runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2021-05-20:
Det er ikke tanken at ekskludere halvdelen af Folketinget.
Vi kommer til at fremsætte et lovforslag, som vi kommer til at debattere, og dermed får alle jo mulighed for at tilkendegive deres holdninger, være en del af debatten og forhåbentlig også stemme for lovforslaget.
Men jeg synes, det er meget naturligt – og jeg tror også, at hr. Peter Skaarup kan genkende mekanismen fra tidligere borgerlige regeringer – at regeringen orienterer sig mod sit parlamentariske grundlag.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-20:
Det kan jeg bestemt godt genkende, men man kan sige, at når det er noget, der er meget, meget bred interesse om, og som jo angår alle i Folketinget, burde man måske lige have grebet knoglen og diskuteret sagen med hele Folketinget.
Når det er sagt, er der også et spørgsmål her om, hvordan vi så håndhæver det her.
Det er jo ikke helt uvæsentligt, at der, når man nu kriminaliserer noget, så også er nogle mennesker i den anden ende, der håndhæver det, altså sikrer, at den kriminalisering også bliver straffet, hvis man griber nogen i det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ministeren foreslår der skal ske.
Jeg ved, der i forvejen er sat lidt penge af i politiaftalen til digitale patruljer, men det her er jo noget, der lægges oveni.
Hvad kommer oveni i forhold til politiindsats?
Nick Hækkerup (S), 2021-05-20:
Jeg tror i virkeligheden, at i de fleste af de her tilfælde vil vejen til håndhævelsen være anmeldelse, altså at der er en eller anden, der opdager, at vedkommendes billede er misbrugt i en falsk profil eller andet, og anmelder det til politiet, hvilket i dag jo ikke vil føre til noget, men så vil det kunne igangsætte en politiefterforskning.
Ellers er det rigtigt, at noget af det, som vi jo i fællesskab har besluttet i forbindelse med politiforliget, er, at vi vil prøve at etablere en digital patrulje – hvad der er nyt.
Ligesom vi har patruljer andre steder i samfundet, der kører rundt og holder øje, skal vi have politifolk, der bevæger sig på de sociale medier og nettet alene for at finde ud af, hvad der foregår af kriminalitet.
Og de vil selvfølgelig også kunne gribe ind over for sådan noget, måtte de blive opmærksomme på det.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Jeg mener sådan set, at statsborgerskab primært handler om ret og pligt.
Og der er jo nogle mennesker, der er født her i landet, og som ikke har statsborgerskab.
Jeg er af den opfattelse, at alle er lige for loven, i det øjeblik de har et permanent ophold her i landet.
For mig gælder retssikkerhed for Loke såvel som for Thor: Det grundlæggende retsprincip, altså et retsprincip, som vi fik ind med retsreformen i 1919, og som jeg synes der er en tendens til at man her fra Folketingets side gerne vil fravige, fordi der er en tendens til, at vi vil gøre os til dommere i specifikke sager.
Og derfor bliver den her diskussion en lille smule for kompliceret og vidtrækkende til, at jeg kan give et konkret svar på hr. Peter Skaarups spørgsmål.
Men jeg siger i øvrigt tak for rosen.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-05-20:
Jeg tror nok lige, jeg er nødt til at adressere det sidste.
Det foregår jo på den måde, at man bliver tiltalt i retten, og man bliver dømt i retten, og at der så står i dommen, at sagsomkostningerne skal afholdes af domfældte.
Så afleverer forsvarsadvokaten en tidsopgørelse til dommeren, og så er det dommeren, der fastsætter det salær, som advokaten skal have; det udbetales fra det offentlige, der så kræver dem hos domfældte.
Jeg må sige, at jeg ikke ved, hvad det er for en regning fra politiet, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt hentyder til.
Jeg kan forstå, at der, hvis der er tale om en eller anden spiritusprøve eller noget, så kommer en lille ekstraregning, men ellers ved jeg simpelt hen ikke, hvad det er for et tilfælde.
Men lad os få det frem, når vi skal til at kigge på det.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-20:
Tak til SF for at have fremsat nærværende beslutningsforslag.
Med forslaget ønsker SF at ændre reglerne om sagsomkostninger i straffesager med det formål, at der lægges større vægt på resocialisering og forebyggelse af tilbagefald til kriminalitet.
