runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Jeg tror, der er noget, som hr. Marcus Knuth har misforstået i udlændingelovgivningen.
Der findes en række erhvervsordninger; der er Working Holiday-ordningen, der er beløbsordningen, der er positivlisten og udvidelsen af den, som vi diskuterer nu, og der er den her anciennitetsbestemte ordning med arbejdsmarkedstilknytning, og det er alle sammen erhvervsordninger, som er afgørende for, om man kan have et legalt opholdsgrundlag i Danmark.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-14:
Er det ikke præcis det, der har været problemet i udlændingepolitikken i årtier?
Jeg ved godt, at det her ikke handler om asylansøgere, flygtninge og islam, men det handler om, at når folk kommer hertil, har vi en tendens til, at vi bøjer af, og at vi ikke stiller de her helt rimelige krav og forventninger til folk, men at vi siger: Hvis ikke du vil lære dansk, medmindre vi betaler for det, så betaler vi for det.
Kan ministeren virkelig ikke se, at det er endnu et skridt i en retning, hvor vi er utrolig blødsødne, og at den her manglende konsekvens og det, at vi ikke stiller krav til folk, der kommer hertil, altså simpelt hen er en fejl, og at det er en fejl, man skal rette op på og ikke gentage?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-14:
Jeg vil starte med at sige, at uanset om vi har det her gebyr eller ej, så bliver langt hovedparten af danskuddannelsen betalt af statskassen.
De 2.000 kr. i deltagerbetaling dækker langtfra statens udgifter.
Det næste, jeg vil sige, er, at der jo er forventninger til, at folk lærer dansk, f.eks. i forbindelse med at kunne få permanent ophold, at kunne få statsborgerskab, at kunne få det ene, det andet eller det tredje.
Spørgsmålet er, om der skal bygges ekstra på, så der også er en deltagerbetaling, og der vil jeg bare sige, at hvis katten fanger mus, så er jeg tilhænger af den, og lige nu handler det om at få folk til at lære dansk, og der kan vi bare se, at der er en snæver sammenhæng mellem at bede folk om at betale 2.000 kr. pr. modul, og hvorvidt de deltager, og jeg synes, det vigtigste er, at folk får lært dansk.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Dette skal være opfyldt, før de kan forlænge deres opholdstilladelse med denne nye erhvervsordning.
Efter opnået opholdstilladelse på den nye ordning får udlændingen mulighed for at skifte job inden for samme branche, såfremt den nye stilling også er under ordentlige løn- og ansættelsesvilkår.
Derudover får udlændingen mulighed for at finde et nyt job ved uforskyldt ledighed med et jobsøgningsophold på 3 måneder.
Med den nye ordning får udlændinge altså lov til at blive i Danmark under den forudsætning, at de stadig er i fuldtidsbeskæftigelse på ordentlige løn- og ansættelsesvilkår og dermed forsørger sig selv og bidrager til fælleskassen.
Hvis du mister dit job og ikke kan finde et nyt, skal du rejse hjem.
Det er vigtigt, at vores erhvervsliv har adgang til relevant og kvalificeret arbejdskraft, og at de har mulighed for at fastholde arbejdskraft, som de har haft gavn og glæde af og investeret tid og ressourcer i.
Socialdemokratiet støtter derfor forslaget.
Marie Krarup (DF), 2020-05-14:
Med den her lov omdannes flygtninge til indvandrere.
Flygtninge, der ikke har nogen grund til at blive i Danmark, fordi der er fred i deres land, kan alligevel få lov til at blive, fordi de kan omdannes til indvandrere.
Det vil sige, at vi skubber på den her folkevandringsbølge, der er fra den fattige del af verden til Danmark.
Det er sørgeligt.
Før valget sagde Socialdemokratiet, at man gik ind for en stram udlændingepolitik.
Kan det, at man lader flygtninge blive i Danmark for altid ved at omdanne dem til indvandrere, virkelig kaldes for en stram udlændingepolitik?
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Jeg synes, at den påstand savner belæg i virkeligheden, som vi har kendt den under en stort set identisk ordning, vi havde fra 2011 til 2018.
Det var nogenlunde de samme rammer, der var for den ordning – med 2 års arbejdsmarkedstilknytning – og på den ordning var der ti mennesker om året, der fik ophold, og ud af de ti mennesker om året, der fik ophold, var der ikke nogen, der var kommet hertil med et opholdsgrundlag som flygtning.
