runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jette Gottlieb (EL), 2021-05-21:
Som det er fremgået, har Enhedslisten jo foreslået, at vi beslutter at lave et coronatillæg til de lønmodtagere, der har været arbejdsløse i coronaperioden med alt, hvad den har budt på af pludselige fyringer og vanskeligheder med at finde nyt arbejde.
Ingen tvivl om, at regeringen har handlet resolut med forslag til hjælpepakker.
Der er holdt hånden under både virksomheder og deres ansatte med kompensation for tabte indtægter og tilskud til lønkompensation.
Det er også rigtig godt.
Og jeg vil lige tilføje, at Enhedslisten har været stærkt medvirkende til, at det er sket.
Vi har sat dagpengetælleren i stå, så folk i det mindste ikke er røget ud af dagpengesystemet, og det er også godt.
Men dér, hvor hjælpen ikke rækker i den her usædvanlige situation, er til dem, der rent faktisk har været uden arbejde i usædvanlig lang tid.
Dagpengene rækker ikke mere til dækning af de helt almindelige udgifter, en familie har.
Jo længere ledighedsperiode, jo større problem.
Danske a-kasser har i 2020 lavet en større undersøgelse af, hvordan arbejdsløsheden påvirker de arbejdsløse.
I forbindelse med den økonomiske del af rapporten er der fremkommet nogle resultater, der må undre.
For børnefamilier har en ledighedsperiode betydet, at 69 pct. har måttet spare på mad og dagligvarer, mens 53 pct. har svaret ja til, at de har måttet spare på deres børns sociale aktiviteter, fritidsaktiviteter f.eks., og 30 pct. har måttet spare på børnenes personlige pleje såsom medicin, klipning eller briller.
81 pct. har måttet spare på egne sociale aktiviteter, fødselsdage, biografture eller sport og den slags.
Samtidig har 52 pct. af alle de adspurgte bedt om økonomisk eller materiel hjælp fra familier og venner, og 24 pct. har måttet sætte sig i gæld.
Det er tunge tal, og de viser, at diskussionen om fattigdom og børnefattigdom også omfatter dagpengenes dækning af leveomkostningerne for en familie.
Det er ikke ny viden for regeringen, for i alle hjælpepakker og aftaler, inklusive aftalen om arbejdsfordeling, har regeringen opereret med et beløb på 23.000 kr. om måneden til dækning af tabt arbejdsfortjeneste.
Det kan jeg kun se som en tilståelsessag.
Regeringen ved udmærket, at dagpengene ikke dækker tilstrækkeligt.
Enhedslisten har foreslået et coronatillæg, så dagpengene kommer op på 23.000 kr. om måneden.
Vi er meget fleksible og forhandlingsvillige både i forbindelse med finansiering og ikrafttræden, og derfor beder vi i første række regeringen om at indkalde til forhandlinger om denne her og nu-løsning.
I forhold til de mere langsigtede løsninger har vi stillet spørgsmål om regeringens vurdering af omkostningerne ved at gøre tillægget permanent, og svaret fik jeg i går – tak for det.
Men det vigtigste ved det her er sådan set, at vi er fuldstændig opmærksomme på de vilkår, som familierne har i det daglige, og som er årsagen til, at vi har stillet dette her og nu-forslag.
De mere langsigtede problemer kommer vi til at behandle på et senere tidspunkt.
Jens Rohde (KD), 2021-05-21:
Der er jo faktisk en ganske velkendt banke banke på, som relaterer sig til mit navn, og jeg var bange for, at hr. Lars Boje Mathiesen, som jo er musiker, ville begynde at synge den.
Så det var vist godt, vi fik stoppet det der.
I KD synes vi faktisk, at det er et både sympatisk og et fornuftigt forslag, der kommer fra Enhedslisten.
Men jeg har og vi har et princip, der hedder, at enten finansierer forslagsstillerne det forslag, de kommer med, i deres forslag, hvis vi skal sige ja, eller også skal finansieringen være at finde i vores egen 2030-plan.
For hvis jeg står heroppe og siger ja til noget, som vi ikke har finansieret, eller som ikke er finansieret på anden vis, så falder vores økonomiske plan sammen, og det kan vi ikke have.
