runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-14:
Tak for ordet.
Jeg er nok mere på linje med justitsministeren her end forslagsstillerne, men vil justitsministeren ikke forklare, om man faktisk ikke godt kan være omfattet som beskikket advokat?
For jeg fandt i hvert fald et tidligere svar fra Justitsministeriet, som godt nok handlede om, at hvis man var buschauffør i et privat selskab, som kører for det offentlige, og hvis man er privatpraktiserende læge – det var der også et eksempel på, altså en, som udførte en opgave for det offentlige – så var man faktisk omfattet.
Så betyder det ikke, at beskikkede advokater, som faktisk påtager sig en opgave for det offentlige, muligvis også kan være omfattet?
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-14:
Jeg tror bare, jeg igen vil understrege, at det for mig er altafgørende, at hvis det er, at man som beskikket forsvars- eller familieretsadvokat oplever trusler, chikane eller vold for den sags skyld, skal det politianmeldes.
Det skal efterforskes så hurtigt som muligt, og de ansvarlige skal, hvis beviserne selvfølgelig kan bære det, efter min mening idømmes en straf og også gerne, efter at vi har lavet strafreformen, en hårdere straf.
Men jeg tror, det er meget, meget vigtigt, at der bliver ved med at være et særligt strafferetligt værn for dem, der agerer på det offentliges vegne i det offentlige rum, og derfor er den sondring vigtig.
Mai Mercado (KF), 2025-01-14:
Jeg havde faktisk håbet, at ministeren ville gå konstruktivt ind i det her forslag, for det er jo en kunstig sondring, der er tale om.
Medgiver ministeren, at hvis der er tale om en buschauffør, som kører for et privat busselskab på en offentlig rute, så er man underlagt § 119, men hvis man er ansat og betalt af staten, fordi man er beskikket forsvarer, så er man lige pludselig privatansat?
Ville det ikke være positivt, hvis det var, at man rent faktisk gik ind og gav forsvarsadvokaterne den beskyttelse, som både dommeren og også anklageren har inde i det retslokale?
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-14:
Jeg mener, at forsvars- og familieretsadvokater, om de er beskikkede eller ej, udøver en vigtig funktion i vores retssamfund og udfører et vigtigt stykke arbejde.
Men straffelovens § 119 yder personer i offentlig tjeneste eller offentligt hverv et særligt strafferetligt værn mod vold eller trusler i forbindelse med deres tjeneste, fordi de er det offentliges ansigt udadtil og på gaden.
Det forhold, at forsvars- og familieretsadvokater bliver beskikket af retten, indebærer primært, at de sikres betaling for deres ydelser.
Det betyder, at det er staten, der i første omgang betaler forsvars- og familieretsadvokatens salær, men beskikkelsen medfører ikke, at forsvars- og familieretsadvokater udfører deres opgaver på vegne af det offentlige.
Advokaterne er derimod repræsentanter for deres klienter, hvor de skal varetage klientens interesser.
Mai Mercado (KF), 2025-01-14:
Det er jo et godt princip i et retssamfund, at enhver har ret til en advokat og med det også adgang til en advokat.
Mener ministeren, at man reelt har det, hvis det er sådan, at det kan lykkes for den ene part i en sag at true modpartens advokat til enten at trække sig undervejs i en sag eller til helt at lade være med at tage en sag?
Og mener ministeren, at det er fair at lave den sondring imellem privatansatte og offentligt ansatte i forbindelse med en opgave, som foregår i en retssal, hvor det vel er til samfundets bedste, at de tvister bliver afgjort i netop det lokale?
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-14:
Der skal ikke være nogen, der afholder sig fra at varetage et arbejde af frygt for vold, trusler eller chikane, og det gælder på alle områder i samfundet – lige fra kassemedarbejderen, receptionisten og tjeneren til advokaten.
Derfor skal der også slås hårdt ned på det inden for de eksisterende rammer i straffeloven.
Straffelovens § 119 yder personer i offentlig tjeneste eller hverv et særligt strafferetligt værn mod vold eller trusler om vold i forbindelse med tjenesten.
Det giver bl.a. en særlig beskyttelse til dommere, politibetjente, anklagere, sundhedspersonale og pædagoger.
