runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2016-11-30:
Nej, det kan jeg så forstå at man ikke har.
Når jeg stiller spørgsmålet, er det måske ikke kun af hensyn til de penge, det koster, men også sådan lidt ud fra den vinkel, at det er så åbenlyst, at man tror, forsøget vil virke, og at man via fjernstyring, via skærme, kan få de her broer til at virke.
Og så må mit spørgsmål bare være: Jamen ved man overhovedet, hvad en brovagt laver?
Sidst jeg talte med nogle, var de ude at sætte musefælder op, fordi der var mus, der gik i ledningerne, og det ved jeg ikke om man kan styre pr. fjernbetjening herinde fra København, eller hvor det her edb-anlæg nu skal sættes op.
Så man bliver jo nødt til at spørge: Hvad laver brovagter?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvad skønner ministeren at besparelsen bliver ved at fjerne brovagter fra Danmarks klapbroer, og mener ministeren ikke, at det vil udgøre en sikkerhedsmæssig risiko i forhold til udrykningskøretøjer, driftsstop m.v.?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-30:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg oplyste i min besvarelse af § 20-spørgsmål nr. 252, er det vigtigt for regeringen, at ordningen med fjernstyring af bemandede klapbroer ikke giver anledning til utryghed.
Det mener jeg også vi imødekommer med den løsning, som vi igangsætter, med en 1-årig forsøgsordning fra år 2020 på Kronprins Frederiks Bro.
Efterfølgende skal ordningen evalueres.
Kun hvis forsøgsperioden er forløbet på en tilfredsstillende og sikkerhedsmæssigt forsvarlig måde, går vi videre med fjernstyring af de tre andre broer.
Vejdirektoratet har oplyst, at såfremt alle fire broer på et tidspunkt fjernstyres, vil det samlede besparelsespotentiale udgøre ca. 5 mio. kr. årligt.
Pia Adelsteen (DF), 2016-11-30:
Tak for det.
Nu er 5 mio. kr. jo ikke de store penge på et statsbudget, men fred være med det.
Vi skal selvfølgelig spare, hvor vi spare kan.
Det, der undrer mig lidt, er, om man så også i den besparelse har taget højde for utilsigtede hændelser.
Sådan som jeg forstår den pressemeddelelse, der kom fra Transportministeriet, kan der ske utilsigtede hændelser, og man vil så have et beredskab, hvor responstiden skal være maks. 15 minutter.
Det har jeg i hvert fald læst at det skulle være.
Det vil jo alt andet lige kræve, at man har noget mandskab, der sidder på vagt et eller andet sted, der er tæt på broen.
Ellers kommer man jo alt andet lige ikke ned på 15 minutter.
Og det må jo også koste noget.
Hvad er så prisen for det – eller er det regnet med i den besparelse, man har?
Hvad skønner ministeren at besparelsen bliver ved at fjerne brovagter fra Danmarks klapbroer, og mener ministeren ikke, at det vil udgøre en sikkerhedsmæssig risiko i forhold til udrykningskøretøjer, driftsstop m.v.?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-11-30:
Som jeg sagde i min besvarelse både af det sidste spørgsmål og også af det her spørgsmål, så kommer vi til at kigge åbent og fordomsfrit på de anbefalinger, der kommer fra Lægedækningsudvalget.
Spørgerens parti havde jo 4 år, hvor man kunne have løst nogle af de her problemstillinger, hvis det var det, man havde ønsket.
Derfor har vi sådan set tænkt os at vente til januar, når anbefalingerne kommer, fordi det er vigtigt, at man ikke bare tror, at det her er sådan en snuptagsløsning.
Der skal tages en række initiativer, og det bliver der jo også peget på fra forskellige aktørers side.
Nu gav jeg eksemplet med Aalborg Øst, hvor man er gået sammen om at løse det, skabe attraktive miljøer, hvortil man også kan rekruttere læger.
Der kan også kigges på andre elementer.
Men jeg vil sådan set gerne se de samlede anbefalinger fra Lægedækningsudvalget, inden vi lægger os fast på, hvad det så er, vi skal gøre for at sikre, at vi gør op med den ulighed, der er geografisk, i forhold til adgang til læger forskellige steder i landet i dag.
Yildiz Akdogan (S), 2016-11-30:
Det her handler ikke om, hvilken regering der skal gøre hvad og hvornår.
