runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2019-04-23:
Tak for det, formand.
Det er rigtigt, som der lige blev sagt, at det er atypisk, at vi har den her diskussion i Folketingssalen.
Det er sådan, at den 4. april havde vi sagen i Finansudvalget, og vi har også afgivet betænkning.
Det er jo en betænkning, hvor alle Folketingets partier indstiller det til vedtagelse.
Men så er det jo fuldstændig rigtigt, som det lige blev sagt af ordføreren for Socialdemokratiet, at det er med anmærkninger fra Rigsrevisionen i forhold til skatteområdet.
Det er i hvert fald ikke nyt, at der er udfordringer på skatteområdet.
Men man må sige her, at det selvfølgelig er en meget skærpende omstændighed, at Rigsrevisionen på den måde er nødt til i forbindelse med regnskabet at tage forbehold for det.
Det har vi selvfølgelig taget til efterretning i Finansudvalget, og det har vi også gjort i Dansk Folkeparti, og vi er fuldstændig enige i, at der ligger et arbejde foran os.
Vi er jo også i gang på tværs af partier med at rette op på de udfordringer, som der er i det danske skattevæsen.
Kristian Jensen (V), 2019-04-23:
Allerførst vil jeg sige, at jeg synes, det er passende at diskutere det her.
Jeg er bare overrasket over, at et så beskedent lovforslag omkring udskydelse af en revision har medført så stor en diskussion, når vi ved, at vi kommer tilbage til det senere.
I forhold til det andet vil jeg sige, at man jo altid kan lave en lovændring uden at basere det på viden.
Det kan man altid gøre.
Så selvfølgelig ville man kunne lave en lovændring.
Man ville bare ikke have en viden, der gjorde, at man vidste, om myterne og fortællingerne om f.eks. benzinafbrænding og andet er rigtige eller bare er myter.
Derfor mener jeg ikke, at det saglige grundlag for at gennemføre en revision af budgetloven er til stede i dag, men at det vil være det, når vi møder ind til folketingssamlingen 2019-20.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-23:
Det var jo rigtig mange ord til et emne, som det åbenbart ikke var passende at vi diskuterede i dag, fordi vi kun skulle diskutere, om revisionen skulle udskydes eller ej.
Jeg synes, det er en glimrende anledning til at diskutere noget, der har så store konsekvenser for så mange mennesker, og som er en vigtig og integreret del af vores økonomiske politik.
Anders Johansson (KF), 2019-04-23:
Jo, men det går vel begge veje.
Altså, det er jo et problem, når man ikke overholder de aftaler, som der bliver indgået.
Jeg siger heller ikke, at budgetloven er perfekt, men jeg siger bare, at inden vi tager stilling til, om vi skal lave noget om, så vil jeg gerne have, at vi har de analyser, som Finansministeriet er ved at foretage.
Og det er jo det, som man med lovforslaget her beder om, nemlig at få fremlagt de analyser i næste folketingsår.
Det er sådan set bare det, jeg siger: Lad os nu afvente dem, og så kan vi tage diskussionen om, hvordan vi eventuelt kan gøre tingene bedre.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-23:
Men som hr. Joachim B. Olsen også var inde på, og som jeg faktisk er enig i, er det ikke i orden at bruge en masse – og det er ordføreren også inde på – penge, som der ikke er grundlag for, fordi det ligger uden for det, man har aftalt.
Men det må da være et lige så stort problem, at man har et underforbrug på velfærden på 31 mia. kr., fordi man har lavet en bestemt struktur, som gør, at man simpelt hen ikke tør nærme sig det, man har aftalt, af frygt for repressalier og konsekvenser.
Er det ikke et lige så stort problem, altså at noget af det, som vi har aftalt, og som det var meningen skulle komme borgeren til gode i form af velfærd, borgernær velfærd for 31 mia. kr., heller ikke bliver leveret?
Er det ikke også et problem?
Anders Johansson (KF), 2019-04-23:
Vi har den holdning, at budgetloven er rigtig god.