Baggrunden for den særlige beskyttelse er bl.a., at de her personer udfører arbejde på vegne af det offentlige, hvorfor angreb mod sådanne personer er særlig ødelæggende for fællesskabet.
Det får desværre ikke angreb mod offentligt ansatte til at forsvinde, men det sikrer en særlig beskyttelse af personer, der optræder som repræsentanter for vores offentlige fællesskab.
Beskikkede forsvars- og familieretsadvokater er ikke personer i offentlig tjeneste eller hverv.
De er derfor ikke omfattet af det særlige strafferetlige værn i straffelovens § 119.
Det er de ikke, fordi de hensyn, der ligger bag straffelovens § 119, ikke i samme grad gør sig gældende for beskikkede forsvars- og familieretsadvokater.
De repræsenterer deres klient og varetager deres klients interesse.
Det kan f.eks. være at få fremhævet alle oplysninger og omstændigheder i en straffesag, der taler til klientens fordel.
Der vil f.eks. kunne udmåles en straf på op til 3 års fængsel for simpel vold.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at der skal slås hårdt ned på angreb mod forsvars- og familieretsadvokater.
Det skal være trygt at passe sit arbejde.
Det gælder for advokater, og det gælder for kassemedarbejdere i supermarkedet, der hver dag står over for alle typer af kunder, som i nogle tilfælde kan have svært ved at styre deres temperament i en travl hverdag.
Så regeringen er enig med forslagsstillerne i, at forsvars- og familieretsadvokater varetager en vigtig rolle i vores retssystem.
Men vi skal for nuværende bruge de redskaber, som vi allerede i dag har i straffeloven.
Og der skal ikke herske nogen tvivl om, at jeg mener, at der skal slås hårdt ned på vold, trusler og chikane.
Så regeringen kan på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Mai Mercado (KF), 2025-01-14:
Jeg har på vegne af Radikale og Dansk Folkeparti lovet at sige, at de bakker beslutningsforslaget op.
Motivationen for det her beslutningsforslag skal være, at i en retssal vil både anklageren og dommeren være underlagt en særlig beskyttelse, det vil sige, hvis de er udsat for repressalier i form af eksempelvis trusler, vold eller chikane.
Den samme beskyttelse nyder forsvarsadvokaten ikke, og en ny undersøgelse fra Advokatsamfundet viser, at 40 pct. af forsvars- og familieretsadvokaterne har oplevet trusler eller chikane i forbindelse med deres arbejde.
I en retssal må det jo være sådan, at det er en opgave, man påtager sig for samfundet.
Det gælder især, hvis man er beskikket i sit virke, for så er man ansat af staten, man virker for staten, og man bliver betalt af staten.
Jeg har så spurgt justitsministeren, om han vil lave en ændring, således at familieretsadvokater og forsvarsadvokater bliver underlagt den samme beskyttelse, således at det altså vil være en skærpende omstændighed, og dermed vil straffen også blive skærpet, hvis man bliver udsat for vold, trusler eller chikane.
Men ministeren forklarer sig med, at man er privatansat som forsvarsadvokat.
Det mener jeg er en kunstig opdeling, og derfor er vi kommet med det her beslutningsforslag, som altså i udgangspunktet kun går på de beskikkede familierets- og forsvarsadvokater.
Men man skal ikke tage fejl af, at Konservative egentlig mener, at det skal være alle familieretsadvokater og forsvarsadvokater, som bliver omfattet, men fordi de er beskikkede, er de altså betalt af staten, og de er altså også bestilt af staten til at udføre en opgave på statens vegne.
Så vi håber selvfølgelig, at Folketinget vil se velvilligt på det her forslag, og vi glæder os til debatten.
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-14:
Tak for ordet, formand, og tak til alle de mange, synes jeg, både velovervejede og begavede bemærkninger, der er kommet i løbet af den her debat her.
Derfor vil jeg gerne på min egne og også indenrigs- og sundhedsministerens vegne sige mange tak for en god debat, hvor vi selvfølgelig også er kommet rundt omkring mange forskellige aspekter og hjørner af den her meget alvorlige problemstilling.
Jeg er rigtig, rigtig glad for, at der er så mange af partierne og ordførerne, der står med den samme bekymring, som regeringen har.
