runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2017-11-14:
Det kan jeg godt forstå, og alligevel synes jeg nogle gange bare, det er for nemt.
Altså, i mine helt unge dage tror jeg faktisk nærmest, at jeg overvejede at stemme på Enhedslisten, men jeg synes også bare, det er for nemt.
For hvem er det, der har skabt det råderum?
Hvem er det, der har været ude at tage alle de tæsk for de reformer?
Det er os.
Vi vil også gerne have, at det bliver brugt på velfærd, men vi vil også gerne have, at det bliver brugt på at skrue de der besparelser på uddannelsesområdet tilbage.
Og hvad med børneområdet osv. osv.?
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi gerne vil have, at råderummet var endnu større, fordi vi synes, at der er så mange huller rundtomkring i velfærden.
Det her er et område, men der er rigtig mange andre områder.
Og det er derfor, at Radikale bliver ved med at sige: Vi kan godt lave lidt flere reformer, som endda også er socialt ansvarlige, fordi de ikke rammer dem, som vi gerne vil give mere velfærd – ikke mindre velfærd.
Så derfor bliver det en større prioriteringsdiskussion.
Men vi tror, at det her hverken er løsningen eller en ansvarlig måde at prioritere statens midler på.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-14:
Tak for det.
Man får sådan lidt indtrykket af, at ordføreren faktisk tænker, at det der velfærd bare er ren udgift det hele.
Jeg tænker, at det måske også er en investering.
Altså, en forudsætning for, at vi stadig væk kan passe vores arbejde, er, at vores gamle også bliver passet, når der bliver behov for det, ligesom jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at uddannelse og børn har brug for vores opmærksomhed – ja, der er faktisk rigtig, rigtig mange velfærdsområder, som har brug for vores opmærksomhed.
Derfor synes jeg også, det er sådan lidt interessant at tale prioritering og ikke mindst finansiering, for jeg tænker: Mener ordføreren virkelig, at den seneste erhvervspakke, hvor man letter afgiften på øl og sodavand og for den sags skyld giver skattelettelser for aktiespekulation til det bedre borgerskab, er en væsentlig prioritering i forhold til ældreplejen?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-14:
Set i lyset af den vigtige debat, som ministeren jo også selv siger er et varmt tema i valgkampen, kan jeg godt blive lidt bekymret, når ministeren henviser til det lokale ledelsesrum.
For det bliver jo ikke større, end vi gør det til, og jeg synes egentlig, ministeren skylder fru Stine Brix et lidt mere præcist svar end det, jeg synes fru Stine Brix fik.
Så derfor vil jeg gerne spørge, om det er ministerens opfattelse, at der er ressourcer nok til at varetage en værdig ældrepleje, sådan som ressourcerne ser ud lige nu, og om det er muligt at tage vare på 42 eller helt op til 60 borgere i en nattevagt som alenenattevagt.
Og det er egentlig bare et ja- eller nejsvar, jeg ønsker her.
Thyra Frank (LA), 2017-11-14:
Jamen altså, den forskellighed, der kendetegner os mennesker, ses jo også på de enkelte plejehjem, både med hensyn til de fysiske rammer og indretningen, men også med hensyn til de beboere, som bor der, og deres behov.
Derfor vil det jo også være en mulighed for den enkelte leder at gå ind og se på, hvordan man bedst får brugt den normering, som man nu engang har.
Så derfor synes jeg, det er vigtigt, at man som kommune dels har det ansvar – det står i serviceloven, at de skal sørge for, at den enkelte borger bliver hjulpet med det, de har behov for, og det gælder hele døgnet – men det er også vigtigt, at man som leder har mulighed for at bruge sine ansatte på de tidspunkter, hvor der er størst behov for det.
Søren Søndergaard (EL), 2017-11-14:
Så kan jeg ikke lade være med at spørge: Skal det forstås på den måde, at ordføreren går ind for en afskaffelse af huskunstnerordningen?
Orla Hav (S), 2017-11-14:
Nej, det gør jeg ikke.
Jeg sagde nej til, at jeg vil afskaffe huskunstnerordningen i det første svar, jeg gav hr. Søren Søndergaard.
Og så indvier jeg hr. Søren Søndergaard i, at vi jo i Socialdemokratiet har gode diskussioner om, hvad det er, vi får mest kvalitet for pengene ved, og hvordan vi organiserer det bedst muligt.
