runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-03:
Det initiativ, vi har på dagsordenen for øjeblikket, med at få bygget små, billige boliger handler mere om kommunale incitamenter.
Det er ikke på dagsordenen lige nu at se på, at små, billige boliger skal bygges med penge fra Landsbyggefonden.
Det er ikke det, der er på dagsordenen.
Det er jo igen det her med pengene.
Altså, der blev lavet en boligaftale under Carsten Hansen som boligminister, hvor man vurderede, at man kunne tage 18 mia. kr. til formålet i Landsbyggefonden.
Man tog også penge til andre formål i Landsbyggefonden, og det var det, man vurderede som et holdbart beløb at tage fra Landsbyggefonden på det tidspunkt.
Så konstaterer hr. Kaare Dybvad nu, at jamen der er nogle, der gerne vil have flere penge.
Alle kan jo bruge flere penge, men man foretager en vurdering af, hvad man kan tage fra Landsbyggefonden, og den vurdering er ikke nødvendigvis forkert.
Men nu kigger vi på Landsbyggefondens økonomi fremadrettet, også for at kunne lave en ny boligaftale i den her valgperiode.
Og så kan man jo på det tidspunkt eventuelt prioritere flere midler til formålet, hvis man føler, at der er behov for det.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-03:
Jeg synes sådan set ikke, at ministeren svarer på spørgsmålet.
For spørgsmålet var, om ministeren mener, at det var hensigtsmæssigt.
Spørgsmålet var ikke, hvordan det bliver bevilget.
Det er jeg udmærket klar over.
Men er det hensigtsmæssigt, at vi står i en situation allerede nu, hvor Landsbyggefonden ikke har midler nok til at give tilskud til noget rimeligt i forhold til to af de områder, som er på regeringens liste over udsatte boligområder, nemlig Motalavej i Korsør og Ringparken i Slagelse, og derudover yderligere to områder, som har sociale udfordringer.
Grunden til at jeg spørger, om ministeren mener, at det er hensigtsmæssigt, er også, at ministeren jo har meldt ud, at nu skal der laves en ændring af Landsbyggefonden.
Der skal bevilges nye penge til små, billige boliger i de store byer, som der står i regeringsgrundlaget, fra Landsbyggefonden, som jeg har forstået det.
Og i den forbindelse kunne det være interessant at sige, at hvis der skal tages penge fra Landsbyggefonden til at lave det initiativ, hvor lidt kan man så regne med at få i f.eks. Slagelse Kommune?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-03:
Tak for spørgsmålet.
Der er i den boligaftale, som Socialdemokratiet er med i, afsat en ramme i Landsbyggefonden på 465 mio. kr. om året i perioden 2015 til 2018 til boligsociale indsatser og huslejenedsættelser.
Minimum halvdelen af pengene skal bruges til boligsociale indsatser i helhedsplaner, som skal løfte de udsatte boligområder.
Målet med helhedsplanerne er at bryde den negative sociale arv, skabe bedre tryghed og fremme en entydig ledelse lokalt.
Desuden er der i boligaftalen afsat en investeringsramme på 18 mia. kr. i Landsbyggefonden fra 2015 til 2020 til at støtte renoveringer, ligesom der er afsat en pulje på 160 mio. kr. om året til infrastrukturforandringer i samme periode.
Det er ganske store summer, som kommuner og boligorganisationer kan ansøge om for at løfte deres udsatte boligområder socialt og fysisk.
Så store summer forpligter naturligvis kommuner og boligorganisationer til at sikre en koordineret organisering af indsatserne, men det fordrer også en ansøgningsprocedure, som sikrer en forsvarlig anvendelse af de mange penge i Landsbyggefonden.
Det er Landsbyggefonden, som prioriterer midlerne efter de rammer, der er fastsat i udmøntningen af boligaftalen – det vil bl.a. sige i den lovgivning, som den daværende socialdemokratiske boligminister gennemførte.
Her er en af forudsætningerne, at der bidrages til helhedsplanen med lokal medfinansiering på 25 pct., ligesom Landsbyggefonden kan engagere sig i processen med udarbejdelse af en helhedsplan, som har en kvalitet og et ambitionsniveau, der matcher de lokale udfordringer.
