runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2019-04-04:
Ja, det er også lidt, fordi det er en bunden dagsorden, vi har.
Jeg synes, at vi nogle gange også skal passe på med, at vi hele tiden får det til at lyde, som om natur er noget, vi trækker ned over hovedet på folk.
Det kunne jo godt ske, at det var den proces, der skulle fortsætte, ved at der nu kommer nye krav.
Det kan være, at det så bliver endnu lettere at få det gennemført, fordi det jo er en bunden opgave, vi har, i forhold til at beskytte biodiversiteten og få styrket biodiversiteten.
Ida Auken (RV), 2019-04-04:
Jeg fristes jo til at sige, at lige her er Radikale måske lidt mere ambitiøse end Enhedslisten, fordi vi ikke kun vil nøjes med de arealer, der er i nationalparkerne.
Vi vil faktisk prøve at se på, hvordan vi kan få natur i hele Danmark.
60 pct. af Danmark er i dag under plov.
Det er meget intensivt.
Hvis vi kan få udtaget en tredjedel af det og en stor del af det kan blive natur, så er det jo en meget, meget større øvelse end at gå ind at pille inde i de enkelte nationalparker.
Så der skal være naturreservater og en stor udtagningsplan, før vi giver os til at redde et begreb for turisternes skyld!
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Kongernes Nordsjælland har jeg jo også fulgt og set, da den blev udpeget, og jeg tænker netop, som også fru Trine Torp sagde, at den jo er et kludetæppe.
Og selv inde i de skove og de naturområder, hvor man synes det burde være, er der jo også intensiv skovdrift i langt det meste af det.
Og der er det, jeg tænker, om det ikke er en mærkelig oplevelse for en turist eller for en, der er interesseret i naturen, at komme til Danmark og sige, at nu tager vi ud i den her nationalpark, og så er det i virkeligheden et kludetæppe af små skovklatter, hvor der er intensiv skovdrift.
Og hvad kunne man så gøre i halen på den evaluering, som åbenbart er i gang?
Hvad forestiller ordføreren sig at man kan gøre med den evaluering?
Tak for det.
Først var det én gang Bornholm, og her er vi oppe på fire gange Bornholm.
Det er mægtig spændende.
Kunne det ikke være en relevant forhandling i en proces, hvor man ligesom siger, at nu justerer vi ind og ser, hvad der kan lade sig gøre, fordi vi vil have en høj naturkvalitet i det, vi kalder nationalparker?
Pia Adelsteen (DF), 2019-04-04:
Men et større areal – hvor stort er det?
Altså, jeg spørger, fordi jeg bare har meget svært ved at forstå både Alternativet og Enhedslisten, når vi taler om det her.
For når man bor ude på landet – det gør jeg selv; jeg har skov i baghaven, men jeg har også juletræsplantager foran, som jo forhåbentlig optager lidt CO 2 , må man formode – er man optaget af, hvor de mennesker, der bor ude på landet, skal være, hvis det hele skal være vild natur.
Altså, hvad er det, man har forestillinger om i de her store, sammenhængende naturområder?
Det er noget, jeg bare har svært ved at forestille mig.
Peder Hvelplund (EL), 2019-04-04:
Altså, nu er det jo ikke sådan, at natur fylder mere, end landbrug gør.
Og hvis man ser på, hvor stor en del af arealet, der i dag er udlagt til landbrug, er det ofte noget jord, som dybest set ikke er produktivt.
Så var det jo langt bedre, at vi havde natur på de arealer.
Det ville give både langt mere biodiversitet og langt større mulighed for at kunne udnytte de naturværdier, der er i Danmark.
Så det er jo ikke, fordi vi har pladsmangel i forhold til at kunne have natur i Danmark.
Det er bare et spørgsmål om, hvilken politisk vilje vi har, eller hvilket natursyn vi har.
Anni Matthiesen (V), 2019-04-04:
Vi er nødt til lige at få helt styr på, hvad det egentlig er, Enhedslisten mener.
For som jeg hørte det i ordførertalen, skulle der jo også udsættes flere af de her store vilde dyr i de eksisterende nationalparker.
Er det rigtigt forstået, altså at det er i de eksisterende fem nationalparker, at vi skal have flere vilde og store dyr?
Peder Hvelplund (EL), 2019-04-04:
Nej, det er det ikke nødvendigvis.