Og det er vi selvfølgelig åbne for at diskutere.
Zenia Stampe (RV), 2017-11-14:
Det var, fordi hr. Orla Hav sagde, at det her er noget, der i vidt omfang allerede foregår på sociale institutioner og plejehjem, hospicer og hospitaler osv. osv., og det er altså noget, man allerede har mulighed for i dag.
Så spørger jeg i ren uvidenhed, for så længe har jeg heller ikke været kulturordfører, og jeg har heller ikke siddet i en kommune eller en region
: Har ordføreren kendskab til ordninger i dag, man kan søge, så beboerne på de her forskellige institutioner altså kan komme i tæt kontakt med en kunstner?
For det er jeg i hvert fald ikke vidende om, men så vil jeg meget gerne oplyses.
Orla Hav (S), 2017-11-14:
Den virkelighed i institutionsverdenen, jeg kender til, er, at der er afsat penge på institutionernes budgetter til arrangementer, aktiviteter, hvori oplevelser også af kunstnerisk og kulturel karakter kan indgå, men der kan også indgå en lang række langt bredere oplevelser.
Og derfor tog jeg det med dansktoppen, og hvad man synger med på og danser til, med.
Det indgår også, så der er en bred palet.
Det, der er afgørende for mig, er, at man i så høj grad som overhovedet muligt rammer den interesse, der er blandt de beboere, der er i de konkrete institutioner.
Derudover ved jeg, at der for en række institutioners vedkommende jo har været mulighed for at tage ud til koncerter og festivaler og andre ting, hvor man får en oplevelse.
Det er jo en anden måde at administrere det på.
Så det er altså vigtigt, at vi rammer det, som er relevant for den gruppe, som har behov for lidt, skal vi sige opmuntring i dagligdagen, ligesom alle vi andre også har.
Zenia Stampe (RV), 2017-11-14:
Jeg forstod det sådan, at hr. Orla Hav heller ikke har kendskab til andre ordninger.
Det betyder jo så, at det møde, man måtte ønske sig, mellem kunsten og de her mennesker, altså er noget, som man skal finansiere via velfærdsbudgettet.
Der vil jeg bare spørge, om ordføreren ikke godt kan se, at i en hårdt presset virkelighed, hvor bevillingerne falder, og hvor man har svært ved at få varme hænder nok, kan det være svært at argumentere for, at man så skal betale en kunstner for at lægge et arbejde i et par måneder eller i et halvt år i stedet for at ansætte en ekstra plejehjemsmedarbejder.
Kan ordføreren ikke godt se, at det er en rigtig vanskelig prioritering at stå over for, hvis man sidder derude i en kommunalbestyrelse?
Orla Hav (S), 2017-11-14:
Jo, men ikke desto mindre er det det, der er den kommunale prioriteringsopgave: Man skal sørge for, at der er et kvalitativt ordentligt indhold i de institutioner, man driver, og der må man tage den diskussion
Jeg har selv været med til at administrere ordninger, hvor man kunne søge om midler, og det var ganske velfungerende ordninger.
Men de var regionalt funderede, og det hed noget med en hel kunstner til den kvarte pris, og dermed havde man noget, der smagte at det her.
Der var en vis glæde i det, ingen tvivl om det, men det er en prioriteringsopgave, og det er jo i høj grad kommunerne, der har bedt om at få den prioriteringsopgave, og så er det jo også deres opgave at køre det i land.
For selvfølgelig skal borgerne have gode kulturoplevelser.
Britt Bager (V), 2017-11-14:
Hensigten med forslaget er grundlæggende, at man vil styrke disse gruppers adgang til kulturelle oplevelser.
Den hensigt finder jeg absolut sympatisk.
Kunstoplevelser kan være mange ting og kan betyde noget forskelligt for os hver især.
Men fælles for kultur- og kunstoplevelser er, at de har en positiv indflydelse på bl.a. vores humør og mentale velvære.
Kultur kan som få andre ting få os til at grine, reflektere og knytte bånd.
Derfor kan kultur i min optik også være med til at øge vores livskvalitet og skabe en kontakt, som ellers ikke er mulig, f.eks. for demente.
Selv om Venstre sympatiserer med hensigten bag forslaget her, er der alligevel to altovervejende grunde til, at vi ikke støtter op om det.
