runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-09:
Jeg er helt vild med det her lovforslag.
Det er simpelt hen en fornøjelse, for nu kan jeg officielt kalde mig raketordfører.
Jeg har godt nok ni ordførerskaber i forvejen, men nu er jeg officielt også raketordfører.
Ja, det er små civile raketter, men lad nu det ligge, for det synes jeg er en detalje, hr. minister.
Jeg betragter mig som raketordfører, og det hverv vil jeg løfte til uanede højder.
Grundlæggende er det godt, at der er en sikkerhed i forbindelse med de pågældende produkter.
Vi har fået en række henvendelser fra nogle producenter, og vi har nogle skriftlige spørgsmål i forbindelse med det, og det vil vi oversende, så vi kan få en besvarelse af det.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-09:
Liberal Alliance stemmer for lovforslaget.
Orla Hav (S), 2021-03-09:
Den har jo ageret fornuftigt og snusfornuftigt, som jeg sagde i min ordførertale.
Det, der var problemet, var jo, at hr. Ole Birk Olesens liberalistiske venner slap en skørlevned løs på det finansielle område, som medførte kreditderivater og alt muligt andet, som folk ikke havde en jordisk chance for at forstå.
End ikke direktøren for Roskilde Bank kunne forstå det – med det resultat, at hans kunder kom godt og grundigt i klemme.
Det er jo det verdensbillede, hr. Ole Birk Olesen forsøger at idyllisere.
Det har jeg ikke noget ønske om.
Theresa Berg Andersen (SF), 2021-03-09:
Tak for det, formand.
L 176 handler om en ændring – en ændring af lov om produkter og markedsovervågning, lov om erhvervsfremme, lov om sikkerhed til søs, lov om fyrværkeri og lov om maritim fysisk planlægning.
Det er til at blive helt forpustet af, og det er med at holde tungen lige i munden, når et lovforslag med så mange aspekter skal behandles.
Loven skal supplere en EU-forordning om markedsovervågning og produktoverensstemmelse.
Den samme ensartethed gives i loven om sikkerhed til søs, hvor det primære formål er, at kontrolmyndighederne efter loven skal føre tilsyn med f.eks. skibsudstyr.
Derudover vil det her lovforslag give ministeren en hjemmel til at fastsætte nærmere regler om civil raketaktivitet – jo jo.
Sluttelig ophæves fristen for udstedelse af den første havplan, mens vi venter på Miljøministeriets arbejde med udpegning af naturområder, der skal beskyttes.
SF støtter forslaget.
Jeppe Bruus (S), 2021-03-09:
Tak for det.
Jeg skal beklage, at jeg ikke var her ved starten af behandlingen af det her.
Jeg sad simpelt hen som formand for et udvalg et andet sted og fulgte med, men jeg kan forstå, at det lovforslag, der var på før det her, slog ny rekord i hurtig lovbehandling i Folketingssalen, og derfor blev jeg også taget lidt på sengen der.
Det beklager jeg.
Og jeg tænker, og det har jeg i hvert fald hørt fra min gode kollega Karsten Lauritzen fra Venstre, at han ligesom også har gennemgået hovedelementerne i det her lovforslag.
Det handler jo i al sin enkelhed om at sikre, at vi nu ændrer lov om undersøgelseskommissioner, så der fremadrettet kan laves de her nye typer af parlamentariske undersøgelser, herunder nedsættes granskningskommissioner.
Og som jeg forstod på hr. Karsten Lauritzen, gav han også udtryk for den skepsis, der tidligere også har været fra Venstres side, og som vi deler i Socialdemokratiet, i forhold til hvordan man skal håndtere det her spørgsmål.
Ikke desto mindre er det naturligt, at demokratiet udvikler sig.
Det er jo ikke en statisk størrelse.
Det samme gør sig jo gældende for det arbejde, vi har her i Folketinget: Det er heller ikke statisk; det udvikler sig også.
Derfor er det også i demokratiets ånd, at vi løbende kigger på de balancer, der også er mellem en regering og det arbejde, der foregår i Folketinget.
Der er det her jo sådan set et udtryk for det.