Det er derfor overladt til Landsbyggefonden at tildele støtte til helhedsplanerne og at vurdere, hvor stor en støtte der gives til den enkelte kommune og boligorganisation til deres helhedsplaner.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-03:
Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at Slagelse Kommune ikke får den fulde støtte fra Landsbyggefonden til deres helhedsplan, der ellers har til formål at løfte kommunens fire udsatte boligområder?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-03:
Jeg tror, at folk over hele landet og også i og omkring Kalundborg kan forstå den problemstilling, at nogle gange har man først pengene til de ting, man gerne vil, når man kommer længere ud i fremtiden.
Det tror jeg alle normale mennesker, som også inkluderer mig selv, kan forstå.
Når vi har skullet spare op til ting, vi gerne ville have ude i fremtiden, kunne vi ikke bare bruge pengene her og nu, fordi vi først havde pengene ude i fremtiden.
Jeg synes egentlig, det er en unødig komplicering af tingene, som hr. Kaare Dybvad der forsøger at lave.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-03:
Det er jo sådan, at når man sidder som folketingsrepræsentant for sådan et område og man skal hjem og forklare, hvordan vi gør det herinde, kunne man godt nogle gange lige bruge et argument mere end det, der har at gøre med nogle regnskabsoverførsler, eller at der ikke er lavet VVM.
Jeg tror, der er meget få, hvad enten det er socialdemokrater eller LA-folk eller Venstrefolk i Holbæk Kommune, som kan forstå, hvordan det her ikke kan lade sig gøre, når det er en så åbenlyst bedre løsning for både trafiksikkerheden, men sådan set også for den trængselsudfordring, der er på Skovvejen i øjeblikket.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-03:
Det har jeg kigget på, og sagen er bare, at det vil føre til en meromkostning i fase 2, som der ikke er dækning for.
Den meromkostning kan vi ikke finde penge til i fase 2.
Der ligger nogle penge ude i fase 3, men det er altså på et senere tidspunkt, hvor der er mulighed for at bruge pengene.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-03:
Nu blev det med molboagtigt nævnt for lidt tid siden, og jeg skal ikke sige, at det alene er ministerens skyld, for det er det bestemt ikke, men det er jo molboagtigt.
Holbæk Kommune har jo tidligere over for Vejdirektoratet givet udtryk for, at de f.eks. også kunne sløjfe den cykelbro, der skal være over Hanerupvej, og som står til en pris på 8-9 mio. kr., og de har sådan set forsøgt at være meget rimelige og har også sagt, at hvis vi får lavet den her bro nu med eller uden ramper, kan man faktisk køre 90 km/t. hele vejen indtil uden for Svebølle.
Og jeg synes da, at det et eller andet sted i folkestyrets ånd kunne være interessant, hvis ministeren kunne prøve at kigge på, om det her kunne lade sig gøre, altså om man kunne få den her løsning allerede nu, som, sådan som Holbæk Kommune flot har præsenteret det i Folketingets Transportudvalg for nylig.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-03:
Jeg kan bare konstatere, at hvis vi sløjfer parallelvejen, sparer vi kun 10 mio. kr., og det giver ikke de nødvendige midler til at anlægge hverken ramper eller bro, og vi kan ikke tage af de penge, der er budgetteret med ude i fremtiden i fase tre af Kalundborgmotorvejen, og bruge dem til forbrug i den nærmeste nutid i fase to.
Det kan vi ikke.
Thomas Jensen (S), 2017-05-03:
Mener ministeren, at regeringen understøtter anbefalingerne fra regeringens vækstteam for Det Blå Danmark?
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at regeringen understøtter anbefalingerne fra regeringens vækstteam for Det Blå Danmark?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-03:
Der er et meget klart behov, som jeg også svarede til det foregående spørgsmål, for, at kommunerne efterlever de regler, som allerede eksisterer.
Og som jeg sagde før ved besvarelsen af spørgsmål S 1126, viser en række praksisundersøgelser på området, at kommunerne laver for mange fejl og ikke administrerer sanktionsreglerne korrekt.
Det er netop også derfor, jeg har indskærpet over for landets kommuner, at der skal strammes op på området.
Yderligere har jeg jo også nævnt her i spørgetiden, at jeg har bedt KL om at komme med forslag til, hvordan reglerne kan forenkles.
Jeg har en meget klar forventning om, at kommunerne vil opprioritere området, så vi får sikret, at sanktionsreglerne bliver administreret korrekt.
Derudover har vi jo sammen, altså regeringen og Dansk Folkeparti, indført bl.a. 225-timersreglen, som sikrer, at dem, der kan arbejde, også reelt står til rådighed.
