Henning Hyllested (EL), 2018-05-18:
Vi synes jo fra Enhedslistens side, at der stadig er mange problemer i forbindelse med landdistrikterne, men der er bestemt også fremgang at spore, og det fremgår jo også af den landdistriktspolitiske redegørelse, som er kommet.
Det er jo en dejlig dag og godt vejr
, så lad os bare starte på plussiden og sige, at vi jo f.eks. har de nedsatte færgetakster.
Det har jo været en kæmpesucces, og vi hører ikke andet udeomkring fra øerne, end at det langt, langt de fleste steder har været en kæmpesucces.
Det er rigtig godt, og jeg tror også, at en af grundene var, at vi jo fra partiernes side sammen med regeringen gjorde det med sådan, hvad skal man sige, meget stor lokal indflydelse fra kommunerne og fra øernes side, i forhold til hvordan man ville tilrettelægge de her takstnedsættelser hver især, og derfor er de også blevet forskelligartede.
Man har lagt vægt på noget forskelligt rundtomkring, og det tror jeg bestemt har været medvirkende til, at vi har set den succes, som de nedsatte færgetakster har betydet.
Så har vi jo lige i går – samtlige partier i Folketinget, selv Enhedslisten – indgået et teleforlig, og det er ikke, fordi vi finder det teleforlig voldsomt ambitiøst, men der er faktisk nogle forbedrede muligheder.
Man kan sige, at der, hvor markedet ikke slår til, jo først og fremmest er i vores yderområder.
Der er immer væk stadig omkring 250.000 husstande i det her land, der lider under dårlige mobil- og internetforbindelser, og det er faktisk en afgørende forudsætning for at sikre bosætning og også erhvervsudvikling i dag, at der er gode og hurtige internetforbindelser og mobilforbindelser, sådan som der er i det øvrige land.
Det er helt afgørende, og derfor er det selvfølgelig glædeligt, at teleforliget tager hul på det, om end det slet ikke er nok.
Men ellers er det jo tydeligt, at vi er ude af krisen, og at det selvfølgelig også smitter af mange steder i landdistrikterne.
Imidlertid synes jeg, at vi stadig væk kæmper med følgerne af de store centraliseringsreformer fra 00'erne.
Domstolsreformen og politireformen er også blevet nævnt, og det var jo alle sammen reformer, der satte fart på den afvandring fra land til by, som i forvejen foregår, og som jo i øvrigt er en global tendens ud over en tendens i Danmark.
Men i Danmark fik den altså et ekstra boost ved hjælp af de der reformer, og sammenholdt med det økonomiske jerngreb, som man holder kommunerne og regionerne i, betød det selvfølgelig, at de rundtomkring oplevede skolelukninger og beskæring af den kollektive trafik osv. osv., alt sammen noget, der medvirkede til afvandringen.
Et af regeringens store slagnumre har jo så i den forbindelse været – ja, jeg har jo kaldt det aflad – at flytte en række statslige arbejdspladser til provinsen.
Det har helt åbenlyst været en dyr affære, og der er vel snart sagt ikke den styrelse, der ikke oplever en forlængelse af sagsbehandlingstiderne.
Det er helt, helt tydeligt, at planen er underfinansieret, og det betyder selvfølgelig, i og med at det skal styrelser og råd så selv klare, faktisk indirekte nedskæringer rundtomkring på budgetterne.
Fra Enhedslistens side synes vi, det kan være en rigtig god idé at flytte arbejdspladser til provinsen, men det skal ske efter en samlet og gennemanalyseret plan, hvor der i øvrigt også gøres meget mere for at få de hidtidige medarbejdere med.
Det er jo i høj grad det, der har været problemet, altså at de ikke flytter med ud, og derfor mister man både erfaring og viden, og det medfører selvfølgelig, at man skal bruge en masse kræfter og en masse penge på at oplære ny arbejdskraft, og det betyder forlængede sagsbehandlingstider rundtomkring.
Vi synes måske fra Enhedslistens side, at der kunne være meget mere idé i at udflytte uddannelser.
Vi ved, at unge mennesker jo helst vil uddanne sig i nærheden af der, hvor de bor.
Vi kan se, at det faktisk har en positiv effekt på unge mennesker, hvis de kan komme til at uddanne sig i nærheden af der, hvor de bor.
Det er rigtigt, at regeringen jo så faktisk også har taget hul på den del i forbindelse med den såkaldte anden bølge af udflytninger, men det, man har lagt for dagen der, er altså også ret uambitiøst.
Det skal, om jeg så må sige, i langt højere grad være hele uddannelser, man flytter.
Det skal ikke sådan være dele af en uddannelse, hvor folk så alligevel skal til at flytte sig på et eller andet tidspunkt med fare for, at man ikke får det gjort færdigt.
