Torsten Schack Pedersen (V), 2021-11-11:
Regeringen har fremsat forslag om en såkaldt velfærdslov, og med den lov vil regeringen forpligte den til enhver tid siddende regering til hvert år at bruge flere penge på velfærd.
Regeringen siger dog intet om, hvor pengene skal komme fra.
I Venstre foreslår vi derfor at ændre loven til en vækst- og velfærdslov, for med en vækst- og velfærdslov vil vi sikre, at dansk velstand øges, før vi kan bruge flere penge på velfærd, og at pengene ikke findes ved, at skatterne hæves.
I Venstre er vi enige i, at pengene skal følge med, når der bliver flere børn og ældre.
Det var også et løfte, vi gik til valg på i 2019, og som vi har overholdt i vores fremsatte finanslovsudspil siden da og senest med vores finanslovsudspil for næste år, som vi præsenterede i går.
Når det er sagt, kommer vi naturligvis ikke til at stemme for lovforslaget i sin nuværende form; vi mener nemlig, at hele diskussionen grundlæggende bør vendes på hovedet, for pengene skal jo tjenes, før de kan bruges.
Det er den ansvarlige tilgang.
Og derfor kommer vi fra Venstres side til at stille et ændringsforslag, der indeholder følgende to elementer, og som er en betingelse for, at vi kan støtte forslaget.
For det første vil vi sikre, at forudsætningen for at hæve forbruget i det offentlige er, at der også er vækst i dansk økonomi.
Realvæksten i bnp for det efterfølgende finansår skal som minimum være den samme som det demografiske træk i procent.
Er den ikke det, skal der fremlægges forslag til initiativer, der varigt øger bnp strukturelt.
Med andre ord: Vi skal have råd til at hæve velfærden, før vi gør det, og det er en politisk opgave.
For det andet skal vi naturligvis have et skattestop, så der er ro om danskernes og danske virksomheders økonomi, for det skal være væksten i velstanden og ikke skatterne, der finansierer højere udgifter til velfærd.
Og der er brug for et skattestop i Danmark.
Siden regeringen trådte til, har den hævet eller foreslået at hæve skatterne over 40 gange, og det er skattestigninger for 12 mia. kr.
Samtidig gør regeringens førte politik Danmark 14 mia. kr. fattigere.
Den førte politik gør Danmark fattigere.
Og sådan en politik sikrer ikke, at der er råd til velfærd i fremtiden.
Der er i øvrigt meget symbolpolitik i regeringens forslag, og tillad mig at referere direkte fra det: »Lovforslaget vil ikke ændre på, at de konkrete årlige velfærdsprioriteringer fastlægges i finansloven og økonomiaftalerne med kommuner og regioner, ligesom at serviceniveauet og antal medarbejdere på det enkelte sygehus, plejehjem, børnehave mv. vil afhænge af de lokale behov og prioriteringer ude i kommunerne og regionerne med respekt for aftalesystemet med KL og Danske Regioner samt den demokratiske beslutningsproces i de enkelte kommuner og regioner tæt på borgeren.
Lovforslaget vedrører heller ikke den geografiske fordeling af ressourcerne.
Nå ja, det er nu altså engang sådan, at pengene ikke kan bruges, før de tjenes, og at binde en kommende regering til at bruge flere penge, end den kan skaffe finansiering til, er hamrende uansvarligt.
Og hvad er konsekvensen i øvrigt, hvis regeringens finanslovsforslag ikke overholder den foreslåede velfærdslov fra regeringens side?
Nej, det gør den naturligvis ikke.
90 mandater bag en finanslov kan til enhver tid sikre, at landet har en ny finanslov, når finansåret begynder.
Hvad forventer regeringen egentlig at det fremsatte lovforslag vil betyde?
Ja, det svarer regeringen sådan set meget konkret på i lovforslaget, og tillad mig at citere: »Lovforslaget vurderes således ikke umiddelbart at have økonomiske konsekvenser for det offentlige.«
Jamen hvad skal loven så til for? kunne man spørge – altså bortset fra, at Socialdemokratiet gik til valg på en velfærdslov.
I Venstre står vi som sagt ved vores velfærdsløfte.
Vi skal dække det såkaldte demografiske træk.
Det har vi allerede leveret på i vores finanslovsforslag, uanset om der er lovgivning om emnet eller ej.
Men at Socialdemokratiet tvivler så meget på egne løfter, at de skal forpligtes via lovgivning til at leve op til det, må jo nærmest være den mest logiske konsekvens og tanke, når man ser på det her.
Så hvis vi skal støtte forslaget, skal det selvfølgelig være et forslag, der hænger sammen, og det gør det kun, hvis det suppleres med et skattestop og en pligt til at sikre økonomisk vækst.
Ellers er det blot et forslag om at love at bruge flere penge, hvilket der muligvis ikke er råd til.
Vi ser frem til den videre behandling, men som sagt har det altafgørende betydning for Venstre, at de nævnte ændringsforslag bliver vedtaget, for ellers er det jo bare et uansvarligt lovforslag, der lover at bruge flere penge, som ikke nødvendigvis er til stede, og det kan vi ikke støtte.
Tak for ordet.