runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (V), 2017-05-31:
Mange tak.
Først og fremmest tak til fru Aleqa Hammond for den rigtig, rigtig gode tale.
Det glæder mig, at ordføreren nævner folkekirkens indsats for de mange grønlændere, som bor i Danmark, for det ser jeg som en vigtig del af rigsfællesskabet.
Og det glæder mig, at ordføreren nævner samarbejdet om forsvaret i Arktis, for det er også en vigtig del af rigsfællesskabet.
Og det glæder mig, at ordføreren nævner samarbejdet på tværs af Danmark og Grønland om søkort, om sejlads, om turisme og erhvervsområdet, for det hele er vigtige dele af rigsfællesskabet.
Det siger jeg, fordi rigsfællesskabet samlet set er ufattelig vigtigt, både for Grønland og for Danmark.
Det fører mig til mit spørgsmål: Hvad kan ordføreren sige om, hvad vi kan gøre for at styrke forholdet mellem Grønland og Danmark for de unge, således at vi kan fastholde et stærkt rigsfællesskab til fordel både for Grønland og for Danmark?
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-31:
Jeg synes, at det at miste servicekontrakten for Thule i sig selv var en katastrofe, men yderligere at miste besejling og servicering fra Royal Arctic Line på Pituffik er endnu værre.
Vi står tilbage med amerikanernes efterladenskaber på mindst 30 lokaliteter i Grønland, som alle sammen venter på oprydning.
Så jeg tror helt bestemt, at rigsfællesskabet har en stor opgave i forhold til at sikre, at det her må vi gøre noget ved.
Carsten Bach (LA), 2017-05-31:
Nu er det jo ikke det britiske medlemskab af NATO, der gør, at Færøerne i dag sådan set er medlem af NATO, det er det danske medlemskab af NATO.
Så er det, ordføreren siger, at man fremadrettet vil sætte sin lid til NATO i tilfælde af selvstændighed og måske ikke et tæt samarbejde med Rusland, som man jo ellers har i forhold til handel med fisk?
Magni Arge (T), 2017-05-31:
Jeg vil gerne erkende, at det danske militær har udøvet suverænitetsopretholdelse over Færerne i mange år, men det betyder ikke, at det er det samme, som at Danmark har stået for forsvaret af Færøerne og har været i stand til at forsvare Færøerne, i tilfælde af at der var en militær aggression.
Det har vi oplevet under første verdenskrig, vi har oplevet det under anden verdenskrig, og på det tidspunkt var det briterne, der kom til undsætning for at forsvare Færøerne, og lige siden dengang har Færøerne været et britisk og et NATO-territorium i forsvarsmæssige sammenhænge, kan man sige, og jeg kan ikke se nogen årsag til, at vi ikke skulle kunne fortsætte med det på samme vis, som f.eks. Island har kunnet gøre det, i tilfælde af at det ikke blev i samarbejde med Danmark.
Carsten Bach (LA), 2017-05-31:
Og tak for ordførertalen, som man kan sige nærmest gik i fisk, i hvert fald var der meget om fisk, fisk og fisk og så lidt om bæredygtig udnyttelse af havets ressourcer, og det er jeg selvfølgelig meget tilfreds med, i og med at jeg er miljø- og fødevareordfører.
Men jeg er også forsvarsordfører, og jeg mener bestemt ikke, at jeg hørte et eneste ord fra hr. Magni Arge om forsvar trods det, at hr. Magni Arge, ved jeg, er en meget varm fortaler for selvstændighed på Færøerne.
Kan hr. Magni Arge måske lige involvere os andre lidt i de tanker, hr. Magni Arge gør sig omkring Færøernes suverænitetshåndhævelse og fremtidige forsvar, når hr. Magni Arges hedeste drømme om færøsk selvstændighed engang går i opfyldelse?
Magni Arge (T), 2017-05-31:
Det er faktisk lige præcis det, som bliver behandlet i det forslag om en fiskerireform, som ligger i Lagtinget lige nu, og som skal træde i kraft den 1. januar 2018.
For man opsagde alle fiskerettigheder for 10 år siden for at indføre en ny måde at fordele dem på.
Og det betyder så, at dem, som får fiskerettighederne, også skal betale en afgift til staten, eller at de må byde på en del af det, som bliver udbudt på det frie marked.