Den har været et rigtig godt værktøj også til at sikre, at man i modsætning til tidligere, hvor man jo havde store problemer med at overholde budgetterne og de aftaler, der var indgået, i højere grad begyndte at overholde dem.
Det synes vi er rigtig positivt.
Men jeg vil jo sige, at det ikke betyder, at vi ikke kan gøre tingene bedre.
Det er sådan set bare det, som jeg appellerer til at vi gør i næste folketingssamling, når vi får den her revision, som så udsættes med vedtagelsen af det lovforslag, vi behandler nu.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-23:
Så analyserne er ikke færdige?
Betyder det så, at heller ikke De Konservative har nogen som helst holdning til budgetloven og hvordan den er skruet sammen eller burde være skruet sammen?
Det er ikke sådan, at der ikke er nogen ude i kommunerne, der har gjort sig nogle tanker om, hvordan budgetloven er skruet sammen.
Så har De Konservative ikke nogen holdning til, om der er nogle ting, der kan forbedres ved den nuværende budgetlov?
Hans Andersen (V), 2019-04-23:
Jeg tror, at Enhedslisten skulle se at komme lidt mere i – hvad kan man sige – virksomhedspraktik ude i en privat virksomhed, der er sat i verden for at tjene penge.
Og hvis den pågældende private virksomhed ønsker at tjene penge, så søger den virksomhed selvfølgelig de bedste kandidater.
Om det så er ved brug af www.jobnet.dk eller andre rekrutteringskanaler, vil jeg ikke blande mig i.
Men jeg er helt overbevist om, at de er optaget af at få de bedste kandidater, for det er det, der giver den største vækst og dermed også velstand.
Så jeg er helt tryg ved, at de danske virksomheder generelt godt kan håndtere det her uden at skulle pålægges forskellige ordninger fra Enhedslistens side.
Kristian Jensen (V), 2019-04-23:
Og så vil jeg bare gentage, at jeg egentlig var glad for, at vi en overgang havde en national aftale, et bredt kompromis på skatteområdet og ro på området.
Det er der så nogle der er gået væk fra igen efterfølgende.
Jeg håber, vi kan komme tilbage til det.
For jeg tror på, at det er det, som skattevæsenet har brug for.
Efter perioder, hvor der både har været markant nedgang i antallet af beskæftigede – det ved jeg, fordi jeg selv sad som minister tilbage for 9 år siden og tidligere – og nu de senere år har været markant fremgang i beskæftigelsen, så er der altså brug for, at der er en større afklarethed, gerne bredt politisk, for, hvad fremtiden er for skattevæsenet.
Rune Lund (EL), 2019-04-23:
Der tror jeg desværre ikke, jeg fik den meget klare melding, og det er jeg faktisk frygtelig ked af.
For det betyder, at der stadig væk er usikkerhed om skatteforvaltningens budget for 2020, og at der først meget sent – vi snakker altså på den anden side af sommerferien – vil komme en eller anden form for foreløbig afklaring.
Jeg kunne i virkeligheden godt tænke mig, at der blev lavet en politisk aftale eller en forståelsestekst, hvor man sagde: Det niveau for driften, vi har i 2019, er gulvet for 2020, sådan at der ikke bliver skabt den usikkerhed, som gør, at folk begynder at søge væk eller lede efter andet arbejde, eller at chefer måske efter sommerferien begynder at overveje, om de har råd til at videreføre midlertidige stillinger osv. osv.
Så er der spørgsmålet om midlertidige investeringer.
Jamen dem er der masser af, der udløber hele tiden.
Det er jo hele måden, man investerer i it-systemerne på, og det er, kan man sige, anlægsinvesteringer.
Men der må vi jo også bare sige, at vi i Finansudvalget kan se af de aktstykker, der er, at der vil komme mange, mange flere investeringer til, også bare inden for det her kalenderår.
Så midlertidige bevillinger er jo noget, som vi vil se løbende blive lagt oven i det budget, der er, fordi det simpelt hen er nødvendigt.
