Aki-Matilda Høegh-Dam (N), 2025-02-28:
»Aap, qujanaq.
Qujanaq oqaaseqaatissannut.
Ullumi inatsimmi pingaaruteqangaatsiartoq sammivarput - tassa meeqqat inatsisaat.
Maannakkut sammivarput inatsit, tassa qulakkeerinnittussaasoq, kalaallit Danmarkimiittut meeqqaminnik arsaarneqarnissamik nalilersorneqalertillugit, FKU-mik taaneqartartut atorunnaarsinneqassaasut.
Inerteqqutaalissaaq.
Taassumap saniatigut aamma qulakkeerniarlugu, immikkut ittumik kalaallinik uagullu oqaatsitsinnik piorsarsimassutsinnik ilisimasaqarluartut immikkut sullissillutillu inulerisut aamma peqataasassasut nalilersuilernerni.
Taamaasilluta qulakkiissavarput taakku testit, tassa angajoqqaanut misissuinerit atorsinnaanngittut kalaallinut danskinut naleqqussagaammata atorunnaarsinneqarlugit, kisianni suli meeqqat illersorlugit suliaqartoqassasoq.
Nuannaarutigivarput taamak alloriartigisimagatta Naleqqaminngaanniit, kisianni aamma alloriarneq una aatsaat siulliuvoq, suli aamma eqqummaariffigisassagut amerlaqimmata.
Taamani suliareqqaarakku una inatsit pillugu allannguinissaq qinigaaqqammerlunga 2019 kingorna.
Taamani tapersersorneqannginnama, nuannaarutigaara ullumi tusarlugu kikkut tamaavimmik tapersersorlugu aallartissimagaat.
Kisianni aamma pingaaruteqarpoq, eqqarsaatigissallugu suut uku inatsimmi aamma malugineqartariaqarnersut.
Ilaatigut tassani eqqaaneqarpoq una VISO, tassa taakku nalilersuisussat, pikkorissut kalaallinik aamma ilisimasaqartut, kisianni aamma Danmarkimi kommunit aqqani ilisimasaqarluartut suliaqassasut. Tassani pingaaruteqarpoq ilumut kalaallinut aamma ilisimasaqarluartuunniissaat. Uparuaatigineqarpoq maanna aamma toqqaannaq psykologit nunatsinninngaanneersut aperineqarsimannginnerat, neriuppunga tamanna. Taassumalu saniatigut aamma nalilersorneqaqqaarsimanera kina kalaaliunersoq, kikkut taamannak ikiorneqarsinnaanersut aallaavigalugu kina nunatsinni inunngorsimanersoq imaluunniit peroriartorsimanersoq. Tassani pingaaruteqarpoq aamma eqqaamassallugu kikkulluunniit sumiulluunniit imminnut aamma kalaaliusutut nalilersinnaatitaalissappata inatsisitigut atornerlunneqannginnissaa. Inuiaat kalaallit aamma illersugaapput ILO 169 aqqani, nunap inoqqaajusutut, taakku nunap inoqqaajusuusuttut illersugaanerput aamma atuutinneqalissappat soorluttaaq immikkut atornerlunneqalissanngippat eqqummaariffigisariaqarparput, qanorpiaq inatsit taanna tulluarsarnerlugu. Una suliaq torrassuuvoq alloriarnerujussuullunilu, kisianni aatsaat aallartippugut. Alloriarneq siulleq. Una pingaaruteqarami aamma eqqaamassallugu, aporfiararpassuit ilaatigut aamma eqqaaneqartut tusarniaanermi eqqummaariffigineqassasut. Soorluttaaq aamma meeqqat ilumut angerlarsimaffimminniit arsaarneqartariaqaraangamik suli pisinnatitaaffigigaat oqaatsitik atorsinnaatitaannissaat, aamma eqqartortariaqalerparput periarfissinneqarnissaat ilaquttami akornanni aamma nuutitaasinnaasarnissaq, tassa taakku qallunaatut taaneqartartut familieanbringelse-nut. Tassuungalu perarfissiilluta nunatsinni aamma ilaquttaminnut angerlartissinnaassalernissaanut. Neriuppunga suleqatigiilluaqqikkumaartugut, tamakku oqaatsit aallaavigalugit oqassaanga tapersersorlugu inatsimmut siunnersuut. [Ovenstående er en helt uredigeret gengivelse af talerens eget manuskript som modtaget af Folketingets Administration fredag den 7. marts 2025. Der tages således forbehold for mulige fejl og mangler]. »Ja, tak. Tak for dine bemærkninger. I dag behandler vi en meget vigtig lovgivning – nemlig børneloven. Vi drøfter nu en lovændring, der skal sikre, at når grønlændere i Danmark vurderes i sager om tvangsanbringelse af deres børn, skal den såkaldte FKU-undersøgelse afskaffes.
Det vil blive forbudt.
Derudover skal det sikres, at der i vurderingsprocessen deltager specialiserede socialrådgivere, der har indgående kendskab til det grønlandske sprog og kultur.
På den måde sikrer vi, at de tests og undersøgelser, der hidtil har været brugt til at vurdere forældreevne – og som er tilpasset danske forhold – afskaffes, men uden beskyttelsen af børnene kompromitteres.
Vi i Naleraq glæder os over, at vi har taget dette skridt, men vi ser det kun som det første af mange, da der stadig er meget at tage hånd om.
Da jeg første gang begyndte at arbejde med denne lovændring, var det kort efter, at jeg blev valgt i 2019.
Dengang mødte forslaget ingen opbakning, og derfor glæder det mig i dag at høre, at der nu er bred støtte til at komme i gang med ændringerne.
Men det er også vigtigt at overveje, hvilke aspekter af lovgivningen vi skal være særligt opmærksomme på.
For eksempel nævnes VISO i denne sammenhæng.
Det er vigtigt, at de fagfolk, der foretager vurderingerne – udover at være højt kvalificerede – også har viden om grønlandske forhold.
Det er blevet påpeget, at psykologer fra Grønland ikke direkte er blevet inddraget i denne proces, og jeg håber, at dette vil blive taget alvorligt.
Derudover er der blevet rejst spørgsmål om, hvordan man definerer, hvem der er grønlænder, og hvem der kan få hjælp.
Afhængigt af, om man er født eller opvokset i Grønland.
Her er det vigtigt at sikre, at der ikke sker misbrug af lovgivningen, hvis alle frit skal kunne identificere sig som grønlændere.
Det grønlandske folk er beskyttet under ILO 169 som oprindelige folk, og vi må være opmærksomme på, hvordan denne beskyttelse tilpasses, så vi undgår misbrug af rettighederne i lovgivningen.
Dette er et stort skridt fremad, men vi er kun lige begyndt.
Det er første skridt.
Derfor er det vigtigt at tage de mange udfordringer, der er blevet påpeget i høringen, alvorligt.
Vi skal også tage stilling til, hvordan vi sikrer, at børn, der bliver tvangsanbragt, fortsat har ret til at bruge deres modersmål, og vi skal diskutere muligheden for at anbringe dem i familien – det, der på dansk kaldes familieanbringelse.
Vi skal nu se på, hvordan vi kan sikre, at børnene i større grad kan vende hjem til deres familier i Grønland.
[Ovenstående er en helt uredigeret gengivelse af talerens eget manuskript som modtaget af Folketingets Administration fredag den 7. marts 2025.
Der tages således forbehold for mulige fejl og mangler].