runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2026-01-14:
Tak, formand.
Hvilke tanker gør ministeren sig om at fratage anerkendelsen for trossamfund, der fastholder en retspraksis stridende imod dansk retsopfattelse?
Dem vil jeg derfor ikke bruge så meget tid på, for det tror jeg vi altid kan tale om, nemlig at kriminelle skal ud efter første dom, og at man ikke skal leve af offentlig forsørgelse, når man kommer hertil.
Men det tredje afsnit, som ikke har fået så meget opmærksomhed, handler faktisk om, hvordan vi som dansk samfund slår tilbage i forhold til den islamisering, der sker i øjeblikket.
Jeg tror i hvert fald, at rigtig mange danskere som jeg og måske endda ministeren er bekymrede og meget forstemte, når vi ser de her islamiske møder på Rådhuspladsen, eller når vi går ned ad gader, der engang var besmykket med dansk julepynt, og det nu ikke er andet end halalslagterskilte, altså hele den her fremmedgørelse af det danske samfund.
Et af de værste områder, hvor islamiseringen jo finder sted, er i forhold til den her helt konsekvente forskelsbehandling af mænd og kvinder, som vi jo ser i hele den muslimske verden, og som i kraft af den muslimske indvandring nu også kommer til Danmark.
Vi har for, tror jeg, et års tid siden i Berlingske, men også flere andre gange, læst historier i aviserne om kvinder, der er blevet islamisk gift, og som ønsker at bryde ud af deres ægteskab.
Nogle gange tillader ægtemanden det ikke, altså, hun bliver med vold fastholdt i et ægteskab, hun ikke ønsker, men andre gange jo presset.
Det kan være, i forhold til at hun ikke længere må se sine børn, eller det kan være, i forhold til at hun ikke får den andel af fællesejet, der rettelig er hendes.
Det er altså, at man helt grundlæggende ikke overholder dansk ret, men sætter sharia først.
Vi vil gerne forbyde sharia i Danmark, men det ved jeg jo godt måske ikke lige er det første, vi kommer igennem med.
Derfor vil jeg høre, om man kunne overveje en model, hvor de anerkendte trossamfund, der praktiserer sharia, altså tilsidesætter dansk ret og praktiserer sharia i stedet for, simpelt hen får frataget deres anerkendelse.
Hans Kristian Skibby (DD), 2026-01-14:
Tak, hr. formand.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til dommen fra EU-Domstolen, der har afgjort, at turneringsbridge ikke er en sportsgren i henhold til momsdirektivet og derfor ikke som sådan kan momsfritages, og er ministeren enig i, at dommen alene vedrører turneringsbridge og derfor ikke automatisk kan udstrækkes til også at omfatte fitness, danseundervisning, zumba, kort- og skakspil, korsang og lignende, sådan som skattevæsenet er i gang med at gøre?
Tak til skatteministeren for besvarelsen.
Jeg er jo udmærket klar over, at der er forskellige bevæggrunde for det, og at der i princippet også er forskellige begrundelser for, hvorfor nogle typer af fritidsaktiviteter lige pludselig skal være momsfritaget, mens andre ikke skal være det.
Så er det derudover sådan, at specifikt bridge endegyldigt er blevet momsfritaget af Skatterådet på baggrund af dets afgørelse sidst på året i 2025.
Det er jo netop sket med baggrund i det, som skatteministeren også selv påpeger om at det er en kulturel aktivitet.
Nu er jeg ikke selv den helt store, kyndige bridgespiller – jeg kan sådan set bedre lide firemandswhist – men bridge har, så vidt jeg er orienteret, været i Danmark siden 1920'erne.
Så det er sådan rent kulturelt ikke noget, der er særlig gammelt her i Danmark.
Men hvis man kigger på sådan noget som dans, folkedans, skal man tilbage til 1700-tallet, og det er i hvert fald før både ministeren og jeg blev født, og jeg undrer mig jo over, hvordan man fra skatteministerens ressortområde rent politisk definerer, hvad der vil være kulturelt aktivitetsbærende, og hvad der ikke vil være det.
For der er jo efter min bedste vurdering også mange af de aktiviteter, hvor skatteministeren nu fra den 1. januar indfører den her moms, altså fitness, zumba, danseskoler, musikskoler og alt muligt andet, som er kulturbårne, og som jeg også ville mene var hjemmehørende under betegnelsen en kulturel aktivitet.