Derfor kan jeg med udgangspunkt i den empiri, vi kender, i den historie, vi kender, fra en stort set identisk ordning ikke se, at der er belæg for påstanden om, at det her gør flygtninge til indvandrere.
Marie Krarup (DF), 2020-05-14:
Så det vil sige, at en socialdemokratisk regering fremsætter et lovforslag, som er fuldstændig ligegyldigt og ubrugeligt – på trods af at vi i pressen ser adskillige sager om folk, der er her på flygtningeophold og ikke længere har et beskyttelsesgrundlag, nu jubler over, at de kan få lov at blive i landet.
Det rimer jo ikke.
At man kan høre ude fra den virkelige virkelighed, at der faktisk er flygtninge, som bliver til indvandrere,
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
En stor del af grunden til, at mange flygtninge er blevet til indvandrere, også i de år, hvor Dansk Folkeparti havde de afgørende stemmer i Folketingssalen, bl.a. under en VK-regering, er jo, at man ikke har været i stand til at sende dem hjem; at de har været her i for lang tid; og at de har opnået tilknytning på forskellig vis.
Det har Dansk Folkeparti jo selv været med til, været en del af, da man understøttede VK-regeringen.
Men der er bare faktuelt ikke nogen empiri, der bakker den påstand op, at de her flygtninge skulle gå hen og blive til indvandrere.
Sådan har det ikke været hidtil under den tidligere ordning, som stort set havde de samme rammer.
Og i virkeligheden – det er jo det deprimerende – er det jo et udtryk for, at flygtningene i alt for lille omfang kommer i arbejde og holder på et arbejde i 2 år.
Det er sådan set endnu en stor udfordring, eftersom mange af dem jo ender med at blive her i lang tid.
Mads Fuglede (V), 2020-05-14:
Jeg er lidt forundret over, at man peger på empiri fra en periode, der ligger før paradigmeskiftet, fordi der dengang ikke var noget incitament til at tage et arbejde.
Man kunne generelt bare vente sig til at få lavet sin asylstatus om til, at man var reelt indvandret til Danmark.
Så lavede vi paradigmeskiftet.
Det er vigtigt at forstå den mekanisme, der ligger i, at man nu har et incitament, som man ikke havde tidligere, fordi vi havde lavet fokus på, og det troede jeg vi var enige med Socialdemokratiet om, at folk skulle repatrieres og hjem igen, når der ikke længere var grund til at være her i landet, fordi der var fred der, hvor man kom fra.
Hele det paradigmeskifte undergraves nu, ved at der skabes et system, hvorefter man nu kan indvandre permanent til Danmark, blot man vil tage et arbejde, og vi ved, at når vi ikke er i coronatider, er der altid arbejde til dem, der vil arbejde.
Er ordføreren enig deri?
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Paradigmeskiftet står jo fuldstændig ved magt, og reglerne for permanent opholdstilladelse er jo de samme, og derfor er det også sådan med den her ordning, at hvis man ikke længere er i job, skal man forlade Danmark igen, ligesom det er med de øvrige erhvervsordninger.
Derfor er der jo også en anden vinkel, man i virkeligheden kunne angribe det her fra og sige: Det her er jo en indrømmelse til erhvervslivet, som efterspørger noget arbejdskraft og nogle stabile rammer, så deres ansatte ved, hvilket grundlag de har for at være her på.
Empirien fra den tidligere periode – og den mener jeg sagtens man kan sammenligne det med, fordi reglerne for opholdstilladelse trods paradigmeskiftet ikke grundlæggende er markant forandret; derfor synes jeg, at sammenligningen stadig væk er helt relevant og tidssvarende – viser jo, at det er produktiv arbejdskraft, som drager nytte af den her type ordning.
Det vil være, hvis det bliver ligesom dengang, ganske få mennesker om året, der drager nytte af den, og det vil være en gevinst for erhvervslivet.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-05-14:
Så bortfalder mit andet spørgsmål, for jeg hører ministeren bekræfte, at det, at man fjerner brugerbetalingen, vil styrke vores samfund, og det vil styrke fællesskabet.
Så tusind tak for det.
Spørgsmålet er bortfaldet.