Kristian Jensen (V), 2019-04-23:
Jeg sagde blot, at der i 2019 er nogle engangsudgifter, som vedrører det nye ejendomsvurderingssystem, og som derfor i mine øjne ikke nødvendigvis skal videreføres fremadrettet.
Så sagde jeg videre, at vi i august måned vil lægge frem, hvad vi mener der skal være.
Så jeg lægger mig ikke i dag fast på et niveau.
Men jeg tilkendegiver, at vi er villige til også fremadrettet at investere de penge, der er nødvendige, i at sikre, at skatteforvaltningen har både den individuelle og den kollektive retssikkerhed for øje.
Den individuelle vil sige sikkerheden for, at den enkelte skatteborger betaler det rigtige, man skal, og ikke mere, og den kollektive, der handler om, at det gør naboen også; altså, at både hvad angår skatteopkrævning, men også inddrivelse, kan man stole på, at de regler, der gælder for en selv, også gælder for det omliggende samfund.
For hvis først den kollektive retsfølelse på skatteområdet forsvinder, vil der være rigtig mange, der vil forsøge at bruge alle mulige smuthuller eller krumspring eller ulovligheder for at undgå at betale det, man skal til fællesskabet.
Rune Lund (EL), 2019-04-23:
Det er jo et af de områder, som har fået meget lidt, mens nogle af de områder, der blev styrket, f.eks. har været ejendomsvurderingssystemet, og grunden til, at vi bl.a. foreslår det, er jo, at vi kan se, at skattekontrolmedarbejderne, når de går på arbejde, så simpelt hen skovler penge ind.
Specielt i forhold til nogle kontrolprojekter på momsområdet er det helt vilde summer, som hver enkelt skattemedarbejder hiver hjem, og der er det bare mærkeligt, at man ikke har lidt mere styring af økonomien, altså ud fra kroner i kassen-princippet, sådan som man f.eks. gør det i kommunerne, hvor man kan se, at der virkelig er en fornuftig business case i at ansætte nogle flere kontrolmedarbejdere.
For dem, der er der, har noget at lave, fra de møder om morgenen, til de går hjem om eftermiddagen, og der er masser af arbejdsopgaver, de ikke når, og hvis de havde kunnet nå dem, ville det have givet et meget stort ekstraprovenu.
Så de ekstra medarbejdere, der er brug for, er faktisk til skattekontrollen, som ikke har fået så meget.
Men jeg må lige gribe fat i noget af det, som finansministeren sagde.
For det, jeg faktisk hørte, var i virkeligheden, at finansministeren sagde, at der egentlig vil ske en videreførelse af bevillingen i 2020.
Det er i hvert fald det, der er finansministerens mål, og så er der nogle enkeltudgifter, nogle engangsinvesteringer, der ligesom skal trækkes fra i forhold til det gulv, der vil ligge.
Er det sådan, det skal forstås?
For hvis det er det, der er besluttet, så synes jeg egentlig, at finansministeren skal sige det lidt højere, for det vil i høj grad give en ro udeomkring i skatteforvaltningerne.
Kristian Jensen (V), 2019-04-23:
Jamen jeg ser meget frem til, at Skattekommissionen kommer til at redegøre for, hvem der har truffet hvilke beslutninger på hvilke tidspunkter undervejs.
Så det var egentlig et svar på nogle kommentarer, der var.
Jeg anerkender fuldt ud, at Statsrevisorerne har haft en meget sober tilgang til diskussionen her – den saglige tilgang, at vi har et fælles ansvar for og en fælles interesse i, at det grundlag, som statsregnskabet hviler på, er så korrekt som muligt.
Hans Andersen (V), 2019-04-23:
Tak for det.
Jeg vil starte med at glæde mig over, at vi har et stærkt statsregnskab for 2017.
Et overskud på 30,8 mia. kr. efterfulgt af et overskud på 41,8 mia. kr. i 2018
vidner jo om, at vi har en stærk økonomi.
