runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-06-11:
Det var faktisk lige præcis det, jeg markerede for til hr. Frederik Vads første spørgsmål, for jeg syntes, det var lidt underligt.
Og så vil jeg bare sige til fru Mette Thiesen: Forventer fru Mette Thiesen ikke også, at Socialdemokratiet stemmer for det her?
Altså, det ville da være naturligt, for med de mange bemærkninger og udtalelser, der er kommet fra Socialdemokratiet, specielt hr. Frederik Vad, burde det jo ikke alene være blå blok.
Så jeg følte mig lidt provokeret af hr. Frederik Vads første spørgsmål.
Anders Kronborg (S), 2025-06-11:
Der er jo ingen tvivl om, at for mange har fået dansk statsborgerskab, og det har vi også strammet op på.
Men blikket tilbage på blå blok, for som jeg forstod førstebehandlingen, er det eneste parti, der stemmer for det her lovforslag, Dansk Folkeparti.
Så jeg vil bare høre: Bliver ordføreren skuffet over fru Inger Støjberg, over Det Konservative Folkeparti og over Liberal Alliance – alle dem, som man nu siger er sammentømret i den blå familie?
Frederik Vad (S), 2025-06-11:
Tak for det.
Som hr. Jens Joel sagde, handler det her forslag jo ikke om arbejdspligten.
Men ordføreren talte om arbejdspligten fra talerstolen og sagde, at det var virkningsløst, og at man var meget uenig i det her.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvad er SF's politik for at få indvandrerkvinder i arbejde i Danmark?
Rosa Lund (EL), 2025-06-11:
Tak for det.
Der er jo en række centrale organisationer, som repræsenterer de mennesker, som det her lovforslag handler om, og som også repræsenterer de mennesker, som bliver ramt af det her lovforslag – det gælder både borgere og medarbejdere – og som opfordrer til, at lovforslaget bliver trukket tilbage.
De kan ikke forstå hastværket, og det kan vi sådan set heller ikke i Enhedslisten.
For grundpræmissen for det her lovforslag og den aftale, der er lavet, og som hedder »Sammen om Handicap«, er, at der skal spares.
Så jeg kan godt forstå, at organisationerne er bekymrede for det her lovforslag, og det er vi også i Enhedslisten.
Ministeren har på et samråd indrømmet, at den her nye lovgivning vil gøre det mere omsonst, altså som i endnu mere omsonst, at være familie med et barn med handicap, der skal søge om tilskud til hjælp – som om der som familie med et barn med ekstra behov ikke i forvejen er rigeligt at se til.
Hele pointen er jo, at man, når man har et barn med handicap, har nogle særlige behov, og at de merudgifter, man har til det, skal kompenseres.
Man har særlig brug for hjælp, man har brug for særlige fritidsaktiviteter, man kan ikke bare gøre ligesom alle andre familier med såkaldt almindelige børn, og i den her nye lov lægger aftalepartierne med åbne øjne dokumentationsbyrden over på borgerne og endda også over på de familier, som i forvejen har nok at se til.
Jeg er klar over, at man i regeringen gerne vil gøre alting mere enkelt, og at man vil slanke bureaukratiet og alle de her ting, men det, man gør med det her lovforslag, er, at man gør det meget mere omsonst – for at bruge ministerens ord – for familier med børn med handicap.
Nu er det i løbet af de sidste par dage endda så kommet frem, at der er lidt tvivl om, om det her lovforslag egentlig overholder retssikkerhedslovens § 5, og jeg synes, at ministeren skal gå op på talerstolen her og forklare, hvordan lovforslaget overholder retssikkerhedslovens § 5.
Det er muligvis noget, der er blevet forklaret til aftalepartierne, men det er jo ikke noget, vi som Folketing har fået indblik i, eller en viden, vi har fået del i, og det er heller ikke noget, som de organisationer, som repræsenterer alle de mennesker, der bliver ramt af det her det lovforslag, har fået viden om eller del i.
Så derfor kan jeg jo selvfølgelig heroppe fra talerstolen bare gentage, at Enhedslisten stemmer imod det her lovforslag, men jeg vil også gerne gentage min opfordring til, at ministeren på baggrund af de oplysninger, der i løbet af de sidste dage er kommet frem, går herop og forklarer Folketinget og dermed offentligheden, hvordan det her lovforslag overholder retssikkerhedslovens § 5.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2025-06-11:
Jeg er fuldstændig enig i det, ordføreren siger om det her konkrete lovforslag.