Derfor er jeg meget interesseret i at vide, hvad ministeren mener om det.
For er det ikke en mulighed, at man kan se væk fra det her med, om noget er en tankesport, eller det ikke er det, og så kigge ind i, hvad der i Danmark er kulturbærende, og som faktisk har været momsfritaget, siden vi tilbage for mange, mange år siden blev en del af Kul- og Stålunionen?
Sophie Løhde (V), 2026-01-14:
I forhold til det sidste kan vi så sige, at det i øvrigt ikke vedrører sygeplejersker, når vi snakker Indien og Filippinerne.
Det er med fokus på ældresektoren i relation til social- og sundhedshjælpere og -assistenter.
Prøv at høre her: Enhver kan jo sige sig selv, at det ikke er en ønskværdig situation, som de udenlandske sygeplejersker står i.
Det har jeg heller ikke lagt skjul på.
Jeg er optaget af at forsøge at finde løsninger, men jeg kan jo ikke begynde at opfinde jobs, der ikke findes, eller som der ikke er behov for, i relation til at hvis man er uddannet sygeplejerske, vil man selvfølgelig også allerhelst arbejde som sygeplejerske.
Vi har lagt en indsats i også at understøtte, at f.eks. kommunerne kan få lavet flere evalueringsindsatser og taget en række initiativer for at sikre, at vi også vil kunne hjælpe flere i jobs.
Der er åbnet nye spor, for så vidt angår muligheden for også at kunne blive ansat som social- og sundhedshjælper, som tidligere var lukket, og dermed en fornyet mulighed for et fornyet opholdsgrundlag i Danmark.
Peder Hvelplund (EL), 2026-01-14:
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at der skal tages akutte tiltag for at undgå at sende udenlandske sundhedsprofessionelle, der varetager vigtige jobs i velfærdssektoren, hvor der er behov for deres kompetencer, ud af landet?
Tak til ministeren for svaret.
Nu er det jo sådan, at så sent som her i sidste uge var der sundhedsprofessionelle, som var i job i ældresektoren, som blev sendt ud af landet – ja, faktisk til Iran, og det kan man jo godt overveje konsekvensen af lige i de her tider, hvor det iranske folk jo kæmper en heltemodig frihedskamp for at få bekæmpet det teokratiske og undertrykkende præstestyre i Iran.
Men baggrunden for det her er jo, at der er en lang række primært sygeplejersker fra Iran og Nepal, som blev inviteret her til landet under den forudsætning, at der var brug for deres arbejdskraft.
Det er jo rigtigt, at med de investeringer, der er kommet med lønløftet til sundhedsprofessionelle, er det behov for sygeplejersker ikke så presserende længere.
Derfor har vi jo netop lavet den model, hvor vi kan sige, at nogle af de sygeplejersker her kan komme ud og arbejde i ældresektoren, hvor vi jo ved at der bliver behov for dem, både med den sundhedsreform, der er indgået, men jo også med det stigende antal ældre i de kommende år.
Det paradoksale er jo, at når de sygeplejersker her søger om at få jobs gennem positivlisten, oplever de at blive afvist af SIRI.
De får altså at vide, at de ikke lever op til betingelserne.
De får oven i købet at vide, at de ikke må arbejde, mens deres ansøgninger bliver behandlet af SIRI, hvilket gør, at de bliver opsagt af deres arbejdsgiver.
Derfor står vi jo akut i en situation, hvor vi har sundhedsprofessionelle, som har jobs, men som så bliver opsagt, på grund af at SIRI vurderer, at de ansættelser, man har, ikke lever op til de betingelser, der er.
Derfor vil jeg høre sundhedsministeren, når nu sundhedsministeren selv har henvist til, at det var det her, der var løsningen, og vi kan se, at den løsning ikke fungerer, og der er sygeplejersker, som bliver afvist og faktisk bliver sendt ud af landet, om sundhedsministeren så er villig til at finde på nye initiativer, der sikrer, at vi ikke står i den dybt ulykkelige situation.
Sophie Løhde (V), 2026-01-14:
Tak til spørgeren.
Vi har fra regeringens side iværksat en række initiativer for at få tilrejste sygeplejersker i job.
Vi må også erkende, at vi ikke får alle i job, når efterspørgslen simpelt hen ikke er til stede.