For os er det afgørende, at der er troværdighed omkring vores økonomiske politik, og derfor er vi nødt til at afvise forslaget fra Enhedslisten.
Men det er ikke, fordi det er dumt, og jeg tror såmænd heller ikke på, at det er noget, der på nogen måde kommer til at hæmme beskæftigelsen; det har jeg svært ved at finde argumentation for i den situation, vi står i.
Så det er et udmærket forslag.
Der mangler bare en finansiering, og derfor kan vi ikke støtte det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-21:
Vi vil sådan set gerne sænke skatten både for højindkomster, mellemindkomster og lavindkomster og også for folk uden for arbejdsmarkedet.
Vi ved, at de her afgifter på f.eks. el, vand og varme og benzin er noget, hvor den sociale pil peger nedad.
Vi mener, at der er nogle lavindkomstgrupper i samfundet, som også har brug for at have flere penge på lommen.
Så ja, dem vil vi absolut gerne sænke skatter og afgifter for.
Jens Rohde (KD), 2021-05-21:
Knock, knock!
Men knock, knock er måske rimelig relevant, fordi det, som hr. Lars Boje Mathiesen siger omkring skatter og afgifter, undrer mig.
Er det Nye Borgerliges politik, at man skal sænke skatter og afgifter for dem, der ikke er på arbejdsmarkedet?
Det skaber jo ingen beskæftigelse.
Er det så bundskatten?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-21:
Der er masser af logik i det, for så længe folk har en god stor gevinst ved at vælge et arbejde i stedet for at være på en passiv forsørgelse, vil de vælge det.
Men hvis man hæver dagpengesatsen til 23.000-24.000 kr., vil der være 125.000 mennesker på det private arbejdsmarked, som ville kunne få mere ud af at gå på en passiv overførselsindkomst.
Det er derfor, det er en dum idé.
Jeg vil hellere sænke skatter og afgifter, end jeg vil hæve dagpengesatsen.
Jette Gottlieb (EL), 2021-05-21:
Men det er ligesom konsekvensen af, at hvis der er tegn på mangel på arbejdskraft, skal man i hvert fald sænke dagpengesatsen eller fjerne dem.
Ellers er der ingen logik i den indledning, der var i ordførertalen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-21:
Nej, så ville jeg have sagt det.
Jette Gottlieb (EL), 2021-05-21:
Jeg vil bare spørge ordføreren, om de indledende bemærkninger skulle fortolkes sådan, at ordføreren mener, at vi bør afskaffe dagpengesystemet helt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-21:
Det her forslag fra Enhedslistens side er et meget dårligt forslag, og det kan vi ikke støtte.
Det trækker folk ud af beskæftigelse, og det vil potentielt hæve mindstelønninger, hvilket vil gøre det sværere for lavtlønnede at komme ind på arbejdsmarkedet og måske endda presse dem ud.
Derudover står vi i en situation, hvor vi måske nærmere kigger ind i en mangel på arbejdskraft, i stedet for at der er nogle, som kommer til at være arbejdsløse i længere tid.
Så der er ikke noget behov for det på nuværende tidspunkt, og det vil være en helt forkert vej at gå ned ad.
Hvis der er noget, som erhvervslivet derude har brug for, hvis der er noget, som de mennesker, som måske er blevet arbejdsløse på grund af coronaen, har brug for, så er det, at partier som Enhedslisten vågner op og stiller krav til regeringen om at fjerne nogle af de rigide restriktioner, som findes derude, som er fuldstændig unødvendige, og som ikke er sundhedsfagligt baserede. Sundhedsstyrelsen siger selv, at hele coronapasset ene og alene er en politisk beslutning.
De borgerlige partier har stillet forslag om at hæve nogle af de her rigide restriktioner omkring konferencer og markeder og alt muligt andet, som kunne skabe arbejdspladser derude.
Der er i dag restauranter, som ikke kan få arbejdskraft, på grund af at de unge vælger at få arbejde med de her tests.
Hvis man ville gøre andre ting på den lange bane, kunne man være med til at sænke skatter og afgifter, således at der ville være mere i lommen til folk, når de så blev arbejdsløse.
Men så længe man har en politik, som insisterer på, at vi skal have verdens højeste skattetryk, og de fra Enhedslistens side endda vil hæve det, så udhuler det selvfølgelig de penge, som folk har i lommen, og så skaber man her problemer, og det vil være den borgerlige vej at gå at kigge på de ting i stedet.