Og det ser ud til, at timereglen virker efter hensigten, at folk kommer i arbejde.
I første omgang er det ikke afgørende, om de kommer i job i få eller mange timer om ugen.
Vi kunne hvert fald konstatere, at andelen, som arbejder ved siden af kontanthjælpen, var 25 pct. højere i september 2016 end i foråret 2016, altså lige før 225-timersreglen trådte i kraft.
Det skyldes bl.a. gode konjunkturer, men jeg er ikke et sekund i tvivl om, at timekravet også spiller ind.
Derudover vil jeg jo gerne, som jeg svarede ved det tidligere spørgsmål, række hånden frem til et samarbejde i forhold til at se på, om der skal gøres yderligere på sanktionsområdet.
Én ting er, at det er nødvendigt, at der bliver talt i mere klart sprog og også mere direkte i forhold til de kommuner, der ikke lever op til sanktionsreglerne.
Men der kan også være behov for yderligere opstramninger, for jeg vil gerne understrege igen, at det, som vi så i den tv-udsendelse, der blev sendt i sidste uge, er helt uacceptabelt.
Bent Bøgsted (DF), 2017-05-03:
Tak, formand.
Mener ministeren, at der kan være behov for nye sanktioner over for flygtninge og indvandrere, der ikke lever op til kravene, når de er i praktik eller aktivering?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-03:
Der er behov for, at landets kommuner bliver endnu bedre til at lave en effektiv integration.
Der er stor forskel kommunerne imellem, både med hensyn til hvor god man er til at få flygtninge og indvandrere i arbejde, men ikke mindst også det tema, vi diskuterer her i dag, altså hvordan der bliver sanktioneret, hvis folk ikke lever op til de regler, der er gældende.
Jeg er helt åben over for, at der kan være behov for yderligere sanktioner, yderligere opstramninger – for man skal bidrage til samfundet, når man er i Danmark.
Bent Bøgsted (DF), 2017-05-03:
Jeg skal lige høre, om ministeren mener, at man kan lave en god integration, hvis flygtninge/indvandrere ikke har forstået, hvordan de skal begå sig på det danske arbejdsmarked, og hvilke krav de har at leve op til på det danske arbejdsmarked.
I den udsendelse, vi så, var der en flygtning, der ikke ville tage kasketten af og så gik hjem.
Jamen altså, havde det været ude på arbejdsmarkedet, var han blevet fyret omgående, og han var blevet sat i karantæne og havde ikke kunnet få dagpenge i 6 uger, hvis han var med i en a-kasse.
Er det ikke det, der er problemet: at flygtninge overhovedet ikke har begreb om, hvordan de skal begå sig på det danske arbejdsmarked, og at det er den indsats, der mangler?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-03:
Altså, først og fremmest må jeg sige til hr. Ib Poulsen, at de tal, der bliver nævnt, ved jeg ikke hvor kommer fra, altså i forhold til hvor mange der er ude på det danske arbejdsmarked.
Det her spørgsmål kredser jo også om det, som integrationsministeren har ansvaret for.
Det er bl.a. integrationsministerens ansvar, som vi taler om nu, men det er jo regeringen som et samlet hele, der selvfølgelig skal løse problemet.
Jeg mener, at en god integration finder sted ved at komme ud på det danske arbejdsmarked, lære sproget, bidrage til det her samfund, hvis det er sådan, at man ikke kan vende tilbage til det land, som man f.eks. er flygtet fra.
Og derfor synes jeg, det er en god idé, at man bidrager til det danske samfund.
Ib Poulsen (DF), 2017-05-03:
Jamen er det ikke korrekt, at det er regeringens stort opsatte forløb i forhold til at få flygtninge i arbejde fra dag et, der er hele omdrejningspunktet i det her, mens vi i Dansk Folkeparti ønsker, at når flygtninge kommer hertil, kan vi klæde dem på til, at de kan komme hjem og være med til at genopbygge deres land?
Det er jo der, den store forskel er.
Det er så ikke lykkedes for regeringen.
Så det vil sige, at den indsats, regeringen har pålagt kommunerne, ikke virker.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-03:
Ja, jeg skal beklage, hvis jeg ikke fik tiltalt hr. Bent Bøgsted ved den rigtige tiltaleform.
Det, jeg giver udtryk for, er den politik, der nu engang er: at kommunerne har ansvaret for at sanktionere.
