runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Liltorp (M), 2023-05-16:
Tak for ordet.
I Moderaterne ser vi meget positivt på det europæiske samarbejde, og vi ønsker, at samarbejdet kommer til at inkludere endnu flere nationer end i dag.
Det er som bekendt et privilegie at være medlem af EU, og derfor er det selvfølgelig ikke alle lande, der kan blive optaget.
Ansøgerlande skal sikre demokrati, retssikkerhed og menneskerettigheder, og det enkelte land skal have en fungerende markedsøkonomi.
Og vi skal ikke slække på disse krav.
At man som udgangspunkt skulle blive forhindret i at blive optaget, fordi størstedelen af befolkningen ser sig selv som muslimer, ser vi til gengæld ikke som et rationelt kriterie.
Vi går nemlig ind for fuld trosfrihed og mener ikke, at ens religion eller mangel på samme skal føre til forskelsbehandling, så længe man respekterer de demokratiske spilleregler og menneskerettighederne.
Jeg kan fornemme på forslaget, at Dansk Folkeparti er meget bekymret for religiøs ekstremisme, og det kan man jo godt forstå – det tror jeg vi alle sammen er – og især religiøs ekstremisme, der munder ud i voldelige handlinger.
Derfor har Dansk Folkeparti også i beslutningsforslaget opgjort antallet af personer, der har tilsluttet sig Islamisk Stat.
Det syntes jeg i virkeligheden var meget spændende, så jeg satte mig også selv til regnemaskinen og regnede ud, hvor stor en andel af befolkningen i de respektive lande det udgjorde.
Og jeg håber, det kan betrygge, at dem, der har tilsluttet sig Islamisk Stat, udgør under 0,01 pct., hvilket også betyder, at 99,99 pct. af befolkningerne i de respektive lande ikke har den slags religiøse tendenser.
Vi mener, at stærke internationale fællesskaber som EU er den bedste måde at forsøge at styrke vores værdier, og det er derfor, vi hellere vil arbejde på at udvide medlemskredsen, altså gå i den modsatte retning af, hvad Dansk Folkeparti foreslår.
Så derfor støtter vi ikke op om beslutningsforslaget.
Umiddelbart kan jeg ikke forestille mig det, for det er ligesom det, der er baggrunden for at blive optaget i EU, altså at man lever op til de her kriterier og er et europæisk land, så nej.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-16:
Jeg ved ikke, om jeg deler eller ikke deler ordførerens historieforståelse af Balkan, men det, der jo skaber de etniske konflikter, er den muslimske indvandring i det 12. århundrede, som først bliver bremset i 1683 ved Wiens porte.
Men det, jeg kunne tænke mig at spørge ordføreren om i relation til netop tyrkerne, er, om Tyrkiet ud over Konstantinopel er et europæisk land?
Søren Søndergaard (EL), 2023-05-16:
Nu var der ikke nogen særlig muslimsk indvandring på Balkan.
Altså det, der skete, var jo, at det osmanniske rige var interesseret i, at skolelærere og administrationsfolk, der boede der i forvejen, konverterede til islam.
Og derfor ser vi jo også den fantastiske situation, at det i Bosnien var de bedst uddannede, der i gamle dage tilhørte den muslimske tro, hvorimod landbefolkningen i højere grad er ortodoks domineret.
Men ja, Konstantinopel og den del af Tyrkiet, der ligger i Europa, er selvfølgelig europæisk – det er klart.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-16:
Man fristes jo til at sige: Hvor i alverden kom de så fra, hvis ikke de indvandrede?
Altså, halvdelen af Spanien var en muslimsk indtil Granada, og man blev presset tilbage.
Hele Balkan blev islamiseret op igennem det 12. og 13. århundrede, og det er jo netop de tråde herfra, der skaber de etniske konflikter i dag.
Men mener hr. Søren Søndergaard også, at Konstantinopel og de 2 pct. af geografien i Tyrkiet sådan i kulturel forstand er europæisk?
Søren Søndergaard (EL), 2023-05-16:
Altså, danskerne var ikke kristne i 600-tallet eller 700-tallet, og vi blev ikke kristne, fordi der kom en kristen indvandring – det gjorde vi ikke.
