runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Hvis man ser på, hvad man gør i elsektoren, så er det sådan set helt normalt, at et elselskab informerer om, hvad det er for en miljøbelastning, der er på den strøm, man sælger.
Man kan så se på fjernvarmesiden, at der er der så ikke den samme praksis.
Det, der f.eks. sker i Aarhus, når man importerer træpiller til Studstrupværket og fyrer det af i fjernvarmen, er, at så kan Aarhus Kommune i sit CO2-regnskab betragte det som værende CO2-neutralt.
Det holder jo ikke i længden.
De træpiller, man importerer, er jo ikke CO2-neutrale.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-05-23:
Tak for spørgsmålet.
Jeg deler sådan set Enhedslistens betragtninger om, at det ikke er uden udfordringer at anvende biomasse.
Men vi er også af den opfattelse, at det her bedst reguleres internationalt.
Det at forestille sig en national lovgivning på det her område synes vi ikke er fornuftigt.
Det, der foregår på det her område, er jo på tværs af landegrænserne.
Derfor er vi også tilfredse med, at Dansk Fjernvarme og Dansk Energi har lavet nogle kriterier for import af biomasse og krav til, hvordan biomassen skal være.
Jeg kan ikke helt genkende det billede, som spørgeren giver her.
I forhold til energiaftalen tilbage fra 2012 forventede vi nogle resultater af den fremadrettede energipolitik frem mod 2020.
Og jeg kan bare sige, at på de helt afgørende parametre, bl.a. andelen af vedvarende energi, ligger vi jo højere end det, vi forventede i 2012.
Når vi ser på CO2-reduktionen, ligger vi også højere, end vi forventede, da vi indgik energiaftalen i 2012.
Jeg må bare sige, at uanset hvor jeg kigger hen i verden, er der stor respekt for Danmark.
Også i forhold til den lange række af undersøgelser, der er om den danske klima- og energipolitik, har Danmark ikke noget at skamme sig over.
Tværtimod, Jens Joel, burde vi i fællesskab være rigtig, rigtig stolte over Danmark og det, vi har nået i Danmark.
Jens Joel (S), 2017-05-23:
Vi er rigtig stolte over, hvor vi står.
Men der er jo ikke bred opbakning til og begejstring for, at man har halveret energiforskningen, det første år man var ved magten.
erhvervslivet
Ministeren siger, at jeg har tegnet et forkert billede, men der var jo ikke faktuelle fejl i det, jeg ligesom listede op – så har man gjort sig morsom over, at vi siger, at der er en række pligtopgaver.
En af tingene, det annoncerede ministeren i øvrigt for 8 måneder siden i pressen, ville han indkalde til et møde om, sådan – og der citerer jeg – at vi andre også kunne tage et ansvar for at få løst problematikken.
Det har så taget 8 måneder at få det møde.
Men vi får jo ikke papirer på forhånd.
Så det kan jo ikke undre nogen, at da vi sendte et brev i går, vidste vi ikke, hvad der ville blive diskuteret i morges. I øvrigt er der stadig væk ikke nogen diskussion om overskudsvarme, og der er stadig væk ikke nogen om landvind.
Vi siger bare i al beskedenhed, at vi har nogle opgaver, der skal løses, og det kan jo ikke hjælpe noget, at ministeren bliver sådan lidt børnefornærmet over det.
Vi prøver faktisk bare på at løfte den her dagsorden til det sted, hvor den faktisk rettelig burde være.
Det synes jeg vi har en fælles opgave i.
Men det kræver jo, at ministeren også kan anerkende, når der kommer kritik af noget, som faktisk kan kritiseres, og så kan man til gengæld også holde fast i de steder, hvor det går godt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-05-23:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil bare sige, at jeg ikke er børnefornærmet på nogen mulig måde.
Jeg har faktisk valgt den tilgang til mit arbejde som minister også at lytte til oppositionen, og det gør jeg i alle de her sammenhænge.
Det er jo også baggrunden for, at vi faktisk til morgen havde en drøftelse af en række af de her spørgsmål, både om elvarmeafgift og om overskudsvarme, også i forhold til elvarmeafgiften.
Jeg har også lovet, og det arbejder jeg hårdt for, at vi skal have fundet en løsning i forhold til landvind.