Det, jeg nævnte i ordførertalen, var jo også, at f.eks. Rune Engelbreth Larsen har været ude at identificere nogle områder i Danmark, som var mere velegnet til at udlægge til nationalparker end de eksisterende nationalparker.
Så noget af det kunne jo godt ligge i nogle af de eksisterende nationalparker, f.eks. Nationalpark Thy, som jo faktisk er et godt eksempel på noget, der lever op til de standarder, der er for nationalparker.
Det afgørende er jo, at vi sikrer, at de steder, hvor der er nationalparker, er der også natur, og at vi der beskytter naturen og styrker biodiversiteten.
Det giver jo ikke nogen mening at kalde et sted, hvor der ligger landbrug og skovdrift og benzintanke, for nationalpark.
Anni Matthiesen (V), 2019-04-04:
Jeg er jo ret langt hen ad vejen enig i, at vi selvfølgelig skal have natur i nationalparkerne, men det bekymrer mig bare, hvis det er sådan, at Enhedslisten har planer om at smide lodsejerne ud af nationalparkerne, altså at der ikke fremadrettet kan drives landbrug i de eksisterende nationalparker.
Det er det, jeg godt vil have Enhedslistens ordfører til at bekræfte eller afkræfte.
Peder Hvelplund (EL), 2019-04-04:
Det tror jeg ikke helt jeg forstår, fordi det, at man udlægger områder til natur, betyder ikke, at mennesker ikke kan leve der.
Altså, mennesket kan godt leve i natur.
Det har mennesket sådan set godt af.
Det, det betyder, er, at der er nogle helt særlige restriktioner, i forhold til at man beskytter naturen, hvad angår menneskets rovdrift på naturen.
Og at der er græssende bison betyder jo ikke, at de går rundt inde midt på gaderne i Nordsjælland.
Det betyder bare, at arealerne bliver afgræsset af bison, og der dyrker man selvfølgelig ikke korn eller raps eller majs, eller hvad man nu kunne finde på.
Carsten Bach (LA), 2019-04-04:
Tak for det, formand.
B 94 om et løft af naturkvaliteten i Danmarks nationalparker: For mig at se beror beslutningsforslaget her på en forståelig misforståelse, som er forståelig, fordi forslagsstillerne fra Alternativet jo ikke er en del af nationalparkaftalen og derfor ikke kender baggrunden for den og derfor også har meget let ved at kunne misforstå formålet.
For formålet med de danske nationalparker er jo ikke udelukkende naturbeskyttelse.
Parkerne opfylder faktisk en række andre formål, herunder også formidling af kulturhistorie, og det har der været bred politisk opbakning til.
Der har også altid været et politisk flertal for fundamentet under nationalparkerne, som de hviler på, nemlig frivillighed, og at områdernes status som nationalpark ikke ændrer den eksisterende regulering.
Vi har med andre ord lovet, at lodsejerne i nationalparkerne ikke pålægges nye restriktioner.
Der er der så nu, kan jeg forstå på ministeren, opstartet en evaluering af nationalparkloven, og når den evaluering så er færdig, er der jo et helt naturligt moment for nye politiske drøftelser af lovgrundlaget.
Det vil vi afvente med spænding i Liberal Alliance, og derfor støtter vi jo så selvfølgelig heller ikke beslutningsforslaget her.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Ja, som forslagsstiller er jeg jo nysgerrig.
For jeg er jo godt klar over, at de danske nationalparker er opfundet og reguleret ved en lovgivning, men det er jo også et internationalt begreb, og når man kommer og besøger Danmark eller man som dansker er vant til at besøge nationalparker rundtomkring i verden, så er det jo, at man kan blive skuffet.
Man kan have en anden forventning end det, man oplever, når man kommer til en dansk nationalpark, og når nu vi samtidig har den her store opgave med at vende tilbagegangen i biodiversitet til en fremgang, ville det jo i vores øjne være naturligt, at man tager fat i det, som man burde have den højeste forventning til, nemlig vores nationalparker, og så giver den en skalle dér.
Så derfor vil jeg høre: Hvad tænker ordføreren man kan forvente efter den her evaluering?
Vil man gå lidt til stålet og forsøge at få mere ambition ind i nationalparkerne?
Carsten Bach (LA), 2019-04-04:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har som udgangspunkt en meget åben tilgang til fremtidige politiske drøftelser om nationalparklovgrundlaget.
