runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Tak til ministeren i hvert fald for at have forstået hensigten med beslutningsforslaget.
Den er jo korrekt gengivet, og det er jeg da glad for.
Så vi skal ikke diskutere stråmænd i forbindelse med det her forslag, i hvert fald ikke i forhold til ministeren.
Jeg forstår bare ikke rigtig ministerens afvisning af det her forslag.
Så henviser ministeren til et andet lovforslag, vi behandler, men der står jo ikke noget i det, der forhindrer kommunerne i at udnytte loven, som den rent faktisk er i dag.
Det er jo lovgivningen, der gør det muligt for kommunerne at parkere folk på kontanthjælp i årevis, og i det lovforslag, ministeren refererer til, er der ikke noget, der gør op med det problem.
Så henviser ministeren til projektet »Flere skal med«.
Det henviser vi jo selv til i bemærkningerne til forslaget.
Det, vi foreslår her, er jo sådan set bare en, om jeg så må sige, formalisering af det projekt.
Så jeg forstår virkelig ikke ministerens modstand.
I forhold til det lovforslag, ministeren henviser til et lovforslag, altså det her om LAB-loven – og vi håber, at alle dem, der sidder og kigger med, kan regne ud, hvad det er; det får de nok svært ved – må jeg bare sige, at der ikke er nogen af de parametre, jeg har fået øje på, der er beskrevet.
I øvrigt er de parametre, man skal bruge for at sætte kommunerne under administration, ikke beskrevet ret meget, det kommer jo først bagefter.
Der er ikke nogen af de parametre, der, så vidt jeg kan se, går på, at man mener, at kommunerne skal have en klar forpligtelse til at sørge for, at borgerne ikke er på kontanthjælp i årevis.
Det har jeg ikke set.
Det er muligt, at det bliver inddraget, og så er vi da kommet et stykke ad vejen.
Jamen det er jeg så glad for.
Så må vi jo bare i fællesskab begræde lidt, at den der appel til borgerlig snusfornuft åbenbart er forgæves.
Det er jo ikke meget positiv respons, der er kommet fra den side af salen, hvad det angår.
Og det kan vel så få os til at konkludere, at den borgerlige snusfornuft ikke længere findes, når vi taler om det her spørgsmål.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-04-09:
Tak for det.
Jeg vil også gerne sige tak til Enhedslisten for at komme med det her forslag.
Jeg synes, at afklaringsgarantien er et meget sympatisk forsøg på at adressere et meget alvorligt problem.
Det er klart, som alle de tidligere talere har sagt, at kommunerne skal foretage en samlet vurdering, og at det kan tage forskelligt med tid.
Hvor går grænsen?
Hvad, hvis der mangler oplysninger?
Radikale Venstre mener ikke, at folk skal være parkeret i kontanthjælpssystemet.
Vi anerkender den indsats, der er sket.
Vi vil gerne have, at mere skal ske.
Nogle eksempler har været nævnt på satspuljeinitiativer.
Vi synes ikke, at den valgte tilgang i Enhedslistens forslag er det rette.
Vi vil hellere arbejde med kommunerne, fordi proceskrav og detailstyring herfra ikke altid er vores valg.
Men som sagt er vi enige i problemet.
Vi vil også gerne være konstruktive i forhold til at løse det.
Vi vil ikke stemme for Enhedslistens forslag, fordi der både er en stensikker udgift på den ene side og på den anden side et krav, der måske ikke passer på mennesker, når man sætter en meget præcis tidsgrænse.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Nu bliver det jo lidt svært at fægte med De Radikales forslag, for jeg har ikke sådan i helt frisk erindring, hvad det gik ud på.
Men har De Radikale virkelig forestillet sig, at hvis vi sagde, der skulle være en 3-årig grænse for, hvor længe man måtte være parkeret i kontanthjælpssystemet, så skulle der ske noget andet, komme et tilbud om noget nyt og noget bedre osv. til de borgere, alt efter hvad de har brug for?
Forestiller De Radikale sig, at det ikke ville koste penge?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-04-09:
Men selvfølgelig er der også det håb, at vi så kunne undgå den her snak om parkering og være sikre på, at folk fik det tilbud, som jeg synes de skal have.
Karsten Hønge (SF), 2019-04-09:
Herfra skal også lyde en tak til Enhedslisten for at rejse en absolut relevant debat.
