runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-16:
Tak for det.
Og tak til Dansk Folkeparti for beslutningsforslaget, som giver os mulighed for at drøfte, hvordan vi løser et væsentligt problem, vi har i Danmark.
Dansk Folkeparti foreslår med B 125, at regeringen skal gennemføre en undersøgelse af omfanget af legionellasmittede og kortlægge sammenhængen mellem smitterisikoen og manglende vedligeholdelse af varmtvandssystemer.
Derudover indgår det i forslaget, at regeringen skal præsentere et udspil med konkrete forslag til, hvordan risikoen for at blive smittet med legionellabakterien minimeres mest muligt.
Indledningsvis vil jeg gerne understrege, at regeringen tager problemerne med det stigende antal legionellasmittede meget alvorligt.
Legionærsygdommen bliver overvåget nøje i Danmark af Statens Serum Institut og Styrelsen for Patientsikkerhed, og overvågningen viser, at vi har et højt antal smittede målt pr. indbygger sammenlignet med andre europæiske lande.
Tilmed er antallet af smittede i Danmark stigende.
Begge dele mener regeringen er bekymrende.
Der er ikke nogen enkel eller entydig forklaring på det stigende antal registrerede tilfælde af legionellasmittede i Danmark, da dette ikke er analyseret til bunds.
Vi ved, at koncentrationen af legionellabakterier er stærkt afhængig af vandtemperaturen, da temperaturen skal være mindst 50 grader, for at legionellabakterien ikke formeres, men vi har ikke det fulde overblik over f.eks. sammenhængen mellem vedligeholdelse af varmtvandssystemer og smitterisiko.
En opgørelse af forekomsten af legionærsygdommen fordelt på landsdele
viser f.eks., at Fyn og Østjylland har den højeste forekomst med henholdsvis 6,4 og 5,1 tilfælde pr. 100.000 indbyggere, mens Bornholm og København har den laveste forekomst med henholdsvis 0 og 0,9 tilfælde pr. 100.000 indbyggere.
Årsagerne til denne geografiske forskel i forekomsten af legionærsygdommen er ikke kortlagt.
Regeringen er således helt enig med Dansk Folkeparti i, at det er vigtigt at finde årsagerne til det høje antal smittede i Danmark.
Det tværministerielle arbejde er bl.a. affødt af den opmærksomhed, som fru Liselott Blixt tidligere har rettet mod legionellaproblemstillinger, og af forslagsstillernes konkrete udvalgsspørgsmål om legionella stillet til sundhedsministeren og til mig.
Jeg ser på den baggrund frem til de fortsatte drøftelser i udvalget om forslaget.
Tak for ordet.
Tommy Ahlers (V), 2018-05-16:
Tak for ordet.
Som jeg tidligere har nævnt, er jeg stolt af det danske SU-system – det diskuterede vi også her samme sted for en uge siden.
Jeg synes, at det giver alle muligheder for at uddanne sig, og det vil jeg meget gerne holde fast i, og det mener jeg vi skal holde fast i.
Samtidig skal vi selvfølgelig hele tiden se på, om vi kan gøre det bedre, og om vi anvender skatteborgernes penge så fornuftigt som muligt
Jeg er nu minister for mange.
Jeg er minister for forskerne, jeg er minister for underviserne, og jeg er også minister for de studerende.
Jeg ved, at SU naturligvis betyder rigtig meget for de studerende, og derfor skylder jeg dem at sætte mig ordentlig ind i det her område, før jeg melder noget nærmere ud. Når jeg så har sagt det, skal der ikke være nogen tvivl om, at jeg mener, at det både skal være fagligt udfordrende at læse, og at vi skal bestræbe os på, at så mange som muligt gennemfører studiet på den normerede tid.
Det synes jeg det danske SU-system skal understøtte.
Men som jeg også nævnte i sidste uge, har jeg endnu ikke lagt mig fast på, hvordan jeg bedst følger op på regeringsgrundlaget.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-16:
Mange tak, formand.
Jeg skal igen læse spørgsmålet op: Er ministeren enig i, at studerende bruger længere tid på deres uddannelse på grund af vores generøse SU-system, og at man kan ændre på dette ved at ændre på vægtningen mellem stipendie og lånemuligheder, som det fremgår af VLAK-regeringens 2025-plan?
