opgaven – man kunne også have stillet spørgsmålet til en af de foregående.
Så det er ikke noget nyt, at den nuværende finansminister har glædet sig til opgaven.
Det er heller ikke noget nyt, at når man laver en aftale, er der nogle politiske forudsætninger for den aftale, der skal være, hvilket indhold der skal ligge i den.
Men hvad er kernen i det her?
Det er det politiske indhold, vi vil have.
Vi vil have et indhold, hvor Nordsøaftalen lever op til, at den olie og naturgas, der ligger i Nordsøen, bliver udnyttet fuldt ud, og at den bliver hentet op, hvis produktionen er økonomisk rentabelt for virksomheden.
Der synes jeg man har fundet en rigtig god balance mellem de to hensyn, og de hensyn har været der, uanset hvad olieprisen måtte have udviklet sig til.
Så er det jo historisk korrekt, at olieprisen har været høj, og at olieprisen har været lav.
Og er man rigtig god til at gætte oliepriser, skal man nok beskæftige sig med noget andet end det, spørgeren og jeg beskæftiger os med, og så gå ud og handle på markedet.
Jeg tør i hvert fald ikke have andre ting som forudsætning, end at olieprisen er svingende også i fremtiden.
Rune Lund (EL), 2016-12-07:
Det er jo rigtigt, at der har været nogle politiske forudsætninger for den aftale, og det har da været en væsentlig diskussion, hvad prisen for en tønde olie skulle være, i forhold til den aftale, der blev indgået.
Og når man samtidig ser, at der i forvejen var tale om en meget lukrativ aftale, sådan som prisen lå med 22 dollars pr. tønde, og så ser, at olieprisen stiger, og at aftalen dermed bliver endnu mere lukrativ – og vi samtidig ser, at Mærsk gudhjælpemig truer med at lukke Tyraplatformen, som jo er lidt for olieudvindingen og råstofudvindingen i Nordsøen, hvad Københavns Hovedbanegård er for togtrafikken i Danmark – så er det da urimeligt, at Mærsk kommer og beder om en skatterabat oven i skatter, der i forvejen er alt for lave.
Hvad er ministerens holdning til det?
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-07:
Tak for det.
Jo, men »til samfundets gavn« handler vel også lidt om, hvad indtægterne til statskassen i den forbindelse er, og det er jo det, der har været kritik af i forbindelse med den her aftale, altså at man, om jeg så må sige, har kompenseret olieselskaberne noget gavmildt for den ydelse, som de leverer ved at hente nordsøolien op.
Altså, det notat, som blev oversendt dengang, handlede jo dybest set om fordelingsprofilen mellem staten og selskaberne.
Det, som vækker forargelse lige nu mange steder, tror jeg, er jo altså det her med, at Mærsk har været ude at sige, at hvis ikke man får forbedrede rammevilkår, har man ikke råd til at vedligeholde eller genopbygge Tyra.
Se, når man laver en aftale, der rækker frem til 2042, og man har en indtjeningsprofil i det notat, som blev oversendt, altså en forventning om, hvad olieselskaberne kan hente i fortjeneste år for år; og når den indtjeningsprofil er overskredet massivt – man har jo tjent meget, meget mere, end der var forudsat i aftalen – er det så ikke, sagt lidt hårdt, ualmindelig flabet at komme og sige, at nu har man ikke råd til at vedligeholde det maskinel eller den platform, som ligesom er forudsætningen for det her?
Burde regeringens svar egentlig ikke være meget klart: Det burde I have sparet op til i gode tider, og i øvrigt er olieprisen stadig markant højere end det, som var forudsætningen for den aftale, vi lavede i 2003?
Kristian Jensen (V), 2016-12-07:
Så er vi tilbage ved kernen, og den er nemlig, om olieprisen var en forudsætning.
Og jeg mener ikke, at den var en forudsætning for den politiske aftale, der blev indgået.
Forudsætningen var, at regeringen, samfundet Danmark, staten, uanset hvad olieprisen måtte være, skulle have en mere rimelig andel af den værdi af olien, der var, når den blev hentet op af Nordsøen, og det har vi fået.
Vi har fået en større andel, og i de gode år har vi været rigtig, rigtig glade, fordi vi har fået en større andel af en større kage – det giver et meget, meget godt tilskud til statens økonomi.
