Jens Joel (S), 2019-02-08:
Tak til formanden for ordet, og tak til Alternativet for at rejse den her debat.
Socialdemokratiet støtter ikke den konkrete model, som Alternativet her foreslår, nemlig en afgift på udvalgte kødprodukter, og det er der flere forskellige grunde til.
Den første er, at vi frygter, at hvis vi bruger afgiftsredskabet i for høj grad, har det simpelt hen en negativ social slagside.
Vi risikerer, at nogle af dem, som jo i virkeligheden paradoksalt nok har mindre andel i klimaforandringerne – fordi de forbruger mindre, fordi de simpelt hen har en lavere indtægt – bærer en meget stor del af prisen for omstillingen.
Og det er også klart, som skatteministeren også har sagt, at det selvfølgelig betyder mere i budgettet for en sosu-assistent end for en direktør, om der er afgift på oksekød.
Så af det hensyn synes jeg, at vi skal passe på med at overdrive afgiftsredskabet.
Jeg vil sige, at jeg også synes, at vi har et ansvar for at samle folk i klimakampen, og jeg frygter lidt, at hvis man går meget langt ned ad den her vej, risikerer man også nogle af de tendenser, heldigvis slet ikke i samme grad, som man ser i Frankrig og andre steder.
Her er det faktisk forbrugsafgifter, som har ført til, at der er meget store demonstrationer, og at en gruppe af befolkningen føler, at de ligesom bliver placeret på det forkerte hold, om man så må sige, og at der er nogle i parlamentet eller andre steder i samfundet, som siger, at der er én rigtig måde at leve sit liv på, og det er sådan her.
Så vi frygter, at vi i virkeligheden deler folk op ved at individualisere ansvaret.
Og så kommer jeg lidt videre til nogle af de andre grunde.
For hvis jeg skal være helt ærlig, er jeg heller ikke sikker på, at vi kan redde klimaet på den her måde.
Og det skyldes jo simpelt hen, at vi faktisk er for mange – alle os i Folketinget inklusive, fordi vi har en relativt høj indkomst – der fortsat vil have råd til at spise det kød.
Derfor risikerer vi i virkeligheden, at mens vi får skabt et skel mellem dem, der har råd til det, og dem, der ikke har råd til det, så fortsætter vi med at forbruge kød på en måde, som er ubæredygtig.
Og derfor ville vi hellere kigge på, hvordan vi regulerer og sikrer, at landbruget udleder mindre klimagas i sin produktion af kødet, for så sikrer vi, at der rent faktisk også er en effekt på klimaet, nemlig ved at vi nedbringer belastningen på klimaet ved produktionen.
Der vil jeg sige, at det jo er opløftende at høre skatteministeren.
Det var lige ved, at skatteministeren var mere progressiv ved at læse op af forskellige artikler fra medierne i forhold til at finde veje til, hvordan man kan reducere udledningen fra landbrugsproduktionen – næsten også mere, end miljø- og fødevareministeren og energi-, forsynings- og klimaministeren var i går, da vi havde et samråd om det.
For det, vi hører fra regeringen lige nu, er jo desværre, at der er meget lidt, man synes man kan gøre i forhold til at nedbringe landbrugets klimabelastning.
Meget oplagt er jordreformen, som også blev foreslået i går af Landbrug & Fødevarer og Danmarks Naturfredningsforening i forening som en meget effektiv måde at lagre mere CO 2 i landbrugsjorden ved at bytte nogle af de lavbundsjorde, som binder rigtig meget CO 2 , ud med noget andet, som man så kan producere på.
Så vi støtter ikke op om beslutningsforslaget; det gør vi ikke, både fordi vi frygter, at en afgift rammer socialt skævt, men også, fordi vi frygter, at der sådan set er for mange mennesker med så mange penge, både i Danmark og på verdensplan, at man kan risikere stadig væk at overforbruge.
Og vi ønsker ikke at skabe den opdeling i befolkningen, som det også bliver taget ned som og opfattet som, hvis man føler, at man, når man ikke spiser kød så tit og i øvrigt ikke har råd til at købe det dyre kød, bliver ramt uforholdsmæssigt hårdt af en afgift, som faktisk ender med ikke at redde klimaet.