Jeg synes jo også, vi må kende et samfund på, hvordan det behandler de mest udsatte, og her lægger man – det er fuldstændig rigtigt, som ordføreren siger det – simpelt hen bevisbyrden over på de enkelte, som i øvrigt i forvejen er voldsomt udfordrede i et meget, meget komplekst system, som ikke engang kommunerne på nuværende tidspunkt kan finde ud af at administrere, fordi det er så komplekst, hvad den enkelte har behov for og brug for.
Som ordføreren også rigtigt siger det, er der nu også blevet sat spørgsmålstegn ved, om det overhovedet er lovmedholdeligt.
Dansk Folkeparti er heller ikke en del af den handicapaftale, hvor hele præmissen jo sådan set var at spare penge på de mest udsatte i vores samfund, og vi stemmer også imod det her lovforslag.
Så jeg vil egentlig bare sige tak til ordføreren for talen og for at gå op og opfordre ministeren til at forklare, hvad man mener med det her lovforslag.
Karsten Hønge (SF), 2025-06-11:
Jeg vil gerne give hr. Jens Joel ret i, at SF aldrig vil stå bag en lov, der fuldstændig vilkårligt rammer børn, der er født i udlandet, fordi deres forældre har været taget til udlandet, enten som fodboldspiller, håndboldspiller, Tour de France-rytter, softwareudvikler eller, som hr. Stinus Lindgreen, forsker.
En så tosset lov kommer vi selvfølgelig aldrig til at stå bag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-06-11:
Det er lidt besynderligt at stå at høre ordføreren råbe og skrige om, at alle andre er naive, når det er ordføreren og Enhedslisten, der er hamrende naive.
Lad mig forklare: Når man får et dansk statsborgerskab, får man ikke alene muligheden for at stemme til folketingsvalget.
Man får også mulighed for at stille op til Folketinget og blive valgt.
Så omtalte person kan melde sig ind i Enhedslisten, blive kandidat, blive valgt til Folketinget og så stå på talerstolen og tale om stening af kvinder.
Er det virkelig noget, som Enhedslisten og hr. Peder Hvelplund støtter, altså at sådanne personer skal have mulighed for at blive valgt til Folketinget, så de kan stå på talerstolen og sige de ting?
Jens Joel (S), 2025-06-11:
Ordføreren siger, at vi nu hører musefælden igen.
Altså, jeg hører mere den fiktion og den film, der blev omtalt lige før.
Jeg ved godt, at ordføreren bare gerne vil have taletid til det her, men sandheden er jo, at ordføreren ikke forholder sig til det helt banale.
Altså, beskæftigelseskravet har intet med arbejdspligten at gøre.
Det handler om, hvad man får, når man kommer hertil.
Det handler om den diskussion, vi har omkring værnsregler.
Arbejdspligten er en helt anden lovgivning, og det ved ordføreren jo godt, men ordføreren spiller helt og fuldstændig bevidst på, at det ved man ikke nødvendigvis, når man lytter til det.
Karsten Hønge (SF), 2025-06-11:
Det, som vi her hørte sammen, var en stemme fra musefælden.
Det er det her med, at fordi vi har nogle, vi synes vi skal have ind, så skal alle ind; folk, der ikke har noget som helst med intentionen med loven at gøre, skal tages med ind i fælden, fordi man ellers kunne blive anklaget for noget i forhold til en international konvention.
Det er jo indlysende, at SF mener, at der skal være forskellige værn omkring vores velfærdsmodel.
Men nok så vigtigt er det, vil jeg egentlig sige i den her diskussion, at vi er meget optaget af, hvordan vi kan få flere af vores borgere med etnisk minoritetsbaggrund i uddannelse og i job.
Se, når formålet er at få etniske minoriteter i uddannelse og i job, giver det ingen mening, at man rammer softwareudviklere i Ukraine, landsholdsspillere eller Tour de France-ryttere.
Så det, man kan gøre her, er, at man må trække loven tilbage og lave nogle initiativer, der rent faktisk virker i forhold til at få etniske minoriteter i arbejde, hvad den her lov jo heller ikke gør.