Christian Juhl (EL), 2017-05-31:
Så er jeg næsten nødt til at spørge: Hvordan skal sådan en fordeling foregå?
For der er jo nogle, der ejer retten til at fiske i øjeblikket, kan jeg forstå.
Hvordan kan den omfordeles?
Det er da et ret interessant spørgsmål, synes jeg, også for Danmark og andre lande, der har en tendens hen imod større ulighed.
Magni Arge (T), 2017-05-31:
Jeg vil først ud over at takke hr. Christian Juhl også takke resten af Folketinget for det gode samarbejde, vi har haft blandt kolleger i Folketinget i det forløbne år.
Man bruger det, man kalder for Ginikoefficienten, og jeg kan sige, at i den forbindelse har Færøerne nok den mest lige fordeling af værdierne af alle de nordiske samfund.
Men jeg vil samtidig også sige, at i løbet af de sidste 5 år er forskellen faktisk vokset mere på Færøerne, end den er andre steder.
Det hænger nok sammen med, at vi har haft en voldsom fremgang bl.a. i det pelagiske fiskeri, og hvad angår salg i fiskeopdrættet, og det er koncentreret på relativt få hænder.
Så kan man spørge: Er det nu fornuftigt, at vi organiserer produktionen på en effektiv måde?
Ja, det tror jeg det er, men det bør så også følges op af en fordelingspolitik, der gør, at vi også får en fornuftig fordeling af værdierne ude i samfundet.
Christian Juhl (EL), 2017-05-31:
Tak for det.
Tak til hr. Magni Arge, også for samarbejdet i det daglige.
Nu siger hr. Magni Arge, at det vigtigste emne er havets ressourcer, og det ville jeg nok også sige, hvis jeg var færing.
Jeg vil gerne høre, hvad hr. Magni Arge mener at den kraftige koncentration af ejerforholdet til fiskeflåden på Færøerne betyder for udviklingen.
Jeg har set, når vi har været på besøg deroppe, at det faktisk er temmelig få mennesker, der er blevet meget, meget rige ved at råde over hele fiskeflåden.
Magni Arge (T), 2017-05-31:
Det med fisk er relativt, for man kan sige, at man kan eksportere den som en råvare, men man kan også vælge at forarbejde den videre, sådan at man kan eksportere den som en madvare, der har en højere værdi, end når man bare eksporterer den som en råvare.
Vi har en stor kyndighed inden for de maritime erhverv, så det kunne sagtens være inden for serviceerhverv, der knytter sig til den maritime industri, gerne med folk, som er uddannede.
Karin Gaardsted (S), 2017-05-31:
Jeg tænkte nok, at det var det svar, jeg ville få fra ordføreren.
En anden ting er selvfølgelig, at vi også fra vores side er rigtig glade for, at det går fantastisk godt for Færøerne økonomisk.
Kan ordføreren sige, om der er nogle andre ting, der er på vej til at kunne give indtægter på Færøerne?
Magni Arge (T), 2017-05-31:
Som jeg sagde i talen, vil en fortsat udvikling med en vækst i BNP, som den har været i gennemsnit i de sidste 18 år, medføre, at vores afhængighed af blokstøtten forholdsvis vil blive betydelig mindre i løbet af de næste 7 år.
Hvis vi oven i det også aktivt vælger at reducere blokstøtten i portioner år for år, vil den selvfølgelig blive endnu mindre end det.
Og det er det, som der er en vilje til i den færøske befolkning, og som jeg mener er det rigtige at gøre.
For jeg synes, det mest værdige for et folk er, at man er i stand til selv at forsørge sine egne borgere, og det synes jeg vi skal gøre.
Jeg vil så også sige, at når man ikke er afhængig af overførsler fra andre lande, er det et spørgsmål om, om der er nogen årsag til at pantsætte sin egen frihed til at handle i det internationale samfund.
Men det betyder ikke, at jeg ikke kunne være åben over for, at vi har en model for samarbejde med Danmark.
Det skal bare være noget, vi bliver enige om som to ligeværdige parter, der nu engang kan blive enige om et samarbejde.
Karin Gaardsted (S), 2017-05-31:
Tak for det, og tak til ordføreren for altid engageret tale fra talerstolen.
Jeg er rigtig glad for at høre, at det i hvert fald ikke er ordføreren, der har været ude at male på den lille havfrue.
Ordføreren nævner det med bloktilskuddet, og at det sandsynligvis ikke varer længe, før Færøerne kan klare sig uden bloktilskud fra Danmark.