Jeg mener ikke, at jeg kan sidde og afgøre enhver sag, og jeg skal ikke afgøre enhver sag.
Jeg har en tilsynsforpligtelse, som jeg bestemt tager seriøst.
Derfor overvejer jeg da også, hvad der kan gøres yderligere – i forhold til den udsendelse, som blev vist i sidste uge, og som jo desværre viser, at der er problemer på det her område.
Og det gør jeg også gerne med Dansk Folkeparti, da Dansk Folkeparti jo som oftest også har gode forslag til regeringen, og dem er der kun grund til at lytte til.
Ib Poulsen (DF), 2017-05-03:
Ja, der er jo nogle, der hævder, det kræver en holdningsændring hos den enkelte flygtning at være med i de her praktikforløb.
Jeg mener måske, det er en holdningsændring hos regeringen, der skal til, så man indser, at det ikke er den rigtige vej at gå.
Men det er så en helt anden diskussion.
Det, jeg vil spørge ind til, ligger i forlængelse af hr. Bent Bøgsteds spørgsmål i forhold til kommunerne.
Så jeg vil bare spørge ganske enkelt: Hvordan vil ministeren sikre, at man får sanktioneret de enkelte kommuner, som ikke påtager sig det ansvar og er konfliktsky i den her situation, altså som ikke lever op til det?
For der er jo nogle kommuner, der godt kan leve op til det.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-03:
Altså, først og fremmest anser jeg mig ikke for at være konfliktsky i forhold til den her diskussion.
Og jeg ved også godt, at det nok ikke var det, hr. Bent Bøgsted hentydede til.
Det er nu engang et kommunalt ansvar at sanktionere, men det er klart, at jeg som minister også har en tilsynsforpligtelse, og det er jo det, Bent Bøgsted spørger til, altså hvordan vi så sikrer, at vi i højere grad sørger for, at de kommuner, der ikke lever op til at sanktionere, mærker en kærlig hånd fra beskæftigelsesministerens side.
Jeg skal også nu overveje – også i forhold til det spørgsmål, der kommer lige om lidt, nemlig det efterfølgende spørgsmål – om der er behov for at gøre yderligere.
Det er jeg sådan set åben over for at diskutere, men jeg har brug for at sige, at det ikke er mig, der sidder og driver alle landets kommuner; det er et kommunalt ansvar.
Og så kan det godt være, at der er behov for, at vi skal gøre en særlig indsats over for de steder, over for de kommuner, som åbenbart ikke ønsker at sanktionere eller ikke sanktionerer i det omfang, de skal.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-03:
For jeg er helt enig i, at der skal følges op på nogle af de eksempler, vi har set.
Jeg kan også bekræfte, at folketingsmedlemmer ikke holder ferie i 3 måneder.
Det er hårdtarbejdende mennesker.
Bent Bøgsted (DF), 2017-05-03:
Tak, formand.
Jamen i Dansk Folkeparti tager vi selvfølgelig imod den udstrakte hånd.
Året er langt, og som ministeren ved, har man som folketingsmedlem og minister ikke særlig lang ferie.
Det er ikke noget med, at vi holder ferie i 3 måneder, som der er nogen der påstår, så vi kan sagtens arbejde, efter at møderne i Folketingssalen er sluttet.
Så lad os få løst de her problemer hurtigst muligt, så folk i hvert fald kan få en fair behandling, som de kan forstå, også flygtninge og indvandrere, nemlig at der er konsekvenser, hvis ikke man samarbejder.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-03:
Det blev straks bedre i anden runde, og det skal man kvittere for.
Jo, der er behov for at se på, om der kan gøres mere, ikke mindst at sætte mere effektivt ind.
Det er jeg sådan set villig til at diskutere, både i forhold til kommunernes sanktionsbestemmelser, men ikke mindst også i forhold til den enkelte.
Hvad enten det er en dansker, eller det er en med ikkevestlig baggrund, synes jeg, det er helt afgørende, at der ikke accepteres en eller anden laissez faire-holdning, som hr. Ib Poulsen giver udtryk for.
Det kommer jeg så til at tage initiativ til at drøfte med Dansk Folkeparti.
Ib Poulsen (DF), 2017-05-03:
Jamen når vi ser i udsendelsen, at Saleem dropper ud af det ene praktikforløb efter det andet, fordi man kan gøre det og det ikke har nogen konsekvenser, så har vi et system, som regeringen har stået fadder til, som ikke virker.