Nu står vi desværre i den situation, at vi har en mindre oliepris og dermed en mindre kage, men vi har stadig væk en større andel af en mindre kage.
Det synes jeg egentlig vi skal være glade for.
I forhold til Tyra Feltet – uden at jeg på nogen måde er olieekspert; jeg ved ikke, om jeg er ekspert på noget som helst ud over at stå her og svare på spørgsmål – så er det mig bekendt sådan, at havbunden har sænket sig, har sat sig, og det er det, der gør, at man af sikkerhedsmæssige grunde skal ombygge Tyreplatformen.
Det tror jeg heller ikke var en del af forudsætningen, hverken fra den ene eller fra den anden side, tilbage i 2003, altså at man kunne forudse, at der var en bundsætning på et senere tidspunkt.
Så måske skulle vi bare nøjes med at diskutere det, der var forudsætningen: Altså, fik staten en mere rimelig andel af de værdier, der blev hentet op – ja eller nej?
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-07:
Det var en helt utilstedelig aftale før, men det lyder, som om vi næsten skal være taknemlige for afkastet af vores egen olie.
Det skal vi ikke være, det er danskernes olie.
Vi betaler nogle olieselskaber for at hjælpe os med at hente olien op, men det er altså ikke sådan, at vi skal stå med hatten i hånden og være taknemlige for, at der falder lidt af til statskassen.
Vi skal sikre det størst mulige afkast til statskassen – det må være formålet for enhver siddende statsminister.
Så siger ministeren det her med, at man ikke kunne forudse, at havbundsniveauet ville falde.
Jo, når man henter kubikmeter efter kubikmeter af naturgas op gennem 14 år, kan man godt forudse, at bunden sænker sig, og derfor virker det, helt ærligt, meget mærkeligt, at Mærsk nu kommer og siger, at de skal have nye skattelettelser for at vedligeholde det her apparatur, når vi har lavet en aftale frem til 2042, og når Mærsk i den mellemliggende periode har tjent milliarder og milliarder mere, end der var forudsat i aftalen.
Kristian Jensen (V), 2016-12-07:
Jamen jeg bøjer mig i støvet, hvis hr. Pelle Dragsted nu også er havbundsekspert og geologisk ekspert – det er jo fantastisk at have så stor en kapacitet.
Det er nu bare sådan, at jeg som simpel politiker er nødt til at forholde mig til en politisk aftale.
Vi indgik en aftale, hvor vi ændrede en indgået aftale.
Det var den aftale, der blev indgået med nogle, som havde løbet risikoen, for ingen af os vidste, dengang man startede eftersøgningen, om der ville være olie- og gasressourcer i Nordsøen af nævneværdig karakter.
Det viste der sig heldigvis for samfundet Danmark at være, og så lavede vi i 2003 en aftale, hvor staten fik en større andel af det.
Og det har været godt for samfundet.
Nu har jeg en opgave.
Jeg har den opgave at sørge for, at staten får det størst mulige udbytte af den produktion, der kan komme ud af Nordsøen, og der skal jeg tænke på: Hvad er rentabiliteten, hvad er vedligeholdelsen, og hvad er sikkerheden for, at der bliver gennemført de nødvendige investeringer for at få mest muligt op af vores fælles råstof?
Rune Lund (EL), 2016-12-07:
2003-aftalen er skandaløs, ikke bare fordi den er alt for gavmild over for olieselskaberne i Dansk Undergrunds Consortium, herunder Mærsk, men også fordi den indebærer en skatteklausul, som jo betyder, at Mærsk og de andre olieselskaber i Dansk Undergrunds Consortium ikke kan få hævet skatten, uden at de skal kompenseres krone for krone.
Det er den slags klausuler, som man ellers kun kender fra svage stater, men det er en aftale, som Mærsk har kunnet presse igennem i det politiske system i Danmark.
Og det siger noget om, hvor stor magt det olieselskab har.
Kristian Jensen (V), 2016-12-07:
Den såkaldte skandaløse aftale var altså så god, at I under den tidligere regering tvang de selskaber, der ikke var med i den her skandaløse aftale, til at gå med i den skandaløse aftale.
Nordsøaftalen fra 2003 har været så god og så stærk, at I har tvunget andre selskaber til at komme med i den.