Er ministeren enig i, at studerende bruger længere tid på deres uddannelse på grund af vores generøse SU-system, og at man kan ændre på dette ved at ændre på vægtningen mellem stipendie og lånemuligheder, som det fremgår af VLAK-regeringens 2025-plan?
Mette Bock (LA), 2018-05-16:
Det er rigtigt, at vi skal række længere ud, men det kunne jo være, at et af problemerne netop var, at der er afstand mellem folkeskole og musikskole, og at det er de ressourcestærke, som har en større mulighed for så sent på dagen at få flyttet deres børn fra folkeskolen hen på musikskolen og hjem igen, i højere grad end de ressourcesvage.
Der kunne det jo godt være, at man kunne løse en del af de problemer ved at skabe større nærhed, uden at det nødvendigvis kostede mere.
Jeg synes, det er væsentligt, at vi er enige om, at der er et potentiale, som vi skal have høstet.
Orla Hav (S), 2018-05-16:
For så vidt angår et samarbejde, som indbefatter, at vi også får andre, skal vi sige pædagogiske metoder i brug, skal ministeren ikke høre et ondt ord fra vores side.
Det, der er det afgørende, er jo, at vi får givet børn et godt tilbud.
Det er den velstillede del af befolkningen, som har mulighed for at sende deres børn til musikundervisning, og det synes vi sådan set er ærgerligt.
Men de initiativer, ministeren tager konkret, vil vi gerne se positivt på.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-16:
Jamen igen tak til ministeren for at træde op her, endda på en solskinsdag, hvor der måske kunne være mere fornøjelige ting at tage sig til end at stå her i Folketingssalen.
Men det er altså en vigtig sag, og regeringen har jo meldt meget klart ud, at man vil reducere i de studerendes SU.
Altså det er jo en klar målsætning for regeringen, at det er det, man vil.
Derfor er det jo lidt underligt, når det er, at vi nærmer os et folketingsvalg, der senest skal være her den 17. juni 2019 – der er snart kun et år tilbage – at vi så ikke har hørt mere konkret, hvad det er, regeringen forestiller sig.
Eller er man ved at ændre holdning på det her område, for der kom jo lidt nye toner i sidste uge, hvor den nye minister gav udtryk for, at han var bevidst om, at vi også skulle tage det alvorligt, at flere og flere unge får stress som følge af vores meget stor fokus på fremdrift?
Den afgående minister, hr. Søren Pind, har jo også i flere interview, både inden han trådte tilbage og efter, givet udtryk for, at vi simpelt hen har alt for meget fokus på, at de studerende skal tæskes hurtigt igennem systemet.
Så kunne man jo have det håb, at den nye minister var en velsignelse for os alle sammen og nu kom med et mere menneskeligt syn på det her, og som ikke vil piske de studerende så meget, og som ikke vil stresse de studerende så meget.
Når det er, at ministeren nu to onsdage i træk tøver med at være præcis på, hvad regeringen mener på det her område, er der så grund til håb for os, der synes, vi skal fastholde et stærkt SU-system, fordi det er så betydningsfuldt i forhold til social mobilitet, mønsterbrydere, og at vi får flere, der får en uddannelse osv.?
Er regeringen ved at indse, at den her meget stejle kurs med bare at piske de studerende igennem og skrue ned for SU'en har været en fejlbeslutning?
Mette Bock (LA), 2018-05-16:
Det vil jeg gerne samarbejde om, men jeg vil bare understrege, at jeg ikke tror på, at det er penge, som kan løse det her problem.
Det er et grundlæggende problem, som handler om noget andet, nemlig at det er blevet besværligt at bruge musikskolernes tilbud nogle steder i landet.
Der er kommuner, som allerede har taget rigtig interessante initiativer i forhold til at få det her samarbejde til at virke bedre.
Men der er en anden ting, som jeg også synes vi skal drøfte, og det ved jeg også at ordføreren vil være interesseret i at drøfte.
Det er, hvad det er for nogen pædagogiske metoder, man bruger.
Skal det være enkeltundervisning i et instrument, eller skal man også begynde med noget sammenspil for de helt små børn på et tidligere tidspunkt for at fastholde deres interesse, da det sociale også betyder noget?
Så jeg tror, at der er en række veje, man kan gå. Hvis ordføreren konstaterede, at jeg sparker en åben dør ind i forhold til ordføreren, så går det altså også den anden vej, så lad os prøve at se, om vi kan finde nogle løsninger, som gør, at flere børn kan få adgang til musik.