Og jeg har en ambition om inden for de kommende måneder at forelægge et forslag til drøftelse blandt forligspartierne.
Christian Poll (ALT), 2017-05-23:
Tak for det og tak for ministerens redegørelse.
Jeg hører også til dem, som er rigtig stolte af Danmarks klimaindsats, miljøindsats og vores energisystem, og jeg går ud og fortæller om det vidt og bredt, hvor jeg kan komme til det.
Det, der er interessant, og det, som vi taler om i dag, er, om de indsatser, der er sat i værk nu af den siddende regering, er dem, der batter, sådan at vi fortsat kører i højt tempo og er i front i verden.
Og det er faktisk ikke mit indtryk.
De tidligere spørgere har allerede nævnt nogle eksempler.
Jeg kan også nævne, at vi jo ikke får et reduktionsmål for 2030, og det synes jeg er en rigtig mærkelig situation.
For det første er det blevet lovet, og for det andet har vi Parisaftalen, som i den grad sætter en overordnet ramme, der burde gøre, at man siger: Så langt vil vi nå i 2020, i 2030 og i 2040 for at være i mål i 2050.
Det har vi undret os over.
Vi har også spurgt ministeren og fået svar, hvor vi får bekræftet, at det faktisk er et lavere ambitionsniveau.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-05-23:
Alene ambitionen om mindst 50 pct. vedvarende energi i 2030 af det samlede energiforbrug er et meget, meget ambitiøst mål.
Jeg tror ikke, der er mange lande ude i den store verden, der har det samme ambitionsniveau.
Når den fordeling foreligger, når der er en aftale i EU om, hvordan opgaverne skal fordeles mellem landene, kommer regeringen i løbet af efteråret med et katalog over tanker og ideer til, hvordan vi kan gøre mere på klimaområdet med en række tiltag på de områder inden for det ikkekvoteomfattede område, hvor Danmark får en opgave, der skal løses.
Christian Poll (ALT), 2017-05-23:
Jeg vil bare lige sige, at målet om 50 pct. vedvarende energi i 2030, som regeringen har sat sig, jo ikke er ambitiøst, heller ikke set i lyset af at teknologierne nu er ved at blive så billige.
Det har vi jo hørt om flere gange i debatten i dag; det er nærmest noget, der kommer til at give sig selv, fordi det nu bliver så billigt at opstille vedvarende energi og i hvert fald vil blive det for flere af teknologiernes vedkommende.
Men jeg vil gerne høre ministeren om, hvad ministeren så ser som et muligt ambitiøst energiforlig.
Hvilke elementer har det?
Og har de her MEP'er, som jeg nævnte i min tale, med deres nye rapport fra Europa-Parlamentet ikke ret i, at EU også skal stramme EU's mål og dermed vores?
Jens Joel (S), 2017-05-23:
Tak for det.
Tak til ministeren for indlæggene her.
Det virker nærmest, som om det er os, der har misforstået det totalt.
Altså, vi er mig bekendt det eneste land, der kom til Paris til det store klimatopmøde med et lavere mål, end vi havde året før.
Jeg har heller ikke hørt om andre, som halverede EUDP-midlerne, altså energiforskningsmidlerne, det første år man kom til.
Vi har lavet en energispareaftale, hvor man har sat målet ned.
Vi har rigtig nok fejret, at Kriegers Flak var den billigste havvindmøllepark
– det var de kystnære møller i parentes bemærket også, men dem ville regeringen så aflyse, fordi de var grimme.
Derfor har vi opfordret regeringen til at fastholde de styrkepositioner ved rent faktisk at tænke fremad og holde ambitionsniveauet.
Det var det, jeg refererede til, altså at grøn realisme i virkeligheden var blevet et sort selvmål, for jeg tror, vi risikerer at miste nogle af de styrkepositioner.
Man kan jo ikke mærke, at der er blevet skåret i energiforskningen, det første år eller det næste år.
Det er jo først de arbejdspladser, vi skulle have om 5 eller 6 år
, som kommer til at blive ramt af, at der er blevet skåret massivt ned.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-05-23:
Tak for spørgsmålet.
Nu skal EU først i gang med at få løst den her opgave på tværs af landene, og det er en stor opgave, der forestår der.
EU er det område i verden, der relativt set har påtaget sig den største forpligtelse i forhold til at reducere udledningerne, og der forestår en meget, meget stor opgave med at få håndteret dem.