Men det er klart, at vi skal se med stor alvor på Rigsrevisionens forbehold over for § 38 om skatter og afgifter i statsregnskabet for 2017.
Det er også noget, som vi i Venstre er optaget af at følge meget tæt.
Vi har også prioriteret at tilføre skatteområdet ekstra ressourcer over en periode – omkring 12 mia. kr.
Jeg kan også fortælle, at samarbejdet mellem Finansministeriet og Skatteministeriet er styrket.
Det var der også behov for.
Der er jo også nedsat følgegrupper, hvor Skatteministeriet løbende orienterer om regnskabsaflæggelse for § 38, og der er nedsat et samarbejdsforum mellem Finansministeriet og Skatteministeriet.
Så må vi jo også erkende, at det ikke er et problem, der er opstået sådan hen over natten.
Det er et problem, som vi har et fælles ansvar for at løse, men også har været fælles om at stå model til og se på, og vi må jo erkende, at vi ikke har været opmærksomme nok på at få sat ind over for problemerne.
Men nu skal de løses.
Der bliver tilført flere penge til skatteområdet.
Der bliver ansat mange mennesker, der bliver rullet it-systemer ud.
For vi kan ikke og skal ikke leve med, at der bliver skabt tvivl om statsregnskabet.
Det ønsker vi ikke i Venstre.
Derfor handler det om nu, at vi bevæger os i den rigtige retning, men det er jo ikke nogen snuptagsløsning.
Det er et langt, sejt træk, der skal genoprette vores tillid, som også den socialdemokratiske ordfører nævnte, altså tilliden til, at man betaler sin skat og hverken betaler mere eller mindre end det, man skal; man betaler den også til tiden, og man regner med og forventer og kan også forvente, at naboen gør det samme.
Så med de ord vil jeg sådan set støtte forslaget.
Anders Johansson (KF), 2019-04-23:
Tak for det.
Det er rigtigt, som flere ordførere har været inde på, at det er en lidt usædvanlig fremgangsmåde, men jeg hæfter mig også ved, at der er et enigt udvalg, som også indstiller statsregnskabet til godkendelse.
Det er klart, at fra konservativ side har vi selvfølgelig også set med bekymring på, at Rigsrevisionen har fundet den her anledning til at tage forbehold for det, der vedrører skatter og afgifter, og det er selvfølgelig alvorligt.
Jeg vil så også sige, at vi jo har drøftet det her rigtig mange gange i salen, og over de senere år har vi også ad flere omgange bevilget flere penge til at genopbygge skatteforvaltningen, til at tage initiativer, som gør, at der kommer flere muskler i skattevæsenet, men også at der kommer nogle flere ansatte.
Men det kommer selvfølgelig til at tage lang tid.
Men når det er sagt, glæder det mig egentlig, at det er noget, vi ofte bredt set kan blive enige om herinde, når vi arbejder med de her ting, som skal genoprette skattevæsenet.
Det kræver – tror jeg i hvert fald – et samarbejde på tværs af partierne og også på tværs af blokkene for den sags skyld, hvis vi skal have genoprettet danskernes tillid til skatteforvaltningen.
Det er jo meget afgørende, at der er tillid til den institution.
Så derfor er det også rigtig godt, at det er et enigt udvalg, der har lavet den her betænkning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-23:
Nogle af os, der er finansordførere, er også skatteordførere eller har i hvert fald siddet med ved nogle af de mange forhandlinger, der har været ovre i Skatteministeriet for at få rettet op på de massive problemer, der er i skattevæsenet.
Og det er jo også en del af det arbejde, som vi har diskuteret det seneste år i forhold til statsregnskabet for 2017 og de meget kritiske bemærkninger, der er kommet fra Statsrevisorerne.
Og vi havde også Statsrevisorerne på besøg i Finansudvalget for nylig, hvor det jo også blev understreget, at når man tager de skridt og møder op og i den grad understreger, at det her er alvorligt, så er det jo ikke noget, man gør jævnligt eller på årlig basis.
