runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2020-03-11:
Det ved jeg egentlig ikke helt om jeg er enig i.
Vores ambition fra Socialdemokratiets side af er ikke, at der i al fremtid skal komme nul flygtninge til Danmark.
Vores ambition er, at det skal ske kontrolleret gennem FN og ikke gennem menneskesmugling.
Det er også derfor, vi siger, at det pres, der er nu på Europas grænser, er lige præcis den måde, det ikke skal foregå på.
Vores ønske er, at vi holder de ydre grænser, at man ikke kan storme de fælles grænser.
Der er ikke fri indvandring til Danmark.
Den måde, man skal kunne komme hertil på, er ved at søge gennem en af de mange ordninger, vi har – der udstedte vi 70.000 opholdstilladelser sidste år – eller ved at man kommer kontrolleret igennem FN.
Derfor handler det om at gøre begge dele på samme tid.
Det handler om at holde de fælles ydre grænser, nedbringe den spontane asylstrøm og vise, at vi selvfølgelig er indstillet på at hjælpe det internationale samfund med at håndtere de flygtninge, der jo er.
Det handler primært om at hjælpe i nærområderne, men hvis vi kan styrke relationerne til tredjelande ved at håndtere migrationsstrømme, og hvis en del af prisen for det er, at vi også skal genbosætte kvoteflygtninge, synes jeg ikke, at man skal afvise det.
Vi har ikke truffet beslutning om, hvorvidt vi vil tage nogle i år.
Men det er nødt til også at være et værktøj i værktøjskassen.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-03-11:
Det er også en rigtig, rigtig god pointe, nemlig at vi skal skabe nogle rammer, der giver mening.
Vi har også løbende drøftelser af arbejdet med det og af at blive bedre til det.
Det tror jeg vi kan.
Jeg tror, at vi med udgangspunkt i de kæmpestore erhvervseventyr, der blomstrer i Danmark på det her felt, kan blive endnu bedre til skabe nogle ordentlige rammer.
Vi har også samtidig meget klart sagt, at der spiller robotter og droner en vigtig rolle, og det tror jeg på.
Mattias Tesfaye (S), 2020-03-11:
Uanset om vi har asylstop eller ej, vil vores udfordring jo være, at hvis vi skal sende folk tilbage over Middelhavet, skal der være nogen, der vil tage imod dem.
Det er det, der er vores ambition, for det ville være den praktiske måde, hvor vi kan få sat en prop i hullet og få forhindret menneskesmuglernes industri.
Jeg vil også sige, at den bevægelse fra et asylsystem, der bygger på spontane asylansøgninger, og så til et system, der handler om at hjælpe flere og mere i nærområderne, befinder vi os jo midt i, altså den omlægning af asylpolitikken.
I 2019 var der rekordlave asyltal, indtil videre ser det ud til, at de i 2020 er mindst lige så lave, faktisk lidt lavere.
Og for hver eneste asylansøger, der ikke søger asyl i Danmark, er vi i stand til at hjælpe endnu flere i nærområderne.
For en del af de penge, vi bruger på at behandle asylansøgninger i Danmark, går faktisk fra udviklingspengene.
Marie Krarup (DF), 2020-03-11:
Det er jo smukke ord, der bliver sagt, om, at man skal asylbehandle uden for Europa – det har vi hørt i meget, meget lang tid fra regeringen.
Men der sker jo ikke noget som helst – det er jo ikke muligt at etablere det.
Så samtidig med at man siger, at man har alle de her fugle på taget med et fint asylsystem, hvor folk skal kunne søge uden for Europa, så gør man jo ikke noget.
Og samtidig strømmer folk ind.
Mattias Tesfaye (S), 2020-03-11:
Der strømmer færre ind.
Mit bedste gæt vil være, at 2020 meget vel kan gå hen og blive det år i mange, mange år i danmarkshistorien, hvor vi lykkes med to ting, nemlig rekordfå asylansøgere og rekordmeget hjælp til rekordmange mennesker tæt på konflikterne.
Det er det, vi gerne vil hen i retning af.
Hvis vi skal løse problemets rod, er det rigtigt, at vi skal have flyttet asylansøgningerne uden for Europa og have etableret et modtagecenter.
Jeg synes ikke, det er rigtigt at sige, at der ingenting sker.
Det arbejder vi hårdt på, for det er det, der på lang sigt kan løse problemerne.