Det mener jeg er en væsentlig målsætning at sætte sig.
Orla Hav (S), 2018-05-16:
Igen tror jeg, at det er en åben dør, ministeren sparker ind.
Alle partier herinde, tror jeg, ser gerne et bedre samarbejde mellem skoler, musikskoler og kulturskoler.
Det er helt oplagt, det synes jeg bestemt er rigtig godt.
Det er måske derfor, at vi kan se, at 55 pct. af musikskoleeleverne kommer fra familier med en husstandsindkomst på over 800.000 kr. om året.
Det er jo den der sociale barriere, vi gerne vil være med til at bryde og støtte ministeren i at tage nogle konkrete initiativer til at gøre.
Mette Bock (LA), 2018-05-16:
Jeg gik også i skole om lørdagen, og jeg var med til at arrangere en demonstration for lørdagsfri.
Men det betød jo, at man dengang faktisk havde kortere skoledage.
Og det er et problem – det rummer også nogle muligheder – men det er et problem, at skoledagene er blevet så lange.
Og derfor vil jeg arbejde for og kigge på, om vi kan få integreret musikskolernes arbejde bedre i det, som foregår i folkeskolerne.
Jeg tror ikke på, at det her er et spørgsmål om at tilføre flere ressourcer.
Det kan godt være, man også skal kigge på økonomi, men jeg tror, at det først og fremmest er nogle andre barrierer, der gør det.
Og det kan man også se, hvis man sammenligner kommuner, som stort set støder op til hinanden, altså at der i den ene kommune er mange børn, som får adgangen, og i den anden kommune er der meget få.
Så det handler altså også om den måde, man griber sagen an på i kommunerne, på folkeskolerne og på musikskolerne.
Og der er et stort potentiale, og det potentiale skal vi selvfølgelig have foldet ud.
Orla Hav (S), 2018-05-16:
Det tror jeg sådan set ministeren vil møde meget velvilje over for, altså at gå ad den vej.
Men tallene taler jo deres uhyggelige sprog.
Det var jo ikke kun fremme på høringen, men også i den rapport, som ministeriet fik lavet, som hed Musikskolerne i Danmark, hvori der står: »Musikskolerne når i dag ud til 4 procent af hele målgruppen på de 0-24-årige og til 7 procent af de skolesøgende børn mellem 6 og 16 år.«
Det er jo det gab, som vi skal finde en begavet løsning på og sikre, at der er nogle børn, som får en god kulturoplevelse og en oplevelse for livet, som kan gøre dem stærkere og rigere i forhold til at begå sig i det her samfund.
Og derfor er det jo helt afgørende, at ministeren tager nogle konkrete initiativer til, hvad der kan gøres på området.
Altså, jeg kan godt høre det om den lange skoledag, og jeg ved ikke hvad.
Jeg skal nok lade være med at underholde med, at jeg også gik i skole om lørdagen og sådan nogle ting.
Men det er jo lidt afgørende, at regeringen tager nogle konkrete initiativer, som er med til at gøre, at der er en gruppe børn, som får et tilbud, som de i dag er afskåret fra.
Mette Bock (LA), 2018-05-16:
Tak for spørgsmålet.
Det er et vigtigt spørgsmål, hr. Orla Hav rejser her.
Der er jo lavet en rapport, som viser, at i nogle kommuner gør musikskolerne det rigtig godt, i andre kommuner halter det faktisk bagefter, når det drejer sig om at nå ud til alle børn.
Jeg vil først og fremmest sige, at det her problem ikke bare, som så mange andre, kan løses oppefra og ned.
Man må tage udgangspunkt i den konkrete virkelighed, som børnene og deres forældre færdes i.
Vi fik jo en skolereform her for nogle år siden, som bl.a. indførte nogle lange skoledage, som jeg tror har forstærket problemet for nogle forældre med, at børnene først får sent fri fra skole, så skal de måske køres hen til musikskolerne, så skal man vente på, at undervisningen har fundet sted, og så kommer de sent hjem.
Det peger på, at en del af løsningen formentlig vil være, at vi får lavet et meget stærkere samarbejde imellem folkeskoler og musikskoler/kulturskoler, som det jo nu hedder i nogle kommuner.
Vi skal nemlig være sikre på, at børnene har adgang til de her tilbud, og jeg tror ikke på, at det nødvendigvis er et spørgsmål om økonomi, når man kan se, hvor forskelligt kommunerne faktisk løfter den her opgave i dag.
