runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-24:
Tak for det, formand.
Samtidig støtter vi tanken om, at investeringer i private projekter kan bidrage til at sikre sociale og økonomiske resultater for den danske stat.
Derfor er det vigtigt for Danmarksdemokraterne, at man med eventuelle investeringer i private projekter til at forebygge ny kriminalitet blandt indsatte i landets fængsler opretholder den rette balance, særlig i forhold til offerets retsfølelse.
I Danmarksdemokraterne anerkender vi, at sociale investeringer på retsområdet kan afhjælpe en straffesagskæde, der lige nu lider under lange sagsbehandlingstider ved domstolene, mangel på fængselspladser og fængselsbetjente i kriminalforsorgen, samt at der også er et pres på politiets ressourcer, og derfor giver det mening at investere i forebyggende tiltag.
Dog må disse sociale investeringer ikke underminere nødvendigheden af at sikre en tilstrækkelig investering i vores domstole og kriminalforsorg.
I Danmarksdemokraterne finder vi, at det er vigtigt at have den her hårde linje over for kriminelle, men samtidig ønsker vi også, at de indsatte i fængslerne ikke kommer ud og begår ny kriminalitet efter en løsladelse.
Derfor er det vigtigt, at de tidligere indsatte kommer ud, og at de bidrager til samfundet igen i stedet for at være på overførselsindkomst og lave ny kriminalitet og ryger retur i fængslet.
Jeg hørte også forslagsstilleren sige, at det måske kunne ende i en beretning, og det er vi bestemt også positive over for.
Hans Christian Schmidt (V), 2024-05-24:
Som jeg sagde her, synes jeg sagtens, at man kunne tage den forhandling om den omfattende strafreform, som vi nu får her – og den kommer jo om meget, meget kort tid – med der, for den passer jo godt ind i der.
Om vi så bliver færdige, må vi jo se, ellers har vi en gang mere til det.
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Jeg deler skuffelsen, men det kunne jo også anspore til, at man så kommer i gang og forsøger at betræde nyt land.
Så jeg vil egentlig bare høre, om regeringen så forestiller sig, at det skal være i forbindelse med en strafreform, at man begynder drøftelserne om sociale investeringer, eller om det først er ved næste kriminalforsorgsaftale, at man påbegynder drøftelserne om sociale investeringer.
Hans Christian Schmidt (V), 2024-05-24:
Der er jo mange fordele ved at have været herinde i mange år, og jeg har snart været her i 30 år.
Derfor kan jeg jo godt huske, med hvilken begejstring vi talte om det, da fru Sophie Løhde og fru Mai Mercado lavede den her ordning, mens de begge var ministre.
Så jeg er meget ked af, at man ikke har fået noget sat i gang der.
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Tak for talen.
Det var jo lige præcis den daværende minister for offentlig innovation fru Sophie Løhde, som i dag er sundhedsminister, og mig, som skabte Den Sociale Investeringsfond med henblik på at prøve at betræde ukendt land, nemlig de første sociale investeringer af deres art.
Vi kan jo skele til andre lande, som har det.
Man vurderer faktisk, at et af de steder, hvor man lettest ville kunne måle en effekt, er i forhold til kriminalforsorgen og fængselsområdet.
Om man ryger tilbage i fængsel eller ej, er pengene sparet.
Så hvad mener ordføreren om, at Den Sociale Investeringsfond på nuværende tidspunkt ikke har lavet nogen projekter overhovedet, siden den blev nedsat tilbage i 2019?
Hans Christian Schmidt (V), 2024-05-24:
Tak for det, formand.
Og tak til forslagsstillerne for at fremsætte forslag om et så relevant emne som recidiv blandt indsatte.
Det er det, man også kunne kalde tilbagefald, og det er og bliver jo et godt emne at tage op, og jeg synes, at forslagsstillerne fortjener ros for det.
Så vidt jeg forstår forslaget – og det er jo ikke nemt, slet ikke, når man lidt er vikar i det, og jeg kan have misforstået noget i det – går forslaget ud på, at en privat investor kan investere i udviklingen af en indsat, så vedkommende ikke vender tilbage til kriminalitet, altså det, der forstås ved recidiv.
Lykkes det, har staten jo sparet en masse penge, og investor får en præmie for sin investering, og det hele skulle som nævnt medføre en statslig besparelse.