Marie Krarup (DF), 2020-03-11:
Det nytter jo ikke noget, at horsemor dør af sult, mens græsset gror.
Altså, det nytter ikke noget at søge efter en umulig løsning og så udskyde løsningen af de aktuelle problemer ved at sige, at der kommer en god løsning i overmorgen eller til næste år.
Så den her søgning efter at få en asylbehandling uden for Europa er rimelig håbløs.
Grunden til, at der ikke er så mange asylansøgere nu, er jo ikke regeringens politik.
Det er jo tilfældigheder – eller det er en meget anderledes indstilling over for migranter i f.eks. Algeriet, hvor jeg lige har været, og hvor de simpelt hen stopper dem fuldstændigt.
Vi vil jo se et større og større pres fra både Afrika og Mellemøsten i fremtiden, og i den situation vil regeringen stå uden nogen instrumenter til at stoppe en tilstrømning.
Marcus Knuth (KF), 2020-03-11:
Men kan ministeren så se noget paradoksalt i, at man samarbejder med os blå partier om en eventuel lukning af den danske grænse, hvis der igen opstår et pludseligt asylpres, men samtidig samarbejder med de røde partier om at åbne døren for op mod 500 kvoteflygtninge?
Det er da i mine øjne indbegrebet af at tale med to tunger.
Nu er det jo ikke mere end nogle få dage siden, at ministeren var i Bruxelles for at diskutere med andre EU-lande, altså diskutere netop den situation, der er ved grænsen mellem Tyrkiet og Grækenland, hvor Tyrkiet jo forsøger at sende titusindvis af asylansøgere og migranter ind over grænsen, måske netop for at sætte Europa i den samme situation.
Så det er jo ikke et urealistisk scenarie, vi har her.
Og så er det jo pænt af ministeren at opridse de juridiske værktøjer, som vi har i værktøjskassen.
Det var jo dem, som vi selv indførte som del af den blå regering dengang, og som Socialdemokratiet selvfølgelig stemte for.
Men mit spørgsmål er: Hvad gør man rent lavpraktisk, så vi ikke havner i en lignende situation?
For hvis der er en ting, som vi lærte af 2015, så er det, hvor hurtigt tingene kan skifte.
Det kom jo, jeg vil næsten sige som et lyn fra en klar himmel.
Så har man sendt bare én ekstra politimand ned til grænsen – én ekstra soldat?
Og hvis man ikke har gjort det, hvor hurtigt kan man så reagere?
Vil man først reagere, når folk vandrer op ad motorvejene igen – eller har man et beredskab klar, altså en detaljeret handleplan for at håndtere det, hvis der i morgen står flere hundrede asylansøgere ved den danske grænse, altså således at man kan reagere?
Kim Valentin (V), 2020-03-11:
Tak for det.
Når jeg stiller spørgsmålet, er det simpelt hen, fordi jeg jo ikke bare står i salen.
Jeg lytter også til, hvad der sker derude, og det er jeg i øvrigt sikker på at ministeren også gør; så det er slet ikke det.
Men det, jeg hører, er, at hvis man nu er en fri grundskole, kan man godt en gang imellem føle sig sådan lidt trådt over tæerne af ministeren ved ikke at blive inviteret med, og det vil jeg da bare sige.
I øvrigt vil jeg også rose temaet inklusion og sige, at det er et super vigtigt emne, og det er jeg glad for at vi er enige om.
Jeg husker fra min borgmestertid, at det var noget af det, der var vigtigst at arbejde med, så det kan jeg bare anbefale at man går videre med.
Men mit andet spørgsmål er: Når inklusion nu er så vigtigt for alle børn, uanset navnet på skolen, så kan det jo undre, hvorfor ministeren undlod at inkludere alle relevante skoler til årets Sorømøde.
Så vil ministeren ikke fortælle, om det er, fordi hun mener, at inklusion er mindre vigtigt for de frie grundskoler og efterskolerne?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-03-11:
Jeg mener, det er tre fuldstændig forskellige opgaver.
Hvis man er efterskole, er det én slags opgave, hvis man er friskole, er det en anden slags opgave, og hvis man er folkeskole, er det en tredje slags opgave.
For eksempel synes jeg, det havde været mærkeligt på den del, der handlede om at lave et stykke papir om samarbejdet mellem fri- og privatskoler og kommunerne, at invitere Danmarks Lærerforening og Skolelederforeningen ind, fordi lige i den sammenhæng synes jeg måske det var mere relevant at høre på friskoler og privatskoler.