Det har været så attraktivt for samfundet at have Nordsøaftalen, at I har sagt til de selskaber, der var udenfor: Det kan vi ikke have; det er Nordsøaftalen, man skal være med i fremadrettet.
Det er jeg egentlig glad for, for jeg synes, Nordsøaftalen var god, og Nordsøaftalen har givet samfundet en større andel af de ressourcer, der bliver hentet op, og dermed givet grundlag for, at vi kan fortsætte med at have et godt velfærdsniveau, en stærk samfundsøkonomi og en rimelig beskatning i Danmark.
Det, der var væsentligt med Nordsøaftalen, var, at staten fik en større andel af den værdi, der kom ud af vores olie- og naturgasreserver, og det har Nordsøaftalen lagt op til.
I de år, hvor olieprisen har været høj, har den større andel af en større kage været en rigtig, rigtig god forretning for staten Danmark.
Nu er det en større andel af en lidt mindre kage, fordi oliepriserne er faldet.
Jeg har en opgave som finansminister i at sørge for, at vi får det samfundsøkonomisk mest rentable udbytte af de naturressourcer, der er i Nordsøen, og derfor arbejder jeg på at få det bedst mulige grundlag for, at vi får flest mulige af værdierne op og udnyttet til samfundets bedste, uafhængigt af hvad vi måtte mene om fremtidens energisituation, og hvilke energikilder vi skal leve med.
Kirsten Brosbøl (S), 2016-12-07:
Jamen jeg synes igen, at ministeren henviser til det der med indsamling af affald.
Det er også det, der ligger i mine spørgsmål, nemlig at vi jo har en målsætning i 2022 for f.eks. det organiske husholdningsaffald, som kræver nogle nye investeringer, og som kræver, at man begynder at få sorteret affaldet og få sikret, at der er systemer på plads, der kan håndtere den opgave.
Så der er også et tidsperspektiv her.
Derfor skal mit sidste spørgsmål være: Hvornår forventer ministeren at der kommer gang i de politiske forhandlinger, og hvornår forventer ministeren at man kan have en eventuel politisk aftale, som de kan forholde sig til derude?
For jeg tror, at der også er et spørgsmål her, der handler om, at den usikkerhed, der er derude, kalder på et politisk svar og nogle politiske forhandlinger.
Så hvornår vil de politiske forhandlinger komme i gang?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-12-07:
Det kan jeg ikke sætte nogen helt præcis dato på, men det er min og regeringens holdning, at i forhold til forbrænding af affald, hvor vi har haft de første politiske drøftelser og runder og diskussioner, er det noget, vi meget, meget snart skal håndtere.
Jens Joel (S), 2016-12-07:
Mener ministeren, at regeringen tager problemet med bortfald af grundbeløb og udsigt til stigende varmepriser alvorligt ved i medierne at sige, at ministeren vil indkalde til forhandlinger, og så her knap 3 måneder senere stadig ikke engang have inviteret forligspartierne?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen den 16. september 2016 på dr.dk: »Høj varmeregning: 200.000 husstande kan blive ramt af prisstop«.
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet op: Mener ministeren, at regeringen tager problemet med bortfald af grundbeløb og udsigt til stigende varmepriser alvorligt ved i medierne at sige, at ministeren vil indkalde til forhandlinger, og så her knap 3 måneder senere stadig ikke engang have inviteret forligspartierne?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-12-07:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at forsikre spørgeren om, at grundbeløbets bortfald i høj grad er en sag, som ligger regeringen på sinde.
Vi står i dag i den situation, at omkring 40 pct. af fjernvarmeværkerne selv med grundbeløbstøtten på 2 mia. kr. ikke kan konkurrere med individuelle naturgasbaserede løsninger, og denne situation forværres bare endnu mere, når støtten bortfalder ved udgangen af 2018.
Bl.a. på grund af rammevilkårenes indretning under skiftende regeringer siden starten af 1990'erne vil der efter 2018 være nogle familier, der er tvunget til at betale en meget høj varmeregning.
Det er ikke rimeligt, og det bliver bl.a. Folketingets partier, der står bag energiaftalen, nødt til at håndtere.
Men lad mig slå fast, at vi skal væk fra en støttet og reguleret fjernvarmesektor og over til en fjernvarmesektor på markedslignende vilkår, hvor der træffes sunde investeringsbeslutninger.
Det er i forbrugernes interesse, at vi har en moderne fjernvarmesektor.