Det synes jeg lyder godt.
Jeg er ikke i stand til at afgøre, om det er for teoretisk.
Altså, skyldes en indsat persons efterfølgende kriminalitetsfri karriere det ene eller det andet tiltag, eller skyldes det andre tiltag, herunder etableringen af den civilsamfundspulje, der blev afsat i sidste kriminalforsorgsforlig
Men som jeg synes jeg lyttede mig frem til ved forslagsstillerens debat med en tidligere ordfører, så er der noget med, at der er et andet land, nemlig England, hvor man godt kan gøre det.
Det synes jeg da vi vil følge op på, for det er jo et af argumenterne for, hvorfor man ikke ville kunne gøre det her, og derfor er det da vigtigt at tage med.
I dag bruges der store beløb via kriminalforsorgens arbejde på at undgå ny kriminalitet, men det er svært – det må man sige.
Herudover og måske også vigtigst af alt indkalder regeringen jo meget snart til en forhandling om den omfattende strafreform, og der vil Venstre have et meget vigtigt punkt.
Det bliver nemlig en markant stigning i straffen for personfarlig kriminalitet, herunder grov vold og mishandling, altså en markant stigning i straffen for grov vold og mishandling.
I denne forhandling vil der med garanti også komme fokus på de indsattes forhold, herunder ikke mindst risikoen for recidiv.
Gode motiver bag forslaget synes jeg man må konstatere der er.
Det er godt, at vi forud for forhandlingerne er opmærksomme på recidiv, men af de ovennævnte grunde – altså det der, som jeg nu kan forstå forslagsstilleren i grunden sætter spørgsmålstegn ved, nemlig at der ingen reel kontrolmulighed er i forhold til virkningen af investeringen, samt de forestående forhandlinger om en strafreform – kan Venstre desværre ikke støtte forslaget.
Men Venstre har en stor sympati for det, og jeg vil også gerne sige: Vi medvirker også meget gerne til det, om vi skulle kunne finde frem til en beretningstekst.
Maria Durhuus (S), 2024-05-24:
Der er nogle barrierer, der bliver lagt for sig selv, og der er nogle snubletråde, der bliver lagt for sig selv, og dem ønsker jeg i hvert fald også at få kortlagt i en beretning.
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Det er bestemt ingen skam at være vikar, når man har så stor en indsigt og så stor en viden om et område, som ordføreren har.
Så endnu en gang vil jeg bare takke for betragtningerne, og jeg deler dem til fulde og vil bare sige, at jeg synes, de frivillige organisationer, som er i fængslerne og udøver resocialiserende indsatser, gør et rigtig, rigtig stort stykke arbejde.
Men det er jo problematisk at værksteder lukker og uddannelsesmuligheder lukker, fordi der ikke er betjente nok, og fordi de i stedet skal bruges til, hvad kan man sige, at holde øje med de indsatte.
Så jeg tror bestemt, der er brug for at nytænke og se hele den her resocialiserende indsats på ny.
Maria Durhuus (S), 2024-05-24:
Jeg deler ordførerens antagelser, og jeg antager også, at det bliver mange kopper kaffe, for det, vi ser nu, er jo knopskydninger derude.
Det er initiativer, hvor der er forskellige organisationer inde, der besidder noget data, men det er knopskydninger på den måde, at de så får penge til støtte i 1 år og så 1 år mere og 1 år mere.
Det gør, at der aldrig rigtig sker en langsigtet udvikling af data, hvilket er rigtig, rigtig vigtigt, i forhold til hvad der virker.
Lige nu er der organisationer, der bruger blod, sved og tårer på at oprette uddannelsesstillinger rundtom, som vi ser har en kæmpe effekt.
Og et fokus må også være, hvordan vi får fængselsbetjentene tilbage til deres faglighed.
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Endnu en gang vil jeg godt sige tak for talen og for, som jeg egentlig hører det, at tage forslaget positivt ned.
Det bliver jo sådan lidt for systemtænkende, når kriminalforsorgen bare siger, at nej, man kan ikke bare sådan isolere effekterne – for man gør det jo i England.
I England har man i fængslerne faktisk sociale investeringer, så man kan jo prøve at skele til, hvad man gør der.