SF har jo som pejlemærke, at borgerne skal have flere konkrete rettigheder.
Borgeren skal stå stærkere over for kommunen, mennesket skal stå stærkere over for systemet.
Det er derfor godt, at der nu i det her forslag lægges op til nogle faste rammer for, hvornår kontanthjælpsmodtagere skal have tilbud, der er rettet mod beskæftigelse.
SF er glade for i øvrigt at være en del af forliget om lov om en aktiv beskæftigelsesindsats.
I SF synes vi også, det er nødvendigt at holde kommunerne i kort snor.
Der er alt for meget lotteri i dag.
Alt for meget afhænger af postnumre og personnumre.
Der skal ske en hurtig afklaring, men det behøver vel ikke nødvendigvis være til beskæftigelse eller førtidspension, som Enhedslisten skriver.
Den bunkevending, der er sket – i øvrigt i et forlig, som Enhedslisten ikke er en del af – viser jo, at det kun synes relevant for en tredjedel.
Jeg synes sådan set også, det kunne være fint, hvis indsatsen efter 12 eller 14 måneder netop kunne være en intensiveret social indsats.
Og jeg vil også bemærke, at jeg nu øjensynlig kan konstatere, at Enhedslisten faktisk også ser muligheder i ressourceforløbene.
SF er positive over for det her forslag, men vi er nok lidt skeptiske over for, om man kan nå i løbet af så kort en tid at gøre noget for op imod 70.000 mennesker.
Men en positiv holdning til forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Og tak for den positive tilkendegivelse.
Jeg vil bare lige minde ordføreren om, at hvis man kigger på, hvad afklaringen skal ske til, om jeg så må sige, så nævnes der jo adskillige muligheder.
Man skal have afklaret, om borgeren skal visiteres til ordinær beskæftigelse, uddannelse, revalidering, ressourceforløb, fleksjob eller førtidspension.
Og hvis SF mener, at vi også udtrykkeligt bør udspecificere en socialpolitisk indsats, eller hvordan det nu var, ordføreren beskrev det, så vil jeg da meget gerne tage det med, for det kan der også godt være tale om.
Det, der er vigtigt med forslaget, og det tror jeg så at ordføreren har forstået, er jo netop, at der skal være en klar forpligtelse og en ret for borgeren til, at der sker noget, at man ikke bare får lov at gå på kontanthjælp i årevis, og at der også følger penge med til kommunerne til at løse opgaven.
Karsten Hønge (SF), 2019-04-09:
Jamen jeg er sådan set overbevist om, at Enhedslisten og SF vil kunne mødes om det her.
Jeg synes bare, det var vigtigt at tage med, at som jeg læser Enhedslistens forslag, er det noget, der hovedsagelig retter sig mod enten førtidspension eller beskæftigelse, og der er det så, at bunkevenderiet fra aftalen »Flere skal med« jo viste, at det umiddelbart kun var relevant for en tredjedel.
Der er det, jeg synes, at for resten vil man jo kunne regne med og forvente, at det nok er en intensiveret social indsats, der skal til.
Jeg synes, at de andre formål, som Enhedslisten remsede op, også er ganske udmærkede.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Ja, for i forslag som uddannelse, revalidering og ressourceforløb ligger der jo netop den socialpolitiske indsats.
Det er jo rammen omkring den socialpolitiske indsats, der også ligger i de der forslag.
Så det lyder ikke, som om vi er særlig uenige, og så synes jeg da lige, vi skal kigge på det.
Karsten Hønge (SF), 2019-04-09:
Ja, og derfor er jeg også sikker på, at vi når hinanden.
Men det er ikke, som jeg opfatter det, en intensiveret socialpolitisk indsats, når man i det forslag, der ligger, mest beskriver sådan noget som uddannelse eller revalidering.
Mange af de mennesker, vi har med at gøre her, er slet ikke klar til at komme derhen endnu, fordi der er alt muligt andet i vejen.
Det kan være afhængighed af alkohol eller stoffer, eller man kan være ude i en halvkriminel løbebane.
Man kan have alle mulige andre udfordringer, inden der overhovedet kan være nogen fornuft i at tale om uddannelse eller revalidering.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-04-09:
Tak for det.
Radikale Venstre håber jo på, at vi efter et kommende folketingsvalg kan få en ny regering, fordi vi har en situation, hvor vi synes der er en lang række opgaver, en lang række sager, der trænger sig på.
