runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katrine Robsøe (RV), 2023-11-24:
Tak for ordet, hr. formand.
Lovforslaget her består af de to dele, som flere allerede har været inde på, bl.a. i forhold til den her opt-out-funktion i forhold til at kunne arbejde over 48 timer i gennemsnit om ugen.
Hvis man også ligesom har fundet hjemmel til det i de kollektive overenskomster, kan man individuelt aftale dét.
Så er der selvfølgelig den anden del her, som også har været mest til diskussion, i forhold til krav om registrering af lønmodtageres daglige arbejdstid, hvor arbejdsgiverne skal implementere et arbejdstidsregistreringssystem i tråd med den EU-dom, der er kommet.
I Radikale Venstre er der jo ingen tvivl om at vi mener, at vi i Danmark skal overholde de regler og direktiver, der kommer fra EU, og også indrette os efter de domme, der kommer.
Vi har dog som mange andre herinde også et ønske om, at det her naturligvis bliver implementeret så smidigt og simpelt som overhovedet muligt, fordi vi også ser de udfordringer, det kan give for dansk erhvervsliv, og det er derfor også i tråd med nogle af de spørgsmål, som jeg har hørt flere andre ordførere ytre heroppefra.
Vi har et ønske om at følge op på det i forbindelse med udvalgsarbejdet, så vi rent faktisk får det gjort så godt som muligt.
Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Per Larsen (KF), 2023-11-24:
Svaret er ja.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-24:
Tak for det, formand.
Så kommer dagens største overraskelse, og det er, at vi naturligvis stemmer imod det her lovforslag.
Vi har haft reglen i 20 år, og det har ikke været vigtigt at implementere den, før en domstol blev politiserende og sagde: Ja, det kan godt være, at tingene ikke fungerer i Grækenland eller Italien, så nu skal vi i hvert fald ødelægge noget, der fungerer superfint og har fungeret superfint i Danmark altid.
Vi har en regering og et Folketing, som tænker, at bare der er et EU-flag og et stempel på, ja, så skal det i hvert fald implementeres, for jo hurtigere vi kan komme fra at være et selvstændigt tænkende land med nationalfølelse og et Folketing, som rent faktisk lovgiver selv, jo hurtigere implementerer vi.
Så kalder vi det minimumsimplementering, men forholder os ikke til regningen, det giver erhvervsliv og kommuner.
Nogle ordførere fra regeringspartierne har stillet sig herop og sagt, da de blev spurgt til de her penge, det kostede kommunen, at det var over deres lønramme at fortælle, at man så ville sørge for, at kommunerne ikke skulle spare endnu flere penge, fordi man overimplementerede endnu en EU-lovgivning, som ingen mening giver.
Hvor lægger vi snittet?
Det er jo det, der er det gyldne spørgsmål, og jeg hører også Venstre faktisk helt positivt sige, at vi skal holde øje med, hvor de lægger snittet.
Er det et minut?
Er det et kvarter?
Er det en time?
Er det om morgenen?
Er det om aftenen?
Får vi registreret pauserne?
Bliver der implementeret et ansvar for arbejdsgiverne, f.eks hvis man kun har haft 14 minutters pause om formiddagen, hvor man skulle have haft 15 minutter, og man kommer ud for en arbejdsulykke, er det så arbejdsgiverens ansvar, som det ville være i Tyskland?
Der er så mange ting, der ikke er tænkt igennem, og det er vel nok det, man kan sige.
Vi kan være sikre på, at hver gang vi implementerer noget fra EU i Folketinget, er der ikke meget, der er gennemtænkt fra Unionens side, når det kommer hertil.
Jeg vil igen anbefale ministeren at gøre, som ministeren gjorde i går, hvor det blev et rigtig godt lovforslag: at fjerne cirka en tredjedel eller mere.
Så kunne det være, det blev godt, og så kunne det være, vi kunne implementere det.
Tænk sig, hvis nu vi gik den anden vej og fortalte i EU, at det virker i Danmark, at det har virket i årevis; måske skulle I få det til at virke i Italien også.
Det er Danmarks mindste hemmelighed, at Nye Borgerlige naturligvis kommer til at stemme imod lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-24:
Ja, hvad skal Folketinget da lave på en fredag eftermiddag?
