runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-01-15:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Enhedslisten har jo normalt det princip, at man stemmer for enhver forbedring og selvfølgelig naturligvis også imod hver forringelse.
Der tænker jeg i forhold til den del med sommerhusene, som kan få elvarmeafgift, at det vel er en forbedring for klimaet.
Man må gå ud fra, at det fortrænger en del, der i dag fyrer op med brændeovne, og at de så måske får en varmepumpe eller på anden måde bruger el, som jo typisk er produceret via vindmøller, til opvarmning.
Det kan godt være, at man så ønsker en helt anden model, men man må da erkende fra Enhedslistens side, at det trods alt er en forbedring, at man nu i større grad måske får mange til at fyre op via varmepumper eller andet.
Når det nu er en forbedring for klimaet, hvorfor støtter man så ikke den del?
Rune Lund (EL), 2019-01-15:
Det gør vi ikke, hvilket jeg også synes jeg forklarede.
Vi vil gerne gøre el billigere, men vi vil gøre den grønne el billigere.
Men vi mener ikke, at modellen er den rigtige.
Og det er derfor, vi synes, at det her ikke er den rigtige måde at gøre det på, det er ikke den optimale måde at gøre det på.
Det her vil jo også give en lavere afgift på el, som f.eks. er produceret af et svensk atomkraftværk, eller som er produceret af et kulkraftværk.
Det går jeg ud fra hr. Dennis Flydtkjær også kan bekræfte.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-01-15:
Det sidste kan jeg bekræfte, for vi kan jo ikke skille elregninger op i, hvor strømmen kommer fra, på nuværende tidspunkt, så de er selvfølgelig en blandet landhandel.
Men i store dele af Danmark og store dele af tiden er det jo via vindmøllestrøm i dag og andre energikilder, som er grønne.
Og det er ganske positivt, at vi også får brugt dem til noget positivt, i stedet for at vi som i dag mange gange egentlig bare eksporterer det ud af landet stort set gratis, fordi vi ikke selv kan bruge det.
Jeg er helt med på, og det er også helt fair, at man godt kan ønske andre metoder, at man ønsker noget mere eller noget helt andet, som kan gøre endnu mere, men når man normalt har det princip, at man stemmer for enhver forbedring – og det her er da trods alt en forbedring – hvorfor så ikke stemme for noget, der trods alt rykker i den rigtige retning på den grønne dagsorden?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-01-15:
Tak for det, formand.
Med det her forslag gennemfører vi, som andre har været inde på, et par initiativer fra finansloven for 2019.
Det handler om lempelse af elvarmeafgift på sommerhuse, således at de ligestilles med helårsboliger.
Det er fornuftigt.
Vi ruller også den tidligere regerings afgiftsstigning på forsikringer af lystbåde tilbage.
Det synes vi også er et rigtig, rigtig godt initiativ.
Jeg skal med det samme erkende over for Socialdemokratiets ordfører, hr. Jesper Petersen, at nej, vi er bestemt ikke lige så kreative, når det handler om at plukke borgerne i skat, som Socialdemokratiet er.
Jeg må også sige, at jeg ikke kan genkende den fremstilling, der har været af det her forslag, nemlig at det skulle være en eller anden form for gave til meget velhavende mennesker.
Ejere af lystbåde i det her land er, som de er flest, helt almindelige mennesker, som har prioriteret det at have en lystbåd og rejse rundt i det danske farvand og besøge danske øer over andet forbrug som f.eks. at rejse på andre måder, eller hvad det nu måtte være.
Vi synes ikke, det er rimeligt, at de skal plukkes mere i skat, som den tidligere regering mente, og derfor ruller vi det nu tilbage.
Det er vi rigtig glade for, så vi støtter naturligvis det her forslag.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-01-15:
Tak for det.
I Alternativet ønsker vi at skubbe på en bæredygtig omstilling ved at lægge afgifter på det, der forurener, og gør det mere interessant at vælge miljøvenlige løsninger.
Som udgangspunkt er vi kun for målrettede elafgiftsnedsættelser, der har til formål at omstille til grøn energi.
I dette tilfælde er der fokus på turismeerhvervet, herunder at gøre det billigere at opvarme sommerhuse i især vinterhalvåret.