Så det er alvorligt, og det er alvorligt, at Rigsrevisionen har taget et generelt forbehold for § 38. Skatter og afgifter.
Men som flere af mine kolleger også har været inde på, indstiller vi jo så alligevel, at statsregnskabet for 2017 godkendes.
Men jeg vil gerne understrege, at vi – sådan som jeg også opfatter det, der er kommet fra mange af mine kolleger fra de andre partier – tager det her aldeles alvorligt.
Og en del af løsningen er, at vi får bemandet skattevæsenet med nok folk og på den rigtige måde, fordi det både er så afgørende for tilliden til vores økonomi, tilliden til, at vi som politikere kan sikre de indtægter, der skal til, men også tilliden til, at borgernes penge bliver forvaltet på en ordentlig måde.
Og i det arbejde udestår der stadig væk rigtig, rigtig meget.
Det synes jeg man ærligt skal sige.
Men fra SF's side indstiller vi altså også, at statsregnskabet godkendes.
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-23:
Og jeg har fornøjelsen af at være indskiftet.
Det ville normalt være Christian Poll, vores finansordfører, der stod her, men han står midt i en debat i Nordsjælland, så jeg vil bringe hans ord videre.
Alternativet har fulgt debatten om problemerne på skatteområdet med bekymring og ser med alvor på, at Statsrevisorerne er bekymrede, og at Rigsrevisorerne har taget et generelt forbehold for, om § 38 er rigtig.
Vi står imidlertid bag betænkningen fra et samlet Finansudvalg og noterer os, at der ifølge skatteministeren er fremgang i udarbejdelsen af 2018-regnskabet for § 38, og at Rigsrevisionen mener, at der er sket en betydelig reduktion i usikkerhederne i forhold til udarbejdelsen af 2018-regnskabet.
På den baggrund indstiller Alternativet statsregnskabet for finansåret 2017 til godkendelse.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-04-23:
Det er jo en lille smule usædvanligt, at vi står nede i salen og taler om godkendelse af statsregnskabet, men det gør vi, og det er fint.
Normalt var det noget, vi havde klaret i udvalget, som jo også har afgivet betænkning, hvor et enigt udvalg indstiller, at statsregnskabet for 2017 godkendes, præcis som også Statsrevisorerne og Rigsrevisionen har anbefalet, på trods af at der er det her forbehold omkring § 38.
Det er jo almindeligt kendt, at der desværre har været problemer i skatteforvaltningen.
Heldigvis er der jo også et bredt flertal i Folketinget, som erkender det.
Derfor er der også blevet taget rigtig, rigtig mange initiativer for at få en genopretning af skatteforvaltningen.
Det er nødvendigt.
Men statsregnskabet indstiller vi altså også til godkendelse.
Henrik Sass Larsen (S), 2019-04-23:
Tak for besvarelsen.
Jeg vil bare lige for god ordens skyld sige, at jeg i hvert fald på vegne af Socialdemokratiet forsøgte at holde en ikke polemisk ansvarspådragende tale.
Men det mere var det principielle spørgsmål, vi kom ind på her.
Så jeg vil bare sige, at Skattekommissionen jo kommer til at kigge på, hvem der har ansvaret for, at vi er endt med den her misere.
Det er så til den tid.
Det, som var ærindet – også, tror jeg, på vegne af Statsrevisorerne –
var, at der sådan set bare kommer orden i den konkrete, helt almindelige bogføring, sådan at vi ved, hvad der er rigtigt, og hvad der er forkert, og ikke nogen særlig stillingtagen til, om underskuddet var stort eller lille.
Det var sådan set ikke nogen politisk markering af det, men jeg siger bare sådan helt fredeligt og stille, at hvis vi ikke kan stole på det, begynder det at knibe for os alle sammen.
Så det var det, der var ærindet her, og ikke nogen sådan bebrejdelse eller ros eller andet i forhold til bestemte regeringers gøren og laden i den her forbindelse.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-23:
Det er bare for at forstå De Konservatives udmelding: Det er altså så en klar afvisning af forslaget.