Der er allerede gennemført en række initiativer i varmesektoren: Energiforligskredsen har besluttet at lade 85 værker med de højeste varmepriser få lov til at fyre med biomasse; forsyningssikkerhedsafgiften og afgiftsforhøjelserne fra forårspakken i 2010 er blevet tilbagerullet; og regeringen har netop indgået en aftale om fjernelse af PSO-afgiften fra elregningen.
Dertil kommer, at vi har igangsat en modernisering af sektoren, og her leverer forsyningsstrategien en del af svaret.
Udviklingen af fjernvarmesektoren vil fremover være efterspørgselsdrevet, så vi i højere grad giver forbrugerne valget og undgår fortidens fejltagelser.
Regeringen vil også i forbindelse med en opfølgning på afgifts- og tilskudsanalyserne give de mindste og mest berørte fjernvarmeværker mulighed for at sløjfe kraft-varmen og enten skifte til en biomassekedel som varmekilde eller måske endnu bedre få skiftet til at bruge eldrevne varmepumper, solvarme eller overskudsvarme.
Jens Joel (S), 2016-12-07:
Tak for det.
Ministeren nævner nogle ting, som regeringen har gjort for at gøre det, om jeg så må sige, mere attraktivt at få el ind i fjernvarmen.
Men ministeren har jo også selv svaret bl.a. undertegnede på et spørgsmål, og svaret var, at selv hvis vi afskaffer PSO'en, som vi nu har aftalt at gøre, har vi ikke opnået en situation, hvor varmepumperne kommer ind.
Det er derfor, at jeg egentlig helt banalt spørger ministeren: Mener ministeren, at man har løst problemet med de stigende varmeregninger?
Eller har ministeren kun sagt i pressen, at man vil løse problemet?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-12-07:
Tak for spørgsmålet.
Problemet er ikke endegyldigt løst.
Der er taget en række initiativer, som bl.a. spørgerens parti også har deltaget i, hvor vi har givet frihed til 85, mener jeg det er, decentrale kraft-varme-værker, så de kan foretage et frit brændselsvalg og skifte til naturgas, nu med biomasse, og droppe kraft-varmen.
Bortfaldet af forsyningssikkerhedsafgiften er noget andet. Men det er noget, vi har fokus på, og det er noget, som vi i fællesskab er nødt til at kigge på for at få skabt nogle løsninger, herunder også, som spørgeren er inde på, spørgsmålet omkring varmepumper, hvor PSO'en jo giver en del af bidraget.
Jeg vil også godt sige, at den ikke giver hele bidraget til at finde en løsning.
Der er stadig væk udfordringer i forhold til at gøre varmepumperne attraktive.
Og som det fremgår af regeringsgrundlaget, er det noget, vi er parate til at kigge på.
Jens Joel (S), 2016-12-07:
Jamen med al respekt: Vi er parate til at kigge på det.
Regeringen siger, at man er parat til at kigge på det.
Nu fandt jeg en anden artikel – for det her problem har jo været rejst rigtig mange gange – som i næste uge er 9 måneder gammel, og hvor ministeren erkender problemet og lover at forsøge at finde en politisk løsning.
I samme artikel siger jeg faktisk, at Socialdemokratiet gerne vil medvirke til sådan en løsning.
Det er så i næste uge 9 måneder siden, og vi har stadig ikke fået et bud på, hvad det er, ministeren mener vi skal gøre ved det.
Hvornår kommer det bud fra ministeren?
Jeg vil gerne vide, hvornår vi får et bud på, at regeringen rent faktisk løser det her problem for varmekunderne og ikke bare snakker om noget, man har gjort i den tidligere regering, eller noget, der har bragt os et stykke ad vejen.
Men hvad skal vi gøre for at løse det her?
Hvornår kommer den løsning på bordet?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-12-07:
Det her er ikke nogen ny problemstilling.
Bortfaldet af grundbeløbet er jo noget, som en bred kreds af partier for rigtig mange år siden besluttede sig for, og hvor også spørgerens parti har et medansvar sammen med regeringspartiet Venstre og andre partier i Folketinget.
Vi er meget opmærksomme på det her.
Vi har lige netop gennemført nok en af historiens største afgiftslettelser med fjernelsen af PSO-afgiften.
Det er et element.