I Nye Borgerlige deler vi det overordnede mål, når det gælder danske statsborgere.
Danskere, som har afsonet en fængselsstraf for kriminalitet, skal ikke unødigt fastholdes i et liv som kriminel.
Det er i alles interesse, at danskere, der er idømt en fængselsstraf for kriminalitet, efter endt afsoning kommer på fode og får et liv som lovlydige borgere.
Og det kan være svært, når gælden til det offentlige efter en retssag ikke alene er høj, men også stiger dag for dag.
Vi finder det helt rimeligt, at en person, der er dømt for overtrædelse af straffeloven, skal betale de omkostninger, der er forbundet med hans eller hendes straffesag.
Det må være udgangspunktet.
Men det er ikke kun de umiddelbare sagsomkostninger og en eventuel inflationsstigning, som tidligere straffede skal betale, når de vender tilbage og skal strikke en hverdag sammen igen.
Det er også den meget høje rente, som lægges på gælden.
Renteloven fastslår, at renten i retssager skal udgøre Nationalbankens rente med et tillæg på hele 8 pct. Jeg må sige, at da jeg læste op på det her og læste det her, tænkte jeg: 8 pct. – så er der ikke noget at sige til, at mange aldrig nogen sinde kommer tilbage.
Dilemmaet her er også, at vi har nogle borgere, som ordføreren for forslagsstillerne har sagt tidligere, som ikke før retssagens afslutning kender de præcise omkostninger.
Og her trækker borgerne jo i virkeligheden altid det korteste strå i styrkeforholdet mellem borgeren og staten, hvilket sådan set er helt naturligt.
Det er alt andet lige de færreste, der har økonomi til at stå op mod staten, men det betyder jo bare, at en retssag kan trække uendelig langt ud, og at man ikke selv er herre over, hvad man ender med af regning.
Det betyder, at det jo åbenlyst er svært for mange nogen sinde at komme deres gæld til livs.
Det forhold vil vi rigtig gerne se nærmere på.
Vi er også villige til at se på, hvordan vi generelt kan forbedre incitamentet for tidligere danske indsatte til at komme tilbage på arbejdsmarkedet og arbejde gælden til det offentlige af og skabe sig en lovlydig tilværelse.
Men vi mener ikke, at det er hverken rimeligt eller retfærdigt, at samfundet skal bebyrdes med de fulde sagsomkostninger i straffesager.
Med de ord og med det, der er sagt fra ministeren på vegne af regeringen, håber jeg, at vi i udvalgsarbejdet kan lande en beretning.
Jeg har også talt med ordføreren for forslagsstillerne undervejs om det.
Vi kan ikke støtte forslaget, som det ligger her – det er simpelt hen for vidtgående – men hvis vi kan lande en beretning, som peger i retning af det, jeg har hørt flere sige her under debatten, går vi meget gerne konstruktivt ind i det.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-20:
Jeg skal bare lige være helt sikker på, hvad det er, fru Pernille Vermund siger her i Folketingssalen.
Som jeg hører Nye Borgerlige, vil man sådan set gøre de kriminelles mulighed for at agere bedre ved at stille dem bedre, når de kommer ud af fængslet.
Det ville jeg være ked af.
Synes fru Pernille Vermund virkelig, at det, som der lægges op til i forslaget, er i orden, nemlig at man f.eks. i ankesager skal have mulighed for ikke at betale sagsomkostninger?
Der er jo nogle kriminelle, der kan udnytte det her system og blive ved med at køre sager og tilsande domstolssystemet.
Hvad med ofrene?
Er der tænkt på det, når Nye Borgerlige siger, at det her forslag er hammergodt?
Pernille Vermund (NB), 2021-05-20:
Vi siger netop, at vi ikke kan støtte forslaget, som det ligger her, da det er for vidtgående.
Men noget af det, som vi synes er problematisk, er, at der er en så høj rentesats på den gæld, man har til det offentlige.
Så vidt jeg har kunnet læse op på det her, har man sænket samme rentesats på andre områder – det er bl.a. ved restance til skattevæsenet – og det ser ud, som om der her er et område, som man måske lidt har glemt, eller som bare ligger hen.
Det betyder, at mens den straffede sidder indsat, stiger gælden så meget, at når man så kommer ud igen, også selv om man kommer ud og har et almindeligt job, er det nærmest umuligt at tjene penge nok til bare at betale af på renterne af sin gæld.
