runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2019-12-12:
Jeg skal starte med at sige, at jeg ikke deltog i forhandlingerne dengang, fordi vores ordfører dengang var fru Laura Lindahl, som ikke blev genvalgt.
Men det, som var den daværende regerings position, var, at man gerne ville holde sammen på det udlændingepolitiske flertal, der var.
Det udlændingepolitiske flertal bestod jo ikke bare af de blå partier.
Da var det altså bare så vigtigt for den daværende regering at sige, at vi har et udlændingepolitisk flertal, hvor vi har et rigtig godt samarbejde om at føre en stram udlændingepolitik, så når der så er ønsker og krav af den ene eller den anden slags inden for rimelighedens grænser, prøver man at tale sig til rette inden for det udlændingepolitiske flertal.
Jeg er stadig utrolig glad for, at vi har det her brede udlændingepolitiske flertal.
Det beskytter lige nu Danmark mod væsentlige ulykker.
Jeg synes, at den ordfører, der hidtil har klaret fru Marie Krarups eksamensspørgsmål bedst, er hr. Marcus Knuth, så jeg vil lægge mig i forlængelse af det og sige, at det afgørende er, at der finder en rigtig kritisk og grundig sagsbehandling sted.
Jeg synes faktisk ikke, eksemplet med de danske sydslesvigere var så skørt endda; jeg havde sådan set tænkt på selv at bruge det.
Altså, hvis man teoretisk forestillede sig, at der opstod en eller anden situation i Tyskland, sådan at 5.000 danske sydslesvigere ville til Danmark, ville jeg ikke have nogen som helst problemer med det, fordi jeg ville tro, at de var gode patriotiske danskere under alle omstændigheder.
Hvem der bliver statsborgere, skal vi være meget, meget karrige med, men det skal ligge i selve den sagsbehandling, vi laver, og ikke i et bestemt tal.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Det synes jeg jo er ærgerligt at Liberal Alliance ikke kan, især nu, hvor Liberal Alliance på nogle punkter har rykket sig i værdidebatten – jeg ved ikke, om man skal sige til højre eller til venstre, fordi det er ikke højre og venstre, det er mere op og ned, men i en mere traditionel retning måske.
Det, der er væsentligt, er jo at fastholde det sammenhold og de traditioner osv. osv. og sørge for, at det ikke bliver udtyndet, ved at man modtager for mange og giver dem arveret til huset for hurtigt.
Så jeg synes simpelt hen, man skal vende debatten om, og derfor er jeg også nødt til at stille det spørgsmål, som jeg har stillet til flere af de andre ordførere: Hvad er så det øvre loft?
Er der ikke et øvre loft?
Altså, kan vi modtage 100.000 om året, hvis det for den sags skyld skulle komme til det?
Henrik Dahl (LA), 2019-12-12:
Tak for det.
Med forslaget her vil Dansk Folkeparti, som de fleste nok har lagt mærke til, sætte et loft på 1.000 over den årlige tildeling af dansk statsborgerskab.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at Danmark i fortiden har været alt for rundhåndet med at tildele statsborgerskaber.
Det er blevet givet til for mange, der ikke tog danskerne for vores smukke egenskaber, men for vores penge.
Derfor synes jeg sagtens, at man kunne stramme kravene yderligere i forhold til de stramninger, der blev lavet i 2018.
En af de ting, som vi ikke kom igennem med dengang, var spørgsmålet om su.
Det er man selvfølgelig ikke.
I det tilfælde er man forsørget af de danske skatteborgere.
Så når vi ikke kan støtte forslaget her, er det ikke, fordi det går imod vores ønske om, at man skal være karrig med tildelingen af statsborgerskaber.
Det har noget at gøre med det forvaltningsmæssige, selv om Indfødsretsudvalget ikke skal overholde forvaltningsloven – men forslaget er simpelt hen for mekanisk.
I sidste valgperiode sad jeg selv i Indfødsretsudvalget i en periode, og det, der slog mig, mens jeg sad der, var, at sagerne var utrolig forskellige.
Man kan simpelt hen aldrig nogen sinde vide, hvordan den næste sag ser ud.
Så kommer nr. 1.000, og så kommer nr. 1001, som er endnu mere kvalificeret, men man har sat et benspænd op for sig selv eller en mekanisme, som bevirker, at man så må sige nej, fordi grænsen på tusind er overskredet.
