runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-10-05:
Det var vi da heller ikke tilfredse med, og vi kritiserede regeringen sønder og sammen for at gøre det.
Altså, det vigtige er jo, at Enhedslisten ikke går ned og stemmer for noget, der er skidt.
Tværtimod kritiserede vi det, og vi lod regeringen selv være ansvarlig for at finde et andet flertal, hvis de ville gøre noget, som var usolidarisk.
Det fandt de så desværre til højre i salen.
Thorningregeringen kunne jo gang på gang have taget det politiske valg at lave solidarisk, velfærdsorienteret og bæredygtig politik med Enhedslisten, men de valgte så at lave asociale reformer sammen med højrefløjen.
Det var vi da drønhamrende utilfredse med, og det vil vi da for alt i verden undgå gentager sig i fremtiden.
Altså, hvis der er nogen, der sidder hjemme bag skærmen og tror, at Enhedslisten ikke har en skattepolitik, kan jeg sige, at det har vi.
Og jeg er rigtig glad for at få lov at fortælle jer om den.
Altså, eksempelvis foreslår Enhedslisten jo et massivt løft i vores fælles velfærd, sådan at der bliver flere til at tage sig af vores børn, vores syge og vores ældre, bl.a. ved at genindføre formueskatten og ved at rulle de topskattelettelser, som er blevet givet, tilbage.
Og det giver milliarder i kassen, som kan bruges til at styrke vores fælles velfærd.
Så det er jo et klokkeklart eksempel på, at Enhedslisten prioriterer det at sikre fællesskabet, at sikre de mange, frem for at give til de få i toppen af vores samfund.
Jacob Mark (SF), 2017-10-05:
Tak for det.
Og tillykke med talen – det var en god tale.
Jeg blev lidt optaget af den der EU-debat, ordføreren havde med hr. Peter Hummelgaard Thomsen.
Jeg syntes egentlig, at den var ret interessant, for jeg tror sådan set, at Enhedslisten og SF er enige om, at hvis vi skal løse grænseoverskridende problemer som skattely, flygtningekrisen, klimaforandringer, så er man også nødt til at arbejde på et europæisk niveau – og vi mener jo i SF, at det skal være et forpligtende europæisk niveau.
Altså, vi tror ikke på vejen ud af EU; vi tror på, at man i EU sørger for at skabe et mere progressivt EU.
Og nu siger ordføreren, at Enhedslisten ønsker en løsere tilslutning til EU, men sidste år i juni sagde fru Pernille Skipper bare ganske klart efter Brexit, at nu måtte der komme en afstemning, at nu måtte man følge trop og lave en afstemning, så man kunne komme ud af EU – det var TV 2, der bragte den nyhed.
Jeg vil bare høre: Ønsker Enhedslisten stadig en afstemning om Danmarks medlemskab af EU, eller mener man ikke længere det?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-10-05:
Det er jo målet, at vi kan bekæmpe den sociale dumping.
Altså, vi oplever, at østeuropæiske kollegaer bliver groft underbetalt og udnyttet.
Det, vi helt konkret foreslår, er eksempelvis, at man skal have den lokale fagforening til at godkende sin arbejdskontrakt, hvis man kommer hertil fra et andet europæisk land.
Det vil jo forhindre den massive sociale dumping, som vi på ingen måde kan leve med der sker rundtomkring på vores arbejdspladser.
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Jeg ville ønske, jeg var i stand til på baggrund af de tre spørgsmål, der nu har været, at redegøre for, om Enhedslisten egentlig synes, der skal være en folkeafstemning om Danmarks medlemskab af EU.
Det er jeg ikke i stand til, må jeg sige, efter de svar, jeg har fået.
Men lad mig så spørge om noget andet, for det hjælper nok ikke med et fjerde forsøg, nemlig: Skal den løsere tilknytning, hr. Nikolaj Villumsen taler om, føre til, at der er færre EU-borgere, der arbejder i Danmark, betaler skat og bidrager til vores velfærd?
Er det målet med den løsere tilknytning, at der er færre EU-borgere, der arbejder i Danmark?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-10-05:
Jamen jeg svarede faktisk på noget af det før.
Jeg sagde, at jeg ikke synes, det er godt, hvad den konservative regering i England gør lige nu.
Altså, det har jeg overhovedet ikke tænkt mig at kopiere.