Vi synes, det er helt rimeligt, at man ser på det.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-20:
Så Nye Borgerlige vil sænke rentesatsen, så de kriminelle kan slippe billigere med hensyn til omkostninger og gæld, end det er tilfældet i dag.
Hvor vil man ellers gør det nemmere for de kriminelle?
Pernille Vermund (NB), 2021-05-20:
Vi vil sådan set ikke gør det nemmere for de kriminelle.
Vi vil gøre det nemmere for danskere, der har afsonet en straf, og som kommer ud og lever et lovlydigt liv, at betale deres gæld af til det offentlige.
Der kan ikke være nogen, der har en interesse i, at der er så høje renter på gæld til det offentlige, at almindelige mennesker aldrig nogen sinde kommer til at betale af på deres gæld, og at renten stille og roligt udhuler deres mulighed for overhovedet at få et normalt liv igen.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Det var jo en interessant diskussion, der udspandt sig her mellem Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige.
Jeg må sige, at jeg er stærkt fornøjet ved at høre argumentationen fra fru Pernille Vermund, nemlig at der skal være en vej ud, når man har afsonet sin straf.
Det er jo det, resocialisering handler om.
Det er et begreb, som blev så berømt i 1969 i den legendariske Olsen-banden-film, hvor de jo står der og prøver og sige det her berømte ord.
Jeg har været i fængsel – vel at mærke i praktik som fængselsbetjent.
Det er en hel del år siden, men det var en anskuelighedsundervisning uden sidestykke, og jeg vil aldrig nogen sinde glemme, da jeg skulle gå rundt som fængselsbetjent i praktik inde på Blegdamsvejens Fængsel.
Det flyttede godt nok mange af mine forudfattede indstillinger til det her område – det var tilbage i 00'erne, hvor vi også kørte en hård og kontant linje over for folk, der var kommet i fængsel – at se, hvad der virker, og se, hvad der ikke virker, og se, hvad der absolut ikke virker inden for fængselsvæsenet eller kriminalforsorgen, og se den situation, som mange af de indsatte ender i, nemlig at de ryger tilbage i kriminalitet, fordi de er forgældet enten til den ene eller til den anden side.
Det her er jo noget, som vi har diskuteret i mange, mange år efterhånden, og det er lidt mit indtryk, at det er noget, man bliver ved med at diskutere og skubbe foran sig og ikke rigtig får gjort noget ved.
Og selv om jeg måske også umiddelbart har svært ved helt at finde afgrænsningen i SF's forslag, vil jeg gerne meddele, at vi gerne vil støtte det, for at sikre, at der kommer til at ske noget.
Det er et godt forslag, fordi det rammer fuldstændig ind i den store problemstilling, som vi godt ved er der, nemlig at hvis du fastholder folk i stor gæld, så har de umådelig svært ved at komme videre.
Vi vil også meget gerne være med i en beretning og håber, at vi i fællesskab kan lande en beretning, som der kan være et bredt flertal for.
Men for at sende et signal om, at nu er det altså på tide, at vi får taget hul på den her diskussion rent substantielt og får forhandlet om det, så vil vi gerne tilkendegive vores støtte til SF's forslag og sige mange tak til SF for, at de har fremsat det her forslag.
Det er meget nyttigt og på høje tid.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-20:
Det er jo fuldstændig rigtigt: Nye Borgerlige mener, at det er vigtigt, at de danske statsborgere, som afsoner en straf i fængslet, og som skal ud og være en del af samfundet igen bagefter, kommer ud til en tilværelse, hvor de kan komme ud og være så bidragende som overhovedet muligt, være de mennesker, som vi nu kan hjælpe dem til at være, som er til gavn og glæde for alle; det mener vi.
Det er nogle af dem, som er allermest udsatte i vores samfund, psykisk syge, vores hjemløse.
Der er nogle vanvittig svage borgere, som virkelig hænger fast i systemet, og som aldrig får en chance for at komme op igen, og det synes jeg egentlig ikke vi kan være bekendt.
Når vi så taler udlændinge, synes vi ikke, det er Danmarks opgave at resocialisere udlændinge, som alligevel skal ud og være en del af et andet samfund.
Det må det andet samfund så tage sig af.