Der kommer flere elementer, og jeg er optaget af at få kigget på, hvilke muligheder der er for at få løst en del af den her udfordring.
Jens Joel (S), 2016-12-07:
Jeg er meget enig med ministeren, når han i en af sine mange medieoptrædender siger, at vi ikke kan lade de her mennesker i stikken, at der er behov for at tage yderligere initiativer.
Vi er jo helt enige om, at vi har lavet de fælles aftaler, som er grundstenene for det her, herunder bortfaldet af grundbeløbet, og spørgsmålet går så på, hvordan vi sikrer, at det ikke betyder en stigning i varmepriserne.
Det, jeg så bare undrer mig over, er, hvordan det kan være, at der stadig væk ikke – efter at ministeren for 9 måneder siden sagde til en avis, at det ville han gerne afsøge om der var politisk opbakning til, og Socialdemokratiet sagde, at det ville vi gerne hjælpe til med – er kommet en invitation fra ministeren.
Er det at tage problemerne alvorligt, at man her 9 måneder efter ikke en gang har inviteret os til at drøfte, hvordan vi kan løse det her problem for varmekunderne?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-12-07:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen tager det her spørgsmål meget, meget alvorligt, og det er også baggrunden for, at vi har taget nogle initiativer.
Det er også baggrunden for, at jeg klart og tydeligt har signaleret, at vi vil indkalde til drøftelser om det her, og jeg vil love at inddrage også spørgerens parti i, hvordan vi får fundet en forsvarlig og holdbar løsning.
Jens Joel (S), 2016-12-07:
Hvad er ministerens kommentar til, at jeres nye regeringspartner Liberal Alliances folketingsmedlem Joachim B. Olsen har udtalt om klimaforandringerne, at de »medfører i øvrigt også en lang række positive fænomener«, herunder at »Den nordlige halvkugle bliver grønnere, nye sejlruter åbner op og færre mennesker dør af kulde«?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til citatet: »Temperaturen stiger langt mindre end forudsagt og medfører i øvrigt også en lang række positive fænomener.
Den nordlige halvkugle bliver grønnere, nye sejlruter åbner op og færre mennesker dør af kulde.
Det største problem ved klimaforandringer er de hundreder af milliarder af dollars, verden bruger på at forhindre dem« fra artikel bragt i Ræson: http://raeson.dk/2014/jbo150114/.
Jeg læser spørgsmålet op: Hvad er ministerens kommentar til, at jeres nye regeringspartner Liberal Alliances folketingsmedlem Joachim B. Olsen har udtalt om klimaforandringerne, at de »medfører i øvrigt også en lang række positive fænomener«, herunder at »Den nordlige halvkugle bliver grønnere, nye sejlruter åbner op og færre mennesker dør af kulde«?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-12-07:
Tak for spørgsmålet.
FN's klimapanel har slået fast, at global opvarmning er en realitet, og at det er ekstremt sandsynligt, at den primært skyldes menneskelig påvirkning.
Drivhusgasudledningen skal derfor reduceres væsentligt, for at vi kan undgå alvorlige klimaforandringer.
Verdens ledere blev med klimaaftalen fra Paris enige om, at temperaturstigningerne skal holdes godt under 2 grader og helst ikke over 1½ grad.
Regeringsgrundlaget slår fast, at Danmark skal arbejde for at bidrage til indfrielse af denne ambitiøse målsætning nationalt som internationalt.
Regeringen vil derfor fastholde Danmark som foregangsland inden for grøn omstilling og energieffektivitet.
Hvis der er tale om den del, som handler om indsamling af husholdningsaffald, så kan kommunerne roligt investere.
Vi blander os ikke, og det har jeg gentaget to, tre gange nu, tror jeg.
Det vil fortsat være en kommunal opgave.
Hvad angår forbrændingen af affaldet, hvor vi jo ønsker en konkurrenceudsættelse og har indgået en aftale med spørgerens parti om det, så er det klart, at der der bliver nogle udfordringer, der skal håndteres i den sammenhæng.
Kirsten Brosbøl (S), 2016-12-07:
Jeg synes sådan set, det er positivt, at ministeren på den måde, hører jeg, gerne vil medvirke til på en eller anden måde at skabe noget sikkerhed derude for de investeringer, der bliver foretaget.
For der er jo ikke nogen af os, der har en interesse i, at de investeringer standser.
