runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-03-02:
Altså, jeg ved ikke, om hr. Morten Dahlin er bekendt med det, men den del af aftalen tilsluttede Venstre sig sådan set i forhandlingslokalet.
Så jeg er ikke helt sikker på, hvad det er, der har forandret sig, siden vi sad ved forhandlingsbordet.
Og i den forbindelse vil jeg sige, at årsagen til, at Venstre tilsluttede sig, jo er, at I ikke er kommet med et eneste bud på en anden løsning – ikke ét bud.
Og nu bliver der rystet på hovedet, så jeg er da utrolig spændt på at høre, hvad det er, hr. Morten Dahlin kan sige, som er anderledes end det, der blev sagt inde i forhandlingslokalet, nemlig at Venstre tilsluttede sig den her del af aftalen.
Morten Dahlin (V), 2022-03-02:
Undskyld, men diskussionen her bliver jo absurd.
Vi har den nuværende undervisningsminister, der simpelt hen står og påstår, at hun ikke har lavet en aftale, hvor det er forældrenes indkomst, der kommer til at være afgørende for, hvor elever må gå i gymnasiet.
Altså, man har lavet en model, hvor man inddeler elever i tre kategorier, lav-, mellem- og højindkomst, altså baseret på, hvad deres forældre tjener.
Og alt efter hvilken kategori de ligger i, skal de gå på et bestemt gymnasium.
Hvordan er det ikke at tage udgangspunkt i forældrenes indkomst?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-02:
Tak, formand.
Men det ændrer jo ikke på, at der er rigtig mange af dem, der stadig væk er ansat her, som føler sig bange.
F.eks. sidder der en nattevagt på institutionen, hvor der selvfølgelig er flere psykisk syge, og man sidder der alene, og man kan ikke få en tilkaldealarm, man kan ikke sørge for, at knive f.eks. bliver låst fast i en køkkenskuffe, sådan at folk kunne få fat på knivene der, hvor de skal bruge dem, nemlig ved tilberedelse af mad.
Har ministeren ikke en holdning til det, og kan ministeren ikke give en håndsrækning til de mennesker, der er bange, når de går på arbejde, og sige: I ikke behøver at være bange, for nu gør vi sådan og sådan?
Astrid Krag (S), 2022-03-02:
Tak for det.
Først vil jeg sige, at helt konkret oven på det drab, som spørgeren henviser til, og som tragisk foregik mellem jul og nytår forrige år, fik jeg opbakning fra partierne til at målrette de indsatsteams, som tager ud og hjælper på det konkrete tilbud, i forhold til hvad det er for en borgersammensætning, vi har, hvad det er for nogle grupper, og hvad det er for nogle risikomomenter, der er.
Det var hidtil sådan, at tilbuddene selv skulle række ud og sige, at de havde brug for hjælp.
Nu blev vi enige om at målrette det, og siden hen har vi – her kom jeg ikke helt i mål med besvarelsen – øget indsatsen i aftalen, så vi kommer tættere på de tilbud og har mulighed for at komme tættere på de tilbud, hvor der er farlige borgere.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-02:
Jamen det vil jeg glæde mig til, og det tror jeg der er mange derude der vil glæde sig til.
For ministeren har jo ret i, at vi taler om folk, der befinder sig i behandling, men det, som især TV 2-dokumentaren har fokuseret på, er så de folk, der er ansat i psykiatrien, og som jo, i hvert fald ifølge det, vi kan se på TV 2, bliver budt nogle helt uacceptable vilkår.
Vi taler altså om et meget, meget omfattende materiale med 476 rapporter, hvori det gennemgås, hvilke vilkår det er, vi tilbyder de ansatte i øjeblikket, og det fremgår, at Arbejdstilsynet ad flere omgange har givet strakspåbud, bl.a. til Ørbækskilde, og at der simpelt hen er folk, der mister livet på arbejde.
Det handler også om en dybt tragisk sag med den 29-årige Yamma Ahamadzai, som bliver myrdet på arbejde, og der havde jeg nok forventet, at regeringen af egen drift havde taget de her ting op noget før.
Ud over en almen fordømmelse kan vi så ikke blive lidt mere konkrete?
Hvad er det, der er gået galt?
