runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DD), 2024-01-11:
Det bliver vist mere en kort bemærkning end et spørgsmål – det er jo egentlig også det, det hedder.
Så det vil jeg komme med her.
Først vil jeg sige tak til justitsministeren og regeringen for den positive måde, man har modtaget det på.
Jeg vil sige, at i forhold til de to ting, som har været nævnt som nogle problemstillinger – det om tidsplanen og det om det tyske mindretal – er vi fuldstændig enige med regeringen.
Der er ingen grund til at komme under et tidspres.
Det skal laves ordentligt – om der så skal gå et halvt år, mere eller mindre eller et år, for den sags skyld, så vi har et godt grundlag.
I forhold til det tyske mindretal er jeg helt enig.
Det er det eneste nationale mindretal, vi har i Danmark, og de skal behandles på en ganske særlig måde.
Så tak.
Mange tak.
Som alle ved, var der i gamle dage orden i sagerne, i hvert fald når det drejede sig om flagregler.
Enhver lille spejderdreng eller spejderpige vidste uden tøven, hvordan det her hang sammen, hvordan Dannebrog skulle behandles.
De vidste, præcis hvordan det var med andre landes flag.
Vi vidste, at der var lette og præcise regler for, hvordan det forholdt sig, og hvis vi kom i tvivl, ringede vi bare til Danmarks-Samfundet, og så fortalte de os, hvordan det hang sammen, også med flotte og brugbare brochurer osv.
Vi vidste alt om, hvordan det foregik, og så fandt vi lige pludselig ud af en dag for et års tid siden, at der slet ikke var noget, der hang sammen, for der fandtes simpelt hen ingen love og regler på området.
Det er så egentlig det, vi forsøger at finde tilbage til nu.
Det er en underlig facon, det hele er blevet til på, for jeg synes, det er en af de mest mærkværdige sager, vi overhovedet har haft herinde, hvor man er interesseret i at ændre en lovgivning, men man kender ikke den, der er der i øjeblikket – eller det gør vi jo nok.
Vi kunne også have fundet ud af det, hvis vi havde undersøgt det,
men nu er der så kun tilbage at gøre det på den her måde.
Jeg håber, at Folketinget vil være velvilligt indstillet over for vores beslutningsforslag, som drejer sig om at vende tilbage til det, som vi egentlig troede der var i mange, mange år, ja, faktisk i 200 år, altså at vende tilbage til de forhold, som var gode nok, og som alle var tilfredse med.
Jeg hørte i hvert fald ikke mange klager dengang.
Så jeg håber, at alle vil se positivt på det her, og vi glæder os til at følge debatten.
Mange tak.
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-11:
Mange tak for ordet, og også tak til hr. Søren Espersen og forslagsstillerne for det her forslag.
Jeg vil starte med som en lille vittighed at sige, at grunden til, at vi står her i dag, jo er, at der måske ikke var helt så meget orden i sagerne før i tiden, som hr. Søren Espersen var inde på.
For Højesteret fandt jo i hvert fald frem til, at der manglede en reel hjemmel.
Med andre ord ønsker forslagsstillerne med beslutningsforslaget grundlæggende at vende tilbage til den retstilstand, der var lagt til grund før Højesterets dom af 23. juni 2023, hvor Højesteret underkendte hjemmelsgrundlaget for det daværende forbud.
Beslutningsforslaget lægger op til, at et forbud skal træde i kraft senest den 1. juli 2024.
Jeg vil starte med at sige, at regeringen er enig med forslagsstillerne i, at der bør indføres regler om flagning.
Dannebrog er ikke bare et flag.
Regeringen mener derfor også, at den her særlige status bør føre til, at der igen skal indføres regler om flagning, således at der ikke frit kan flages med fremmede nationers flag.
Regeringen kan derfor støtte beslutningsforslaget, dog med det lille forbehold, at det endnu ikke er afklaret, hvordan sådan nogle regler skal se ud og afgrænses, ligesom reglerne også først forventes at kunne træde i kraft senere i 2024 end det, som beslutningsforslaget lægger op til.
Men grundlæggende og med de forbehold in mente agter regeringen at støtte beslutningsforslaget under andenbehandlingen.
Tak for ordet.
Nu vil jeg jo starte med at sige, at januar måned jo også er efter sommerferien.
Altså, hvorfor gør man nogle gange ikke noget tidligere end andre gange?