, underordnet hvilken postadresse de måtte have.
Derfor undrer det mig, at ministeren egentlig ikke kommer med nogen svar, men skyder det tilbage til den tidligere regering.
Der er allerede gået et års tid.
Udvalget er blevet forsinket.
Og der mangler altså en læge i Tingbjerg lige nu.
5.000 mennesker står og mangler en praktiserende læge.
Derfor spørger jeg ministeren: Ud over udvalget, hvordan ser ministeren så på at gøre det mere attraktivt for læger at søge til bl.a. de udsatte boligområder?
Tingbjerg er et af de steder, der akut mangler en læge.
Det kan også godt være i landdistrikterne.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-11-30:
Nu nævnte jeg allerede et par eksempler på, hvordan man bl.a. i Aalborg Øst har arbejdet med de her problemstillinger.
Men det indgår jo også i kommissoriet for Lægedækningsudvalget, som jo på ingen måde er forsinket et år, som ordføreren ligesom bliver ved med at fremhæve.
Man de kommer i januar måned med deres anbefalinger.
De skal sådan set se på nogle af de her ting, som handler om, hvordan vi sikrer attraktive miljøer; hvad det er for nogle mekanismer, man skal røre ved, også når det handler om honorering og andet, som spørgeren også spørger til.
Der synes jeg sådan set, det er væsentlig, at vi afventer den samlede anbefaling fra udvalget, inden vi lægger os fast på, hvad det så er for nogle konkrete initiativer, vi vil arbejde videre med, for at sikre en god lægedækning i hele landet – det være sig i landdistrikterne, og det være sig i nogle af de socialt udsatte områder, som spørgeren har haft meget fokus på i de to foregående spørgsmål.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-30:
Forventningen er jo, at det her vil virke, men der har været en utryghed, og derfor kører vi med en forsøgsordning til at starte med.
Men vi forventer ikke, at det vil være nødvendigt for trafikanter, som gerne vil over Kronprins Frederiks Bro, i stedet at tage højbroen.
Vi tror jo på, at det virker.
Men selvfølgelig, vi kører forsøgsordningen.
Men skulle det mod forventning ske, at den ikke kan lukke og åbne, som den skal, vil man kunne tage højbroen, og så er det rigtigt, at så koster det noget.
Men det er jo ikke realistisk, og vi forventer ikke, at det vil komme til at ske, og derfor har vi heller ikke nogen planer om, at man så skal kunne få dækket broafgiften.
Pia Adelsteen (DF), 2016-11-30:
Tak for det.
Også et tillykke med posten herfra.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at Vejdirektoratet planlægger at fjerne brovagterne fra bl.a. Kronprins Frederiks Bro i Frederikssund?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-30:
Tak for lykønskningen, og tak for spørgsmålet.
Jeg kan forstå, at der har været en del lokal debat om Vejdirektoratets oprindelige planer om fjernstyring af fire bemandede klapbroer, henholdsvis Aggersundbroen, Vilsundbroen, Hadsundbroen og Kronprins Frederiks Bro.
Denne bekymring har regeringen lyttet til, og som spørgeren måske ved, besluttede min forgænger i sidste uge, at Vejdirektoratet i stedet skal lave en 1-årig forsøgsordning på Kronprins Frederiks Bro fra år 2020.
Det støtter jeg op om.
Til den tid vil der være etableret en mulighed for passage af Roskilde Fjord via den nye højbro, såfremt der måtte ske utilsigtede hændelser.
Det er selvfølgelig vigtigt, at ordningen ikke giver anledning til utryghed, og derfor vil der i prøveperioden blive etableret service- og akutberedskabsaftaler til erstatning for det arbejde, som den nuværende brovagtordning udfører ud over at betjene broklappen.
Forsøgsordningen vil blive evalueret ved udgangen af 2020, så vi kan blive klogere på, om vi skal gå videre med planerne aog inddrage de øvrige personbetjente broer i ordningen.
Pia Adelsteen (DF), 2016-11-30:
Tak for det.
Nu stillede jeg jo spørgsmålene, før den tidligere minister kom med den her afklaring, men bibeholdt alligevel spørgsmålene, fordi man netop ønsker at lave en forsøgsordning på Kronprins Frederiks Bro i Frederikssund.
