runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2016-11-08:
Hvad siger ordføreren for Socialistisk Folkeparti til, at man fra Socialdemokratiets side, som man jo i SF betegner som sin gode nabo – det hørte vi i al fald tidligere – ikke vil love at afskaffe kontanthjælpsloftet?
Så hvad siger man fra SF's side til, at Socialdemokratiet ikke engang vil love at afskaffe kontanthjælpsloftet?
Karsten Hønge (SF), 2016-11-08:
Til gengæld vil vi jo benytte enhver lejlighed til at minde dem om de ting, de har sagt, for vi har jo tidligere hørt hr. Leif Lahn Jensen være klar i sin afvisning af de lavere ydelser.
Men vi synes, det er noget socialdemokratisk fedtspilleri.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-11-08:
Nu har Socialdemokratiet sådan set tidligere meldt, at man gerne ønsker et kontanthjælpsloft, men at det bare ikke lige er i den udformning, som V og K og DF og LA har vedtaget.
Vil man fra SF's side være villig til at indlede nogle forhandlinger med Socialdemokratiet i forhold til et nyt kontanthjælpsloft, et anderledes kontanthjælpsloft?
Karsten Hønge (SF), 2016-11-08:
Nej, det, vi vil lave forhandlinger med Socialdemokratiet om, er at få fjernet kontanthjælpsloftet, og det føler jeg mig også ret sikker på vores kammerater i Socialdemokratiet vil være med på efter et valg, hvor højrefløjen til gengæld skal have den her omtalte stemmemæssige olfert.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-11-08:
Der medvirkede man til, at forskellige familietyper på kontanthjælp fik langt lavere rådighedsbeløb, end tilfældet er under kontanthjælpsloftet.
F.eks. har et par på kontanthjælp under 30 år et rådighedsbeløb netto, efter skat, på 18.800 kr.
Er man over 30 år, har man 23.200 kr.
Det vil sige, at der er næsten 5.000 kr. i forskel.
Hvordan kan det være, at SF kunne medvirke til, at et par på kontanthjælp på 29 år kunne have en lavere ydelse, 5.000 kr. mindre udbetalt, men samtidig synes, det er en social katastrofe, at et par på 31 år har 5.000 kr. mere udbetalt?
Karsten Hønge (SF), 2016-11-08:
Jamen der er vi lige præcis inde på det begreb, som jeg omtalte med de fine ord økonomiske incitamenter.
Hvis man bruger økonomiske incitamenter over for mennesker, der rent faktisk er i stand til at flytte sig, så kan det jo godt give mening, som jeg selv har været inde på.
Altså, hvis man er i stand til at træde til side, når man får et skub, eller flytte sig i en bestemt retning, så kan bl.a. økonomiske incitamenter faktisk være noget af det, der bringer folk videre.
Og det, som reformen gik ud på dengang, var at presse flere unge over i uddannelse.
Dem, det bliver brugt over for her, er langt hen ad vejen nogle, der ikke er i stand til at flytte sig.
Det er forskellen.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-11-08:
Men det ændrer jo ikke på det faktum, at man med kontanthjælpsloftet har 5.000 kr. mere at gøre godt med om måneden – altså lige for den her specifikke familietype selvfølgelig – end den samme familietype, hvor man er under 30 år.
Der er jo stadig væk en hverdag, man skal have til at hænge sammen, betale regninger osv., og det mente SF godt man kunne med de beløb.
Det er da heller ikke stringent – det giver da ikke mening.
Karsten Hønge (SF), 2016-11-08:
Jo, det giver faktisk mening, vil jeg sige til hr. Joachim B. Olsen, for det ville jo svare til, at vi begyndte at regne de studerende, der får SU, med ind under fattigdom.
Det gør vi jo ikke, for vi ved, at de mennesker er i en situation, hvor de er i gang med at investere i deres liv, hvor de har handlemuligheder, sådan at de kan se deres liv i et længere perspektiv, og hvor de kan sige: I en periode kan jeg godt leve for mindre, fordi jeg i øvrigt investerer i mig selv.
Og den gruppe, som vi dengang ønskede at presse til at tage en uddannelse, var nogle, der var i stand til at flytte sig.
Det er hele forskellen.
Man kan godt bruge økonomiske incitamenter, men man skal gøre det over for mennesker, der har handlemuligheder, og som kan flytte sig.