Det er jo sådan set også et udtryk for, at vi i det forståelsespapir, vi lavede, da regeringen trådte til, også forholdt os til det her spørgsmål om at se på, hvordan det fungerer med parlamentariske undersøgelser.
Derfor støtter vi naturligvis fra Socialdemokratiets side det lovforslag, som foreligger her.
Orla Hav (S), 2021-03-09:
Tak for det.
Jeg er jo sådan set glad for, at Dansk Folkeparti vil støtte det her lovforslag.
Men jeg synes, at ordføreren er en lille smule lemfældig med sin historiefremstilling.
Er det, at der var nogle få, der kom i klemme som følge af den finansielle krise, der blev skabt som en boble i de der 2007-2008-stykker, virkelig den hilsen, som ordføreren vil sende til de borgere i Roskilde og omegn, som oplevede, at deres pengeinstitut gik ned på grund af uansvarlighed?
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-09:
Der synes jeg måske, at ordføreren skulle have kigget lidt på sin egen historie hos Socialdemokraterne og den måde, hvorpå man har haft skiftende ministre til at sidde på Finanstilsynets ressortområde.
Altså, hvad var den allerstørste årsag til, at vi oplevede det med en Roskilde Bank og en Tønder Bank og en Amagerbank?
Det var et dårligt tilsyn.
Jeg tror, der var 4½ år imellem de fysiske tilsyn i Tønder Bank frem til den dag, hvor man kom ned og de facto lukkede banken.
Så der kan man jo ikke bare komme herned i Folketingssalen og sige, at det er Dansk Folkepartis skyld, eller at vi ikke har keret os om de her ting.
Det har vi da i allerhøjeste grad.
Orla Hav (S), 2021-03-09:
Den periode, som ordføreren har det dårligt med Finanstilsynet i, var jo den periode, hvor Dansk Folkeparti støttede Fogh- og Løkkeregeringer, og hvor tingene fik lov til at udvikle sig med bobleøkonomien, og nu står ordføreren og slår ud med armene og siger, at der da kun var nogle ganske få, der kom i klemme ved den lejlighed.
Jeg er glad for, at ordføreren nævner alle de banker og alle de bankers kunder, som i virkelighedens verden kom i klemme som følge af uansvarlighed.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-09:
Ja, det kan jo altid blive til et slagsmål hernede, hvem der kom først – hønen eller ægget.
Men vi kan jo også lige prøve at gå bare et par år længere tilbage i tiden og kigge på de år, hvor vi så havde en Helle Thorning-Schmidt-regering.
Mig bekendt var hun i hvert fald på papiret socialdemokrat.
Theresa Berg Andersen (SF), 2021-03-09:
Tak for det.
Det danske realkreditsystem er unikt, og det skal vi værne om.
Det er i fuld og fin form, siger Dansk Folkeparti i dag, og det bakker SF op om.
Det her lovforslag – L 175 – drejer sig om at implementere et EU-direktiv, som handler om udstedelse af og offentligt tilsyn med dækkede obligationer og fastsættelse af et overdækningskrav m.v. på baggrund af kapitalkravsforordningen.
Forslaget har karakter af en minimumsimplementering, hvor der blot skal foretages de ændringer, som er skønnet nødvendige for at kunne opfylde direktivets krav.
Det væsentligt nye er et likviditetskrav, hvor institutterne skal have en vis mængde likvide aktiver til rådighed for at sikre, at der er tilstrækkelig likviditet i en periode, hvor institutterne har svært ved at fremskaffe likviditet i markedet.
Der er tale om en absolut minimumsimplementering, og det står der også i de mange høringssvar, som foreligger, og derfor støtter SF også lovforslaget.
Katrine Robsøe (RV), 2021-03-09:
Tak for det.
Det her er jo som tidligere gennemgået af andre ordførere implementeringen af et EU-direktiv om udstedelse af dækkede obligationer og tilsyn med dette.
De dækkede obligationer bruges jo til at finansiere realkreditlån og realkreditlignende lån.
Med forslaget indføres der regler om likviditetskrav for dækkede obligationer og et krav om minimumsoverdækning for særligt dækkede obligationer.