Men jeg vil sammen med ordføreren og sammen med Kulturudvalget i forlængelse af rapporten se på, hvilke konkrete initiativer vi kan sætte gang i, men en af mine førsteprioriteter er altså et stærkere og nærere samarbejde imellem folkeskoler og musikskoler.
Orla Hav (S), 2018-05-16:
Tak for det.
Tommy Ahlers (V), 2018-05-16:
Det rører virkelig mig, og det er en af de ting, jeg ikke havde set før, da jeg stod udenfor, men nu er jeg blevet bekendt med det.
Det var også derfor, at jeg svarede sådan, da vi stod her i sidste uge.
Så det rører mig.
Men jeg tror bare, at det er en meget kompleks problemstilling, hvor vi skal forstå, hvor meget de enkelte elementer i uddannelsessystemet betyder for den her diskussion.
Jeg er helt enig med spørgeren i, at det her er så vigtigt, og når jeg nu af statsministeren er blevet bedt om at sætte mig i spidsen for det her ministerium, så skylder jeg både statsministeren, resten af regeringen og Folketinget her, at jeg virkelig føler mig inde i stoffet, før jeg begynder at melde noget ud.
Så det er det, det skal ses som udtryk for.
Kristian Jensen (V), 2018-05-16:
Jeg tror, vi snakker forbi hinanden, for jeg har sådan set en målsætning, der også går på, at danskerne skal have lov til selv at beholde nogle flere af de penge, de tjener.
Jeg synes, at pensionisten, at arbejdsmanden, at funktionæren, ja, selv et folketingsmedlem fra Sønderborg skal have lov til selv at beholde noget mere af det, de tjener, ved at afgiften sættes ned.
Så jeg har faktisk et mål om, samtidig med at vi gør noget godt for miljøet, samtidig med at vi sørger for, at vores overskudsvarme bliver brugt noget mere, at det så også betyder, at danskerne får lidt mere til sig selv.
Det synes jeg godt vi kan, for når vi kigger på, at vi har så stærk en samfundsøkonomi, som vi har i øjeblikket, kan vi godt også give danskerne lidt tilbage i form af lavere afgifter.
Benny Engelbrecht (S), 2018-05-16:
Socialdemokratiet har jo tit bakket op om ændringer på det grønne område, som også har været til gavn for den enkelte borger, og her er PSO-aftalen et glimrende eksempel, og oven i købet er det, som ministeren vil vide, et konkret tiltag, som blev udtænkt i SR-regeringens tid.
Når det er sagt, må jeg bare spørge helt basalt: Kan ministeren her i Folketinget sige, at der ikke ligger nogen modeller på regeringens bord, som ville kunne opnå de samme gevinster ved at sænke afgifter, uden at det ville påvirke råderummet, altså neutrale modeller til at ændre afgifter og tilskud?
Kristian Jensen (V), 2018-05-16:
Det er sådan set helt åbent, at vi ønsker at sætte en elafgift ned.
En meget stor del af det, man betaler for i dag, når man tænder for sin stikkontakt, er afgifter.
Giver det gevinst til borgerne?
Jo, det gør det.
Det har jeg ikke noget problem med at sige åbent og ærligt.
En lavere afgift er en gevinst til borgerne.
Det er nemlig sådan med elafgiften, at den vender den tunge nedad.
Den rammer altså dem, der har de små indkomster, hårdest, så i forhold til at få et samfund, der er mere lige, er det en ganske glimrende afgift at lette.
Det synes vi fra regeringens side er en god idé, men jeg ærgrer mig over, at Socialdemokratiet ikke bakker det op.
Benny Engelbrecht (S), 2018-05-16:
Det er jo meget sjovt, at ministeren fremhæver lige præcis to af de tre elementer, som også indgår i PSO-aftalen, altså at man gør noget, som er økonomisk fornuftigt, samtidig med at det er grønt og miljømæssigt fornuftigt.
Det, man skal huske, er, at det tredje hjul på PSO-aftalen var, at det samtidig var en løsning, som var neutral, og som ikke påvirkede råderummet, og derfor står jeg tilbage med den klare fornemmelse, at regeringen ligger inde med ideer og tanker om, hvordan man kunne påvirke råderummet mindre.