Der kom en kristen indflydelse, som betød, at man gjorde danerne/danskerne til kristne, og det er jo noget fuldstændig andet.
Altså, den idé om, at dem, der bor på Balkan, udgør forskellige folk, er efter min mening fuldstændig forkert.
Men jeg kan bekræfte, at Konstantinopel er europæisk, ja.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-16:
Tak for det.
Hvis EU og Danmark var på en datingapp, var der brug for at opdatere vores profil, for der er flere og flere lande ude i verden, der swiper forbi os – som jeg kan forstå det hedder – når de leder efter nye partnere.
I stedet vælger de andre partnere: Rusland, Kina, Brasilien, Indien.
I en usikker og en ulige verden, hvor magtforholdene er under hastig forandring, er der brug for, at vi i EU og Danmark skaber ligeværdige og stærkere partnerskaber.
Det er budskabet i den nye udenrigspolitiske strategi, og det budskab bakker vi op om.
Og for EU er et af vores afgørende redskaber til at skabe ligeværdige og stærke partnerskaber at fastholde en aktiv og ambitiøs udvidelsesdagsorden.
I alt for mange år har udvidelsesdagsordenen været svækket og underprioriteret, og det skal vi lave om på.
Gør vi det, vil det styrke Europa, og det vil skabe stabilitet og sammenhold i Europa.
Det gælder også for lande med store muslimske befolkningsgrupper.
Vi håber i Radikale Venstre, at kandidatlandene Tyrkiet og Albanien en dag bliver medlem af EU, helt som vi gerne så, at både Kosovo og Bosnien-Hercegovina, når de er klar til det, får status som kandidatlande og på sigt kommer med i vores europæiske fællesskab.
Der er vi ikke endnu.
De kan ikke leve op til Københavnskriterierne, og dem står vi fast på, med de stabile institutioner, demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne, respekten for og beskyttelsen af mindretallene.
Men der står ikke religion i Københavnskriterierne.
Men det, vi gerne så, var et stærkere europæisk og dansk engagement for at hjælpe landene på vej mod det europæiske fællesskab.
Det er det med, at vi skal opdatere vores profil gennem stærkere samarbejde om udvikling, gennem bedre handelsaftaler og investeringsaftaler, styrket dialog og udveksling, ikke mindst af unge.
Så vi skal engagere os i vores nabolande og støtte deres vej mod EU, og vi skal engagere os i verden gennem stærkere og mere ligeværdige partnerskaber.
Vi støtter ikke forslaget.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-16:
Tak for det.
Tidligere hørte jeg også ordføreren være fortaler for Tyrkiet, og det vil jeg godt lige bore lidt i.
Jeg kan forstå, at Radikale Venstre mener, at Tyrkiet skal optages.
Er det så, mens de stadig væk siger, at svenskerne ikke må komme med i NATO?
Så mener Radikale, at Tyrkiet skal med – landet, som i en krisetid i Europa siger, at svenskerne ikke må komme med i NATO?
Det skal jeg bare lige have opklaret.
Det er det, jeg hører, og det er vel helt korrekt hørt, er det ikke det?
Søren Søndergaard (EL), 2023-05-16:
Jeg tror ikke, jeg skal tale voldsomt længe.
Hvis nogen ønsker at være medlem af Den Europæiske Union, synes vi fra Enhedslistens side, at der er tre kriterier, man skal opfylde: Det ene er, at man er et europæisk land, eller at man i hvert fald er delvis placeret i Europa; det andet er, at man træffer beslutningen på demokratisk vis; og det tredje er, at man opfylder de kriterier, som eksisterer, for at blive medlem.
Det er sådan set det.
Og ingen af de tre kriterier afgøres af religion.
Så kan vi være enige i, at der er et problem, hvis man har optaget lande, og så ikke kan få dem ud igen.
Gode, kristne lande, som overtræder værdierne i EU.
Pokkers også, at man har fået skabt et regelsæt i EU, der gør, at man ikke kan smide dem ud.
Så vi vil da meget gerne snakke med forslagsstillerne om at fremlægge nogle forslag, der handler om, hvordan man mere enkelt og bedre kan få smidt lande ud af EU, der ikke lever op til de kriterier, som der er.
Så må jeg i øvrigt sige, at jeg på et vist punkt finder forslaget en lille smule underligt.
