runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Edmund Joensen (SP), 2020-10-20:
Jeg vil først takke for en god tale for rigsfællesskabet og specielt for at være opmærksom på, at vi skal have et samarbejde på parlamentarisk niveau, og det er mit spørgsmål, hvordan vi får det til at fungere, og om taleren har en klar plan for, hvordan det skal udføres i virkeligheden.
For jeg synes, at det er den eneste måde at få det til at virke godt, altså at have det grundfæstet i alle samfund.
Martin Lidegaard (RV), 2020-10-20:
Det kommer så sandelig an på, hvad det er, vi investerer i, og hvordan vi gør det.
Hvis man spørger Rusland, har de investeringer, de har foretaget, jo primært været med det formål at sikre en forsyning til den nye transportkorridor, der kan komme, og være på forkant med udviklingen.
Det er jo rigtigt, at alle de faciliteter, man har oprettet, kan bruges til civile formål, også redningstjenester osv.
Det, der er udfordringen, er, at de også kan bruges til noget andet.
Derfor anser NATO dem også for at have et andet potentiale, et mere militært potentiale.
Hvis det, Danmark går ind og gør – og det tror jeg er det, vi ender med at gøre, det håber jeg på, det er i hvert fald det, vi arbejder for – er at investere i det, man kalder situational awareness, altså bedre overvågning af, hvad der sker i området, mulighed for også på civilt beredskab at kunne komme hurtigere frem og hjælpe folk, hvilket kræver et større overblik, men jo samtidig også et bedre overblik over, hvem der sejler hvor i området, så synes jeg, at man både sender et signal til Rusland om, at man holder øje med, hvad der foregår, og det tror jeg desværre er nødvendigt, men man gør det også på en måde, der ikke er eskalerende, fordi det ikke er sådan rene militære oprustningsformål, man går ind med.
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Jeg er helt med på den civile mulighed i et skib og i en helikopter osv., og det synes jeg er rigtig fornuftig brug af sådan noget grej.
Men jeg forstår ikke, at vi, hver gang vi snakker om de her ting, siger, at det, Danmark laver, har en særstatus, og så lader man være med at snakke om det andet.
Hvordan i alverden skulle vi kunne overbevise russerne og amerikanerne om, at de ikke skal opruste i Arktis, hvis ikke vi træder et skridt frem, f.eks. sammen med de andre nordiske lande og siger, at det her er Ilulissataftalen, der gælder, og den skal I følge, og vi er nødt til snart at have en alvorlig snak med jer om det.
Martin Lidegaard (RV), 2020-10-20:
Jeg tror faktisk, at det er rimelig velkendt, at for Rusland er det en langt større provokation, hvis det er NATO og NATO's skibe, der begynder at involvere sig og opruste og sejle i området, end hvis det er en af kyststaterne, der gør det, fordi de ønsker et større overblik, kan man sige, over, hvad der foregår i deres eget territorium.
For det er jo det, Rusland selv gør, og det anerkender Rusland at alle suveræne stater har en vis ret til at gøre.
Derfor opfatter jeg det sådan set som mindre konflikteskalerende, at Danmark påtager sig et ansvar her, end hvis andre nationer gør det.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-20:
Tak for det, og tak til ordføreren for en god tale.
Jeg tror, der er mange ting, vi godt kan samarbejde om, bl.a. erhvervsudvikling og andet.
Jeg vil lige spørge ind til tankerne i forhold til at styrke det parlamentariske samarbejde: Har ordføreren gjort sig nogen konkrete overvejelser om, hvordan man eventuelt kunne strukturere det?
For vi tror jo også, at det bliver nødvendigt, at vi formaliserer det, i en fremtid, hvor flere opgaver er hjemtaget, men hvor der også er større sikkerhedspolitiske trusler.
Martin Lidegaard (RV), 2020-10-20:
Altså, jeg er helt åben, vil jeg sige, for alle idéer.
Et forslag, der har været fremme fra Aleqa Hammond, som jo er formand for det grønlandske udenrigspolitiske udvalg, og jeg mener også, at hr. Søren Espersen har været fremme med den tanke, ellers må han korrigere mig, er, om man kunne forestille sig, at vi lavede et årligt møde.
