runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2022-04-19:
Jeg skal være den sidste, der står og er imod, at man rejser debatter eller undersøger ting eller får second opinions eller parlamentarisk kontrol med den regering, der sidder nu – måske særlig den, der sidder nu, fordi der har været noget slinger på andre fronter; jeg kan bare nævne minksagen, men det tager vi en anden gang.
Så selvfølgelig er det fint nok.
Jeg hører bare nogen i dag sige tingene på en måde, som om man ved alt om, hvad der er sket inde i de der rum ovre hos redaktørerne, administrerende direktører, eller hvad de nu er, men det ved vi jo dybest set ikke, og vi har svært ved at vide det, ikke?
Vi ved ikke ret meget om det.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-04-19:
Nej, det gør vi jo ikke, men vi ved jo, hvad de pågældende selv har sagt om de møder, og hvordan de pågældende selv har oplevet det.
Men det var nu ikke baggrunden for, at jeg bad om ordet.
Jeg ville egentlig bare spørge, hvorfor Dansk Folkeparti ikke har ønsket at være med på det fælles forslag til vedtagelse.
Peter Skaarup (DF), 2022-04-19:
Det kan jeg godt sige.
Der har – det ved ordføreren også – været sendt en række udkast rundt, og jeg synes, at der, hver gang jeg har set et udkast, på den ene eller anden måde mellem linjerne har stået, at PET er trælse, de er svære at danse med, de er tunge at danse med, og det, de har gjort, er forkert.
Det har stået mellem linjerne.
Nu er vi nået frem til noget, som vi ikke sådan er medforslagsstillere på – jeg vil ikke udelukke, at vi kan støtte det – men tankegangen i det er jo, at Kontroludvalget og partilederne skal informeres om den her sag.
Vi er ikke i en situation, hvor vi kan konstatere, at det ikke allerede er sket.
Flere partier herinde er ikke medlem af Kontroludvalget, men det er Dansk Folkeparti tilfældigvis, men der er jo tavshedspligt om, hvad der foregår.
At komme med et forslag til vedtagelse i dag, hvor vi ligesom forudskikker, at de ikke er blevet orienteret, er jo egentlig ikke det, vi er sat i verden for.
Christian Juhl (EL), 2022-04-19:
Det kommer næsten til at lyde, som om jo færre spørgsmål man stiller til efterretningstjenesten, des bedre.
Jeg mener, når man i et åbent samfund beslutter, at man er nødt til at have en efterretningstjeneste, der har en vis form for lukkethed – i Danmarks tilfælde en stor form for lukkethed, tyder det på – er det så ikke rigtigt at sige, at hvis der forekommer noget atypisk, så skal vi selvfølgelig som politikere også være nogenlunde sikre på, at det ikke går helt galt?
Altså, jeg mener, efterretningstjenester overalt i verden er omgærdet af myter, men der er også mange historier om, at man har brugt sin lukkethed til en slags magtfuldkommenhed, og derfor er det vel vores pligt som politikere til enhver tid at sige: Enhver tvivl skal vi selvfølgelig få renset væk, sådan at vi har hundrede procent tillid til vores efterretningstjenester, for det har vi brug for.
Peter Skaarup (DF), 2022-04-19:
Det er muligt, at hr. Christian Juhl har det sådan, at når vi hører om, at der foregår noget atypisk fra efterretningstjenesterne side, så skal vi nødvendigvis spørge til det, og så skal vi have alle facts på bordet og måske også lidt mere end det, men sådan har vi det ikke i Dansk Folkeparti.
Altså, vi har meget stor tillid til vores myndigheder, ikke mindst politiet, Politiets Efterretningstjeneste og Forsvarets Efterretningstjeneste, og vi har også en tro på, at de medarbejdere gør deres yderste og deres bedste for at beskytte os alle sammen mod terror, mod ondskab udeomkring i verden.
Så vi skal have stor tiltro til dem, men det betyder jo ikke nødvendigvis, at vi ikke kan stille spørgsmål til ting og sager, der foregår.
Sådan må det være i et demokratisk samfund.
Så på den måde er vi selvfølgelig enige, men når der går inflationen i at sætte spørgsmålstegn ved næsten alt, hvad politiet og Politiets Efterretningstjeneste foretager sig, så er det ikke noget, vi er med på, og det synes jeg nogle gange at Enhedslisten er alt, alt for voldsomme med at gøre.
Christian Juhl (EL), 2022-04-19:
Nu kan jeg godt nøjes med fakta, det er der ikke nogen problemer i for mig, og jeg behøver heller ikke at have alle fakta, men jeg synes, at når det gælder statslige institutioner af enhver art – det kan dreje sig om mennesker, der passer på vores børn, og det kan dreje sig om politiet, forsvaret, efterretningstjenesten eller forskningsenheder – så har vi som politikere formelt set et ansvar for, at det kører ordentligt.
Det er jo sådan set det, vi er valgt til, og det er derfor, vi stemmer for eller imod forskellige forslag.
Derfor synes jeg da i hvert fald, hvis det ser mærkeligt ud, og hvis nogen føler sig intimideret, uanset om det vedrører dem, der har med børn at gøre, pressen eller andre, at vi har en pligt til at kunne svare rimelig sikkert ja eller nej til, at tingene er i orden.