For jeg tror, det er vigtigt, vi fortsætter med at følge udviklingen, og at vi bliver ved med at have politisk fokus på emnet.
Det skylder vi vores børn og unge.
Jeg ser frem til, som jeg også nævnte tidligere her til aften, da jeg havde ordet, at vi inden for kort tid skal have en ny debat i Folketinget om emnet, i forbindelse med at vi behandler regeringens lovforslag om opioider.
For misbrug af opioider må ikke få fodfæste blandt børn og unge i Danmark, og derfor er vi nødt til at vende udviklingen, og det har vi heldigvis stadig muligheden for.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2025-01-14:
Der tænker jeg, at vi alle sammen har en opgave, ligesom Sundhedsstyrelsen og skolelærerne helt ude lokalt har en opgave i faktisk også at fortælle den anden vinkel af den her sag.
Det kræver oplysning, og det kræver, at vi sikrer det nødvendige materiale på skolerne.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-01-14:
Det har jeg heller aldrig prøvet før.
I forhold til oplysning hører jeg det, som om ordføreren har gjort sig nogle overvejelser om, hvad det er, der skal ske på den konto.
Selv får jeg ondt i maven over den ene dokumentar efter den anden, hvor unge mennesker fortæller om og måske også efterrationaliserer, hvordan det har løst al deres indre smerte og alle deres problemer, men sandheden kommer jo ikke frem.
Det er også bare for at sige, at det her jo også er svært.
Det er også svært for Sundhedsstyrelsen og Socialstyrelsen at gøre det her på en ordentlig måde.
Vi ved om opioider, at langt hovedparten får kvalme og opkastning af det præparat.
Så er der nogle få, der har det lidt på en anden måde, men det er jo ikke den historie, vi får fortalt.
Det gør ondt i maven på mig.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2025-01-14:
Det er bestemt et skridt i den rigtige retning, også et stort skridt.
Det anerkender jeg, og jeg er glad for, at regeringen er gået den vej.
Men jeg tror også på, at vi skal gøre mere.
Altså, sikrer vi, at SSP har viden og oplysning, sådan at de, når de er i nær kontakt med de unge, faktisk har den relevante viden for at sikre, at der bliver forebygget helt lokalt?
Altså, jo, vi kan godt invitere Antidote Danmark ud på skolerne, men sikrer vi, at det sker, og sikrer vi, at de har ressourcerne ude lokalt til også at få det til at ske?
Maria Durhuus (S), 2025-01-14:
Men der er jo bl.a. givet 16,5 mio. kr. til Antidote Danmark, for at de netop kan øge undervisningen og kendskabet til det.
Der er jo bl.a. også sat penge af til det her, og man kan sige, at der jo ikke er noget, der forhindrer skolerne i f.eks. at invitere Antidote Danmark ud, og der er heller ikke noget, der i dag forhindrer dem i at tage snakken om opioider ude på skolerne.
Så jeg tror stadig væk, jeg efterlyser lidt, at ordføreren svarer på, hvad det er for nogle tiltag, der ikke er der.
For 16,5 mio. kr. udelukkende til mere oplysning og Antidote Danmark mener jeg er et ret stort beløb.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2025-01-14:
Jeg synes bestemt, der er gode takter i udspillet fra regeringen, men som fru Mette Thiesen også var inde på, er der jo nogle tiltag, som vi godt kunne gøre mere brug af.
Hvorfor er det ikke ude på skolerne, hvor de i forvejen er kontakt med SSP, at man møder oplysninger omkring det her emne?
Jeg synes, der er nogle forslag, som ikke er tydelige i udspillet, og som jeg tror ville blive tydeligere, hvis man inviterede flere partier med ind i forhandlingerne.
Maria Durhuus (S), 2025-01-14:
Vi kan jo ikke andet end være fuldstændig enige om, at vi skal forebygge, men der er jo lige netop i det her udspil afsat ret markante midler til forebyggelse og også til at finde ud af, om vi skal ud på de sociale medier, hvordan vi rammer forældrene, hvordan vi rammer forskellige sektorer derude, og hvordan vi kommer i kontakt med de unge.
Det er helt modsat af, hvad man har gjort i de sidste, jeg vil nærmest sige 20 år, hvor vi har bildt os selv ind, at vi ikke skulle tale med de unge om narkotika, fordi de så helt sikkert begyndte at tage det.