På en eller anden måde kommer det til at lyde, som om at hvis ikke man er inviteret med til samtlige møder, betyder det, at man aldrig deltager i møder, der handler om det her, og det mener jeg simpelt hen ikke giver nogen mening.
Vi havde valgt, at temaet for årets Sorømøde, som i øvrigt var barberet tidsmæssigt ned, var inklusion i folkeskolen, og i den forbindelse mente jeg det var relevant, at vi tog et stort antal lærere og et stort antal pædagoger og i øvrigt handicaporganisationerne med ombord.
Det betød, at der var nogle andre, der var mindre plads til, hvis sæder var optagne, men som jeg ridsede op, har jeg mødtes med fri- og privatskoler og har i øvrigt udarbejdet et materiale om præcis sårbare børn og unge i fri- og privatskoler.
Selvfølgelig er det en vigtig opgave.
Kim Valentin (V), 2020-03-11:
Jeg forstår ikke helt, hvorfor man ikke bare kunne inkludere, om jeg så må sige, grundskoler og efterskoler på Sorømødet, når de har fuldstændig de samme problemer.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-03-11:
Vi er vel enige om, at bare fordi din egen partiformand og min egen partiformand ikke deltager i det møde, vi er i lige nu, så er der ingen af dem, der er ekskluderet.
De er simpelt hen bare ikke med, fordi de laver noget andet, og på andre tidspunkter deltager de så, fordi det er relevant at være her, og så er vi alle sammen sammen.
Jeg har ikke ekskluderet noget eller udelukket nogen fra en debat om inklusion.
Jeg har f.eks. også deltaget i Efterskoleforeningens bestyrelsesmøde.
Det vil sige, at jeg har mødtes med hele deres bestyrelse.
Der deltog Friskoleforeningen ikke, og der deltog Danmarks Lærerforening ikke, og der deltog handicaporganisationerne ikke, og der var rig lejlighed til at diskutere forskellige problemstillinger omkring efterskolerne.
Var det så en eksklusion af de andre?
Så hvis det var et spørgsmål om, at jeg ikke havde lyst til at drøfte de her problemstillinger med forskellige foreninger, så ville jeg synes der var et problem, og intet kunne ligge mig fjernere.
Jeg har været socialordfører i rigtig mange år, og det ligger mig utrolig meget på sinde, at vi får løst de her problemer.
Kim Valentin (V), 2020-03-11:
Jeg takker for det grundige svar, men jeg vil bare sige, at man kunne godt føle sig ekskluderet.
Det sidste af mine spørgsmål må så gå på, om ministeren har tænkt over de her ting.
Næste år er der jo også et Sorømøde.
Har ministeren tænkt sig at invitere de frie grundskoler og efterskolerne til mødet næste år?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-03-11:
Kun, hvis det er relevant.
Altså, deltagerlisten bliver sammensat ud fra, hvad det er for et tema, der er på.
Så det vil jeg ikke lægge mig fast på, ligesom jeg ikke vil lægge mig fast på, om handicaporganisationerne eller Danmarks Lærerforening eller nogen andre bliver inviteret til næste års Sorømøde.
Jeg har endnu ikke besluttet, hvad temaet er, og det der med bare at have en eller anden liste og så gøre, hvad man plejer, giver jeg ikke særlig meget for.
Jeg synes, vi skal være der, og vi skal give plads til lærere og pædagoger.
Dem har der været for lidt plads til i de år, der er gået.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi får involveret dem, der faktisk står og arbejder med tingene til hverdag, i stedet for kun at give plads til organisationsformænd – for at være helt ærlig.
På en eller anden måde indikeres det i spørgsmålet, at hvis ikke Dansk Friskoleforening og foreningen Danmarks Private Skoler deltager i samtlige møder, ministeren har, udelukker man dem, og derfor tænker jeg, at vi lige kan tage fat i den præmis først.
Jeg vil sige, at jeg har en rigtig god og i øvrigt løbende dialog med fri- og privatskolerne, men ligesom de ikke deltager i alle møder, er det også sådan, at f.eks. Danmarks Lærerforening og Skolelederforeningen heller ikke deltager i alle de møder, hvor fri- og privatskolerne deltager.
Indimellem er de til møde med hinanden, indimellem er det adskilt fra hinanden.