I forhold til at nå 50-pct.s-målet i 2030 kan jeg bare sige, at det ikke bare er at knipse med fingrene og sige, at så når vi det mål.
Der skal massive investeringer til.
Gør vi ingenting, når vi 40 pct.
Der skal ganske meget til for at nå de sidste 10 pct., det svarer billedligt talt til, at der skal opføres en havvindmøllepark på størrelse med Kriegers Flak hvert eneste år i perioden fra 2020 frem til 2030.
Det tror jeg ikke vi vælger at gøre, men vi kommer til at gå noget af den vej.
Det kommer til at kræve ganske store investeringer og en ganske stor indsats at nå det 2030-mål.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Det vil jeg gerne følge op på, for man kan ikke udelukke, at der kan være nogle ambitiøse tiltag mod at nå 50 pct. vedvarende energi i 2030.
Men det vil jo medføre, at vi skal have nogle massive energibesparelser.
Men det ved vi ikke om regeringen vil.
Vi har jo bare fået et tal, som hedder 50 pct. vedvarende energi i 2030.
Kunne ministeren ikke komme frem med, hvilket samlet tal vi skal udregne de 50 pct. af?
Er det ud fra det nuværende energiforbrug, eller er det ud fra kalkuler af, at man har været så dygtig til energibesparelser, at det er et langt lavere energiforbrug end det, vi har i dagens Danmark?
For ellers er det bare ligesom noget, der står og flagrer i regeringsgrundlaget.
Og hvis vi skal frem til at lave forhandlinger om det næste energiforlig, ville det være rart med lidt mere substans om, hvad det er, der ligger bag den udregning.
Eller er det bare et tal, man har fundet på?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-05-23:
Tak for spørgsmålet.
Det er ikke noget tal, vi har fundet på.
Går man ind og læser i regeringsgrundlaget, kan man faktisk ganske tydeligt se, hvad det er for et tal.
Jeg må også bare sige, at jeg har en klar forventning om, at vi har et stadigt faldende energibehov.
Den linje skal vi fortsætte.
Vi skal sikre, at vi fortsat har det sådan, at vi selvfølgelig øger vores velstand, får mere og mere vækst i samfundet, men samtidig også gør det på en måde, så vi reducerer energiforbruget.
Det har Danmark været i stand til i mange år, og det skal vi fortsætte med.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Det emne egner sig nok bedst til et skriftligt opfølgende spørgsmål, så vi kan finde ud af, hvad det er for et tal.
Jeg vil godt tilbage til den prisudvikling, vi har oplevet på det seneste, hvor ministeren fremhæver Kriegers Flak og det lave bud, men det var jo uden netforbindelsen.
Så vi står i en situation, hvor det udbud, der var på de kystnære møller, sådan set samfundsmæssigt var billigere.
Og vi står i en situation, hvor landmøller stadig væk er markant billigere end havmøller og de kystnære møller.
Jeg vil godt høre ministeren: Er det ikke korrekt, at med de nuværende teknologier er landvind det, som kræver den mindste støtte?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Tak for det.
Jeg noterede mig, at regeringen ikke kan støtte vores forslag.
Det er jo nogle tal, som Danmark skal indberette til FN og til EU for, hvor meget der udledes op igennem skorstenene i det danske system.
I det her forslag foreslår vi sådan set, at man skal synliggøre det i Danmark også.
Og det er jo for at kunne føre en debat om, hvad det er, der sker i Danmark, hvad det er for en import, vi har, og hvad det er for en belastning, vi har.
Det er en forkert vægtning, man har valgt, at man ligesom har det der langsigtede syn på det og siger, at al biomasse er CO2-neutral, at uanset om man tager et 60 år gammelt træ og futter af på en dag, så er det CO2-neutralt ifølge en eller anden definition.
Jeg synes ikke, det holder, og jeg synes godt, at man kan gå ind i at få synliggjort det her på en bedre måde.
Thomas Danielsen (V), 2017-05-23:
Min besvarelse har ikke ændret sig fra spørgerens første spørgsmål og til, at spørgeren stiller det samme spørsgmål en gang til.
Men det her med målsætninger kan man jo diskutere vidt og bredt.
Det er sådan set ikke særlig teoretisk.