Man kan jo smide nogle øgede udgifter ud på erhvervslivet.
Det er jo det, som regeringen og Folketinget godt kan lide.
Det offentlige går heller ikke fri.
Kommunerne, som har problemer med at få tingene til at hænge sammen derude – det skal vi jo forstå – får lige et sted mellem 50 og 100 mio. kr. i øgede administrationsomkostninger.
Værsgo, tak skal I have.
Når jeg så tillader mig nede fra min plads at stille regeringen et spørgsmål om, om man så har tænkt sig at kompensere erhvervslivet for de her øgede administrationsudgifter på 2,4 mia. kr., som man nu lægger ud på dem, så er svaret: Nja, nej, det har man ikke tænkt direkte.
Man har tænkt sig at lave en iværksætterpolitik, som måske skal dæmme op for det.
Men der er intet konkret for at kompensere krone til krone for de 2,4 mia. kr., som man nu lægger ud på dem.
Det er endnu en dag i det danske udgifts- og skattehelvede.
Det er ikke så sært, at der er nogle danskere, der ryster på hovedet over, hvad der foregår herinde.
Jeg synes, at man burde tage ansvaret på sig.
Vi burde indføre et system, når man nu vil være medlem af EU og synes, det er så fantastisk – og når EU så pålægger Danmark øgede udgifter som i det her tilfælde, hvor regeringen dækker sig ind bag det.
Jeg synes nu, at man skulle have undersøgt det noget mere, for man har haft lang tid til det.
Og jeg tror ikke på, at man behøver at implementere alt det her, men lad det nu ligge.
Når nu EU beslutter sig for at pålægge Danmark udgifter, som det danske Folketing herinde bare stemmer igennem, skulle den danske regering selvfølgelig gå ned til EU og sige: Jamen hov, så vil vi godt lige have kompensation for det, for vi vil ikke være med til at pålægge vores erhvervsliv 2,4 mia. kr. i unødvendige ekstra administrationsomkostninger.
Så jeg vil se frem til, at der er en regering, der har modet til at stå fast nede i EU og sige: Prøv at høre, det indfører vi, den dag I smider 2,4 mia. kr. i lommen på os, så det ikke bliver det danske erhvervsliv, der skal betale regningen for det makværk, I laver nede i Bruxelles.
Jeg kommer ikke til at støtte forslaget.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-24:
Det er den vanlige fremgangsmåde at gå til spørgsmålet på, men det er også løbende en forhandling, og der er også en klar intention om at følge det her, både på det offentlige og det private arbejdsmarked.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-24:
Er det så også et regeringsprincip, at når man lægger øgede administrationsomkostninger på erhvervslivet, skal man ikke kompensere kommunerne, når man så også lægger nogle på dem?
For det er lig med, at deres økonomi selvfølgelig bliver presset af den her ekstraopgave, som er på 50-100 mio. kr. Når man lægger det på erhvervslivet, skal man ikke kompensere kommunerne for det – er det princippet, som regeringen vil efterleve, siden det er det, der ligger i dut-princippet?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-24:
Som udgangspunkt er det sådan med regler, der pålægges alle arbejdsgivere i det her land, at der kompenserer man ikke særskilt kommunerne via dut.
Men vi følger det selvfølgelig i fællesskab med kommunerne, ligesom der jo også er lagt op til i selve lovforslaget, at vi følger det på arbejdsmarkedet i det hele taget for netop at bestræbe os på, at det bliver så omkostningslet som overhovedet muligt, og at vi minimumsimplementerer i samarbejde med arbejdsmarkedets parter.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-24:
Det er for lige at få specificeret det omkring dut i forhold til kommunerne her.
Når man læser § 3 om EU-dut-lovgivning, gælder det også, når der implementeres som direkte følge af EU-direktiver, som omfatter reguleringsområdet, uanset om staten har bestemmende indflydelse på indholdet heraf.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at få ministeren til at specificere, hvorfor det er, at dut-princippet ikke gælder i forhold til de her øgede omkostninger, som kommunerne får.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-24:
Tak for det, formand.
Også tak for behandlingen i dag.
Som det har været fremme fra stort set alle ordførere på talerstolen i dag, er formålet med det, vi står her og behandler, at bringe de danske regler i overensstemmelse med EU-retten.
