Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-04:
Tak for det.
Og tak for debatten her i dag.
Der har været mange interessante nedslag om radikalt tilhørsforhold og andre ting, men jeg vil egentlig bare sige, at jeg er glad for den opbakning, der er bredt i Folketinget, til at finde en model for et nyt asylsystem, som fungerer på den måde, at dem, som har behov for beskyttelse, bliver stillet et sted, hvor de reelt kan få en bedømmelse af, om de har behov for den beskyttelse, eller om de ikke har det, enten som personligt forfulgte eller som en del af en gruppe, og til, at det erstatter det system, der er i dag, hvor det jo først og fremmest er dem, der har ressourcerne til at betale menneskesmuglere for at fragte dem over, som kommer hertil.
Når jeg snakker med mine europæiske kollegaer, er der jo nogle grupper, store grupper, altså som i titusindvis af flygtninge, der kommer til et land fra et bestemt andet land, hvor anerkendelsesprocenten er på få procent.
Det vil sige, at man kan have 3-4 pct. af en hel gruppe, som reelt har behov for beskyttelse, mens resten kommer for at blive afvist og så måske få muligheden for at leve i Europa uden papirer.
Det er jo desværre det, vi ser i mange europæiske lande, men som jeg mener vi har fået styr på i Danmark.
Det handler om, at når folk er afvist, så lever de livet under radaren og kan måske arbejde sort i et køkken uden nogen rettigheder og til en lav løn, bo hos familiemedlemmer i udsatte boligområder, eller hvor det er henne.
Og på den måde skaber man en helt ny underklasse i Europa, som trykker lønningerne for dem, der laver ufaglært arbejde, men som selvfølgelig også gør det usikkert at leve mange steder.
Hvis man ser på størrelsen af den gruppe, er det i et land som Sverige ca. 30.000 mennesker, i et land som Tyskland er det ca. 300.000 mennesker, der lever som afviste asylansøgere.
Det løser vi først, når vi på den ene side kan lykkes med at sende folk hjem, og når vi på den anden side sørger for, at vi har et asylsystem, der foregår uden for Europa, sådan at asylprocessen sikrer, at dem, der har behov for asyl, får det, og at dem, der ikke har behov for det, reelt ikke har nogen chance for at blive i Europa.
Det er det centrale i den her diskussion.
Så kan man selvfølgelig godt spørge, som fru Rosa Lund gør: Kan det ikke være lige meget, om der står et EU-flag på toppen af det eller ej?
Det synes jeg faktisk ikke det er.
Altså, hvis vi gerne vil stoppe den trafik, der er over Middelhavet, er det enormt afgørende, om det er hele Europa, der er med i det.
For man kan sige, at det jo redder Danmark, hvis vi laver en ren aftale med et andet land, men det redder jo ikke de andre europæiske lande, og i en eller anden forstand hænger vi jo sammen.
Hvis der i Tyskland, Sverige eller andre lande opstår en meget stor gruppe af illegale, som lever på et sort marked, så vil det selvfølgelig også påvirke Danmark på et tidspunkt.
Så jeg er glad for, at det her bevæger sig fremad.
Jeg havde så sent som her til morgen besøg af den franske minister for migrationsområdet og havde også en god drøftelse med ham om den her sag.
Det er sådan, at der simpelt hen er flere og flere lande, som viser interesse for det her spørgsmål.
Når man ser, at stort set alle andre vestlige lande rundtom i verden finder løsninger, der har det samme format, altså at man skal stoppe med at få den største andel igennem spontan asylansøgning og i stedet få den største andel flygtninge igennem kvotesystemer, som man gør det i Nordamerika, Australien og Storbritannien, så kommer vi sådan set også, tror jeg, til at gøre det på et tidspunkt på EU-plan.
Vi håber så selvfølgelig, at vi kan være med til at sørge for, at det sker noget før, end det ellers ville være sket.
Tak for ordet.