Det skal naturligvis styrke sikkerheden bag de dækkede obligationer, så institutionerne også kan klare – hvad skal man sige – en vis form for modgang.
Samtidig indføres der øgede krav om information til investorer, så risikoniveauet hos de enkelte udstedere bedre kan vurderes.
Jeg håber også, at ministeren måske lige vil give lidt indblik i regeringens vurdering af, hvilke konsekvenser det vil have, at det med implementeringen af direktivet ikke længere er muligt at anvende genanskaffelsesværdien – jeg mener også, det var Dansk Industri og Landbrug & Fødevarer, der har rejst den bekymring – men at det nu kun vil være muligt at anvende markedsværdien.
Jeg er godt med på, at det, i hvert fald som jeg har forstået det, er en del af implementeringen af direktivet, at man kun kan anvende markedsværdien, men jeg vil alligevel gerne have ministerens vurdering af, hvilke konsekvenser det kan få.
Med de bemærkninger vil jeg gerne tilkendegive, at Radikale støtter lovforslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2021-03-09:
Flere andre ordførere har været inde på, hvorfor det er en god idé.
Helt kort handler det om, at den grundlæggende danske realkreditsektor ikke skal lide skade af direktivet.
Det lavere overdækningsniveau for sikkerhedsstillelsen end det, direktivet lægger op til, ligger også i fin tråd med behovet for at værne om det danske realkreditsystem.
Vi ser også positivt på, at der med implementeringen bliver tale om en styrket kapitalpolstring, som bidrager til den finansielle stabilitet.
Og der er blevet rejst andre gode ting.
Derfor ser vi også frem til den udvalgsbehandling, der kommer, og vi kan umiddelbart støtte forslaget og de forslag til præciseringer, der fremgår af regeringens høringsnotat om lovforslaget.
Mona Juul (KF), 2021-03-09:
Det betyder ikke så meget for dig og mig, hvordan de finansielle institutter vælger at finansiere deres realkreditlån, men det betyder en hel del for branchen.
Realkreditinstitutter, pengeinstitutter og skibsfinansieringsinstitutter kan vælge at udstede obligationer til at finansiere deres udlån.
Disse obligationer er omfattet af en række krav, der har til formål at gøre dem særlig sikre for investorerne, herunder krav til den sikkerhed, der ligger bag obligationerne.
Vi skal tilbage til 2007, hvor et bredt politisk flertal vedtog kapitaldækningsdirektivet, hvor de særligt dækkede obligationer blev indført på det danske realkreditmarked som følge heraf.
Her i Danmark har vi tradition for realkredit, som er en unik og særlig måde at finansiere især boliger på, som vi er meget glade for.
Mange har gennem tiden været bange for, om vi nu kunne fortsætte med det.
Men jeg vil selvfølgelig ikke undlade at bemærke, at lovforslaget vil medføre et øget oplysningskrav og dermed mere administration og lovforslaget vil medføre et øget overdækningskrav og likviditetskrav.
Det synes jeg egentlig ikke er fair.
Jeg bemærker dog i høringssvarene, at der har været en dialog, og at de berørte brancher primært har sikret sig en korrekt forståelse af direktivet, hvor man så ikke helt kan undgå at få den her overdækning.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-09:
Ja, vi har et godt realkreditsystem i Danmark, og det skal vi værne om.
Det er en national suverænitet, som vi skal kæmpe for at bevare.
Det her lovforslag sætter en overdækningsgrad, som man så kalder en minimumsimplementering, men det er jo stadig væk noget, der kommer fra EU, og som gør det dyrere for nogle virksomheder at låne penge.
Så er vi også bekymrede over det, som vedrører specifikke brancher.
Nu er spørgsmålet om det her med enkelte brancher, som bliver hårdt ramt, rejst af andre partier, og jeg er sikker på, at vi kan kigge på det under udvalgsarbejdet for at se, om der reelt set er sket en overimplementering, eller om vi holder os til minimumsimplementeringen.
Men umiddelbart er vi ikke så positivt indstillet over for sådan et forslag her, som gør det dyrere at drive virksomhed i Danmark.