For det første mener vi, at det allerede i dag er muligt at tilbyde kulturoplevelser til forslagets målgruppe, og det ser vi også at flere kommuner gør, bl.a. i Syddjurs Kommune, som er det område, jeg er valgt i.
Her tilbyder man musikterapi til demente.
Også i Københavns Kommune tilbyder man det.
Her kan plejehjemmene afholde koncerter på kommunens regning.
Så er der en anden grund til, at vi ikke kan støtte op om Enhedslistens forslag her, og det er finansieringen.
Finansieringen går på at annullere den nedsættelse af bo- og arveafgiften ved generationsskifte af erhvervsvirksomheder, som blev gennemført ved finansloven i 2017.
Det kan vi i Venstre på ingen måder bakke op om.
Afslutningsvis vil jeg understrege, at jeg løbende følger med i de muligheder, der er, ved at udbrede kulturoplevelser til f.eks. syge og ældre borgere.
Derfor er jeg også særlig tilfreds med, at vi sidste år afsatte satspuljemidler til forsøgsordningen »Kultur på Recept«, som netop har fokus på en gruppe ældre og syge borgere, mere specifikt på effekten af kulturelle aktiviteter i behandlingsforløb for borgere, der er langtidssygemeldte med depression, angst og stress.
Jeg ser frem til evalueringen af den forsøgsordning og til at se, hvorvidt kulturelle aktiviteter kan have en gavnlig effekt på de behandlingsforløb, jeg lige nævnte.
Jeg vil for en god ordens skyld gentage, at vi i Venstre ikke støtter op om det her forslag af de to grunde, jeg lige har nævnt, og jeg skal meddele fra Det Konservative Folkeparti, at de heller ikke støtter forslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2017-11-14:
Tak for det.
Jeg har haft nære familiemedlemmer på institutioner igennem de seneste år og har kunnet glæde mig over, at der faktisk foregår utrolig mange kulturelle initiativer på disse institutioner, som institutionerne selv tager initiativ til, eller som kommunen tager initiativ til.
Og det er der faktisk grund til at glæde sig over.
Det her forslag skal jo ses i lyset af, at der måske også kan gøres mere.
Derfor er det egentlig et godt signal at sende, også her i en kommunalvalgs- og regionsvalgsperiode, at det faktisk er et ansvar, der ligger derude tæt på borgerne – og ikke en central pulje, som det egentlig foreslås her.
Men dermed har vi så mulighed for her at understrege vigtigheden af, at der faktisk tænkes i de her baner, som beriger tilværelsen for de mennesker, der har særlige behov, og som måske er i en særlig svær situation eller har en særlig svær placering.
Der er det rigtig godt at man bruger kulturoplevelser af mange forskellige arter.
Det er både amatørkulturoplevelser og professionelle kulturoplevelser.
Og man kan mærke, når man er på de institutioner og selv deltager i det, at det glæder og opliver og simpelt hen højner livskvaliteten.
Så det er rigtig godt at være opmærksom på det her område.
Det er dem, der har det daglige ansvar, der skal krydre tilværelsen med de her tiltag.
Med de her ord kan jeg så selvfølgelig understrege, at Liberal Alliance ikke støtter det her forslag.
Christian Poll (ALT), 2017-11-14:
Jeg vikarierer i dag for vores kulturordfører, Rasmus Nordqvist.
At kunst og kultur kan bruges langt mere aktivt i samfundet, er vi i Alternativet ikke i tvivl om.
Derfor har vi fra Alternativets side arbejdet for at få »Kultur på Recept« udbredt og håber, at den forsøgsperiode, der er i gang, vil skabe mulighed for udbredelse til glæde for mange andre.
Det forslag fra Enhedslisten, vi debatterer her, går lidt i samme retning, da det styrker muligheden for, at særlig svage, socialt belastede og/eller syge mennesker kan få glæden ved at møde kunsten der, hvor de er.
Som forslagsstillerne skriver, kan det ses som en forlængelse af huskunstnerordningen, men hvor huskunstnerordningen i dag er rettet mod børn og unge, er der her tale om andre målgrupper.
At huskunstnerordningen på den måde kan udvides, er ikke en ny tanke for os i Alternativet.