Altså, hvis vi tager et af de lande, som nævnes, nemlig Bosnien-Hercegovina, som det hed i gamle dage, og lad os ikke tage historien – den vil jeg meget gerne komme ind på, også ud fra personlige erfaringer – men bare tage den seneste udvikling, de seneste år, hvem er det så, der er fanatikerne i Bosnien?
Hvem er det, der forhindrer landet i at fungere?
Det er de gode, kristne, ortodokse, serbiske nationalister, og det er de gode, kristne, katolske nationalister.
Det er dem, der gang på gang har forhindret det land i at fungere, gang på gang har forhindret fremskridt, gang på gang har sat sig op imod vælgernes vilje og har sat sig op imod, at demokratiet kom til at fungere i Bosnien-Hercegovina – de ortodokse kristne, de katolske kristne.
Er det så, fordi vi skal gå imod alle, der er katolske kristne, eller ortodokse kristne?
Ikke set ud fra mit perspektiv.
Altså, jeg bedømmer folk på, hvad de gør, og ikke på, hvad de måtte have af ideologi eller tro eller overtro eller hvad som helst – det er for mig ganske uvedkommende.
Men på den baggrund er det klart, at vi kan ikke støtte forslaget.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-16:
Hvis hr. Kim Edberg Andersen havde hørt endnu bedre efter, ville han have bemærket, at jeg klart understregede, at Tyrkiet jo ikke lever op til Københavnskriterierne – det tror jeg stort alle ordførere på talerstolen indtil nu har været meget enige om – og derfor ikke for tiden er i nærheden af at kunne blive medlem af EU.
Men hvis du spørger, om Radikale Venstre gerne så Tyrkiet blive medlem af EU, hvis du spørger, om vi gerne ser, at vi engagerer os stærkere med EU i et forsøg på at få dem til at bevæge sig imod EU, er svaret ja.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-16:
Dem, der stemmer på mig, har det helt okay med, at jeg bliver lidt træt, når De Radikale står på talerstolen og ikke hører fuldstændig hundrede procent efter.
Men hvis de nu overholder Københavnskriterierne, var det fint, så skulle de være medlem af EU, på trods af at det er et land, der rent faktuelt sikrer, at svenskerne ikke kan blive en del af NATO.
Kan ordføreren ikke høre, at det er meget vildt?
Men det synes man er ok, Tyrkiet skal med i EU, og så må svenskerne sejle deres egen sø, bare Tyrkiet overholder Københavnskriterierne.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-16:
Jeg er ked af at høre, at hr. Kim Edberg Andersen er træt, og især når Radikale Venstre er på talerstolen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-05-16:
Tak for det.
Nu har jeg siddet lidt oppe på mit kontor og arbejdet, mens man jo kan følge, hvad der sker i Folketingssalen, og nu er det så lige hr. Christian Friis Bach, det kommer til at gå ud over.
Men jeg vil godt høre noget, for jeg har hørt hele tiden, at religion ikke spillede nogen rolle; det var slet ikke det, vi drøftede.
Jo, det synes jeg faktisk det er.
Altså, hvis man ikke synes, at det her forslag er fornuftigt, og ikke stemmer for det, er det jo, fordi man i virkeligheden mener, at man bare kan lukke millioner af muslimer ind i EU med den adgang, der så er til de øvrige lande.
Så lad os da bare sige, hvor vi er: Jo, religion spiller en rolle, naturligvis.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-16:
Jeg udtalte mig ikke i min tale om, hvad fru Pia Kjærsgaard mente eller mener.
Jeg udtalte mig om, hvad Radikale Venstre mener, og vi mener ikke, at religion spiller en rolle for, hvorvidt lande kan tilslutte sig at blive medlem af EU.
Det gør det ikke, og der står ikke noget om religion i Københavnskriterierne.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-05-16:
Næh, men derfor kan man jo godt have en holdning.
Derfor kan man jo godt have en holdning til først og fremmest Tyrkiet, altså, at man pludselig skulle give adgang til et land med så mange muslimer.
Jeg synes: Lad os dog spille med åbne kort.
Det er sådan set bare det, jeg forsøger her.