Hvorfor er der ikke nogen retningslinjer, som sikrer, at f.eks. skarpe knive, der bruges i køkkenregionen, eller andet, som kan bruges som et angrebsvåben, og det er lige fra askebægre til stole, og hvad ved jeg, på en eller anden måde bliver låst fast, eller at man i hvert fald gør sådan, at de folk, der er ansat, ikke skal gå på arbejde i frygt hver eneste dag.
Kunne vi ikke bare blive en lille smule mere konkrete, minister, på noget af det, som alle danskere, tror jeg, har siddet med lammelse og set på tv-skærmen er virkeligheden for rigtig, rigtig mange ansatte.
Astrid Krag (S), 2022-03-02:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo barske og svære arbejdsforhold, som blev vist i den omtalte tv-dokumentar.
Jeg har en meget, meget stor respekt for den kæmpestore indsats, som medarbejderne på botilbuddene hver eneste dag gør for de allermest sårbare mennesker i vores samfund.
Jeg mener, vi har en pligt til at sikre gode og trygge arbejdsforhold for dem, der passer på samfundets allermest sårbare.
Der er ikke nogen, der skal føle sig utryg ved at gå på arbejde eller frygte for sin egen eller sin families sikkerhed.
Vi har også pligt til at sørge for, at det enkelte menneske kan føle sig trygt der, hvor det bor.
Det er menneskers hjem, vi taler om, samtidig med at det er medarbejdernes arbejdsplads.
Igennem årene har skiftende regeringer – og jo også ganske ofte sammen med spørgerens parti –
iværksat tiltag, som skal forhindre voldsepisoder på botilbud og sikre arbejdsmiljøet, men jeg synes også, vi må være ærlige og sige, at det ikke har været tilstrækkeligt, hvad vi i fællesskab har sat i søen.
Man kan jo også se meget tydeligt i dokumentaren, at der er nogle problemer der, både i overgangen og i koordinationen.
Vi er fra regeringens side ved at se på de konkrete anbefalinger, inden der skal være drøftelser med Folketingets partier.
Vi har imidlertid ikke siddet på hænderne under forberedelsen af det faglige oplæg.
Sammen med partierne bag aftalen om reserven på bl.a. socialområdet har vi med den seneste aftale intensiveret og målrettet den voldsforebyggende indsats mod de botilbud, som har særlige udfordringer.
Det vil sige, at de botilbud, som har fået påbud fra Arbejdstilsynet eller fra socialtilsynet, får hjælp fra Socialstyrelsens indsatsteam til at rette op og sikre mere trygge rammer for både beboere og medarbejdere, og det kan jeg uddybe lidt mere, når jeg får ordet igen.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-02:
Tak formand.
Hvad mener ministeren om det, som TV 2-dokumentaren »Sindssygt farligt arbejde« de seneste uger har kunnet vise om arbejdsmiljøet i socialpsykiatrien, hvor der siden 2012 er seks ansatte, der har mistet livet, mens de passede deres arbejde, og hvor dokumentaren generelt beskriver et helt uacceptabelt arbejdsmiljø?
Nick Hækkerup (S), 2022-03-02:
Det er jo ikke sådan, at vi normalt akkumulerer straf.
Men man kunne godt sige, at hvis det er så systematisk over en længere periode, så skulle det på en eller anden måde kvalificere til f.eks. at være vanvidskørsel eller andet.
Så det vil jeg bestemt ikke afvise, men jeg synes bare: Skal vi ikke lige få de første erfaringer med tingene omkring vanvidskørsel ind og så få det klaret?
Britt Bager (KF), 2022-03-02:
Nu bevæger vi os lidt derhenad.
Og jeg vil sige, at der er mange ting, vi faktisk kan gøre her ved at se på det samlede kørselsforløb.
Men jeg håber, at jeg hører ministeren sige, at det her tager vi en drøftelse om.
For det er vanvittigt, at det her foregår derude.
Nick Hækkerup (S), 2022-03-02:
Og det var jo det, vi gjorde med reglerne om vanvidskørsel, som har virket siden 1. april, så vidt jeg husker, eller lige deromkring, og jeg synes, at der er grund til at se på, hvordan de virker.
Jeg forstår helt pointen, og jeg vil bestemt ikke afvise, at der er behov for at gøre yderligere.
I forhold til de potente værktøjer med at kunne konfiskere biler osv. synes jeg bare: Lad os lige se, hvordan effekten af dem er.
Britt Bager (KF), 2022-03-02:
Jamen det er jeg med på, hr. minister.