Hvem ved, det kan jo være for at undgå fremtidige misforståelser og skuffelser blandt både tilstedeværende folketingspolitikere og andre besøgende i nationalparker rundtomkring, at vi skal drøfte navngivningen.
Nu kunne jeg høre en tidligere ordfører opfinde betegnelsen naturnationalparker eller i hvert fald nævne det som en mulighed til andre arealer end de konkrete nationalparker, og det vil jeg da ikke afvise kunne være en god idé.
Om man så i betegnelsen her i stedet for i sin tid skulle have valgt at kalde det kulturnationalparker eller noget andet, fordi vi jo sådan set også er enige i, det er jeg i hvert fald, og som andre ordførere også har sagt, at Danmark langt hen ad vejen er et kulturlandskab, ved jeg ikke, men måske skal vi have indført, at der på de skilte, der er rundtomkring i landskabet, og som reklamerer for vores nationalparker, står: Undskyld, hvis I bliver skuffet, eller sådan noget.
Det kunne også være en del af det, hvad ved jeg.
Mette Abildgaard (KF), 2019-04-04:
Jeg er simpelt hen ikke i stand til at svare på, hvad man skal gøre ved en evaluering, jeg ikke har læst endnu.
Jeg tror, jeg må sige, at vi må starte med at læse evalueringen, og så må vi drøfte ud fra den.
Jeg er fuldstændig med på, at det er et meget fragmenteret billede i særdeleshed i Kongernes Nordsjælland.
Vi er også godt klar over, at det også er for fragmenteret.
Så derfor ligger der også i den aftaletekst, der ligger bag, en ambition om at blive ved med at prøve at binde nationalparken bedre sammen ved at få flere lodsejere med, men det får vi altså kun, hvis der er tryghed, i forhold til hvilke krav der følger med også på sigt, når man bliver en del af en nationalpark.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Er nationalparken så bare en turistpark eller en kulturpark, eller hvad skulle man måske i virkeligheden kalde den?
Og hvad er ordføreren og ordførerens partis ambition i forhold til at vende tilbagegangen i biodiversitet?
Er det noget, der også skal ske i nationalparkerne?
Hvordan får vi den proces ud over rampen?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-04-04:
Der er også i den grad plads til forbedringer hos mig selv og i vores måde at gøre det her på.
De tal, som ordføreren nævner, kan jeg ikke i hovedet af indlysende årsager.
Og jeg vil altså sige, at jeg holder utrolig meget af skov, jeg holder rigtig meget af urørt skov og biodiversitetsskov, men det er altså ikke det eneste, vi har skove til.
Og jeg mener ikke, at det er det eneste formål, som skovene skal opfylde, nemlig at være urørt skov.
Biodiversiteten er vigtig, men der er altså også andre hensyn – rekreative hensyn, klimahensyn og træproduktion – som jeg synes vi skal holde os for øje.
Peder Hvelplund (EL), 2019-04-04:
Det forestiller jeg mig heller ikke, men jeg synes jo bare, at vi nu har forskere, som laver en rapport, som klart siger, at vi bliver nødt til at hæve ambitionsniveauet og i hvert fald have minimum 75.000 ha urørt skov – som minimum.
Vi kan jo blive ved med at tale om, at biodiversitet er vigtigt, men hvis ikke vi sætter konkret handling bag ved det, så bliver det jo lidt hult.
Altså, hvis vi bliver ved med at sige, at jamen skov er dejligt, men at vi bliver nødt til at bruge dem til at drifte, så styrker det jo ikke biodiversiteten.
Er ministeren ikke enig i, at hvis vi skal opnå de mål i forhold til biodiversitet, så bliver vi nødt til at øge det og yde en styrket indsats i forhold til det, vi gør i dag?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-04-04:
Det kan jeg forsikre at regeringen også gør, både i form af udlæg af mere urørt skov, end nogen nogen sinde har gjort, og i form af egen indsats.
Så sent som i mandags satte jeg ild til et træ i Dyrehaven nord for København – det er ikke noget, jeg sådan vil anbefale at man gør i al almindelighed – hvor vi udvidede Dyrehaven ved Jægersborg Hegn med 25 pct. bl.a. af biodiversitetshensyn.
Vi gør ganske meget for biodiversiteten.
Jeg er også nødt til at sige, at hvis man lige tager 75.000 ha skov og hiver det ud, så er den første udgift på 4 mia. kr., og de løbende omkostninger på årsbasis vil være 35 mio. kr.