Så forvaltningsmæssigt er det ikke hensigtsmæssigt at administrere tildelingen af statsborgerskaber, sådan som det bliver foreslået.
Det skal forvaltes meget, meget stramt, og det skal forvaltes strammere end i dag, men efter et regelsæt, som gør, at man kan foretage en individuel sagsbehandling.
Det er faktisk meget rart, at man kan det.
Det var en af de ting, jeg selv lærte af at sidde i Indfødsretsudvalget.
Så problemet her er vigtigt og relevant, men vi kan altså ikke støtte forslaget.
Mette Thiesen (NB), 2019-12-12:
Nej, det burde jeg bestemt ikke.
Det var også det, ordførerens kollega spurgte mig om.
Jeg er først blevet valgt til Folketinget nu, og det er selvfølgelig dér, hvor jeg må sikre, at der handles på det her.
Grunden til, at Nye Borgerlige overhovedet er opstået, er, at alt for mange politikere har svigtet på den her dagsorden.
Generelt set
har politikerne svigtet, bl.a. også i 2015, da man åbnede grænserne og lod migranterne vælte ind.
Så nej, jeg skammer mig bestemt ikke.
Jeg kæmper hver dag for fædrelandet, og det er jeg rigtig stolt af.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Spørgeren har jo sådan set ret i, at når Folketinget tildeler indfødsret, er det som udgangspunkt sådan, at de personer er blevet danske statsborgere for resten af deres liv.
Vi behandler jo masser af lovforslag her i salen, som vi kan fortryde; vi kan skrue på skattesystemet, skrue en afgift op, og hvis vi fortryder, kan vi et par år senere skrue den ned igen.
Sådan er det ikke, når vi tildeler indfødsret.
Derfor skal vi selvfølgelig tænke os godt og grundigt om, både med hensyn til hvordan de generelle regler ser ud, men også, synes jeg, med hensyn til ikke at sløse med lovbehandlingen, men være meget præcise, med hensyn til hvem det er, der får tildelt statsborgerskab.
Det er også derfor, at ministeriet mere end en gang gennemgår Kriminalregisteret – for at være helt sikre på, at de personer, der søger statsborgerskab, også lever op til vandelskravet, helt indtil vi trykker på knappen, og i virkeligheden endnu længere tid, nemlig helt indtil de trykker borgmesteren i hånden.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Ja, og nu kan vi jo så sige, at vi forlænger perioden – ikke bare, til man har trykket borgmesteren i hånden, men i 10 år, siger vi.
Jeg mener, at vi bør være blevet kloge af skade; fordi vi ser, at der er vanskeligheder med at fratage nogen statsborgerskaber, som er blevet tildelt, men som måske ikke burde være blevet tildelt.
Ministeren sagde også på et tidspunkt noget om den her tro og love-erklæring og grundlovsceremonien, altså at de hænger fint sammen; at man ligesom viser, at man er villig til at overholde grundloven.
Og det er jeg jo enig i – det er smukt, det er godt – men hvorfor ikke forlænge det i 10 år?
Hvis man nu ser bort fra den hellige statsborgerskabskonvention, som mange i Tinget her er så begejstrede for, er det så ikke simpelt hen sund fornuft at sige til folk: I får den her gave, på betingelse af at I i den første periode holder jeres sti ren?
Halime Oguz (SF), 2019-12-12:
I forhold til islamiseringsdelen vil jeg bare sige, at Dansk Folkeparti siger, at de ikke går ind for særbehandling, men det gør de faktisk lige præcis i det her tilfælde, hvor man skaber et A- og et B-hold i lovgivningen.
For det er danske statsborgere, vi taler om, og når en dansk statsborger begår kriminalitet, skal vedkommende behandles på lige fod med andre danske statsborgere.
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-12:
Tak for det, formand.
Dansk Folkepartis forslag om at indføre betinget statsborgerskab vil inddele danske statsborgere i A-statsborgere og B-statsborgere.
A-statsborgere er alle os, der har haft statsborgerskab lige siden fødslen, eller som har fået det for mere end 10 år siden.
B-statsborgere skulle så være dem, der har fået statsborgerskab inden for de seneste 10 år, og som risikerer at miste det, hvis de betinget eller ubetinget straffes med fængsel i 6 måneder eller mere.