Men danske statsborgere synes vi det er helt rimeligt og også klogt at resocialisere.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-20:
Jeg synes også, jeg ville belønne hr. Jens Rohdes megen aktivitet her i Folketingssalen i dag, for jeg synes faktisk, det er positivt, at Kristendemokraterne møder op og kommer med deres mening om de forslag, vi behandler.
Det var der måske nogle større partier der kunne lære noget af, når vi behandler forslag her i Folketingssalen, altså når de vælger ikke at møde op.
Men når det så er sagt, vil jeg også lige sige til hr. Jens Rohde – i forhold til den her dissekering og sådan noget, som hr. Jens Rohde er inde på, mellem Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti – at hvis man snakker om udlændinges kriminalitet i Danmark, så er der jo en gruppe, der ikke er danske statsborgere.
Og er hr. Jens Rohde enig at, at der så er en gruppe, der faktisk er danske statsborgere, men som hr. Jens Rohde og undertegnede og mange andre måske ville sige har udenlandsk baggrund eller ikkevestlig baggrund, og som laver kriminalitet i Danmark?
Så når Nye Borgerlige siger, at vi skal behandle udlændinge meget, meget dårligt og anderledes, men at vi skal behandle danskerne godt, er problemet så her ikke, at en stor del af dem, vi kalder danskere i det her spil, faktisk har udenlandsk baggrund?
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Nu kan jeg jo ikke svare for Dansk Folkeparti, så det vil jeg undlade.
Det tror jeg også at Dansk Folkeparti helst ser sig fri for.
Men det er jo faktisk interessant.
Lige netop den sætning vil jeg glæde mig til at holde fru Pernille Vermund op på, fordi det jo ikke er den holdning, der afspejles, når vi diskuterer statsborgerskab.
Hvis man får en betinget dom, er man livslangt dømt i borgerlig optik, fordi man så aldrig nogen sinde kan opnå statsborgerskab, og det er jo at give folk en livstidsstraf.
Der ser vi jo nok lidt forskellige nuancer, i forhold til hvornår man skal have livstidsstraf, og hvornår man ikke skal have det, men det er en anden diskussion.
Som sagt stiller vi os positive og støttende over for SF's forslag og takker for, at det er bragt frem.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-20:
Ja, det har vi.
Jeg håber, at der også i DF's sådan grundlæggende danske værdier selvfølgelig ligger en tilgivelse, og selvfølgelig er det sådan, at når man har udstået sin straf, kan man ikke igen straffes for samme forbrydelse; det er jo sådan et grundlæggende princip.
Og hvor ender vi som mennesker, hvis man skal have livstidsdomme, ikke nødvendigvis i fængslet, men for evigt skal være dømt for en forbrydelse, man har begået?
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Nu ved jeg ikke, om fru Pernille Vermund forsøger at få mig ud i en udlændingepolitisk debat.
Normalt har man noget, der hedder paritet i forhold til et lovforslag.
Det tror jeg jeg vil henholde mig til, for jeg tror ikke, vi skal starte den diskussion her.
Men i forhold til hvem der skal være i landet og hvem der ikke skal være i landet og sådan noget efterfølgende, er det klart, at hvis folk ikke skal være her i landet, giver det ikke nogen mening.
Det er det der med, at efter endt afsoning skal vi hjælpe folk til at komme videre.
De har taget deres straf, og ja, der er et økonomisk anliggende i det, men som samfund og ud fra en menneskelig etisk betragtning har vi en interesse i, at folk kan komme videre i deres liv efter endt straf.
Jamen jeg anerkender, at hr. Lars Boje Mathiesen har en stærk ideologisk tilgang til det her.
Det har vi ikke.
Vi går ind og kigger på økonomernes anbefalinger, og vi går ind og ser på, hvad der er fornuftigt i den givne situation.
Og der mener vi, at der skal investeres, fordi vi ellers netop risikerer at tabe generationer på gulvet.
Det har vi ikke råd til.
Det er derfor, vi har valgt at sige, at det her er den ramme, som vi mener er ansvarlig at finansiere vores udgifter inden for.
Det står vi ved.
Og det står at læse.
Det, jeg så bare siger her, er, at man jo gerne må have en anden holdning til, hvordan rammen bør være.