Jeg vil sige det sådan – bare så vi har et nogenlunde overblik – at Børne- og Undervisningsministeriet sammen med KL, Danmarks Private Skoler, Dansk Friskoleforening og Foreningen af Kristne Friskoler lige har fået udarbejdet et vejlednings- og inspirationsmateriale i samarbejde med hinanden, om hvordan man bedst muligt samarbejder fri- og privatskoler og kommunalforvaltninger imellem.
Det har faktisk primært fokus på netop samarbejdet mellem på den ene side kommuner og på den anden side privat- og friskoler om præcis sårbare børn og unge.
På de møder deltog Danmarks Lærerforening ikke, der deltog Skolelederforeningen heller ikke, der deltog KL i øvrigt heller ikke, og der deltog handicaporganisationerne heller ikke.
Det vil sige, at jeg jo på kryds og tværs mødes med forskellige folk, som på forskellig vis tager sig af den ene, den anden og den tredje del af vores skoleverden; det giver for selv.
Kan det være relevant med mellemrum at bringe alle parter sammen?
Det kan det i sagens natur, og når Sorømødet så ud, som det gjorde den her gang, var det, fordi jeg havde valgt at tage et meget stort antal folkeskolelærere og et meget stort antal pædagoger med i forhold til, hvad der normalt deltager på Sorømøder.
Det vil sige, at jeg skaffede ualmindelig meget plads til, at skolelærere og pædagoger kom ombord.
Derfor skaffede jeg rigtig meget plads til, at både forældre til børn med handicap og også lærere og pædagoger kunne deltage på årets Sorømøde – og når man giver plads til nogle, er der nogle andre, der ikke er plads til.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-03-11:
Hvilke handlingsplaner påtænker ministeren at sætte i værk for at udfolde mulighederne i »National robotstrategi.
Gode uddannelses-, forsknings- og innovationspolitiske rammer for robotteknologi i Danmark« fra februar 2020, og hvornår agter ministeren at iværksætte handlingsplanerne?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-03-11:
Jeg vil sige tak til hr. Jens Henrik Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti for det store engagement, der har bidraget enormt til, at vi nu har en ny national robotstrategi, der sætter fokus på en række områder, hvor uddannelse, forskning og innovation skal bidrage til at skabe gode rammer for udvikling og anvendelse af robotteknologier i Danmark.
Med strategien har vi sat flere konkrete initiativer i værk.
Det er regeringens ambition, at forskningen skal understøtte den grønne omstilling.
Derfor har vi med den brede politiske aftale om fordeling af forskningsreserven løftet de offentlige investeringer i grøn forskning og afsat 1,5 mia. kr. i 2020.
Herudover har vi prioriteret ca. 160 mio. kr. til forskning i nye teknologiske muligheder, som også kan gå til robot- og droneteknologiske projekter.
Vi har desuden netop offentliggjort et opslag af nye resultatkontraktmidler til godkendt teknologisk service for perioden 2021-2024.
Her indgår det som et positivt bedømmelseskriterium, at ansøgningerne understøtter strategiske dagsordener som f.eks. den nationale robotstrategi.
På rumområdet er der i januar blevet etableret et offentligt-privat partnerskab for global space exploration.
Det skal bl.a. arbejde for at bygge bro mellem danske interesser og kompetencer inden for robotteknologi og rumfart.
Inden for voksen-, efter- og videreuddannelse undersøger vi, om der er behov for nye initiativer for at understøtte kompetenceudvikling og omstilling af ansatte i virksomheder, som anvender robotteknologi.
Samarbejde mellem forskning og erhverv er vigtigt for at skabe udvikling og innovation i vores virksomheder, ikke mindst på robotområdet, hvor videnssamarbejde har været en af nøglerne til at skabe en førende robotindustri.
Det vil også komme robotområdet til gavn.
Til sidst vil jeg sige, at jeg generelt har fået positive reaktioner fra aktørerne på robotområdet.
Det er mit indtryk, at de er glade for, at vi har fået en samlet national strategi, der sætter retning for indsatsen.
Så endnu en gang tak for det store bidrag hertil.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-03-11:
Tak for svaret, som desværre ikke gjorde mig så forfærdelig meget klogere.
For når vi nu ser den nationale robotstrategi, ved jeg udmærket godt, at vi i efteråret udmøntede forskningsreserven og afsatte en masse midler, som potentielt kan komme nogle af de her områder til gode, og at der er tiltag i gang af forskellig art, som også vil kunne søges i den her kontekst.