Det er sympatisk at mene det her, men så længe man mener det uden at skaffe pengene, så er det jo ligegyldigt.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-04-04:
Også i nærværende forslag fra Alternativet om, at statsskove skal forvaltes med biodiversitet og friluftsliv for øje, er der rigtig gode takter og tanker.
Der er ikke nogen tvivl om, at biodiversiteten kan styrkes væsentligt og også billigt, hvis vi lægger mere skov urørt.
Faktisk siger forskerne jo helt klart i den store skovrapport fra 2016, at vi har behov for 75.000 ha urørt skov i Danmark, hvis vi skal stoppe den tilbagegang i biodiversiteten, der knytter sig til skov.
Så det er den billigste og hurtigste vej, vi kan gå, hvis vi ønsker at stoppe tilbagegangen i biodiversitet, hvad vi selvfølgelig gør.
Derfor har Socialdemokratiet også i vores store grønne udspil fra sidste forår forpligtet os på, at vi vil op på de 75.000 ha urørt skov i Danmark.
75.000 ha urørt skov skal sikre, at Danmark tager ansvar for at stoppe den såkaldte sjette masseuddøen af arter på jorden, som kloden oplever lige nu.
Det er en situation, hvor arter uddør op mod 1.000 gange hurtigere, end hvad der er naturligt, og det vil vi kunne bidrage til at bremse, hvis vi udlægger mere urørt skov.
Socialdemokratiets mål er, at halvdelen af al statsskov svarende til 55.000 ha skal være udlagt til urørt skov.
Det er enormt ambitiøst, sammenlignet med hvad alle tidligere regeringer har gjort, og også lysår foran, hvad den nuværende regering har præsteret på området.
Når vi udlægger halvdelen af al statsskov til urørt skov, handler det om, at vi også ønsker – og det er jo så årsagen til at vi ikke udlægger det hele – at Danmark bidrager til produktionen af træ, som er et bæredygtigt materiale til produktion af møbler og i byggeriet.
Vi er enige med Alternativet og, tror jeg, resten af oppositionen i, at intentionen i det her forslag er rigtig: Vi skal have mere urørt skov i Danmark.
Carsten Bach (LA), 2019-04-04:
Tak, og tak for ordførerindlægget fra Socialdemokratiet.
Og tak for beskrivelsen.
Igen vil jeg sige, at det er meget fine intentioner, der er i Socialdemokratiets grønne udspil, fra hvornår det nu end er fra.
Der må have været et hensyn, man har taget, siden man kun opnåede at få udlagt knap 500 ha statsskov til urørt skov.
Så hvis ordføreren lige vil forklare, hvad det er for et hensyn, man har taget i perioden fra 2011 til 2015, hvor man havde regeringsmagten.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-04-04:
Jeg synes altid, det er sådan lidt – ynkeligt er måske et hårdt ord, men meget lidt potent – når regeringsordførere står her fem minutter i lukketid og har haft magten og indflydelsen og æren og de store biler og alt, hvad man nu har, når man har siddet i regering 4 år minus 30 sekunder, og så kritiserer Socialdemokratiet for at have gjort noget eller ikke have gjort noget eller have gjort noget andet end det, man selv ønsker, for mere end 4 år siden.
Det vidner ikke om sådan en meget stor selvtillid i forhold til ens eget projekt.
Og man må jo bare sige – og det tænker jeg også at Liberal Alliance går op i, nemlig det her med, hvordan man får mest natur for pengene – at der er bang for the buck i forhold til urørt skov.
Der får vi virkelig meget biodiversitet for pengene.
Carsten Bach (LA), 2019-04-04:
Men jeg fik jo så ikke svar på, hvilke hensyn det var Socialdemokratiet med regeringspartnere tog i 2011 til 2015.
Og jeg kan garantere ordføreren fra Socialdemokratiet om, at jeg føler mig meget potent – bare lige sådan for, at det er på plads.
Det undrer mig bare, hvorfor der ikke skete noget i perioden fra 2011 til 2015.
Hvorfor stemte Socialdemokratiet, hvorfor stemte regeringen ikke for det beslutningsforslag, som blå blok jo fremsatte i sin tid, og som Liberal Alliance faktisk genfremsatte i den korte periode, Liberal Alliance var støtteparti for Venstreregeringen i sin tid, om jo netop at gøre en del, faktisk, af det, som Socialdemokratiet nu gerne vil, altså gøre 20 pct. af statsskovarealet til urørt skov?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-04-04:
Det med det potente skulle naturligvis forstås i overført betydning, og jeg er ked af, hvis jeg trådte på et ømt punkt der.