Det er heller ikke ordentligt belyst, hvor meget dyrere det bliver, og hvis det bliver dyrere, skal det selvfølgelig modsvares af en skattesænkning på et andet område, således at det bliver neutralt for de danske erhvervsdrivende.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-09:
Umiddelbart efter finanskrisen, i kølvandet på finanskrisen, var der er et ønske i EU's medlemslande, herunder i Danmark, om, at finansielle institutioner skulle kunne reddes af statskassen.
Altså, de skulle ikke gå nedenom og hjem, selv om det var det, der var sket, hvis de havde været en anden slags virksomhed.
Så var de gået nedenom og hjem.
Men efter finanskrisen mente et bredt flertal i Folketinget og også i andre EU-medlemslande, at disse finansielle institutioner skulle reddes af skatteyderne, hvis de kom i bestemte krisesituationer.
Det er jo statsstøtte, og det er en statsstøtte, som man ikke giver i EU-sammenhæng, fordi man ikke ønsker, at virksomhederne i EU's medlemslande konkurrerer på statsstøtte med andre virksomheder i EU's medlemslande.
Derfor blev det også besluttet, at man skulle have fælles regler for, hvor stor den statsstøtte måtte være, sådan at det ikke var sådan, at statsstøtten til de finansielle institutioner var kæmpestor i Danmark og det så kunne bruges til at udkonkurrere finansielle institutioner i andre lande, hvor statsstøtten var mindre – eller omvendt.
Det vil sige, at den risiko, som statskasserne påtager sig, er en statsstøtte, og den risiko er afhængig af, hvor stor en risiko de finansielle institutioner løber.
Jo større risiko en finansiel institution kan løbe i et land, jo større er den statsstøtte, som bliver virksomheden til del, når den får garanteret, at den vil blive reddet af statskassen, hvis risikoen resulterer i, at den er på vej til at gå nedenom og hjem.
Derfor er der selvfølgelig fælles EU-regler her på området.
Som følge af at der er et bredt flertal i Folketinget og i EU's medlemslande for, at der på det her område skal være statsstøtte, så er der fælles regler om, hvordan den statsstøtte skal være, og i det her tilfælde fælles regler om, hvor stor en risiko de statsstøttede finansielle institutioner må påtage sig.
Det er forklaringen på, at EU regulerer det her.
Og så længe man vil have statsstøtte, i form af at man vil redde finansielle institutioner, hvis de alternativt var gået nedenom og hjem, så må man også finde sig i, at der er fælles EU-regler for, hvordan den statsstøtte skal udfolde sig, og det vil sige for, hvor stor en risiko de finansielle institutioner må påtage sig.
Den dag der i EU er et flertal for at sige, at man da sådan set er ligeglad med, om de finansielle institutioner går nedenom og hjem, kan man også med god samvittighed sige, at så må de finansielle institutioner selv bestemme, hvilken risiko de påtager sig, men den dag er ikke oprundet endnu.
Det kan være, at man en dag i en liberal fremtid også vil acceptere, at banker og realkreditinstitutter kan gå nedenom og hjem.
Men indtil det sker, må vi have regler for, hvad de påtager sig af risiko, for det er skatteyderne, der dækker regningen, og derfor stemmer vi for lovforslaget.
Orla Hav (S), 2021-03-09:
Det er åbenbart dagen, hvor man lufter sin egen historieskrivning.
Sandheden er jo, at det ikke var dansk realkredit, som havde noget som helst med finanskrisen at gøre.
Det, der havde noget at gøre med finanskrisen, var en uansvarlig banksektor, som havde været ude at lave nogle engagementer på luftig vis, som pludselig brød sammen.
Så kunne hr. Ole Birk Olesen ikke tage den del af historiefortællingen ud, som bliver draget ind i den liberalistiske kontekst, som hr. Ole Birk Olesen gerne vil give udtryk for?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-09:
Jeg tror, hr. Orla Hav skal finde ud af med sig selv, om hr. Orla Hav vil stemme for det her lovforslag eller ej.
For begrundelsen for at stemme for lovforslaget er, at der skal være en regulering, som gør, at realkreditinstitutterne ikke kan påtage sig for stor en risiko, når nu det er sådan, at statskassen ultimativt vil redde dem, hvis de går nedenom og hjem.