For Enhedslisten er et statsborgerskab et statsborgerskab.
Det skal være meget svært at tage statsborgerskabet fra danske statsborgere.
Og Enhedslisten mener f.eks., at det er meget problematisk for retssikkerheden, at et flertal i Folketinget for nylig bemyndigede udlændinge- og integrationsministeren til administrativt at kunne fratage mistænkte danske fremmedkrigere deres statsborgerskab.
Selvfølgelig skal mennesker, der begår lovovertrædelser, straffes, men danskere, der først inden for de seneste 10 år har fået dansk statsborgerskab, og som måske har rødder andre steder i verden, skal ikke straffes dobbelt ved oven i købet at miste det danske statsborgerskab.
Enhedslisten kan ikke støtte opdelingen i A-statsborgere og B-statsborgere og stemmer derfor imod beslutningsforslaget.
Marcus Knuth (KF), 2019-12-12:
Tak, formand.
Jeg tror, at jeg vil holde en lidt kortere tale den her gang, da min overordnede pointe fra beslutningsforslaget før går igen her.
For det danske statsborgerskab er noget helt, helt særligt, som kun skal tildeles efter de strengeste krav.
Det skal være noget, man skal stræbe efter.
De nuværende regler er, som vi var inde på før, for slappe, også selv om vi strammede op for blot et år siden.
Vi er nødt til at have et bedre filter på, i forhold til hvem vi giver det ypperste, man kan få som borger her i landet, nemlig det danske statsborgerskab.
Derfor kan jeg godt forstå hensigten med Dansk Folkepartis forslag her, en form for karensperiode.
Man kan sige, at det er der jo faktisk allerede delvis, for hvis det viser sig, at man har løjet i sin ansøgning, kan man jo rent faktisk få det trukket tilbage, sådan som det er i dag.
Det er selvfølgelig noget lidt andet med 6 måneders fængsel, som Dansk Folkeparti foreslår her.
Men det, jeg reelt frygter ved det her forslag, er, at man risikerer, hvis man laver den her todelte opdeling, at der måske er nogle partier i Folketinget, der vil forsøge at tildele flere statsborgerskaber, under påskud af at så kan vi bare trække det tilbage, hvis man får en fængselsstraf på mere end 6 måneder, og at det så i virkelighedens verden viser sig at være svært at trække statsborgerskabet tilbage igen.
På den måde sorterer vi de forkerte fra allerede fra starten.
Og derfor kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte forslaget, som det ligger her.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Tak for den forkortede tale.
Jeg synes jo, det er enormt glædeligt at høre, at ordføreren mener, at vores regler for at tildele statsborgerskab er for slappe, og at der skal gøres noget.
Men så er det jo samtidig enormt skuffende at høre, at ordføreren så ikke vil gøre noget.
Ordføreren er jo netop kommet til for at stramme Det Konservative Folkepartis udlændingeprofil op, og det ligner jo lidt, jeg var lige ved at sige noget med en hornlygte, men det ord tror jeg ikke man må bruge i Folketingssalen, angående Det Konservative Folkepartis udlændingepolitik eller statsborgerskabspolitik.
Hvor er det så, at man vil stramme op, hvis man ikke vil stramme op i forbindelse med nogen af de to forslag, som Dansk Folkeparti er kommet med her i dag?
Marcus Knuth (KF), 2019-12-12:
For det første er jeg ikke kommet til for at stramme op på De Konservative Folkepartis udlændingepolitik.
Jeg er kommet hertil for at være ordfører på den.
Men vi var jo inde på nogle gode eksempler før.
Vi kan kigge på, hvor meget vold man f.eks. ville kunne begå og stadig væk få 3 måneders straf og derefter stadig væk på sigt godt kunne blive dansk statsborger.
Det synes jeg godt at vi kan kigge på.
Vi kan også kigge på, om man ikke skal tage en samtale med folk som en del af processen for at få dansk statsborgerskab.
Så jeg har rigtig, rigtig mange gode forslag.
Det her forslag lægger op til, at man har en karensperiode på 10 år, og hvis man så sidder i fængsel i mere end 6 måneder, får man det taget tilbage.