Det har de jo klaret helt fint, uden at vi prøvede at forebygge det.
Så kan ordføreren ikke lige prøve at sætte lidt ord på, hvad det er for noget forebyggelse, vi ikke tager højde for i udspillet?
Hvad er det for nogle ekstra midler, ordføreren ønsker sig, og hvad er det, ud over de ting, der er tænkt omkring at komme ud at tale med de unge, komme ud at tale med deres forældre og komme ud at være der, hvor livet foregår, ordføreren ønsker sig mere end det?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-14:
Nu er erhvervslivet jo ikke sådan noget, man kan sætte i bås, i forhold til hvem der gør hvad.
Personligt har jeg været i virksomheder, hvor det var bundlinjen, der betød mest, og så ville man ikke gøre det.
Men jeg har også været i virksomheder, hvor man faktisk gik forrest og tog et ansvar, lige fra at tage lærlinge til at behandle miljøet godt.
Så nogle virksomheder gør det, men det bliver jo en konkurrenceforvridning, idet det produkt, du leverer, alt andet lige jo så vil være lidt dyrere.
Man kan også herindefra begynde at sætte nogle rammer ned, som ikke er nødvendige.
Men i forhold til den grønne omstilling så vi, at erhvervslivet jo også er villige til at flytte sig, hvis de får nogle signaler herindefra om, hvad det er, vi ønsker.
Så får man måske det signal, at man kan slippe af sted med det, hvis bare man kigger den anden vej.
Marianne Bigum (SF), 2025-01-14:
Jeg vil sige to ting.
Det ene er, at jeg er fuldt ud klar over, at man ikke kan få et renseanlæg og en ekstra rensning gratis.
Selvfølgelig kommer det til at komme med omkostninger.
Spørgsmålet er, om det kommer til at være omkostninger, som er helt på månen.
Det mener jeg stadig væk ikke det er.
Det mener jeg ikke er realiteten, sådan som jeg hører det.
Så syntes vi, det passede godt sammen der.
Er det ordførerens oplevelse, at erhvervslivet af sig selv går ud og køber miljøteknologier, som koster penge, førend der ligger krav til, at man skal gøre det?
Erling Bonnesen (V), 2025-01-14:
Jeg er ikke fagekspert, men jeg tror, at jeg har gjort meget tydeligt undervejs i debatten, at vi hele tiden skal fortsætte teknologiudvikling og presse på i forhold til det.
Jeg er glad for, at både virksomheder og organisationer osv. siger til deres foretræder, at de vil tage det til sig så snart som muligt.
Og så kan jeg henvise til de svar, som jeg allerede har givet.
Sascha Faxe (ALT), 2025-01-14:
Så hvis vi bruger den teknologi, som man bruger til at rense vand til power-to-x, vil der ikke være behov for blandingszoner, fordi vandet så vil være renere, end vores drikkevand er.
Derfor vil jeg spørge, hvordan Venstre stiller sig til, at vi går ind og laver det krav og vi derfor faktisk sammen måske kunne gøre Enhedslisten og SF's forslag unødvendigt.
Erling Bonnesen (V), 2025-01-14:
Det er meget nemt at svare på.
Jeg er glad for, at vi generelt kan sige til danskerne, at man roligt kan drikke det danske drikkevand, fordi det har det godt.
Er der så også nogle udfordringer på det område?
Ja, det er der.
I takt med at teknologien udvikler sig, så man kan måle mere og mere og finere og finere, kommer der selvfølgelig flere situationer, hvor man kan registrere, at der er nogle stoffer i grundvandet.
Heldigvis er der så nogle grænseværdier, både nogle politisk fastsatte og nogle sundhedsmæssigt fastsatte, og de er i langt de fleste tilfælde overholdt.
Så rækker taletiden ikke til at komme ret meget længere ind på det – andet end at jeg synes, at det er godt, at vi også har en udvikling af vores rensningsanlæg.
Når vi ser over de sidste 10, 20, 30 år, er det helt tydeligt, at der heldigvis er sket en god udvikling i forhold til det.
Så jeg er fuldstændig enig i, at rensningsanlæggene skal være toptrimmet og fungere.
Det er derfor, de er der.
Sascha Faxe (ALT), 2025-01-14:
Tak for ordet.