Altså, tænk sig at give 0,5 mio. kr. pr. job, man kan få etableret.
Men der vil vi være til at snakke med i SF.
Hvis man kan lave initiativer, der faktisk lever op til formålet, så vil det være fint.
Det her rammer ved siden af bolden.
Jens Joel (S), 2025-06-11:
Tak for det.
De to spørgere, der lige har haft ordet, har jo et konsistent synspunkt.
Både Alternativet og Radikale siger jo, som jeg forstår det, at man ikke ønsker den her lov.
Det er lidt vanskeligere med SF, for SF vil faktisk gerne have, at vi har et værn, at vi beskytter vores velfærdssamfund i en international verden, og at vi stiller nogle krav til, at man ikke nødvendigvis, når man kommer udefra, kan få hele pakken fra dag et.
Det siger SF at man ønsker.
Karsten Hønge (SF), 2025-06-11:
Jeg kommer til at tænke på en film.
Jeg synes jo, at det er alt for sjældent, at man oplever en tømrersvend spille rollen som førsteelsker, men i den her film, hvor en tømrer faktisk gjorde det, blev der sagt: Meget mærkelig regering.
Karin Liltorp (ALT), 2025-06-11:
Jeg vil også bare gerne sige tak for talen.
Jeg tror ikke, at der er nogen herinde, der kan være i tvivl om, at konsekvenserne af den her lov er helt hen i vejret.
Den vil opfordre fremtidens forskere til at undlade at tage til udlandet.
For én ting er vi politisk enige om, nemlig at den oprindelige lov både er meget, meget dyr og ikke forventes at få nogen i arbejde, men jeg tror også, at vi alle sammen er enige om, at det er tudetosset, at den kommer til at ramme folk, der bare gerne vil tage en tjans i udlandet.
Så tak for, at ordføreren tog ordet.
Karsten Hønge (SF), 2025-06-11:
Jeg husker meget tydeligt hr. Stinus Lindgreens tale om sine personlige oplevelser ved at komme tilbage efter et ophold i udlandet.
Måske kunne man også sige – lidt i den samme boldgade, selv om det ikke helt var som ph.d.-studerende, at hr. Stinus Lindgreen var i udlandet – at vi herhjemme på den ene side har en lovgivning omkring ph.d.-studerende, der direkte opfordrer ph.d.-studerende til at tage til udlandet.
Men hvis man gør det og man får børn, vil de blive ramt af loven.
Altså, hvor dumt er det lige?
Stinus Lindgreen (RV), 2025-06-11:
Jeg vil blot kvittere og sige, at i Radikale Venstre er vi jo fuldstændig enige, og vi stemmer også for lovforslaget, fordi det gør en urimelig lov lidt mindre urimelig.
Ordføreren nævner flere, der bliver ramt.
Jeg er fuldstændig enig i den frustration, ordføreren kommer med her.
Ordføreren siger jo selv, hvad det er, man ønsker at opnå med den her lov.
Det er at ramme en bestemt gruppe, og det må man ikke, for det er diskriminerende, og så vælger man at ramme dem i flæng.
Det er jo skørt.
Jeg er fuldstændig enig, og jeg vil blot kvittere og sige tak.
Jeg holdt selv min tale ved andenbehandlingen og havde ikke tænkt mig at sige noget i dag, men jeg blev meget inspireret af det, der blev sagt fra talerstolen.
Så tak for det.
Rosa Lund (EL), 2025-06-11:
Jeg kan jo bare sige tak for kommentaren, som det måske mere var, og at jeg da også tager det som et udtryk for, at Dansk Folkeparti kommer til at deltage aktivt i det samråd, vi har indkaldt ministeren til, om netop det her spørgsmål.
For det er da en ærgerlig situation, at der er så mange, ikke bare organisationer, men også juraprofessorer, der siger, at der er tvivl om, om det her lovforslag overholder retssikkerhedslovens § 5, og hvor man med det her lovforslag jo dermed præcis har lagt byrden over på borgeren, som fru Mette Thiesen også siger det.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-06-11:
Så når man i fremtiden stemmer på Enhedslisten og hr. Peder Hvelplund, stemmer man på et parti, som mener, at det at erhverve sig arveret til Danmark, blive borger i Danmark, få et dansk statsborgerskab, kan sammenlignes med, at man kan få lov til at køre i bil i Danmark?