Dem, som højrefløjen her rammer, vælter bare.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-08:
Jeg synes, det har været interessant at følge den her debat om 2025-planer; man har haft ekstremt stort fokus på, at man skulle skabe tryghed for boligejerne, og der opstod så sådan en konkurrence, hvor Socialdemokratiet ville gøre det mindst lige så godt, som man ville i den borgerlige blok, med hensyn til at sikre milliarderne til boligejerne, så der kunne skabes noget tryghed.
Jeg synes, det er lidt påfaldende, at man ikke har haft samme interesse for lejerne og særligt de lejere, som kan blive udsat for at blive ramt af kontanthjælpsloftet.
Jeg synes, det har været en god debat, fordi der har været så meget fokus på boliger.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke det vil være muligt, at man igen kigger på, hvordan man kan skabe den tryghed for lejere, når vi tager i betragtning, at man vil bruge så mange milliarder på at tilgodese nogle ejere.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-11-08:
Fru Mette Frederiksen har sagt ved konferencen: Lur mig, om vi ikke kigger på det.
Og jeg har sagt, at vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at give de her mennesker et bedre liv, når vi kommer til, og det synes jeg da også er store ord.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-11-08:
Tak, hr. formand.
Der stod lige, at jeg havde 7 minutters taletid, og jeg var da lige ved at overveje, om jeg så skulle udnytte dem, men de forsvandt lige så hurtigt, som de kom.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til ministerens skriftlige fremsættelse, for hvis man kigger på den fremsættelse, vi har fået, dateret den 13. oktober, så står der her øverst – og det er jo så ministeren, der lægger navn til – at »det bemærkes, at der med lovforslaget altovervejende er tale om en direktivnær implementering«.
Og hvis man så kigger på den del af lovforslaget, som har med det sidste, som ministeren selv var inde på, at gøre, nemlig Danske Spil, så er det jo et af de steder, hvor man siger, at der er en klar overimplementering.
Der vil jeg gerne spørge ministeren: Hvorfor har man valgt overhovedet at gå ind at kigge på en overimplementering frem for at lave det, der hedder en direktivnær implementering, som man jo havde mulighed for fra regeringens side?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-11-08:
Altså i forhold til spørgsmålet omkring Danske Spil er det jo sådan, at skatteministeren på den måde, som lovforslaget er lavet, vil få mulighed for at undtage spilområder, hvor der er begrænset risiko, hvilket også vil finde sted.
Det er jo ligesom derfor, at vi har lavet lovforslaget på den her måde, altså for dermed at sikre, at der ikke finder en overimplementering sted.
Men det er klart, at jeg jo også noterer mig de bekymringer, der er rejst, og det ville da være mærkeligt af mig at sige, at det ikke også gør indtryk.
Men jeg vurderer som minister, at det, vi har fremlagt her, er det, der skal til for at lave en EU-implementering, som er rettidig, og som lever op til de forpligtelser, vi har.
Men det kan der jo være forskellige vurderinger af, og det er så også derfor, at jeg har bedt om at få et møde med Danske Spil.
De har netop også givet udtryk for det i høringssvaret, og de har også bedt om at få en dialog med mig som minister.
René Gade (ALT), 2016-11-08:
Det her udvikler sig jo til at blive en rigtig interessant debat.
Egentlig er jeg på Alternativets vegne meget pro det her forslag, og vi kommer også til at sige ja tak.
Det kan være, at vi kommer til at få nogle ændringer igennem under udvalgsarbejdet, men som udgangspunkt synes vi, at det positive langt opvejer det negative i forslaget.
Omvendt er der en god indramning, synes jeg, i de overvejelser, vi har gjort os i forhold til både de persondata, der bliver inddraget, som Enhedslisten er inde på, og også de byrder, der bliver pålagt erhvervslivet, som Liberal Alliance er inde på.
Det sidste spørgsmål fra Socialdemokraterne er jo også væsentligt, og vi er i Alternativet meget inde på, at vi skal stoppe pengestrømmene.
På andre politiske områder er vi i den grad inde på, at vi skal stoppe pengestrømmene frem for måske at gøre alt muligt andet i forhold til terror.
Her vægter det så tungest for os, at vi synes, at det her er en god måde, og vi er i den grad tilhængere af, at vi følger de implementeringer, der kommer fra EU, og det, vi står fælles om.