Vi håber på at kunne lave et uddannelsesløft, og vi håber at kunne sætte fut i den grønne omstilling.
Vi vil ikke i den situation prioritere 850 mio. kr. til det formål, der ligger i beslutningsforslaget her fra SF.
Jeg finder dækningsgraden for de lavere indkomster tilfredsstillende – ved en løn på 22.000 kr. om måneden får man 90 pct. af sin løn i dagpengedækning.
Det synes vi er tilfredsstillende.
Så alt i alt synes vi forslaget er for dyrt og har nogle potentielle problemer i sig.
Så derfor kan Radikale Venstre ikke støtte forslaget.
Det, jeg siger, er, at hvis man tager Enhedslistens forslag og fører det ud i livet, er man sikker på at få udgiften på den anden side.
Og så har man også en fast grænse, som formentlig engang imellem kommer til at ramme ned i nogle sager om mennesker, der måske kræver mere end 1 år.
Så derfor synes jeg ikke, det er det rigtige forslag, den rigtige dosering.
Men det er ikke kun, fordi det koster penge.
Det er en kombination af de to ting.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Det var vel indtil nu det mest fremkommelige.
Nej, undskyld, Alternativet kom med en klar melding.
Undskyld til Alternativet for det.
Det lød, som om hr. Rasmus Helveg Petersen gik lidt mere ind på vores præmisser, end de fleste andre ordførere har gjort.
Men hørte jeg rigtigt, nemlig at det, at det koster penge, er det, der er problemet?
At vi ikke er enige med De Konservative – eller omvendt – kommer vist ikke bag på nogen.
Men min kommentar gælder jo det der, hvor ordføreren siger, at man tvivler på, det vil gøre en reel forskel.
Der er jo to sider af det her forslag.
Det ene er, at vi gerne vil udstyre kommunerne med en forpligtelse og borgerne med en rettighed til at få en afklaring af deres situation inden for 1 år – i undtagelsestilfælde 2 år.
Hvis man vil det her kæmpe problem til livs, er man nødt til at investere i nogle mennesker, der skal hjælpe de her mennesker, vi taler om.
Og det har vi med i forslaget.
Så hvorfor skulle det ikke hjælpe?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Peter Juel-Jensen (V), 2019-04-09:
Jo, altså, der er jo to ting her.
Det første er, at det med hensyn til det proceskrav, som ordføreren gerne vil holde kommunerne fast på, er sådan – som jeg sagde i ordførertalen – at det som regel er meget komplekse og mangeartede udfordringer, man står over for, hvis man nu ikke kan komme i mål med det.
For jeg er ganske enig med ordføreren i, at det her handler om at få taget hul på sagen hurtigst muligt.
Men det andet er, at den altså også skal løses bedst muligt.
Hvis man nu ikke kan løse det her inden for de tidsgrænser, som ordføreren har lagt op til, jamen så må man altså tage sig den tid, det tager.
Og så kan jeg også forstå på ministerens tale og på de besvarelser, der har været, at man i forliget bag »Flere skal med« har taget hånd om mange af de ting, som ordføreren nævner er en udfordring.
Men jeg anerkender, at man gerne vil løse det her fra ordførerens side, og jeg synes jo også, det er en fin idé, at vi tager den diskussion, og at vi lige får en status på det løbende.
Men det er også det, jeg har hørt ministeren sige.
Så der er rigtig mange gode varme ord heroppefra, men bare ikke en tilslutning til forslaget – også fordi der ligger noget andet i forvejen.
Og så kan jeg forstå, at finansieringen også er noget, der er bundet på en anden måde.
Det har jeg ikke noget begreb om; det er ikke mit område.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Og tak for alle de positive tilkendegivelser.
Jeg vil så sige, at man jo set i forhold til den meget store gruppe, der har været på kontanthjælp i mange år, altså kun har taget hånd om en ret lille del af dem – for nu at være realistisk.
Men jeg synes, det er en god indsats, og jeg vil gerne have skruet op for den.
Og det er sådan set det, det her forslag går ud på.
Hvorfor er det så så slemt at give arbejdsløse og syge mennesker en garanti for, at de kan få en afklaring af deres situation inden for 1 år eller eventuelt 2 år?