Og så vil jeg også gerne vide, om det så efter ordførerens mening vil have nogen indvirkning på, om man skal søge at blive selvstændig og altså træde ud af rigsfællesskabet.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-31:
Man gyser jo helt, når statsministeren fortæller om sin eksamensoplevelse, men så forklarer det måske alligevel også lidt.
Det er sådan set hele verdens pensum.
Det er FN's mål om at standse tabet af biodiversitet inden 2020, det er Parisaftalen, og det er FN's verdensmål for en bæredygtig fremtid.
Det er sådan set det, jeg har spurgt ind til.
Og så hører man statsministeren fortælle, at man er ude at lave noget ude i verden sammen med de nordiske lande.
Det er fantastisk, det er flot, og jeg har endda også her rost statsministeren for det tidligere.
Men så tænker jeg alligevel: Hvordan er det nu, når Alternativet snakker om de her nye fag, de her rammer for nye fag?
Så er det, fordi man skal tænke på tværs.
Når man nu er ude og lave fonde for bæredygtighedsmålene, hvordan hænger det så sammen med de nye planer om at udvide havbrugene?
Hvordan hænger det sammen i forhold til en afskaffelse af PSO, hvor CO2-udslippet stiger?
Hvordan hænger det sammen med det ene, og hvordan hænger det sammen med det andet?
Det er den tænkning på tværs, som jeg egentlig efterlyste statsministerens svar på tidligere.
Det er jo dejligt, hvis statsministeren allerede vil reeksamineres nu og ikke først til oktober.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-31:
Tak for det.
Jamen jeg synes jo, at hr. Rasmus Nordqvist skal gøre det, han hævder at gøre, nemlig at tænke globalt og så sætte også danske handlinger ind i et globalt perspektiv.
Hvis vi nu f.eks. tager PSO'en, så er det jo sådan, at PSO-afskaffelsen – udover at det er et vækstboost til dansk industri, den største samlede lempelse i formentlig en generation eller mere – er tilrettelagt på en måde, hvor det samtidig muliggør den fortsatte grønne omstilling.
Det billiggør el.
Det vil sige, at det også bidrager til at flytte sammensætningen af vores energikilder over til el, hvilket jo altså er en forudsætning for, at vi også ligesom kan nære det, hvad angår den vedvarende energi.
Der har regeringen i øvrigt en meget ambitiøs målsætning.
Det er en meget ambitiøs målsætning, som jeg godt ved man forsøger at nedgøre, men den er meget ambitiøs, nemlig at vi i 2030 skal have dækket halvdelen af vores energiforbrug af vedvarende energi.
Nu har partierne i oppositionen så fundet sammen om en ikkeunderbygget sådan højtråbende kritik og en ambition om 100 pct. på el.
Jeg må bare sige, at det tror jeg er meget tæt på bare at være en anden måde at udtrykke regeringens målsætning på, altså 50 pct. energi, 100 pct. på el, vedvarende.
Så den PSO-afskaffelse, vi har lavet, fremmer dansk konkurrencekraft, den fremmer en fortsat grøn omstilling i Danmark.
Den bidrager i øvrigt også til, at man holder produktionen i Europa i et af de lande, der har den bedste energieffektivitet og den grønneste energi, frem for at den fremstilling kom til at ligge i andre lande, Polen eller andre steder, hvor kul stadig er dominerende.
Derfor må man jo også se det her i et bredere perspektiv end bare Danmark.
Benny Engelbrecht (S), 2017-05-31:
Dermed undgik statsminsteren så at svare på mit egentlige spørgsmål, nemlig spørgsmålet om topskat, og hvor meget den skal udgøre, og det er måske, fordi vi, hvis vi blader om på side 83, så kan se, at man sådan set har regnet lidt på, hvad det kan give i arbejdsudbudseffekt, hvis man sænker topskatten, altså 7.000 i arbejdsudbud.
Det må vi jo så gå ud fra
er, fordi man har regnet nogenlunde på, at det er de ca. 7.000, som det skal udgøre af de 10.000 til 15.000, og det ryster statsministeren så på hovedet af, men det må jo så være, fordi statsministeren har et præcist tal, som han kan sætte i stedet for.