Det, vi har gjort, er, at vi har skrottet flere af de her flyvske målsætninger.
Hvad skal man bruge dem til, hvis man ikke viser vejen dertil?
Det er nok den største forskel mellem den nuværende regering og tidligere regeringer: Man har sat masser af målsætninger op, som ikke engang repræsenterede regeringens egne holdninger dengang.
Men det, der er interessant, er sådan set at vise, hvad man vil gøre for at nå nogle ambitiøse mål, og ikke bare at sætte et måltal op for at signalere, at vi åbenbart er meget ambitiøse, blot vi har et højt måltal, uden at henvise til virkemidlerne for at nå dertil.
Christian Juhl (EL), 2017-05-23:
Jeg bed mærke i, at statsministeren sagde, at det jo beror på en konkret omstændighed på et konkret tidspunkt, om det er det ene eller det andet, det drejer sig om.
Tror statsministeren ikke, at grønlænderne godt ved, at man ikke bare kan være selvstændig uden at have sin økonomi i orden, og uden at det har konsekvenser for det nuværende rigsfællesskab?
Når jeg møder folk, både i Grønland og her, er det min opfattelse, at de snakker meget om det og er meget, meget bevidste om, at det her da er et langsigtet projekt.
Men det er en drøm, de har, og en idé, de har, og de vil også gerne prøve at diskutere, hvordan en forfatning kan se ud.
Jeg kan næsten ikke forestille mig en forfatning i Grønland, der skulle være i strid med den danske grundlov.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-23:
Det må så være mangel på fantasi, hvis man ikke kan forestille sig en forfatning, der kan være i strid med grundloven.
For en forfatning, der selvstændiggør Grønland, er jo ikke i overensstemmelse med grundloven og er derfor de facto en løsrivelse.
Sådan er det.
Jeg kan jo i sagens natur ikke vide, hvad det er for et grundlag, hver enkelt grønlænder diskuterer på.
Jeg har fuldstændig respekt for diskussionen, og jeg har også respekt for drømmen.
Mit bidrag til diskussionen er sådan set bare den portion realisme at gøre opmærksom på, hvad det er for en økonomisk situation, der aktuelt er i Grønland, og hvad effekten af det danske bloktilskud er.
Dertil kommer så, at der løses opgaver i Grønland af Danmark, som kan hjemtages, til i omegnen af 0,5 mia. kr., og at der derudover varetages rigsmyndighedsopgaver, også i størrelsesordenen 0,5 mia. kr.
Det er de tørre tal, og det er jo i hvert fald den økonomiske udfordring, man står over for på det tidspunkt, hvor man vil manifestere en selvstændighed.
Derfor synes jeg, at det er både fair og rimeligt og ordentligt at bringe det i erindring for alle.
Christian Juhl (EL), 2017-05-23:
Tak for det.
Al respekt for, at statsministeren vil gøre opmærksom på de ting, men der ligger også en dynamik i at have lyst til både økonomisk og politisk at have foden under eget bord.
Derfor mener jeg, at det er godt for Grønland, når man skal arbejde sig ud af de store problemer, at man også har nogle visioner og nogle drømme om, hvor man vil hen, i stedet for til evig tid at være afhængig af Danmark.
Det synes jeg da også at man skal sætte pris på.
Jeg vil gerne høre statsministeren: Hvad er det for en paragraf i grundloven, der bliver brudt, hvis der står i den nye grønlandske forfatning, at målet er at blive selvstændig?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-23:
Nu ved jeg ikke, om ordføreren har været til stede under hele debatten, men det er jo sådan, at det kommissorium, der er vedtaget i Grønland, opererer med to scenarier, altså en forfatning inden for grundlovens rammer – eller sagt på en anden måde en forfatning inden for rigsfællesskabet – og en forfatning efter selvstændighed.
Så gjorde jeg rede for i mit første indlæg, at for nærværende er det ikke fuldstændig klart, i hvert fald ikke for mig, om man kun opererer i det ene scenarie eller i begge scenarier, fordi der oven på kommissoriet har fundet en politisk debat sted i Grønland.
Det ønsker jeg selvfølgelig afklaret.
Der er intet som helst problem i det – det gælder også i forhold til den sidste debat, for vi snakker også om Færøerne – hvis man opererer inden for det, man kunne kalde for identitetspapirer, som respekterer, at man fortsat er i rigsfællesskabet.
