runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2020-10-20:
Tak for ordet.
»A Clockwork Orange« er mest kendt som en film fra 1971 instrueret af Stanley Kubrick, men den bygger på en virkelig god roman af Anthony Burgess fra 1962.
Hvis nu der sidder nogen her, der ikke lige kan huske filmen eller romanen, så er det sådan, at den foregår i en udefineret fremtid, hvor unge mennesker i Storbritannien kan gå på bar – det er åbningsscenen i filmen – og bestille en slags White Russian, hvor mælken og isterningerne er bevaret, mens vodkaen og Kahlúaen er erstattet med lsd.
Filmen og romanen har en ungdomsbande som omdrejningspunkt.
De taler et meget specielt russisk-engelsk sprog, der hedder nadsat, og de forlyster sig om aftenen med noget, de selv omtaler som ultravold.
Og det er det, filmen er berømt for.
Det er det, de fleste giver sig til at fortælle om, hvis man spørger dem, om de kender historien, og stiller dem spørgsmålet: Hvad handler historien så om?
Men faktisk handler romanen om noget helt andet.
Den er nemlig i en vis forstand socialstatens »1984«.
George Orwells roman handler om et fiktivt stalinistisk England, men Anthony Burgess' roman handler om socialstaten Storbritannien.
For det, der sker i romanen, er, at hovedpersonen, som hedder Alex – men det skal man ikke lægge noget i – bliver arresteret af politiet, og så bliver han som en del af sin straf tvunget til at være et godt menneske.
Han bliver indskrevet i det såkaldte Ludovicoprogram, og det er et program, som ved hjælp af en hel masse avancerede kemikalier og en meget kompliceret terapeutisk proces og rigtig meget tvang forvandler Alex' personlighed, sådan at han bliver til et godt menneske.
Og nu er vi inde ved kernen af lovforslag L 61, for det minder ikke så lidt om »A Clockwork Orange«.
Nu tvinger den danske socialstat en lang række mennesker, som udmærket godt ved, at det er usundt at ryge – for det ved alle oppegående mennesker i det her land – til at være sunde.
Og det afgørende ord her er jo ikke sundhed, men tvang, nøjagtig ligesom det afgørende ord for Anthony Burgess ikke var godhed, men tvang.
Hvor langt må man gå, hvis man kæmper for en god sag, og er det virkelig sandt, at målet helliger midlet, hvis bare målet er ædelt nok?
Et flertal i Folketinget har besluttet sig for, at Danmark skal genopføre »A Clockwork Orange« i fuld skala nu, ikke med omdrejningspunktet godhed, men med omdrejningspunktet sundhed.
Jeg har selv både set filmen og læst romanen rigtig mange gange, men jeg skal ikke røbe, hvordan den ender – men fordi jeg ved det, kan vi ikke stemme for det her lovforslag.
Tak for ordet.
Stinus Lindgreen (RV), 2020-10-20:
Mange tak for ordførertalen.
Så kender man ordføreren igen sammenlignet med de to foregående ordførertaler om nogle lidt andre emner.
Jeg har også både læst bogen og set filmen, og måske ikke så overraskende mener jeg ikke, at sammenligningen er helt fair i forhold til det lovforslag, der bliver behandlet i dag.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om hr. Henrik Dahl anerkender, at nikotin er om ikke det mest vanedannende så i hvert fald et af de mest vanedannende stoffer, der findes, og at der derfor er tale om et stof, som er – når du først er blevet afhængig af det – utrolig svært at slippe igen.
Der er dermed ikke tale om tvang, i hvert fald ikke fra Folketingets side, i forhold til at folk ikke må ryge, men at man bliver tvunget til at ryge, når først man har opbygget den afhængighed.
Henrik Dahl (LA), 2020-10-20:
Det er korrekt, at nikotin er vanedannende.
Det er alkohol også.
Men det, der i virkeligheden er det afgørende, er hele spørgsmålet om at bestemme, hvor sunde folk er.
For når først man har vedtaget politisk, at det er et offentligt anliggende, hvor sunde folk er, er der jo heller ikke noget i vejen for at sige, at folk skal have et bmi, der ikke må nå over en bestemt grænse, at de skal have et kondital, der ikke må nå under en bestemt grænse, og at de skal have et vin- eller ølindtag, der heller ikke når over en bestemt grænse.
