runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-05:
Jamen hvis en person går ned på Halmtorvet her på Vesterbro i København og søger asyl, og vi siger, at vi ikke vi behandler den asylansøgning, at vi har asylstop, og at vedkommende skal til Kastrup og på et fly og tilbage, så er det eneste sted, vi kan sende sådan en borger hen, til vedkommendes eget land; hvis han var afghaner, ville det være Afghanistan.
Det ville vi ikke kunne, medmindre vi har et modtagecenter, som kræver en forpligtende aftale med Pakistan.
Og det er lige nøjagtig det, vi arbejder på – altså ikke lige specifikt med Pakistan, men med et tredjeland.
Det er lige præcis det, vi gerne vil, men vi kan ikke sende ham tilbage til hans eget land, for så risikerer vi, at han ender i en torturkælder; det er jo det, han hævder at han flygter fra.
Pernille Vermund (NB), 2021-03-05:
Som det fremgår af beslutningsforslaget og bemærkningerne, er det, vi siger, at de mennesker, som skal søge asyl, skal gøre det i nærområderne.
Det bedste er jo, hvis det er så lidt attraktivt at komme herop, at de søger i det første sikre land.
Men skulle de så alligevel begive sig herop, må vi jo, hvis det sker på grænsen, afvise dem, med henvisning til at de står i et sikkert land, eller hvis det sker sådan, som ministeren taler om, altså inden for landets grænser, jamen så må man jo sørge for, at de kommer tilbage og får behandlet deres asylsag i de lejre, som vi synes de skal opholde sig i, hvis de skal have asyl.
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-05:
Jeg synes, at forslaget har den udfordring, det problem, at hvis en person i dag banker på til en politistation og siger, at vedkommende gerne vil søge asyl, så vil vedkommende blive indkvarteret i vores centersystem og få behandlet sin asylansøgning.
Og hvis vedkommende får afslag, vil man for de flestes vedkommende blive udsendt.
Der er masser af problemer med det system, men der er også meget, der fungerer i det system.
Hvis man sagde, at vi havde totalt asylstop, altså at vi nægtede at behandle vedkommendes asylansøgning, så ville vi jo ikke kunne udsende vedkommende til Afghanistan eller Somailia, for vi ville jo ikke vide, om vedkommende var i risiko for forfølgelse, og ingen af os ville ønske at sende en person på et fly, hvis vi risikerede, at han endte i en torturkælder.
Så vi ville risikere store ophobninger af folk, som vi nægtede at få behandlet asylansøgninger på, og som ville skulle leve illegalt i Danmark og arbejde sort på bunden af arbejdsmarkedet, og det tror jeg ikke at der er nogen af os der har en interesse i.
Pernille Vermund (NB), 2021-03-05:
Tak for det.
Det kommer jo nok desværre ikke bag på mig, at regeringen ikke støtter beslutningsforslaget, fordi regeringen jo konsekvent afviser beslutningsforslag fra andre partier, på trods af at der er masser af beslutningsforslagene, som så efterfølgende bliver til lovforslag.
Men lad nu det ligge.
Jeg håber vitterlig, at regeringen mener, hvad regeringen sagde i 2018, nemlig at man skal sætte en stopper for, at man kan søge spontan asyl i Danmark, at asylbehandlingen skal ligge i et land, et tredjeland, som kunne være i et nærområde, og at man ikke længere skal have transporten hen over Middelhavet, op igennem Europa og til Danmark, og at vi dermed kan komme af med også de mennesker, som jo sidder her, har søgt asyl og ikke er berettiget til det, og som vi jo har meget svært ved at komme af med i dag.
Men anerkender ministeren ikke, at når man indfører et stop for, at man kan søge spontan asyl i Danmark, på dansk jord – altså ikke at vi skal opgive retten til, at flygtninge kan få hjælp af os – så vil det begrænse trafikken hertil?
Det fører mig til mit næste spørgsmål.
Man havde simpelt hen i 10 år analyseret de mennesker, som stemte på DF, og så sagde man noget i 2018, som gik på, at man ville løse de her problemer, og hvor står vi så nu?
Har DF tillid til, at problemerne bliver løst, når Socialdemokratiet sidder ved roret?
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-05:
Er der slet ingen grænse?
Sådan hørte jeg det i hvert fald ikke.
Det var, som om alle, der søger asyl, kan komme til Danmark, og det ser jeg faktisk som en umulighed.
Er der slet ingen grænse for hr. Sikandar Siddiques tålmodighed, i forhold til hvor mange der skal komme og ødelægge Danmark med en anden kultur, som ikke er vores?