Årsagen til det er jo, at sundhedsvæsenet står et væsentligt andet og bedre sted nu, end hvis vi bare kigger få år tilbage.
Det er jo bl.a. et resultat af den trepartsaftale, som regeringen indgik med arbejdsmarkedets parter, hvor vi bl.a. afsatte 1,9 mia. kr. til at gøre det mere attraktivt at tage vagter på sygehuse.
Vi har givet et lønløft inden for sundheds- og ældreplejen på 1,9 mia. kr. årligt, ligesom i øvrigt også har taget en række andre initiativer for at forbedre rekrutteringssituationen.
Konsekvensen er, der aktuelt ikke er en stor efterspørgsel efter sygeplejersker og læger fra tredjelande.
Det er også derfor, regeringen har indført en ny efterspørgselsdrevet tilgang til rekruttering af sundhedspersoner fra tredjelande, som også Enhedslisten har stemt for – en kvoteordning, der sikrer, at rekrutteringen fremover følger efterspørgslen i sundheds- og plejesektoren, så vi undgår, at mennesker river deres liv op med rode og flytter til Danmark for så at blive skuffede.
Derudover har vi fra regeringens side også senest prioriteret 10 mio. kr. til at hjælpe de sygeplejersker, der allerede er i Danmark, med at komme i job.
FOA og Kommunernes Landsforening har tilbage i februar 2025 aftalt, at kommunerne nu kan ansætte sygeplejersker fra tredjelande som social- og sundhedshjælpere.
Tal fra december måned viser, at 50 udenlandske sygeplejersker har fået opholdstilladelse via positivlisten for faglærte på baggrund af en ansættelse som social- og sundhedshjælper.
Tak for ordet.
Det er ikke korrekt, at de barrierer, der tidligere var, ikke er blevet løst for så vidt angår de overenskomstmæssige udfordringer.
For så vidt angår reglerne for opholdstilladelse, må jeg jo af naturlige årsager henvise til udlændinge- og integrationsministeren.
Ud af de 74 er 50 udenlandske sygeplejersker.
Der er alene givet afslag for 4 i samme kategori.
Derfor synes jeg, at det er positivt, at der er en del, der er blevet ansat som sosu-hjælper, for det er netop også et tegn på, at der for den del og den gruppe – som vi også taler om – som tidligere har haft opholdstilladelse med henblik på at kunne opnå dansk autorisation som sygeplejerske, nu er åbnet et spor, som ikke fandtes tidligere.
Peder Hvelplund (EL), 2026-01-14:
Men det skaber jo stor frustration, når det, som sygeplejerskerne oplever – og der sidder faktisk en del af dem her i dag på tilhørerpladserne, og de repræsenterer mere end fire, der får afslag fra SIRI – er, at når man søger hos SIRI, får man dels at vide, at man ikke må arbejde i ansøgningsperioden, dels er der konkrete eksempler på folk, der har fået afslag, selv om de har en løn på 29.186 kr., hvilket er det, der kræves.
Så får de alligevel afslag.
Jeg har konkrete eksempler på folk, der er blevet opsagt, fordi der jo går besked til kommunen om, at man ikke lever op til betingelserne, og derfor bliver en sundhedsfaglig, der er ansat i en stilling, vi har brug for, og som har kompetencerne, afskediget med baggrund i, at SIRI ikke anerkender, at de får det, som er beskrevet i den aftale, som sundhedsministeren også henviser til.
Sophie Løhde (V), 2026-01-14:
Igen må jeg henvise til, at SIRI ikke hører under mit ressort som indenrigs- og sundhedsminister, og derfor må jeg bede spørgeren om at rette henvendelse til udlændinge- og integrationsministeren, for så vidt angår den del.
Det, jeg kan konstatere, er altså, at SIRI's seneste opgørelse viser, at der er meddelt opholds- og arbejdstilladelse til i alt 74 udlændinge på baggrund af en ansættelse som sosu-hjælper.
De tal inkluderer selvfølgelig ikke alle dem, der er under behandling, altså dem, der har en ansøgning under behandling for nuværende, og dermed er det jo også tal, der kommer i udvikling, men ud af den gruppe på den seneste opgørelse fra SIRI er det altså alene 4, der har fået afslag, og det er 74, der har fået en positiv tilbagemelding.