Så det er hele princippet om, at sundhed er et offentligt anliggende, som taget lidt længere ud i forhold til konsekvenserne er ret problematisk.
Stinus Lindgreen (RV), 2020-10-20:
Jeg vil jo mene, at som sundhedsordførere er sundhed vores anliggende, og jeg mener også, at der er nogle helt grundlæggende biologiske forskelle på alkohol og nikotin, i forhold til hvor afhængighedsskabende det rent faktisk er.
Men det til side: Hvad er det konkret i lovforslaget her, som ordføreren mener er tvang
Der er jo ikke tale om et forbud imod at ryge.
Der er – det anerkender jeg fuldt ud, for det er hele formålet – en masse tiltag, der skal gøre det mere besværligt og dyrere at begynde at ryge.
Men hvis man virkelig vil det, kan man jo godt.
Henrik Dahl (LA), 2020-10-20:
Lovforslaget er disproportionalt i forhold til det grundprincip, at det enkelte menneskes sundhed ikke er et offentligt anliggende.
Det er det enkelte menneske selv, som råder over sin egen sundhed og bestemmer, hvor meget vedkommende vil spise, hvor meget vedkommende vil drikke, og hvor meget vedkommende vil motionere.
Jeg synes, vi skal passe på ikke at være disproportionale.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-20:
Tak for det og tak til hr. Henrik Dahl for talen.
Det er rart at blive mindet om »A Clockwork Orange«, og jeg kan også godt huske, hvordan den ender.
Derfor er jeg heller ikke helt enig med hr. Henrik Dahl i den sammenligning.
Dybest set handler det her jo om at regulere en industri, ved at man sætter begrænsninger op, med hensyn til hvordan de kan sælge deres produkter, men der ligger jo ikke noget tvangselement for den enkelte i forbindelse med at kunne træffe det valg.
Det gør det bare sværere for den industri, der producerer tobak- og nikotinprodukter, at sælge deres produkter.
Stinus Lindgreen (RV), 2020-10-20:
Tak for det, og tak for din tale.
Jeg vil gerne vedstå, at jeg ikke forventer, at når alt det her træder i kraft, så er der ingen unge, der ryger – sådan fra den ene dag til den anden.
Men jeg vil bare høre, om ordføreren kunne komme på nogle andre positive effekter ud over et 100-procentsstop blandt unge, som kunne komme ud af de her forskellige tiltag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-20:
Hvor skal man søge hen, når livets svære spørgsmål står og banker på, f.eks. omkring rygning?
Der er det klare svar: Man søger mod 1990'ernes ungdomsserier.
Det er der, man finder svaret, og det er ikke en hvilken som helst ungdomsserie, men man skal selvfølgelig kigge mod »Beverly Hills«.
Det er der, hvor man finder svarene, og her kigger vi på en karakter, som hedder Donna Martin, og som omkring en svømmepøl siger de vise ord, at man godt kan bygge et stort hegn op omkring en svømmepøl, så børnene ikke hopper i, men at de nok skal finde en vej til at hoppe i alligevel, og at det måske var bedre at lære dem farerne ved vandet, og hvordan man skal svømme, og det får mig til at tænke på den her debat.
For tror man virkelig herindefra, at de unge mennesker, ved at man gemmer nogle cigaretter væk, så vil lade være med at ryge?
Det må jo være logikken, og så kommer jeg til at tænke på: Prøv at høre, det har været forbudt at sælge cigaretter til børn under 18 år siden 2008
, så hvis det, som man gjorde herindefra, virkede, så burde der jo ikke være nogen unge mennesker, der røg, for det er jo forbudt.
Man har forbudt det herindefra, og man har sagt: Lad være, I kan ikke købe dem i butikkerne.
Men man har åbenbart en eller anden forestilling om, at Cecilie på 16 år er med sin mor i Netto for at handle ind – der skal leverpostej til madpakkerne og lidt andet – og at hun så står der og kigger og siger: Gud, der står cigaretter derovre, ved du hvad, jeg kører da straks hen til Ahmed, der står og sælger de her illegale cigaretter ved sin Toyota Corolla, for det er der, jeg kan købe dem.