Jeg er helt med på, at det er sådan, lovgrundlaget er i dag.
Jeg søger et svar på, hvad vi gør for at ændre den her situation, for at imødegå, at man gang på gang sætter sig ind bag rattet, kører fuldstændig vanvittigt over for rødt med sprit i blodet, gentagne gange.
Man får straks inddraget sit kørekort, men man gør det igen.
Og ministeren sidder med grundloven i hånden og siger, at sådan er reglerne.
Er ministeren villig til at hjælpe med at ændre de regler?
Nick Hækkerup (S), 2022-03-02:
Det, jeg sagde om det mundtlige spørgsmål, var ikke for at sige, at det var spild af nogen som helst tid, tværtimod.
Det, jeg bare prøver at gøre opmærksom på, er, at efter grundlovens § 71, stk. 5, kan vi ikke varetægtsfængsle, hvis det, der er udsigt til, er bøde eller en straf på under 30 dages fængsel.
Men da man gik bort fra hæfte og i stedet for lavede det til fængsel, oversatte man hæfte til 30 dages fængsel, fordi det dengang var grænsen for hæfte.
Så der er en grundlovsproblemstilling, som spiller ind i den her sag.
Og jeg ved jo, at vi deler opfattelsen af, at grundloven skal man overholde.
Britt Bager (KF), 2022-03-02:
Tak til ministeren.
Det er netop, fordi det spørgsmål, jeg stillede, blev besvaret med en gennemgang af retsplejelovens § 762, at vi nu tager det en gang til her mundtligt, for jeg har selvfølgelig læst retsplejelovens § 762, inden jeg stiller det her spørgsmål skriftligt.
Nu fik vi så en gennemgang igen.
Det, jeg faktisk gerne vil høre ministeren om, er, om ministeren er villig til, at vi laver en ændring, der gør, at man i gentagne tilfælde, i gentagne gange af grov kørsel, kan varetægtsfængsle en gerningsmand
Nu siger ministeren selv noget om den her konkrete sag.
Jeg taler om mange sager.
Jeg vil ikke nævne sagerne, men jeg vil blot lige sige til ministeren, at der findes en række sager, hvor en bilist er sigtet 8, 10, 12 op til 26 gange for at have kørt uden kørekort, med spiritus i blodet, med narko i blodet, over for rødt, kørt vanvittig stærkt uden at have kørt 100 pct. for stærkt, for så kan det jo betragtes som vanvidskørsel.
Men hvad hvis man gentagne gange har gjort det og vi samlet set kan se, at der her er et mønster, at her er en vanvidsbilist uden at være sigtet for vanvidsbilisme, en, hvor man sandsynligvis vil kunne se det her ske igen med fare for andres liv?
Det har vi jo set, hr. minister.
Skulle vi så ikke prøve at sætte os ned og se på, hvad vi kan gøre for at forhindre, at det sker igen?
Er ministeren villig til det?
Nick Hækkerup (S), 2022-03-02:
Tak for ordet, og tak til spørgeren for at stille spørgsmålet – måske kunne man sige en gang til.
Den her gang så til mundtlig besvarelse.
Og jeg vil gerne begynde med at slå fast, at jeg jo deler spørgerens foragt for den forkastelige opførsel, som den konkrete sag, der er tale om, er udtryk for.
Det er fuldstændig uacceptabelt, at vanvidsbilister gør vejene utrygge og bringer andres liv i fare.
Det skal vi ikke finde os i.
Derfor er jeg også glad for, at vi sidste år – og det var jo ikke mindst sammen med spørgerens parti – fik gennemført en række markante tiltag mod vanvidskørsel.
Vi har bl.a. gjort det muligt at konfiskere biler, selv om det ikke er ejeren selv, der har kørt vanvidskørsel.
Det tror jeg er et rimelig potent værktøj, og der er jo faktisk også blevet konfiskeret ganske mange biler.
Vi har skærpet straffen markant for de overtrædelser af færdselsloven, som falder ind under kategorien vanvidskørsel.
Det sidste betyder altså, at det i videre omfang bliver muligt også at varetægtsfængsle i sådan nogle sager.
Så til spørgsmålet om, hvorvidt jeg vil ændre reglerne om varetægtsfængsling.
I retsplejeloven er det fastsat, at varetægtsfængsling ikke kan finde anvendelse, når lovovertrædelsen alene kan forventes at medføre bøde eller fængsel i højst 30 dage.