Men det virker, som om det her i virkeligheden bare skal være en skjult skattelettelse ind ad bagdøren.
Kristian Jensen (V), 2018-05-16:
Det er i dag sådan, at en lang række kraft-varme-værker arbejder med at brænde naturgas af for at producere strøm og varme.
Som følge af at vi ikke lige så høj grad brug for, at de producerer strøm, fordi vi har meget vindenergi og meget solenergi, så kan vi i højere grad overlade dem til kun at producere varme.
Det kan de sagtens gøre mere samfundsmæssig effektivt ved at bruge andre teknologier end naturgas.
Det kan de gøre ved at tage det, der i princippet er en kæmpestor dypkoger eller elkedel – det hedder teknisk set en varmepumpe – og så bruge den til at producere den varme, de skal levere.
Det er både økonomisk og miljømæssigt set en gevinst, og derfor vil jeg sætte afgiften på elvarme ned, for så kan vi få noget, der både er til gavn for forbrugerne og til gavn for miljøet på samme tid.
Det synes vi egentlig er en ganske glimrende måde at gå frem på, og det synes vi man skal prioritere.
Vi har heldigvis gået en del af vejen, fordi regeringen sammen med Dansk Folkeparti og Radikale Venstre har taget hul på at sætte elvarmeafgiften ned – vi vil bare gerne videre.
Benny Engelbrecht (S), 2018-05-16:
Man kommer i hvert fald ikke uden om, at når man prioriterer inden for også det grønne område, er det oplagt at prioritere eksempelvis afgiftslettelser, og så kan de penge jo ikke også bruges til at lave investeringer i f.eks. nye grønne initiativer.
Det afspejler regeringens power-udspil jo så også.
Godt nok har man slået sig op på, at man vil lave en stor havvindmøllepark, som jo så på det tidspunkt, hvor den vil blive opført, i hvert fald ikke er verdens største, men samtidig også at verden omkring os tydeligvis bevæger sig meget hastigt i en retning, hvor man må sige, at der er godt fart på vindmøllevingerne i andre dele af verden.
Derfor blot det simple spørgsmål til finansministeren: Når det nu er sådan, at man har haft nogle afgifts- og tilskudsanalyser undervejs i så lang tid, som man har – jeg kender dem jo selv rigtig godt, for et af afgifts- og tilskudsanalysens elementer førte jo faktisk til den løsning på PSO-området, som vi i Socialdemokratiet også var en del af sammen med den daværende Venstreregering, og som jo er et glimrende eksempel på, at det at lette afgifter ikke nødvendigvis behøver at være et træk på råderummet, men jo tværtimod sagtens kan være et nulsumsspil – hvorfor har regeringen så egentlig ikke fået foretaget en dybere analyse af, hvilke provenuneutrale justeringer man kan gøre på afgifts- og tilskudsområdet?
Jeg antager i hvert fald, at den slags analyser har været lavet, for det ville i hvert fald have været gjort, hvis der havde været en anden farve regering.
Kristian Jensen (V), 2018-05-16:
Det blev allerede drøftet tidligere, og det blev afvist af regeringen, at vi på den måde har forpligtet os til, at et bestemt råderum skal bruges på en bestemt måde.
En af de ting, som vi lagde op til, da vi flyttede PSO'en over på finansloven, var at sikre, at der nu bliver en tværgående prioritering, så når vi skal diskutere, hvor meget vi skal bruge på at lave vedvarende energi, hvor meget vi skal bruge på at lave energibesparelser og andet, så bliver det prioriteret op mod de ønsker, man ellers måtte have, om infrastruktur, sygehuse, ældrepleje osv. osv.
Vi ville faktisk gerne gå over de 2½ mia. kr., fordi vi mener, at det er nødvendigt at gå længere i forhold til at få en rigtig sammensætning af afgifterne, men også det rigtige klima til, at vi kan ikke blive ved med at udbygge med havvind, med sol, med landvind, med biogas.
Derfor er det, vi har sagt, at vi er villige til at investere ikke bare de 2½ mia. kr., for det er ikke et tal, som vi har låst os fast på, men faktisk op til 3¼ mia. kr. i at lave et effektivt energiudspil, som både arbejder med afgiftsjusteringer for at få et bedre og mere intelligent niveau, og med at investere, så vi får løftet VE-andelen op mod 50 pct. i 2030, når vi tager de konkrete initiativer og reserven i 2025 med.