Det kunne eventuelt være i forbindelse med, at de tre regeringschefer for de tre dele af rigsfællesskabet mødes, at vi så også kunne mødes, fysisk eller virtuelt, når det er det, der kan lade sig gøre med corona, og altså simpelt hen sikre en mere fast kadence – for min skyld gerne halvårligt, hvis der kunne være opbakning til det.
Jeg tror så, det er utrolig vigtigt, at vi har nogle konkrete ting at diskutere, at det ikke bare bliver bla bla, men at man måske også prøver at forberede nogle temaer, nogle forslag, nogle projekter, som man kunne diskutere politisk, eventuelt i samarbejde med regeringerne.
Det er jo sådan alle steder, at regeringer ikke består evigt, og at alle parlamentarikere så har mulighed for på et tidspunkt at blive regeringsbærende eller -støttende eller del af regeringen, og derfor tror jeg bare, at det der med også at få de lovgivende forsamlinger med for at skabe stabilitet i samarbejdet er vigtigt.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-10-20:
Tak for det.
Nu er ordføreren en af de politikere, som har været, jeg ved ikke, om man kan sige skeptiske, men i hvert fald betænkelige, når man har ytret sig om Færøernes rimelig store eksport til Rusland, og hvad det kan betyde, og det er der også andre der har været.
Men der er ingen, der har ønsket og talt om, at vi skal gribe ind og standse det fra dansk side.
Det er der ingen der har sagt, heldigvis.
Nu er der så kommet nogle tanker fra partiet Venstre, som siger, at hvis Danmark lagde pres på Europa-Kommissionen for at åbne det europæiske marked op for færøske varer, så ville det naturligt følge, at Færøerne ville finde et mere købestærkt marked i Europa og på den måde trække sig ud i forhold til Rusland.
Mener ordføreren, også som forhenværende udenrigsminister, at det ville være noget, som man ville være lydhør over for i Bruxelles?
Martin Lidegaard (RV), 2020-10-20:
Ja, det tror jeg faktisk man ville.
Jeg tror, at der i Bruxelles er en stigende erkendelse af, at det er vigtigt at styrke de økonomiske bånd til både Færøerne og Grønland.
Jeg tror ikke, at den primære grund vil være den her, hvis jeg skal være helt ærlig, men den vil tælle med, og det vil den selvfølgelig, for i europæisk optik er – kan man sige – den samlede kæde og det samlede signal over for et land som Rusland aldrig stærkere end det svageste led.
Så hvis man kan styrke sin kæde uden at gøre skade på Færøerne, men måske tværtimod prøve at nærme sig lidt oven på den ubehagelige konflikt, vi havde for nogle år siden, mellem Færøerne og EU, så tror jeg faktisk, der er en rigtig stor interesse for det i Bruxelles, i hvert fald blandt dem, der forstår, hvad Arktis betyder, og i den sammenhæng også, hvad et godt forhold til Færøerne og Grønland betyder.
Søren Espersen (DF), 2020-10-20:
Tak til ordføreren for talen.
Der var ikke ret meget, jeg var uenig i.
Jeg synes, det er væsentligt, at der nu kommer en fornyelse af rigsfællesskabet, for det er på en eller anden måde ved at køre tørt.
Det har været sådan i mange år.
Man har haft rigsmødet med de tre regeringsledere, og så er det stort set også det.
Så møder man i øvrigt kun grønlandske politikere i Nordisk Råds regi, hvilket er ganske specielt.
Jeg havde forestillet mig en parlamentarisk institution med måske ti repræsentanter fra hvert parlament, som så kunne have formandskabet på skift og arbejde med konkrete ting, ligesom man forsøger at gøre i Nordisk Råd på de gode dage – nogle konkrete ting, som man så kunne tage med, for at styrke rigsfællesskabet.
Jeg vil lige spørge ordføreren, om han vil være med til at rette en henvendelse til Folketingets Præsidium, om Præsidiet vil tage initiativ til, i forhold til de andre parlamenter, måske at overveje at lave sådan en institution.
Jeg tror, det ville være utrolig væsentligt.
Martin Lidegaard (RV), 2020-10-20:
Det synes jeg er en virkelig god idé, og det vil jeg gerne.
Jeg tænker, at det er noget, man skal gøre udvalg og udvalg imellem.
Så man skal måske tænke ret nøje over formatet i virkeligheden, altså om det er ét stort parlamentarikermøde, eller om forskellige udvalg skal skiftes til at mødes.