Men hold da op, hvor jeg synes, det er befriende at høre ordføreren for Liberal Alliance sige, at vi, når der står »terror« i overskriften, lige skal tænke os om en ekstra gang.
For det er jo ikke en legitimering af, at vi så bare skal poste penge af sted, eller at vi bare skal regulere eller lovgive, bare fordi der står »terror« i overskriften.
Det må bero på en kritisk vurdering hver eneste gang, om det er den rigtige måde at bekæmpe terror på, fordi vi jo alle sammen er enige om, at terror er frygteligt.
Her mener vi så i Alternativet, at det er en fornuftig måde at gøre det på.
Men lad os da endelig få den med ind, hver eneste gang vi taler om lovgivning imod terror eller radikalisering, at man lige løfter den op og så godt må være kritisk uden at blive puttet over i sådan en boks, hvor man nærmest er vanvittig, fordi man sætter spørgsmålstegn ved det.
Det synes jeg er en god argumentation, men samtidig er jeg jo helt enig med Socialdemokraterne i, at det faktisk bliver håndteret ret fornuftigt i den her pakke.
Så havde jeg en enkelt overvejelse, som der også stod i et høringssvar: at man måske skulle skyde implementeringen, fordi det var en ret massiv lovpakke at lægge ned over virksomhederne.
Jeg kan ikke helt gennemskue endnu, om det egentlig bare er, fordi virksomhederne gerne vil undgå at skulle skynde sig, eller om det simpelt hen er, fordi det ikke kan lade sig gøre at gøre det med den hastighed, vi lægger for dagen.
Så et par spørgsmål til, om det måske skulle skydes, som det blev foreslået, synes jeg også er relevant.
I Alternativet er vi meget positive.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-11-08:
Det er jo, fordi der er en diskussion om, hvorvidt det er tekstnært eller ej.
Det er der jo forskellige holdninger til.
Men jeg har ikke nogen ambition om at gøre det her sværere, end det er, og hvis vi under udvalgsarbejdet kan få en mere retvisende præcisering, er jeg jo kun interesseret i det.
Jeg er jo ikke sat i verden for at lave besværligheder.
Jeg ønsker sådan set at finde nogle brugbare løsninger.
Men det er svaret på det, og det er også noget, som jeg gerne uddyber i skriftlig form.
Thomas Jensen (S), 2016-11-08:
Klageinstanserne i vores samfund skal være effektive og kompetencestærke, og så skal de have legitimitet, og med lovforslaget her bliver behandlingen af klager på planområdet samlet med en række andre statslige klagenævn i Nævnenes Hus i Viborg.
Det styrker den faglige kompetence, og det er i sig selv godt.
Samtidig er det målet, at sagsbehandlingstiden skal være kortere, og begge dele er til gavn for både borgere, virksomheder og kommuner.
Lovforslaget udspringer jo af aftalen »Danmark i bedre balance – bedre rammer for kommuner, borgere og virksomheder i hele landet«.
Som led i aftalen var der et ønske om at nedlægge Natur- og Miljøklagenævnet og i stedet etablere to nye klagenævn i Nævnenes Hus i Viborg – et for planområdet og et for miljø- og fødevareområdet.
Formålet med hele manøvren er at få skabt et mere selvstændigt fagligt miljø omkring den fysiske planlægning.
Vi er tilfredse med, at man på den måde både øger fagligheden og fastholder den lægmandsmæssige funktion.
Det skal bidrage til mere effektiv og kompetent sagsbehandling i de forskellige nævn, og det er rigtig godt tænkt.
Det er vores opfattelse, at der generelt vil være fokus på at underbygge en effektiv klagesagsbehandling i de forskellige nævn, også i sager, der indeholder spørgsmål, der skal behandles i flere nævn.
Det håber jeg at ministeren vil bekræfte.
Samlet skulle det gerne nedbringe den gennemsnitlige sagsbehandlingstid, så den varigt kan holde sig under 6 måneder
, og kommer sagsbehandlingstiden længere ned, vil det bestemt være godt.
Endelig er det vigtigt for Socialdemokratiet, at det af lovforslaget fremgår, at forslaget overholder EU-rettens Århuskonvention, som sikrer regler om adgang til klage- og domstolsprøvelse på miljøområdet.