Det er det, ordføreren i dag siger fra Folketingets talerstol.
Peder Hvelplund (EL), 2025-06-11:
Helt fundamentalt og principielt bør det være sådan, at når staten udstikker nogle retningslinjer, som man skal opfylde for at opnå en rettighed, så skal den selvfølgelig stå ved sine ord, og det, der sker her, er jo præcis, at de partier, der er bag indfødsretsaftalen, fraviger det princip.
Det er i øvrigt også derfor, man plejer at smide partier, der er med i en indfødsretsaftale, ud af indfødsretsaftalen, nemlig hvis de stiller ændringsforslag til et lovforslag, hvor borgere lever op til de kriterier, som partierne bag det har stillet.
Derfor handler det jo helt fundamentalt om, at det, vi stiller borgerne i udsigt, det, vi siger til dem at de skal leve op til, skal vi naturligvis også garantere at de kan tro på.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-06-11:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg synes, at hr. Peder Hvelplund med en enkelt sætning i den tale får forklaret alle danskere, præcis hvorfor Enhedslisten i den her debat rammer hamrende forkert, og derfor vil jeg bare gerne give muligheden for at præcisere det.
Mener hr. Peder Hvelplund det virkelig, når han sammenligner det at erhverve et kørekort med det at erhverve et dansk statsborgerskab?
Peder Hvelplund (EL), 2025-06-11:
Det er absolut ikke demokratiske værdier, og jeg vil til enhver tid bekæmpe den slags synspunkter.
De holdninger skal bekæmpes fra dag et, hvor man møder dem, men at forestille sig, at man skal styrke demokratiet ved at begrænse det, er da fuldstændig tåbeligt og naivt – undskyld mig.
Anders Kronborg (S), 2025-06-11:
Vi er netop i gang med at tildele statsborgerskaber nu, og der står i grundlovens § 44, at det kun kan ske ved lov.
Vi er endnu ikke færdige med lovbehandlingen, og der har vi fundet det nødvendigt i forbindelse med den lovbehandling at stille et ændringsforslag om det, at en borger bliver taget af lovforslaget.
Men jeg synes, at ordføreren mangler at svare på det, jeg reelt spørger om.
Igen kunne et tænkt eksempel være en prædikant, der prædiker sharialovgivning og vil have, at kriminelle skal have hugget hånden af, hvis man stjæler en pakke tyggegummi i et supermarked.
Det kunne være, man mener, at naboens kone skal stenes ihjel – stenes ihjel! – hvis vedkommende er utro.
Mener Enhedslisten, at det er danske værdier, og at sådanne personer fortjener et dansk pas?
Peder Hvelplund (EL), 2025-06-11:
Nu er det jo rigtigt, at i Danmark er statsborgerskab knyttet sammen med valgretten, og derfor handler statsborgerskab jo grundlæggende om, at man får muligheden for at kunne deltage i de parlamentariske valg.
Det er jo netop derfor, det er en skamplet, at borgere, der har lovligt og permanent ophold her i landet, ikke har muligheden for at kunne deltage i valg.
Altså, vi har jo siden 1849-grundlovens vedtagelse gradvis udvidet de demokratiske rettigheder.
Vi har sikret, at uformuende også kunne få stemmeret.
Principielt bør det jo være sådan, at mennesker skal have muligheden for at kunne stemme, også selv om man har begået noget kriminelt.
Jeg er helt med på, at når vi tildeler statsborgerskab, kan der være karensperioder forbundet med kriminalitet.
Anders Kronborg (S), 2025-06-11:
Det er jo ikke rigtigt, at det er en rettighed at stemme til det danske folketingsvalg, hvis man ikke er dansk statsborger.
Man skal jo have det danske pas.
Man skal være dansk statsborger – både for at stille op til og stemme til det danske folketingsvalg.
Nu er det meget væsentligt at understrege, er det jo er partierne i aftalekredsen, V, M og S, der har stillet det her ændringsforslag.
Det vil sige, at aftalekredsen omkring indfødsret også er enige om, at det her ændringsforslag skal stilles.
Og det er sådan, at når man skal have dansk statsborgerskab i Danmark, så skriver man under på en tro og love-erklæring omkring danske værdier.
Lad mig bare komme med et par eksempler.
Lad os tage et tænkt eksempel.