Når jeg har store forhåbninger til Socialdemokratiet, er det jo, fordi der på ministerposterne både er en beskæftigelsesminister og en socialminister, som har skrevet en bog sammen om betydningen af, at vi skal kende effekterne af socialpolitik.
Derfor tænker jeg også, at det ligger lige til højreskøjten for Socialdemokratiet og for ordføreren at gå positivt ind i det her.
Så jeg vil egentlig bare kvittere for kaffen, og så håber jeg, at den tekst, vi kan enes om, også kommer til at række fremad.
For jeg tror, vi vil møde systemmodstand.
Jeg tror ikke nødvendigvis, at der er en kriminalforsorg, som synes, det her er en god idé – det siger ministeren også selv – men jeg håber, at man politisk vil arbejde for, at det her bliver realiseret og bliver til virkelighed.
Maria Durhuus (S), 2024-05-24:
Tak for ordet, og tak til Konservative for at fremsætte et forslag som dette.
Det lægger jo op til, at regeringen inden udgangen af 2024 starter forhandlinger om etablering af finansiering af resultatbetaling, der muliggør en social effekt-investering i forebyggelse af recidiv blandt indsatte og varetægtsfængslede.
Det vil jeg på alle måder, som justitsministeren også gjorde det, kvittere for, og jeg vil sige, at jeg synes, at det er godt, at vi sammen kan have fokus på vigtigheden af, at vi som samfund lægger kræfter i at forebygge ved at sikre en vej ud, når man har valgt den forkerte vej at gå på.
Det er selvfølgelig til gavn for den enkelte, det er til gavn for familier, og det er til gavn for samfundet som helhed, hvis vi kan forebygge, at mennesker falder tilbage.
I Socialdemokratiet mener vi også, at det er en vigtig del at kigge ind i måden, hvorpå vores afsoningssystem er skruet sammen.
Hvordan er tænkningen fra starten af afsoningen til slutningen?
Hvor langt skal retsfølelsen tælle?
Er det altid længden af straf, eller er det også indholdet af straffen?
Og hvordan kigger vi ind i det der med, at vi helst skal have hele mennesker ud igen på den anden side?
Det gøres heldigvis også allerede, og der sker også allerede nu en stor forebyggende indsats i kriminalforsorgen og i samarbejdet med civilsamfundet.
Der kan gøres mere; der kan gøres meget mere.
Og der er brug for, at vi bliver klogere, og også, at vi orienterer os ud over det, vi har i Danmark.
Og som jeg hører justitsministeren, er der også en stor vilje fra hans side, i forhold til at vi kigger nærmere på, hvad der ligger på det her område.
Der er sket meget allerede, vil jeg sige, efter at jeg for 4 år siden gik ud ad porten som sygeplejerske i kriminalforsorgen efter en hel del år, men der kan ske meget mere.
Der er også andre elementer, som vi sammen bliver nødt til at afdække.
Bl.a. har vi ting som adhd og andre ting, der er den største recidivrisiko, og som der lige nu ikke sker behandling af.
Der er andre ting.
Så vi bliver nødt til sammen at sætte os ned i det her arbejde og kigge på hele mennesker og hele løsninger fra start til slut i kriminalforsorgen.
I Socialdemokratiet støtter vi selvfølgelig op om en beretning om et meget, meget bredere samarbejde og en meget, meget bredere drøftelse af hele området.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-24:
Lad mig sige det sådan, at jeg i hvert fald vil bruge nogle kræfter, også med embedsværket i Justitsministeriet, til at afsøge, hvad der så ville skulle være til stede, for at den ramme var på plads.
Jeg tør ikke her i dag stå og love, at vi kan trække fuldstændig fra på det, men vil igen sige: Jeg synes, det er spændende, men står jo selvfølgelig også på mål for og på ryggen af, at den klare vurdering fra både Justitsministeriet og Kriminalforsorgen er, at man ikke kan isolere effekten af et bestemt tiltag, som så ville kunne komme en investor til gavn.
Men lad os prøve at arbejde videre med det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-24:
Hvis der ikke er ressourcer nok, er det også svært at ansætte personale nok, og rigtig mange kommuner har jo altså været nødt til at skære i deres ældrebudgetter, fordi de ikke har haft ressourcer nok til at løse de opgaver, der skal løses.