Det er jo sådan, at den nye bro, der kommer over Roskilde Fjord, bliver en betalingsbro – som det eneste sted i Danmark faktisk – og det betyder, at dér, hvor vi i hvert fald lokalpolitisk har sagt, at hvis ikke man ønsker at betale for at køre over den nye bro, kan man bruge den gamle bro, vil det jo kunne give et problem, hvis den gamle bro har sat sig fast på en eller anden måde.
Derfor skal mit spørgsmål også lyde sådan: Når man nu laver sådan en forsøgsordning, er man så også fra ministeriets side indstillet på eventuelt at dække den udgift til broen, som folk vil få, hvis de skal køre den anden vej?
Hvad er ministerens holdning til, at Vejdirektoratet planlægger at fjerne brovagterne fra bl.a. Kronprins Frederiks Bro i Frederikssund?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-30:
Besparelsen på de 5 mio. kr. er den totale besparelse med de indregnede udgifter, som der er til fjernstyringen, herunder til det akutberedskab, som vurderes nødvendigt.
5 mio. kr. er ikke meget i et statsbudget, siger spørgeren.
Jeg synes, det er ganske mange penge.
Jeg kan huske, at for nogle måneder eller år siden blev vores nuværende statsminister skældt ud, fordi han sagde: 2.000 kr. – hvad er det, det er et par sko.
Ja, hvad er så 5 mio. kr.?
Med lidt hovedregning er det vel 250 par sko, det er i hvert fald mange par sko, og det er også værd at tage med.
Pia Adelsteen (DF), 2016-11-30:
Men det, der så måske undrer mig, er, at man som regering meget gerne vil have udflytning af arbejdspladser.
Nu kan man sige, at de tre broer – der var fire oprindelig, hvor man havde den her plan og ville få en besparelse på 5 mio. kr. – ligger i Nordjylland, og en ligger i Frederikssund.
Nu ved jeg godt, at hvis man kommer fra den anden side af Storebælt, så mener man, at Frederikssund også er København.
Nu er jeg herfra, så det mener jeg ikke.
Det forstår jeg ikke.
Så jeg synes, det er lidt problematisk, at man vil lave et forsøg, vel vidende at den bro, der kan være en alternativ rute, vil være en betalingsbro, hvor man i hvert fald ifølge ministeren ikke vil være indstillet på at dække den merudgift, som folk så vil få, på trods af at den betalingsbro ligger i samme kommune, vil jeg bare sige.
For det gør den jo altså også.
Det synes jeg er underligt, i betragtning af at besparelsen trods alt er så relativt lille, og at man måske kunne have fundet besparelsen ved at flytte nogle mennesker, der sidder foran en skærm.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-30:
Er det sådan, man skal forstå ministeren?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-30:
Men det har jeg da ikke nogen som helst evne til at vurdere på nuværende tidspunkt, altså efter 2 dage som minister i Transportministeriet.
Det har jeg ikke, men jeg kan konstatere, at der ifølge Berlingske har været en uenighed om den passage i Havarikommissionen.
Og sådan kan der jo være uenighed om faglige vurderinger, altså om, hvorvidt den ene faglige vurdering er bedre end den anden faglige vurdering.
Det er jo naivt at tro, at man kan slå op i et leksikon, præcis hvad der er den rigtige faglige vurdering.
Derfor må vi så have en tiltro til, at de organisationer, som kontrollerer den danske Havarikommission er i stand til at vurdere, at forholdene der er, som de skal være – og ikke til, at hr. Rasmus Prehn kan det efter læsning af en artikel i Berlingske, eller at jeg kan det efter 2 dage som transportminister.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-30:
Hvad er ministerens holdning til at indføre et obligatorisk orienteringsstop i lyskryds for lastbiler for at undgå f.eks. højresvingsulykker?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-30:
Jeg kan ikke benægte det, for jeg ved det ikke.
Men der er jo to faglige anbefalinger her.
Der er en fra en medarbejder, som mener, at det skal stå der, og så er der en fra hans overordnede, som mener, at det ikke skal stå der.
Det er to faglige personer, der har en uenighed om en faglig sag.
Jeg går ud fra, at det er en af de personer, som nu fører ansættelsesretlig sag mod Havarikommissionen for fyring – en sag, som behandles ved domstolene, og hvori man må formode at den fyrede medarbejdere måske har en interesse i at sætte sin tidligere arbejdsgiver i et dårligt lys.