Jeg tror, at det grundlæggende er, at regeringen er nået frem til den position, vi er nået frem til.
Det er en position, som jeg selv og det parti, jeg repræsenterer, i øvrigt er glade og stolte over at kunne indtage.
Men det er også klart, at der er nogle spørgsmål, der skal tages stilling til, i forhold til hvordan de her regler skal afgrænses, og hvordan den her nye lovgivning skal skrives.
Det er jo noget af det, vi har brugt noget tid på at overveje, og derfor er vi også nu parate til at sige, at vi deler forslagsstillernes holdning om, at der skal genindføres regler, som giver Dannebrog en særstilling.
Mai Mercado (KF), 2024-01-11:
Jo, jo, og jeg husker heller ikke, at der i svaret stod, i hvilket år efter sommerferien man ville komme med et lovforslag.
Men når man skriver »efter sommerferien«, er det jo i hvert fald opfattelsen hos de fleste, som læser svaret, at det kommer umiddelbart efter.
Så vil jeg egentlig bare spørge, hvorfor regeringen så lægger op til, at der skal gå så lang tid med at skrive et lovforslag.
Hvorfor tager det så lang tid at skrive et lovforslag, at man ikke kan nå at behandle det inden sommerferien, når man kan lave en koranlov på bare få måneder?
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-11:
Grundlæggende er der jo stadig væk nogle overvejelser, inden vi kan gå i gang med at skrive lovgivningen.
Det skal jo bl.a. overvejes, i hvilket omfang der skal være undtagelser til et forbud mod flagning med fremmede nationers flag.
Det kunne f.eks. være, hvad det er for nogle landes flag, det så skal være tilladt at flage med.
Det vil også skulle overvejes, hvordan en eventuel tilladelsesordning skal være, ligesom det også skal overvejes, om et forbud mod flagning med fremmede nationers flag også skal omfatte såkaldte områdeflag.
Det er jo så det, som vi, når vi har andenbehandlet det her beslutningsforslag, vil kaste os over, med henblik på at lovgivningen kan træde i kraft så hurtigt som muligt.
Men jeg prøver også bare realistisk at forventningsafstemme; jeg tror ikke, det bliver nemt at nå det inden sommerferien.
Mai Mercado (KF), 2024-01-11:
Man får jo lyst til at sige: Bedre sent end aldrig.
Tilbage i august måned på et folketingsspørgsmål svarede justitsministeren, at det ville man tage stilling til efter sommerferien.
Og nu står vi jo så i januar.
Så jeg vil egentlig bare spørge, om det er, fordi det har taget lang tid i regeringen at blive enige.
Det har Venstre og Socialdemokratiet.
Så er det derfor, det har taget så lang tid?
Eller er det bare, fordi man ikke har lyst til at få debatten her i Folketingssalen og derfor går ud og siger, dagen inden debatten her skulle stå, at man i øvrigt godt lige vil have lavet et forbud alligevel?
Bjørn Brandenborg (S), 2024-01-11:
Jeg tror ikke, det er nogen overraskelse, at der er en forskel på fru Pia Kjærsgaards forhold til EU og mit eget partis forhold til EU.
Jeg synes, det er vigtigt, at man kan flage med Dannebrog, og at Dannebrog har særstatus, og derfor vil jeg også gerne rose fru Pia Kjærsgaard for, at hun var med til at sørge for, at dannebrogsflaget kom ind i Folketingssalen.
Det nyder jeg selv at man kan se, og jeg synes, det er en rigtig, rigtig god ordning, at vi har det.
I forhold til EU vil jeg sige, at jeg forestiller mig, at det stadig væk skal være muligt på særlige dage at flage med EU-flaget.
Det, jeg bare svarede før, og det kan man jo så vælge at blive ved med at botanisere i eller ej, var, om jeg var klar over, hvorvidt det i den nuværende lovgivning er muligt at gøre det på alle dage eller ej eller fra alle flagstænger, og så svarede jeg, at det var jeg ikke bekendt med om det er.
Rosa Eriksen (M), 2024-01-11:
Det, der er vigtigt for Moderaterne, er, at vi, når vi skal i gang med lovarbejdet, sørger for, at der bliver mindre sagsbehandlingstid for de mennesker, der søger dispensation, altså i de sager, hvor man næsten venter i flere år på at få en tilladelse til f.eks. at flage med et australsk flag i haven, hvis man måske er født i Australien.