Så det hænger vel ubetinget sammen.
Men jeg vil gerne lidt tilbage til fagligheden også.
Hvad tænker ordføreren om, at vi også løfter fagligheden for eksempelvis social- og sundhedshjælpere ved at give dem autorisation, så de kan have deres faglighed i egen ret?
Maria Durhuus (S), 2024-05-24:
Jeg mener klart, at det at give social- og sundhedshjælperne en autorisation er en af de ting, vi skal drøfte sammen.
Jeg mener, det er vigtigt, at man anerkender deres fag på niveau med andre, og jeg mener også, det er vigtigt, at vi sikrer den her mulighed for at bevæge sig længere op fagligt, hvis man har lyst til det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-05-24:
Det var jo en lang oplæst tale.
Jeg fandt bare lige fra begyndelsen anledning til at spørge ordføreren: Mener ordføreren, at det med den her ældreaftale – jeg vil ikke kalde det en reform, for det har intet med en reform at gøre – vil forbedre så meget, at vi ikke fremover, når den på et tidspunkt træder i kraft efter et folketingsvalg, vil se de her forfærdelige ting, som vi har været vidne til igennem en lang årrække?
Der er ældre, der har oplevet omsorgssvigt, ældre, der føler sig fuldstændig ladt i stikken, og der er desværre nogle steder, hvor det sejler alt for meget.
Tror ordføreren virkelig på, at der med den her aftale – ud fra det, ordføreren har sagt – vil være en løsning på de problemer?
Maria Durhuus (S), 2024-05-24:
Jeg ville ønske, at jeg kunne stå og love fru Pia Kjærsgaard, at verdens problemer er løst.
Det tager lang tid at gøre op med over 20 års svigt af en hel sektor.
Det tager lang tid at gøre op med, at ældre i vores samfund har været reduceret til regneark og ydelser, og flytte fokus til helhedsorienteret pleje.
Så at det er løst om 2-3 år, vil jeg ikke stå og love her på talerstolen, men jeg vil som sygeplejerske igennem en hel del år efterhånden sige, at det er et skridt i den rigtige retning at give dem, der er uddannet til det, fagligheden tilbage og gå ind og turde at se på faglig ledelse og faglighed i forhold til de ældre, og jeg mener, det er et stort skridt i den rigtige retning, at vi tør at gøre op med new public management og reduceringen af omsorg til regneark.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-05-24:
Nu er det et skridt i den rigtige retning og ikke en reform.
Så er vi da nået så langt.
Jeg vil godt forholde mig til noget, som jeg synes er meget, meget væsentligt, nemlig den kritik, der har været, bl.a. fra Ældre Sagen og også mange andre steder fra – ordføreren nævnte det også lidt i ordførertalen – og det handler om den forebyggende indsats, som ikke længere er obligatorisk.
Det synes jeg er et kæmpe fejlskridt, må jeg sige.
For der er ingen tvivl om, at den forebyggende indsats, der hidtil har været, virkelig har været god, i forhold til at man kunne tage hånd om problemerne, inden de i virkeligheden opstod.
Hvad er ordførerens holdning til det?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-24:
Tak til fru Maria Durhuus for en rigtig fin tale.
Der er jo ingen tvivl om, at vi i Danmarksdemokraterne gerne havde set, at ambitionsniveauet for regeringens udspil og også den endelige aftale havde været større, end det blev.
Nu er jeg også selv sygeplejerske ligesom ordføreren, så man bliver ekstra faglig og ambitiøs på de ældres vegne, når man ved, hvad det er derude, der kan gøres bedre.
Og der er en hel del.
Der er også mange ting, der går godt, og det er jo det, som ældreaftalen her bygger videre på.
Men vi synes jo ikke i Danmarksdemokraterne, at vi er færdige endnu.
Altså, der er meget mere, vi kan gøre.
Derfor vil jeg høre den socialdemokratiske ordfører, om man er enig i det, altså at der stadig væk er meget, vi kan gøre herindefra, og at vi kan sætte os til forhandlingsbordet igen på et senere tidspunkt.
Maria Durhuus (S), 2024-05-24:
Jeg deler ordførerens opfattelse af, at tid er en mangelvare derude, men tid er jo også en mangelvare, fordi der ikke er nogen, der har lyst til at arbejde i sektoren, fordi mennesker bliver trætte, fordi de arbejder for hårdt, og fordi vi på en eller anden måde har formået at ændre regnestykkerne, sådan at køretiden forsvinder fra sedlerne, fordi den er indregnet.