I Alternativet opfatter vi rensningsanlæg som kritisk infrastruktur.
De skal være med til at rense på en måde, hvor vores natur og vores planet kan være til med den menneskelige aktivitet, vi har.
Før nævnte ordføreren power-to-x som en af de teknologier, som vi ser som en mulighed i fremtiden, og vi ved alle her i salen, at den enorme mængde vand, som ptx-teknologien skal bruge, skal være ekstremt ren.
I dag er der kommet nye målinger om, hvordan vores drikkevand har det.
Det ligger på for høje værdier i over 55 pct. af vores boringer rundtom i landet.
De er nødt til at rense det endnu mere end det.
Altså, det skal være renere end vores drikkevand.
Så vi har teknologi til at rense det.
Hvordan stiller Venstre sig til, at vi bruger den form for teknologi på vores rensningsanlæg, så det, der kom ud i rensningsanlæggene, var så rent, at det kunne bruges til ptx-teknologi?
Erling Bonnesen (V), 2025-01-14:
Jamen nu har jeg flere gange, mens jeg har stået her, givet flere muligheder til både Enhedslisten og SF for at svare på, hvordan man vil forklare borgerne, at man vil begynde at lukke rensningsanlæggene.
Der er ikke kommet et eneste svar på det, så det er jo helt tydeligt, at man kom temmelig skævt ind på den her sag.
Og jeg har klart fremlagt meget tydeligt og gør det gerne en gang mere, at vi også i Venstre ønsker at arbejde alt, hvad vi kan for at forbedre havmiljøet og vandmiljøet og bruge de teknologiske løsninger, som løbende bliver udviklet, og det sker igennem den administration, som vi også tager fra regeringens side, og som miljøministeren jo fint har redegjort for tidligere.
Men jeg synes, vi mangler nogle svar fra Enhedslisten og SF: Hvordan vil man forklare borgerne, at man begynder at lukke rensningsanlæg?
Hvad skal man gøre ved det?
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-14:
Jeg har stadig ikke set dokumentation for, heller ikke med reference til ministerens tale, at det her forslag skulle lukke det halve samfund.
Det mener jeg er en stærk overdrivelse, der ikke gavner debatten, for at være helt ærlig.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvis vi nu accepterer præmissen, som ordføreren fremfører, om, at det her handler om at påføre erhvervslivet nogle byrder – det er vi i Enhedslisten klar til, hvis det kan hjælpe vores lidende havmiljø – hvornår mener ordføreren så, at smertegrænsen er nået for, hvilken byrde den krise, vores havmiljø er i, påfører andre erhverv såsom vores fiskeri og vores turisme, som lider voldsomt under den krise, som bl.a. blandingszonerne er med til at fastholde og forværre?
Erling Bonnesen (V), 2025-01-14:
Det er meget nemt at svare på, for der kan jeg jo henvise til det svar og den redegørelse, som ministeren allerede har givet tidligere i debatten, for der har ordføreren sådan set fået svaret på det.
Og hvis man ikke mener, man lige nåede at fange det hele, så er man jo velkommen til bare at trække det ud, for alt, hvad der bliver sagt her fra talerstolen, kan man jo gå ind på sit kontor og så trække ud.
Så det holder overhovedet ikke.
Og så har jeg jo klart og tydeligt markeret fuldstændig fra starten, også i Venstre, og det tror jeg gælder alle, at vi selvfølgelig ønsker at lave de tiltag til forbedringer af vandmiljøet, som det overhovedet er muligt.
Der er jo ikke nogen, der er uenig i, at der er nogle udfordringer.
Der er heller ikke nogen, der er uenig i, at vi skal gøre de realistiske tiltag, der kan tages for at forbedre det.
Men vi skal jo ikke begynde at lukke det halve af samfundet, som er det, forslagsstillerne er i gang med her.
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-14:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg har endnu ikke set dokumentation for det, ordføreren taler om, med, at med det her beslutningsforslag vil vi skulle lukke rensningsanlæg.
Og jeg vil gerne gentage, at det, der står i beslutningsforslaget, er, at vi arbejder hen imod en udfasning i 2033.
Det betyder jo netop, at vi vil give markedet noget, Venstre burde være enige i: 8 år til at omstille sig.