Jeg kan undre mig over, at man ikke f.eks. på velfærdsområdet siger, at der er et potentiale, og at vi har brug for at udvikle velfærdsområdet og brugen af robotteknologi i f.eks. den sammenhæng.
Det er der ikke noget om hvordan man konkret vil understøtte.
I landbruget er der virkelig store perspektiver i at bruge robotter og droner meget mere.
Jeg har også hørt ministeren udtale det i flere sammenhænge.
Hvorfor er der ikke nogen plan for, hvordan vi vil gøre det; hvordan vi vil sikre, at vi kommer den vej?
Så det er egentlig det, jeg efterlyser med mit spørgsmål her.
Det er: Hvor er handlingsplanen?
Er det ikke sådan, at regeringen måtte have en vision, en plan for, hvad det er, vi skal have ud af det her, og hvor vi skal hen?
Vi havde møde i udvalget i går med Danmarks Forsknings- og Innovationspolitiske Råd.
I deres terminologi var det f.eks., da man besluttede at sætte en mand på månen.
Det satte gang i en hel masse.
Hvis vi nu besluttede her, at vi vil bruge robotter og droner, f.eks. i landbruget, f.eks. inden for velfærdsteknologien, og så massivt gik efter det, så kom der til at ske noget.
Hvor er den handlingsplan henne?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-03-11:
Parallellen til at sætte en mand på månen kunne jo også være, at vi skal i mål med den grønne omstilling, og derunder kunne vi sige, at robotter og droner spiller en meget afgørende rolle i nogle af de sammenhænge, f.eks. i landbruget, som både ordføreren og jeg selv har haft og fortsat vil have et stort fokus på.
Jeg tror på, det her er et redskab til at nå de politiske mål.
Det redskab skal vi bruge i alle de sammenhænge, hvor det overhovedet giver mening.
Det er, uanset om vi taler godkendt teknologisk service til vores virksomheder, eller om vi taler nedbrydning af den viden, der ligger i det her, og som vi skal have ud til virksomhederne for at skabe flere erhvervseventyr, som det vi bl.a. begge to besøgte på Fyn for nylig, da vi lancerede strategien.
Men det gælder også i forhold til den helt store klinge, når vi laver de klimahandlingsplaner, for så skal det her selvfølgelig tænkes ind.
Jeg ser det som et redskab til at nå politiske mål snarere end et mål i sig selv, men det er også der, jeg tror, det bliver rigtig stærkt.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-03-11:
Det, der er jo mangler, er at sige, hvad det så helt konkret er, vi vil gøre, for man kunne sagtens tage den grønne omstilling og sige, at det er det, det handler om; men hvor er det så, man konkret sætter ind i forhold til dronerne?
Når jeg tager det op, er det også, fordi et af de eksempler, vi for nylig har set, var den robot, der kan sterilisere operationsrum og andet på et sygehus, og som man nu køber i et kæmpe omfang i Kina.
De har rigtig, rigtig svært ved at få lov til at få dem testet på de danske sygehuse, fordi der ikke var en strategi, der sagde, at det vil vi, og at vi vil have det her ind.
Det er der, jeg savner en regering, der siger: Vi vil det her.
Benny Engelbrecht (S), 2020-03-11:
Der er i hvert fald ingen tvivl om, at vi er nødt til at have et klart billede af, hvad det er for en trafik, der kører på fremtidens veje, for at vi kan lave en konkret beregning på, hvilken effekt det så har, hvis vi bygger nye veje og udvider eksisterende veje.
Derfor hælder jeg mest til, at vi afslutter klimahandlingsplansforhandlingerne først og så derefter dykker ned i diskussionen om infrastruktur.
Nils Sjøberg (RV), 2020-03-11:
Vil ministeren venligst oplyse, hvilke overvejelser ministeren gør sig for at styrke den offentlige transport over den dansk-tyske grænse?
Benny Engelbrecht (S), 2020-03-11:
Indledningsvis vil jeg gerne sige, at det er vigtigt, at rammerne for den kollektive bustrafik over den dansk-tyske grænse er gode.
Og det mener jeg de er, i og med at Sydtrafik har hjemmel til at betjene grænseregionen og det forhold, at tyske busser i dag kører til Danmark.
At grænsekontrollen indimellem kan give nogle forsinkelser for bustrafikken er uundgåeligt, for selvfølgelig bliver busserne udtaget i den stikprøvevise kontrol.