Det skal selvfølgelig tages alvorligt, men som jeg sagde til hr. Rasmus Prehn: Der er peer review-undersøgelser lavet af fagligt relevante personer og organisationer af Havarikommissionen.
Og jeg har lidt større tillid til det end til de ting, der kommer frem i artikler i Berlingske på baggrund af en ansættelsesretlig sag ved domstolene.
Jeg har ikke siden min tiltræden i mandags lagt mig fast på en endelig holdning til det emne, som også er, som jeg forstår det, en ganske kompliceret problemstilling.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-30:
Mange tak til ministeren.
Når der så er en faglig anbefaling fra Havarikommission, som siger, at den måde, vi bedst kan stoppe de her højresvingsulykker på, er ved at lave en obligatorisk stoppligt.
For så burde ministeren jo komme med sin politiske indstilling oven på det.
Det er jo noget, der betyder, at jo før vi får truffet en politisk beslutning, jo før kan vi redde menneskeliv på det her vigtige område.
Det er jo en meget klar anbefaling, der er fra Havarikommissionen.
Det kunne godt være, ministeriet også havde en vurdering af det her, sådan at vi kan få stoppet de dødsulykker hurtigst muligt.
Mange tak.
Hvad er ministerens holdning til at indføre et obligatorisk orienteringsstop i lyskryds for lastbiler for at undgå f.eks. højresvingsulykker?
Jeg synes, det er lidt tydeligt, at der desværre er behov for endnu mere øvelse og træning i overgangen fra at være polemisk debattør til at være ansvarlig minister.
Altså, når der står noget i Berlingske, er ministeren jo også nødt til at forholde sig til det.
Så nytter det ikke noget bare at svare polemisk.
Er det sådan, at ministeren benægter, at den udlægning af historien, der har været i Berlingske, er korrekt?
Og hvis det, der står, er korrekt, kunne ministeren så ikke have en holdning til det, jeg synes er problematisk, nemlig at man tager faglige anbefalinger og klipper dem ud, sådan at dem, der skal rette ind efter det her, dem, der skal øge sikkerheden, ikke får lejlighed til at gøre det, fordi de ikke ved, at der har været en anbefaling fra en havariinspektør, fordi den er blevet klippet ud?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-30:
Det er så ærgerligt, når man kommer til at sige noget forkert.
Jeg kom til at tænke over de der 250 sko.
Der glemte jeg i hvert fald mindst et nul, måske også to.
Vi skal ikke have arbejdspladser i Danmark ved at opretholde ineffektive stillinger.
Hvis man kan drive tingene mere effektivt i den offentlige sektor, i kommuner, i regioner, i staten, så skal man gøre det i respekt for skatteborgernes penge.
Man skal ikke drive tingene mindre effektivt, end det kan lade sig gøre, for at opretholde arbejdspladser.
Fru Pia Adelsteen nævner her et hensyn, men regeringen har et andet hensyn, nemlig til den effektive drift af den offentlige sektor, hvilket kommer de skatteborgere til gavn, som betaler for den offentlige sektor.
Og det kommer i det hele taget konkurrenceevnen i Danmark for virksomheder og borgere til gavn.
Pia Adelsteen (DF), 2016-11-30:
Det kan for så vidt være fint nok at have den målsætning, men jeg studser bare lidt, for jeg kan godt se, at der kan være et problem.
Hvis jeg sidder ude ved broen ved Frederikssund og den ikke kan klappe i – et lidt morsomt udtryk – så skal jeg vente et kvarter på, at folk kommer et eller andet sted fra, og de skal trods alt have en løn for at sidde i det beredskab, for det skal de jo.
Så kommer de ud for måske at fjerne ti mus og ringe efter en elektriker, fordi musene har gnavet en ledning over.
Og så kan jeg så køre en anden vej.
Det synes jeg bare er problematisk, og jeg ved ikke rigtig, hvordan den besvarelse på 5 mio. kr. så kommer borgerne til gode, derude hvor de her klapbroer er, og hvor omvejen faktisk kan være ret lang.
En ting er, at den måske er kort ved Frederikssund, noget andet er, at man, hvis forsøget går godt, hvilket ministeren jo forventer, f.eks. også ved Hadsund oppe ved Mariager Fjord vil fjerne brovagten.
Og så skal man altså helt omkring Hobro.