Bestemmelsen er udtryk for den almindelige proportionalitetsgrundsætning, der gælder i alle strafprocessuelle tvangsindgreb, og den skal bl.a. sikre, at den dom, som den pågældende i sidste ende måtte få, står mål med varetægtsfængslingens længde.
Hvis man ønsker at give mulighed for, at der foretages varetægtsfængsling i sager, som kan forventes at medføre fængsel i mindre end 30 dage, så skal man lige være opmærksom på, at grundloven her sætter nogle grænser.
Tak for ordet.
Britt Bager (KF), 2022-03-02:
Tak for det.
Er ministeren villig til at tage initiativ til at ændre reglerne om varetægtsfængsling, således at en person, der er sigtet for adskillige forhold, der er egnet til at fremkalde fare for andre, kan blive varetægtsfængslet, også selv om lovovertrædelserne kan ventes at ville medføre straf af bøde eller fængsel i højst 30 dage?
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-02:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg er glad for især de sidste betragtninger omkring fratagelse af statsborgerskab for børn, som ordføreren tilkendegiver.
Jeg vil egentlig godt høre om en ting, når ordføreren nu siger det her med statens vitale interesser.
Altså, der sker jo også en glidning i de her år, i forhold til hvad der bliver betragtet som at skade statens vitale interesser, og vi har jo tidligere behandlet lovforslag, hvor bl.a. bandekriminalitet bliver betragtet som at skade statens vitale interesser.
Og jeg skal bare høre, om SF's ordfører er enig i, at vi lige for tiden ser en form for skred, i forhold til hvad der bliver betragtet som statens vitale interesser, altså hvor man nu f.eks. også betragter bandekriminalitet som at skade statens vitale interesser, og det er jo ikke i den samme boldgade som nogle af de andre ting, som ordføreren nævner.
Så er ordføreren enig i, at f.eks. bandekriminalitet ikke skal betragtes som at skade statens vitale interesser?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-02:
Tak, formand.
Nu citerer jeg bare fra en af de artikler, TV 2 har bragt om det her – og jeg citerer med formandens tilladelse: »Forholdene på flere af bostederne er så kritisable, at de ansatte kan berette om alt fra knivoverfald til dødstrusler og trusler om voldtægt eller forfølgelse.
20 af de 474 sager, TV 2 har set, involverer knive« – altså 20 – »mens 79 af dem drejer sig om såkaldt alenearbejde – altså at den ansatte i et givent tidsrum er på arbejde uden kollegaer på bostedet.« Er det acceptable forhold, minister?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-03-02:
Jamen der er ufattelig mange præmisser i det her, der er fuldstændig på månen, for at sige det ligeud.
Først og fremmest er det et miskmask, i forhold til hvad der er frit valg og hvad der er frit optag.
I dag er der frit valg, men der er ikke frit optag.
Det er bare nogle forskellige parametre, der afgør det.
Og det vil sige, at hele den præmis, der handler om, at ministeren mener, at gymnasieelever fremover skal fratages muligheden for selv at vælge deres gymnasium, simpelt hen er noget vrøvl.
Jeg har godt set Venstres ordfører turnere rundt på de sociale medier med det, men det passer jo simpelt hen ikke.
Og det afspejler sig jo også i, at Venstre var et parti, jeg forhandlede med i noget, der ligner halvandet år, og først helt til sidst valgte Venstre så alligevel ikke at gå med – vel primært, fordi De Konservative ikke gik med.
Så det er bare for at sige, at Venstre jo var med på den her løsning.
Morten Dahlin (V), 2022-03-02:
Hvis ministeren har så klar en holdning til, at det ikke er elevers forældres indkomst, der afgør, hvor de må gå i gymnasiet, hvorfor har regeringen så med et flertal i Folketinget indgået en politisk aftale, hvor elever fremadrettet kan risikere at blive tvangsfordelt baseret på, hvad deres forældre tjener?
Hvorfor har man lavet sådan en aftale?
Når man står her i Folketingssalen og påstår, at det ikke er forældrenes pengepung, der skal være afgørende, hvorfor har man så lavet en aftale, hvor det parameter, som folk bliver tvangsfordelt ud fra, er, hvad deres forældre tjener?
Tak for det.