Beslutninger om grænsekontrol er ikke et anliggende, der hører under mit ressort, og derfor kan jeg ikke svare på spørgsmål om det.
For så vidt angår forslaget, som står i spørgerens skriftlige uddybning af spørgsmålet om at etablere en busbane fra Wassersleben til Kruså, er det ikke helt klart for mig, hvad der helt præcist tænkes på.
Muligvis tænkes der på en prioriteret busbane i forbindelse med grænsekontrollen, således at rutebusserne kan køre uden om eventuelle bilkøer ved grænsen.
Det er ikke mit indtryk, at problemet med forsinkelser ved grænsen er så stort, at det berettiger udgiftskrævende tiltag.
Og jeg har også forstået det således, at Sydtrafik, som jo har en operatør, der kører over grænsen, ikke er blevet kontaktet af deres operatør, der kører den grænseoverskridende trafik, i forhold til at der skulle være et problem desangående.
Tak for ordet.
Kim Valentin (V), 2020-03-11:
Vil ministeren oplyse om baggrunden for ikke at invitere frie grundskoler og efterskoler til årets Sorømøde om inklusion, når knap 20 pct. af danske børn går i en fri grundskole, mens over halvdelen af eleverne i 10. klasse går på efterskole, herunder om ministeren mener, at inklusionsopgaven løses bedst ved at udelukke de frie grundskoler og efterskolerne fra at bidrage til den samlede diskussion om og løsning på inklusionsområdet?
Nils Sjøberg (RV), 2020-03-11:
Det konkrete spørgsmål drejer sig jo om, at Linie 1 fra Flensborg til Kruså har nogle ganske væsentlige udfordringer, i og med at de meget ofte må vente på grænsekontrollen, og det giver altså nogle ganske væsentlige udfordringer, som gør, at man overvejer, om Linie 1 skal lukke.
Derfor må jeg også konstatere, at det tilsyneladende ikke er et område, som ministeren sådan umiddelbart har tænkt sig at handle på, selv om bussen er en af de få kollektive transportmidler i grænseområdet, og som altså nu ser ud til at lukke.
Med over 13.000 danskere og tyskere, som pendler over grænsen hver dag, betyder det, at det kun vil føre til mere trængsel på vejene og på sporforbindelsen mellem Danmark og Tyskland.
Jeg vil derfor gerne høre, hvad regeringen helt konkret vil gøre for at styrke den kollektive trafik på området – altså hvad vil man helt konkret gøre?
Udfordringen ligger jo også i den transport, der er fra Tyskland til Danmark, i og med at en rigtig stor del af de pendlere, der kommer, rent faktisk er fra Tyskland, og det er den transport, der bl.a. er problemet.
Så jeg kan forstå, at ministeren ikke vil gøre noget for at styrke endsige bevare bussen over grænsen, selv om regeringen ellers gør meget ud af at gøre meget for miljøet.
Så jernbanen mellem Flensborg og Padborg bliver altså den eneste kollektive forbindelse mellem Danmark og Tyskland i det område her.
Jeg vil derfor gerne spørge: Hvornår planlægger ministeren så at iværksætte dobbeltsporet mellem Tinglev og Padborg, så vi kan få frekvensen af tog op?
Benny Engelbrecht (S), 2020-03-11:
Altså, spørgeren står her og finder på ting ud af den blå luft – sådan lyder det.
Der kører bus.
Sydtrafik kører en bus; deres operatør har ikke kunnet konstatere nogen udfordringer.
Så samarbejder vi i øjeblikket med den slesvig-holstenske regering, bl.a. om at øge muligheden for at køre eksempelvis batteritog over den dansk-tyske grænse – det har vi tidligere udsendt pressemeddelelse om, og det går jeg ud fra er spørgeren bekendt.
Og derudover undersøger vi i øjeblikket, om man kan styrke togdriften i øvrigt i det dansk-tyske grænseland.
Nils Sjøberg (RV), 2020-03-11:
Jeg kan forstå, at ministeren og jeg har nogle forskellige informationer, så derfor kan jeg næsten også forestille mig, at ministeren ikke vil gøre noget for at redde linje 1 fra Flensborg til Kruså, som ser ud til at lukke som et resultat af den her grænsekontrol – den efter min mening håbløse grænsekontrol.
Hvis det er tilfældet, vil det jo kun være rart at kunne gå herfra og sige tusind tak – der er ingen problemer; vi fortsætter, og vi får måske endda udviklet vores offentlige transport på området.