Det er lang tid i relation til den krise, vores havmiljø står i.
Så derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Mener ordføreren ikke, at man på 8 år med den teknologiske udvikling, vi må antage at der vil ske, vil kunne nå ret langt i forhold til at etablere andre rensningsmuligheder og alternativer i forhold til at fastholde status quo?
Og mener ordføreren ikke også, at hvis man sætter en udfasningsdato, skaber man mere lige konkurrencevilkår for de virksomheder, fordi de ved, hvad de har at gøre med, fordi lovgivningen er klar, i modsætning til hvordan den har været hidtil, hvor der jo er blevet administreret mildest talt lidt hulter til bulter?
Erling Bonnesen (V), 2025-01-14:
Jeg synes, jeg også tydeligt har markeret det, men det kan være, det så er blevet overhørt.
Fra lovgivningsmagtens side strammer man løbende op på de tilladelser, der bliver givet.
I forhold til fortyndingszoner synes jeg, det er meget fint redegjort for af både den foregående ordfører og også ministeren, nemlig at der er en løbende stramning af det, som man så skal leve op til.
Marianne Bigum (SF), 2025-01-14:
Jo, det har vi, og det synes jeg også jeg svarede på før.
Jeg vil spørge: Er det virkelig Venstres politik, at lovgivningen altid skal komme, efter at markedet selv har fundet nogle løsninger?
I forhold til signaler er jeg i øvrigt meget enig.
Så det er jo ikke signaler alene, som får et erhvervsliv til at rykke sig.
Det, jeg vil spørge om, handler om, at ordføreren siger det her med det konkurrenceforvridende, og det er faktisk også en af mine grunde til, at jeg synes, vi skal have klare regler.
For som det er nu, er det jo netop sådan, at de virksomheder, som har råd til at gøre noget, går forrest, men så kan de blive undermineret af de virksomheder, hvor det kun er bundlinjen, der tæller.
Her vil klare regler jo betyde, at bundlinjen også vil følge trop.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-14:
Men lidt ligesom det med, hvor stor vilje til at ofre dansk landbrug som den her del af Folketingssalen har, så er det jo kun aktuelt i de situationer, hvor de produktioner, vi har, ikke kan flytte sig.
Det gælder typisk folk, der f.eks. bygger et hus.
Det er vel nærmest kun folk, der bygger huse, der ikke kan flytte sig længere.
Problemet er, at hvis vi laver noget og kun laver det i Danmark i 2033, flytter de altså bare til Sverige eller Norge eller Polen, præcis som Danmarksdemokraterne sagde i forhold til CO 2 -afgiften.
Der kommer mælken og osten bare alle de andre steder fra.
Så der er ikke nogen forskel på det.
Den eneste forskel, der er på det, er, at regeringen tilsyneladende har fået kolde fødder her og ingen problemer har med at slagte landbruget.
Henrik Frandsen (M), 2025-01-14:
Jamen jeg tænker, at det, der er vigtigt i den her sammenhæng, er at stille kravene på en måde, så man gradvis presser teknologiudviklingen så meget, som man kan.
Det er ikke sådan, at vi ikke skal stille krav om, at man skal være ambitiøs her, for det mener jeg at man skal.
Men man skal bare gøre det på en måde, så teknologiudviklingen selvfølgelig kan følge med, men også, så vores erhvervsliv og vores virksomheder og vores grønne omstilling, for også at tage det eksempel, kan følge med, og at vi ikke bare løser problemet ved at lukke virksomhederne, altså smider barnet ud med badevandet – at patienten døde, men operationen lykkedes.
Det er jo ikke der, vi vil hen i den her sammenhæng.
Marianne Bigum (SF), 2025-01-14:
Skal jeg forstå det sådan, at uforholdsmæssigt dyrt er det niveau, hvor virksomheden bliver nødt til at lukke?
Altså, vil ordføreren op til det niveau have det o.k. med, at vi har regulering, som presser mere på for at bruge de her teknologier?
For der findes jo rensningsteknologier, som godt kan rense de her ting.
Ja, de koster lidt mere, og i dag bliver de ikke brugt, selv om de godt kunne udvikles mere.
Og al ny teknologi har jo skullet have en modningsperiode, før den økonomisk kan konkurrere.