Det kunne være en, der prædiker; vedkommende prædiker f.eks., at hænderne skal hugges af, hvis man stjæler fra supermarkedet; at kvinder skal stenes ihjel, hvis de er utro.
Mener Enhedslisten, at det er danske værdier, og at det er nogle personer, vi skal forære et dansk pas?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-06-11:
Jeg tror egentlig, at jeg mere end én gang i dag har sagt, at ja, vi har i Liberal Alliance rykket os på det her område.
Derudover er det svært for mig, der blev valgt ind i 2022, at begynde at tale om, hvad det var, der skete i Liberal Alliances gruppelokale, før jeg selv blev valgt ind.
Så der må jeg være svar skyldig – bortset fra at kunne sige, at ja, Liberal Alliance har rykket sig, også i den tid, som jeg har siddet i folketingsgruppen, og den tid, jeg har været indfødsretsordfører.
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-06-11:
Så hvis man ser bort fra processen i det, er det én person, sidst blå blok havde magten, og én person under den her regering, og da man gjorde det, sidst blå blok havde magten, var det på foranledning af Det Konservative Folkeparti.
Så på den måde kan jeg ikke forstå kritikken der.
Men der bliver også sagt, at man hurtigt kan nå til enighed om en ny indfødsretsaftale, og det foranlediger mig så til at spørge: Hvorfor var det, at man så ikke strammede op på de her regler, dengang Liberal Alliance havde magten?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-06-11:
Jeg tror, at der en enkelt gang har været en person, der ikke er kommet på lovforslaget, som man har valgt at udelukke.
Men så vidt jeg ved, er der aldrig før en person, der er blevet pillet af et lovforslag om indfødsretsmeddelelse.
Det synes jeg da også er positivt, men det gør jo ikke, at man løser hele problematikken, for hvad med alle de andre, der er på det her lovforslag?
De er jo ikke blevet undersøgt.
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-06-11:
At man piller en person af lovforslaget, bliver i ordførerens tale omtalt som at slukke ildebrande med en vandpistol – sådan husker jeg i hvert fald det blev sagt.
Det foranlediger mig til at spørge: Hvor mange personer blev pillet af lovforslagene, sidst blå blok havde magten?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-06-11:
Helt seriøst er vi fire forskellige borgerlige partier, men jeg kan love hr. Thomas Skriver Jensen, at vi hurtigere kan blive enige om en ny indfødsretsaftale, end hvad regeringen, altså Socialdemokratiet, Venstre og Moderaterne, kan blive enige om.
For I er ikke blevet enige om særlig meget indtil videre.
I kan ikke engang blive enige om, at der skal nedsættes en arbejdsgruppe, for den er ikke blevet nedsat endnu.
Men jeg kan garantere for, at kommer det til, at vi vinder valget og får en borgerlig regering, så skal vi nok også blive enige om at finde en langt bedre løsning på det her område.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-06-11:
Dansk Folkeparti og Liberal Alliance er uenige.
Konservative ved vi efterhånden ikke hvad mener på det her område, og med Danmarksdemokraterne er det sådan, lidt ligesom vinden blæser.
Med Socialdemokratiet er det er noget andet; vi fremlægger klart og tydeligt, hvad vi mener, og arbejder i den retning.
Der har været nogle store fremskridt, som jeg ikke vil gentage.
Mange af min kollegaer har været inde på det.
Jeg vil bare spørge igen: Hvordan skal nogen dansker kunne have tillid til, at den borgerlige firkløver kommer til at løse det her problem?
For I er jo ikke enige.
Peder Hvelplund (EL), 2025-06-11:
Nej, det kan på ingen måde sammenlignes.
Jeg betragter det at kunne stemme til et folketingsvalg som en betydelig mere værdifuld rettighed end det at kunne få et kørekort.
Jeg synes sådan set, at det at kunne få stemmeret til folketingsvalget principielt bør kunne omfatte de borgere, der har permanent og lovligt ophold her i landet, og det synes jeg ikke at det at kunne få et kørekort gør.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-06-11:
Det, jeg sagde, at jeg var enig i, af det, fru Mette Thiesen sagde, var den sidste del, der handlede om, at der skulle ske noget på området, og at der skulle indkaldes til forhandlinger, og ikke at vi i Folketingssalen skal sidde stemme enkeltvis.