Hr. Orla Hav mener, at det aldrig nogen sinde vil kunne ske for et dansk realkreditinstitut, og det er jeg ikke i stand til at vurdere om aldrig nogen sinde vil kunne ske, men det er i hvert fald det, der er baggrunden for, at vi overhovedet har den her regulering af, hvor store risici realkreditinstitutionerne må påtage sig.
Det er, fordi vi også har regler om, at vi redder dem, hvis de er på vej til at gå fallit.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-03-09:
Tak for ordet, og tak til regeringen for lovforslaget.
Selv om lovændringen kan synes lille, er det for os i Grønland et rigtig vigtigt lovforslag, som sikrer adgang til fortsat vederlagsfri sygehusbehandling.
Så tak til regeringen for at prioritere dette lovforslag.
Vi er enige med regeringen i behovet for at ensarte forholdene i rigsfællesskabet og sikre tryghed for folk fra Grønland på midlertidigt ophold i Danmark.
Ændringen af sundhedsloven i 2019 fik den utilsigtede konsekvens, at personer fra Grønland og Færøerne under midlertidigt ophold blev stillet ringere end danske personer på midlertidigt ophold i Grønland og på Færøerne.
De kan, som forholdene er i dag, ende med en regning for fortsat sygehusbehandling.
Det er en regning, man ikke ville få, hvis man var dansk besøgende i Grønland.
Som regeringen bemærker, var det ikke hensigten med sundhedsloven i 2019.
Derfor sikres det også med denne lovændring, at alle rigsfællesskabets borgere får samme adgang til vederlagsfri akut og fortsat sygehusbehandling under et midlertidigt ophold.
Den ændring ser Inuit Ataqatigiit meget positivt på.
Vi vil også gerne i en lille bemærkning sige, at vi er rigtig glade for det samarbejde, der er mellem Grønland og Danmark i den nuværende covid-19-situation.
Det skaber rigtig meget tryghed i Grønland, at man kan samarbejde både om vacciner og sygehuspladser, hvis der skulle være brug for det, eller andet.
Så det er vi rigtig glade for.
Vi vil gerne bede Sundhedsudvalget om at tage Grønlandsudvalget og Færøudvalget med på råd, når lovforslaget bliver behandlet i udvalget.
Uden yderligere bemærkninger vil jeg takke for lovforslaget, som vi bakker op om.
Qujanaq, tak for ordet.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-03-09:
Vi støtter også lovforslaget i Nye Borgerlige.
Der er flere af de tidligere ordførere, der har beskrevet, hvad det indeholder, herunder den væsentligste del, som er den her nye undersøgelsesform, granskningskommissionen, og vi er rigtig glade for, at det er en mulighed, som nu bliver manifesteret her i lovgivningen på basis af den aftale, vi lavede før jul.
Vi ser også rigtig meget frem til den første granskningskommission, som nu er i støbeskeen, og som kommer til at handle om minksagen, minkskandalen, så vi kan få det belyst.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-09:
Tak for det.
Dette lovforslag handler om at indføre muligheden for såkaldte granskningskommissioner, som modsat undersøgelseskommissioner har tre store fordele.
Undersøgelseskommissioner er typisk meget dyre, undersøgelseskommissioner er typisk meget langvarige, og undersøgelseskommissioner har deres forankring i regeringsapparatet.
Granskningskommissionen har vi en forventning om kan gennemføres billigere, hurtigere og med forankring i Folketinget, og det er årsagen til, at vi gerne vil indføre denne mulighed for at undersøge regeringers virke, som jo er nødvendig i et demokrati.
Folketinget er jo det lovgivende organ i Danmark, og sådan er det i et demokrati som det danske.
Regeringen er den udøvende magt, og med jævne mellemrum kan der være et behov for, at Folketinget gennemfører en undersøgelse af regeringens måde at forvalte den udøvende magt på, med henblik på enten bare at blive klogere eller også subsidiært eller efterfølgende at statuere et eksempel, ved at man drager konsekvenser for regeringen af det, som undersøgelsen viser, og det er til det formål, vi her opretter muligheden for granskningsundersøgelser.