Kan statsministeren så i øvrigt ikke bare lige bekræfte, at hvis man rent faktisk gør det, som man skriver ind som et regneeksempel i 2025-planen, så svarer det til at sænke topskatten med 9 procentpoint?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-31:
Jeg ved ikke, hvorfor hr. Benny Engelbrecht tager mig til indtægt for, at vi skulle være enige om, at det er svært at have præcise måltal om sygefravær.
Det forstår jeg ikke noget af, det kan man da måle på.
Det er da både fuldstændig evident og logisk, at hvis sygefraværet falder og folk er mere af deres arbejdstid på arbejde, så er det arbejdsudbud.
Så derfor er det da et vigtigt indsatsområde.
Der er så noget, man derimod ikke kan, og det medgiver jeg, og det er også fuldstændig på linje med gamle planer, altså bl.a. dem, som finansminister Bjarne Corydon lavede, hvor der var nogle ønsker om at finde 12 mia. kr. på at effektivisere tidligere socialdemokratiske finanslovsforslag – det var dengang, Socialdemokratiet fremsatte finanslovsforslag, også da man var i opposition, og det er man jo holdt op med – hvor man sagde, at man lige sparer 2 mia. kr. på mindre brug af konsulenter eller sådan noget.
Det, man kan sige om det, er, at man jo ikke bruge pengene, før de er der.
Så der kan tages masser af politiske initiativer, der har det sigte at nedbringe sygefraværet, men man vil ikke på forhånd kunne regne ind, hvad for en effekt de får, og det er også derfor, det meget klart fremgår af den her publikation – og det er så på side 16 – at regeringen har den metode, at vores politiske initiativer falder i to kategorier: initiativer, der kan indregnes en effekt på på forhånd, og hvor man altså kan bruge pengene, før de egentlig er skaffet, og initiativer, hvor man må have det tålmod at se, at det virker, før man bruger dem.
Det er sådan, det er tænkt, og deri adskiller det sig i øvrigt ikke fra andre mellemfristede økonomiske planer.
Benny Engelbrecht (S), 2017-05-31:
Jeg var meget glad for det svar, som statsministeren gav til hr. Morten Østergaard med henvisning til 2025-planens side 15.
Der er en figur, der handler om, hvordan man når frem til regeringens såkaldte mål om de 55.000 til 60.000, og jeg vil bare dykke ned i en af de enkelte målsætninger, som er den, som handler om indsatsområde 4, hvorefter man vil nå frem til at øge arbejdsudbuddet med 10.000 til 15.000 på baggrund af, at man vil begrænse sygefraværet.
Der ved både statsministeren og jeg godt, at det er meget svært at få sådan konkrete, målbare tal ud af det, som man kan omsætte til arbejdsudbud.
Så er der den anden del, der handler om at lempe topskatten.
Når man har så præcise målsætninger, som man har, på lige præcis det indsatsområde, så antager jeg, at det må være, fordi man har en ret præcis hensigt med det område.
Så kan statsministeren her løfte sløret for, hvor mange af de 10.000 til 15.000, som der lægges op til i øget arbejdsudbud, der skal komme fra en lempelse af topskatten?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-31:
Nu forstod jeg på de der spørgsmål, at det, der egentlig var den underliggende bevæggrund, var, at alle landets love skulle holdes.
Hvis der er et flertal i Folketinget, der ønsker, at man skal tage andre efterforskningsskridt i brug – undersøgelseskommission eller andet – så har vi en lovgivning til det.
Så jeg vil henvise til det samråd i morgen.
Så må jeg bare sige, at vi jo heller ikke kan have et system, hvor man bare kan skrive artikler med referencer til mails, som man så ikke har læst, set, haft adgang til, eller hvad ved jeg – de er jo i hvert fald ikke inkluderet i artiklerne – og så skal folk bagefter med omvendt bevisbyrde bevise deres uskyld.
Sådan kan det jo heller ikke fungere.
Tidligere i dag har vi alle sammen besunget værdien af, at vi lever i et retssamfund.
Derfor bliver jeg nødt til at gentage, at jeg er bekendt med, at der er blevet stillet nogle spørgsmål i den her sag, og de er blevet rejst over for udlændinge- og integrationsministeren; der afvikles samråd i morgen, og jeg skal henvise til det.
Jeg har i øvrigt fuldt og helt tillid til udlændinge- og integrationsministeren.
Jacob Mark (SF), 2017-05-31:
Det kan vi jo kun få at vide, hvis vi får oplysninger om, hvad det er, der er foregået.