Og det er jo det, vi spørger ind til.
Man har sendt nogle breve til kommunerne om, at de skal stramme op osv., men vi kan ikke se, at der er sket nogen store ændringer derude, og det er bare det, vi spørger til.
Kan vi ikke få noget mere håndfast om, hvordan man vil tackle det her i forhold til at få flere aktiverede, end vi ser nu, og få den der laissez faire-tilgang, som flygtninge har til at komme i praktikforløb, stoppet.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-03:
Nu gik det jo ellers lige så godt.
Der var en åben dør til hr. Bent Bøgsted, der blev løbet helt ind, og der var en håndsrækning til Dansk Folkeparti, og det skal man da nogle gange passe på med at give.
Men jeg lever fuldt op til det, jeg har svaret hr. Bent Bøgsted.
Jeg er helt åben over for det.
Måtte der være andre ting, vi skal drøfte ved samme lejlighed, så gør jeg også gerne det.
Men jeg har den holdning, at det er afgørende, at man kommer ud og er en del af det danske arbejdsmarked for at være med til at bidrage i stedet for at sidde på passiv overførselsindkomst.
Det synes jeg ikke vi kan acceptere.
Ib Poulsen (DF), 2017-05-03:
Tak for det.
Ikke nok med at kommunerne ikke bliver sanktioneret af regeringen, men den enkelte flygtning bliver jo heller ikke sanktioneret, og jeg ved ikke, hvordan regeringen stiller sig til det.
Jeg synes ikke, vi får et ordentligt svar.
Der er det her stort opsatte system, hvor man vil, at flygtninge skal i arbejde fra dag et, men vi kan jo se, at beskæftigelsestallene skriger til himlen.
Der er i hvert fald plads til forbedring.
Så jeg vil bare spørge regeringen, om man ikke synes, at det, man har leveret indtil nu, er en fiasko.
Og der er meget, der tyder på, at det ikke er tilfældet.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-03:
Nu er det jo heldigvis sådan, at hr. Bent Bøgsted og jeg tilbringer rigtig, rigtig mange timer sammen hver eneste uge – undtagen indtil videre sommerferien, men det kan også være, det kommer.
Jeg er helt enig i, at der er behov for, at vi ser på det her regelsæt, både i forhold til hvordan kommunerne gør det bedre og mere konsekvent, men også hvad der potentielt kan gøres i forhold til yderligere opstramning og præcisering, så man også som enkeltperson ved, hvordan og hvorledes man bliver sanktioneret.
Og det var jo lige præcis det, som hr. Bent Bøgsted startede med at stille spørgsmål om.
Bent Bøgsted (DF), 2017-05-03:
Tak for det.
Det er svært at være uenig med en minister, der egentlig erkender, at der er behov for ændringer.
Som jeg har forstået ministerens tilgang til det, er ministeren klar til at holde et møde om, hvordan vi strammer op på de her regler og får ændret lovgivningen, og det skal ministeren have tak for – hvis jeg har forstået det rigtigt.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-03:
Jamen altså, jeg har svært ved at opnå den store uenighed med hr. Bent Bøgsted i den længere redegørelse, der nu kom.
Det er helt uacceptabelt, hvis man af en eller anden grund mener, at man f.eks. ikke skal tage imod en ordre fra en kvinde.
Som jeg sagde, har jeg ikke set udsendelsen i sin fulde længde, men jeg er da helt åben over for at diskutere, om der er behov for at gøre yderligere.
Når man er inviteret og er i Danmark, fordi der er et sted, man er flygtet fra, så skal man altså også bidrage til det her samfund, hvis man kan, og vi må prøve at diskutere, om der kan gøres yderligere.
Det er jeg sådan set villig til at gøre, så jeg rækker hånden frem til den diskussion.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-05-03:
Tak for det.
Det er muligt, at man ikke kan redde verden med moral, men det er da et godt sted at starte, tænker jeg.
Og derfor kunne jeg jo godt stadig væk tænke mig at høre, om ministeren synes det er en god situation, vi står i nu.
Er det en passende omgang med de penge, som hårdtarbejdende danskere leverer til SKAT?
Nogle af pengene forsvinder så ud på Jersey eller andre lyssky bananrepublikøer og forsvinder simpelt hen ud af det danske system.
Synes man, det er en god tilstand eller en knap så god tilstand?
