Henning Hyllested (EL), 2018-03-20:
Tak for det.
Det er efter bemærkningerne til det her lovforslag åbenbart minimalt, hvad der kommer ind igen af de udbetalte midler fra garantifonden DFIM.
Retten til regres over for de bilister, der ikke betaler, er tilsyneladende ikke nok.
Det er ellers en udmærket og rimelig solidarisk ordning, der er bygget op, med garantifonden.
Den finansieres af forsikringsselskaberne, idet de dog henter pengene hos den enkelte forsikringstager via præmien på ansvarsforsikringen.
Strengt taget kunne finansieringen jo også hentes fra det overskud, som forsikringer på biler hvert år genererer.
Lovforslagets formål om at komme misbruget, eller lad os bare kalde det nasseriet, af den solidariske ordning til livs er jo sympatisk nok og bør støttes.
Alligevel giver lovforslaget anledning til nogle kommentarer.
Først vil jeg sige, at problemets omfang altså er begrænset.
Ifølge bemærkningerne er kun 1,6 pct. af de danske køretøjer uforsikrede.
Forsikring & Pension anslår, at en ordning i Danmark ligeledes vil nedbringe antallet til en tredjedel af det nuværende niveau, og det vil sige til godt 0,5 pct.
Ærlig talt synes jeg, man er ved at skyde gråspurve med kanoner.
Forsikringsselskaberne og deres lobbyorganisation har vist været aktive her.
Hvis det endelig var, kunne man jo samtidig ændre reglerne for udbetaling, så man også udbetalte for tingskader, selv om der ikke samtidig forelå en personskade.
Det var ikke andet end rimeligt.
Omfanget er altså ikke stort efter vores mening, og samtidig har politiet jo fået et effektivt redskab i værktøjskassen, nemlig anpg-scannere, som på ingen tid kan fremfinde de biler, som der ikke er betalt forsikring på, f.eks. ved at scanne samtlige biler på en p-plads.
Det må på den baggrund formodes, at antallet af uforsikrede køretøjer under alle omstændigheder vil falde drastisk i de kommende år.
I Enhedslisten er vi som bekendt ikke vilde med, at private firmaer, som DFIM, garantifonden, jo er, skal have adgang til offentlige registre.
Meget afhænger her af, hvilke oplysninger der kan tilgås, og vi må spørge, om oplysninger såsom årsag til forsikringsophør er opført som sådan i Køretøjsregisteret, altså om de udgør en selvstændig kolonne, der kan trækkes ud, eller om der følger alle mulige andre oplysninger med om gæld i bilen, bøder osv. osv.
Vi synes også, der er tale om en glidebane, når man kan omgå en adressebeskyttelse, som en borger måtte have, eller der kan videregives oplysninger om personnummer, selv om forsikringstagers samtykke ikke foreligger.
Igen skal det jo ses i lyset af, at vi synes, problemet her har et meget begrænset omfang.
Jeg bemærker endvidere Rigsadvokatens henstilling om, at bemærkningerne til lovforslaget skal forholde sig nærmere til princippet om, at man ikke kan straffes to gange for den samme forseelse, idet bødestraffen for manglende ansvarsforsikring for bilen opretholdes samtidig med muligheden for at opkræve gebyr.
Jeg synes helt ærligt, at man kommer lidt let om ved forklaringen i bemærkningerne, idet man henviser til, at dagsgebyret jo er et gebyr og ikke nogen strafferetlig aktion, og så er det det, der er forklaringen.
Men jeg vil sige, at det forhold har Rigsadvokaten jo opdaget, da han skriver sine bemærkninger, og alligevel beder han altså om en yderligere uddybning.
Jeg synes, Transportministeriet her er lige kække nok.
Transportministeriet vil fastsætte et gebyr på 250 kr. for hver dag, der ikke er betalt ansvarsforsikring.
Beløbet skal således dække udbetalinger fra fonden til skaderamte samt administrationsomkostninger.
De samlede udgifter forventes at beløbe sig til 53 mio. kr. i gennemsnit pr. år.
Hvordan det passer med, at man må forvente et fald i de gennemsnitlige udbetalinger fra 45,1 mio. kr. til måske godt en tredjedel, hvis det da skal følge forventningerne til faldet i antallet af uforsikrede køretøjer, må stå hen i det uvisse, medmindre administrationsomkostningerne pludselig eksploderer.
Vi har i øvrigt i den forbindelse sympati for forslaget fra Rådet for Sikker Trafik om at lade et eventuelt overskud fra ordningen anvende til trafiksikkerhedsfremmende foranstaltninger, herunder de velkendte kampagner.