Det ser jeg ikke som en positiv ting overhovedet, tværtimod.
Nej, det har vi jo desværre ikke, for det er sådan, at det for os er vigtigere, at tingene bliver gjort, end hvem der gør det.
Det betyder så meget for Dansk Folkeparti, og det betyder så meget for mig, at vi får ryddet op i det her, så hvis der er nogen, der virkelig mener hundrede procent, at der skal gøres noget ved det og vil gøre det, så er det fint med mig.
Men det er måske et udtryk for en moderne politik, som det indimellem er svært at følge, at man er så fokuseret på fokusgrupper, som det er helt klart og tydeligt at man har været hos Socialdemokratiet.
Det er smart, men om det er klogt, og om det er godt for danskerne, er jeg ikke helt overbevist om.
Pernille Vermund (NB), 2021-03-05:
Tak for det.
Det er jo simpelt hen faktuelt forkert, når ordføreren siger, at vi ikke er villige til at hjælpe yazidikvinden på flugt eller andre flygtninge.
Det står specifikt i beslutningsforslaget, og det står i bemærkningerne, at vi vil hjælpe der, hvor vi kan hjælpe flest for de midler, vi afsætter, og det er i nærområderne.
Så når ordføreren påstår noget andet, er det faktuelt forkert eller decideret løgn, og det er altså uklædeligt.
Når det er sagt, siger ordføreren, at vi ikke skal undlade at hjælpe i Danmark, fordi vi vil hjælpe flere i nærområderne.
Men faktum er jo, at uanset om man afsætter de midler, som ordføreren vil afsætte, eller de midler, som andre partier vil afsætte, så er midlerne bedst brugt, hvis vi hjælper der, hvor vi kan hjælpe flest for pengene.
For hver person vi hjælper i Danmark, ville vi kunne hjælpe ti i nærområderne.
Det betyder, at omkostningen for at hjælpe den person, som er rejst gennem flere sikre lande for at komme hertil og fortælle sin historie eksempelvis i Aarhus, svarer til at hjælpe ti i nærområdet.
Er det er humant?
Er det ordentligt?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-05:
Tak, formand.
Jeg kunne se, at min ven havde mistet sin arm – den samlede han bare op og løb.
Så hører vi bare en meget høj lyd – vi løber ud, og der ligger mennesker overalt.
Det er mørkt, og strømmen er gået.
Jeg står nok 10 m fra dem og forsøger at se.
Så kan jeg bare høre noget, der hvisler forbi mit øre, og så bliver alt gult for mine øjne.
Dette er ikke en scene fra en amerikansk actionfilm, men en flygtnings fortælling til den lokale avis i Aarhus.
Lad mig gøre det klart, at vi i Frie Grønne altid vil vise empati for og aldrig afvise et menneske, som banker på Danmarks dør for at få hjælp.
Vi i Frie Grønne vil altid hjælpe de mennesker, som er forfulgt på grund af deres race, nationalitet, seksualitet eller politiske holdning.
Vi i Frie Grønne vil altid hjælpe de mennesker, som er flygtet fra tortur eller umenneskelig og nedværdigende behandling.
Og vi i Frie Grønne vil altid værne om de konventioner, som udspringer af de vestlige værdiers tankegods, som har skabt fundamentet for bl.a. retten til at søge spontant asyl.
Har det egentlig ikke altid været en dansk værdi, at Danmark beskytter dem, som søger beskyttelse fra grusomheder?
Retten til at elske den, man vil, retten til at dyrke den religion, man ønsker at dyrke, retten til at have den politiske holdning, man ønsker at have – alle disse værdier er danske værdier, og de mennesker, som risikerer tortur eller fængsel på grund af disse værdier, skal selvfølgelig beskyttes, altid.
Modsat Nye Borgerlige ønsker vi at hjælpe.
Vi ønsker at hjælpe i nærområderne, ja, men vi ønsker også at give beskyttelse til de personer, som kommer op til Danmark og søger asyl.
Det er mennesker, som flygter fra voldtægt, tortur, krig og også af andre grunde.
Det kan være deres tro på de frihedsidealer, som vi i Danmark anser som vores egne.
Ud fra forslagets indhold kan vi i Frie Grønne forstå, at Nye Borgerlige ikke ønsker at hjælpe eksempelvis yazidikvinden, som kommer og banker på Danmarks dør, fordi hun i en årrække er blevet voldtaget og solgt som sexslave af ISIS.