Vi skal selvfølgelig skabe mulighed for flere meningsfyldte arbejdspladser, men vi skal ikke forbruge mere.
Vi skal tværtimod forbruge mindre.
I sommerhuse har man allerede den mulighed, at man kan installere en varmepumpe og på den måde spare penge på opvarmningen.
Da der allerede er en stor andel af elpaneler i sommerhuse, vil dette forslag formentlig blot medføre et kraftigt øget forbrug.
Man har allerede den mulighed at installere varmepumpe og spare på forbruget, og man kan eventuelt isolere sit sommerhus.
Sommerhuse er også typisk dårligere isoleret, så en afgiftsnedsættelse og et højere forbrug med de eksisterende elpaneler er ikke noget, som vi umiddelbart kan se nogen fordel i.
Samtidig ønsker Alternativet at bruge skattesystemet til at sætte rammerne for et mere lige samfund, og det ser vi heller ikke at den anden del af lovforslaget gør.
Så Alternativet kan ikke støtte det her lovforslag.
Martin Lidegaard (RV), 2019-01-15:
Som den socialdemokratiske ordfører og Venstres ordfører var inde på, er det jo noget, der gavner klimaet.
Vi har brug for at få flere varmepumper ind i sommerhusene, men kunne måske godt designe det endnu bedre, så det dækker flere sommerhuse.
Det kan vi jo eventuelt diskutere under udvalgsbehandlingen.
Til gengæld har vi det lidt anstrengt med den anden del af lovforslaget, som vi egentlig ikke ser nogen som helst grund til andet end for at tækkes Liberal Alliances kernevælgere.
Derfor vil vi gerne opfordre skatteministeren til at overveje, om man kunne opdele lovforslaget, for så vil vi rigtig gerne stemme for den første del og diskutere, om vi kunne gøre det endnu bedre – der er vi i hvert fald positivt indstillet – og så kan vi blive fri for at stemme for den anden del.
Rune Lund (EL), 2019-01-15:
Fordi det er den forkerte løsning.
Man kan sige, at hvis nu al el i det her land var produceret ved vindmøller, sådan at al el, der kom ud af stikkontakten, var ren grøn energi, så ville det ikke gøre nogen forskel, om man, når man støttede den grønne omstilling, gjorde det sådan, som vi foreslår fra Enhedslistens side og laver det til målrettet støtte, eller om man så at sige bare gjorde det ved at sænke elafgiften generelt.
Men i og med vi jo har at gøre med en blandet landhandel, som hr. Dennis Flydtkjær jo også redegjorde for, er det her bare ikke den bedste måde at gøre det på, og, ja, derfor kan vi ikke støtte det.
Louise Schack Elholm (V), 2019-01-15:
Tak for ordet.
Venstre ønsker et grønnere Danmark, et mere effektivt Danmark, og det er en af årsagerne til, at Venstre ønsker at sænke elvarmeafgiften for sommerhuse.
Det kan både øge incitamentet til at bruge nogle mere grønne løsninger som en varmepumpe i et sommerhus, men det kan samtidig, som den tidligere ordfører også gjorde opmærksom på, øge brugen af sommerhuset.
Og dermed kan vi måske endda få endnu mere brug ud af vores allerede eksisterende goder.
Og det synes vi er rigtig positivt.
Derfor er vi også glade for, at det her både kan hjælpe med at få mere gang i turismeerhvervet og dermed skabe nogle arbejdspladser, men også sikre et grønnere Danmark.
Lovforslaget udmønter, som flere andre også har sagt, en del af den finanslovsaftale, der er indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti, hvor vi nedsætter afgiftssatsen på elektricitet i sommerhuse, så det svarer til de satser, der er for helårsboliger.
Jeg vil ikke gå mere i detaljer med den del af det, for det synes jeg har været gennemgået op til flere gange, så i stedet for vil jeg gå videre til det her med afgiften på lystfartøjsforsikringer.
Det er, som hr. Dennis Flydtkjær også har sagt, netop en afgiftsstigning, der fører til, at en masse danskere flytter deres både ud af Danmark i vinterhalvåret, hvor de bliver serviceret.
Det er jo mange penge og mange arbejdspladser, Danmark går glip af, og derfor synes vi, det er rigtig positivt, at vi igen sænker afgiften, så vi er nede på det samme niveau, som vi var på tidligere.