Astrid Krag (S), 2022-03-02:
Jamen det er sådan i dag, at efter at Arbejdstilsynet kommer ud og konstaterer, at her burde man ikke have alenearbejde, her burde man låse knivene inde, så kan de give påbud, og så skal man leve op til det.
Det vil spørgeren også vide, fordi det fandt jo også sted på det konkrete tilbud, som fik et påbud om at fastlåse køkkenredskaber, så vidt som jeg husker det.
Så det, som spørgeren efterlyser, findes jo allerede i dag.
Jeg tror, at vi bliver nødt til at lade være med at gøre, som om der er en enkelt snuptagsløsning her.
Vi har i fællesskab prøvet at adressere det her uden at gå grundlæggende nok til værks i mere end 10 år.
Nu arbejder vi faktisk på at lave den grundlæggende løsning, som jeg har kaldt den strukturelle løsning, og det håber jeg at Dansk Folkeparti vil bakke op om.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-02:
Hvad med, om vi bare gjorde det til en rettighed?
Altså, hvad med, om vi sagde, at hvis man er ansat og har natarbejde på de her institutioner, har man ret til, at knive bliver låst inde; så har man ret til en overfaldsalarm; så har man ret til, at der er en kollega, som kan være der inden for måske 5 minutter; så har man ret til en dør, som ikke bare kan sparkes ind, til kontoret?
Hvad med at give de her medarbejdere nogle rettigheder i stedet for at stå og tale om strukturer, som ingen forstår det konkrete indhold af?
Astrid Krag (S), 2022-03-02:
Det strukturelle handler jo om at sørge for, at der er de rigtige rammer, der svarer til de rigtige borgere, og i dag er der mulighed for overfaldsalarmer.
Der er mulighed for, at man skal låse knive fast.
Der er mulighed for, at man ikke må arbejde alene, hvis man ikke kan imødegå volden – alt det, som hr. Morten Messerschmidt efterlyser.
Ved siden af det har vi en whistleblowerordning, som medarbejderne kan henvende sig til, hvis de oplever, at deres ledelse ikke lytter til dem.
Og vi har oven på den sidste sag på mit initiativ, men heldigvis med bred opbakning sørget for, at det indsatsteam, der findes på det her område, kan tage ud på de steder, hvor det brænder på, også hvis ledelsen ikke selv har tænkt, at man må række ud efter hjælp, sådan at de faktisk kommer forbi og sørger for, at vi kan få samlet op de steder, hvor arbejdsmiljøet er for farligt.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-02:
Jeg er endda, synes jeg selv, venlig at nævne nogle helt konkrete ting, som ministeren bare kunne have sagt.
Kan vi regne med, at man ikke skal være alene på de her institutioner, hvis der er begrundet fare for ens liv og helbred?
Kan vi bare få et eller andet konkret i stedet for en snak om nogle strukturelle forhold?
Det tror jeg da ærlig talt ikke gør, at folk kan føle sig mere trygge om natten.
Astrid Krag (S), 2022-03-02:
Tak for det.
Når jeg snakker om det strukturelle greb, er det jo ikke, fordi jeg ikke ved, at det her handler om mennesker.
Vi har brug for et andet landkort så at sige, så vi kan være sikre på, at vi har de rigtige tilbud til de mennesker, som er allermest komplekse, og som det kan være allerfarligst at arbejde med, og som det kan være allersværest at forudse med sin socialfaglighed hvordan reagerer, fordi der er narkotika involveret.
Det er det, jeg mener, når jeg snakker om, at vi bliver nødt til at løse det her strukturelt den her gang.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-02:
»Vi har brug for at få taget det rette strukturelle greb«
– altså, det lyder jo, som om det er trafikministeren, jeg taler med her.
Det er det altså ikke.
Det er socialministeren, forventer jeg, og derfor forventer jeg også, at det handler om mennesker: på den ene side dem, som er indlagt og bor på de her institutioner, og på den anden side de mennesker, som er ansat.
Og der må jeg bare sige, at jeg synes, det lyder som en ansvarsforflygtigelse af større dimensioner, når ministeren bare siger, at det er ledelsens ansvar.
Altså, sagen er, at i den konkrete episode, der er beskrevet i TV 2-dokumentaren, med Yamma Ahamadzai, som bliver slået ihjel på sit arbejde, er den nærmeste kollega 2,5 km væk.