Vi har selv et forslag, som vi præsenterede i starten af oktober, om at udvide den til at komme hele samfundet til gode, og det vil sige, at såvel offentlige som private institutioner og virksomheder skal kunne søge den – og det er lige meget, om det er børn, unge, voksne eller ældre, der er i fokus og er målgruppen.
Vi ser det som en måde at styrke kunsten og kulturen i hele landet på og skabe grundlaget for, at professionelle kunstnere kan arbejde i hele landet.
Vi ved i dag, at ordningen gør en kæmpe forskel for et meget lille budget, og det er derfor naturligt at se på, hvordan vi kan udnytte de gode resultater til glæde for flere.
At vi gerne så ordningen endnu mere udbredt, skal selvfølgelig ikke stå i vejen for, at vi kan støtte det her forslag.
Zenia Stampe (RV), 2017-11-14:
Jeg fik ikke sagt det selv, men så kan jeg jo stille forslagsstilleren et spørgsmål om det.
Til argumentet om, at det her er elitært og københavneri, kunne man så ikke meget vel forestille sig, at nogle af de kunstnere, som også ønsker at indgå et partnerskab med en institution, er lokale kunstnere?
Det vil altså sige, at det ikke er en københavner eller en fra Vesterbro, der kommer til Vestjylland.
Det kan være en vestjysk kunstner, som kan indgå et partnerskab og lave sådan et huskunstværk eller lave huskunst på en institution i en afgrænset periode i sit eget lokalområde.
Søren Søndergaard (EL), 2017-11-14:
Nej, det er såmænd et spørgsmål.
Og grunden til, at jeg vil stille et spørgsmål, er, at jeg vil høre, om det, som den socialdemokratiske ordfører sagde om Statens Kunstfond, så også får konsekvenser for huskunstnerordningen.
For der er det vel også institutioner der søger Statens Kunstfond.
Altså, huskunstnerordningen eksisterer jo – det er et kendt begreb.
Det er ikke noget nyt, det er jo noget, der allerede eksisterer.
Så lå der bag det, den socialdemokratiske ordfører sagde, i virkeligheden et forslag om, at det er socialdemokratisk politik at afskaffe huskunstnerordningen?
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-11-14:
Dansk Folkeparti er også positive over for lovforslaget og vil også takke regeringen for at have sat det i værk.
Folkeuniversiteterne formidler jo forskning til borgerne, og derfor er det vigtigt, at vi får den her forenkling af strukturen, så den bliver mere decentral og mindre bureaukratisk, og det er det, lovforslaget lægger op til.
Det er jo fremragende.
Målet er også at styrke det frivillige arbejde, som er en vigtig del af folkeuniversiteterne.
Der er jeg fuldstændig enig med hr. Orla Hav.
Og så sker ændringen jo på baggrund af kritik fra Rigsrevisionen for en ekstremt kompliceret struktur og efterfølgende på grund af den rapport om folkeuniversiteterne fra 2017.
Lad mig lige ganske kort ridse op, hvordan strukturen er i dag.
Øverst har man et folkeuniversitetsnævn.
Her under er der en komitéstyrelse samt fire regionsstyrelser, der formelt leder de fire afdelinger i universitetsbyerne, dvs. Aalborg, Aarhus, Odense og København.
Universitetsafdelingerne har derudover deres egne selvstændige afdelingsstyrelser.
Hertil kommer en række frivillige lokale komiteer, der selv vælger, om de vil være tilknyttet en af de fire regionale enheder eller komitéstyrelsen, som er en enhed for komiteerne.
Der er 84 komiteer fordelt ud over hele landet.
Hvis der er nogen, der lytter til det her og ikke forstår noget af det, kan jeg godt forstå det.
Jeg har kigget på organisationsdiagrammet i lovforslaget, og det siger jo alt.
Det er jo en fuldstændig kafkask struktur.
Jo, folkeuniversitetsnævnet og regionsstyrelserne bliver nedlagt.
Fremover vil der være fem enheder, der er selvejende institutioner, og de placeres på universiteterne i Aalborg, Aarhus, Odense og København, samt komitéstyrelsen.
Kulturministeriet fører tilsyn, lokalkomiteerne fortsætter, fordi de sikrer lokal forankring.
Det er jo en meget lettere måde at styre det her på, og vi er selvfølgelig glade for et opgør med papirnusseriet og en kompliceret struktur til gavn for formidlingen af forskningen til borgerne.
Det er jo det, som er folkeuniversiteternes raison d'être.