Høringssvarene viser overordnet set, at en række organisationer og kommuner er positivt stemt over for, at der etableres et nyt selvstændigt Planklagenævn.
Omvendt har en række andre organisationer og kommuner udtrykt bekymring, og det gælder især på det natur- og miljømæssige område.
Vi tager selvfølgelig bekymringerne til efterretning, men er også fulde af forhåbning, i forhold til at den nye klagestruktur vil lette processen med klagebehandlingen og tilføre faglig kompetence.
Som en generel bemærkning til høringssvarene synes jeg også, det er værd at understrege, at lovforslaget ikke indeholder bestemmelser, der ændrer noget i forhold til miljø- og naturbeskyttelse, landskabelige hensyn eller lignende.
For Socialdemokratiet er det vigtigt, at forslaget styrker det faglige juridiske miljø, der danner baggrund for behandling af klager på planområdet.
Vi er tilfredse med, at det videreføres, og vi bakker op om initiativer, der skal forkorte sagsbehandlingstiden, så vi støtter selvfølgelig forslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2016-11-08:
Tak for det, formand.
Som den socialdemokratiske ordfører lige har nævnt, er det her jo en udmøntning af aftalen »Danmark i bedre balance«, som blev indgået mellem Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og regeringen.
Der er i mine øjne ingen tvivl om, at når man får lavet et nævnenes hus i Viborg, altså et sted, hvor folk kan klage, og hvor man får samlet alle de her mange klagenævn, vi har, i en adgang til klager, vil det give den her balance, i forhold til at man, når folk indgiver en klage, ikke trækker tiden – at ting ikke tager for lang tid.
Det håber jeg på.
Når jeg nævner det, er det bestemt ikke, fordi jeg synes, at natur og miljø er noget, der er ringere end vækst og erhverv, men det er heller ikke det omvendte, og det synes jeg er vigtigt at sige.
Derfor er jeg også glad for, at der kommer nogle gebyrer på disse klagesager.
Der er indført et gebyr, sådan at man som privatperson skal betale 900 kr. for en klage og organisationer skal betale 1.800 kr. Og det må jeg sige jeg er glad for, specielt fordi jeg synes, der er rigtig mange sager, som har opsættende virkning, og her går bl.a. Danmarks Naturfredningsforening ind og klager over sagerne.
Nogle gange virker det på mig personligt, som om man klager sådan lidt i flæng; det synes jeg ikke er i orden, specielt ikke fordi det tager megen tid, da det har opsættende virkning.
Derfor bliver det indskrevet i loven, hvilke gebyrer der er, og det er selvfølgelig også, fordi vi så her i Folketinget skal holde øje med gebyrerne, da de er indeksregulerede, og nogle gange er det røget lidt ud af prisloftet, kan man sige, i forhold til hvad det koster; det har jeg også oplevet.
Så det er selvfølgelig vigtigt, at vi holder øje med dem, men det er også vigtigt, at vi til enhver tid kan ændre det.
Jeg nævner det her, fordi jeg synes, det er vigtigt, når vi nu laver det her klagenævnshus, at der med tiden vil ske det, som jeg håber vil ske, nemlig at man lykkes med at få sat sagsbehandlingtiden ned.
Det står også i lovforslaget, at man på sigt forventer, at den kommer ned på 6 måneder.
Og det er jo vigtigt, hvis man gerne vil have vækst og udvikling, at man ikke har sagsbehandlingstider som dem, vi har set i de forgangne år, på helt op til 350 dage i gennemsnit - der er altså også nogle sager, der ligger i længere tid.
350 dage er næsten et år, hvor sagerne bare ligger, og det er lang tid at gå og vente på at komme igennem med nogle ting.
Så jeg håber virkelig på, at det, vi får gjort her, og det, vi har indgået en aftale om, reelt er en – hvad skal man sige – styrkelse af, at tingene kan gå lidt hurtigere, og at vi kan få gang i udviklingen, men bestemt ikke noget med, vil jeg også godt sige, at der er nogle områder, der lige pludselig bliver ringere stillet, fordi det er ikke intentionerne.
Så vi støtter naturligvis forslaget.
Ingen tvivl om det.