Der så jeg da hellere, at man strammede op, således at de folk, der befinder sig i den sindstilstand, at de senere begår kriminalitet og får 6 måneders fængsel, slet ikke får det til at begynde med.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Ja, hvis man kunne se på dem, vælge dem ud på forhånd, så ville det være lettere.
Men det her vil jo have en præventiv effekt, fordi nogle, som måske kunne være fristet til at begå kriminalitet, vil undlade at gøre det.
Så dermed vil det jo have en opstrammende effekt.
Derudover er jeg altså meget, meget skuffet over, at ordføreren ikke er kommet til for at stramme op, for det var jo hele profilen, så vidt jeg havde forstået.
For jeg så rigtig gerne, at Det Konservative Folkeparti i højere grad begyndte at støtte Dansk Folkepartis stramme linje.
Marcus Knuth (KF), 2019-12-12:
Nu kan vi jo bare kigge på det forslag, som jeg er ordfører for, efter det her, hvor vi foreslår, hvad jeg selv synes er en rigtig fornuftig screeningssamtale som en del af det at få dansk statsborgerskab.
Så som sagt: Jeg er fuld af gode ideer.
Det overordnede her er, at jeg tror, vi deler hensigten om, at det er de rigtige mennesker, der skal have dansk statsborgerskab, så man ikke bagefter går ud og begår kriminalitet, bliver islamister eller vender Danmark ryggen.
Hvordan vi så kommer derhen, har vi nuancer på, i forhold til hvad vi gerne vil, men jeg tror, at den langsigtede hensigt er den samme.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-12:
Tak for ordet.
Alternativet støtter ikke forslaget.
Forslaget strider imod vores retsstatsprincipper, principper, som tidligere generationer har kæmpet for.
Forslaget går ind at forskelsbehandler, laver et A-hold og laver et B-hold.
Det kan ikke blive mere udansk, og derfor støtter Alternativet ikke forslaget.
Mette Thiesen (NB), 2019-12-12:
I Nye Borgerlige betragter vi alle statsborgerskaber, som er tildelt ved lov, som betingede.
Straffeloven indeholder i dag mulighed for, at man kan fratage statsborgerskabet ved dom, eller som det aktuelt er sket over for IS-terroristerne, administrativt, og det bakker Nye Borgerlige fuldt og helt op om.
Et statsborgerskab er den største gave, det danske samfund kan give et menneske, og derfor er det også kun rimeligt, at der er visse betingelser tilknyttet til denne gave.
En af disse skal naturligvis være, at man overholder loven i det land, man er blevet en del af, og derfor bakker vi op om forslaget om betinget indfødsret.
Vi synes ligesom forslagsstillerne, at det er helt rystende, at folk ryger af listen til statsborgerskab, fordi de, mens de venter på at få behandlet deres ansøgning, åbenbart simpelt hen ikke kan lade være med at begå kriminalitet.
Hvis det er det sindelag, man går til Danmark med, så skal man efter vores overbevisning overhovedet ikke optages på listen til statsborgerskabet.
Man skal slet ikke kunne få et dansk statsborgerskab, hvis man har begået kriminalitet.
Det er ærlig talt ikke for meget forlangt, at man overholder loven i det land, man er gæst i, og slet ikke, hvis man vil gøre sig håb om at få de privilegier og den ære, der følger med et dansk statsborgerskab.
For os er udgangspunktet dog ikke et tidsforløb.
Vi vil hellere knytte et fortsat statsborgerskab til gerninger eller rettere ugerninger.
Vi vil derfor i udvalgsbehandlingen lægge op til, at domstolene i større grad end i dag får mulighed for og i visse tilfælde også pligt til at frakende statsborgerskab fra dømte kriminelle.
Samtidig skal dømte kriminelle selvfølgelig ikke kunne modtage dansk indfødsret.
Det skal ganske enkelt ikke være muligt at bibeholde et tildelt statsborgerskab, hvis man eksempelvis begår vold, mord, røveri eller voldtægt, generelt hvis man får en frihedsstraf.
At komme til et fremmed land, blive optaget i fællesskabet og få tildelt et statsborgerskab og så som tak begå alvorlig kriminalitet er fuldstændig uacceptabelt, og konsekvensen skal være klar: Væk med statsborgerskabet, ud af klappen, resolut og efter første dom.
Så kan jeg allerede høre nu, at der er nogle, der vil indvende, at det jo kan betyde, at man så vil gøre nogle statsløse.