Nye Borgerlige ønsker heller ikke at hjælpe den lille dreng, som er flygtet fra kemiske angreb.
Nye Borgerlige ønsker i det hele taget slet ikke at hjælpe eller leve op til Danmarks internationale forpligtelser.
Danmark skal altid være et foregangsland i forhold til at hjælpe andre mennesker, så vi over for diktatorer og ondskabsfulde styrer statuerer et eksempel og viser, at i Danmark støtter vi de udsatte mennesker.
Vi skal vise verden, at i Danmark lever vi op til internationale forpligtelser.
Så tilbage til nærområderne: I Frie Grønne er vi positive over for, at beskyttelsesbehovet styrkes i nærområderne, men slet ikke på bekostning af retten til asyl – det kan der slet ikke være tale om.
Så er der myten om, at alle flygtninge søger asyl i Europa.
Og ja, Danmark tager et vist ansvar internationalt, men slet ikke stort nok.
Danmark kan sagtens påtage sig et større ansvar for mennesker på flugt.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2021-03-05:
Som jeg forstår det, og det mener jeg også at vores minister blev spurgt om, da vi havde regeringsmagten, er det sådan, at hvis der i fremtiden kommer en situation, som minder om den, der opstod i 2015, kan nødbremsen trækkes, og folk kan dermed få afvist asyl ved grænsen.
Der er det mit indtryk, at det ville man godt kunne.
Det kan være, at jeg helt har misforstået noget.
Men det er da i hvert fald formålet med nødbremsen.
Men vi ønsker at gøre alt, hvad vi kan, for at få et så lavt asyltal som overhovedet muligt.
Pernille Vermund (NB), 2021-03-05:
Jeg håber, at det er af uvidenhed og ikke, at man forsøger at stikke danskerne blår i øjnene, men det fremgår altså af lovens bemærkninger, at den her nødbremse først kan trækkes, når skaden er sket, altså når der er en kritisk tilstand i landet, som gør, at det er betimeligt, hvis man kan sige det sådan.
Og vi har specifikt spurgt ind til det her hos ministeren, og han har bekræftet, at det er sådan, det forholder sig.
Det er jo det, vi ønsker.
Vi ønsker ikke, at vi igen står i den situation, at de først er inde i landet, og at vi derfor ikke kan komme af med dem igen.
Marcus Knuth (KF), 2021-03-05:
Som jeg forstår nødbremsen, giver den netop mulighed for, som vi jo også har gjort nu under corona, og som vi delvis gjorde under flygtningekrisen, at kunne sige, at nu lukker vi f.eks. for færgeoverfarten fra Tyskland eller lukker grænsen og siger, at man skal søge om asyl på den tyske side.
Der er jo ikke noget tal i loven for, hvornår man kan trække i nødbremsen.
Det er i høj grad op til regeringen.
Men muligheden er der jo dermed for at kunne afvise ved grænsen.
Så vi ønsker i høj grad også en mere international dialog om, hvad man kan gøre, for at folk slet ikke vandrer op igennem Europa.
I dag er der jo altså flere og flere ligesindede lande, der heller ikke ønsker, at folk rejser op gennem Europa – jeg tror også, at det gælder Østrigs premierminister, som statsministeren lige har været i Israel med – og vi ser gerne et samarbejde med dem, så folk slet ikke når frem til den danske grænse.
Men vi er glade for, at det var os, der indførte nødbremsen, så vi i hvert fald har det redskab at kunne trække i, hvis det bliver nødvendigt, hvis der kommer en ny flygtningekrise.
Pernille Vermund (NB), 2021-03-05:
Tak for det.
Nu er det jo sådan, at den lov, der er vedtaget om den her nødbremse, indebærer, at man først kan trække i nødbremsen, når skaden er sket, altså når migranterne er i landet.
Det har den siddende udlændinge- og integrationsminister også bekræftet på et møde.
Så er det ikke for sent at trække i nødbremsen?
Det er jo ikke et asylstop.
Det er jo sådan set at sige: Vi erkender, at vi har store problemer i dag, men vi er villige til at lade problemerne fortsætte, indtil skaden er så stor, at vi tør trække den her grænse.
Burde man ikke trække grænsen nu og sige: Vi vil ikke havne i den situation igen?
Marcus Knuth (KF), 2021-03-05:
Det er jo en interessant debat, vi har her.
Flertallet af partierne, nu ikke lige Radikale Venstre, men i hvert fald, som jeg hører det, alle blå partier plus Socialdemokratiet, har jo den opfattelse, at det nuværende asylsystem ikke virker.