Carsten Bach (LA), 2016-11-08:
Men det er, fordi jeg har bemærket, at det er angivet i lovforslaget – og sådan er det formentlig også på nuværende tidspunkt; det er jeg faktisk ikke klar over, men det går jeg ud fra – at Danmarks Naturfredningsforening har eneret på indstilling til ministeren om den ene person til det kommende Planklagenævn, der skal være fagperson på miljø- og naturområdet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren for Dansk Folkeparti, om ordføreren mener, at det er rimeligt, at Danmarks Naturfredningsforening på den måde har eneret til den ene post.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-11-08:
Ja, for hvis man læser det høringssvar, vi har fået fra Dansk Erhverv f.eks., så står der jo klart, at der er tale om en massiv overimplementering af EU-direktivet, da Danmark ikke anvender nogen af de mulige til- og fravalg, og at Danmark ved at anvende flere af disse til- og fravalg vil kunne opnå lovens formål på en væsentlig mindre byrdefuld måde uden at registrere hundredtusindvis af danskere og pålægge erhvervslivet uoverskuelige byrder.
Og der står også længere nede, at det er helt unødvendigt, da EU-direktivet netop giver mulighed for kun at kigge på de enkeltstående transaktioner, eller f.eks. kun registrere præmier over en vis størrelse og ikke alle indbetalinger.
Det synes jeg jo er klar skrift.
Jeg ved godt, at det er fra en part i sagen, men jeg synes bare, at ministeren skal svare på, hvorfor man så har valgt det, når man nu skriver i sin fremsættelse, at det er en implementering så nær på minimum som overhovedet muligt, for det er det jo ikke.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-11-08:
Jeg kan forsikre hr. Thomas Jensen for, at det tager vi skam alvorligt.
Altså, fordi man er kritisk over for et lovforslag, som har den intention at bekæmpe terrorfinansiering, betyder det jo ikke, at man ikke som parti vil være med til at bekæmpe terrorfinansiering.
Men man er jo nødt til at se ethvert lovforslag i sin helhed – om det er afbalanceret i forhold til alle de andre hensyn, man skal tage.
Og der tillader vi os så her at være en lille smule kritiske over for det.
Jeg vil sige det på den måde, at jeg ikke er sikker på, at vi kommer terrorfinansiering til livs med det her lovforslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-08:
Hvad siger ministeren til Forbrugerombudsmanden og Forbrugerrådets bemærkninger om, at den her oversættelse, hvor man bruger ordet væsentligt, hverken stemmer overens med direktivets oprindelige ordlyd eller intentionen i det?
Jeg er sikker på, ministeren er bekendt med den del af kritikken, som Forbrugerombudsmanden og Forbrugerrådet er kommet med.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-11-08:
Det er en kritik, som jeg er bekendt med, og som man også kan læse i høringssvaret.
Og der er jo kommet relativt mange høringssvar i den her forbindelse.
Når vi har fremsat det her lovforslag, som vi har, så er det, fordi vi mener, det holder sig inden for de EU-retlige regler, der er gældende.
Men jeg synes da, det giver god mening at uddybe det i en udvalgsbehandling, og det vil jeg også gerne gøre.
Jeg tror ikke, det giver mening at tage en længere EU-juridisk diskussion her i dag fra talerstolen – det er jeg i hvert fald ikke i stand til – men jeg vil meget gerne gå ned i de skriftlige kilder, og så kan vi jo tage en diskussion ud fra det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-08:
Men det er jo tit, vi har den store diskussion her ved førstebehandlingen, og derfor vil jeg bare gerne kvittere for, at ministeren virker imødekommende, i forhold til det som vi er flere partier der har sagt, nemlig at det her altså er noget, vi er lorne ved.
Ministeren kunne måske få en meget bredere opbakning til lovforslaget, ved at der kom et ændringsforslag, der f.eks. lagde op til det, som Forbrugerrådet Tænk og Forbrugerombudsmanden taler om, nemlig en mere tekstnær version, hvor man holder sig til de oprindelige paragraffer.
Jeg mener, det er paragraf 4-8 i den oprindelige tekst, som de siger handler om, om man forvrider, ikke om man væsentligt forringer.
Altså, der er en substansmæssig forskel.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-11-08:
Jeg vil gerne også i dag sige – og nu har vi jo som ofte rig lejlighed til at diskutere ting her i Folketingssalen – at ministeren altid er lydhør over for gode forslag fra SF og ikke mindst fra fru Lisbeth Bech Poulsen, specielt hvis de giver god mening.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-11-08:
Tak for det.