Marie Krarup (DF), 2020-05-14:
Jeg ærgrer mig over, at at SF's ordfører ikke kan forstå, hvad jeg siger.
Flygtninge skal ikke integreres i Danmark, okay?
Dem, der skal integreres i Danmark, er dem, som skal blive her for altid, som har mistet muligheden for at komme tilbage.
De skal integreres og lære dansk.
som vi desværre ikke kan få hjemsendt.
De skal integreres i Danmark, men vi skal ikke gøre Danmark til et indvandrerland og gøre alle mulige tiltag, for at det skal være nemmere at indvandre udefra og komme til at bo i Danmark, og det her er jo en af tingene.
Vi skal ikke gøre det til en nemmere indvandrerkanal ind i Danmark.
Carl Valentin (SF), 2020-05-14:
Man gør ikke Danmark til et indvandrerland ved at gøre det lettere at lære dansk.
Tværtimod gør man Danmark til et land med en bedre sammenhængskraft, hvor det er let at integrere sig i det danske samfund.
Rosa Lund (EL), 2020-05-14:
Tak for det.
Jeg synes, at det er en god dag i dag.
Jeg synes, vi står her med et rigtig godt lovforslag.
Hvorfor så det?
Jo, fordi sproget er en af de absolut vigtigste forudsætninger for integrationen, måske faktisk den allervigtigste.
For det at kunne sproget er forudsætningen for at være en del af vores arbejdsmarked, det er en del af forudsætningen for at forstå den måde, vi er sammen på og forstår hinanden på.
Og jeg er helt overbevist om, at en afskaffelse af brugerbetalingen vil bidrage til, at flere kommer til at gennemføre danskundervisningen og på den måde vil blive en del af det danske samfund, men at de faktisk også vil have lyst til at blive her, når de er færdige med deres uddannelse i Danmark eller færdige med det job, de nu engang har, når de tager deres danskuddannelse.
Det mener jeg og det mener vi i Enhedslisten er en god forretning for Danmark.
Jeg synes ikke, der er så meget mere at sige om det her lovforslag, andet end at det jo også er et bevis på, at den socialdemokratiske regering rent faktisk kan føre en fornuftig udlændingepolitik, når den gør det med venstrefløjen.
Så lad os få noget mere af det.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-05-14:
Mange tak.
Jeg dækker talen om L 186 på vegne af vores udlændingeordfører, Marcus Knuth, der p.t. er optaget af et samråd.
Vi Konservative byder jo altid udlændinge, der ønsker at lære dansk her i Danmark, ekstra velkommen.
Rigtig mange dygtige udlændinge kommer til Danmark for at arbejde eller studere, og dem, der lærer vores sprog, bliver selvsagt endnu hurtigere en del af vores hverdag.
Derfor er vi egentlig også positive over for hensigten i det her forslag, men vi mener ikke, det er den rigtige vej.
Det er ikke fair at sende regningen for danskkurserne videre til danske skatteydere.
Vi ser hellere, at de virksomheder, der inviterer udlændinge hertil, også tager ansvar for at hjælpe til med at betale udgiften for kurserne, og ellers må man selv dække den udgift, når man kommer hertil.
Dem betaler man ofte også selv for.
Man betaler altså her i landet for at dygtiggøre sig.
Erfaringer fra tidligere har også vist, at kursisterne ikke tager danskkurset lige så seriøst, hvis de ikke selv er med til at finansiere det.
Det var bl.a. derfor, at vi i VLAK-regeringen indførte brugerbetaling i 2018.
Derfor kan Konservative ikke stemme for lovforslaget, som det ligger lige her, men vi tager naturligvis gerne en snak med Venstre og Liberal Alliance om alternative løsninger under behandlingen.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-14:
Integration er et personligt ansvar.
Hvis man kommer til Danmark, har man et personligt ansvar for at lære vores sprog, tage vores værdier til sig og tilpasse sig vores samfund.
Derfor er det helt rimeligt, at udlændinge, der opholder sig i Danmark, betaler for deres egen sprogundervisning.
Det er ikke en byrde, man skal pålægge det danske samfund.
Et forslag som det her, der øger de offentlige udgifter til udlændinge, er de facto en lempelse af udlændingepolitikken.
Og et meget stort flertal i Folketinget her gik til valg på at fastholde den stramme udlændingepolitik.