Der, hvor der kan opstå en udfordring, er, hvis man laver en forfatning, som de facto er en forfatning, der hviler på selvstændighed, og bringer den til afstemning med udskudt ikrafttræden, og hvis det bliver aflæst som en de facto-udmeldelse, for så står Grønland med den udfordring, at man har meldt sig ud med den effekt, at vi i Danmark er nødt til at tage stilling til, hvordan bloktilskuddet afvikles, som i øjeblikket altså fylder mere end halvdelen af den grønlandske offentlige økonomi.
Derfor er der først og fremmest, og det er vel bare mit signal, brug for transparens i den her proces, der er brug for dialog, der er brug for samarbejde, og vi stiller os til rådighed og har også et ønske og en forventning om, at det også gælder den anden vej.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-23:
Tak til statsministeren igen for redegørelsen.
Har statsministeren nogen anledning til at antage, at Grønland ikke vil være transparente i deres interne samtaler om et forfatningsarbejde eller transparente, når de nu efterfølgende skal i dialog med Danmark om udførsel?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-23:
Om jeg har nogen anledning til det?
Jeg kan bare konstatere, at jeg står her i en forespørgselsdebat, der handler om det her tema, uden med de informationskilder, der er til rådighed for mig, at have et klart overblik over, hvorvidt den her kommission arbejder ad to parallelle spor eller kun ad det ene, selv om det fremgår af kommissoriet, at der er to spor.
Det er det, jeg kan konkludere for nærværende med de informationer, jeg har, som er kommissoriet og altså også en efterfølgende pressemeddelelse fra kommissionen, som i hvert fald – hvad udtryk skal jeg bruge her?
Nuancerer?
Ja, det kunne jeg godt bruge – nuancerer det indtryk, man kan få, når man har læst kommissoriet.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-23:
Tak til formanden.
Jeg skal lige forstå det rigtigt.
Har statsministeren anledning til at tro, at Grønland vil agere anderledes?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-23:
Det her handler ikke om, hvad jeg har anledning til at tro eller ikke tro.
Det her handler om at få markeret et synspunkt og en forventning for at skabe klarhed over det her.
Jeg udtrykker bare det ønske, den ambition, den forventning, at der er en dialog.
Nej, jeg har ikke konkret anledning til at tro andet, end at det er gengældt den anden vej.
Så konstaterer jeg bare igen, at i forhold til det kommissorium, som er skriftligt og kommunikeret, har der efterfølgende været holdt et møde i kommissionen, hvorfra der er udgået en pressemeddelelse.
Hvis man læser pressemeddelelsen og kommissoriet, rejser det i hvert fald nogle spørgsmål.
Så der er i hvert fald et rum for afklaring.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Mange tak til statsministeren.
Jeg håber bestemt, at han får den afklaring, for der er ingen tvivl om, at dialog og transparens er rigtig vigtigt i den her proces.
Så vidt jeg ved, er der ikke øremærkede penge i bloktilskuddet, og derfor kan man sige, at bloktilskuddet udgør en del af grundlaget for den økonomi, der er i Grønland, og at det udgør en del af velfærdsydelserne, men de er jo ikke som sådan øremærkede.
Det synes jeg er vigtigt at konstatere.
Når vi taler om grundloven, taler vi tit om den som en meget permanent størrelse, men man kan i virkeligheden sige, at der står i grundloven, at der kun er ét parlament, men vi ser i dag, at der er tre forskellige parlamenter, nemlig både i Grønland, Færøerne og Danmark.
Så hvis naalakkersuisut på vegne af den her forfatningskommission kom til regeringen og spurgte, om man kunne være villig til en dialog om et andet fundament, en anden grundlov, hvad ville regeringens holdning så være?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-23:
Det tror jeg at jeg ville være relativt reserveret over for, for jeg ser ikke for mig nogen grundlovsrevision, men jeg må jo forholde mig til det, hvis situationen skulle opstå.
Det er rigtigt, at bloktilskuddet ikke er øremærket, og sådan er det jo også med pengene i den danske statskasse.
De er jo ikke farvede eller mærkede, men de er der, og de kommer ind, og de kommer ud.
Og situationen er den, at med det aktuelle bloktilskud til Grønland udgør bloktilskuddet 55 pct. af Grønlands indtægter, altså landskassens indtægter.