Peder Hvelplund (EL), 2026-01-14:
Så jeg vil bare nøjes med at spørge sundhedsministeren, om sundhedsministeren er enig i, at når vi har personale, som har kompetencerne, og som har uddannelsen, og vi har brug for deres arbejdskraft, så er det uhensigtsmæssigt, at de bliver sendt ud af landet, hvis de i øvrigt opfylder de betingelser, som er beskrevet i den aftale, som KL og FOA har indgået, og at det virker lidt paradoksalt, at samtidig med at det her sker, altså at der bliver sendt personale ud af landet, så er regeringen i gang med tiltrække arbejdskraft fra Indien i stedet for.
Carl Andersen (LA), 2026-01-15:
Nej, vi har ikke sådan et ønske om, at det skal være markant sværere at få en førtidspension, men vi har et oprigtigt ønske om, at det er personer, som har en varig nedsat arbejdsevne, der kommer på førtidspension, og at vi får mulighed for at få personer, som måske får tildelt en førtidspension meget tidligt i livet, men i løbet af et langt liv får generhvervet en arbejdsevne, ind i arbejdsfællesskabet igen eller over i en anden form for delvis understøttet beskæftigelse, eller hvad det kan være.
Der har vi bare ikke rigtig nogen værktøjer i dag.
Når du først har fået din førtidspension, er du lidt ude af systemet.
Der er vi begyndt at tage de første skridt til, at man har mulighed for, hvis man opdager noget, der gør, at en førtidspensionist har fået en ny erhvervsevne, faktisk godt nu kan pålægge førtidspensionister at komme ind til en samtale, hvis kommunen altså vurderer, at der er kommet nye oplysninger eller andre ting.
Det er vi interesseret i, altså at vi sørger for, at de folk, som generhverver en arbejdsevne, kommer væk fra førtidspensionen, og vi er også interesseret i, at det kun er de folk, der reelt har brug for en førtidspension, der får den.
Der er en overrepræsentation af ikkevestlige indvandrere, og der er en masse hårdkogte kriminelle, som åbenlyst ikke bør have det.
Frederik Vad (S), 2026-01-15:
Det er jeg meget enig med ordføreren i.
Har ordføreren et bud på, hvordan vi kommer den der tavshedskultur, som der er lidt strukturelt på det her område, til livs?
Det, vi politikere har at gøre godt med i den her diskussion, er jo enkeltindivider, der stiller sig frem med enkeltstående oplevelser.
Men det er jo meget svært at få, hvad skal man sige, de interesserede interessenter i tale på det område.
Det er lidt det samme, når vi ser på mønsteret i forhold til tvangsfjernelse af børn.
Der er også 34 underretninger over for 8 underretninger.
Har ordføreren et bud på, hvordan vi på en eller anden måde strukturelt kan komme den her tavshedskultur, som der øjensynligt er, til livs?
Ammar Ali (M), 2026-01-15:
Tak for ordet, formand.
Førtidspension er for dem, hvor arbejdsevnen ikke rækker, og hvor arbejde ikke er en realistisk mulighed.
Det er den ordning, vi bruger, når vi som fællesskab siger: Du kan ikke arbejde, og du skal ikke stå alene.
Derfor er vores udgangspunkt enkelt.
Netop fordi den er så vigtig, bør vi også kunne sige højt: Hvis førtidspension bliver en standardløsning, svigter vi både dem, der har brug for den, og tilliden til ordningen.
For Moderaterne handler det ikke om at pege fingre ad mennesker eller bestemte grupper.
Det handler om at holde fast i princippet: Kan du arbejde, skal førtidspension ikke være svaret.
Kan du ikke arbejde, skal førtidspension være en tryghed uden mistænkeliggørelse.
Langt de fleste førtidspensionister er på førtidspension, fordi de ikke har andre muligheder.
Mange lever med sygdomme, handicap eller psykiske lidelser.
Og dem skylder vi tryghed og respekt.
Når det er sagt, skylder vi også de samme mennesker at beskytte ordningen.
Det handler om, at regler skal gælde.
Hvis nogen uanset baggrund misbruger ordningen, arbejder sort eller begår kriminalitet, mens de modtager førtidspension, skal vi reagere konsekvent.
Det skylder vi skatteborgerne, men først og fremmest dem, der har fået førtidspension med rette.