Hvad er ministerens holdning til, at flere affaldsselskaber har aflyst eller udskudt investeringer i nye affaldssystemer, der skulle fremme genanvendelse, med henvisning til, at regeringen har skabt usikkerhed om den fremtidige regulering af affaldsområdet?
Hvad er ministerens holdning til, at flere affaldsselskaber har aflyst eller udskudt investeringer i nye affaldssystemer, der skulle fremme genanvendelse, med henvisning til at regeringen har skabt usikkerhed om den fremtidige regulering af affaldsområdet?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-12-07:
Tak for spørgsmålet vedrørende aflysning eller udskydelse af investering i affaldssystemer som følge af usikkerhed om den fremtidige regulering på affaldsområdet.
Jeg har læst i pressen, at enkelte kommuner angiveligt skulle have udskudt deres investering i nye affaldsbeholdere til indsamling af husholdningsaffald.
Jeg vil i den forbindelse gerne understrege, at regeringens udspil lægger op til, at kommunerne ligesom i dag skal stå for indsamling af husholdningsaffald.
Borgerne vil derfor ligesom i dag skulle betale til den kommunale ordning.
Tilsvarende vil kommunerne ligesom i dag selvsagt skulle overholde gældende lovgivning og forpligtelser.
Kommunerne vil derfor fortsat skulle investere i affaldssystemer til indsamling af husholdningsaffald, der skal fremme genanvendelsen.
Det er også mit indtryk, at det er tilfældet for langt hovedparten af kommunerne.
Det skal drøftes politisk, og jeg lægger stor vægt på at lytte til branchens synspunkter.
Kirsten Brosbøl (S), 2016-12-07:
Jeg kan forstå, at ministeren også har bemærket de her eksempler, der har været fremme i pressen.
Det er jo bl.a. Revas i Viborg og Frederikshavn Forsyning, som har meldt ud, at de nu mener, at der er skabt så meget usikkerhed om fremtiden for affaldsområdet, at de ikke finder, at de på nuværende tidspunkt vil risikere at investere i nogle nye affaldssystemer.
Og det er jo ærgerligt, hvis man gerne vil have mere genanvendelse, for der er altså tale om affaldssystemer, som skulle fremme genanvendelsen.
Nu siger ministeren, at det ikke er et stort problem, men gør det ikke indtryk, at der jo altså her i hvert fald er nogen, som på nuværende tidspunkt med det udspil, der ligger fra regeringen, og med den uafklarede situation på området ikke synes, at de vil investere i systemer, som skulle fremme genanvendelse?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-12-07:
Tak for spørgsmålet.
Det vil fortsat være sådan, at indsamling af husholdningsaffald, både det genanvendelige og det almindelige husholdningsaffald, vil være et kommunalt ansvar.
Derfor kan kommunerne roligt investere i affaldsbeholdere og indsamlingsudstyr i den forbindelse.
Det vil fremadrettet også være et kommunalt ansvar.
Det er jo også det, der indgår i den PSO-aftale, vi har lavet bl.a. med spørgerens parti, hvori også indgår, at vi skal til at kigge nærmere på det og have indfriet de forventninger, der ligger her – og også en gammel politisk aftale.
Kirsten Brosbøl (S), 2016-12-07:
Som jeg kan læse mig til, fremgår det jo, at regeringen vil lave en analyse af det her med, om man på landsplan skal ensrette indsamlingen af husholdningsaffald.
Kan ministeren så ikke uddybe, hvad der ligger i det, når han nu siger, at der ikke vil være ændringer på det område?
Hvad er tankerne bag det?
Kan ministeren løfte sløret for det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-12-07:
Det kan jo være meget godt at analysere tingene, men jeg vil sige, at der ikke er nogen politiske overvejelser i forbindelse med husholdningsaffald, håndtering af husholdningsaffald eller indsamling af husholdningsaffald.
Det vil også fremadrettet være en kommunal opgave.
Tak for spørgsmålet.
Det fremgår af regeringsgrundlaget, at den forsyningsstrategi, som den tidligere regering fremlagde, fortsat består.
Jeg forventer, at også spørgerens parti vil blive inddraget i de forhandlinger, så der er jo ikke noget endeligt resultat.
Men det er klart, at forsyningsstrategien og de elementer og tanker, der ligger bag forsyningsstrategien, står uændret.