Benny Engelbrecht (S), 2018-05-16:
Hvad er grunden til, at ministeren i den selv samme uge, hvor man bryster sig af genopfundne ambitioner for klimaet, ønsker at fjerne de øremærkede PSO-midler på i alt 2,5 mia. kr., som ellers var prioriteret den grønne omstilling, og i stedet regner dem ind i det generelle råderum?
Tommy Ahlers (V), 2018-05-16:
Jeg står absolut ikke i spidsen for et sandt liberalistisk tæskehold.
Jeg står i spidsen for et ministerium, og jeg har læst hele regeringsgrundlaget og forskellige vækstplaner, inden jeg sagde ja til at blive minister.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-16:
Var ministeren klar over, da ministeren sagde ja til at blive minister, at han kom til at stå i spidsen for et sandt liberalistisk tæskehold mod de studerende, der skal skrue ned for SU'en?
Tommy Ahlers (V), 2018-05-16:
Jeg er 2 uger inde, så jeg tror ikke, at jeg er i en position endnu, hvor jeg kan udelukke nogen ting, men jeg kan love, at jeg sætter mig rigtig godt ind i tingene, og det er det, jeg bruger tiden på i øjeblikket.
Men selv om jeg kommer udefra og er nyt medlem både i Venstre, men også i regering og politik i det hele taget, er jeg jo en del af et team.
Jeg er indgået i et team her i Folketinget, jeg indgår i et team i regeringen, i et team i Venstre, og der opererer jeg også inden for, hvad det team synes, og der er et regeringsgrundlag, som også sætter rammerne for det virkeområde, jeg har her.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-16:
Men både den første Venstreregering og nu den nye VLAK-regering har jo været meget klare i spyttet, altså været helt usædvanlig klare i spyttet om, at der skal skrues ned for SU'en, og det virker lidt, som om at når ministeren svarer, er han ikke så skråsikker længere, så er han ikke så klar i spyttet, så vil han gerne undersøge tingene lidt mere.
Er der et lys i mørket her?
Vil ministeren udelukke, at han, når han nu har sat sig ind i tingene, ser det lys, at man nok skal passe på med at stresse de unge så meget, for det giver simpelt hen for meget stress og depression derude?
Kristian Jensen (V), 2018-05-16:
Jeg er i gang med at forberede regeringens finanslovsforslag for 2019, og i den proces er der en dialog med alle ministerier, hvor vi både på et mundtligt plan, men også på et skriftligt plan udveksler ideer og tanker frem og tilbage.
Så ja, jeg har fået henvendelser fra en række ministre.
Jeg har også fået en henvendelse fra den nu afgåede minister.
Men det, der er interessant her, er, at han er afgået, og det betyder, at den dialog, jeg har fremadrettet, er med den nytiltrådte minister på området.
Det er sådan set en dialog, der vil føre frem til, at vi i august måned vil præsentere næste års finanslovsforslag.
Det er ikke, fordi jeg har noget imod at diskutere hverken omprioriteringsbidrag eller andet, men jeg diskuterer faktisk ikke, hvad der ligger i næste års finanslov, før vi kommer til næste års finanslov.
Så derfor vil jeg bare helt overordnet sige om omprioriteringsbidraget, at det jo er et bidrag, som der har været i den offentlige sektor igennem længere tid, hvor vi har bedt den offentlige sektor om at blive 2 pct. mere effektiv.
Vi har samlet op i en pulje, der ikke går i statskassen, men bliver prioriteret til andre investeringer, hvilket bl.a. har været med til at gøre, at vi har fået råd til at øge indsatsen på forskning, at vi har fået råd til at ansætte flere politibetjente, at vi har fået råd til at løfte vores kræftindsats.
Det, som regeringen har gjort, er, at vi inden for de allerseneste år også har bedt Kulturministeriet og Uddannelsesministeriets institutioner om at være med til at betale ind til den her fælles pulje.
Det er det, der har været med til at skabe et effektiviseringspres, som man har kunnet se rundtomkring.
Men samtidig har det givet muligheden for, at vi kunne tilføre flere penge til en lang række områder.
Jacob Mark (SF), 2018-05-16:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge: Har ministeren modtaget en henvendelse fra den tidligere uddannelses- og forskningsminister, Søren Pind, om at afskaffe omprioriteringsbidraget på uddannelser, og hvad tænker ministeren om at afskaffe omprioriteringsbidraget?