Jeg synes til gengæld, at vi skal have en meget mere individuel sagsbehandling i Indfødsretsudvalget.
Så kan vi jo tage dem, der så er positive, og sætte dem på et lovforslag sammen.
Det er vi egentlig ikke afvisende over for.
Men i forhold til mere individuel sagsbehandling tror jeg at vi er enige med Dansk Folkeparti.
Peder Hvelplund (EL), 2025-06-11:
Enhedslisten respekterer demokratiet og de demokratiske spilleregler, og det betyder jo, at det, der er et stort flertal for i Folketinget, kan Enhedslisten ikke alene ændre.
Men det er da klart, at vi fortsætter med at forfægte vores synspunkter, at vi fortsætter med at stille os op herop på talerstolen og sige, hvordan vi ønsker at reglerne i forhold til at opnå et statsborgerskab skal være, hvordan vi ønsker at sikre, at vi kan udvide de demokratiske rettigheder frem for at begrænse dem, sådan som nogle partier ønsker at gøre det.
Men det vil jo altid være et flertal i Folketinget, der afgør, hvordan politikken her i landet skal føres.
Jeg må give ordføreren ret og korrigere mig selv, i forhold til om det var grundlovsbrud eller det var lovbrud.
Det er klart, at der er tale om, at det var lovbrud.
Men det ændrer jo ikke på, at når vi sætter os ned og skal se på, hvordan en regering kan sammensættes, og hvordan en regering kan føre politik, sætter vi os selvfølgelig ned og ser på den samlede retning i forhold til det, og hvis det er en retning, vi kan stå inde for, kommer vi til at bakke op omkring det.
Og hvad vi så kommer til at stille af krav, og hvilke røde linjer der vil være i forhold til en regeringsdannelse, tror jeg ikke er noget, jeg vil stå hernede og debattere med hr. Kim Edberg Andersen, selv om det sikkert kunne være vældig interessant.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-06-11:
Jeg ved ikke, hvad det er for et grundlovsbrud, vi har lukket øjnene for.
Altså, vi har en formand, der som den eneste voksne mand herinde har taget sin straf for at beskytte børn fra at være gift med gamle mænd, men det var ikke et grundlovsbrud.
Jeg tror, at ved det eneste grundlovsbrud, jeg kan komme i tanke om der muligvis er sket, var vi nogle, der ønskede en advokatundersøgelse af det, og der mener jeg da, at det var Enhedslisten der var den store fortaler for at holde det væk fra det.
Men det skal nu ikke komme an på det.
Men jeg frygter faktisk også mere, at Enhedslisten underspiller lidt, for vi så jo i hvert fald i forhold til landbrug og fiskeri, hvor slemt det kan gå, hvis Enhedslisten får magt, som de har agt.
Og jeg synes, man underspiller det fra Enhedslistens side, når man siger, at man ikke regner med at få indflydelse, men at det også vil være bekymrende for Enhedslistens vælgere, at man allerede nu ved, at det bliver hr. Frederik Vads udlændingepolitik, de får.
Peder Hvelplund (EL), 2025-06-11:
Nu synes jeg, det er et godt princip hernede i Folketingssalen, at man primært debatterer med den, der står på talerstolen, og ikke så meget med dem, der har stillet spørgsmål til den, der står på talerstolen.
Men fred være med det.
Som jeg har sagt før, er der da ikke nogen tvivl om, at Enhedslisten vil gøre alt, hvad vi kan, for at presse vores politik igennem, også på de for os væsentlige politikområder.
Men at udstikke nogen garanti for, at vi kan få lov til egenrådigt at definere, hvordan udlændingepolitikken skal være, eller hvordan statsborgerskabsreglerne skal være, kommer vi jo ikke til at kunne.
Det er klart, at det bliver en samlet vurdering af, hvilken retning vi kan gå med et parlamentarisk flertal.
Nu kommer ordføreren jo selv fra et parti, der var med til at lukke øjnene for grundlovsbrud fra en ministers side, og derfor tror jeg ikke, der er nogen herinde, der har noget at lade hinanden høre.
Men Enhedslisten har jo altid haft klare principper, i forhold til hvad der skal til, for at vi kan bakke en regering op, og det samme gælder i øvrigt for, hvad der skal til for at kunne vælte en minister.