På den baggrund skal jeg sige, at Venstre støtter lovforslaget.
Og da den konservative ordfører ikke kunne være til stede, skal jeg hilse fra De Konservative og sige, at De Konservative også støtter lovforslaget.
Christian Juhl (EL), 2019-01-15:
Der stemmes om udvalgets indstilling, og der kan stemmes nu.
Er der problemer med afstemningsanlægget?
De skulle gerne være afklaret nu.
Er de det?
Er der nogen, der har problemer med afstemningsanlægget nu?
Så afslutter vi afstemningen.
Udvalgets indstilling er vedtaget enstemmigt med 103 stemmer.
Forhandlingen er sluttet, og vi går til afstemning om de fremsatte forslag til vedtagelse.
Der foreligger to forslag.
Vi slutter afstemningen.
Forslag til vedtagelse nr. V 54 er vedtaget.
Hermed er forespørgslen afsluttet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-01-15:
Jeg er enig i, at det heller ikke var uproblematisk, da den var 1 pct., men der var ikke så meget snak om det.
Det er måske læren, altså at man skal være meget, meget varsom med at hæve skatter og afgifter, for det kan lige pludselig få nogle voldsomme afledte effekter, hvilket den daværende regering i hvert fald var totalt argumentresistent over for, selv om vi fra Venstres side prøvede virkelig ihærdigt at gøre opmærksom på det for 5-6 år siden.
Jesper Petersen (S), 2019-01-15:
Jamen det må hr. Torsten Schack Pedersen godt hygge sig med for min skyld.
Jeg forholder mig til lovforslaget her og til, om vi nu ikke sådan i mindelighed hen over den politiske midte kunne finde en endnu bedre løsning end det, regeringen lægger op til her.
Den mulighed havde der også været, hvis der havde været bredere forhandlinger om finansloven, men det har regeringen ikke været interesseret i.
Nu står vi så, hvor vi gør, og så kunne vi måske have den diskussion.
Det finder hr. Torsten Schack Pedersen åbenbart også meget problematisk, og det er jo så alligevel regeringens politik, at den skal være det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-01-15:
Tak for talen, og tak for støtten.
Det virkede, som om det gjorde lidt ondt på Socialdemokratiet at skulle støtte en skattelettelse.
Der var i hvert fald mange problemer med den.
Men jeg synes bare, at dem, der sidder og følger med her i debatten, lige fortjener lidt historie.
Jeg synes, det er en mærkelig kritik, Socialdemokratiet kommer med, af reduktion af lystbådeafgiften.
For hvis det nu skulle være mere kreativt, mere socialt retfærdigt, ville det jo klæde Socialdemokratiet at vedstå, at den forhøjelse, der blev lavet fra 1 til 1,34 pct., blev lavet, mens Socialdemokratiet var i regering.
Så der havde man muligheden for at gøre den mere progressiv, sådan at nogle, der havde mange penge, skulle betale noget mere.
Men da man selv havde ansvaret, havde man simpelt hen ikke kreativiteten til det.
Nu fører regeringen og Dansk Folkeparti så afgiften tilbage til det, den var for 5 års tid siden, hvor ingen egentlig har brokket sig over, at den var socialt uretfærdigt.
Alle har betalt 1 pct. af forsikringsværdien.
Det har været sådan meget fair, alle har bidraget.
Men hvorfor er det så, vi skal høre, at der er en manglende kreativitet?
Fortryder hr. Jesper Petersen, at Socialdemokratiet hævede afgiften for 4-5 år siden og gjorde det på en ukreativ måde?
Pernille Bendixen (DF), 2019-01-15:
Tak for det.
Nu behøver jeg slet ikke at sige noget, for nu har fru Pernille Rosenkrantz-Theil sagt alle de gode ting, der var at sige.
Og jeg er fuldstændig enig.
Hvor er det egentlig noget mærkeligt noget, at forældrene har ret til deres barn.
Barnet er det uskyldige, barnet har ikke selv valgt sine forældre, og alligevel er det bare forældrene, der har en større rettighed end barnet.
Så jeg er fuldstændig på linje med fru Pernille Rosenkrantz-Theil, når hun siger, at det selvfølgelig er barnets ret til forældrene og ikke forældrenes ret til barnet, som vi varetager her i dag.