Det vil jeg godt starte med at kvittere for er foregået i samarbejde med arbejdsmarkedets parter.
Det fremsatte forslag udmønter en partsaftale mellem FH, DA og Akademikerne.
Det er afgørende vigtigt, synes jeg, at arbejdsmarkedets parter er inde over og er enige, når vi har med lovforslag af den her karakter at gøre, da det vedrører arbejdstid.
Vi har to hovedelementer i lovforslaget i dag.
For det første giver lovforslaget mulighed for, at en lønmodtager og en arbejdsgiver på udvalgte områder kan indgå en aftale om, at der arbejdes ud over 48 timer i gennemsnit om ugen.
Det er en mulighed, der ligger inde i arbejdstidsdirektivet, og som mange andre EU-lande allerede har benyttet.
For at kunne bruge muligheden skal der være hjemmel i en kollektiv overenskomst, der er indgået mellem de mest repræsentative arbejdsmarkedsparter.
Desuden kan muligheden som udgangspunkt kun bruges i forhold til lønmodtagere, der i deres overenskomster har rådighedsvagter, og som udfører samfundskritiske funktioner, f.eks. læger, brandmænd og ambulanceførere.
Formålet er ifølge EU-Domstolen at sikre, at arbejdsmiljøreglerne om arbejdstid overholdes.
Jeg er samtidig klar over, at registreringskravet vil have administrative konsekvenser for dele af erhvervslivet, som det også har været fremme i debatten i dag, og jeg vil gerne i den forbindelse understrege, at vi i regeringen ønsker, at det her implementeres mindst muligt byrdefuldt for erhvervslivet.
Det er ikke det samme, som at byrderne ikke eksisterer, men mindst muligt byrdefuldt.
Derfor er vores tilgang også, at vi minimumsimplementerer EU-Domstolens dom, og derfor står der også i lovforslaget, at arbejdsgiverne har fuld metodefrihed, i forhold til hvordan den daglige arbejdstid måles og registreres.
Desuden giver lovforslaget også mulighed for, at visse lønmodtagere kan undtages fra registreringskravet, f.eks. en række ansatte med ledelsesfunktioner.
Til slut vil jeg bare endnu en gang kvittere for, at arbejdsmarkedets parter er blevet enige om et samlet bud på en løsning på et centralt område, nemlig arbejdstid.
Den enighed understreger endnu en gang, at vores arbejdsmarkedsmodel, den danske model, virker.
Med de ord vil jeg sige tak for drøftelsen, og jeg ser frem til den videre behandling.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-24:
Nej, det synes jeg sådan set ikke det bliver.
Man kan lave en oversigt om året over, hvor mange ekstra byrder man har tænkt sig at lægge på erhvervslivet, og så kan man sænke selskabsskatten med nøjagtig det samme.
Så har man fuldstændig kompenseret for den udgift, som man administrativt vil pålægge som byrde.
Det, jeg er sådan lidt mere interesseret i, er, at nu kan jeg så forstå, at LA har tænkt sig at stemme imod det her.
Ville man også stemme imod det, hvis man var i regering?
Jeg synes faktisk, at Venstre har en pointe ved lige pludselig nu ikke at ville stemme for EU-lovgivning, men støtter EU.
Men det må vi tage, når vi får en debat en anden gang.
Jeg får aldrig noget problem med at stemme imod det her.
Men man kan gøre det ganske simpelt ved bare at sænke selskabsskatten med det beløb, som udgiftsstigningen opgøres til årligt for erhvervslivet – det er meget simpelt.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-11-24:
For jeg er enig i, at vi skal have lave skatter, et nemt skattesystem og undgå regulering, der ikke er nødvendig.
Jeg er enig i, at den her regulering ikke er nødvendig, men hvis der, hver gang vi regulerer, er en eller anden sats, der skal skrues på i Skatteministeriet eller noget andet, så bliver det da uhyre komplekst.
Hvis det er tilfældet, skal man lige have et fradrag, fordi man har et tidsregistreringssystem, og man skal have et fradrag, fordi man skal have beskyttelseshjelme og sådan nogle sikkerhedssko på byggepladsen; altså det bliver uhyre komplekst, hvis vi skal til at kompensere, hver evig eneste gang vi laver regulering.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-24:
Åh, der var et parti, som engang var lidt borgerligt, og som havde sådan et skattestop.