Det skal jeg beklage.
I forhold til spørgsmålet er det jo sådan, at vi har brug for mere urørt skov i Danmark, og det har vi haft i mange år.
Jeg synes, at regeringen har taget et skridt under det nuværende styre, men jeg synes, det går for langsomt med at udrulle det.
Jeg synes, at ambitionerne er for små.
Men jeg anerkender, at man tager et skridt.
Jeg tror bare, vi har brug for at tage større skridt hurtigere.
Peder Hvelplund (EL), 2019-04-04:
Jeg var bare lidt interesseret i at høre om noget.
Er det i 2020, 2030 eller i 2040, eller hvornår er det?
Nu siger ministeren selv, at det er historisk.
Det er jo rigtigt.
Man kan sige, at regeringen jo brillerer på en forholdsvis billig baggrund, men ret skal være ret: Det er rigtigt, at den her regering har gjort mere i forhold til at udlægge urørt skov, end den tidligere regering har gjort.
Men det er jo stadig væk sådan, at vi har 624.000 ha skov i Danmark, og med regeringens plan, »Naturpakken«, bliver der udlagt samlet 16.700 ha, så vi ender på 19.700 ha i 2065.
Det vil sige, at i 2065 vil 3,2 pct. af skovarealet være udlagt til urørt skov, så det er jo ikke, fordi det er hele skovarealet, der så skal bruges til urørt skov.
Men det betyder jo reelt set, at så vil de vilde dyr og planter om 47 år få 0,3 pct. mere af Danmark at boltre sig på.
Selv om ministeren nu siger, at det er historisk, mener ministeren så alligevel ikke, at der trods alt ville være rum til forbedring i forhold til at sikre mere urørt skov i Danmark?
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
FSC og træindustrien, ja, og jeg har også været i dialog med dem, og jeg ved godt, at der er bekymring derude.
Men sagen er jo, at man ret hurtigt kunne få rigtig mange af de private skove FSC-certificeret, især hvis man lige skubber lidt på den udvikling – og det kunne ministeren måske overveje.
Det er jo ikke sådan, at vi vil lukke ned for tømmerproduktion i Danmark.
Der er jo stadig 80 pct. af skovene tilbage til den tømmerproduktion.
Det, vi bare har brug for, hvis vi spørger forskerne, er jo 75.000 ha.
Vil ministeren starte med at udlægge 75.000 ha af de danske statsskove til biodiversitet?
Mette Abildgaard (KF), 2019-04-04:
Jeg får svært ved på 30 sekunder helt at redegøre for, hvordan vi får rettet op på biodiversiteten.
Men jeg vil sige, at jeg synes, det er en relevant debat at tage i dag, og tak til Alternativet for det.
I Det Konservative Folkeparti gør vi os også tanker i forhold til flere naturreservater, naturnationalparker, og hvad vi kan finde på at kalde det.
Lille Vildmose er et godt eksempel på et naturareal, hvor der faktisk ikke er ret meget beboelse, stort set ikke noget, og hvor man sagtens kunne overveje at lade naturen få større råderet.
Så vi vil godt være med til at diskutere nogle mere naturtunge opsætninger, men det må være med udgangspunkt i noget nyt og ikke i de eksisterende nationalparker.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Jeg har været i en del nationalparker rundtomkring i Europa og også i USA engang og har brugt meget af min ferietid på at være på vandreture i den slags parker.
Og jeg synes, det er ret fantastisk, at man kan tage rundt og man kan forberede sig og læse om nationalparkerne og finde ud af, hvad der er af særlig natur her og her, og opsøge det og få nogle store naturoplevelser.
Det er noget af det, jeg bruger, og som jeg og min familie bruger meget tid på, når vi rejser.
Derfor er det for mig sådan næsten lidt beskæmmende, så jeg, når jeg får besøg og folk spørger, om vi skal se en dansk nationalpark, ikke entydigt kan sige: Ja, lad os tage op i Kongernes Nordsjælland og se det vildeste.
Jeg vil ofte tage dem med ud langs kysterne i Danmark eller til helt særlige punkter, hvor jeg ved der kan være flot udsigt og flot natur.