Budgetloven har ikke noget med den europæiske stabilitetspagt gøre i den sammenhæng – eller det har den, for den er en udløber af den.
Men det er jo stadig 3-procentsreglen, der gælder i stabilitetspagten.
Men det er jo vores ramme, og så skal alt bare finansieres inden for den ramme.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-21:
Tak for ordet.
Med beslutningsforslaget ønsker forslagsstillerne at genindføre opholdskravet for ret til dagpenge, som den tidligere, borgerlige regering havde indført, men som heldigvis blev afskaffet med finanslovsaftalen for 2020 mellem regeringen, SF, Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet.
I SF var vi imod opholdskravet for ret til dagpenge fra start, dels fordi det er bureaukratisk, men især fordi det udelukker de mennesker, som ellers har tilknytning til arbejdsmarkedet og opfylder beskæftigelseskravet og kravet om anciennitet for at få dagpenge og dermed er meldt ind i en a-kasse og understøtter det danske flexicuritysystem.
Der var, inden vi afskaffede opholdskravet, f.eks. flygtninge, som havde gjort præcis alt det, som vi gerne ville have dem til, havde kæmpet sig til at komme i arbejde, havde meldt sig ind i fagforening og a-kasse og integreret sig fuldt ud på det danske arbejdsmarked, kun for at få at vide af deres a-kasse, at de lige så godt kunne melde sig ud igen, fordi de alligevel ikke kunne få dagpenge, hvis de blev ledige.
Det er jo absurd, når vi netop vil have dem, der kommer hertil, til at integrere sig.
SF ønsker således ikke at genindføre opholdskravet og kan ikke støtte forslaget.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-21:
Tak for det.
Det forslag, som vi nu skal drøfte, handler om at afskaffe opholdskravet for ret til dagpenge, som det siddende flertal stemte for at afskaffe for godt halvandet år siden.
Det flertal består stadig væk, og derfor kan vi ikke støtte Venstres beslutningsforslag.
Bent Bøgsted (DF), 2021-05-21:
Tak, formand.
Jeg kommer nok ikke til at gøre det lige så hurtigt som den forrige ordfører.
Det her forslag handler om genindførelse af opholdskrav for ret til dagpenge i Danmark, og Dansk Folkeparti har ikke ændret holdning til det siden sidste gang.
Vi mener stadig væk, det var en god ordning at indføre, at man skulle have opholdt sig i Danmark eller i et andet EU/EØS-land eller i Schweiz i 7 år inden for de sidste 12 år for at få ret til danske dagpenge.
Der er også en hel del undtagelser her i forbindelse med danskere, der har arbejdet i udlandet, og det vil sige, at et internationalt orienteret dansk erhvervsliv tilgodeser danske medarbejdere, som har arbejdet i udlandet i en årrække, og andre danskere, der har opholdt sig arbejdsmæssigt i udlandet.
De undtages fra arbejdskravet, når de har arbejdet i offentlig dansk interesse eller i en dansk virksomhed i udlandet.
Det synes jeg lyder rimeligt, og det minder om det – jeg tror faktisk endda, det er lidt lempeligere – der var sidste gang.
Men jeg har ikke forståelse for det, hvis det er sådan, at det danske dagpengesystem skal finansiere borgere fra tredjelande, der kommer til Danmark og får arbejde.
Hvis de kommer til Danmark for at arbejde, må de jo, hvis de så mister deres arbejde, rejse hjem til det land, de kommer fra, hvor de så kan få understøttelse.
Så det er efter Dansk Folkepartis mening ret og rimeligt, at man selvfølgelig tilgodeser danskere, der tager ud og arbejder i dansk interesse eller for danske virksomheder.
Det gælder også, hvis det er EU-borgere, der kommer til Danmark for at arbejde – så er de stadig væk omfattet af reglerne, hvor de kan få dagpenge, når de har arbejdet i Danmark i den tid, som nu skal til.
Så Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig forslaget – det gjorde vi sidste gang, og det gør vi også nu, og vi har ikke ændret holdning til det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-21:
Ja, 0,7 pct. er jo over budgetlovens ramme på 0,5 pct., kan man sige.
Så hvis man nu havde lagt det på 1 pct., havde man jo haft endnu flere penge.
Så det er jo, præcis som ordføreren siger, et skøn, om man mener, at det er forsvarligt at sende 57,5 mia. kr. ind på børneværelset som en gæld, som skal betales af på et tidspunkt, eller om man ikke mener det.