Det er det, der er vigtigt for Moderaterne.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-01-11:
Vil Moderaterne så ikke også lige reflektere over, at vi jo helt kunne afskaffe sagsbehandlingstiden, hvis vi bare anerkendte, at det her handler om ytringsfrihed, og derfor må alle jo have lov til at ytre sig, som de gerne vil.
Det overlever dansk kultur nok, fordi vi jo bruger vores flag så meget, som vi gør, alle mulige steder.
Rosa Eriksen (M), 2024-01-11:
Det, der er vigtigt for Moderaterne, handler om, at man jo stadig er fri til at købe et flag, som er af en anden nationalitet, men man kan bare ikke lige hejse det op i flagstangen, medmindre man har søgt om dispensation.
Så jeg vil sige nej.
Søren Espersen (DD), 2024-01-11:
Det bliver ultrakort.
Jeg er sådan set temmelig ligeglad med, hvordan Moderaterne fandt frem til at ende på den rigtige node.
Jeg er bare glad, og det er da altid skønt med en god debat internt.
Det har vi også somme tider i Danmarksdemokraterne.
Steffen Larsen (LA), 2024-01-11:
Jeg har jo også med interesse fulgt med i, hvad jeres retsordfører, Tobias Grotkjær Elmstrøm, har nævnt i pressen.
Og nej tak til symbolpolitik fra @KonservativeDK og @partietDD.
Kæmper I kun for ytringsfriheden, når den passer med jeres politik?
Selvfølgelig må man flage med andre landes flag i DK anno 2024.«
Rosa Eriksen (M), 2024-01-11:
Det, der er vigtigt med det her beslutningsforslag, er, at vi sørger for, at de mennesker, som har et behov for at flage med et andet flag, får kortere sagsbehandlingstid.
Det er det, vi vil gå til bordet med som parti, og derfor støtter vi jo også det her beslutningsforslag.
Så nej, det siger jeg ikke.
Steffen Larsen (LA), 2024-01-11:
Det undrer mig bare, at man kan gå så konsekvent til angreb på de partier, som fremsætter forslaget, og 2 dage senere står man her i salen og synes, at det er et fantastisk forslag.
Det er jo bare en besynderlighed.
Det er sjældent, at man ser det i andre partier.
Man så det jo også med koranloven, som blev foreslået af Moderaterne i første omgang.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-01-11:
Jeg havde jo også med interesse læst den samme artikel, som fru Mai Mercado har, og jeg havde måske forventet, at jeg ville have en allieret her i salen i dag.
Det har jeg så ikke.
Men det, jeg lægger mærke til, er, at Moderaternes retsordfører faktisk siger, at det er en begrænsning af ytringsfriheden ikke at kunne flage med det flag, som man gerne vil.
Så der vil jeg egentlig bare gerne høre, om Moderaterne anerkender, at det er en begrænsning af ytringsfriheden, hvis man genindfører de gamle flagregler.
Rosa Eriksen (M), 2024-01-11:
Mig bekendt har det ikke været fremme i pressen, hvad Moderaternes holdning har været, men Moderaternes holdning er, at vi støtter det her beslutningsforslag.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-11:
Må man gøre det generelt?
Det er det, der er spørgsmålet.
Må man hejse EU-flaget og de andre flag i øvrigt, når man har lyst til det, eller hvordan er det?
Det synes jeg kræver en afklaring, og jeg håber, at ministeren kan konkretisere det lidt mere.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-01-11:
Mit bedste bud vil være, at det må man godt.
Det var det, jeg svarede.
Men nu kommer vi jo så til at have en diskussion om det igen i den behandling, der kommer til at være af det nye lovforslag.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-01-11:
Af angst for lige at glemme det vil jeg lige tage fat på det sidste – indimellem er det en fordel at være blandt de efterfølgende talere, for så har man ligesom mulighed for at slå ting op.
I cirkulæret om flagning med de af Danmark anerkendte staters flag, § 4, står der, at der ikke kræves tilladelse til flagning med de nordiske staters flag, FN-flaget og det europæiske flag.
Tak til Danmarksdemokraterne for at fremsætte forslaget her.
Vi har jo været af den opfattelse i 100 år i Danmark, at flagning med udenlandske flag som udgangspunkt var ulovlig.