Peter Juel-Jensen (V), 2019-04-09:
Nu går jeg ud fra, at hr. Finn Sørensen lyttede lige så opmærksomt til ministeren, som jeg gjorde.
Jeg kunne forstå, at der er en bekendtgørelse på vej, som i den grad vil holde kommunerne fast på, at de kommer med den rette hjælp inden for det rette tidsrum, således at de kan hjælpe borgerne videre.
Med det kendskab, jeg har til det her område, tror jeg ikke, at man umiddelbart kan sammenligne de to ting – altså patientrettighederne inden for sundhedsområdet og den her rettighed over for kommunerne.
Men jeg er opmærksom på, at gode partier har sat sig sammen i kredsen »Flere skal med« og har kigget på, hvordan vi løfter den her opgave bedst og på en sådan måde, at vi også kan sige til den enkelte borger, at man ikke kun kan forvente, at ens kommune overholder den økonomiske side af sagen, men også at der er nogle retningslinjer for, hvordan man som borger kan regne med at blive behandlet ude i kommunerne, hvis man får hjælp behov.
Jeg synes faktisk, man er godt på vej.
Peter Juel-Jensen (V), 2019-04-09:
Tak for det, formand.
Jeg har fået en tale med fra Venstres sædvanlige ordfører, hr. Hans Andersen, som desværre ikke kunne være til stede i salen under behandlingen af dette punkt.
Først en tak til Enhedslisten for at have fremsat det her beslutningsforslag, som vi i Venstre godt kan følge tankerne bag, for vi er bestemt også optaget af at hjælpe de mennesker, der har hængt fast i kontanthjælpssystemet i årevis.
Jeg glæder mig over, at antallet af personer i kontanthjælpssystemet er på det laveste niveau i 8 år.
Siden april 2016 har næsten 32.700 forladt kontanthjælpssystemet, og det er positivt, ikke mindst for den enkelte.
Enhedslisten kalder det et svigt.
Det er jeg grundlæggende enig i, det er Venstre grundlæggende enig i, og det tror jeg faktisk at vi alle sammen er enige i.
Så kan vi være uenige om, hvordan vi sikrer den bedste hjælp, for en ting er sikkert: Det er en stor udfordring, som der ikke er nogen nem løsning på.
Først og fremmest skal vi huske på, at vi har med en gruppe borgere at gøre, som ud over ledighed har andre og også komplekse udfordringer.
Derfor skal kommunerne foretage en socialfaglig helhedsvurdering, hvor man kigger på borgernes individuelle udfordringer og mulighederne for at sætte ind med den helt rette hjælp.
Det er selvfølgelig helt afgørende, at der sker en afklaring hurtigst muligt, så borgeren kan få klarhed over sin situation og komme videre.
Men vi må også erkende, at det er komplekse og individuelle sager, som det er svært at sætte en tidsgrænse for.
Jeg deler som sagt ambitionen fra Enhedslistens side, for i min verden er det også underligt, at vi holder kommunerne fast på regnskaber, økonomi osv., men ikke på, hvordan de behandler deres borgere.
Så ambitionen deler jeg til fulde.
Derfor vil jeg gerne til slut sige, at vi i Venstre er meget optaget af, at vi hjælper flere borgere væk fra kanten af arbejdsmarkedet og hjælper dem til at få en fod indenfor.
Med projektet »Flere skal med« har vi fokus på at få de allermest udsatte kontanthjælpsmodtagere tilbage på arbejdsmarkedet, og vi har fokus på, at kommunerne får afklaret situationen for de borgere, som har været mere end 5 år i kontanthjælpssystemet.
Projektet har bestemt afsløret udfordringer ude i kommunerne, men har absolut også vist gode resultater.
Ni ud af ti borgere i projektet har fået en personlig jobformidler, og over 1.000 personer er kommet i beskæftigelse, uddannelse eller fleksjob.
Derfor er vi i Venstre glade for, at projektet er blevet videreført med satspuljen både i 2018 og 2019.
Der skal ikke være tvivl om, at Venstre er meget optaget af at yde den bedste hjælp til denne gruppe borgere.
Og så skal jeg hilse fra De Konservative og sige, at de er enige med Venstre i det her spørgsmål.
Laura Lindahl (LA), 2019-04-09:
Men det, der er underligt i den sammenhæng, er jo, at kommunerne i virkeligheden har et økonomisk incitament til at gøre det her selv.