Men man kunne jo, hvis Præsidiet var indstillet på, at det var noget at gå videre med, nedsætte en lille arbejdsgruppe, hvor der så netop indgik parlamentarikere fra både Grønland og Færøerne og Danmark, som tænkte videre over, hvad man rent faktisk skulle gøre for at få det grundfæstet.
Selve idéen om at bede Præsidiet om at spørge deres kollegaer i Grønland og på Færøerne synes jeg er rigtig god.
Karsten Hønge (SF), 2020-10-20:
Jamen jeg er helt sikker på, at der skal ske en række forskellige ting.
Derfor var det også, jeg nævnte udviklingen af en Arktisstrategi og udførelsen af den bagefter som en blandt flere ting, som kan være med til i samme forbindelse at modernisere og opgradere vores rigsfællesskab, så man fra grønlandsk og færøsk side også oplever det som et reelt ligeværdigt samarbejde.
Vi kan gøre det på mange andre områder.
Jeg synes, det er en super god idé, som kunne være et supplement til rigsmøderne.
Og vi kan lave andre former for fællesskaber, som jeg tror er godt.
Jeg tror bare, vi skal benytte lejligheden nu.
I stedet for kun at snakke om, hvad vi kunne gøre, har vi jo nu en anledning til at udvikle en Arktisstrategi og en udførelse af den, hvor man fra grønlandsk og færøsk side vil opleve meget konkret og helt præcis at blive inddraget i hele processen.
Det er helt legitime politiske ambitioner at have for de andre dele af rigsfællesskabet.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-20:
Noget af det, som jeg ved ordføreren også deler et særligt fokus på, er ulighed.
For SF er det selvfølgelig ulighed i det danske samfund, og for IA er det ulighed i det grønlandske samfund.
Vi ved også, at der er mange grønlændere, der vælger at flytte fra Grønland.
25 pct. af den grønlandske befolkning bor i virkeligheden uden for Grønland i dag, og det skaber jo noget bekymring.
Der ved vi, at uligheden i Grønland er stigende, og det er vi også på en eller anden måde nødt til at forholde os til, hvis det er, at vi gerne vil skabe et stærkt samfund.
Det er i hvert fald en vigtig værdi for IA at arbejde for.
Og jeg tror, at det på en eller anden måde desværre også påvirker arbejdet i Folketinget, at man ikke arbejder med ulighedsspørgsmålet.
Karsten Hønge (SF), 2020-10-20:
Der er jo ikke meget ved at være selvstændig på en måde, hvor man kan stille sig op på en fjeldtop og sige, at man er selvstændig, hvis man i virkeligheden er helt dybt afhængig af tilskud fra andre lande.
Derfor handler det her jo også om nogle investeringer fra Grønlands side, i samarbejde, forhåbentlig, med både Færøerne og Danmark.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-20:
Mange tak, og tak for en fantastisk god tale med nogle rigtig gode elementer.
Noget af det, som jeg særlig bemærkede, var det, som ordføreren var inde på i forhold til ligeværdighed og respekt – at det var det, der var målet, og det, vi skulle arbejde for, og så skulle vi lægge frustrationerne til side.
I virkeligheden kan man sige, at selvstyret jo sådan set var et samarbejdsprojekt, men er blevet lidt af en kampplads, og jeg tænker i virkeligheden, at en af de præmisser, der var for selvstyret, jo også var, at der skulle komme nye indtægter fra råstofområdet, og at vi på den måde ligesom skulle være med til at generere mere selvstyre i Grønland.
Virkeligheden ser anderledes ud, og spørgsmålet til os alle sammen er i virkeligheden, hvordan vi lægger de frustrationer fra os og netop arbejder for ligeværd og respekt, som sådan set også står som en del af selvstyreaftalen.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-10-20:
Tak for det.
Det er jo mest blandt danske politikere her i salen, at man drøfter de der 82 mio. kr. fra USA igen og igen.
Derhjemme bliver der ikke talt så meget mere om det end det, der allerede er blevet sagt.
Altså, vi ved, hvor vi står.
Der er ikke så meget hurlumhej om det.
Det er jo, fordi vi også prøver på at udvikle os hen imod en mere global markedsøkonomi.