Men her må jeg bare sige: Ja, det gør det.
Det skulle man i så fald have tænkt over, før man gik hen og begik alvorlig kriminalitet.
Man må stå til ansvar for sine gerninger, også hvis det medfører, at man mister et statsborgerskab, og vi ser frem til at dykke ned i muligheden i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Vi støtter forslaget.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Tak for ordet, og tak for debatten.
Jeg vil gentage, at det danske statsborgerskab er den danske nations inderste og vigtigste forsvarslinje.
Vi kan ikke lade personer, som måske vil undergrave den danske nations sammenhængskraft, passere denne linje, og skulle de alligevel have passeret linjen, er det vigtigt, at man kan fratage dem statsborgerskabet igen, og at man kan udvise dem.
Det skal ikke være sådan, at man ikke kan komme af med folk, som begår kriminalitet, og som jo måske så slet ikke skulle have haft det statsborgerskab, som de har fået.
Jeg takker for debatten, og jeg må igen sige, at de argumenter, som folk først og fremmest er kommet med imod forslaget, drejer sig jo igen om, at det er hensynet til den enkelte persons rettigheder, der er vigtigere end den danske nations tryghed – altså at man mener, at det er et A- og et B-hold, man laver ved at sige, at statsborgerskabet er betinget i 10 år.
Jeg er ikke enig i den betragtning, at det er et A- og et B-hold, fordi man jo selv bestemmer, om man skal udvises, fordi man selv bestemmer, om man vil begå kriminalitet, som gør, at man bliver udvist.
Derfor mener jeg simpelt hen ikke, at det er rigtigt.
Jeg mener, det er et misforstået hensyn, som nogle af partierne er kommet med, når man siger det her med, at man er bange for, at det bliver et A- og et B-hold.
Det bliver det ikke.
Det bliver bare et spørgsmål om, at der er folk, som har fået tildelt statsborgerskab, som skal være mere påpasselige og lade være med at begå kriminalitet.
Så er det jo også sådan, at et tildelt statsborgerskab i virkeligheden på en måde altid er betinget, fordi det kan fratages i det øjeblik, man begår kriminalitet.
Det kan det jo allerede i dag.
Den ændring, vi ønsker at lave, er at sænke barren i de første 10 år, sådan at vi nemmere kan skille os af med folk, hvis de altså begår kriminalitet og dermed beviser, at de nok slet ikke burde have haft det statsborgerskab.
Så jeg synes, at argumenterne imod desværre ikke har været så gode.
Til det her med, at man skal føle, at man er på prøve, vil jeg sige, at det er man jo sådan set hele tiden, fordi hvis man begår kriminalitet ifølge straffelovens kapitel 12 og 13, tror jeg det er, så bliver man udvist.
Så vi, der har fået tildelt statsborgerskab, er alle på prøve på den måde, fordi hvis man begår den form for kriminalitet, bliver man udvist.
Jeg mener, at de argumenter, der har været brugt imod vores forslag, desværre ikke er så tungtvejende, men jeg takker for debatten, og jeg takker for støtten fra Nye Borgerlige, så er vi da to partier, der går ind for denne skærpelse af statsborgerskabstildelingen.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-12:
Der er, så vidt jeg husker, 193 lande i verden, og jeg ved ikke, om de alle sammen har nogle regler, der ligner vores, hvor man kan få sit medfødte statsborgerskab tilbage – ret let.
Da vi hastebehandlede lovforslaget om fremmedkrigere, var der jo en diskussion om lande, hvor man ved en administrativ procedure kan få sit statsborgerskab tilbage.
Så forslaget er ikke uden problemer.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Ideen er jo, at det indgår i den samlede pakke, at man i det øjeblik, man får tildelt dansk statsborgerskab, anerkender, at man må gå tilbage til sit gamle statsborgerskab, hvis man begår kriminalitet.
Derfor vil det her jo ikke være et spørgsmål om statsløshed – kun i ganske, ganske få tilfælde, hvor der er tale om en statsløs.
Først og fremmest vil der være tale om, at man går tilbage til sit gamle statsborgerskab, og det vil man være orienteret om på forhånd.