Så er det rigtigt, som ministeren siger, at der er udtalt nogle strakspåbud til institutionen Ørbækskilde, men det har ikke ændret på, at i de sager, TV 2 har gravet sig ned i, er 79 alene og har alenearbejde – altså, det er folk, der føler sig ladt i stikken og er utrygge, når de går på arbejde.
Det, jeg så spørger om i det her spørgsmål, for der er jo trods alt en vis tanke bag den måde, jeg har delt det op på her, er: Hvilke konkrete ting vil ministeren gøre, for at de mange mennesker, der altså er bange, når de går på arbejde, ikke behøver at være bange?
For det virker jo tydeligvis ikke at gå til ledelsen.
Altså, Yamma var også gået til sin ledelse.
Det forhindrede desværre ikke, at han alligevel blev slået ihjel på arbejdet.
Så kunne man ikke lave nogle lidt klarere retningslinjer, som de her medarbejdere kunne støtte sig til, f.eks. at hvis der er en fare ved at gå på arbejde, skal man ikke være der alene – det behøver jo ikke at være en ledelsesbeslutning lokalt; det kunne godt være noget, ministeren sørgede for – eller at de i det mindste kunne få en overfaldsalarm, eller at de kunne få en dør, som i hvert fald ikke kan blive brudt op, måske med en dobbeltlås eller noget, altså et eller andet, som kunne være en håndsrækning til de her mennesker, minister?
Astrid Krag (S), 2022-03-02:
Vi fortsætter jo i virkeligheden lidt, hvor vi slap, og derfor er det også bare meget, meget vigtigt for mig at få sagt, at det er en af de allermest grundlæggende opgaver og et af de allermest grundlæggende ansvar for den lokale ledelse at sørge for, at de ansatte kan gå på arbejde sikkert.
Det er ledelsen, der løbende skal vurdere, hvad der er af behov for at benytte sig af de greb, der er mulighed for at benytte sig af, i forhold til overfaldsalarm, i forhold til forbud mod alenearbejde og i forhold til f.eks. at låse farlige redskaber, knive og andet inde.
Det er ledelsens ansvar at sørge for, at der er den rette bemanding til stede, set i forhold til hvad det er for nogle borgere og beboere, man har på tilbuddet, og det er ledelsens helt klare ansvar også at lytte til medarbejderne, når de kommer med meldinger om arbejdsmiljøet og kommer med vurderinger af, at der er grundlag og behov for en ekstra indsats.
Det kan jo f.eks. være Socialstyrelsens indsatsteams, der kan komme ud at have et forløb i forhold til at forebygge farligt arbejdsmiljø.
Men vi har også brug for at gøre noget mere grundlæggende, og som vi også var omkring i spørgsmålet og svaret før, har vi en meget vigtig opgave i at sørge for, at man har de rigtige tilbud til de rigtige beboere.
Det vil sige, at til beboere, som er svært psykisk syge og stofmisbrugende, har vi brug for et bedre tilbud end det, vi har i dag, og regeringen har aftalt med kommuner og regioner i økonomiaftalerne, at det tilbud skal etableres.
Vi knokler på livet løs for at få trukket de rigtige streger, så vi kan få det her tilbud, for det er klart, at det er en målgruppe, som både er ekstremt sårbar, men jo også kan være særlig risikofyldt i forhold til medarbejderne, for du kan være på én måde i din psykiske sygdom og velbehandlet i den, men tilsætter man så narkotiske stoffer, kan der pludselig være en uforudsigelighed, en voldsomhed og en farlighed, som man ikke har planlagt med, og derfor kræver det jo, at der er nogle særlige rammer her.
Derfor hænger det her sammen med det arbejde om at sikre, at der er det rette tilbud og de rigtige rammer for de mennesker, om hvem det hedder, at de er dobbeltbelastede eller dobbeltdiagnosticerede.
Og det er jo også den målgruppe, som spørgeren spørger ind til i forhold til den konkrete tv-udsendelse.
Vi har ikke brug for flere små puljer.
Vi har brug for at få taget det strukturelle greb og sikre, at der er de rette tilbud til de rette målgrupper her.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-02:
Tak, formand.
Hvilke konkrete initiativer planlægger ministeren at igangsætte som opfølgning på TV2-dokumentaren »Sindssygt farligt arbejde« – eksempelvis aflåsning af farlige redskaber, overfaldsalarmer, bedre bemanding og senere udslusning i samfundet af psykisk syge, og at man i højere grad lytter til medarbejdernes ønsker m.v.?