Så har man bildt personalet ind, at nu har de selvbestemmelse over, hvor meget tid de vil bruge på at cykle eller spise deres madpakke.
Der er brug for, at vi tager et opgør, og ja, det er rigtigt, at der kommer til at være noget transparens og noget afregning i forhold til private aktører, men det bliver svært at sætte den ældres selvbestemmelse over, om han eller hun gerne vil have en kop kaffe, inden personalet skal give ham eller hende et bad, og alt andet, der ligger i den relation, ind i et regneark.
Det opgør bliver vi jo nødt til at kigge ind i hvordan vi tager.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-24:
Tak for det, og tak for en rigtig god tale.
Især tak for fokus på faglighed, for det er noget af det, der kan gøre en forskel i ældreplejen.
Men det forudsætter også tid, og i den forbindelse hæfter jeg mig lidt ved ordførerens kategoriske opfattelse af, at vi har fjernet BUM-modellen.
BUM-modellen er jo stadig væk en forudsætning for, at man kan lave aftaler med private leverandører om, hvad der skal laves, hvad det koster, og hvor meget tid der er til det.
Så når man siger, der skal tages et opgør med regneark og ydelser, er det ikke at tage munden en lille smule for fuld?
Det er jo trods alt også der, hvor man skruer på tiden, hvis det er sådan, at der mangler ressourcer i kommunerne eller for den sags skyld hos de private leverandører.
Både Dansk Erhverv og kommunerne gør jo netop gældende, at tid eller penge nok til at løse de mange flere opgaver, som følger af, at vi bliver flere ældre, er en mangelvare.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-24:
Så det er jo så at sige sådan set bare at slå lyttebøfferne ud og lytte til, hvad de har på hjerte.
Men jeg er i hvert fald glad for anerkendelsen af, at vi ikke er færdige.
Jeg er jo en af dem, der har sagt det, som det er.
Det er en fin lille aftale.
Det er ikke en reform, men en fin lille aftale og et skridt i den rigtige retning.
Derfor var vi i Danmarksdemokraterne i hvert fald med.
Maria Durhuus (S), 2024-05-24:
Nu er jeg jo ikke minister for det her ressortområde, så forhandlingerne kan jeg ikke indkalde til.
Jeg deler ordførerens tanker om, at det her er et område, der forandres over tid, og derfor er det jo også en stedmoderlig behandling, at man har lavet en regnemodel for 20 år siden og tror, at vi kan køre videre.
Det er også en smule naivt, når man ser, at medarbejderne år efter år forsvinder, at tro, at vi som offentlig arbejdsplads er så lækre i os selv, at der bare kommer flere medarbejdere, og at vi ikke er stoppet op og har tænkt over, hvorfor de ikke vil arbejde hos os.
Så der er også en debat, som vi bliver nødt til at tage med de ansatte derude.
Lige nu har debatten kørt mellem os politikere.
Den kører mellem direktører.
Den kører mellem ledere.
Men vi bliver nødt til også at snakke med de ansatte om, hvordan de kan se at rammen kan fyldes ud.
Så nej, vi er ikke færdige på det her område.
Jeg vil sige, at det godt kan være, at vi har slået lyttebøfferne ud i 20 år – jeg har selv været derude i 20 år og råbt, dels i ældreplejen, dels på hospitalerne, dels i psykiatrien – men på et tidspunkt råber man jo ikke mere, for så finder man noget andet at lave, hvis der ikke bliver lyttet.
Så det handler om at følge det her område rigtig, rigtig nært og hele tiden have for øje, at vi også skal fremtidssikre den her sektor.
Lars Christian Lilleholt (V), 2024-05-28:
Det kunne man da sikkert også godt.
For mig at se er det her en praktisk foranstaltning.
Der er en opgave, der skal løses, og jeg synes, at vi godt kan stå inde for den løsning, der er fundet her.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-28:
Nu taler ordføreren om sund fornuft.
Jeg er selv en meget stor tilhænger af sund fornuft.
Jeg synes bl.a., at Montesquieus tredeling af magten er sund fornuft.