Altså, det er ikke nogen overskudsforretning for kommunerne bare at lade bunkerne blive liggende og vokse.
Det er en bedre forretning for kommunerne at tage hånd om borgerne og få dem visiteret, så hvad er det, der gør, at kommunerne først gør det, når der kommer en ny pose penge til det?
Det synes jeg jo er det spørgsmål, man er nødt til at få afklaret.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Det er der to svar på eller grunde til, og jeg tror egentlig, at ordføreren godt kender dem.
Det må de nemlig ikke for budgetloven, bortset fra nogle få, der kan mingelere lidt med midlerne; det store flertal kan ikke.
Det er jo den ene grund til det.
Så det er forklaringen på det.
Laura Lindahl (LA), 2019-04-09:
Men refusionen skulle jo netop også gøre, at man fik dem, der kom ind, gelejdet hurtigt ud, så der faktisk var ressourcer til at tage sig af dem, der var lidt tungere.
Det var jo det, der var formålet med den refusionsændring, man lavede, nemlig at man bedre kunne tage hurtigt hånd om dem, der kom ind og få dem ud med det samme, så man havde overskud til at tage sig af de lidt tungere sager.
Men jeg føler mig stadig væk ikke overbevist om, at jeg ved, hvorfor det ikke sker.
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-09:
Tusind tak.
Det er et supergodt forslag at give ledige danskere en afklaringsgaranti på 12 måneder, i særlige tilfælde 24 måneder.
Jeg tror ikke, at den eneste grund til, at 90.000 borgere har været i kontanthjælpssystemet i mere end 1 år, er, at deres situation eller sag er kompliceret – eller at 30.000 har været systemet i 5 år.
Jeg synes, det ser ud til, at kommunerne nogle gange kan have en fordel i at kassetænke, og at det er økonomiske årsager og ikke borgerens rettigheder, der er udgangspunkt for den støtte, borgeren får.
Derfor skal vi have gang i hjulene.
Vi må ikke lade borgerne forsvinde i systemet, uden at de får nogen som helst afklaring.
Vi ser gerne, at de pågældende borgere får tilbud, og vi ser så gerne, at tilbuddene er frivillige, så borgerne kan sige nej til dem.
Men tilbuddene skal de have.
Desuden mener jeg, at afklaringsgarantien kan gøre op med meget af den ventetid, som man oplever i systemet.
Altså, vi har hørt rigtig mange beretninger fra rigtig mange borgere i systemet.
Jeg synes, at ventetid og atter ventetid er et nøgleord.
Vi spilder borgernes tid, vi spilder borgernes liv.
Vi skal gøre op med ventetiden, og det tror jeg også det her forslag kan hjælpe til.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Det var en rigtig god formulering: borgeren over systemet.
Det burde jeg have tænkt på, for det er jo lige nøjagtig det, vi foreslår.
Borgeren skal udstyres med en rettighed – jeg tror, jeg formulerede mig sådan lidt gammeldags og tørt og venstrefløjsagtigt.
Jeg skulle have sagt: Borgeren over systemet.
Det er det, det går ud på.
Tak for den udlægning.
Så er det jo bare så ærgerligt, at fru Laura Lindahl – når nu hun har set lyset, altså at det er det, forslaget går ud på – så ikke vil stå ved det, når det kommer til stykket.
Hvordan skulle man ellers sætte borgeren over systemet, hvis man ikke giver borgeren nogle rettigheder?
Det er jo det, det hele handler om.
Så er der noget, der ikke hænger sammen, for nu bliver det hele pludselig meget, meget indviklet.
Det kan tage lang tid at afklare en person, og det er individuelt og op og ned ad stolper.
Det er fuldstændig rigtigt.
Men det er altså ikke mere indviklet, end at det med det projekt, som vi alle henviser til – »Flere skal med« – altså er lykkedes inden for 2 år at afklare måske 23.000 mennesker.
Det er dog ret mange.
Hvorfor kunne man det?
Fordi man sendte nogle penge ud til kommunerne, så de havde manpower til at klare opgaven.
Så hvorfor skal det hele være så indviklet?
Det er jo den anden del af vores forslag.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-04-09:
Jeg tror ikke, man skal undskylde for sin hørelse.
Det kan jo også være, at jeg taler for hurtigt eller for upræcist.