Det hedder Venstre.
Det synes jeg jo man skulle udvide, således at det også handler om udgifter og omkostninger.
For vi har en tendens til herinde i Folketinget at sige: Vi hæver ikke skatterne.
Nej, men hvis du hæver udgifterne for erhvervslivet, gør du det dyrere at være forbruger, og derved er der reelt set et rådighedsbeløb, der bliver mindre for forbrugerne derude, og det er i min optik nøjagtig det samme.
Så derfor bliver man nødt til herinde i Folketinget at sige, at hvis man herinde fra Folketingets side øger nogle udgifter for et erhvervsliv, skal det kompenseres.
Det er nøjagtig det samme, som, når man nu snakker om at lave en CO 2 -afgift på landbruget, at det også skal kompenseres, for det må ikke koste arbejdspladser og alt muligt andet.
Jeg synes, det skal være et grundlæggende princip, at man herindefra ikke lægger udgifter på erhvervslivet, som gør det dyrere at være dansk erhvervsliv, uden at det bliver kompenseret.
For jeg synes ikke, det skal være dårligere og dyrere at være dansk erhvervsliv; jeg synes, vi skal forbedre konkurrenceevnen og ikke forværre den.
Det her lovforslag forværrer konkurrenceevnen hos danske virksomheder.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-11-24:
Jeg bliver lidt i tvivl om kompensationen til virksomhederne her.
Og jeg er også enig i, at det her forslag ikke er et godt forslag.
Men når man nogle gange laver regulering, så vil det have nogle afledte omkostninger, også for virksomheder.
F.eks. er der regler om, at man skal bruge beskyttelseshjelm på byggepladser.
Når man regulerer det, skal der så kompensation til virksomhederne for at anskaffe det her beskyttelsesudstyr?
Det er der, hvor jeg er i tvivl om, hvor sammenhængen er, for det er jo ikke en afgift – det er jo bare tidsregistrering, som skal være i et system.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-11-24:
Tak for det, formand.
Det er nemlig sådan, at da man indførte den nye ferielov tilbage i 2020, havde man også en forventning om, at det her med samtidighedsferie, som vi gik over til ude på arbejdsmarkedet, i højere grad ville få folk til at hæve deres feriepenge og få dem udbetalt til sig selv.
Sådan gik det desværre bare ikke.
Der er mange lønmodtagere, der er stadig væk har mindre beløb stående i uhævede feriepenge, efter at den periode, hvor de kan holde ferien, er udløbet.
Det har så ligesom gjort, at de penge er røget i en stor kasse og ikke ud til lønmodtagerne selv.
Det er ikke særlig smart, for feriepengene er naturligvis tiltænkt lønmodtagerne.
Med den tidligere ferielov, vi havde, blev beløb under en bagatelgrænse udbetalt til lønmodtagerne, og det foreslås med det her lovforslag at genindføre den tidligere bagatelgrænse bare tilpasset samtidighedsferien.
Det betyder helt konkret, at lønmodtagerne automatisk vil få en del af deres uhævede feriepenge udbetalt, også selv om de ikke har fået søgt om det.
Lovforslaget indeholder ud over en tilpasset bagatelgrænse også en række tekniske præciseringer og justeringer, der vil lette og forenkle administration hos arbejdsgiverne, hos Lønmodtagernes Feriemidler og hos Lønmodtagernes Garantifond, og det synes vi er fornuftigt nok.
I Socialdemokratiet mener vi, det er klogt at genindføre en tilpasset bagatelgrænse, da loven dermed kommer tættere på at tjene det formål, der var den tiltænkt, nemlig at lønmodtagere vil få gavn af de penge, de har optjent i feriepenge.
Og med de ord kan vi støtte det her lovforslag.
Camilla Fabricius (S), 2023-11-24:
Tak for det.
Og tak for ordførerens meget ihærdige kamp for at få ligestilling på dagsordenen også på det her punkt.
Ud over det her med forskningsreserven i forhold til det, man får ind i kroppen, har vi jo også været meget præcise, i forhold til at der skal forskes i kvinder i det hele taget, og det vil jeg bare høre hvad ordføreren tænker om.
For det har jo også betydning netop for fertilitet.
Henrik Frandsen (M), 2023-11-24:
Tak for ordet, hr. formand.