Det ser nu ud til, at det flertal ikke længere er der, at man altså svigter det, man har lovet danskerne.
Derfor vil vi i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag og det næste, vi skal behandle, aktivere § 42 og give alle Folketingets medlemmer mulighed for at underskrive det efter egen overbevisning og dermed også give danskerne mulighed for, hvis vi ellers kan samle 60 underskrifter i Folketingssalen for det, hvis den her lov bliver vedtaget, at efterprøve det og stemme om, hvorvidt den skal bestå, eller hvorvidt den skal frafaldes.
Så vi kommer til at aktivere § 42, og vi kommer ikke til at stemme for det her lovforslag.
Og vi håber selvfølgelig, at vi kan samle de 60 underskrifter, der burde være her, for at forhindre det her i at træde i kraft.
Tak for ordet.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-14:
Tak for ordet.
Jeg bliver nødt til at indrømme, at jeg simpelt hen ikke forstår diskussionen om sprog og indvandring, sådan som den udfolder sig i Danmark.
Hvis man teoretisk forestiller sig, at USA var blevet styret af danskere i 1800-tallet, havde der jo været diskussioner i Kongressen om, hvorvidt USA overhovedet var et engelsktalende land, og der havde været en stærk fraktion i Kongressen, som havde ment, at mangfoldigheden skulle blomstre, og at i USA skulle man tale i hundredvis af sprog officielt, og at det ville være godt, at USA blev et multikulturelt samfund.
Og under alle omstændigheder ville man stadig i det her tænkte eksempel være blevet enige om, at det var en offentlig opgave at lære at tale engelsk, nu ovenikøbet med statsstøtte.
Det giver jo simpelt hen ikke nogen mening.
USA er jo blevet et engelsktalende land, fordi der har været en forståelse af, at hvis man udvandrede til et givet land, var det ens egen opgave at få lært at tale landets officielle sprog på en acceptabel måde.
Det lykkes ikke altid i første generation, men det lykkedes jo i anden og tredje generation.
Derfor kan jeg egentlig ikke forstå, at vi overhovedet skal have en diskussion om, at hvis man udvandrer til Danmark eller tager til Danmark, er det en statslig opgave at få lært at tale dansk.
Det giver simpelt hen ingen mening.
Det er jo ikke sådan, udvandring har fundet sted i fortiden nogen steder overhovedet.
Men det er jo ikke alle mennesker forundt at forstå alting, så jeg kommer nok aldrig til at forstå den måde, diskussionen er på her i Danmark.
Under alle omstændigheder synes vi ikke, at vi vil gøre ondt værre ved at gøre det til en statslig opgave at lære at tale dansk, så vi støtter ikke lovforslaget.
Tak for ordet.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-05-14:
Med forslaget står vi i en win-win-win-situation.
Staten vinder, samfundet vinder, den enkelte vinder, og fællesskabet vinder.
Vi ved, at gode danskkundskaber er afgørende forhold til tilknytning til arbejdsmarkedet, i forhold til foreningslivet, i forhold til skole og uddannelse og i forhold til at komme hinanden ved.
Derfor vil jeg gerne – og jeg tror, det er første gang siden folketingsvalget –
rose udlændinge- og integrationsministeren for et fantastisk lovforslag, hvor vi sammen har besluttet, at der nu ikke mere skal være deltagerbetaling for danskundervisning.
Det glæder mig, fordi det er en investering for samfundet, og det glæder mig, fordi det vil gøre livet lettere for den enkelte, der skal lære vores sprog og lære vores kultur at kende.
Derfor vil jeg kvittere for forslaget og på vegne af de frie grønne løsgængere sige, at vi støtter forslaget.
Marie Krarup (DF), 2020-05-14:
Dertil vil jeg spørge: Må ministeren ikke indrømme, at med det her lovforslag vil man bruge flere penge på udlændinge og dermed færre penge på danskere?
Og gør man det ikke nemmere for fremmed arbejdskraft at bide sig fast i Danmark og dermed indgå i en konkurrence med danske arbejdere?
Er det virkelig udtryk for socialdemokratisk politik?
Det undrer mig.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-14:
Jeg vil starte med at sige, at de udgifter, der er i forbindelse med det her lovforslag, skyldes ikke, at vi taber pengene fra gebyret; de skyldes, der kommer meget mere aktivitet.