Jeg angriber ikke hr. Christian Friis Bach for noget – jeg forstod ikke rigtigt, hvad det var omkring mig – men jeg siger bare: Det er da et spørgsmål, som man kan forholde sig til, og hvor jeg klart medgiver, at jeg og Dansk Folkeparti bestemt synes, at det spiller en rolle.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-16:
Det eneste, jeg sagde, var, at jeg fuldt respekterer fru Pia Kjærsgaards holdning.
Jeg har ikke udtalt mig om fru Pia Kjærsgaards holdning.
For ved at udvide EU til at rumme endnu flere lande kan vi skabe stabilitet og sammenhold i Europa.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-16:
Tak for det, og tak for en tale, der jo på formfuldendt vis forklarede Københavnskriterierne.
Men jeg synes ikke, at ordføreren i modsætning til andre ordførere sagde så meget om det begreb, der det seneste år også er begyndt at indsnige sig i debatten om udvidelse, nemlig absorptionskapacitet, altså at et land også skal passe ind.
Er det en bevidst undladelsessynd så at sige, altså at man i Radikale Venstre slet ikke mener, der er en grænse for, hvad EU kan optage, at det kun handler om, at et land på et givent tidspunkt overholder de såkaldte Københavnskriterier, og at der principielt slet ikke er nogen europæiske lande, der enten qua sin historie eller størrelse allerede derfor skal afvises som EU-medlem?
Mette Abildgaard (KF), 2023-05-16:
Som mange andre ordførere også har været inde på, har Tyrkiet bevæget sig i den forkerte retning, og det tror jeg der er mange der har set på med meget stor frustration.
Man kan spørge sig selv, hvordan det var gået, hvis ikke man havde været kandidatland.
Det er der ikke nogen af os der ved.
Men det er klart, at EU ikke på nogen måde skal inkludere Tyrkiet, såfremt man ikke opfylder grundlæggende kriterier.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-16:
Frygter ordføreren ikke, at man i virkeligheden kommer til at holde nogle af de her lande for nar, altså hvis det er sådan, at man indleder optagelsesprocesser, som så kan trække ganske langt ud – det er snart 40 år siden, at Tyrkiet, som ordføreren nævner, ansøgte – men at det så i virkeligheden ikke bliver til noget?
Ville det egentlig ikke være mere reelt i forhold til de her lande, hvor vi kan se, at der er en så uoverstigelig stor forskel mellem det, de kommer fra, og det, vi kommer fra, at man simpelt hen bare sagde, at det er en bro, der ikke rækker, at der er for langt, og at vi derfor skal finde en anden måde at samarbejde på?
Ville det ikke være mere reelt?
Altså, hvorfor ikke bare gøre det og så støtte det her forslag?
Charlotte Munch (DD), 2023-05-16:
Det kan sagtens være, at det er det, man når frem til, men igen må det bero på en vurdering af hvert enkelt land.
Alexander Ryle (LA), 2023-05-16:
I EU har vi allerede i dag nogle ret strenge kriterier, som man som ansøgerland skal leve op til, hvis man vil være en del af Det Europæiske Fællesskab.
Som udenrigsministeren og flere ordførere allerede har været inde på, er det de såkaldte Københavnskriterier, som stiller krav til demokrati, retsstat, menneskerettigheder, markedsøkonomi m.v. I Liberal Alliance støtter vi op om en meritbaseret tilgang til EU's udvidelse, og når vi ikke mener, at et land som f.eks. Tyrkiet skal være medlem af EU, så skyldes det, at de har enorme problemer med at leve op til netop Københavnskriterierne.
Faktisk har landet de seneste årtier bevæget sig længere væk fra EU og de værdier om demokrati, ytringsfrihed, retsstat osv., som vi værdsætter rigtig højt i Europa.
Men landets religiøse sammensætning spiller ikke ind i den sammenhæng.
Dermed ikke sagt, at vi så bare skal optage alle lande, der opfylder Københavnskriterierne; det skal vi selvfølgelig ikke.
Det skal give mening både geografisk, geopolitisk og i forhold til de værdier, som vi har valgt at basere os på i EU.
Lige nu pågår diskussionen om udvidelsen af EU med f.eks. Ukraine.
Den diskussion udspringer af et ønske om at knytte landet tættere på EU set i lyset af Ruslands angrebskrig, men også fordi vi på mange måder deler et værdifællesskab og et politisk fællesskab med ukrainerne.