Så derfor kan vi på ingen måde støtte det her forslag.
Mads Andersen (KF), 2021-05-21:
Tak for ordet, formand, og tak til Enhedslisten for at fremsætte forslaget.
Coronapandemien har været hård ved mange: de unge, de gamle, uddannelserne, kulturlivet, erhvervslivet, idrætslivet, nattelivet og vistnok også bare livet.
Det har været uundgåeligt – uundgåeligt – at det også fik en effekt på vores arbejdsmarked, og at en masse mennesker mistede deres job.
Jeg synes sådan set godt, vi kan være stolte af måden, vi har håndteret det på på beskæftigelsesområdet.
Jeg synes, at vi har haft et rigtig godt tag i hjælpepakker og redningskranse til både vores erhvervsliv og vores ledige.
Hvis vi skal undgå, at det her forslag skal handle om den generelle diskussion om dagpenge – det tror jeg at vi kommer til senere – så lad os fokusere på den positive udvikling, som vi er inde i i bagenden af coronaen.
Den anden dag meldte 3F i deres fagblad ud om den laveste ledighed siden marts 2020, hvor pandemien for alvor slog igennem, og hver gang vi i ordførerkredsen her mødes med ministeren, har han som regel også tal med, som giver en form for optimisme på beskæftigelsesområdet.
Det må alt andet lige også betyde, at det her forslag bliver mere og mere overflødigt, jo længere vi kommer tilbage i gear.
Uanset om man så ønsker at diskutere dagpengesatsen generelt, er det sværere og sværere at gøre det i et coronaperspektiv.
Vi har mange andre vigtige temaer i gang, som vi drøfter for tiden, om, hvordan vi kommer godt videre efter corona, og så synes vi i Det Konservative Folkeparti, at vi skal fokusere krudtet på det.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Samira Nawa (RV), 2021-05-21:
Mange tak, og tak til Enhedslisten for beslutningsforslaget her.
Med beslutningsforslaget vil der jo i praksis være tale om en form for konjunkturafhængige dagpenge, og det har jeg for så vidt ikke nogen religiøs modstand imod.
Tværtimod har vi jo netop ad flere omgange været med til at forlænge dagpengeperioden i forbindelse med corona, og det er jo de facto også en konjunkturafhængig dagpengeperiode, om end ikke en -sats.
Så vi mener fra Radikale Venstres side, at vi har gjort og at vi fortsat også gør rigtig meget for de mennesker, som desværre er ramt af ledighed i forbindelse med corona, og jo heldigvis også med fokus på opkvalificering og uddannelse, dels løbende, dels med de nuværende forhandlinger omkring langtidsledighed.
Radikale Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-21:
Tak for ordet, og jeg er her og skal læse en tale op på vegne af Karsten Hønge, som ikke har mulighed for at være her i dag.
Med beslutningsforslaget lægges der op til, at regeringen skal indkalde til forhandlinger om et coronatillæg til dagpengene, så den højeste dagpengesats bliver på 23.000 kr. om måneden og dermed er på det samme niveau som hjælpen til de selvstændige.
Det synes vi i SF er en god idé.
SF har længe kæmpet for at styrke dagpengenes dækningsgrad, ikke alene i coronaregi, men også generelt.
Den 1. maj i år spillede vi således ud med et forslag om at løfte dagpengene med op til 4.000 kr. pr. måned de første 3 måneder, såfremt man har været i beskæftigelse i 2 ud af de sidste 3 år samt medlem af en a-kasse i 4 år, og op til 2.000 kr., hvis man har været medlem af en a-kasse i 2 år.
Så alt i alt er vi positive over for Enhedslistens forslag, og vi støtter det.
Bent Bøgsted (DF), 2021-05-21:
Det har jeg ikke nogen forudsætninger for at bedømme, for jeg ved ikke, hvor lang tid det her testsystem skal køre videre, og jeg ved, at de rundtomkring snakker om, at de mangler vikarer, også i hjemmeplejen, som de har svært ved at få, fordi folk hellere vil teste.
Jeg tror, det var i dag, jeg læste, at de manglede vikarer, på grund af at de unge hellere vil lave test, end at de vil være vikarer i hjemmeplejen.