Og tak til Alternativet for dette forslag til lov om velfærd.
Jeg er langt hen ad vejen enig med Alternativet om, at vores velfærd er en vigtig prioritet.
Den danske velfærdsmodel har længe været et internationalt fyrtårn og er anerkendt som en af de mest omfattende og effektive i verden.
Efter min mening har vi verdens bedste velfærdsmodel.
Her i Danmark tager vi for givet, at alle uanset økonomisk status har adgang til gratis sundhedspleje af høj kvalitet, at alle har mulighed for at udvikle deres potentiale og bidrage til samfundet gennem gratis uddannelse, og at vi alle bliver grebet af et sikkerhedsnet, hvis vi bliver arbejdsløse eller på anden vis får brug for at blive grebet af samfundet.
Men den danske velfærdsmodel er ikke immun over for udfordringer.
Det bliver mere og mere tydeligt, hvordan den danske model kommer under pres fra udefrakommende omstændigheder.
Demografien ændrer sig hele tiden, og kigger vi langt ud i fremtiden, som man jo også gør i 2030-planen, kan vi se, at der kommer nogle klare udfordringer med hensyn til den måde, vi skal finansiere vores velfærdssamfund på.
Vi har en befolkning, der bliver ældre, sundhedsomkostningerne stiger, og den globale økonomi har naturligt nok også en indvirkning på den danske økonomi.
Danskernes velfærd er en høj prioritet for regeringen, og der bliver derfor investeret massivt i den.
For hvis vi vil bevare vores velfærd, som vi kender den, er det bydende nødvendigt, at pengene også følger med, og det gør de.
Vores velfærd er nok det, vi vægter allerhøjest i Moderaterne, ligesom det er i regeringen, og ligesom det i øvrigt er i resten af samfundet.
Og jeg er naturligvis meget glad for, at regeringen med både finansloven og 2030-planen, der forleden blev præsenteret, har sat flere varige midler af til velfærd - flere, end Alternativet ville få med det her forslag.
Det er 32 mia. kr., for at være helt nøjagtig, og det er mere end til kun at dække det demografiske træk.
Derfor kan Moderaterne ikke støtte lovforslaget fra Alternativet, selv om vi til fulde anerkender, at de tanker, der ligger bag forslaget, er meget sympatiske.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-24:
Jeg er nysgerrig.
Når ordføreren nu siger, vi har verdens bedste velfærdssamfund, hvilke statistikker bygger det så på?
Når jeg kigger på grundlæggende tal, har vi ikke verdens bedste skoler, vi har ikke verdens bedste sundhedssystem, vi har ikke verdens bedste infrastruktur, og vi har ikke verdens bedste ældrepleje.
Vi har et retssystem, hvor vi har en lang ventetid, mens der er andre lande, der har en væsentlig kortere.
Så ud af en lang række af de her grundlæggende velfærdsparametre, man kan måle på, og som man også kan måle på internationalt, er der ikke nogen, hvor vi ligger nummer et, til trods for at vi har verdens højeste skattetryk.
Så på hvilken statistisk baggrund, databaggrund og evidensbaggrund kan man konkludere, at vi har verdens bedste velfærdssamfund?
Henrik Frandsen (M), 2023-11-24:
Jeg gentager lige fra min tale: »Efter min mening har vi verdens bedste velfærdsmodel.«
Og det står jeg fuldstændig ved.
Jeg ved også, at hvis man går ud i samfundet og interviewer folk på gaden, er der en kæmpe opbakning til vores velfærdsmodel.
Stort set alle bakker op om, at vi har et velfærdssamfund.
Vi har et fantastisk godt og fintmasket net.
Det betyder ikke, at vi ikke kan gøre det bedre.
Selvfølgelig kan vi det, og det er også derfor, vi hele tiden er inde at justere.
Det er også derfor, vi i 2030-planen bl.a. vælger at bruge 32 mia. kr. mere på velfærd, men også at se ud i fremtiden og på, hvordan vi sikrer, at vi også i 2035 og 2040 har verdens bedste velfærdsmodel.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-24:
Okay, så det er bare en ren synsning, der går imod de data og fakta, der ligger derude.
Det er fair nok.
Jeg er lidt nysgerrig på noget.