Det skal ens stat så selvfølgelig også anerkende osv.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-12:
Vi synes jo som sagt, at det ikke er nogen helt triviel sag, fordi det er jo sådan, at man, når man kan miste sit statsborgerskab ved visse kategorier af overtrædelser, allerede har tilkendegivet, at det er en farbar vej at gå.
Så er spørgsmålet bare, hvor bred en kategori af overtrædelser det skal være.
Det er da selvfølgelig en eller anden form for overvejelse værd.
Jeg tror bare helt alvorligt ikke, at det for alvor løser problemet med statsløshed, hvis man kun har ét statsborgerskab.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Hvor er jeg glad for at høre, at man tager sagen alvorligt i Liberal Alliance, så man ligefrem diskuterer den politisk, fordi den er ekstra alvorlig.
Jeg vil sige, at vi vistnok diskuterer alle sager politisk i Dansk Folkepart.
Men det er godt, at I har gjort det med denne sag.
Det er jeg taknemlig for.
Det er for lang tid at være på prøve; det skal stoppe på et eller andet tidspunkt.
Skal vi så sætte fristen ned til 7 år?
Ville det få Liberal Alliance til at stemme for?
Henrik Dahl (LA), 2019-12-12:
I Liberal Alliance behandler vi den kommende uges arbejde i salen lidt på samme måde, som man behandler indfødsretssager.
Det vil sige, at vi har en embedsmand, som går det hele igennem, og alle de steder, hvor det er nemt at finde ud af, hvad vi mener, fordi vi f.eks. er bundet af en tidligere aftale, så er det embedsmanden, der skriver, at vi mener ja eller nej.
Og det er jo typisk det, man mener, her i salen.
Men ligesom der er nogle dispensationssager, er der også nogle sager, som er så svære, at de må op på et politisk niveau.
Og vi har også den her mulighed for at gennemgå sagerne, som det sker nu med de her 83 sager, hvor man kan fratage folk statsborgerskabet.
Så vi er meget skrappe.
Vi ville også meget gerne have en skrappere behandling i forhold til den eksisterende cirkulæreskrivelse, som jeg også været inde på i forbindelse med det tidligere beslutningsforslag B 25.
Men når vi så alligevel efter moden overvejelse ender med at sige, at vi ikke vil støtte beslutningsforslaget her, er det, fordi vi for det første helt grundlæggende mener, at ansøgeren på et eller andet tidspunkt må stoppe med at være på prøve.
Så på den måde ligger reglerne simpelt hen godt, som de ligger.
Altså, ved meget, meget alvorlige lovovertrædelser, hvor der er dobbelt statsborgerskab, kan man fratage statsborgerskabet, hvad enten det er administrativt i første instans, eller – som det var tidligere – af en dommer.
Det kan ikke være rigtigt, at ansøgeren skal blive ved med at være på prøve i 10 år, også for andre typer af lovovertrædelser.
På et eller andet tidspunkt må den her prøvetid høre op, og så er ansøgeren statsborger.
For det andet løser forslaget jo heller ikke det her med folk, der ikke vil have dobbelt statsborgerskab, for jeg synes, det er lidt nemt at sige, at man bare vil gøre folk statsløse, og skidt med statsløshedskonventionen.
Men hvor skal man sende statsløse mennesker hen?
Altså, der er jo ikke et land, der hedder Statsløsistan, hvor man så kan udvise folk til.
Så hvis man alligevel ikke kan udvise folk til Statsløsistan, jamen hvad så?
Så summa summarum
, vi synes egentlig, at de regler, der er nu, grundlæggende er gode.
Vi vil gerne have strammet cirkulæret, som vi også har diskuteret i forbindelse med B 25, men vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Den tankegang kan jeg så slet ikke følge.
Skulle det være en form for islamisering, at vi udviser folk, der begår kriminalitet?
Jeg vil sige, at det her forslag jo ikke ville være nødvendigt, hvis vi gennemførte det forslag, vi netop lige har diskuteret.
Jeg forestiller mig, at man jo dér vil have en meget, meget strammere proces, og man vil være meget mere sikker på, hvem der får statsborgerskab.
Men i den situation, vi har i dag, hvor 6.200 i gennemsnit har fået statsborgerskab siden 1983, er der jo nogle, der kommer igennem, som ikke er tilstrækkelig testet, som begår kriminalitet, og som det derfor er sund fornuft med større lethed at kunne sende ud af landet.