Og som der også blev sagt: Altså, hvorfor har det taget så lang tid at få lavet om på det her?
Det jo helt utroligt, synes jeg.
Vi har hørt flere historier om børn, der tvinges til at have samvær med en voldelig forælder, en forælder, der har banket den anden forælder osv. osv.
Men det er jo godt, at vi er nået hertil.
Det har været en lang, spændende og fantastisk rejse, kan man i virkeligheden godt sige.
Og jeg vil da gerne tilstå, at jeg er meget stolt af at stå her lige i dag og være ordfører på lige præcis det her område, for jeg synes, at det er noget, man har revet sig i håret over indtil flere gange.
Som samfund har vi pligt til at varetage barnets tarv og passe på vores børn, og vi i Folketinget har jo pligt til at skabe de rammer, der gør, at man kan tage vare på netop børnene og barnets tarv derude.
Og ja, så er der undtagelser i lovgivningen, og det giver også god mening, fordi intentionerne herfra jo ikke er at komme til at skade barnet, og det kunne man jo godt komme til, hvis der virkelig er en god relation mellem en morder og et barn.
Det føles mærkeligt at sige det, men det kunne faktisk godt forekomme.
Og så er den ikke længere.
Hans Andersen (V), 2019-01-15:
Tak for det, og tak til de tidligere ordførere, som jo på udmærket vis har gennemgået lovforslaget.
Vi står på et stærkt økonomisk fundament i Danmark, og vi har en tårnhøj beskæftigelse og en rigtig pæn økonomisk vækst, og det gør det jo også muligt at prioritere bedre vilkår til nogle af dem, der gennem generationer har bidraget til det danske samfund.
Det er en forpligtelse, vi i Venstre tager på vores skuldre.
Vi er sådan set optaget af at sikre et robust og trygt pensionssystem – et system, der som udgangspunkt skal sikre gode og trygge indkomster i seniorlivet, og et system, hvor det er attraktivt for seniorer at blive længere på arbejdsmarkedet.
Derfor er regeringen og Dansk Folkeparti som en del af finansloven for 2019 blevet enige om at gøre et i forvejen godt pensionssystem endnu bedre.
Hr. Bent Bøgsted og Socialdemokratiets ordfører har jo på udmærket vis gennemgået de fire konkrete forslag, det her lovforslag indeholder, og dem skal jeg ikke stå her og gentage.
Men de fire forslag gør jo, at det bliver mere attraktivt fortsat at have en fod indenfor på arbejdsmarkedet, og at vi sikrer et endnu mere trygt og robust pensionssystem.
Så generelt kan man sige, at rigtig mange folkepensionister kan se frem til øgede indkomster de kommende år, og det skyldes både, at arbejdsmarkedspensionerne for alvor er ved at slå igennem, og at vi fra politisk side målrettet styrker folkepensionen og incitamentet til at give en ekstra hånd med på arbejdsmarkedet, også efter at pensionsalderen er nået.
På den baggrund vil Venstre stemme for lovforslaget.
Tak for det.
Christian Juhl (EL), 2019-01-15:
Tak for det.
Det her lovforslag indeholder nogle klare forbedringer for de pensionister, der har indtægt ud over pensionen, og for de pensionister, som har en ægtefælle eller samlever, der har indtægter.
Men de pensionister, der har folkepension som eneste indtægt, får kun minimale forbedringer i 2019.
Satserne for de folkepensionister bliver tilsammen forhøjet med 400 kr. om året for en enlig og med 316 kr. om året for gifte og samlevende.
Det giver i 2019 en månedlig forhøjelse på det fyrstelige beløb på 33 kr. for en enlig og 26 kr. for gifte og samlevende.
Vi har ikke medtaget den nye mediecheck, da den må betragtes som en kompensation for den mistede nedsættelse til halv licens, som folkepensionister uden anden indtægt hidtil har fået.
Førtidspensionister får ingen forhøjelse af satserne.
Vi er klar over, at der i årene fremover vil ske en forbedring af folkepensionssatserne, fordi folkepensionen fremover skal følge lønudviklingen og der ikke skal ske fradrag til satspuljen.
Men hvis man kun ser på 2019, er det svært at få øje på forbedringer for de folkepensionister, der har mindst.