Hvortil kommer, at der altså løses opgaver i Grønland betalt af danske skatteydere for i omegnen af 0,5 mia. kr., der principielt kunne hjemtages allerede nu, hvor det så fremgår af lovgivningen, at det i givet fald skulle finansieres inden for rammerne af den grønlandske økonomi.
Dertil kommer de her rigsmyndighedsopgaver af en tilsvarende størrelsesorden.
Det er bare et faktum, man skal forholde sig til.
Det siger jeg ikke for at slukke nogen drøm om selvstændighed, overhovedet, men det er klart, at i rejsen derhen er det vigtigt at have med både for at kunne bestemme tempoet, altså hvornår man når i mål, men selvfølgelig også i forhold til at holde fokus på nogle andre temaer ved siden af den her diskussion, nemlig spørgsmålet om, hvordan man får den økonomiske selvstændighed, altså bæredygtigheden ind i Grønlands økonomi.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
Tidligt sidste år blev det nordatlantiske mandat inviteret til et møde hos socialministeren for at drøfte og diskutere grænsehindringer i rigsfællesskabet.
I den sammenhæng fremkom vi med nogle meget klare bud på, hvordan disse grænsehindringer kunne løses, således at man i rigsfællesskabet kunne få en meget mere gnidningsfri sameksistens.
Vi var meget fortrøstningsfulde.
Nu skulle det igangsættes, og der ville komme en briefing til Grønlandsudvalget derefter.
Men der er ikke rigtig kommet noget siden.
Så jeg vil høre statsministerens eget bud på, hvordan arbejdet med at få fjernet grænsehindringer i rigsfællesskabet forløber nu.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-23:
Nu står det mig lidt uklart, hvornår sidst er, og hvem der talte med hvem hvornår, og hvornår sidst var.
Altså, hvis der behov for, at der kommer mere fremdrift ind i det arbejde, end der allerede er, hører jeg meget gerne om det, og så skal jeg nok følge op på det.
Altså, jeg har kun en ambition.
Nu havde vi den debat om rigsfællesskabet før; her har vi en konkret debat om forfatningsarbejdet i Grønland og Grønlands økonomi, men lad nu det være.
Jeg har ikke andet ønske, end at de hindringer, der er inden for det danske rige, skal vi prøve at overkomme.
Det gælder både i relationen Danmark-Grønland og Danmark-Færøerne.
Vi har lavet en ressortfordeling for at drive det frem.
Hvis der er udfordringer med det, vil jeg egentlig opfordre til, at man tager det op direkte med mig efterfølgende.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
Det sidste var i forbindelse med vores uformelle møde i Grønlandsudvalget med statsministeren, hvor vi efterlyste et serviceeftersyn af spørgsmålet om grænsehindringer.
I regeringsgrundlaget står der, at retssikkerheden i Grønland skal op på samme niveau som i resten af rigsfællesskabet.
I den sammenhæng vil jeg gerne spørge statsministeren om, hvornår vi kan regne med at få de første initiativer igangsat for at styrke retssikkerheden.
Selvstyreloven, som vi alle sammen følger, og som jeg synes er en rigtig, rigtig flot lov, siger ikke, at der er forskel på folk, uanset om du er vokset op med grønlandsk eller ikke er det.
Det er en lov, som tilgodeser alle landets borgere, uanset hvilket sprog der nu måtte tales derhjemme, men selvstyreloven sætter rammebetingelserne for, hvordan et samfund vil være skruet sammen, også hvad angår det sprogmæssige, og at det grønlandske sprog er det officielle sprog i Grønland.
Jeg synes, selvstyreloven skal være det samlende organ for alle de forskellige baggrunde, der nu måtte være i Grønland.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Mange tak.
Dengang jeg voksede op, var det moderne, at man snakkede dansk.
Sådan har det været i Nuuk, i hvert fald i perioder, og på mange måder kan man sige at jeg også repræsenterer et moderne Grønland, som jo også skal kunne rummes.
Og derfor tænker jeg, at noget af det, der er interessant i hele den her selvstyreproces, jo også er at finde ud af: Hvor er det egentlig, vi har nogle fælles interesser, og hvor er det, vi kan samles om det samfund, som vi gerne vil have sammen?