Er det sådan, det skal forstås?
Hans Andersen (V), 2019-04-23:
Tak for det.
Finansministeriet har igangsat en række undersøgelser som forberedelse til revisionen af budgetloven.
Det handler bl.a. om undersøgelser af mindreforbrug, eventuelle tendenser til benzinafbrænding og mindstekravet til underskudsgrænsen.
Der er altså tale om emner, som er ganske relevante i forhold til budgetloven, og da disse undersøgelser endnu ikke er færdige, mener vi, at det eneste rigtige er at udsætte revisionen af budgetloven til næste folketingssamling, så vi på den måde kan få et mere solidt grundlag for en kommende revision.
Det var bemærkningerne.
René Christensen (DF), 2019-04-23:
Jamen vi er jo der, hvor SF er kommet til nu.
Det er også derfor, vi ikke er en del af forligskredsen.
Vi syntes, at der var behov for en form for overholdelsesaftale med kommunerne.
Når man har indgået en aftale, skal man også overholde den.
Vi syntes, den var for firkantet, eksempelvis i forhold til sådan noget som anlæg.
Jeg tror, alle ved, at hvis man planlægger at bygge en skole, kan det godt være, at man planlægger at bygge den om 4 år, men så sker det ikke om 4 år, så sker det først om 5 år, og så har man udbetalingen på et andet tidspunkt.
Og der vil det jo være oplagt, at man f.eks., når man kigger på anlæg, har sådan en gennemsnitsbetragtning over en flerårig periode.
Om det så skal være 2 eller 3 år, skal vi ikke lægge os fast på.
Men vi er jo ikke en del af forligskredsen om budgetloven, netop fordi vi syntes, den var meget firkantet.
Dermed ikke sagt, at vi synes, at budgetloven er forkert, men det udgangspunkt, der var i 2012, var for firkantet, og det, som SF giver udtryk for i dag, er jo også, at det er man sådan set enig i.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-23:
Det er rigtigt, at lovforslaget her alene handler om netop en udskydelse, men fordi budgetloven er en vigtig lov og en, der har konsekvenser for vores kommuner – konsekvenser for, hvordan man økonomistyrer i sidste ende, og hvordan pengene også bliver brugt til velfærd ude i kommunerne – så er det jo en vigtig debat at have.
Og jeg synes også, at det, nu hvor vi står foran et folketingsvalg, jo er rart at høre, hvordan de forskellige partier stiller sig til nogle af de problemstillinger, der også har været i budgetloven.
Jeg vil gerne sige, at fra SF's side støtter vi det at have en budgetlov, det er fint, og at man skal overholde de rammer og de aftaler, der er blevet indgået.
Spørgsmålet er bare, om det er skruet bedst muligt sammen, og jeg synes, det bliver en lidt ærgerlig debat, hvis vi hele tiden kun henviser til, at der er sat et eller andet udvalg i gang, for vi er jo også som politikere sat i verden for at have nogle holdninger til noget.
René Christensen (DF), 2019-04-23:
Tak for det, formand.
Men vi er selvfølgelig ret interesseret i, hvad revisionen så kommer til at byde på.
Vi er jo ikke en del af forligskredsen, men det er da rigtigt, at der i den debat, der lige har været, viste sig nogle uhensigtsmæssigheder, men bestemt også nogle rigtig gode og fornuftige takter, i forbindelse med budgetloven.
Men hvad forslaget her angår, kan vi selvfølgelig støtte, at revisionen kommer på et senere tidspunkt.
Benny Engelbrecht (S), 2019-04-23:
Ja, for hensigten er jo fin, nemlig at det sikres, at man holder sig inden for de rammer, der overordnet set er aftalt.
Men jeg giver fru Lisbeth Bech Poulsen fuldstændig ret i, at hvis det så ender i, at man permanent underforbruger, jamen så er det jo uhensigtsmæssigt, helt sikkert.