Det reparerer Danmarksdemokraterne på, og det er vi utrolig glade for i Venstre.
Det bør være sådan, at i Danmark flager vi som udgangspunkt med Dannebrog.
Så er den historie sådan set ikke længere.
Og dog – det er den alligevel, for i og med at jeg siger, at vi kan støtte forslaget, må jeg sige, nøjagtig som justitsministeren og andre har været inde på, at vi i forbindelse med det endelige lovforslag skal tilgodese det tyske mindretal i Sønderjylland på en eller anden måde.
Jeg kan bekræfte, at jeg har hørt det samme, som fru Mai Mercado bemærkede tidligere, nemlig at det var eksorbitant omstændigt at få tilladelse til at flage med det tyske flag, for så vidt angår det her mindretal, og sådan skal det ikke være.
Det kigger vi på i forbindelse med den endelige lovbehandling.
Venstre kan støtte det her beslutningsforslag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-01-11:
Tak for ordet.
I Danmark elsker vi at bruge vores flag, og jeg tror faktisk også, at vi bruger det mere flittigt end de fleste andre lande.
Vi har ikke færre end 15 officielle flagdage, men vi bruger det faktisk også i forbindelse med fødselsdage, sportsbegivenheder, kongelige personers fødselsdage og kirkelige højtider.
Vi sætter det på halv ved begravelser.
Vi bruger det ved nationale og militære mærkedage, og vi bruger det faktisk også på juletræet.
Jeg har det i hvert fald som oftest på mit juletræ.
Vores flag er derfor et meget stærkt og hyppigt anvendt symbol, og det tror jeg det vil fortsætte med at være, uanset hvordan lovgivningen er indrettet.
På den baggrund mener vi faktisk også i SF, at det vil være uproblematisk at videreføre den nugældende retstilstand, hvor det er tilladt at flage med alle nationers flag.
For i det halve år, der er gået, siden højesteretsdommen, som bevirkede, at man gerne må flage med andre nationers flag, så er der jo ikke sket det, at der er opstået store problemer med, at folk flager med alt muligt.
Jeg har da også indtryk af, at man i politiet inden højesteretsdommen er gået pragmatisk til det her.
Jeg har i hvert fald ikke oplevelsen af, at der er udstedt mange bøder, på trods af at jeg da af og til har registreret, at der hænger flag rundtomkring.
Når vi i SF så er landet på, at vi vil lade den nugældende retstilstand fortsætte, handler det om, at vi ser flagning som en ytring og dermed en del af ytringsfriheden, og den synes vi i SF som bekendt skal have vide rammer.
Det var jo også baggrunden for vores modstand mod regeringens forslag om afbrænding af religiøse skrifter.
For hvis man mener, at det forslag er en krænkelse af ytringsfriheden, så må begrænsninger i friheden til at flage med det, man gerne vil, også være det.
Vi mener sagtens, at Danmark som nation og dansk kultur kan bestå, selv om der også vajer andre flag i toppen af flagstængerne.
Derfor kommer vi ikke til at stemme for det her forslag.
Tak for ordet.
Rosa Eriksen (M), 2024-01-11:
Tak for ordet.
Jeg er her som vikar i dag; det er jo altid spændende at besøge noget nyt.
Beslutningsforslaget, som vi i dag behandler, har til formål at forbyde flagning med andre nationers flag i det offentlige rum.
Baggrunden for beslutningsforslaget er, at Højesteret i sommer frifandt en borger, som efter et gammelt flagforbud var blevet tiltalt for at flage med USA's flag.
Det danske flag og debatten om flagreglerne vækker mange følelser.
I Moderaterne har vi selv diskuteret det her dilemma og vejet de mange perspektiver, der er i denne debat.
Dannebrog er verdens ældste nationalflag og bliver brugt af Danmark og danskere ved mange forskellige festlige og højtidelige begivenheder og markeringer.
Det er for mange et symbol på vores nationalfølelse.
Det vigtige er, at vi værner om den selvfølelse, Dannebrog repræsenterer, og derfor anerkender vi, at det skal have en vis særstatus i Danmark.
En af kerneværdierne i det danske samfund er dog vores rummelighed.
Det er her vigtigt, at vi f.eks. har det tyske mindretal for øje, og vi ser frem til yderligere diskussion om de kommende bestemmelser.