Der er det, jeg godt kunne tænke mig – når nu vi har udpeget nationalparkerne, og når nu vi har arbejdet med de her nationalparker i en årrække – at vi så sætter os nogle mål, altså at vi siger: Ja, nu har vi udpeget nationalparker, og lad os da så lægge en plan for, at om 2 år sker der det her, og om 3 år det her, og om 4 år det her.
Og samlet set om 10-15 år har vi noget, der virkelig kan siges at være en nationalpark.
Jeg er glad for debatten, for den har jo faktisk vist, at rigtig mange partier er interesseret i at skabe langt mere vild natur i Danmark, og det er jo hovedsagen.
Det er jo det overordnede; det handler om at vende tilbagegangen i biodiversitet til en fremgang.
Og der er så forskellige bud, især fra oppositionspartierne, på, hvordan vi kan skabe mere vild natur, hvor det skal ske henne, på hvilke måder, hvad vi skal kalde det, osv. osv.
Fra regeringspartierne og fra Dansk Folkeparti hører jeg ikke nogen sådan stærk ambition om, at vi skal have meget vildere nationalparker eller meget mere vild natur, og det er selvfølgelig lidt skuffende.
Men jeg vil glæde mig over, at vi trods alt fra hele oppositionssiden har hørt mange forskellige ambitiøse bud på, at vi skal have meget mere vild natur i Danmark.
Så tak for det.
Carsten Bach (LA), 2019-04-04:
Og så vil jeg skynde mig at sige som opfølgning på ordførertalen, at jeg har lidt ondt af hr. Christian Poll, når han så skal have de her gæster med ud og se på de danske nationalparker, for jeg synes da virkelig, det er synd, at man sådan skal have lidt dårlig samvittighed.
Men at det ligefrem skulle, kan man sige afstedkomme, at man er nødt til at fremsætte et beslutningsforslag i Folketingssalen, synes jeg måske er sådan lige at trække den en lille smule.
I andre debatter tidligere på dagen i dag har vi jo også i forbindelse med et andet beslutningsforslag, også stillet af Alternativet, sådan lige været inde og runde noget med økonomi og finansiering.
Nu er jeg jo liberalt folketingsmedlem, og jeg kan godt lide økonomi og finansiering, det gælder også af de ting, vi gør, og jeg har tidligere givet udtryk for, at Alternativet har en hel festparade af alle mulige og umulige gode forslag, men at finansieringen synes jeg det halter en lille smule med.
Før snakkede vi Nordsøen, og der var det adskillige hundrede milliarder kroner, der manglede på bundlinjen et eller andet sted, for at vi kunne få finansieret det.
Her er der nok næppe tale om adskillige hundrede milliarder, og dog, vil jeg sige, og dog, fordi der jo er en hel masse privatejet jord inden for de her nationalparker, som man jo så åbenbart må forstå nu skal omlægges til natur, eller som i hvert fald på en eller anden måde skal beskyttes, og det vil jo afstedkomme, at der er behov for en form for erstatning, men hvor skal finansieringen til det komme fra?
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Det her handler jo om at lægge planer, og det vil jo være fuldstændig individuelt for de forskellige nationalparker, vi har i dag, hvad det er, der er brug for.
forestiller jeg mig.
Det kan også være, at man kan indgå aftaler med lodsejerne om, at man laver en slags ekstensiv drift, at man laver andre aktiviteter, eller at man bytter arealer i nogle jordfordelingsøvelser.
Så på det her tidspunkt og med den struktur, som forslaget har, er det ikke muligt at sætte egentlige beløb på, der spørger vi mere til en proces og en målsætning, som man bør arbejde med i danske nationalparker.
Carsten Bach (LA), 2019-04-04:
Ja, jeg ved godt, at man i Alternativet går meget op i proces, vi skal sidde sammen og alt mulig andet, og ordføreren siger selv, at det er svært at sætte beløb på.
Ja, det er svært at sætte beløb på, men det er også nogle store beløb, vi snakker om her.
Bare lige sådan med et slag på tasken så har Alternativet vel i dag med sine beslutningsforslag brugt et eller andet sted i omegnen af, skal vi gætte, og jeg gætter bare i runde tal, 150-250 mia. kr.; altså 150-250 mia. kr. Kom nu!
Når vi nu bruger vores tid her i Folketingssalen på det her, prøv så bare i det mindste at fortælle mig, hvor bare nogle af pengene skal komme fra?