Esben Lunde Larsen (V), 2016-11-17:
Tak for det, formand.
Og tak for bemærkningerne fra ordførerne.
Bilskrotningsordningen har eksisteret siden år 2000 via et bredt politisk flertal.
Ordningen sikrer, at bilejere afleverer deres udtjente motorkøretøjer til miljørigtig affaldsbehandling, da bilejere får udbetalt skrotningsgodtgørelse, hvis de afleverer bilen til en lovlig miljøbehandler.
Ordningen har levet op til sit formål og gør det stadig, da den medfører, at mange biler afleveres til lovlig skrotning.
Og vi skal tage stilling til, om miljøbidragets størrelse skal justeres.
Vi gjorde det senest i 2013, da miljøbidraget blev forhøjet fra 60 kr. til 101 kr.
Dengang overvejede man, om ordningens ekstraincitament fortsat var nødvendigt.
Overvejelsen gik på, om producentansvar og lovpligtig aflevering til korrekt miljøbehandling kunne varetage miljøhensynet i tilstrækkelig grad.
Vurderingen var dengang, at en velfungerende skrotningsordning mindsker risikoen for, at bilejere vælger ulovlig ophugning, og at antallet af efterladte biler derfor ville blive højere uden ordningen.
Det er fortsat vurderingen.
Men i år er der behov for at sænke miljøbidragets størrelse på 101 kr. til 84 kr.
Det kan vi gøre, fordi der i de seneste år er kommet for mange penge ind til skrotningsordningen, der skal hvile i sig selv.
Overskuddet forventes gradvis afviklet frem mod 2020.
Ved sidste lovændring i 2013 blev skrotningsgodtgørelsen også justeret, den blev sat ned fra 1.750 kr. til 1.500 kr.
Justeringen af skrotningsgodtgørelsen skete via en bekendtgørelsesændring.
Deloitte har på Miljøstyrelsens foranledning undersøgt effekten af skrotningsgodtgørelsen, herunder nedsættelsen af godtgørelsen.
Deloittes analyse konkluderer overordnet, at godtgørelsen får flere bilejere til at skrotte deres bil hos en lovlig ophugger.
Derfor vil jeg hæve godtgørelsen fra 1.500 kr. til 2.200 kr., da jeg forventer, at det vil gøre en ende på mange af de ulovlige skrotninger.
Den nye godtgørelse forventes at reducere den ulovlige markedsandel fra 25 pct. til 10 pct.
Det skal gøres både for at imødekomme branchen, fastholde arbejdspladser og ikke mindst for at sikre, at biler bliver afleveret til lovlig og miljømæssigt forsvarlig affaldsbehandling.
Det handler både om at undgå miljøskader og om at udnytte de udtjente biler bedst muligt, og på den måde gør vi noget godt for både branchen, forbrugerne og ikke mindst miljøet.
En forhøjet godtgørelse forventes ikke fuldstændig at kunne løse problemet med ulovligt ophug.
Derfor kommer der en række yderligere tiltag for at styrke incitamenterne til lovlig skrotning.
Og for blot at adressere det forhold, som Dansk Folkepartis ordfører nævnte, ja, så findes der i dag en liste, hvor man kan se de anerkendte skrotningssteder, som man altid kan tjekke i forhold til eventuelt snyd.
Så iværksættes der også en skrotningskampagne, en informationskampagne, der søger at fremme lovlig skrotning af biler ved at informere borgerne om, at en ophugger, der ikke er registreret på listen over godkendte ophuggere, og som ikke overholder miljøreglerne, opererer ulovligt til skade for miljøet og samfundet.
Samtidig gør kampagnen opmærksom på, at det er ulovligt at gøre brug af uregistrerede ophuggere.
Kampagnen søger også at informere om korrekt adfærd i forhold til håndteringen af udtjente biler og om muligheden for at få udbetalt skrotningsgodtgørelse.
Deloittes analyse indikerer også, at borgerne ønsker at beskytte miljøet og overholde lovgivningen frem for at få en ulovlig økonomisk gevinst.
Miljøstyrelsens erfaring, Deloittes evaluering og oplysninger fra kilder i branchen viser, at borgerne typisk agerer i god tro, når de afleverer deres udtjente biler til en ulovlig ophugger.
Derfor er en målrettet folkeoplysningsindsats vigtig til sikring af korrekt miljømæssig behandling af bilerne.
Jeg foreslår derfor, at miljøbidraget sættes ned, da bilejerne ikke bør betale mere end nødvendigt.