For mig at se
kan der ikke være nogen tvivl om, at Ukraine hører til i Europa.
Men Ukraine vil, som det ser ud lige nu, også have svært ved at leve op til Københavnskriterierne, bl.a. på grund af omfattende korruption, og derfor står deres medlemskab jo heller ikke lige for døren.
Men igen handler det ikke om religion.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-16:
Det var i forhold til moderne tyrkisk historie, bare fra første verdenskrigs afslutning og frem.
Der mener hr. Alexander Ryle slet ikke, at islam har spillet nogen rolle?
Har det intet med islam at gøre, at Atatürk f.eks. siger, at der kun er én civilisation, nemlig den vestlige; at man overgår fra det arabiske til det latinske alfabet; og at man indfører en sekularisering af lovgivningen osv.?
Alexander Ryle (LA), 2023-05-16:
Det, som jeg ønsker at påpege her, er, at det ikke skal være et krav, at en bestemt religion står stærkest i et land, for at de kan blive medlem af Den Europæiske Union.
Det skal være, at de lever op til de konkrete kriterier, som vi er blevet enige om.
Så kan det godt være, at der historisk har været nogle udviklinger i et land, som har at gøre med den religion, som har stået stærkest i landet op igennem historien.
Men jeg går ikke så meget op i landets religion; jeg går op i, om de konkret lever op til de kriterier, vi er blevet enige om.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-16:
I forhold til Tyrkiet mener jeg at udenrigsministeren var meget afvisende over for Tyrkiets perspektiver i EU, men man kan sige, at der jo måske er lande i EU, der i dag ville finde det svært at leve fuldt op til Københavnskriterierne, hvis de skulle tilbage og stå i køen for at komme ind.
Og det er ikke for at være meget pragmatisk, men ser udenrigsministeren ikke et perspektiv i at knytte Tyrkiet langt tættere til EU i den verden, vi står i, og den sikkerhedspolitiske situation, vi har?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-16:
Så tror jeg, at hr. Alexander Ryle vil få et meget, meget fattigt forhold til historien.
For der er da ikke nogen stærkere markør i noget land end netop forholdet til religionen.
Altså, hvorfor tror hr. Alexander Ryle, at det er i den vestlige, kristne verden, at sekulariseringen er slået igennem, og at kvindernes rettigheder i dag blomstrer, mens det i den muslimske verden er middelalderens værdier, der stadig råder?
Hvis han lukker øjnene for religionens betydning, også her i hverdagen, tror jeg, at hr. Alexander Ryle vil gå glip af mange indsigter.
Alexander Ryle (LA), 2023-05-16:
Vi kan godt have en lang historisk debat her i salen.
Jeg tager bare udgangspunkt i det konkrete forslag, som ordføreren har fremsat, og vi er bare ikke enige i, at religion skal være afgørende for et EU-medlemskab.
Så er den egentlig ikke så meget længere for mit vedkommende i dag.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-16:
Jeg synes, argumentationen fra Liberal Alliance bliver sådan lidt overfladisk, og mit spørgsmål er ret simpelt: Anerkender Liberal Alliance, at religion er noget, som har betydning for, hvilke værdisæt og normer mange mennesker opdrages til og med, og anerkender Liberal Alliance, at religion kan være en problemstilling, som kan ramme andre lande, hvis der nu kommer rigtig mange fra én religion?
Vi kan tage Danmark som eksempel: Hvis der nu kom rigtig mange muslimer til Danmark, ville Liberal Alliance så anerkende, at der kom religiøse problemer med?
Alexander Ryle (LA), 2023-05-16:
Jeg tror godt, man kan praktisere sin religion, uden at det betyder, at man ikke lever op til et lands lovgivning.
Jeg er ikke overbevist om, at religion nødvendigvis er et problem, men det er jo klart, at nogle lande, som f.eks. har en muslimsk religion, ikke står lige for at kunne blive medlem af EU, fordi de også har problemer med at leve op til de kriterier, vi har om demokrati, retsstat, menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal.