Så er det helt store spørgsmål jo: Hvad er det så, vi gør for rent faktisk at få styr på det?
Vi Konservative mener som udgangspunkt, at den måde, man modtager flygtninge på, er gennem FN's kvotesystem.
Det har vi bl.a. været fortalere for, altså at vi skal prioritere nogle af dem, der er allermest forfulgt i verden, de forfulgte kristne og andre religiøse minoriteter.
Det har vi så desværre ikke fået flertal for.
Det siger selvfølgelig sig selv, at vi først ønsker at åbne for kvotesystemet den dag, der er styr på den spontane tilstrømning af asylansøgere og selvfølgelig den overordnede integration i Danmark.
Derudover synes jeg altså også, det er værd at notere, at vi, i hvert fald VLAK-partierne med støtte fra Dansk Folkeparti og noget af tiden fra Socialdemokratiet, rent faktisk gennemførte, jeg tror, det var 114 stramninger i de 4 år, vi havde regeringsmagten.
Det viser jo altså, at de redskaber, vi har i værktøjskassen, virker.
Derudover vil jeg sige i forhold til et absolut asylstop, at det jo også var os, der indførte muligheden for at trække i den såkaldte nødbremse, altså så vi, hvis der kommer mange asylansøgere til på en kort periode, kan sige, at du, hvis du står på den dansk-tyske grænse, ikke kan rejse ind i Danmark, du skal søge asyl på tysk jord.
Nu er det ikke os, der har regeringsmagten, så jeg vil ikke sige, præcis hvor vi Konservative vil sige, at det er nødvendigt at trække i nødbremsen, det er regeringen, der har det ansvar nu.
Der kan jeg bare sige, at jeg inderligt håber, at det ikke bare er et røgslør, regeringen er kommet med med den her historie om et asylbehandlingscenter uden for EU's grænser.
Jeg håber inderligt, at hr. Rasmus Stoklund har ret, når han indikerer, at der måske kan komme en afgørende udvikling, at vi måske kan være i mål med det om et år.
Det er noget, som vi i Konservative vil bakke Socialdemokratiet hundrede procent op i, vi mangler bare at se noget konkret.
Men som sagt er vores ambition, at man ikke skal kunne søge asyl i Danmark, der skal være styr på Europas ydre grænser, og vi er villige til at kigge på yderligere opstramninger, hvis vi kommer tilbage i regeringskontorerne.
I hvert fald vil vi med sikkerhed gerne kigge på at rulle de lempelser tilbage, som Socialdemokratiet allerede er kommet med.
Tak for det.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-05:
Jeg mener ikke, at det kan lade sig gøre i praksis at stoppe spontant asyl, som det er foreslået her, fordi det ville være i strid med internationale konventioner.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-05:
Jeg ved ikke, hvad spørgsmålet var.
Det var mere en tale for forslaget.
Jeg fangede faktisk ikke, hvad spørgsmålet var til mig.
Men så vil jeg bare generelt sige om forslaget og den præmis, der ligger til grund for forslaget, at den anerkender vi ikke i Frie Grønne.
Vi vil gerne have et paradigmeskifte.
Det er imod de danske værdier.
Vi har altid haft en stolt tradition for at hjælpe mennesker uanset hudfarve, religion og seksualitet, og det kæmper Frie Grønne for.
Det er derfor, vi på ingen måder kan støtte op om forslaget, fordi præmissen i forslaget er, at man vil lukke af, at man ikke ønsker flygtninge, at man ikke ønsker mangfoldighed, at man ikke ønsker folk til Danmark.
Den holdning deler vi ikke i Frie Grønne.
Vi er ikke bange for indvandrere.
Vi er ikke bange for det fremmede derude.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-05:
Og jeg gider heller ikke at høre på den udskamning, som fru Pia Kjærsgaard står for.
Jeg vil ikke være med til det.
Jeg vil ikke være med til at udskamme vores borgere, vores medmennesker.
Jeg vil ikke være med til den udskamning, som fru Pia Kjærsgaard har stået i spidsen for de sidste 20 år.
Lad mig starte med igen at angribe præmissen.
Fru Pia Kjærsgaard spørger: Er der ingen grænser for, hvor mange der må komme til Danmark og ødelægge Danmark med deres kultur?
Jeg er ikke enig i præmissen.
Langt de fleste borgere, der er kommet til Danmark, har været en berigelse for det danske samfund.
Langt de fleste borgere, der er kommet hertil, er en integreret del af det danske samfund.