Der er immer væk sådan 20 km, vil jeg tro.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-30:
Med den argumentation kan vi have manuel kontrol af alle togdøre, ved alle metrostationer i København eller ved alle S-togsdøre eller alle IC3-togdøre i hele landet.
Tænk, hvis der går noget i stykker, så skal der være en til stede, som ordner det med det samme, for ellers går der tid tabt for passagererne.
Men den argumentation kan man jo tydeligvis ikke bruge.
Man skal have en vurdering af, om det er en effektiv måde at bruge ressourcerne på i de få tilfælde, hvor der er en mus, der har været henne og gnave en ledning over.
Hvis det ikke er en effektiv måde at gøre det på, fordi det kun sker hvert 5. år, så nytter det altså ikke noget at have fuld betjening af en mand døgnet rundt 365 dage om året af hensyn til den mus, der bider ledningen over en gang hvert 5. år.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-30:
Har ministeren fortsat tillid til Havarikommissionens fremtidige anbefalinger efter den sidste uges uroligheder, hvor Berlingske bl.a. har afsløret, at havariinspektørernes anbefalinger flere gange er blevet fjernet af ledelsen, hvilket kan skade tog- og flysikkerheden?
Mange tak: Har ministeren fortsat tillid til Havarikommissionens fremtidige anbefalinger efter den sidste uges uroligheder , hvor Berlingske bl.a. har afsløret, at havariinspektørernes anbefalinger flere gange er blevet fjernet af ledelsen, hvilket kan skade tog- og flysikkerheden?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-30:
Tak for spørgsmålet.
Den sidste uges uroligheder har vel først og fremmest udspillet sig i Berlingskes spalter.
Jeg vil gøre opmærksom på, at der verserer retssager mellem Havarikommissionen og nogle af de tidligere medarbejdere.
Mere konkret er der tale om tre sager af ansættelsesretlig karakter, som allerede har været behandlet i byretten.
Sagerne er alle anket og skal behandles i Østre Landsret.
Jeg mener ikke, det vil være hensigtsmæssigt, hvis jeg fremsætter udtalelser, der kan berøre problemstillinger, der står til at blive behandlet ved domstolene.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-30:
Først og fremmest mange tak til den nyudnævnte transportminister og i øvrigt et stort tillykke med udnævnelsen.
Jeg må sige, at jeg har gået og frygtet lidt at skulle møde den nye minister, for jeg synes jo nok med de løfter, som Liberal Alliance har givet, at det er lige før, partiet har ophævet tyngdekraften, men her de seneste dage har man set, at partiet er kommet ned i øjenhøjde med os andre og har måttet trække en masse løfter tilbage.
Så det er jo rart, at vi kan tale sammen på realistisk fod og med samme udgangspunkt.
Det her er en alvorlig sag, meget alvorlig sag, og jeg forventer ikke, at transportministeren skal stå og udtale sig om specifikke retssager, der kører ved domstolene.
Vi har magtens tredeling; det ville være helt upassende.
Der er et konkret eksempel her på en havariinspektør, der gør opmærksom på, at der er brug for radarovervågning af luftrummet for at kunne undgå, at fly støder sammen.
Den passage, den anbefaling om at øge sikkerheden, er simpelt hen blevet klippet ud af den rapport, der er blevet lavet, af ledelsen i Havarikommissionen.
Det samme gælder en havariinspektør, der gør opmærksom på behovet for brandslukkere i DSB's tog, simpelt hen fordi der har været op til flere brande i IC3-tog f.eks., og man har været meget heldig, at det her ikke er sket, lige når man er kørt ind i Storebæltstunnellen.
Så der er altså menneskeliv på spil her.
Kan ministeren ikke udtale sig mere principielt om, om det er problematisk, at man sakser anbefalinger ud – anbefalinger fra mennesker, der er ansat af os skatteydere til at komme med anbefalinger om, hvordan man redder menneskeliv, hvordan man øger sikkerheden?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-30:
Jeg kan høre, at hr. Rasmus Prehn igen henviser til Berlingske.
Jeg synes ikke, det er Berlingske, som skal vurdere tog- og flysikkerheden i Danmark, selv om jeg naturligvis anerkender Berlingskes ret til at tage emnet op, det må være fagpersoner, der har særlig indsigt i de tekniske forhold.
Som eksempel kan jeg her nævne det peer review, som Europa-Kommissionen foretog i 2015 vedrørende luftfartsdelen af Havarikommissionen.