Statsministeren siger, at tingene skal gå rigtigt til, men til Udlændinge- og Integrationsudvalget har udlændingeministeren sagt, at hun ikke finder grundlag for at udlevere de her interne dokumenter.
Det vil sige, at vi ikke kan blive klogere, vi kan ikke få vished om, hvad der er sket.
Så hvis statsministeren virkelig vil have, at det skal gå rigtigt til, vil jeg gerne spørge: Vil statsministeren så give den garanti, at vi kan få den vished, at vi kan få udleveret de her interne dokumenter, så vi kan blive klogere, så tingene kan foregå rigtigt?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-31:
Jo, men altså karakter for variation af det samme tema
Altså, jeg har svaret fuldstændig udtømmende i forhold til det, jeg har på hjerte her i aften, nemlig at jeg har fuld og hel tillid til integrations- og udlændingeministeren, som i morgen er i samråd, hvor alle de spørgsmål kan stilles.
Jeg har som sagt været her længe nok til, at jeg godt ved, hvad det er for en øvelse, man er ude i nu, og helt ærligt: Jeg vil ikke stå her og svare på alle mulige prækonditionelle og spekulative artikler i Politiken, som jeg end ikke har læst, fordi jeg har siddet hernede i debatten.
Så min anbefaling skal jo være, at man møder ind til det samråd i morgen og bidrager til at få sagen opklaret.
Og så både håber og tror jeg, at man i kølvandet på det vil kunne konkludere det, jeg også har konkluderet her i aften: at der ikke er grund til andet end at nære fuld og hel tillid til integrations- og udlændingeministeren.
Jacob Mark (SF), 2017-05-31:
Tak for det.
Jeg synes faktisk, at det er helt vildt, at vi har en statsminister, der ikke principielt vil forholde sig til, om man fortsat kan være minister i statsministerens regering, hvis man har brudt loven.
Det bør man da uafhængigt af konkrete sager kunne forholde sig til.
Kan man fortsætte som minister i regeringen, hvis man bryder ministeransvarlighedsloven, ja eller nej?
Det tænker jeg er et ret enkelt spørgsmål.
Det næste, jeg gerne vil spørge om, er til den konkrete sag om udlændingeministeren.
Vi har at gøre med en sag, hvor Ombudsmanden har rettet en voldsom kritik, hvor Politiken i aften skriver om, at der har været en masse rådføring med Justitsministeriet, hvor der er læk om, at man har været advaret om, at man vil gå ud og bryde loven.
Så det er jo ikke bare en vis situation, det er jo en meget, meget konkret situation, og derfor vil jeg gerne spørge: Hvis det viser sig, at udlændingeministeren har brudt loven, kan udlændingeministeren så fortsætte i hr. Lars Løkke Rasmussens regering?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-31:
Jeg har ikke noget dybere indblik i, hvad det er for nogle skriftlige spørgsmål, der er stillet, hvad karakteren af dem er, og hvad der eventuelt er baggrunden for, at ministeren hellere vil svare mundtligt.
Og helt ærligt, jeg bliver nødt til at sige, at jeg har været længe nok i det her hus – siden 1994 – til, at jeg godt kender alle de der mekanismer, hvormed man bygger sådan nogle ministerstorme op.
Alle de spørgsmål, der bliver stillet her, forekommer jo uskyldige og principielle, og dem må jeg da kunne svare på, og det er under syv indbyggede konditioner, og det betyder slet ikke noget, formentlig.
Jeg kender de der mekanismer til fulde, og jeg medvirker ikke til det.
Tingene skal foregå rigtigt.
Jeg har tillid til alle mine ministre, jeg har også tillid til udlændinge- og integrationsministeren.
Det siger sig selv.
Jeg er bekendt med, at Ombudsmanden har udtrykt en kritik, at ministeren har taget den til efterretning øjeblikkeligt og uden ophold, og jeg er vidende om, at der finder et samråd sted, og jeg kan forstå, at der er en masse spørgsmål.
Josephine Fock (ALT), 2017-05-31:
Jeg synes, det er kedeligt, at statsministeren ikke vil svare på så principielt et spørgsmål.
Det, som statsministeren så også tilkendegiver, er, at ministeren stiller sig til rådighed i morgen i et samråd.