Altså, hvad er det for en verden, man lever i, hvor man tror på sådan en logik?
For det er jo det, som de her beslutninger indebærer.
Det hænger ganske enkelt ikke sammen.
Så tror man også på den der med, at man kan hæve afgifterne.
Men danskerne er eksperter i høje afgifter.
De har levet med dem i mange år, og der er godt med grænsehandel i det her, og der er godt med illegale cigaretter.
Prøv at snakke med en langturschauffør og spørg ham, om han er steget lidt i rådighedsbeløb her på det seneste, fordi de tager cigaretter med hjem.
Det er vilkårene, og hvis man hæver afgifterne meget mere, kan du faktisk flyve ned til Prag og købe cigaretterne dernede og flyve med dem tilbage igen og spare penge.
Logikken fra flertallet herinde i Folketinget er ganske enkelt
ikke til stede, når man laver de her lovgivninger.
Man har også den her med, at hvis bare man gør det besværligt for folk, så går det nok.
Så selv om man sidder ude i sin have og arbejder hjemmefra, kan man risikere at komme til en tjenstlig samtale og måske blive fyret, hvis man vælger at tænde en cigaret.
Hvad er det da for et formynderisk helvede, vi har fået bygget op her i år 2020?
Hav lidt respekt for voksne mennesker!
Lad mig bare slå fast, at det, hvis børn ryger, er forældrenes ansvar og ikke statens.
Per Larsen (KF), 2020-10-20:
Tak for det.
Jeg synes, det er ganske glædeligt, at vi nu tager hårdt fat om nældens rod i kampen for at undgå, at børn og unge begynder at ryge.
Vi Konservative har den holdning, at folk selv skal bestemme, om de vil ryge med de skadelige virkninger, det har, på ens helbred, men vi vil strække os meget, meget langt for at undgå, at børn og unge begynder at ryge.
Det har så desværre vist sig næsten umuligt at få hævet priserne på cigaretter, uanset hvad man her i Folketinget har besluttet, men det må vi tage særskilt.
Det viser sig jo, at et af de virkemidler, der har allerstørst betydning i forhold til børn og unges start på at ryge, er prisstigninger.
Forslaget, vi her behandler, er aftalestof mellem regeringen og Venstre, Radikale, SF, Enhedslisten, Alternativet og så os Konservative.
Det handler jo i korte træk om at undgå, at børn og unge påvirkes positivt af tobaksvarer og andre nikotinprodukter og elektroniske cigaretter; at børn og unge ikke ryger i skoletiden og på matrikler, der huser uddannelsesinstitutioner med optag af elever under 18 år; at man sikrer, at der ikke sælges tobaksvarer til unge under 18 år; at straffene for overtrædelse af salgsforbuddet skærpes; og endelig at det bliver lettere for kommunerne at udlevere rygestopprodukter, så de, som ønsker at komme ud af deres afhængighed, også kan få hjælp dertil.
Vi er begejstrede for det samlede forslag, om end vi i udvalgsarbejdet vil forsøge at rette nogle enkelte elementer.
Eksempelvis blev vi enige om i aftalen, at der skulle indføres standardiserede pakker.
Det gjorde vi, fordi vi ønsker, at reklamer for cigaretter skal begrænses, så færre unge begynder at ryge, men vi kan jo se, at der er nogle tobaksproducenter, som nu begynder at lægge reklameindhold i selve cigaretpakkerne og samtidig også begynder at sætte reklamer på cigaretfiltrene.
Vores udgangspunkt er, at pakkerne skal være neutrale, både indvendig og udvendig.
Derudover tænker jeg på undtagelser for de specialforretninger for cigarer, piber og pibetobak, som nok er blevet lige snævre nok.
Det står også uklart, om undtagelsen for voksenproduktet, nemlig cigarer, gælder hele cigarfamilien, eller om det kun er nogle typer.
Vi ser frem til, at det her forslag kan være med til at sikre, at vi får en ungdomsårgang, der er røgfri, og jeg glæder mig til udvalgsarbejdet.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-20:
Når man nu siger, at man vil have, at færre unge skal til at ryge, og man vil strække sig langt, gælder det så også andre ting, der er usunde, f.eks. alkohol?