Mai Mercado (KF), 2024-01-11:
Det har været almindeligt kendt i pressen, at Moderaterne ikke har ønsket, at der skulle indføres et forbud mod at flage med fremmede nationers flag.
Ordføreren siger også selv fra talerstolen, at hun faktisk ikke anede, at der overhovedet var en lov.
Så jeg vil bare spørge om noget, og det er jo egentlig ret indlysende og nærmere en konstatering, nemlig at Moderaterne så står på Folketingets talerstol og nu er med til at vedtage en lov, de dybest set er modstandere af.
Det vil jeg bare gerne have bekræftet om er indlysende rigtigt.
Rosa Eriksen (M), 2024-01-11:
Det, jeg ikke vidste, var, at det var lovligt at flage med andre nationers flag.
Jeg er altid opvokset med, at det var det danske flag, og at det ikke måtte ramme jorden og alle de her ting.
Altså, det er Moderaternes holdning, at vi støtter beslutningsforslaget, og jeg vil anbefale ordføreren at læse den artikel igen.
Der står det meget, meget klart, at det er udtryk for en personlig holdning.
Mai Mercado (KF), 2024-01-11:
Altså, det er jo i virkeligheden lidt mærkværdigt.
Ordføreren står her som repræsentant for Moderaterne og er jo ikke regeringen eller ministeren på den måde og kan jo godt sige, hvad partiets holdning er.
Derfor tror jeg da, jeg havde forventet lidt mere sådan dansen om den varme grød, og at man egentlig havde sagt, at vi ender med at stemme for det, men bakker det ikke op.
Så jeg vil bare spørge endnu en gang: Har Moderaterne ligefrem skiftet holdning, således at man nu går ind for et forbud – er det det, der har været på spil? – eller står man faktisk fast på det, man sagde i første omgang?
Zenia Stampe (RV), 2024-01-11:
Det synes jeg også jeg har gjort i dag.
Jeg nævner den i det opslag, hvor jeg annoncerer, at jeg går med i en march mod antisemitisme.
Der må man også kunne skelne mellem tingene.
Men det er der nogle der ikke kan, og selv om det er et mindretal, kan jeg godt forstå, at danske jøder er bange for det mindretal, og det mindretal skal der sættes ind over for.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Så ja, vi skal kunne tale om problemerne; vi skal kunne sætte ind over for dem, men vi skal ikke forfalde til generaliseringer.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-11:
»21-årig mand i kritisk tilstand efter knivstik« , »Fire mænd dømt i sag om overfald«, »27-årig trampet i ansigtet under voldsomt overfald«.
Det er overskrifterne i forskellige lokalmedier og retsrapporter fra bare de sidste få dage.
Retstilstanden i Danmark er efterhånden en stående vittighed, om end en tragikomisk en af slagsen.
Dette forslag har til formål at sikre, at gentagne tilfælde af personfarlig kriminalitet i langt højere grad vil føre til væsentlig længere straffe, så seriekriminelle holdes væk fra gaden og fra sagesløse borgere, og så sikkerheden og trygheden i samfundet dermed øges.
Derfor foreslår vi, at strafferammen for gentagelsestilfælde af personfarlig kriminalitet, altså det at begå kriminalitet mod mennesker igen og igen, hæves til minimum det dobbelte af strafferammen for førstegangsforbrydelser.
Hvor der er vilje, er der vej.
Desværre synes viljen ofte at mangle fra størstedelen af det danske Folketing, og hvem lider under den manglende vilje?
Det gør børn, forældre, kvinder, seksuelle minoriteter, ældre, svagelige og socialt udsatte.
Handlingslammelsen må ophøre.
For vi kan ganske enkelt ikke være det bekendt.
Rosa Lund (EL), 2024-01-11:
Der må jeg gentage, og så må hr. Bjørn Brandenborg kalde det et politikersvar eller ej – jeg er jo også politiker, kan man sige – at jeg synes, det er op til domstolene at afgøre, hvad straffen skal være.
Der er ikke nogen tvivl om, at det der er forfærdeligt, ligesom der ikke er nogen tvivl om, at den sag, hr. Mikkel Bjørn nævner, er forfærdelig.
Der er ingen tvivl om det.
Det er op til domstolene at afgøre.
Men jeg vil meget gerne være med, hr. Bjørn Brandenborg, til at diskutere det, der er vores opgave, nemlig at lave strafferammerne.