Det har Enhedslisten ikke tænkt sig at kopiere, forstået på den måde, at der er en meget berettiget bekymring i den britiske befolkning over den sociale dumping, som EU's indre marked og fri bevægelighed fører til.
Det har Theresa May så tænkt sig at misbruge til at føre en endnu mere frihandelsorienteret politik, der øger ræset mod bunden.
Det støtter vi selvfølgelig ikke.
Men jeg må da også sige, at jeg synes, det er inspirerende at kigge på en fyr som Jeremy Corbyn, som har valgt at sige, at han accepterer, at den britiske befolkning har stemt landet ud af EU, og så vil bruge de muligheder, der kommer med det, altså eksempelvis til at renationalisere togbanen, som Socialdemokratiet herhjemme også er begyndt at snakke om, men som EU står i vejen for, eller til at skabe en statsbank, der kan sikre investeringer i grøn omstilling og jobskabelse, som EU's regler også forbyder.
Så der er jo ingen tvivl om, at det giver nogle muligheder, og det er da inspirerende at se, at venstrefløjen i England angriber dem.
Og jeg tror, det var en af de udslagsgivende kræfter for, at Corbyn fik så godt et valg, som man så han gjorde, ved det sidste parlamentsvalg i England.
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Jeg tror da, jeg bliver nødt til at fortsætte lidt i det spor, som hr. Jacob Mark lagde ud, for jeg anstrengte mig virkelig for at høre, om der lå et svar på spørgsmålet i det, som hr. Nikolaj Villumsen sagde på Enhedslistens vegne.
Altså, var der et svar på spørgsmålet om, hvorvidt der skal holdes en afstemning om Danmarks fortsatte medlemskab af EU?
Enhedslisten har i mange år i forskellige traktatdiskussioner hævdet, at man slet ikke kunne melde sig ud af EU.
Det er der så et land der nu gør, og derfor er det da et relevant spørgsmål.
Arbejder man for at få en afstemning, hvor vi, helt som Storbritannien har gjort, kan tage stilling til, om vi melder os ud eller ej?
Det burde ikke tage tre forsøg at svare på, men nu får hr. Nikolaj Villumsen så alligevel et tredje.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-10-05:
I Enhedslisten er vi EU-modstandere, og vi gør, som jeg lige sagde før, to ting.
Altså, vi prøver hele tiden, hver eneste dag, at knokle for at trække EU i en rigtig retning, og så arbejder vi også på, at Danmark får en løsere tilknytning som en del af, at der kan blive skabt – og det er målsætningen ved begge dele – et stærkt forpligtende internationalt samarbejde i Europa, som er bæredygtigt, solidarisk og demokratisk.
Nogle gange må jeg sige, at jeg bliver skuffet over SF, ikke mindst i den sidste regeringsperiode, for der havde man jo magten, og så forspildte man drønhamrende store chancer.
Altså, SF tog Danmark med i finanspagten, der satte begrænsninger for vores mulighed for at føre en offensiv investeringspolitik, som man ellers var blevet valgt på, før man gik i regering.
Altså, vi oplever desværre gang på gang, at SF har svigtet den kamp, men det er godt, hvis SF er med på banen nu, og så kan vi kæmpe hver eneste dag for en mere solidarisk og progressiv politik i Europa.
Jacob Mark (SF), 2017-10-05:
Jeg synes ikke, at EU er perfekt.
Jeg synes, der er mange ting i EU-politikken, vi bør kæmpe for bliver lavet om.
Jeg har i mange år syntes, at EU til tider har været et neoliberalt projekt, men jeg har altid ment, at det var bedre at tage kampene i EU end at melde sig ud af Det Europæiske Fællesskab – for så frygter jeg virkelig for, hvad der efterfølgende er af fællesskaber, der er forpligtende.
Derfor kunne jeg egentlig godt bare tænke mig et klart svar på: Mener Enhedslisten, at vi skal melde os ud af EU?
Mener Enhedslisten, at der skal være en afstemning, hvor danskerne skal tage stilling til, om vi skal være medlem af EU eller ej?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-10-05:
Jeg er glad for spørgsmålet, for det er en rigtig vigtig debat, altså om, hvordan vi får skabt et godt europæisk og internationalt samarbejde.
Enhedslisten mener, at vi har behov for et stærkt internationalt og europæisk samarbejde, og at problemet med EU er, at EU sætter nogle klare barrierer op for vores muligheder for at skabe et ordentligt samfund, altså forhindrer os i at sætte massivt, ordentligt og effektivt ind over for social dumping og eksempelvis forhindrer os i at lave ordentlig forbrugerbeskyttelse.