Den vil måske også tilsige, at man i det her tilfælde skulle sige, at Folketinget da vel kan udleje til den udøvende magt, men den kan vel næppe sige, at den udøvende magt kan bo på Folketingets regning?
Lars Christian Lilleholt (V), 2024-05-28:
Nu er vi oppe på den meget store klinge.
handler det her om at løse en praktisk opgave, som handler om, hvordan vi håndterer, at vi jo med vores måde at indrette vores demokrati på åbner for, at der også kan udpeges ministre, som ikke er medlemmer af Folketinget.
Det handler om, hvordan vi sikrer, at de har en fornuftig og økonomisk overkommelig måde at overnatte på, i forbindelse med at de skal passe deres ministerarbejde.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-28:
Så kunne den udøvende magt vel også bare lade en højesteretsdommer få en bolig, hvis højesteretsdommeren nu boede lidt langt væk fra København?
Det ville sikkert være en praktisk måde at gøre noget på.
Men er det ikke der, hvor vi begynder at blande, hvem der betaler for hvad, og hvilke forhold det er, der reelt gør sig gældende imellem de tre magter?
Jeg kan sagtens gå med til, at man synes, at det er problematisk, hvis vi har nogle tomme lejligheder.
Men burde man ikke bede om en betaling for den udlejning?
Lars Christian Lilleholt (V), 2024-05-28:
Jeg vil sige det på den måde, at man måske også kan komme til at gå i lidt for små sko.
Jeg tror, at jeg vil sige, at det, som ordføreren her siger, for mig at se er at skyde gråspurve med kanoner.
Der er fundet en fornuftig løsning.
Den er jeg meget enig i, og den kan jeg bakke op om.
Man kan gøre sig mange overvejelser omkring det her.
For os at se er det her en fornuftig og praktisk løsning.
Hvis det var sådan, at Folketinget ikke havde de her lejligheder og ikke havde de her muligheder, men skulle ud at leje en lejlighed, for at ministeren kunne have et sted at overnatte, når vedkommende skal passe sit ministerarbejde i København, så var det en ganske anden situation.
Lejlighederne er der, de står til rådighed, og de benyttes ikke.
Det her er både fornuftigt for os herinde, og det er fornuftigt for den danske statskasse.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-05-28:
Som ordføreren selv er inde på, er der jo nogle udgifter forbundet med den her lejlighed: vand, el, varme, slitage osv.
Så giver det ikke god mening, når der nu er nogle udgifter forbundet med det, at man så ligesom fra Folketingets side lejer den ud til ministeriet?
Det er jo ikke, fordi vi er uenige i, at det giver god mening, at vi så vidt muligt bruger de boliger, der står tomme.
Jeg ved også, at der for sidste periode var lavet en ordning for nogle herinde i Folketinget, altså folketingsmedlemmer, der kunne få lov til at benytte nogle af de her tomme lejligheder, selv om de måske ikke boede på Fyn eller i Jylland.
Så det er sådan set ikke, fordi vi har noget imod, at man på den måde bruger de her lejligheder, men vi synes nu, at det må være hensigtsmæssigt, at man ligesom betaler den udgift, der er ved det, fra ministeriets side.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-05-28:
Ja tak.
Det kan meget vel være en praktisk løsning, ligesom det er praktisk, hvis et ministerium gør noget for et andet ministerium eller en styrelse gør noget for en anden styrelse, men så er der jo et internt regnskab i forhold til den udøvende magt, hvor man så betaler hinanden for det, man gør.
Det er jo ikke sådan, at et ministerium betaler husleje for et andet ministerium.
Hvis man sidder på en bygning og den lånes ud til en anden styrelse, som må høre under et andet ministerium, så skal det ministerium betale det ministerium, der ejer bygningen.
Så internt i den udøvende magt betaler man hinanden.
Hvorfor kan vi så ikke her sige her, at Folketinget stiller en lejlighed til rådighed, men opkræver en husleje?
Samira Nawa (RV), 2024-05-28:
Mange tak.
Med økonomisk ansvarlighed, 90.000 kr. og den ene kasse og den anden kasse blev det lynhurtigt til sådan en økonomisk debat om de her 90.000 kr., men for mig at se og for Radikale Venstre er det mere et spørgsmål af principiel karakter.