Jeg tror sådan set bare, at jeg vil oversende et skriftligt svar, og så kan man jo se på, hvordan den udvikling har været.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Jo, men ministeren er jo ikke så gammel, som jeg er
Der er et stykke vej endnu.
Så ministeren burde jo nok være i stand til at have noget korttidshukommelse, i forhold til hvad det egentlig var, ministeren selv sagde i sin ordførertale .
Det var bare det, jeg gerne ville have opklaret.
Altså, jeg hørte det, som ministeren sagde, som at der ikke var noget problem med dagpengenes dækningsgrad frem til i dag.
Det er rigtigt, at der vil blive det fremover, og det bekræftede ministeren, men bagud er der åbenbart ikke noget problem, eller også har jeg hørt forkert.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-04-09:
Jeg tror slet ikke, Finn Sørensen hører noget forkert, men Finn Sørensen er bare et flittigt folketingsmedlem, og derfor skal man ikke stå og slynge noget ud, uden at man bagefter kan dokumentere det.
Derfor tror jeg, at jeg vil lade min ministerbesvarelse, følge af noget, kan man sige, opfølgende materiale.
Så det vil jeg oversende.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-04-09:
Tak for det.
Intentionen med dette forslag fra SF er, i hvert fald som jeg læser det, styrke den danske flexicuritymodel.
Og hvem kan dog have noget imod at styrke den danske flexicuritymodel?
Jeg kan i hvert fald ikke, og det kan vi heller ikke i Socialdemokratiet.
Så jeg er meget enig i, at det er bekymrende, at flere måske melder sig ud af dagpengesystemet, og at færre synes, det er interessant at forsikre sig i det her solidariske system.
Det er jeg da bestemt.
Derfor er jeg også enig i, at systemet skal styrkes og i hvert fald ikke forringes, for det er klart, at den daværende borgerlige regering i 2010 simpelt hen gik for vidt sammen med Dansk Folkeparti i forhold til at forringe det her dagpengesystem.
Det var på mange måder ikke trygt nok i forhold til at beholde et godt og stærkt og solidarisk system.
Det fik vi så heldigvis ændret i 2015, hvor arbejdsmarkedets parter satte sig sammen og lavede deres forslag til et dagpengesystem, hvor man jo så også lavede et politisk forlig mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet, hvor vi blev enige om næsten at følge det forslag en til en.
Det gjorde, at færre ville falde ud af det her dagpengesystem, og at flere ville kunne beholde dagpengene og nemmere optjene til en ny dagpengeperiode, og skabte et mere trygt og fremtidssikret dagpengesystem sammenlignet med det fra 2010.
Det var et godt arbejde af arbejdsmarkedets parter på det tidspunkt og var noget, man så også gik videre med i forliget.
Man kan så også spørge sig selv, om det her så er godt nok, og om man eventuelt kan gøre mere.
Det kan man altid spørge sig selv om, og det skal man også.
Vi kan altid gøre det bedre, og vi kan altid sikre et godt eller bedre dagpengesystem, og derfor mener jeg også, at vi skal have tid til at evaluere det system, vi skabte, som jo ikke var et helt lille system, men et meget indviklet system, altså det dagpengesystem, vi skabte sammen med arbejdsmarkedets parter.
Og vi skal eventuelt også kigge på, om der er ting, der skal ændres, og revurdere det.
Samtidig med det ønsker vi i Socialdemokratiet netop også at oprette et permanent arbejdsmarkedsråd, hvis vi kommer til, hvor arbejdsmarkedets parter kan være med til at foretage løbende justeringer af arbejdsmarkedspolitikken, komme med forslag til den og diskutere de forbedringer eller løsninger, de vil pege på.
Her vil det jo også være oplagt at diskutere en styrkelse af den danske model med dem og en styrkelse af vores flexicuritymodel, som jeg også ved at de har masser af gode bud på, og som netop altid er at styrke og fremtidssikre den, da den i disse år er udfordret på flere kanter.
Her er arbejdsmarkedets parter jo, som jeg sagde før, en ret vigtig faktor i dette arbejde.
Så vi bakker sådan set op om SF's intentioner med forslaget og mener, at man altid skal have intentioner om at bevare og forbedre den danske flexicuritymodel.
Men vi kan af de årsager, jeg har fortalt, ikke støtte forslaget.