Det er jo aktuelt bundet op på behovet for at granske og eventuelt bagefter effektuere konsekvenser som følge af regeringens minkskandale, hvor man, til trods for at man havde en mangelfuld faglig ballast til det, valgte at slå et landbrugserhverv ned og ihjel og lukke det, inden Folketinget havde givet sit tilsagn til det, altså uden at have et lovgrundlag for at gøre det.
Det er den største skandale, jeg kan huske i dansk politik, den overstiger langt andre, der har været undersøgt af rigsretter og undersøgelseskommissioner, og det skulle undre mig meget, når vi nedsætter en undersøgelse af det her, om den undersøgelse ikke når frem til, at der er tale om en hidtil helt uset skandale.
Og det, som vi har fordelen af her, er, at vi nu kan forvente, at vi i løbet af et års tid kan få en klarlægning af, hvad der foregik i de uger, hvor regeringen besluttede at slå minkerhvervet ihjel, og den mangel på lovhjemmel, der var til det.
Så vil vi også kunne gøre det, som vi her i Folketinget har gjort for ikke så mange uger siden, hvor en undersøgelseskommission sagde, at fru Inger Støjberg, den daværende udlændinge- og integrationsminister, havde administreret ulovligt, hvor Folketinget traf den beslutning, at der så måtte igangsættes en rigsretssag.
På samme måde vil de beslutninger, som er blevet truffet af regeringens Koordinationsudvalg med statsministeren i spidsen i minkskandalen, kunne resultere i efter granskningsundersøgelsen, at Folketinget, hvis der ellers er den samme sans for retfærdighed, så beslutter, at der også skal nedsættes en rigsretssag mod statsministeren i minkskandalen.
Men det forudsætter selvfølgelig, at granskningsundersøgelsen viser, hvad vi forventer at den vil vise, og det er det, som jeg forventer, og det er også derfor, jeg glæder mig over, at Folketinget nu har den her mulighed for at iværksætte en granskningsundersøgelse.
Nick Hækkerup (S), 2021-03-09:
Tak for de faldne bemærkninger.
Og det her handler om at styrke Folketingets muligheder for at kunne udføre sin kontrol med regeringen.
Jeg er glad for, at de regler, der lægges op til om de nye granskningskommissioner, i vidt omfang svarer til de regler, som gælder for undersøgelseskommissioner, herunder med hensyn til uafhængighed og de involveredes retssikkerhed.
Jeg synes også, det er godt, at Folketinget med den her regulering får mulighed for at nedsætte granskningskommissioner, herunder jo at udarbejde det kommissorie, der skal undersøges efter, at udpege medlemmerne og modtage den beretning, som kommer ud i den sidste ende.
Et af de elementer, som er spændende, og som det bliver spændende at se forløbet af, er det her med, at arbejdet skal kunne afsluttes inden for 12 måneder, som jo har været et af problemerne ved undersøgelseskommissioner, altså den lange tid, som der alt andet lige er medgået til undersøgelseskommissioner.
Hvis man imidlertid kan lykkes med det, tror jeg, at granskningskommissioner vil kunne risikere, på den gode måde, at blive et overordentlig relevant undersøgelsesinstrument.
Karsten Lauritzen (V), 2021-03-09:
Jeg skal bare spørge justitsministeren om noget.
Og noget af det, der er beskrevet i bemærkningerne, er jo, at der ikke er tiltænkt eller efter justitsministerens opfattelse tale om nogen ny praksis eller fortolkning eller noget som helst andet.
Der er skrevet noget mere tekst, end der står i den nuværende lov om undersøgelseskommissioner, og det giver god mening, men den her tekst indeholder ikke en udvidelse eller indskrænkelse af nogen af de principper, der regulerer, hvad en undersøgelseskommission skal undersøge.
Det var spørgsmålet.
Nick Hækkerup (S), 2021-03-09:
Det, som vi har bestræbt os på i konciperingen af lovforslaget, er præcis at tage den beretning, der er lavet fra Folketinget omkring det her, og implementere den og i forhold til de elementer, som ikke er nævnt, hverken at lægge til eller trække fra.