Jeg er ikke enig i præmissen.
Det er det ene.
Det andet er: Nej, selvfølgelig kan Danmark ikke hjælpe hele verden.
Selvfølgelig kan vi ikke hjælpe alle i verden.
Men vi kan hjælpe langt flere end det, vi gør i dag.
Vi kan starte med at tage 500 kvoteflygtninge.
Stod det til Frie Grønne, skulle vi tage 5.000 kvoteflygtninge.
Men at sige, at vi ikke kan hjælpe flere end det, vi gør i dag, er vi ikke enige i i Frie Grønne, og så er vi ikke enige i præmissen om, at det, der kommer udefra, er farligt og ødelægger vores Danmark.
Jeg mener, at det, at man ikke er human, det, at man ikke hjælper sit medmenneske, ødelægger Danmark.
Så svaret på spørgsmålet er: Selvfølgelig kan vi ikke hjælpe alle.
Det, der ødelægger Danmark, er forslag som det her.
Det, der ødelægger Danmark, er, at vi langt hen ad vejen er blevet fremmedfjendske i vores asyl- og udlændingepolitik.
Det ødelægger Danmark.
Hvis det stod til Frie Grønne, skulle vi hjælpe borgere, hvis de kommer hertil, og vi skulle hæve vores ulandsbistand.
Vi skal gøre meget mere, både i nærområderne og her i Danmark.
Det ene udelukker ikke det andet.
er et angreb på de danske værdier.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-05:
Jeg fik ikke svar på spørgsmålet om grænsen i forhold til kulturberigelse, sådan som hr. Sikandar Siddique lægger det ud.
Jeg skal bare nævne et konkret tilfælde.
I øjeblikket er vi ved fuldstændig at få smadret vores forsvar over for coronaen på grund af kulturberigelsen, der rundtomkring i ghettoerne er ved at ødelægge den, fordi de er fuldstændig ligeglade.
Og jeg gider ikke høre på det der med, at så er de buschauffører eller sundhedspersonale.
Det er der mange danskere der også er.
I øvrigt er de fleste af dem arbejdsløse.
Jeg synes, det er rystende, at man kan mene, at vi har en kulturberigelse, i forhold til det, vi har været udsat for, og jeg er fuldstændig modstander af det, hr. Sikandar Siddique lige har stået og plæderet for.
Carl Valentin (SF), 2021-03-05:
Det kommer an på, hvordan det ser ud, når man får det konkretiseret.
Derfor kan jeg ikke svare på det, og derfor har vi heller ikke tænkt os bare at give Socialdemokratiet mandat til at indrette det lige præcis sådan, som de gerne vil gøre det.
Vi skal se noget mere konkret, før vi kan tage stilling til det.
Jeg tænker i virkeligheden, at alle partier burde have den tilgang til det, for man må jo se, hvad det konkret er, før man kan vide, om man bakker op om det.
Pernille Vermund (NB), 2021-03-05:
Socialdemokratiet fremlagde i 2018 deres forslag til et nyt asylsystem, som jo betyder, at folk, der kommer langvejsfra og rejser hertil og formentlig får behandlet deres asylsag i Danmark, skal sendes til en lejr i et tredjeland.
Støtter SF det forslag?
Carl Valentin (SF), 2021-03-05:
Tak for det.
Nye Borgerlige vil gerne afskaffe adgangen til at søge om spontant asyl i Danmark.
Det er et voldsomt og på mange måder problematisk forslag, synes jeg, som på ingen måde bidrager til at sikre et mere retfærdigt asylsystem, men det er jo nok heller ikke det, der er formålet.
Der er ikke nogen grund til, at jeg her fra talerstolen gentager, hvad alle udlændingeordførere fra alle partier har gentaget flere gange i medierne, nemlig at asylsystemet er uretfærdigt, ikke yder tilstrækkelig beskyttelse, finansierer en mafia af menneskesmuglere osv.
Hvad jeg i stedet vil prøve at tale lidt om, er, hvad jeg synes der er for lidt fokus på.
De fleste ynder at bakke op om hjælp i nærområderne.
Det er også nævnt af forslagsstillerne her, hvilket både jeg og SF er meget enige i er en bydende nødvendighed, men jeg har stadig til gode at se, hvad de borgerlige partier så for alvor mener med det.