Det er jo bl.a. grunden til, at vi har fået vores shippingselskab, Royal Arctic Line, til at skabe nye ruter, så man bl.a. i samarbejde med Eimskip fra Island måske skal begynde at sejle til Maine.
Det er også for at udvikle vores økonomiske diversitet.
Jeg vil derfor gerne stille det samme spørgsmål, som jeg stillede tidligere: Ser ordføreren ikke, at der også er mulighed for en diversificering af økonomien, som også vil være med til at skabe et bedre velfærdssamfund i Grønland, så det ikke udelukkende sker gennem samhandel mellem Danmark og Grønland?
Karsten Hønge (SF), 2020-10-20:
Jo, det er jo fuldstændig klart, og der har man jo da heldigvis frie hænder til fra Grønlands side at handle med, hvem man vil, og de selvstændige firmaer i Grønland kan jo sælge og købe hos alle de firmaer, de har lyst til, og det er noget, vi skal understøtte.
Jeg syntes da, at det på alle mulige måder er helt afgørende i forhold til at kunne forestille sig en egentlig selvstændighed, altså at man har en mere diversificeret økonomi, så man ikke er afhængig af de udfald og udsving, der kan være på et område, altså i forhold til fiskeriområdet.
Men der er jo en række andre ting, der hænger sammen med det, herunder uddannelsesniveauet, hvor alt for få får en uddannelse, og hvor alt for mange falder fra, både i Grønland, men også blandt de grønlændere, der tager til Danmark.
Det er jo en bredspektret indsats, der skal til, men det er jo selvfølgelig indlysende, at fru Aki-Matilda Høegh-Dam har en pointe.
Det gælder for ethvert samfund.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-10-20:
Tusind tak for anerkendelsen.
Det er også, fordi når man f.eks. fra talerstolen taler om amerikansk arrogance eller charmeoffensiv, som andre kalder det, så er det også interessant at tænke på, at det, man kalder for charmeoffensiv, også bliver kaldt for diplomati i andre selvstændige nationer, og det er også derfor, spørgsmålet dukker op.
Men jeg er glad for, at vi har en fælles linje på det område.
Jeg vil også gerne lige understrege, at der er mange uddannede grønlændere nu til dags, for vi bliver ved med at uddanne os, og flere og flere bliver færdiguddannet hvert år, og det skal vi også være stolte af.
Karsten Hønge (SF), 2020-10-20:
Jo, jo, helt klart.
I forhold til USA vil jeg bare lige sige, at der altså ikke er plads til naivitet i politik, og der er da overhovedet ikke plads til naivitet i international politik, og der er ingen som helst grund til at tro, at amerikanerne gør noget som helst, hvis ikke de kan se en egeninteresse i det.
Så det er i den sammenhæng, man bliver nødt til at analysere det.
Det her er et skakbræt, hvor der bliver flyttet nogle brikker, og her flyttede amerikanerne nogle brikker, som på længere sigt skal bidrage til noget godt for dem selv og ikke til fordel for grønlænderne.
Søren Espersen (DF), 2020-10-20:
Jeg synes, det lyder utrolig sødt, når man siger: Vi vil ikke opruste militært, vi vil opruste på klima og miljø.
Men hvad nu, hvis andre lande i hele det her område er utrolig interesserede i at følge med i, hvad vi gør militært for at forsvare vores eget territorium?
Kan kongeriget Danmark løfte opgaven, eller skal vi bede nogle andre om at komme og gøre det?
Karsten Hønge (SF), 2020-10-20:
Jamen vi har vel strengt taget, om man så må sige, bedt andre om det, i og med at vi er medlem af NATO.
Man kan jo ikke se Danmark eller Grønland eller Færøerne som løsrevet fra de alliancer, der er, og Danmark og dermed rigsfællesskabet er en del af NATO, og der synes jeg i øvrigt vi skal blive.
Men jeg synes da også, at hr. Søren Espersen selvfølgelig har en pointe i, at man jo ikke kan imødegå en oprustning ved bare at sende nye forskningsskibe til Arktis.
Og derfor bliver det en balance for Danmark, men jeg synes, prioriteten for os skal være, at vi står fast på Ilulissaterklæringen, og at vi ser det som vores hovedopgave at bidrage til forskningen i det arktiske område.