Men vi skal passe på med at tro, at stramninger alene løser problemerne.
Det kræver to ting af os som politikere.
For det første skal vi værne om ordningens legitimitet.
Førtidspension er en varig forsørgelse.
Det skal ikke være noget, man glider ind i.
Det skal være en ordning, man får, når arbejdsevnen er helt væk.
For det andet holder vi fokus på beskæftigelse som målestok – ikke fordi alle kan, men fordi mange kan mere, end systemet nogle gange får sat i spil.
Det handler ikke kun om økonomi.
Det handler om værdighed, fællesskab og frihed i hverdagen.
Moderaternes linje er klar: en førtidspension, der er stærk og retfærdig for dem, der ikke kan, og en politik, der sætter ind tidligt og konstruktivt, så flere bliver en del af arbejdsfællesskabet og færre får behov for førtidspension.
Tak for ordet.
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-15:
Tak for talen.
Deler ordføreren Dansk Folkepartis bekymring for, at der på det her område foregår en eller anden form for snyd og bedrag i mødet, hvor ikkevestlige indvandrere kommer ind til deres sagsbehandlere, som de måske/måske ikke deler et kulturelt, religiøst fællesskab med, og er Moderaterne sådan overordnet set bekymret for den udvikling, der er med ikkevestlige indvandrere, der jo i en massiv stigning, siden Mette Frederiksen blev statsminister, er kommet på en førtidspension?
Carl Andersen (LA), 2026-01-15:
Det er sådan et rigtigt politikersvar.
Jeg håber, den der undersøgelse kan gøre os lidt klogere på, om vi kan gøre et eller andet.
For jeg er egentlig fuldstændig enig med ordføreren i, at det er en udfordring, hvis der er en tavshedskultur derude.
Nu vil jeg sige, at min umiddelbare erfaring er, at man er rimelig åben i Danmark med at tale også om problemer, som der måtte være.
Men jeg håber jo så, at nogle interesseorganisationer som f.eks. socialrådgiverne i stedet for, som de har gjort med den undersøgelse, vi har lavet, hvor de har hæftet sig rigtig meget ved den politiske kommunikation fra visse aftaleparters side, forholdt sig noget mere til, hvad det egentlig var, vi var i gang med at sætte i verden.
Så tror jeg, der ville komme en mere konstruktiv debat.
Frederik Vad (S), 2026-01-15:
Tak for det.
Vores partier ønsker jo politisk set ikke hinanden sådan noget godt, men jeg synes egentlig, det var en enormt lødig tale, som var meget om substansen.
Det har jeg stor respekt for.
Så vil jeg bare lige, inden jeg stiller mit spørgsmål, sige, at nu blev der sagt lige før om mig, at man har sendt den følelsesfulde udlændingeordfører ned i salen.
Jeg vikarierer for beskæftigelsesordfører Jens Joel, som af private grunde ikke kan være på arbejde i dag.
Så er det sagt.
Jeg vil spørge ordføreren: Mener Liberal Alliance egentlig, at det sådan generelt skal være meget sværere at få førtidspension, end det er i dag?
Eller hvor er det, ordføreren mener at vi har et problem i systemet?
Er det afgrænset til noget af det, jeg også selv var inde på, og som jeg ved optager ordføreren, altså for stor overrepræsentation specielt hos visse ikkevestlige indvandrere?
Eller har man i Liberal Alliance generelt ønske om, at det skal være markant sværere at få en førtidspension?
Carl Andersen (LA), 2026-01-15:
Ja, som vi også kunne høre på Radikales ordfører tidligere i dag, emmer selve den politiske aftale, når man læser den, jo ikke nødvendigvis af mistillid til sagsbehandlere eller til førtidspensionister.
Vi er gået med, fordi vi også ligesom ministeren oprigtig gerne vil have belyst det her område for at se, om vi ikke kan stramme op på nogle regler og også give de socialrådgivere, der er derude, nogle værktøjer til at kunne stå imod og mange andre ting, hvis de måtte mangle det.
Så vi har ikke nogen grundlæggende mistillid til vores offentligt ansatte, heller ikke til sagsbehandlere, men vi kan konstatere, at der er en overrepræsentation af det, og vi kan konstatere, at der er mange sagsbehandlere, som oplever et unødigt pres derude, og det skal vi se om vi kan imødekomme.