Derudover synes jeg, at det er beskæmmende, at selv om man har masser af kritik tilovers for et asylsystem baseret på spontant asyl, der med en dybt uhensigtsmæssig incitamentstruktur tilskynder til hasarderede rejser mod Europa, så har man selv modarbejdet det eneste humane og funktionelle alternativ til det spontane asyl, nemlig kvoteflygtningesystemet.
I 30 år har vi belagt den vi danske asylmodtagelse med plastre og uigennemtænkte hovsastramninger.
Jeg erkender, at man ikke kan foretage en reform af det internationale asylsystem i morgen, og derfor har jeg også tålmodighed med regeringen, for så vidt angår etableringen af eksempelvis modtagecentre i tredjelande.
Første skridt på vejen mod et mere retfærdigt asylsystem er i mine øjne altså, at vi tager imod flere kvoteflygtninge fremover, så vi kan genvinde troværdigheden i internationale forhandlinger og skubbe på for et asylsystem, der hjælper de svageste først og ikke koster menneskeliv i Middelhavet.
Men det her forslag kan vi helt bestemt ikke støtte.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-05:
Jamen det vil jeg holde hr. Rasmus Stoklund op på.
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-05:
Først og fremmest tak for komplimenten.
Jeg tager det som en kompliment, for jeg ved, hvor meget fru Pia Kjærsgaard holder af Dansk Folkeparti.
Og jeg vil også sige, at der faktisk er mange, der skriver til mig hver eneste dag, at jeg burde være medlem af Dansk Folkeparti eller Nye Borgerlige – og der er det ikke altid ment som en kompliment, vil jeg til gengæld sige.
Men sådan opfatter jeg det nu, når det bliver sagt af fru Pia Kjærsgaard.
Så vil jeg sige til det her med, at vi har et hav af folk ansat: Ja, vi har jo lige så mange ansatte som alle andre partier her, i forhold til hvor mange mandater man har i Folketinget, men vores politiske holdninger er grundfæstet hos politikerne og i vores bagland.
Vi står fast på den udlændingepolitik, vi har lagt frem, og vi arbejder hver dag på at realisere den.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-05:
Jeg vil sige både-og.
Og jeg vil sige til hr. Rasmus Stoklund, at jeg overhovedet ikke betvivler specielt hr. Rasmus Stoklunds reelle hensigter.
Altså, lad mig sige det ligeud – og det er en kompliment: Jeg tror egentlig, at hr. Rasmus Stoklund er mere DF'er, end han er socialdemokrat – og det er ment pænt.
Så det betvivler jeg på ingen måde overhovedet.
Men der er jo slet ikke ingen tvivl om, og det hører måske en anden diskussion til, at Socialdemokratiet er et parti, som i den grad har et hav af mennesker ansat, et hav af analytikere, et hav af eksperter, som kan gå ind og sige: Hvad er det lige, vi skal slå på dér?
Og jeg synes, det er fint, at det bliver gjort, men jeg må bare vide, om det så er, fordi man egentlig også synes det rigtig meget selv, eller om det er, fordi der er nogle eksperter, der har fortalt en, at det skal man altså mene.
Jeg tvivler ikke på hr. Rasmus Stoklund – det må jeg så sige.
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-05:
Jamen jeg blev mest inspireret til at tage ordet nu, fordi der jo var sådan en drøftelse om Socialdemokratiets arbejde mellem fru Pia Kjærsgaard og fru Pernille Vermund, som jeg ikke kan genkende.
Jeg blev først valgt ved det seneste folketingsvalg, og jeg har jo så været en del af partiets græsrødder og ungdomspolitiske arbejde i mine yngre dage.
Jeg udgav en bog om bl.a. det her emne, der handler om udlændingepolitik, i 2016, og jeg har, lige så længe jeg har været aktiv i Socialdemokratiet, argumenteret for, at vi skulle stramme vores udlændingepolitik gevaldigt op.
Jeg var kun glad for, at vores formand, da hun trådte til, jo også havde den ambition, og at hun gik i gang med det arbejde.
Og at reducere vores udlændingepolitik til et eller andet, som nogle i en fokusgruppe har fortalt os, synes jeg simpelt hen er urimeligt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-05:
Hvilket så gør, at det heller ikke kan lade sig gøre, at man fordeler flygtninge.
Så lad være med den politik fremover, for det kan ikke lade sig gøre.
Og jeg vil gerne bede hr. Kristian Hegaard om at trække tilbage, at nogen partier overhovedet fremsætter forslag i Folketinget, som er ulovlige.
For det er der ingen partier, der gør.
Der sidder altså et rigtig fornuftigt Lovkontor, som kontrollerer sådan nogle ting.