Jamen her synes jeg også, hr. Sjúrður Skaale ender i en anden position, som jeg heller ikke har, altså om, at vi ikke skulle have radarer.
Der kan være gode argumenter for at have radarer – det er jo ret indlysende – også at kunne se ned gennem vandet for at se, hvor eventuelle russiske ubåde er.
Der kan være gode argumenter for at have radaren på Færøerne, som der har været så meget diskussion om.
Jeg angreb bare alene det her med, at man ikke kan se det isoleret og sige: Nu har vi en radar, der kun er sådan en eller anden fredelig ting, der er et øje, for det øje indgår i udviklingen af nye våben fra modpartens side.
Det skulle forstås på den måde.
Søren Espersen (DF), 2020-10-20:
Så tror jeg faktisk, at ordføreren har misforstået, hvad NATO drejer sig om, og det er, at vi alle sammen – det har vi skrevet under på – skal sørge for, at vores nationale forsvarsbudgetter er på 2 pct. af bnp.
Det er det, der er NATO's opgave i den her situation.
Og så kan ordføreren nok så mange gange sige: Vi står fast på, at det her skal være et miljøspørgsmål.
Men andre lande er da ret ligeglade med, hvad vi står fast på.
Vi har en særlig forpligtelse, når det gælder Arktis, fordi kongeriget Danmark er en arktisk nation – dér har vi vores forpligtelse; dér er der noget vi skal.
Men det er vores forpligtelse.
Karsten Hønge (SF), 2020-10-20:
Jeg ved nu ikke, om det lige præcis er det, vi har skrevet under på, altså det med de 2 pct. Men det er jo rigtigt, at vi har skrevet under på – for det er fundamentet for alliancen – at hvert land skal være i stand til at forsvare deres eget territorium.
Det er det, vi har skrevet under på.
Men det, jeg synes er vigtigt, er, at man ikke bare hopper med på en oprustningsspiral, for den tror jeg er uden ende – altså at hver gang vi ser en bevægelse fra russisk eller fra amerikansk side, skal vi være med i spiralen.
Så ender vi i hvert fald et helt andet sted, end hvad der står i Ilulissaterklæringen.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-10-20:
Tak for det.
Det er først en kommentar til den diskussion, som lige har været.
Man bliver vel nødt til at skelne mellem noget, der er offensivt, og noget, der er defensivt.
F.eks. kan en radar, et øje, som ser, hvad der foregår, vel ikke defineres som offensivt.
Det kan vel ikke kaldes egentlig oprustning.
Det er bare en ret, man har til at følge med i, hvad der foregår over eller under ens eget land.
Når det gælder USA's interesse i Grønland, sagde ordføreren, at USA udviser en arrogance, og fortalte lidt hånligt om, at den nye konsul i Nuuk rejser midnatssolen sort rundt i Grønland for at sætte sig ind i, hvad der foregår osv.
Behøver det at være arrogant?
Kan det i virkeligheden ikke være det omvendte?
Altså, vi kommer jo fra den kolde krig, hvor alt blev tromlet ned: Der blev indgået aftaler mellem USA og Danmark, og det grønlandske samfund blev totalt forbigået.
Nu sætter man sig ind i tingene.
Man kommer i dialog med det civile samfund.
Kan det ikke også tolkes som det omvendte af arrogance: at man faktisk har respekt for de mennesker, man arbejder iblandt?
Karsten Hønge (SF), 2020-10-20:
Hr. Sjúrður Skaale tager fejl i forhold til radarer.
En radar er da ikke, om jeg så må sige, bare et defensivt instrument, der skal kunne gennemskue, hvad der foregår.
Det er en fundamental misforståelse af, hvordan radarer fungerer.
Radarer er også noget, der opfordrer modparten til at udvikle endnu mere avancerede våben, der så kan undgå radaren, og derfor indgår radarer præcis også i oprustning, fordi det føler russerne så tvinger dem til at opfinde nye eksempelvis undervandsdroner, som jo er det, de forsker i nu, som så kan undgå radarer.
Så det er en ting, der også er med til at skubbe til oprustningen.
Jeg tror, at hr. Sjúrður Skaale simpelt hen tager fejl i vurderingen af en radar.
Arrogancen fra USA: Jeg synes, man skal være usædvanlig naiv, hvis man kun ser den amerikanske interesse for Grønland som ren interesse.