Vi synes også, det er positivt, hvis det betyder, at meget af den kvalificerede arbejdskraft, der kommer hertil, får lyst til at bide sig fast i det danske samfund.
Til spørgsmålet om, om det er urimeligt at betale et gebyr: Nej, det synes jeg faktisk ikke det er.
Jeg synes ikke, det er urimeligt.
Når vi vælger at støtte det her lovforslag og det er blevet til en del af finansloven, så er det bl.a., fordi vi hører fra nogle erhvervsorganisationer, at det har betydning for deres mulighed for at rekruttere og fastholde arbejdskraft, men jo også, fordi vi kan se, at den nedgang i aktiviteten var langt voldsommere, end man havde forestillet sig dengang.
Altså, 58 pct.s aktivitetsnedgang synes jeg også man skal tage alvorligt, hvis man er interesseret i, at de mennesker, der kommer hertil, bliver en aktiv del af det danske samfund.
Marie Krarup (DF), 2020-05-14:
Okay, så det er socialdemokratisk politik at bruge flere penge på udlændinge end på danskere.
Det er så slået fast.
Men er det virkelig nødvendigt at rekruttere fremmed arbejdskraft lige i slipstrømmen på en coronatid?
Det er jo det, ministeren siger: at det bliver nemmere at rekruttere og fastholde fremmed arbejdskraft.
Er det det, vi har brug for, med en foranstående kæmpe arbejdsløshed efter coronakrisen?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-14:
Den typiske udlændingedebat handler om flygtninge herhjemme, men hvis man kigger i tallene, kommer der langt, langt flere udlændinge hertil på de såkaldte erhvervsordninger – altså typisk udenlandsk arbejdskraft, der kommer hertil for at arbejde.
Og jeg synes, det er helt rimeligt, at vi har en aktiv integrationspolitik over for de mennesker, og en del af den integrationspolitik – en væsentlig del af den – er, at vi har et danskuddannelsesprogram, så folk hurtigst muligt får lært dansk.
Det er ikke af hensyn til de her udlændinge; det er af hensyn til det danske samfund og de danske virksomheder, som har mulighed for at fastholde den kvalificerede arbejdskraft.
Det synes jeg virkelig er sund politik, og derfor bør der også ringe en alarmklokke, når vi ser en aktivitetsnedgang på 58 pct.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-05-14:
Jeg vil gerne starte med at sige undskyld, for det kikser nogle gange, når mit kort ligger for tæt på, så det beklager jeg.
Er ministeren af den opfattelse, at det, at man fjerner brugerbetalingen, er en investering, som på lang sigt vil komme det danske samfund til gode?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-14:
Det kan kun blive et gæt, men jeg tror, det er en investering i det danske samfund, at vi vedtager det her lovforslag, men det er kun et kvalificeret gæt.
Men i virkeligheden hænger det måske lidt sammen med det, hr. Henrik Dahl sagde lidt tidligere, hvor han henviste til det amerikanske samfund i 1800-tallet, som jo var en indvandrernation.
Der udvandrede også titusindvis af mennesker fra Danmark, som bosatte sig som nybyggere i det amerikanske samfund.
Men det var jo ikke en velfærdsstat, de indvandrede til, det var ikke et samfund, der havde behov for en aktiv integrationspolitik.
I virkeligheden synes jeg, det er det, der er den interessante diskussion, altså om vi er et indvandrerland, for hvis vi er det, behøver vi ikke at have en aktiv integrationspolitik, så kan vi bare lade tusind blomster blomstre.
Men vi har brug for, at folk bliver en aktiv del af det her samfund, og derfor har vi brug for et aktivt danskuddannelsesprogram
f.eks. Det er, fordi vi er en velfærdsstat, fordi vi ønsker kulturel homogenitet, et fælles sprog.
Hvis vi var USA i 1800-tallet, havde vi ikke behov for danskuddannelse, og så vil jeg faktisk give ordføreren for Liberal Alliance ret.
For så måtte folk jo slå fire pæle i jorden og sige, at her bor de, og så tale det sprog, de har lyst til.
Men sådan er Danmark ikke.
Vi er nødt til at have sammenhængskraft her, og derfor er vi nødt til, synes jeg, at have danskuddannelse.