Vi ved, at unge danskere har sat rekord i forbrug af alkohol, og at det dræber 6.300 mennesker, altså 20 mennesker om dagen.
Er det også noget, som Konservative vil sætte ind imod for at gøre, at der er færre unge, der skal begynde på det, f.eks. ved at hæve afgifterne?
Man siger jo selv, at det er et effektivt middel, og det viser sig også, med hensyn til hvor meget unge drikker af stærk spiritus, at det er prisen på det, der er afgørende.
Hvis det er tilfældet, vil Konservative så også sætte ind der med øgede afgifter på alkohol og spiritus?
Per Larsen (KF), 2020-10-20:
Det har vi ingen planer om.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-20:
Nej, men det var jo faktisk sådan, at Konservative i 2018 indgik en aftale, hvor man sænkede afgifterne på alkohol og derved risikerer at øge forbruget.
Jeg er for at fjerne en masse afgifter, og jeg synes også, det var fornuftigt at sænke dem og faktisk at fjerne dem helt.
Men hvis vi lægger et sundhedsmæssigt aspekt i det, så betyder det jo, at man, når det gøres billigere at købe alkohol og spiritus, så køber mere.
Man kan købe mere af det, når det bliver billigere at købe det.
Synes man som sundhedsordfører, det er ansvarligt?
Per Larsen (KF), 2020-10-20:
Nu er der jo stor forskel på tobak og alkohol.
Man kan jo godt have et forbrug af alkohol, som ikke er skadeligt.
Men man kan bestemt ikke have et forbrug af tobak, som ikke er skadeligt, og det er den store forskel.
Tobak er den helt, helt store dræber, og det belaster vores sundhedsvæsen i et omfang, som er helt ude af proportion.
Altså, det er så stor en belastning, at når man kigger ind i fremtiden og ved, hvordan demografien kommer til at presse vores sundhedsvæsen, så vil det her med at få en røgfri årgang simpelt hen være noget af det, der kan være medvirkende til, at vi kan blive ved med at have et sundhedsvæsen, som kan honorere den efterspørgsel, der vil være i fremtiden.
Liselott Blixt (DF), 2020-10-20:
Mon ikke det er, fordi ordføreren selv sidder og nyder en lille en om aftenen, at man så ikke skal belægge det med afgifter og alle mulige andre ting eller forbyde det helt eller sige, at det er farligt?
Har man nogen sinde beskæftiget sig med, hvor meget alkoholrelaterede sygdomme faktisk skader ikke bare den, der drikker, men også resten af familien, samfundet, omgivelserne, sundhedsvæsenet?
Jeg kunne godt tænke mig at høre igen: Mener ordføreren virkelig, at alkohol ikke sådan kan sidestilles med cigaretter med hensyn til at være farligt?
Per Larsen (KF), 2020-10-20:
Der er slet ingen tvivl om, at et umådeholdent indtag af alkohol er farligt og skadeligt.
Men sådan som jeg hører dem, der har forsket i det, så vil de jo sige, at et mådeholdent alkoholindtag ikke har så stor og skadelig en virkning.
Nogle vil endda mene, at det er sundt med et glas rødvin.
Så sammenligningen synes jeg er lidt ude af proportion.
Vi ved, at det er tobak, der absolut er den største dræber og den lavest hængende frugt, når vi skal gøre noget for folkesundheden, og hvorfor så ikke starte med børnene og sikre, at de undgår at komme i gang med at ryge?
Jeg synes, at vi har så mange eksempler på, at folk, der er blevet afhængige af rygning, siger: Var vi da bare aldrig nogen sinde startet med det.
Jeg fik rent faktisk også en henvendelse fra en, som havde gjort op med sig selv, at han nu, når prisen på cigaretterne kom op på 60 kr., så ville holde op.
Men han ryger så stadig væk, fordi han jo kan blive ved med at få nogle billige cigaretter.
Liselott Blixt (DF), 2020-10-20:
Ja, det er lige præcis det.
Ordføreren tror jo åbenbart, hvad alle kommer og siger.
Jeg har godt nok hørt mange, der både gerne vil holde op med at drikke og ryge, men som aldrig har gjort det.
Men det var i forhold til den lavest hængende frugt: Når den frugt er plukket, er den anden måske alkohol.