Så der er masser af jobåbninger, og jeg hører også om virksomheder, der ansætter folk hele tiden, og at det måske også kniber med at få folk.
Så der er jo en del at tage af, men man skal nok også kigge på, om det er et jobskifte, man skal i gang med.
Jette Gottlieb (EL), 2021-05-21:
Jeg må så sige, at det gjorde jeg faktisk også, men lad det ligge.
Men jeg vil så spørge ordføreren, om han er vidende om, at der er en meget, meget stor gruppe af mennesker, der netop er ansat med det coronarelaterede, i forhold til smitteopsporing, test, vacciner, alle de der ting, og om der, hvis vi nu siger, at vi indtræder i normale tilstande, så ikke er tale om, at der vil være 1.000, 2.000, 3.000, som umiddelbart bliver fyret i løbet af ganske få måneder.
Peter Hummelgaard (S), 2021-05-21:
Altså, man kan sige, at først og fremmest ville det jo koste en hel del penge – et anseligt milliardbeløb – som jeg tror vi også kan redegøre nærmere for i nogle svar til Folketinget under udvalgsbehandlingen.
Derudover er der jo forskellige diskussioner om, hvordan det vil sætte sig.
Jeg synes så omvendt også, at man er nødt til at have med i den debat – og det er jo noget af det, som Kommissionen for andengenerationsreformer kigger på – at der også skal være en balance.
Folk skal på den ene side have et ordentligt forsørgelsesgrundlag, når man i en kort, midlertidig periode står uden for arbejdsmarkedet og man i øvrigt har været med til at forsikre sig selv mod arbejdsløshed – det synes jeg at Enhedslisten gør rigtigt i at fremhæve.
Og vi har jo også haft at gøre med en situation, hvor mange af dem, der i den her krise er blevet arbejdsløse, jo er folk, der har haft en fast og varig tilknytning til arbejdsmarkedet igennem rigtig, rigtig mange år.
Så jeg synes, at begge hensyn skal være med i diskussionen på rimelig vis.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-21:
Jeg vil gerne rose regeringen for at stå fast på, at når vi kigger på arbejdsmarkedet derude, er der noget, der tyder på, at vi måske faktisk ikke kigger ind i stor arbejdsløshed, men at der tværtimod kan være noget arbejdsmangel på nogle områder, hvis det kommer til at buldre.
Det er der noget der tyder på at vi faktisk kan rende ind i.
Så det vil jeg godt takke regeringen for at stå fast på.
Mads Andersen (KF), 2021-05-21:
Tak for det.
Først og fremmest er jeg dybt imponeret over, at et parti kan arbejde så ambitiøst på at få gennemført et politisk udspil, og det, jeg måske i virkeligheden er mest imponeret over, er, at det er et andet parti end det, der kom med udspillet, der gør det, og det er jo i sig selv imponerende.
Altså, hvis jeg læser forsiden af forslaget, synes jeg egentlig, det ser ganske tilforladeligt ud, men når man så ligesom kommer ned i bemærkningerne og alle de her mange forskellige velfærdsydelser bliver remset op, så er det, at der kommer en lille udfordring for os.
I virkeligheden er den vigtige del af det her jo, at når Ydelseskommissionen kommer med forhåbentlig noget godt om et par dage, kan man tage elementer af det og diskutere det, i stedet for at det bliver en stor samlet pakke.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-21:
Tak for bemærkningerne.
Det undrer mig lidt, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte det her forslag, al den stund vi jo igennem de seneste måneder, som andre ordførere også har bemærket, har drøftet multiple dele af det program, som Socialdemokratiet fremlagde i 2018.
De handler jo alle sammen om stramninger af udlændingepolitikken, som ikke er leveret.
Det er jo også det, vi har at gøre med her, al den stund det handler om vandrende arbejdstagere.
Hvad er det præcis i det, som der er nævnt i beslutningsforslaget, der skulle kollidere med Det Konservative Folkepartis politik?
Jeg er helt med på, at det skal ske inden for rammerne af EU-samarbejdet og bla bla; det har vi jo allerede hørt fra ministeren, og det er jo det, der er det store alibi for, hvorfor man ikke kommer til at levere det, ens vælgere regner med, men det samme alibi skal den konservative ordfører selvfølgelig have mulighed for at have.