Vi kan støtte lovforslaget og glæder os til den fortsatte behandling.
Britt Bager (V), 2017-11-14:
Lovforslaget her er som bekendt en udmøntning af anbefalingerne fra arbejdsgruppen vedrørende Folkeuniversitetets struktur.
Anbefalingerne blev præsenteret for et par måneder siden, og intentionen er, at de skal være med til at gøre Folkeuniversitetets struktur mere tidssvarende og hensigtsmæssig, sådan at formålet, nemlig at sprede folkeoplysning til alle dele af landet, understøttes på den bedst mulige måde.
Folkeuniversitetet er i dag et vigtigt element i udbredelsen af viden til danskerne.
Det skal vi støtte op om fra politisk hold, netop som vi gør med det her lovforslag.
Jeg vil afholde mig fra at uddybe lovforslagets konkrete indhold, idet ordførerne allerede er bekendte med både det og anbefalingerne i arbejdsgruppens rapport.
I stedet vil jeg blot understrege, at Venstre fuldt ud kan støtte op om formålet med det her lovforslag, nemlig at ændre på Folkeuniversitetets struktur, så det i langt højere grad er med til at understøtte institutionernes formål.
Søren Søndergaard (EL), 2017-11-14:
Som flere ordførere allerede har været inde på, er folkeuniversiteternes struktur jo ikke ligefrem voldsomt gennemskuelig.
Jeg tror, at ministeren i bemærkningerne bruger ordvalget forholdsvis kompleks, og det er i hvert fald ikke nogen overdrivelse.
Derfor er vi også fuldstændig enige i forsøget på at etablere en mere enkel og decentral struktur, og det er jo så det, arbejdsgruppen efter et grundigt forarbejde er fremkommet med et forslag til, og det er stort set det forslag, som ministeren så lader gå videre, og som vi behandler her i dag.
Det er jo også sådan, at den overvejende del af høringssvarene – stort set alle på nær et enkelt – er positive over for den her struktur, og vi kan også fuldstændig støtte tankerne bag forslaget.
Vi har ligesom den socialdemokratiske ordfører noteret os, at et enkelt oplysningsforbund, AOF, har en bekymring omkring afgrænsningen mellem folkeuniversiteternes programudbud og så det programudbud, der mere traditionelt hører under aftenskolerne, og det synes vi da at vi skal kigge på i forbindelse med udvalgsarbejdet, ligesom vi nok heller ikke kommer helt uden om at kaste et blik på rejsereglerne.
Men det ændrer ikke noget ved, at vi overordnet er positive over for det foreliggende forslag.
Og så skal jeg hilse fra SF's ordfører, som er på vej til Irland for at varetage sin opgave som idrætspolitisk ordfører, og sige, at SF også kan støtte forslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2017-11-14:
Tak for det.
Det her er et hjørne af hele folkeoplysningsloven, som jo er en stor og bred lov om folkeoplysende aktiviteter i Danmark.
Jeg vil tillade mig bare lige at læse fire linjer, som beskriver formålet: »Folkeuniversitetet i Danmark har til formål, gennem folkeoplysende undervisnings-og foredragsvirksomhed, at udbrede kendskabet til forskningens metoder og resultater samt fremme demokratiforståelse og aktivt medborgerskab.«
Det er faktisk et særdeles vigtigt formål.
Nu diskuterer vi jo heldigvis ikke indholdet i loven her.
Det er ikke det, vi laver om på, det holder vi fast i, og derfor taler vi alene om en decentralisering og en afbureaukratisering.
Derfor er der meget, der tyder på, at det sådan set kan samle hele Folketinget om en sådan forenkling, og derfor er det sådan set ret nemt bare at konstatere, at Liberal Alliance selvfølgelig kan støtte forslaget, fordi formålet er godt med en decentralisering og en afbureaukratisering.
Det er faktisk som taget ud af Liberal Alliances politik, så vi støtter forslaget meget varmt.
Christian Poll (ALT), 2017-11-14:
Tak for ordet.
Alternativet vil gerne benytte lejligheden til at rose regeringen for processen omkring udarbejdelsen af loven.
Vi mener, at det en fin måde at lave politik på, nemlig at man nedsætter en arbejdsgruppe, og at man så lytter til de forslag, arbejdsgruppen kommer med.