USA har en præsident, der starter og slutter alle sætninger og vågner hver morgen og går i seng hver aften, har jeg indtryk af, ved at sige: America first, America first!
Og nu skal de pludselig være sådan altruistiske eksemplarer, der bare er interesseret i kulturudveksling.
Så tror jeg på den, og så tror jeg på nisser, og så tror jeg heller ikke på mere.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-10-20:
Ja, det sidste er jeg selvfølgelig fuldstændig enig i.
Når det gælder radarerne, er vi ikke helt enige.
Alternativet er, at man ikke ved, hvad der foregår.
Alternativet er, at der måske er noget eller ikke er noget, men vi ved det ikke, og vi vil ikke vide det, for vi sætter ikke noget øje op.
Det er måske en lidt naiv strategi.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-20:
Mange tak.
Det deler vi også fra IA's side – selvfølgelig med respekt for, at det er et hjemtaget område.
Så det er selvfølgelig vigtigt, at Grønland også har en vigtig stemme der.
Regeringen har jo taget et initiativ, der hedder »State of Green«, som er en form for showroom, der viser, hvad det er, man fra dansk side kan levere, og hvilket potentiale der er for fremmede investeringer udefra.
Det kunne også være interessant at samarbejde om det, så det måske var hele rigsfællesskabet og ikke kun det potentiale, der er i Danmark.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-20:
Det lyder som en rigtig god idé.
Generelt synes jeg, vi mangler fokus på, hvordan vi kan styrke alle tre rigsdele ved at nedbryde grænsebarrierer, ved at investere mere i hinanden, ved at hjælpe hinandens virksomheder til at kunne eksportere til hinanden, og der lyder det jo, som om det initiativ kunne være oplagt at kigge på, altså om ikke man kunne inkludere Grønland og Færøerne på en bedre måde, men altså selvfølgelig kun, hvis det er noget, man ønsker fra Grønlands og Færøsk side.
Jeg tror bare, der er et kæmpe stort potentiale i, at vi arbejder tættere sammen om erhvervsudviklingen, end vi gør i dag, som jeg håber vi også fremadrettet kan udnytte, og det tror jeg da også gerne regeringen vil være med til.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-10-20:
Tak for det, og tak for talen.
Spørgsmålet er i forhold til de udmeldinger, som Venstre er kommet med de sidste uger, hvor man har sagt, at man fra dansk side bør lægge pres på EU for at åbne EU's marked for færøske varer.
Kan ordføreren forklare, hvad den strategiske tanke bag det er?
Og med hvilke argumenter mener ordføreren, at Danmark kan overbevise Bruxelles om, at man skal åbne mere op for varer fra Færøerne?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-20:
Alle tre rigsdele har en interesse i, at det går så godt som overhovedet muligt i alle tre rigsdele, og at vi får så meget vækst og udvikling og velfærd og arbejdspladser, altså helt sådan lavpraktisk for at hjælpe hinanden.
Derudover synes jeg også, at der er et sikkerhedspolitisk aspekt i – og det synes jeg også vi kan argumentere med over for EU – at et relativt lille land som Færøerne får verificeret deres muligheder for at eksportere fisk f.eks., så man ikke er så afhængig af enkeltlande i forhold til at kunne blive presset sikkerhedspolitisk.
Jeg synes også, EU har en sikkerhedspolitisk interesse i at knytte Færøerne til sig.
Jeg synes også, de har en økonomisk interesse i at udvide deres frihandelsaftaler.
Så jeg synes, vi har nogle rigtig gode argumenter, og jeg synes ikke, der er ret mange bagdele ved det.
Så jeg synes egentlig bare, vi skal presse på.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-10-20:
Det vil sige, sagt på almindeligt sprog, at man går til Kommissionen i Bruxelles og siger: Skal vi ikke sammen forsøge at få Færøerne ud af Ruslands greb og åbne for vores marked, så de bliver mere knyttet til Europa, end de er i dag?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-20:
Sådan kan ordføreren også udtrykke det.
Jeg synes, det er synd, at borgerne i EU ikke får noget mere glæde af de fantastiske produkter, der kommer fra Færøerne, så det synes jeg vi skal arbejde sammen om.
Og jeg har også hørt signaler, mener jeg, fra regeringen om, at man også er villig til at prøve at arbejde på at løfte den dagsorden.