Men den vil man måske ikke røre, fordi det lige præcis er den, som magtfulde mænd og andre, der sidder og har pengene, har råd til at købe, mens det, som vedrører dem, der har mindst, kan vi gøre noget ved, for vi er klogere end dem.
Samtidig må jeg sige: Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor gammel man er i dag, når man starter med at ryge?
Hvad siger tallene?
Per Larsen (KF), 2020-10-20:
For at tage det sidste først ved vi jo, at de starter, når nu de er ganske unge.
Der er jo ikke nogen, der starter med at ryge – det siger statistikkerne jo – efter at de er blevet voksne, altså faktisk efter at de er fyldt 18, 19 og 20 år.
Så det er jo svaret på det, og nu kan jeg se, at tiden er udløbet.
Henrik Dahl (LA), 2020-10-20:
Tak for det, og den bliver meget kort: Jeg skal bare høre, hvor meget skatten i Danmark skal sættes op, hvis alle holder op med at ryge.
Per Larsen (KF), 2020-10-20:
Ja, det er jo vanskeligt at sige, og jeg har ikke tal på det.
Men det kan vi jo givetvis få nogen til at regne på.
Altså, jeg forestiller mig ikke, at det er sådan, at man kan gå ind og sige, at det er en indtægtskilde for staten på den måde.
Det er en voldsomt negativ økonomisk forretning, er jeg sikker på, og det er i hvert fald på det menneskelige plan helt forfærdeligt at skulle ende sine dage med et iltapparat, som jeg har haft kendskab til nogle som har gjort.
Det er forfærdeligt, og det skal vi prøve på at undgå, og derfor gør vi folk en tjeneste ved at sikre, at de undgår at komme i gang med at ryge som børn.
Henrik Dahl (LA), 2020-10-20:
Jeg synes, det var et lidt uklart svar – med al respekt – så jeg spørger en gang til: Hvad sker der for statens finanser – og vi kan godt modregne sundhedsudgifterne – hvis alle holder op med at ryge?
Per Larsen (KF), 2020-10-20:
Det kan godt være, at det er et uklart svar, for jeg har ikke på den måde været inde og kigge på, hvordan økonomien kommer til at hænge sammen.
Jeg kan bare konstatere, at vores sundhedsvæsen bryder sammen, hvis det er sådan, at vi ikke sætter ind her, sikrer, at vi kommer af med nogle af alle de rygerelaterede sygdomme.
For vi kigger ind i en fremtid, hvor vi får væsentlig flere ældre, og i og med at man bliver ældre, vil man også typisk have flere forskellige sygdomme, og det kommer til at belaste vores sundhedsvæsen i et omfang, som vi ikke kan honorere, hvis folk bliver ved med at ryge i det omfang, de gør i dag.
Henrik Dahl (LA), 2020-10-20:
Det er jo en meget entydig udlægning af markedsrelationen, for det kan man selvfølgelig godt sige, men det gør jo også livet en hel del mere surt for den person, der gerne vil ryge en cigaret, og som måske har et begrænset budget.
For selvfølgelig vil livet bare blive meget mere surt for den her person.
Derfor er det måske ikke tvang sådan i den forstand, at man lægger folk i håndjern, men det er en måde at gøre livet meget, meget surt for rygere på, og den måde, det gør livet surt for rygere på, er disproportional – stadig væk ud fra det her princip, at det jo ikke er et offentligt anliggende, hvor sundt man lever.
Det er vi formentlig enige om alle sammen her i Folketinget.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-20:
Jeg tror da, at der er mange rygere, som går ned og køber deres tobak, som synes, det er surt, at tobak koster så meget.
En del af det er afgift, en anden del er jo indtjening til tobaksindustrien – vi har kunnet se, hvordan de har en uhyrlig stor indtjening.
Er det så også en måde, tobaksindustrien udfører tvang på over for forbrugerne, i forhold til at de skal tjene penge på at sælge deres produkt?
For det ligger jo implicit i det, ordføreren siger.
Liselott Blixt (DF), 2020-10-20:
Den sidste regering lavede sammen med Dansk Folkeparti en aftale om, hvordan man meget bedre og hurtigere skulle fange nogle af de smuglere, der kommer ind i landet med smuglercigaretter.