Der er så sket det, at den pågældende minister, udlændinge- og integrationsministeren, ikke vil svare på de skriftlige spørgsmål, vi har stillet forinden samrådet i morgen.
Den pågældende minister vil heller ikke udlevere en e-mail trods det, at den er blevet læst op for en partifælle.
Synes statsministeren ikke, det ville være rimeligt, hvis udvalget kunne få svar på de skriftlige spørgsmål, der er blevet stillet til udvalget forinden samrådet i morgen?
Er det ikke normal praksis?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-31:
Det er jo et stort hvis, for det spørgsmål har kun relevans, hvis det forholdt sig på den måde.
Det er jo fint nok, hvis oppositionen nu vil bruge resten af den time, der er til rådighed, på at stille identiske spørgsmål.
Jeg har givet mit svar.
Josephine Fock (ALT), 2017-05-31:
Tak for det.
Nu siger statsministeren, at statsministeren ikke vil forholde sig til alle disse hvis'er.
Men det er vel interessant at få statsministerens svar på, om en minister, hvis den pågældende minister har brudt ministeransvarlighedsloven, så kan være minister i statsministerens regering.
Det er vel ikke noget hvis, det er vel sådan rimelig enkelt at forholde sig til.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-31:
Jo, men det er jo bare endnu en afart af det samme spørgsmål
Og jeg kan sagtens forstå det interessante i at stille alle disse hvis og hvis-spørgsmål, men jeg har en klar forventning om, at jeg aldrig kommer ud i en situation, hvor jeg skal forholde mig til disse hvis'er.
Og derfor synes jeg sådan set, at det rigtigste i den her sag er at konstatere, at jeg fuldt og helt har tillid til udlændinge- og integrationsministeren og er bekendt med Ombudsmandens udtalelse, som ministeren også har taget fuldt til efterretning, ligesom hun jo i øvrigt helt naturligt stiller sig til rådighed i morgen for et samråd, hvor man kan stille alle spørgsmål den her sag desangående.
Og så både håber og tror jeg på, at den sag opklarer sig selv.
Jamen hr. Benny Engelbrecht kan jo få tusinde regneeksempler, og det er da bare at stille spørgsmål, altså hvis man sænker topskatten med det ene og det andet og sådan noget.
Men det kan man jo ikke støtte nogen ret på.
Så inden den her socialdemokratiske propagandamaskine nu går i gang igen, vil jeg bare sige, at regeringens forslag om skat – både i top og bund – ikke er fremsat endnu.
Regeringen kommer med et forslag efter sommerferien til, hvordan vi ønsker at en skattepakke skal se ud, og indtil da må man væbne sig med tålmodighed.
Vi har en samlet ambition, som er udtrykt ved de her fem indsatsområder, og hvor skat i øvrigt er et tværgående tema, for skat vil være et positivt bidrag i forhold til forskellige af de her målsætninger.
Hvordan det præcis vejes af, vil man få syn for sagen for, i takt med at regeringen fremlægger sine konkrete udspil.
Så hold nu sommerferie og glæd jer til, at når vi mødes igen, er en af de ting, vi skal tale om, skat.
Pelle Dragsted (EL), 2017-05-31:
Jeg vil starte med at sige, at jeg er ked af det, hvis det blev opfattet som moraliserende eller som en løftet pegefinger, for det var absolut ikke formålet.
Altså, jeg synes faktisk, at det med, hvordan vi taler om mindretal, og hvordan vi generaliserer, er vigtigt.
Vi har nogle ekstremt kedelige fortilfælde i historien, og sproget betyder noget.
Og det er ikke en anklage eller en pegen fingre, det er bare en appel om opmærksomhed om det her.
Det er ikke et politisk spørgsmål, det er et spørgsmål om at have en fælles opmærksomhed om de ting.
I forhold til det konkrete forslag, der er blevet fremlagt, vil jeg sige, at jeg ikke har set det endnu.
Jeg ved ikke, hvad det indeholder, og jeg har ikke drøftet det med min folketingsgruppe, så hvordan vi vil stille os til det, ved jeg ikke.
Jeg kan høre, at der har været nogle bekymringer om, om det betyder, at enhver hjemløs, der rækker kruset frem, vil blive kriminaliseret, og det vil vi nok være skeptiske over for.
Men jeg er ikke retsordfører, jeg har ikke set forslaget, og jeg vil gerne drøfte det med min folketingsgruppe, før jeg kan tage stilling til det.