Det vil jeg meget gerne være med til.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-11:
Jeg bliver lidt bekymret, når ordføreren begynder at snakke om, at man skal kende hele sagen og se den fra begge sider og sådan noget.
Jeg kan forsikre Radikales ordfører om, at der ikke er nogen omstændigheder eller nogen detaljer, som jeg kunne blive kundgjort om i en sag om gruppevoldtægt af en 14-årig pige, som kunne berettige en dom på 2 års fængsel – ingen omstændigheder!
Uanset hvad der gjorde sig gældende, er det for lav en straf for den type kriminalitet.
Er det ikke Radikales politik?
Zenia Stampe (RV), 2024-01-11:
Jeg synes jo, at ordføreren for Dansk Folkeparti, hr. Mikkel Bjørn, her sætter spørgsmålstegn ved noget helt fundamentalt i vores retssystem, nemlig at man har krav på en forsvarer.
Så kan det godt være, at der sidder en forhærdet voldtægtsforbryder eller en anden frygtelig forbryder, men vedkommende har jo krav på en forsvarer og har faktisk krav på, at en sag bliver set fra to sider.
Det betyder jo ikke nødvendigvis, at det så moralsk kan forsvares.
Men det er en grundpille i vores retssystem, at man altså har en forsvarer.
Det er heller ikke mig, der har udmålt den straf.
Det er der to lægdommere og en juridisk dommer der har gjort.
Hvad der er baggrunden for, at de er endt lige præcis på den straf,
ved jeg ikke.
Men det er faktisk danskerne og ikke os, der udmåler de konkrete straffe.
Derfor synes jeg jo stadig væk, det også er relevant at se på straffene i en større sammenhæng.
Jeg synes, der er opstået noget inkonsistens i vores retssystem, fordi vi har det med at behandle enkeltsager og enkeltforbrydelser i Folketingssalen i stedet for at se det hele på tværs.
Det tror jeg er meget nødvendigt, også for retsfølelsen, så man netop ikke kan sætte sager op over for hinanden og spørge: Hvorfor får man så meget for én type kriminalitet og ikke for en anden?
Der skal være en sammenhæng, men det mangler vi og mister vi med den her type symbolske forslag.
Steffen Larsen (LA), 2024-01-11:
Jeg har haft jødiske naboer – har haft – for de er ikke længere mine naboer.
De er ikke længere borgere i Danmark.
De er flyttet til Israel.
De mødte chikane, de mødte problemer, de mødte tilråb og trusler.
De var i synagogen den aften, hvor Dan Uzan blev skudt ned ude foran.
De passede godt på deres børn.
De hilste sødt.
De trak saft og fik kiks med os ude på legepladsen.
De levede gode og hæderlige liv – liv, de ikke længere følte de kunne leve i Danmark.
Dette forslag handler om kortlægning af chikane mod jøder i Danmark, for vi tør ikke længere lade vores jødiske medborgere og jødiske institutioner være uden beskyttelse døgnet rundt.
Det er ikke nyt, nej, det er faktisk desværre sørgeligt nok gammelt nyt.
Jeg citerer Den Europæiske Unions Agentur for Fundamentale Rettigheders rapport om antisemitisme fra 2018: »EU og medlemsstaterne har en juridisk forpligtelse til at gøre alt, hvad der står i deres magt, for at bekæmpe antisemitisme effektivt og sikre det jødiske folks værdighed.
Alligevel bliver jøder over hele EU ved med at opleve antisemitisme i form af vandalisme, fornærmelser, trusler, overgreb og endda mord.
En antisemitisme, der florerer åbenlyst i det offentlige rum, hindrer mennesker i at leve et jødisk liv i åbenhed og fri for frygt for deres sikkerhed og trivsel.«
Vi tager lige endnu et citat fra rapporten.
Det er en ung kvinde, der er blevet interviewet: »Som det er nu, oplever jeg f.eks., at »jøde« er et udbredt skældsord i København.
Det er vigtigt for os, at vi får kortlagt disse trusler.
Det skal gøres klart, hvor de kommer fra, hvem der er afsender, og hvordan vi kan angribe hadet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-11:
Nu er jeg ikke forsvarer; jeg er lovgiver, og det er lovgiverne, der tilrettelægger rammerne omkring vores retssystem og derfor skal forholde os til, om strafniveauerne for eksempelvis voldtægt er for høje eller for lave.