Så hvad er det præcis, der inden for den ramme ikke skulle være foreneligt med Det Konservative Folkepartis program?
Mads Andersen (KF), 2021-05-21:
Tak for det, formand.
Jeg holder i dag indlægget på vegne af vores sædvanlige udlændingeordfører, Marcus Knuth, og skal forsøge at være så god en vikar som overhovedet muligt.
Det beslutningsforslag, vi taler om her, bygger jo på Socialdemokratiets udlændingeudspil »Retfærdig og realistisk – en udlændingepolitik der samler Danmark«, og nogle af de konsekvenser, som forslagsstillerne mener er forbundet med globaliseringen og vores medlemskab af EU, i det her tilfælde udfordringer med at opretholde den danske velfærdsmodel og samtidig have åbne grænser.
Med forslaget her nævnes i flæng offentlige ydelser som folkepension, tandlægehjælp, boligtilskud og su, med andre ord kommer beslutningsforslaget vidt omkring.
Hos Det Konservative Folkeparti går vi ind for, at man skal yde, før man kan nyde, og som udgangspunkt skal alle bidrage til samfundet og fællesskabet i det omfang, man hver især er i stand til det.
Det er kun rimeligt, at man tager ansvar for sit eget liv, og det er helt afgørende for, at vi kan opretholde den danske velfærdsmodel og dermed sikre et socialt sikkerhedsnet.
Vores velfærdssystem er ikke en selvfølge, og der skal være en retfærdighed i adgangen til sociale ydelser.
Derfor omfavner vi tanken i beslutningsforslaget og hensigten om, at man som tilflytter skal bidrage til det danske samfund for at få adgang til velfærdsydelser og privilegier.
Vi kan ikke støtte beslutningsforslaget i dets nuværende form, fordi øjnene ikke bliver holdt på bolden, taget de mange benævnelser af de mange velfærdsydelser i betragtning.
Vi deltager dog meget gerne i drøftelsen, og særlig når Ydelseskommissionen forhåbentlig om et par dage kommer med sin rapport, af, hvordan vi kan skabe en mere retfærdig tilgang til vores sociale ydelsessystem.
Tak for ordet.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-21:
Tak for ordet.
Man er så i gang med sådan en runde med at fremsætte en masse af de forslag, og det kan vi jo godt bruge en lille times tid på her en fredag middag; her på en smuk fredag, efter at Brøndby i går vandt 1-0 over AGF, er man næsten villig til at diskutere hvad som helst her i Folketingssalen, nej, spøg til side.
Jeg glæder mig til at se, om Dansk Folkeparti også kunne være til sinds at rejse et punkt fra Radikales valgprogram på et eller andet tidspunkt.
Det kunne være sjovt og interessant at få lidt variation i debatten.
Der er en større runde i gang med de her beslutningsforslag.
Det, jeg bare gerne vil slå helt fast fra Radikale Venstres side, er, at den fri bevægelighed af vandrende arbejdstagere i EU for os er et kerneelement i det europæiske samarbejde.
Derfor hylder vi princippet om, at der ikke skal ske diskrimination af vandrende arbejdstagere, og vi hylder det princip om, at det at arbejde i et andet land naturligvis skaber rettigheder.
Som der er blevet redegjort for i debatten, er der allerede i dag en række optjeningsprincipper, og Radikale Venstre finder ikke anledning til at gøre yderligere indhug i de principper og rettigheder, jeg før nævnte, i forhold til at der ikke skal ske diskrimination og at vi skal understøtte den fri bevægelighed af vandrende arbejdstagere mest muligt og at det arbejde naturligvis skaber rettigheder.
Derfor stemmer vi imod beslutningsforslaget, og jeg skal også hilse fra Enhedslisten.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-21:
Tak for det.
For en god ordens skyld skal jeg nævne, at jeg hverken er beskæftigelses- eller udlændingeordfører, men tager det her beslutningsforslag for min kollega, som ikke har mulighed for at være her i dag.
Beslutningsforslaget går, som jeg forstår det, ud på at genindføre et optjeningsprincip for børnechecken og udvide optjeningskravet til flere områder.
Hvorom alting er, kan SF ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Hans Andersen (V), 2021-05-21:
Tak for det.