Karsten Hønge (SF), 2026-01-15:
Så meget mere glade er vi da for, at Lotte Kofoed har delt sine erfaringer, sådan at vi får et system, der er mere modstandsdygtigt.
Det er faktisk det interessante, altså hvordan vi lærer af det, og hvordan socialrådgiverne i deres faglige fora deler de her oplevelser, som Lotte Kofoed bidrager med.
Det synes jeg jo er en meget mere resultatorienteret vej at gå end det, som jeg synes, jeg har hørt nogle gange i dag, hvor debatten sådan tilter lidt over i at blive fuldstændig unødig vulgær og aggressiv, både over for nogle bestemte borgere og over for offentligt ansatte.
Så jeg kan forstå, at dér er vi da det samme sted, hr. Carl Andersen, altså i forhold til at det er godt, at Lotte Kofoed har delt de oplevelser, og at det er med til at bidrage til, at vi får et stærkere system, der faktisk er i stand til at se igennem de historier, der måtte være fabrikerede.
Carl Andersen (LA), 2026-01-15:
De historier, som Lotte Kofoed kom med på Facebook og andre steder i medierne, var jo historier om, at hun ligesom andre sagsbehandlere har oplevet, at folk kom med enslydende historier.
Men hun har også oplevet, at hun ikke føler, at tolkningen er foregået korrekt, og at der ligesom er foregået sagsbehandling på andre sprog hen over hovedet på hende og mange andre ting.
Der er jeg fuldstændig enig med hr. Karsten Hønge i, at det jo handler om at få skabt et system, der er modstandsdygtigt over for det, og det er også det, som den her undersøgelse gerne skal gøre.
For der er forskel på, at enkelte sagsbehandlere går ud og siger ting, og at vi så kan få lavet en eller anden systematisk afdækning af, om de erfaringer, som Lotte Kofoed har fra hendes arbejde på Frederiksberg, viser noget, der generelt foregår visse steder, og se på, hvordan vi så lovgivningsmæssigt kan dæmme op for det for at gøre systemet stærkere.
Hun skrev selv, at hun var lettet, dengang hun stoppede som socialrådgiver, fordi hun havde ondt i maven over, hvor mange folk hun egentlig havde tildelt en førtidspension, der ikke burde have fået det.
Karsten Hønge (SF), 2026-01-15:
Hr. Carl Andersen nævnte i sin tale Lotte Kofoed, som på Frederiksberg er valgt til kommunalbestyrelsen for SF.
Ved siden af det er Lotte Kofoed også socialrådgiver og har i den forbindelse delt nogle af sine oplevelser, som hr. Carl Andersen refererer til.
Men er det interessante her ikke, hvorvidt man har et system, der kan stå op imod det?
Der findes jo tricktyve og lommetyve.
Det kan vi da godt konstatere og så snakke om det, men det handler jo om modstandskraften.
Er vi i stand til at undgå at miste ting til en tricktyv?
Er vi i stand til at undgå lommetyveri?
Lotte Kofoeds historie er jo en, der lægger sig ind i fortællingen om, at de faktisk er et fagligt personale, der fortæller hinanden om den slags historier.
Så hvis en anden sagsbehandler et andet sted også hører en historie om en, der er faldet i en brønd, som den konkrete historie bl.a. gik på, og der så er flere, der møder det med det samme, så skal man måske være særlig opmærksom.
Så jeg oplever faktisk, at Lotte Kofoeds offentlige beretning om det er med til at gøre vores kommunale system modstandsdygtigt over for lidt for fantasifulde historie fra de varme lande.
Så det er min konklusion.
Jeg oplevede ikke rigtig, at det var Carl Andersens konklusion, eller hvad?
Carl Andersen (LA), 2026-01-15:
Så vidt som jeg læser den del af aftalen, er der ikke tale om et nyt vurderingskrav i forhold til den måde, hvorpå man i dag vurderer folk til førtidspension.
Så det er jo egentlig på præcis samme måde, som man i dag foretager en vurdering, at de bare skal genvurderes.
Og så har vi så bare det ekstra led på, at det ikke kun er tildelingskommunen, som gør det, men der er også en mere specialiseret enhed, der har sådan en second opinion, som skal foretage den samme vurdering, bl.a. fordi vi kan se i Ankestyrelsens tal, at tre ud af ti tildelinger bliver foretaget på et forkert grundlag.