Og hvis ministeren så skulle mene, at det er en knap så god tilstand, så kunne jeg selvfølgelig godt tænke mig at høre, hvad man har tænkt sig at gøre fremadrettet for at få en bedre tilstand.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-03:
Vi kender jo ikke alle eksemplerne konkret.
Nu skal jeg lige se, om jeg kan finde det konkrete tal.
Hvordan det så forholder sig med den konkrete skattebetaling i de enkelte tilfælde kan jo være mere kompliceret end som så at finde ud af.
Det, vi har fokus på, er, hvad man kan gøre, for det er jo det, jeg som minister kan levere.
Jeg kan jo ikke levere noget kun ved at komme med en moralsk tilkendegivelse; jeg kan levere noget, i forhold til hvad det er for en lovgivning og hvilke regler der er.
Og der er det bare, jeg også er nødt til at henvise til, hvordan reglerne er, bl.a. i forhold til EU.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-05-03:
Tak for svaret.
Det var jo ganske glimrende.
Det var desværre bare ikke helt svaret på det, jeg spurgte om, fordi jeg ville gerne høre ministeren, om han synes det er passende omgang med skatteborgernes penge.
Altså, jeg er udmærket klar over, at der er en juridisk vinkel på det, som går på, at konstruktionerne kan være lovlige, og at skattetænkningen kan være lovlig, men det ændrer jo ikke ved, at der jo tilsyneladende har været for 4,4 mia. kr. eksempler på, at penge er havnet i skattelylande.
Synes ministeren, at det er passende omgang med skatteborgernes penge, at det er moralsk rigtigt?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-03:
Mange tak for spørgsmålet.
Lad mig allerførst slå fast, at alle skal svare den skat, som de skal betale ifølge lovgivningen.
Det håber jeg at vi alle sammen er enige om.
At der så er tilfælde, hvor en virksomhed har en ejerstruktur sammen med en udenlandsk koncern, som ligger i et bestemt land, betyder ikke nødvendigvis, at der er tale om, at der betales en ukorrekt skat.
Når der bliver betalt den korrekte skat, kan alle virksomheder som udgangspunkt lægge billet ind på de opgaver, som kommunerne udbyder.
Når det gælder mulighederne for at lægge vægt på andre forhold, som f.eks. hvor virksomheden skattemæssigt hører til, så er det lidt sværere.
Og det skyldes bl.a., at EU-reglerne på området indebærer, at de krav, som det offentlige stiller, skal være knyttet til det konkrete køb og ikke til virksomheden.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-05-03:
Tak for det.
Synes ministeren, at det er passende omgang med skatteborgernes penge, at kommunerne bruger 4,4 mia. kr. på leverandører med ejerskab i »verdens værste skattelylande«, jf. artiklen i bladet Kommunen, nr. 10, side 12?
Synes ministeren, at det er passende omgang med skatteborgernes penge, at kommunerne bruger 4,4 mia. kr. på leverandører med ejerskab i »verdens værste skattelylande«, jf. artiklen i bladet Kommunen, nr. 10, side 12?
Thomas Jensen (S), 2017-05-03:
I forbindelse med de her to spørgsmål, der ligger meget tæt op ad hinanden, vil jeg faktisk godt stoppe spørgsmålene her, for vi har været rundt omkring det, der var vigtigt for mig at få svar på.
Så tak til ministeren for besvarelsen.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-03:
Det er jeg meget enig i.
Det Blå Danmark sikrer arbejdspladser og valutaindtægter og er med til at finansiere vores velfærdssamfund i Danmark.
Jeg vil altid være bannerfører for at sikre Det Blå Danmark bedst mulige vilkår.
Vi ser i regeringen nærmere på de anbefalinger, som vækstteamet har givet os, men jeg kan sige, at vi ser store perspektiver i brug af nye teknologier og digitalisering af Det Blå Danmark.
Og som jeg har nævnt også i anvendelsen af havets ressourcer.
Jeg er samtidig optaget af at sikre konkurrencedygtige vilkår for Det Blå Danmark.
Vi skal også have sikret den nødvendige kompetenceudvikling, så erhvervet har adgang til de kompetencer, der skal til, for også i fremtiden at videreudvikle produkter og serviceydelser.
Derudover er markedsadgang central for det her store eksporterhverv.
Det Blå Danmark er allerede stærkt til stede på det globale marked, men jeg ser et potentiale i yderligere at åbne døre via myndighedssamarbejde og markedsføring af danske løsninger.