Så kan man diskutere, hvem der skal betale for det, men at der skal være danskuddannelse, og at det er en integreret del af enhver regerings politik, synes jeg er vigtigt.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-14:
Tak for det.
Jeg har prøvet at stille flere ordførere det samme spørgsmål, som jeg nu vil stille ministeren.
Det drejer sig igen om, hvad der sker, hvis det ikke går, som vi forventer – hvad nu hvis det viser sig faktisk at blive ret bekosteligt?
Så jeg vil spørge igen: Kan ministeren sætte ord på, hvor langt Socialdemokratiet er villig til at gå?
Jeg vil vende tilbage til økonomien igen, men måske ikke helt på samme måde som hr. Morten Messerschmidt.
Jeg er godt klar over, at der står de her forskellige guidelines og der skrives, at det skal gøres under hensyntagen til et sundt erhvervsliv osv. osv.
Men det kan man jo ikke vide med sikkerhed, så der vil jeg så igen gerne spørge: Hvis det nu viser sig, at det udvikler sig anderledes end det, vi forestiller os i dag, er der så en mulighed for, at Konservative vil være villig til at bakke ud af aftalen og reducere målsætningen, altså hvis det viser sig at blive for dyrt?
Mette Abildgaard (KF), 2020-05-14:
Jamen det kan godt vise sig at blive for dyrt at opnå 70-procents-CO 2 -reduktion alene ved hjælp af indenlandske reduktioner.
Det kan godt vise sig at blive for dyrt, og derfor ligger der i aftalen en mulighed for at hente det sidste ved hjælp af kvoteannullering, hvis der kan opnås enighed om det.
Det ville passe os meget, meget dårligt at gøre det, for vi mener, at man skal have alle de sidegevinster, der ligger i den grønne omstilling, når man eksempelvis får renere luft i byerne osv., men den mulighed ligger i aftaleteksten.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-14:
Det kræver vel, at alle partier, som indgår i aftalen, er med på det.
Mette Abildgaard (KF), 2020-05-14:
Det er fuldstændig rigtigt, at det vil være forligskredsen, som skal diskutere det.
Det tilsluttede Dansk Folkeparti sig jo bl.a. også, da vi lavede aftaleteksten.
Så det må vi jo tage en diskussion om til den tid, og ellers kan man jo altid få lavet et forlig, men jeg ser ikke for mig, at det skulle blive aktuelt.
Det kan godt lade sig gøre at lave den her grønne omstilling og sikre en ansvarlig økonomi samtidig.
Mai Villadsen (EL), 2020-05-14:
Jeg vil gøre noget, jeg tror, jeg gør lidt for lidt, nemlig at rose ordføreren.
For det var ordføreren, som faktisk var den første, eller i hvert fald en af de første, til i forhandlingerne at sige: Vi skal have et princip ind i klimaloven, der hedder no backsliding.
Og det er jo et princip, som handler om, at selv om magten herinde skifter, vedbliver man med at have de målsætninger, der er i loven.
Og jeg synes jo, at debatten i dag, hvor det måske ser ud, som om Dansk Folkeparti allerede er ved at slide back fra målet, vidner om, at ordføreren er meget forudsigende – så tak for det.
Mette Abildgaard (KF), 2020-05-14:
Jeg tror, jeg kan få mange bijobs ud af min tale her i dag, både som økonomisk rådgiver for hr. Morten Messerschmidt og som lottotalsoplæser for fru Mai Villadsen.
Jeg tror, jeg vil holde mig til mit arbejde som politiker.
Men det her princip – og tak for de pæne ord – er vigtigt at få ind i forhold til no backsliding.
Det er et princip, vi kender fra Parisaftalen, og som også skal ind her.
Mai Villadsen (EL), 2020-05-14:
Jeg køber gerne en lottokupon sammen med Mette Abildgaard snarest.
Jeg vil også spørge til en anden ting, for ordføreren og jeg er også begge ordførere for miljø og natur, og det er noget, som jeg også ved ligger ordføreren meget på sinde; og der står jo heldigvis, at Klimarådet også skal tage det ind som hensyn.
Men jeg kunne bare godt tænke mig at høre, hvad ordføreren tænker om at lave en sammenhængende politik i Danmark, som både tager hensyn til biodiversiteten, som jo også er klemt, altså naturen er klemt, og klimaet.