Danmark er det mindst korrupte land i verden, og det er godt.
Det er en af årsagerne til, at vi er et rigt og velstående land og samfund.
Hvis jeg nu havde været politiker i et sydeuropæisk land, hvor vi ved at korruption desværre er mere udbredt, end det er i Danmark, og dermed også, at hvidvask er mere udbredt, end det er i Danmark, så tror jeg egentlig, at jeg havde været for det her lovforslag.
Herom kan der ikke være nogen uenighed.
Derfor er intentionen i det her lovforslag rigtig, rigtig god.
Og som sagt er det her jo EU's hvidvaskdirektiv, der bliver implementeret i dansk lovgivning.
Jeg tror også, at det, da det blev udformet i EU, ikke var lande som Danmark, som man tænkte på nødvendiggjorde den her type lovgivning.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke kan være kritiske over for det, for det er nu engang til behandling i det danske Folketing, og vi er altså noget skeptiske over for det her konkrete lovforslag.
Det er vi af flere årsager.
For det første er de økonomiske byrder, som det her lovforslag medfører, ret voldsomme.
Det er jo ganske voldsomme beløb, og vi spørger i hvert fald os selv, om de store omkostninger står mål med, hvor store udfordringer, problemer vi har med hvidvask i Danmark, og om lovforslaget vil nedbringe antallet af de problemer i en sådan grad, at det kan retfærdiggøre de her store omkostninger.
Det er vi lidt skeptiske over for.
Hertil kommer for det andet de administrative byrder, som pålægges helt almindelige lovlydige borgere, som er kunder i de virksomheder, som lovforslaget berører.
Jeg tror, vi vil komme til at se og høre om nogle måske sådan lidt groteske eksempler på, hvad lovlydige borgere skal diske op med af dokumentation i forbindelse med det her lovforslag, fordi de er kunder i de berørte virksomheder.
Hertil kommer også for det tredje det, som Enhedslistens ordfører, hr. Pelle Dragsted, var inde på, altså det her spørgsmål om registrering af politisk eksponerede personer.
Det giver måske god mening, hvis man er i andre lande, for at være helt ærlig, hvor vi jo ved at korruption og hvidvask er et større problem, men jeg synes ikke, det giver så stor mening i Danmark.
Og man må, synes jeg, som liberal politiker være skeptisk over for registrering af borgere, herunder også af politikere, fordi der jo altid er den risiko, at registreringen kan misbruges, falde i de forkerte hænder osv.
Derudover er vi ikke helt overbeviste om, at regeringen med det her lovforslag lever op til den ellers yderst fornuftige ambition, som regeringen har, om ikke at overimplementere EU-lovgivning.
Jeg anerkender fuldstændig, at regeringen har lavet rettelser, lyttet til mange af høringssvarene, som problematiserede det, at der er tale om overimplementering på nogle områder, men vi føler os endnu ikke helt overbevist om, at der ikke sker overimplementering på nogle områder, og det vil vi i hvert fald gerne have udboret i udvalgsarbejdet.
Så vi er skeptiske over for det her lovforslag, men vi vil tage stilling til lovforslaget, når det har været igennem udvalgsarbejdet.
Thomas Jensen (S), 2016-11-08:
Tak til ordføreren for talen.
Det, der undrer mig lidt, er, at ordføreren ikke har fokus på, at det her også handler om at komme terrorfinansiering til livs.
Kan ordføreren ikke godt se, at der er nogle af de tiltag, der ligger i det her lovforslag, som er yderst vigtige, for at vi kan stoppe de der vanvidsmennesker i at udøve terror her i Danmark og i andre europæiske lande?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-11-08:
Der er jo ikke nogen, der ikke ønsker at komme terror til livs, men det nytter ikke noget, synes jeg, at man, hver gang man har en ambition i et hvilket som helst lovforslag om at komme terror til livs, fordi man skriver det, så ikke formår at forholde sig kritisk til det konkrete indhold.
Der er jo andre ting, som vi også skal beskytte, herunder retssikkerheden – det, at vi lever i en retsstat.
Det er jo sådan set det, terrorister angriber, altså vores værdier, vores retsstatsprincipper, og dem skal vi altid balancere, når vi også ønsker at bekæmpe terrorisme.