Så man kan sige, at Enhedslisten går på to ben.
Altså, vi kæmper hver eneste dag for at trække EU i en bedre, mere solidarisk retning, og så arbejder vi for, at Danmark skal have en løsere tilknytning til EU, fordi vi godt kan se, at det ser ud til at være lidt op ad bakke med at få ændret traktaterne, så det bliver et solidarisk, bæredygtigt og demokratisk EU.
Ikke mindst på baggrund af den afpresning, man har set, af venstrefløjen, eksempelvis når de har vundet magten i Grækenland, er vi pessimister, og derfor tillader vi os at gå på to ben.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-10-05:
Nu reagerer jeg kun på det her, fordi jeg jo blev spurgt om det før.
Det blev taget op i Enhedslistens ordførertale her i dag.
Jeg bliver bare nødt til at spørge: Hvordan kan det være, hvis Enhedslisten lavede tre ud af fire finanslove under den sidste regering, at der så var minusvækst i kommunerne?
Hvordan kunne Enhedslisten finde sig i det?
Vi har lavet to finanslove efter folketingsvalget, og vi har sørget for, at der er plusvækst i kommunerne, altså at de har flere penge at gøre brug af.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-10-05:
Det var jo sådan, at Enhedslisten indgik tre af de fire finanslove, der blev lavet under Helle Thorning-Schmidt-regeringen.
Samtlige af dem sikrede velfærdsforbedringer.
Det var vi rigtig, rigtig glade for.
Den slags politik stemmer Enhedslisten aldrig for, og derfor stemte vi også konkret imod.
Finn Sørensen (EL), 2017-10-05:
Formanden ved, at jeg er en meget tilgivende natur, også over for formanden.
Det er rigtigt, at det var Krølles idé, men Krølle ønskede at få en førtidspension, så han kunne få noget ro i sit liv.
Det blev nægtet ham.
Jeg vil gerne læse op fra kommunens afgørelse fra den 3. september 2014, hvor de giver ham afslag på førtidspension:
»Begrundelsen er, at det efter vores vurdering ikke kan udelukkes« – ikke kan udelukkes – »at du har en arbejdsevne, som vil sætte dig i stand til at blive selvforsørgende ved indtægtsgivende arbejde.«
Jeg ved, at ordføreren selv har mødt Krølle.
Han havde ingen blodårer tilbage at stikke i.
Det var ikke muligt at tage en blodprøve på ham.
Synes ordføreren ikke, at det er på tide, at Liberal Alliance slutter op om f.eks. beskæftigelsesministeren, der klart har sagt, at det bliver nødvendigt at ændre den lovgivning?
Vi mangler et signal fra et af forligspartierne – også fra et andet, men lad os nu starte med ordførerens parti.
Kan vi få et signal om, at Liberal Alliance vil medvirke til en lovændring, så kommunerne ikke fremover kan nægte førtidspension til mennesker, der er lige så syge som Krølle?
Pelle Dragsted (EL), 2017-10-05:
Finansministeren har faktisk mulighed for at tage ordet ved en senere lejlighed.
Men bare lige for en god ordens skyld: Jeg får ikke nogen dessiner fra Socialdemokratiet om, hvad jeg skal spørge om hernede, og det kan jeg garantere for at der heller ikke er andre i min gruppe der gør.
Så skulle det være på plads.
Når det her er vigtigt, er det jo, fordi det er, og det tror jeg også at ordføreren er enig i, en uskik at gå ud og dele gaver ud ved at sige, at man deler skattelettelser ud her og der, men ikke vil fortælle, hvem der skal betale regningen.
Er det der, vi skal hen her i Folketinget?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Vi bliver jo lidt i samme boldgade, og hr. Pelle Dragsted har fået fingrene i den socialdemokratiske pamflet med snedige spørgsmål, man kan stille til Venstres ordfører.
Jeg skal undlade at gentage de eksempler, som jeg nævnte før.
Noget af det, som den tidligere regering gjorde, og det skal den have tak for, var at lave en mindre regulering af overførselsindkomster.
Jeg kan ikke svare mere uddybende, end jeg har gjort.
Men hvis det, der er formålet med at blive ved med at stille det samme spørgsmål, er, at jeg skal gentage mig selv, eller at jeg skal konstatere, at det ved jeg sådan set ikke mere om end det, jeg har sagt, så lad mig da sige det nu: Jeg kan ikke svare.