Dette forslag burde have rettet op på efterslæbet i forhold til lønudviklingen, der er en følge af de mangeårige bidrag til satspuljen, og det er trist, at forbedringer først og fremmest kommer de bedre stillede pensionister til gode og ikke de dårligst stillede.
Men da forslaget indeholder nogle forbedringer og ingen forringelser, kan Enhedslisten stemme for forslaget.
Laura Lindahl (LA), 2019-01-15:
Tak for det.
Det er nok ikke nogen overraskelse for nogen, at i Liberal Alliance ønsker vi, at seniorerne bliver lidt længere på arbejdsmarkedet, i takt med at vi bliver ældre og ældre.
Og derfor synes vi jo også, at det her er et positivt lovforslag.
Vi synes, det er rigtig godt, at man har en tilskyndelse til at arbejde længere, fordi det gavner de danske virksomheder, som har brug for arbejdskraften, og dermed væksten og velstanden i vores samfund.
Så Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2019-01-15:
Alternativet er også glad for det her forslag og de fordele, det giver for pensionister.
Der er fire forslag, men de er blevet nævnt, så jeg vil bare sige, at det generelle er, at det løfter folkepensionsydelserne, grundbeløb, pensionstillæg, supplerende pensionsydelse osv., og det under vi i den grad pensionisterne.
Og det giver også seniorer et større incitament til at blive på arbejdsmarkedet, frivilligt vel at mærke.
Og det synes vi også er fint.
Som Enhedslistens ordfører sagde, kunne man jo godt have arbejdet lidt hårdere for også at tilgodese de fattigste pensionister, og det havde været meget, meget fint, om man her og i hvert fald snart begyndte at tale nedslidningspension og begyndte at hjælpe de mennesker, som til vores alle sammens glæde har været så længe på arbejdsmarkedet, at de har skabt en kæmpe værdi, men som desværre også har slidt sig selv ned.
Men det skal nu ikke afholde os fra at støtte det her forslag, som jo er et godt lille skridt på vejen.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-01-15:
Tak for det.
Radikale Venstre er jo ikke en del af finanslovsforliget, den oprindelige aftale.
Vi har ikke haft lod og del i denne aftale, da den blev indgået.
Der er i L 135 dele, som vi gerne støtter, og andre, som vi ikke er så begejstrede for.
Vi bakker fra radikal side gerne op om at gøre det mere attraktivt at blive længere på arbejdsmarkedet.
Til gengæld har det jo altså haft konsekvenser for den økonomiske prioritering andre steder, at man her vælger at hæve alle pensioner en lillebitte smule.
Stod det til os, ville vi i givet fald have prioriteret anderledes med den her pulje penge.
Vi ville gerne have hjulpet de fattigste pensionister, der objektivt set har meget lidt, og ikke de mest velstillede pensionister, der har meget, selv om man kun hjælper dem ganske lidt.
Så den del er vi sådan set ikke meget begejstrede for.
Jeg vil derfor gerne opfordre til, at lovforslaget opdeles efter de skitserede linjer, og så vil vi afgøre vores stillingtagen inden andenbehandlingen.
Karsten Hønge (SF), 2019-01-15:
I gennemsnit lever vi længere, og det er jo dejligt.
Men bevidstløst bare at hæve pensionsalderen går hårdt ud over de mange, som er fysisk eller psykisk nedslidte.
Men der kan jo være lidt perspektiv i at gøre det mere attraktivt at fortsætte på arbejdsmarkedet efter pensionsalderen, hvis ellers det er frivilligt og den enkelte kan klare det helbredsmæssigt.
Det hjælper jo ikke den nedslidte, at den friske senior arbejder mere, men det er dog et bidrag til samfundsøkonomien, og det er også godt, hvis flere seniorer kan gennemføre en fleksibel og mere individuel tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet.
Derudover indeholder lovforslaget også nogle små forbedringer i satserne for folkepensionisterne, men de er godt nok så små, at man skal have rimelig stærke briller, og de skal være klart pudsede, hvis man skal kunne få øje på dem, men det er dog forbedringer.
SF kan støtte lovforslaget.
Erik Lund (KF), 2019-01-15:
Tusind tak for det.
Det går jo stærkt, og derfor har jeg også streget noget af min ordførertale, så det også kan gå stærkt herfra.