Reviewet er grundlæggende positivt, og bl.a. fremhæves Havarikommissionens evne til at løse problemerne løbende.
Det er forventningen, at Havarikommissionens jernbanedel vil undergå et lignende peer review fra Europa-Kommissionen i 2017 og 2018.
Endelig forventes den internationale luftfartsorganisation ICAO at gennemføre en audit af Havarikommissionen i 2017-2018 for at sikre, at Havarikommissionen lever op til de internationale standarder.
Det er denne form for vurderinger fra Europa-Kommissionens og ICAO's faglige eksperter, som bør lægges til grund i forhold til spørgsmål om tog- og flysikkerhed.
Yildiz Akdogan (S), 2016-11-30:
Jamen det gør jo ikke problematikken mindre, at det også berører landdistrikterne.
Jeg hæfter mig bare ved, at der er bydele, hvor der bor mange mennesker med en socialt belastet baggrund, og hvor det kan være ret svært at komme til lægen.
Det handler både om mennesker med gangbesvær, ældre mennesker, børn, nyfødte børn, der måske kunne have godt af at komme til lægen.
Men deres postadresse gør, at det bliver svært for dem.
Så det her er egentlig ikke bare et spørgsmål om en eller anden hurtig løsning.
Det gælder bare om at finde en konkret løsning.
Derfor vil jeg egentlig høre: Ud over det her udvalg, hvad synes ministeren så om at gøre det mere attraktivt for læger netop at søge hen til nogle af de bydele, hvor det kan være svært at få en praktiserende læge?
Er det noget, ministeren agter at gøre noget ved?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-11-30:
Der tror jeg bare, at man generelt kan sige, at når flere partier skal finde sammen i et samarbejde, så er det et spørgsmål om, at interesser og viljer mødes og finder et fælles fodslag, og i det her tilfælde er det altså endt med, at værnepligten består.
Malte Larsen (S), 2016-11-30:
Det er så for bare lige at få fastslået, at det også er ministerens opfattelse, at det så er det samme, som at Liberal Alliances formand har taget et nyt standpunkt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-11-30:
Det vil jeg slet ikke forholde mig til.
Jeg kan jo bare sige, at når man sidder og forhandler et fælles regeringsgrundlag tre partier imellem, er det, ligesom da spørgerens parti indgik et regeringsprogram sammen med Radikale Venstre og SF, hvor man kunne konstatere, at der indtog Socialdemokratiet også nogle nye standpunkter.
Astrid Krag (S), 2016-11-30:
Er ministeren enig med Liberal Alliances formand, Anders Samuelsen, i, at der skal indføres brugerbetaling i sundhedsvæsenet for 3,4 mia. kr. svarende til Velfærdskommissionens anbefalinger, og agter regeringen at fremsætte et forslag herom?
Tak for det.
Vi havde jo lejlighed til at sidde sammen i et samråd i går, men jeg vil også gerne her fra salen gerne sige velkommen og hjerteligt tillykke med sundhedsministerposten, som er en af de bedste poster, man kan sidde på i en regering.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-11-30:
Der er ingen tvivl om, at et godt sundhedsvæsen hører til grundstenene i vores velfærdssamfund, og det skal vi værne om og udvikle, og det har vi også vist med både finansloven for 2016 og for 2017, hvor vi har afsat yderligere ressourcer til at investere i sundhedsvæsenet.
Det var mærkesager, som vi lovede danskerne før valget, og som vi har gennemført efter valget.
For vi løber ikke fra de valgløfter, vi har givet, og det gælder også på sundhedsområdet, og det gælder også vores løfte i forhold til ikke at indføre brugerbetaling på sundhedsområdet.
Vi er gået til valg på ikke at ville indføre ny brugerbetaling på sundhedsområdet, og det står vi ved.
Vi fastholder, at det ikke skal være indtægten, der afgør, om man får den bedste behandling hos lægen, og det fremgår også meget klart og tydeligt af trekløverregeringens regeringsgrundlag.
Jeg vil også gerne understrege, at trekløveret står sammen om ikke at ville indføre ny brugerbetaling i denne valgperiode, og det gælder også i forhold til den praktiserende læge.
Det er jo dermed også et svar på, at de udtalelser på området, som spørgeren har fundet fra tidligere, meget klart er afløst af det, der står i det nuværende regeringsprogram.