Det er ikke, fordi jeg ikke ønsker at svare, men jeg kan ikke svare mere uddybende på det her spørgsmål.
Det må man drøfte med finansministeren, som belejligt nok lige nu kom listende ind i salen.
Det er vel fair nok.
Pelle Dragsted (EL), 2017-10-05:
Det vil nok ikke falde i så god jord hos ordføreren, men jeg vil altså holde fast i diskussionen om, hvor de 5,5 mia. kr., som skal bruges til de her skatterabatter, og som ifølge regeringens eget udspil skal findes ved det, man kalder justeringer af overførselsindkomsterne, skal komme fra.
Og jeg har hørt de kilder til finansiering, som ordføreren har peget på, og både ordføreren og jeg ved godt, at de kilder ikke er tilstrækkelige til at finde 5,5 mia. kr.
Så kan man selvfølgelig sige, at det finder vi ud af under forhandlingerne, men jeg tror faktisk, at der er mange, der sidder derude, herunder ikke mindst vores folkepensionister, som i forvejen er nogle af de fattigste grupper, vi har her i Danmark, men også førtidspensionister og mennesker, der er ramt af ledighed og sygdom, og studerende, der egentlig godt bare kunne tænke sig at få en klar melding fra den her regering om, hvorvidt det igen er dem, som skal til lommerne for at finansiere regeringens skatterabatter.
Så kan vi ikke bare få et klart svar?
Kan vi ikke bare få at vide, hvad det er?
Det er vel, fordi man har en idé om, hvor pengene skal komme fra, altså ud over fra de kilder, som man har anvist, og som ikke er tilstrækkelige til at kunne finde 5,5 mia. kr.
Kan vi ikke bare være ærlige?
Jeg tror ganske enkelt ikke på, at Venstre bare har leget tænk på et tal.
Der må ligge en plan.
Man har bare ikke lyst til at fortælle danskerne om den.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Jeg synes, at det at kritisere regeringen, at kritisere Venstre for ikke at tilgodese den del af Danmark, der er uden for København, altså klinger meget hult.
Jeg synes, vi har en regering, som med Venstres store, naturlige hjælp har sørget for, at der kommer en bedre balance i Danmark, både når det handler om arbejdspladser, når det handler om erhvervsmuligheder, når det handler om vækst, og når det handler om infrastruktur.
At der så er et omprioriteringsbidrag på områder, der dækker hele landet, synes jeg altså ikke er noget, der trækker Danmark skævt.
Lotte Rod (RV), 2017-10-05:
Der er noget underligt i, at Venstre bruger så meget krudt på at flytte rundt på statslige arbejdspladser.
Altså, lige nu bliver der fyret lærere på vores erhvervsuddannelser og vores gymnasier i hele landet på grund af Venstres politik.
Altså, hvordan hænger det sammen?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
På hvilket?
Undskyld!
Modtaget, undskyld, jeg kunne ikke høre det sidste ord fra ordføreren.
Jeg antager, at det er omprioriteringsbidraget, som der henvises til, og lad mig gentage det her igen.
Jeg synes altså, det er en sund øvelse, at man ser på: Bruger vi pengene mest effektivt?
Vi skal bruge pengene på at uddanne vores elever og vores studerende.
Vi skal ikke nødvendigvis bruge dem på kommunikationskonsulenter, på fancy reklamer, på unødig husleje, for at nævne nogle af de eksempler, som andre uddannelsesinstitutioner har brugt til at komme lidt i bund, på det her med 2-procentsmålsætningen.
Det er noget, man bruger mange steder og også ude i den private del af virkeligheden.
Og jeg synes, det er sundt, at man på den måde ser på, om man bruger pengene godt nok.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-05:
Venstres ordfører siger, at det at svare på spørgsmål om regeringen og Venstres klimapolitik kræver en specialistviden, han ikke ligger inde med.
Venstres ordfører kritiserer også Socialdemokratiet – som ikke er et statsministerparti – for ikke at have alle tal på plads i deres forslag til finanslov, men vil ikke svare på, hvor over 5 mia. kr. skal komme fra.
For vi kan jo ikke få nogen svar.
Vi kan have meget forskellige politiske holdninger, og det har vi her i Folketinget, men man må da som minimum regne med, at når partiets ordfører står på talerstolen, så kan man få svar, specielt når det er en ordfører fra et regeringsparti, fra et statsministerparti.