Jeg synes i øvrigt, at det er glædeligt at se, at der i hvert fald i nogle af regeringspartierne er kommet en modreaktion mod den her meget massive udflytning og den her massive, hvad skal man kalde det, jeg tror, det bliver kaldt Københavnerbashing i diskussionen.
Det synes jeg er fint.
Det er en realisme og en selverkendelse, der breder sig, om end det nu nok skyldes udsigten til et dårligt valgresultat i byerne rundtomkring.
Men det er jo lige meget.
Det er jo godt, at der er noget erkendelse rundtomkring.
Så synes jeg jo – og det har slet ikke været nævnt, og det fremgår heller ikke af redegørelsen, vi har fået, så vidt jeg kan se – at den forliste udligningsreform tæller med på minussiden.
Det var en oplagt mulighed for at rette op på nogle af skævhederne, som der jo er økonomisk imellem kommunerne, men det skulle efter vores mening gøres ved at tilføre flere midler til den kommunale service rundtomkring.
I stedet gjorde man det jo altså til et nulsumsspil, og så var det jo helt forventeligt – og det skete også – at kommunerne gav sig til at slås indbyrdes.
De var faktisk lige ved at rive KL i stykker, og nu er man jo gået i gang med økonomiforhandlingerne, men de gav sig til at slås indbyrdes, i stedet for at sætte sig ved bordet og simpelt hen kræve nogle flere penge og gøre sig lidt fri af det her økonomiske jerngreb, man bliver holdt i.
Af kedelige ting synes jeg også vi stadig væk må konstatere den der, skal vi ikke bare kalde den smålige nedskæring på LAG-midlerne?
Altså, det var skaldede 30 mio. kr. man beskar beløbet med, som var på omkring 90 mio. kr.
Det synes vi var værd at rulle tilbage.
Vi ved, at LAG-midlerne har en rigtig, rigtig stor betydning rundtomkring, og det er et rigtig godt skulderklap til en masse af de ildsjæle, der arbejder med tingene rundtomkring.
Så synes vi jo måske heller ikke, at den moderniserede planlov er så vildt positiv en ting.
Turisterne kommer jo altså hertil – det fremgår af de undersøgelser, der har været – for at opleve den vilde, uberørte natur, som der er ved vores kyster, og hvor der i øvrigt er fri adgang, og jeg må sige, at de rædsler, som den forsøgsordning, man har igangsat, byder på rundtomkring, efter min mening er en klar advarsel om, hvad der venter, når kommunerne slippes løs, sådan som man jo gør med den moderniserede planlov.
Befolkningsudviklingen og befolkningsdemografien rundtomkring på vores øer synes jeg giver anledning til bekymring, og det fremgår også af redegørelsen.
Der er i øvrigt store forskelle imellem de forskellige øer, men tendensen er, at der er en, hvad skal man sige, aldrende befolkning eller ældre befolkning, og at der stadig væk er en afvandring fra mange af vores øer.
Der mener jeg at der er brug for en eller anden form for fælles strategiplan med en række fælles initiativer, som skal gælde for alle øerne, sådan set lidt i stil med det, vi har gjort med færgetaksterne, men jeg mener også, at der skal noget fælles markedsføring til af vores øer.
Det synes jeg er et potentiale, vi slet ikke udnytter i dag, og som jeg synes man skulle prøve at udvikle, naturligvis i samarbejde med f.eks. Sammenslutningen af Danske Småøer.
Så har vi jo for nylig lige fået nogle anbefalinger – der er 17 – fra Udvalget for levedygtige landsbyer, nogle udmærkede anbefalinger, må man sige, men, synes jeg, lidt løse i konturerne.
Vi mangler, at det sådan bliver lidt mere kontant.
Vi mangler f.eks., at landsbyerne, landsbylaugene rundtomkring bliver udstyret med nogle rettigheder.
Vi har ofte henvist til Sønderborgmodellen, hvor landsbylaugene jo ligesom bliver udstyret med rettigheder, går sammen, bliver udstyret med økonomi og kan overtrumfe byrådsmedlemmer i deres landdistriktsudvalg osv. Vi har også selv haft en række konkrete forslag på det her område.
Landsbypedeller i bred forstand skulle også kunne bringe post ud, kunne transportere landsbyboerne rundtomkring, frem og tilbage og kunne hente bøger på biblioteket.
Der skulle sådan set ikke være nogen grænser for, hvad en landsbypedel skulle kunne gøre.
Vi har også foreslået støtte til brugerejede og brugerdrevne butikker rundtomkring, ud over altså, som jeg har nævnt, mobildækning, som vi nu er med i teleforliget omkring, og den kollektive trafik.
Togfonden DK har vi været inde på, og det er også et boost til landdistrikterne, og jeg synes også, vi i langt højere grad skulle prøve at drage regionernes timemodel for deres busdrift med ind i diskussionen.