Det vil sige, at vi betaler for en Mercedes, men at vi reelt set kun får en Fiat.
Når man nu kan se, at det økonomiske råderum er på over 60 mia. kr., hvorfor synes ordføreren så, at det kun er en tiendedel af de penge, der skal tilbage til danskerne, og at man skal bruge resten på et øget offentligt forbrug?
Henrik Frandsen (M), 2023-11-24:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Lars Boje Mathiesen i, at vi betaler for en Mercedes, men jeg synes faktisk også, at vi får en Mercedes med vores velfærdssamfund.
Vi har i Danmark et af verdens højeste skattetryk.
Vi har også en befolkning, som er en af de befolkninger i verden, som er mest tilfreds med at betale skat, og det er den netop, fordi den kontrakt, der er med befolkningen om det, den får igen, er intakt.
Vi får virkelig valuta for pengene med vores velfærdssamfund.
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-24:
Tak til ordføreren for talen.
Vi er i Alternativet glade for, at finanslovsforslaget og 2030-planen dækker det demografiske træk og mere til, men som Socialdemokratiet jo dengang foreslog, synes vi også, det er en god idé at forpligte fremtidige regeringer på at sikre et minimum af velfærd.
Vi har også en budgetlov, og vi forbryder os ikke mod underskudsgrænserne i vores økonomiske politik, men vi har den alligevel.
Så jeg vil bare spørge ordføreren, om ordførerens logik så også gælder budgetloven.
Skal vi afskaffe budgetloven, fordi vi ikke bryder den?
Henrik Frandsen (M), 2023-11-24:
For 2 år siden var jeg borgmester i Tønder Kommune.
Der mærkede jeg budgetloven på en anden måde, end jeg gør i dag, hvor jeg sidder i Folketinget.
For budgetloven sætter nogle rammer for, hvordan vi kan arbejde ude i kommunerne, og hvor gerne man end ville overholde den, vil man jo gerne som borgmester have mulighed for at gå ud over de rammer.
Jeg mener, den er et vigtigt redskab for, at vi også fra Folketingets side kan styre vores riges økonomi og sikre, at der er nogle rammer for, hvordan man arbejder både ude i kommunerne, men også i regionerne.
Det må være svar nok.
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-24:
Når vi i dag genfremsætter Socialdemokratiets fine forslag fra for halvandet år siden, skyldes det jo også, at budgetloven faktisk begrænser kommunerne i at kunne lave investeringer.
Der er både anlægsloft og serviceloft, og der er også begrænsede rammer for at styre kommuneskatten.
Derfor synes vi, det giver god mening, at Socialdemokratiets gamle forslag bliver stemt igennem.
Hvad tænker ordføreren om velfærdsloven kontra budgetloven?
Henrik Frandsen (M), 2023-11-24:
Til grund for budgetloven ligger jo den årlige kommuneaftale, hvor finansministeren sætter sig sammen med KL, og hvor man aftaler en ramme for, hvor meget der må bruges på drift, anlæg osv.
Efterfølgende bliver det regnet om til, hvad den enkelte kommune må.
For mig er det en meget, meget vigtig aftale.
Det er et rigtig godt princip, netop fordi det bygger på en aftale mellem finansministeren og KL, som jo repræsenterer kommunerne.
Sofie Lippert (SF), 2023-11-24:
For os at se
er det afgørende, at vi som sagt indhenter efterslæbet, og det er også derfor, at en velfærdslov som den her er relevant.
For det er jo af tidligere ordførere blevet påpeget, at sådan en altid kan laves om, men de færreste regeringer er flertalsregeringer, og i en fremtid med en velfærdslov ville det parlamentariske grundlag kunne stille krav til en mindretalsregering om, at man skal følge det demografiske træk, og det synes vi er fornuftigt.
Så er der jo et sideløbende arbejde med at indhente et efterslæb, som desværre er opstået gennem de sidste mange år.
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-24:
Tak til ordføreren for talen.
Alternativet deler jo helt SF's ambition om, at det bør følge det velstandskorrigerede demografiske træk.
Jeg vil bare spørge ordføreren, hvad SF tænker om den underfinansiering, der har været af vores velfærd.
I forhold til det demografiske træk er det 50 mia. kr. siden 2010.
Hvad mener SF vi bør gøre for at fylde det hul op?