Vi har så åbenbart hørt, at det ikke er folkepensionisterne, der skal betale.
Den afvisning hørte vi ikke i forbindelse med de studerende.
Er det nu sådan en gætteleg, hvor vi skal gætte for hver gruppe, hvem der skal betale?
Er den tavshed udtryk for, at vi så skal gætte, at det er de studerende, der skal betale for nogle af de her skattelettelser?
Der kan sagtens være uenighed, men vi vil bare gerne vide, hvad det er, vi taler om.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Den følelse med hensyn til muligheden for at vide, hvad vi egentlig taler om, kender jeg jo bestemt godt.
Det var derfor, jeg efterlyste nogle tal – ikke alle tal, men bare nogle tal – fra Socialdemokratiet, som jeg har gjort tidligere.
Altså, jeg har nu fået det her spørgsmål seks eller syv gange – jeg har ikke tal på det – og jeg har svaret på det efter bedste evne.
Jeg er klar over og smerteligt bekendt med, at forventningerne til mig er ualmindelig høje, og det forstår jeg godt, men jeg kan ikke svare mere uddybende på det spørgsmål.
Så hvis muligheden er der for en runde nr. to, så prøv med noget andet, og så kan det da være, at vi kan få en dialog om det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-10-05:
Tak for det, formand.
Det er, fordi det der med velfærd jo af hr. Nikolaj Villumsen bliver defineret som: Bruger man flere penge, eller bruger man færre penge?
Enhedslisten siger, at det nu er Dansk Folkepartis ansvar at sikre, at der kommer bedre velfærd, i form af at vi ikke accepterer f.eks. nedskæringer og sådan noget.
Men så bliver jeg bare nødt til at spørge Enhedslisten, hvordan det kan være, at der var nogle år under den tidligere regering, hvor Enhedslisten var parlamentarisk grundlag og støtteparti for den daværende regering, hvor der var nedskæringer.
For der var jo et par år, hvor kommunerne fik færre penge at gøre brug af.
I de 2 år, der er gået siden folketingsvalget i 2015, har Dansk Folkeparti jo sørget for, at kommunerne har haft flere penge at gøre brug af.
Så det vil sige, at efter folketingsvalget i 2015, hvor Enhedslisten blev sat uden for indflydelse, er der kommet mere velfærd.
Før 2015, hvor Enhedslisten havde afgørende indflydelse her i Folketinget, kom der mindre velfærd.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-10-05:
Tak for det.
Enhedslisten prøver hver eneste dag at trække EU i en rigtig retning.
Det er bare meget, meget op ad bakke, må man desværre konkludere.
Vi ser, at vi bliver forhindret i en effektiv indsats mod social dumping.
Det er derfor, vi har sagt fra Enhedslistens side, at EU da ikke skal stå i vejen for, at der er politiske flertal herhjemme, der eksempelvis vil forbyde hormonforstyrrende stoffer, sådan at vores børn ikke bliver udsat for det.
Hvis EU står i vejen for det, vælger vi da den danske befolkning, som vi står på mål over for, over EU, og så tager vi meget gerne en konflikt med EU.
Vi vil ideelt set også meget gerne have en løsere tilknytning for Danmark til EU, så vi får mulighed for at gøre alle de ting, som vi gerne vil, uden hele tiden at støde ind i EU's liberalistiske indre marked, der sætter hindringer op for progressive løsninger.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-10-05:
Det er jo sådan set fair nok, at Enhedslisten ikke mener det.
Men nu bliver jeg også lidt forvirret over ordførerens svar.
For han siger, at Enhedslisten kæmper for et bedre EU hver dag.
Fair nok.
Men betyder det så, at det ikke længere er Enhedslistens politik, at man ønsker en folkeafstemning om dansk udmeldelse af EU med henblik på at melde sig ud, eller hvordan skal det forstås?
Anders Johansson (KF), 2017-10-05:
Jeg vil fortsætte lidt ud ad det spor, som Liberal Alliances ordfører var inde på, for jeg kan forstå, at man fra Enhedslistens side vil ansætte 27.000 flere i den offentlige sektor.
Det koster omkring 10 mia. kr., og det skal bl.a. finansieres, ved at man laver den her skatteomlægning, som vi har hørt lidt om i dag, og særlig ved at hæve topskatten.