Og der kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvad har man gjort ved det fra regeringens side, og hvordan vil man sikre, at der bliver taget noget op på grund af det?
For som jeg ved, er det noget, man har ladet stå stille, selv om man faktisk nu ser flere og flere smuglercigaretter.
Simon Kollerup (S), 2020-10-20:
Men generelt vil jeg sige, at indsmugling af varer jo er et alvorligt forhold og noget, som vi som samfund selvfølgelig også skal vogte over.
Det kræver en stærk og effektiv toldindsats og kontrolindsats, og i forhold til det konkrete med indsmuglede cigaretter, der bliver spurgt om her, kræver det nok også en effektiv og fokuseret udvalgsindsats i forhold til lovforslaget.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-10-20:
Tak for det.
Patientsikkerheden er helt central, når vi taler sundhed.
Vi skal kunne have tillid til, at det medicinske udstyr og den medicin, der er på markedet, lever op til nogle helt grundlæggende krav.
Derfor er det også glædeligt og fornuftigt, at vi med det her lovforslag lægger op til at styrke netop patientsikkerheden.
EU-reglerne bliver strammet op, så flere produkter omfattes, og der bliver bedre mulighed for at kontrollere, om de produkter, der kommer på markedet, nu også lever op til kravene.
Der bliver også lagt op til, at de kliniske afprøvninger, der sættes i gang, har været igennem en fagligt kompetent vurdering og er etisk forsvarlige, og at borgere har en god oplevelse ved at være med i kliniske afprøvninger og ønsker at være med igen.
Det er alt sammen en lang række fornuftige tiltag, som er med til at bidrage til at styrke patientsikkerheden og styrke tilliden.
Det er forslag, som Socialdemokratiet naturligvis kan bakke op om.
Så kort kan det gøres.
Martin Geertsen (V), 2020-10-20:
Mange tak.
Det gør jeg, fordi det fremsatte lovforslag faktisk skal ses i en lidt større sammenhæng.
Så hvis jeg på dette sene tidspunkt lige må have lov til at svinge mig lidt op på den store klinge, så lancerede den tidligere regering i foråret 2018 jo en life science-vækstplan, og initiativerne i den plan er lige nu ved at blive revideret, uden at vi har givet køb på den overordnede målsætning.
For den danske life science-industri er og bliver jo en robust vækstmotor i dansk økonomi.
I en stærk dansk life science-sektor er medikoindustrien ikke til at komme udenom, og derfor vil Venstre også gerne medvirke til den bedst mulige implementering af EU-reglerne i dansk lovgivning.
Nærværende lovforslag skal tilpasse dansk lov om medicinsk udstyr til EU-reglerne.
Mest interessant, synes jeg, er den videnskabsetiske vurdering af kliniske afprøvninger af medicinsk udstyr, altså at det fremover skal reguleres i en ny hovedlov, og at de videnskabsetiske vurderinger foretages af statslige specialiserede videnskabsetiske komitéer.
I Venstre forventer vi, at det kan være med til at understøtte medikosektorens innovation og også adgang til både det danske marked og til eksportmarkederne.
I den kommende udvalgsbehandling er der dog en række ting, som vi godt vil søge klarlagt.
Lad mig bare som et enkelt eksempel her nævne genanvendelsen af engangsudstyr.
Ud over at der ved genanvendelse vel næppe længere kan være tale om engangsudstyr, så kan genanvendelse i hvert fald set fra nogles perspektiv også indebære en patientrisiko.
Derfor vil vi under lovbehandlingen arbejde for, at ansvaret for genanvendelse og de mulige konsekvenser heraf bliver præciseret en smule.
På kanten af lovforslaget, men måske alligevel direkte relateret, har vi også nogle udfordringer omkring bemyndigede organers kapacitet i forbindelse med certificering af medicinsk udstyr i EU.
Det vil vi også under udvalgsarbejdet spørge ind til, altså hvordan vi kan få genetableret det bemyndigede organ, som tidligere på måneden blev fastlagt i aftalen om genstart af dansk eksport, som denne minister i hvert fald ved en masse om.
Vi ser frem til samarbejdet og frem til vedtagelsen af dette lovforslag.