Venstre er på linje med Dansk Folkeparti, når det kommer til at udbrede optjeningsprincipper for ydelser.
Det har vi slået fast i vores udlændingeudspil »Flere indvandrere og flygtninge skal bidrage til fællesskabet« fra starten af 2021, hvori det fremgår, at vi er klar til at udbrede optjeningsprincipper for ydelser.
Venstre mener ikke, at man skal kunne komme her til landet og få høje sociale ydelser, før man har bidraget til fællesskabet.
Det handler grundlæggende om rimelighed.
Derfor har Venstre været med til at indføre optjeningsprincipper på bl.a. kontanthjælp og førtidspension.
I vores udlændingeudspil skriver vi også, at vi vil igangsætte et arbejde i Beskæftigelsesministeriet, som bl.a. skal se på forholdet til EU-retten, som skal undersøges.
Socialdemokratiet gik jo til valg på at udbrede optjeningsprincipper på velfærdsydelser.
De valgløfter er de jo helt åbenlyst løbet fra, og derfor vil Venstre gerne støtte op om Dansk Folkepartis kritik af regeringens prioriteter, når det kommer til at indføre optjeningsprincipper på danske sociale ydelser.
Venstre vil gerne indgå i drøftelser af, hvordan vi kan arbejde med at få flere optjeningsområder generelt, og derfor ser vi frem til det fortsatte udvalgsarbejde.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-21:
Vi er jo meget, meget optagede af, at de stramninger i udlændingepolitikken, som Socialdemokratiet har lovet danskerne, bliver realiseret, og når nu Socialdemokratiet ikke selv har set sig i stand til efter knap 2 år med regeringsmagten at fremsætte forslagene, så bistår vi som et konstruktivt oppositionsparti selvfølgelig meget, meget gerne, og det er jo det, der er baggrunden for alle de her forslag.
Er der nogen områder, hvor Det Konservative Folkeparti ikke kan se for sig at der skal indføres optjeningsprincipper for danske sociale ydelser?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-21:
Jamen det er jo rigtigt.
Så tror jeg, at jeg forstår det lidt bedre.
Ja, det er jo rigtigt, at det er to forskellige situationer.
Det er jo noget andet, end hvis du er ansat som lønmodtager et sted.
Så det er jo to forskellige ting.
Jens Rohde (KD), 2021-05-21:
Men det er jo bekymrende, hvis ikke ordføreren forstår spørgsmålet rigtigt.
For det er så vigtigt, at vi kan finde ud af at sondre i den her diskussion, og at det hele ikke bare bliver én stor pærevælling.
Det var derfor, jeg også tog fat i ministeren omkring spørgsmålet.
Vi er nødt til at have en diskussion, der foregår i det ene rum, og som handler om folk, der kommer hertil på den ene eller den anden måde og gerne vil have sociale ydelser eller påberåber sig ret til sociale ydelser, og så er der en anden diskussion om den vandrende arbejdstager, for hvem der gælder et helt andet regelsæt.
Det er bare den skelnen, jeg meget gerne vil have at vi får her i diskussionen, og det er lidt svært på 30 sekunder, men det var bare det, jeg ville bede ordføreren om at bekræfte, altså at der er to regimer her.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-21:
Først og fremmest optager vi stadig væk nye medlemmer i Socialdemokratiet, og hr. Morten Messerschmidt er velkommen.
Jeg tror, han ville kunne gøre det godt i Socialdemokratiet, og vi kender jo i forvejen hinanden fra Nordsjælland, hvor vi begge to er opstillet, så det skulle være en fornøjelse.
Men om verden er så god, må vi vende tilbage til.
Det er jo sådan, at der allerede er optjeningsprincipper på en række områder, når det gælder sociale pensioner, og når det gælder forskellige ydelser, man kan modtage som vandrende arbejdstager, og sådan skal det være.
Der skal være nogle principper for det.
Det er rimeligt.
Jeg kan ikke forestille mig, at der kommer til at være en sådan en til en-sammenhæng mellem, hvordan man indretter et nyt system for folk, der kommer som asylansøgere, og folk, der kommer som følge af den fri bevægelighed inden for EU.
Men jeg er ikke helt sikker på, jeg forstod spørgsmålet rigtigt.