Spørgsmålet er, om man mener, at den her generation skal sørge for at begrænse deres forbrug i det offentlige i forhold til de projekter, som man laver, og sørge for, at der ikke ligger en regning til den næste generation.
Jens Rohde (KD), 2021-05-21:
Nej, for vi har også fuldstændig i lyset af de anbefalinger, som kommer fra økonomerne, om, at vi oven på coronakrisen har behov for investeringer i vores samfund, besluttet os for at lægge en gæld – jeg tror i øvrigt, at den ligger tæt på regeringens – på 0,7 pct. af bnp.
Og det er langt fra, langt fra den ramme, som stabilitetspagten siger at man skal overholde, som er på 3 pct.
Så det her er en investering, vi laver frem mod 2030, og det vedstår vi os gerne.
Men alting skal jo finansieres inden for den ramme, for ellers går vi over den ramme, som vi har vedtaget, og som vi har fået økonomer til at sige god for er i orden og er inden for ansvarlighedens ramme.
Og det kan man jo have forskellige politiske holdninger til, men det er vores holdning til det.
Men tingene, altså det, vi kommer med, skal jo finansieres, og det, vi siger ja til, skal finansieres inden for den ramme, som vi har lagt dér.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-21:
Det er, fordi ordføreren nu nævner KD's 2030-plan.
Jeg sætter mig jo ned og læser de her ting.
Jeg elsker at kigge på de her tal.
Nu siger man her, at forslaget ikke er finansieret, og at man derfor ikke kan stemme for det.
Men meget af det, man gerne vil i KD's 2030-plan, altså de her forbedringer, som koster penge, er jo finansieret med gæld.
De er finansieret, ved at man ikke finansierer det, men ved at man bare skubber en gæld på 0,7 pct. af bnp videre til kommende generationer.
Er det ikke sådan lige lidt let at sige, at folk ikke vil finansiere det?
Jeg mener også, at der skal være finansiering af forslag.
Men hvis man bare finansierer det ved at sige, at det her er et lån, som vi bare betaler af, skulle man så ikke kan have strammet det op i KD-planen?
Det er et forslag fra Enhedslisten, og jeg undrede mig lidt over, når nu Enhedslisten siger, at det kun er 200 mio. kr., hvorfor man ikke har fået det ind i finanslovsforhandlingerne, når man sidder og forhandler med regeringen.
Og man har siddet og lavet to finanslove nu.
Så jeg undrer mig lidt over, hvorfor man ikke tager det med ind der, men prøver at få det ind her.
Men fair nok, nu kommer det så som et beslutningsforslag, og det forholder vi os selvfølgelig til.
Der bliver løbende lavet ændringer på det, og jeg tror også, der vil blive lavet ændringer på det i fremtiden.
Det vil være naturligt, fordi samfundet forandrer sig, arbejdsmarkedet forandrer sig, så selvfølgelig skal dagpengesystemet også forandre sig med.
Hvordan det vil komme til at se ud, og om man kan gøre det bedre, om man kan gøre det mere fleksibelt – og det kan godt være – er vi ikke afvisende over for at kigge på i Nye Borgerlige.
Måske er det den rigtige løsning.
Vi har ikke lagt os fast på noget.
Vi går ikke ud og siger, at vi bare skal forkorte dagpengeperioden.
Vi siger bare, at dagpengeområdet ikke er noget, der er mejslet i sten.
Det har man løbende lavet om på herinde i Folketinget, og jeg tror også, at man i fremtiden vil skulle lave nogle ændringer i dagpengesystemet, så det hele tiden forholder sig til, hvordan arbejdsmarkedet og samfundet forandrer sig.
Men bare at hæve dagpengesatsen, som det foreslås, vil være skidt for dansk økonomi.
Det vil være skidt for de mennesker, som står uden et arbejde og gerne vil ind på arbejdsmarkedet.
Det vil også i min optik være en våd klud i ansigtet på de mange mennesker, som hver dag står op og går på arbejde i et lavtlønsjob, og som lige pludselig kan se, at du kan have mere ud af at være derhjemme end rent faktisk at stå op og yde en indsats og tjene dine egne penge.
Så derfor kan vi ikke støtte forslaget, som det ligger her.