Og det må være det, der er det afgørende, og ikke nødvendigvis religionen i sig selv.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-16:
Anerkender Liberal Alliance så, at for at islam skal være til stede i et land, kræver det, at det er et muslimsk land, og anerkender Liberal Alliance så også, at hvis vi inkluderer de her muslimske lande, inkluderer vi dermed også mennesker, hvor der er mulighed for, at de er islamiseret?
Og hvordan vil Liberal Alliance, når de her lande er blevet gjort til EU-lande, så sikre, at de mennesker ikke kommer til Danmark?
Alexander Ryle (LA), 2023-05-16:
Hvis et land er en del af EU, har indbyggerne jo fri bevægelighed som en del af Schengenreglerne.
Det synes jeg på mange måder er en god ting.
Jeg kunne pege på rigtig mange fordele ved, at vi får mere migration til Danmark.
F.eks. står vi over for problemer på arbejdsmarkedet inden for en række sektorer, hvor vi har brug for arbejdskraft.
Så jeg kan se rigtig mange fordele ved, at der kommer flere udlændinge til Danmark.
Men landene skal selvfølgelig leve op til de kriterier, der er, for at blive medlem af EU.
Mette Abildgaard (KF), 2023-05-16:
Jeg er vikar i dag for vores EU-ordfører, hr. Niels Flemming Hansen, som desværre ikke har mulighed for at være til stede i salen i dag.
Som adskillige ordførere og naturligvis også udenrigsministeren har været inde på inden mig, er der helt grundlæggende kriterier, man som land skal leve op til for at blive en del af vores europæiske fællesskab i EU, nemlig Københavnskriterierne.
Det er politiske kriterier, der handler om, at man skal have stabile institutioner, man skal garantere demokrati, man skal sikre mindretalsbeskyttelse, menneskerettigheder, retsstatsprincipper osv.
Der er en række økonomiske kriterier, som jo grundlæggende handler om, at man skal have en velfungerende markedsøkonomi, og så er der nogle administrative og institutionelle krav, som man naturligvis også skal leve op til, eksempelvis at man helt fundamentalt er i stand til at gennemføre og implementere gældende EU-ret.
Det giver mening, at såfremt man ikke er i stand til det, kan man naturligvis ikke være en del af et forpligtende fællesskab, som EU er.
Vi bakker op om de her kriterier.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-16:
Jeg ved godt, at ordføreren ikke er EU-ordfører, og derfor skal jeg bare helt kort bede om en be- eller afkræftelse af, om Det Konservative Folkeparti stadig væk synes, at det er en god idé at have Tyrkiet som kandidatland til EU.
Mette Abildgaard (KF), 2023-05-16:
Jeg synes i virkeligheden, at udenrigsministeren formulerede det meget klogt forstået på den måde, at det er svært at se det Tyrkiet, vi kender i dag, blive en del af EU.
Men der kan være mange fordele ved, at landet stadig væk har det at stræbe efter, og så må udviklingen jo vise, om det også fortsat skal være berettiget til at være kandidatland.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-16:
Kan ordføreren bare lige nævne et eller to gode eksempler på noget, som har rykket Tyrkiet i en positiv retning, siden landet blev godkendt som kandidat?
Charlotte Munch (DD), 2023-05-16:
Ja, vi har en holdning om, at man ser på det til den tid.
Vi ønsker, at man ser på landene individuelt og vurderer dem ud fra det.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-16:
Nu er det jo heldigvis ikke kun Dansk Folkeparti, der har den opfattelse, at vi har et snævert forbund med kristendommen og hele den livsform, som vi i hvert fald i vores del af verden kender.
Jeg husker da tilbage for 20 år siden, at der, da man skrev det, der så blev Lissabontraktaten, var en hel stribe lande, der gjorde synspunktet gældende, også på regeringsniveau.
Og især i forhold til Tyrkiet undrer jeg mig over, at udenrigsministeren ikke har en lidt mere skeptisk tilgang.
Hvad er det for et Tyrkiet, han forestiller sig en dag skal optages i EU?
Vi har jo sådan set været igennem hele udviklingen – fra Atatürk forsøgte at sekularisere landet og til det, vi har i dag med Erdogan, der drømmer om en eller anden form for kalifatstat.
Så hvad er det, udenrigsministeren mener Tyrkiet skal bevæge sig i retning af, og kan han overhovedet ikke se, at islam spiller en rolle?