I forbindelse med finanslovsaftalen fra 2019 har regeringen og Dansk Folkeparti aftalt at gennemføre et generelt løft af folkepensionen.
Det gør vi, bl.a. fordi pensionister også skal mærke det økonomiske opsving, der er i fuld gang.
Med lovforslaget hæver vi bl.a. grænsen for, hvornår aftrapningen af ældrechecken og pensionen begynder, ligesom vi hæver bundfradraget, som har betydning for, hvor meget folkepensionister kan tjene, før det påvirker størrelsen af pensionen.
Endelig lemper vi indtægtsreguleringen for ægtefællers og samleveres indkomst både for folkepensionister og førtidspensionister.
For at loven kan træde i kraft så hurtigt som muligt, er lovforslaget blevet sendt i høring, samtidig med at det er blevet fremsat, og det betyder, at loven kan træde i kraft hurtigst muligt efter vedtagelsen og med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2019.
Med lovforslaget gøres det attraktivt for pensionister at fastholde en tilknytning til arbejdsmarkedet, hvilket er til stor gavn for samfundet, men også for de pensionister, der vælger at fortsætte lidt længere på arbejdsmarkedet.
Det er alt i alt en win-win-situation for alle.
De Konservative bakker fuldt op om lovforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-01-15:
Og det er rigtigt, at sidst jeg stod på talerstolen, var jeg ikke blevet far, men det kan jeg så annoncere at jeg er blevet nu – ikke i dag, men for nogle uger siden.
Det har ikke så meget med den her lovbehandling at gøre.
Men tak for de bemærkninger, der er faldet til lovforslaget, som vi diskuterer nu.
Lovforslaget er jo, som mange har nævnt, en udmøntning af finanslovsaftalen for 2019, hvor der lægges op til en forbedring af pensionisternes økonomi.
Det gøres der jo bl.a. ved at gennemføre et generelt løft af folkepensionen i 2019, og derudover giver vi et særligt løft til pensionister med mellemindkomster, som har sparet op til egen alderdom.
Løftet gives ved at øge grænsen for, hvornår aftrapningen af ældrecheck og pensionstillæg begynder.
Det gør vi, fordi de her pensionister på trods af samspilsproblemet alligevel har valgt at spare op til egen pension.
Løftet af fradragsgrænser udfases gradvist over 15 år, da fremtidige generationer af pensionister i stigende omfang vil have gevinst af den samspilsløsning på pensionsbeskatningsområdet, som blev gennemført sidste år.
For mig er det vigtigt, at vi trækker på de erfaringer og ressourcer, som vores seniorer har.
Derfor bør vi også være bedre til at fastholde dem på vores arbejdsmarked.
Og vi skylder også at gøre det mere attraktivt for vores pensionister at fastholde en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Det er godt både for samfundet og de yngre generationer, men også for pensionisterne, som selv kan drage nytte af det.
Derfor øger vi med lovforslaget bundfradraget, som har betydning for, hvor meget folkepensionister kan tjene, før det påvirker størrelsen af deres pension.
Med forhøjelsen af bundfradraget forbedres folkepensionisternes økonomiske tilskyndelse til at arbejde i deres seniorliv.
I praksis betyder det, at bundfradraget med lovforslaget øges fra 60.000 kr. til 100.000 kr. om året.
Derudover lemper vi indeksreguleringen for ægtefællers og samleveres indkomst både for folkepensionister og førtidspensionister.
Formålet er jo også her at tilskynde til øget beskæftigelse.
Det har været en prioritet for regeringen, at pensionisterne allerede fra i år skal have en større del i det økonomiske opsving.
Ændringerne får derfor virkning fra den 1. januar, og fuldstændig ligesom den konservative ordfører har forklaret, er det også derfor, at vi har en hurtig lovbehandling.
Jeg glæder mig til udvalgsbehandlingen.
Men også herfra skal der lyde stor tak for den brede opbakning, der er til lovforslaget, og ikke mindst til Dansk Folkeparti, for det er jo ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti har haft det som mærkesag igennem mange år at lave de her forbedringer, der nu bliver gennemført.
Og derfor skylder man jo også at sige, at det her er noget, som Dansk Folkeparti har lagt afgørende vægt på under de finanslovsforhandlinger, som blev afsluttet i slutningen af 2018.