Så undrer det mig lidt, at man ikke kan sige, hvordan man har regnet sig frem til det her, og hvad satsen vil blive på f.eks. marginalskatten og formueskatten.
Kan ordføreren måske gør mig lidt klogere på det regnestykke, der ligger bag, og på, hvad vi kunne forvente at f.eks. topskatten skulle ligge på, hvis Enhedslisten havde 90 mandater?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-10-05:
Altså, Enhedslisten vil jo på ingen måde kopiere det, der sker i Storbritannien.
For os er målet at få et stærkt internationalt samarbejde, der sikrer solidariske og bæredygtige løsninger og er demokratisk.
Det er EU ikke et eksempel på i dag, desværre.
Vi ser, at EU står i vejen for indsatsen mod social dumping; vi ser EU forhindre os i at forbyde hormonforstyrrende stoffer i skolesager eksempelvis.
EU står i vejen for de ting, som vi gerne vil.
Så vi kæmper for forbedringer af EU hver eneste dag.
Der er en mulighed for, at man kunne ændre EU i en bedre retning gennem traktatændringer.
Men der er selvfølgelig også en mulighed for, at det ikke kan lade sig gøre – det er der meget der tyder på, det er op ad bakke.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-10-05:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Ofte, når Enhedslisten – og altid egentlig med gode intentioner, synes jeg – udtaler sig, både når det handler om klima, når det handler om kampen mod skattely, når det handler om, at man gerne vil stække nogle af de nye store digitale monopoler, og når det handler om kampen mod social dumping, ønsker man brede, internationale løsninger.
Det synes jeg sådan set er en god idé.
Men en af de ting, der står hen i det uvisse, er, hvordan Enhedslisten egentlig ser de internationale løsninger, i lyset af at man samtidig ønsker, at vi skal melde os ud af EU.
Nu kan vi jo se, hvilket kaos det har ført til i Storbritannien, at man har stemt sig ud af EU.
Man har ikke gjort sig klart, hvad det er for en plan, man har.
Man ved ikke, hvordan man skal opnå relation til de øvrige EU-lande.
Så måske kan Enhedslisten svare her – jeg har faktisk forsøgt at få svar i i hvert fald over et år.
Når vi får en folkeafstemning, som Enhedslisten ønsker, om dansk udmeldelse af EU – og lad os antage, at et flertal af danskerne så rent faktisk stemmer for at melde sig ud af EU – hvad skal der så ske?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Jeg er helt sikker på, at vores fælles konkurrencekommissær vil sørge for, at sådanne ting også bliver opretholdt –
hende har jeg ualmindelig stor tillid til, og det tror jeg også fru Lisbeth Bech Poulsen har.
Jeg er meget glad for, at den her type virksomheder er i Europa, jeg er meget glad, når de slår sig ned i Danmark, jeg er meget glad, når de ansætter danske medarbejdere, som får løn og betaler en – i øvrigt for høj – skat i Danmark af den løn.
Det glæder jeg mig sådan set over.
Og jeg er helt sikker på, at vi både fra dansk og særlig fra europæisk side nok skal sørge for, at de, der skal svare deres, også kommer til det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-05:
Mine forventninger til ordføreren er faktisk høje, og det er jo derfor, det her har udviklet sig til en farce.
Jeg kan jo kun tage ordførerens ord for pålydende, nemlig at regeringen holder kortene så tæt ind til kroppen, at ikke engang statsministerpartiets ordfører har fået at vide, hvem der skal betale for det her.
Lad mig så stille et spørgsmål, som ordføreren måske kan svare på, for jeg tror ikke, vi kommer videre i den her omgang.
Regeringens finansminister har sagt, at han synes, at europæiske virksomheder er hårdt nok beskattede i forvejen og har med det citat også lagt afstand til de forslag, der har været om at beskatte it-giganter som Google og Facebook, som jo bekendt betaler henholdsvis 0,03 pct. og 0,8 pct. i skat i Europa.
Er Venstre enig med finansministeren i, at sådanne selskaber er hårdt nok beskattede i Europa, og at der derfor ikke er grund til at gøre yderligere?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Jeg er absolut ikke i tvivl om, at hvis nogen prøvede at give dessiner til hr. Pelle Dragsted, ville de falde på stengrund.
Og når vi i øvrigt når til en aftale, kommer den naturligvis til at være fuldt finansieret, og det kan man være fuldstændig rolig for.