Vi er opmærksomme på bekymringerne om det nye bevillingssystem – om fordelingsnøglen er uhensigtsmæssig – og vi vil afvente og se, om bekymringerne er berettigede, når den nye lov træder i kraft.
Vi er tilfredse med, at transportrefusionen bibeholdes, da det er grundlæggende for, at folkeuniversiteter i landets yderområder kan fortsætte.
Vi hilser forenklingen og decentraliseringen af folkeuniversiteterne velkommen, så folkeuniversiteterne kan koncentrere sig om deres kerneopgave, nemlig at formidle forskningsbaseret viden og forskningens metoder til så stor en del af befolkningen som muligt.
I Alternativet hylder vi friheden, og vi er glade for den øgede frihed, som folkeuniversiteterne opnår med dette forslag.
Vi synes, at det er positivt, at komiteerne med forslaget frit vil kunne vælge, hvilken afdeling de ønsker at tilknytte sig.
Så vi vil i Alternativet gerne støtte op om forslaget.
Zenia Stampe (RV), 2017-11-14:
Jeg er lige hjemvendt fra USA, hvor jeg var FN-delegeret, og hvor er det bare dejligt at komme hjem til sådan en sag her, hvor der er så bred enighed, når man kommer fra sådan et polariseret samfund og en polariseret politisk debat.
Jeg ved godt, bølgerne måske også går højt kommunalt, men hvor er det dog dejligt, at vi alligevel i Folketinget kan være så rørende enige om noget som det her, som faktisk er rigtig vigtigt, og som handler om at bringe viden ud til borgerne, og i en tid, hvor vi snakker fake news osv. osv., er det da fantastisk at kunne vende hjem til et samfund og et folkestyre, hvor der er bred enighed om noget så fundamentalt vigtigt, som man altså ikke kan tage for givet i hele verden.
Vi støtter også forslaget.
Det er en udmøntning af den her arbejdsgruppes anbefalinger, og vi er glade for, at anbefalingerne er blevet fulgt, og vi er også glade for, at høringssvarene er så positive, og vi kan selvfølgelig også støtte principperne om en decentralisering og forenkling af en temmelig kompliceret struktur i dag.
Så hermed opbakning til forslaget fra Det Radikale Venstre.
Søren Søndergaard (EL), 2017-11-14:
Tak, og tak for ministerens besvarelse.
Blot en enkelt ting: Jeg vil bare være helt sikker på, at ministeren har bemærket, at der er tale om en forsøgsordning, for en af ideerne her er jo netop at indsamle nogle informationer.
Ministeren siger, at det allerede sker.
Jeg vil da godt høre, om ministeren så vil tage initiativ til at indsamle de informationer, der ligger, for hele ideen med det her er jo altså at få nogle erfaringer, som vi kan bygge videre på.
Mette Bock (LA), 2017-11-14:
Jo, men jeg synes, vi skal prøve at overveje, i hvilket regi det skal finde sted.
Altså, nu har vi »Kultur på Recept«, som man arbejder med for øjeblikket.
Det får vi en evaluering af i 2019.
Om det der med at lave lag på lag vil jeg sige, at hvis tingene i forvejen indsamles på en måde, så vi også kan bruge dem, når vi diskuterer de her ting, så synes jeg, at vi måske skal bruge kræfterne og ressourcerne anderledes end på at igangsætte et særligt forløb i Kulturministeriet, når der altså i forvejen foregår noget et andet sted.
Så indsamling af viden synes jeg er fint, og det er derfor, at jeg lægger op til, at vi afventer og ser, hvad der kommer ud af den evaluering af projektet »Kultur på Recept«, som kører for øjeblikket, for det er jo nogle af de samme ting.
Altså, hvad er det for en effekt, kunst og kultur kan have i forhold til særligt udsatte grupper i vores samfund?
Orla Hav (S), 2017-11-14:
Nej, det gjorde der ikke, og det ved hr. Søren Søndergaard også godt, for jeg lagde jo en distancemarkør ind, hvor jeg sagde, at jeg for egen regning føjede til, at min erfaring med Statens Kunstfonds midler er, at de har ganske svært ved at finde vej uden for Valby Bakke, og det er jeg dybt kritisk over for.
Det er ikke sikkert, at jeg deler det synspunkt med alle i mit parti, og så må jeg forsøge at forfægte det synspunkt.