Peter Skaarup (DF), 2022-04-19:
Ja, jeg er fuldstændig enig, når det gælder 99,9 pct. af de forskellige institutioner, som hr. Christian Juhl gerne vil udøve parlamentarisk kontrol med, men lige nøjagtig når det gælder vores efterretningstjenester, så er der det lille men, at skal de have nogen som helst mulighed for at finde ud af, hvem det er, der truer os, så skal dem, der truer os, jo ikke vide, at der bliver holdt øje med dem, vel?
Det er der, jeg synes, at kæden nogle gange hopper af hos Enhedslisten, altså hvor man går alt for langt i kritikken, hudfletningen og mistænkeliggørelsen af PET og politiet.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-19:
De er vores sikkerhed og tryghed, i forhold til at vi kan leve og ytre os frit, og det gælder også sikkerheden for mediernes ytringsfrihed og pressefriheden.
Sagen, som vi debatterer i dag, er af gode grunde omgærdet af en høj grad af fortrolighed.
At tage politisk stilling til den konkrete sag uden at have været til stede ved møderne mellem medier og efterretningstjeneste bliver let enten en spekulativ eller en meget principiel debat om balancen mellem pressefriheden på den ene side og efterretningstjenesternes mulighed for at passe på Danmark på den anden side.
Jeg er derfor glad for, at ministeren har indvilliget i fortroligt at informere partiledere og Kontroludvalget, og jeg ser frem til den orientering.
Med de ord skal jeg sige, at Nye Borgerlige bakker op om den fælles vedtagelsestekst, som blev oplæst af Venstres ordfører, hr. Jan E. Jørgensen.
Og jeg skulle også hilse fra Radikale Venstre, som desværre ikke kunne være her i dag, og sige, at de også bakker op om det.
Christian Juhl (EL), 2022-04-19:
Det sidste har jeg tænkt meget på, fordi jeg har beskæftiget mig en del med Thulesagen, hvor et amerikansk fly med brintbomber nødlandede og den ene af bomberne forsvandt, eller man fandt den i hvert fald ikke.
Og en dansk journalist arbejdede i årevis på de historier.
Man spurgte, om han var begyndt at blive småskør, og man sagde, at nu måtte han snart se at stoppe, og at der ikke var noget i den historie.
Det varede, indtil han tog til USA og besøgte efterretningstjenestens arkiver derovre, hvor de glad og åbent sagde: Nå, men det er jo en gammel sag, vi ruller lige rullebordet frem med alle akterne, og du må sidde her ved skrivebordet, og du må tage din computer og fotografiapparat frem.
Den sag viste det sig senere var meget mere vidtgående, fordi der var en dansk statsminister, som rent faktisk havde løjet eller i hvert fald hemmeligholdt nogle spørgsmål, som var politiske, for Folketinget.
Og der tænkte jeg: Gad vide, hvornår åbenheden er farlig, og hvornår åbenheden på de der områder faktisk er en fordel og giver tryghed?
Det har jeg ikke rigtig selv kunnet finde ud af, men hvad er ordførerens bud på det?
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-19:
Det, der bekymrer os i Frie Grønne, er, at vi ser en udvikling, som vi mener er supernegativ.
En ting er, at man ikke vil betale de her 5 mia. kr. ekstra, som er vores fair share, men det andet er, at vi jo udhuler udviklingsbistanden.
Det er ikke særlig længe siden, at vi her i Folketingssalen havde en diskussion om de ukrainske flygtninge og det, at man nu vil finansiere dele af det fra udviklingsbistanden.
Og hvor ender vi så henne?
Formålet med udviklingsbistand er at bekæmpe fattigdom, at få kvinder i skole, at give kvinder empowerment, at udvikle de her lande, og hvor ender vi så henne, hvis vi begynder at finansiere alt fra udviklingsbistanden?
Karen Ellemann (V), 2022-04-19:
Tak for spørgsmålet.
Hr. Sikandar Siddique starter med at sige, at vi ikke vil betale.
Vi betaler i stor stil, og vi gør nogle fantastisk virksomme indsatser rundtomkring i udviklingslandene netop for at bidrage til at vende en negativ udvikling.
Så jeg anerkender sådan set ikke præmissen, men jeg synes derimod, at det er et uansvarligt forslag, når man står og slår ud med armene og siger, at så skal vi lige bruge 30 mia. kr. mere, men vi vil i øvrigt ikke anvise finansieringen.
Det synes jeg sådan set ikke er i orden.
Christian Juhl (EL), 2022-04-19:
Tak for det.
Altså, man kan jo ikke få efterretningstjenesten i samråd – det kan ikke lade sig gøre – og derfor har vi Kontroludvalget, og jeg aner ikke, hvad de laver, men de gør jo deres arbejde, vil jeg gå ud fra.
Men kunne det i stedet være, at man kunne spørge dem, der er i Kontroludvalget: Vil I lige undersøge, om der reelt var noget, eller om de gik helt galt i byen i det her spørgsmål?
Eller skal bare man nøjes med at sige, at det formodentlig ikke var noget, og at vi så trasker videre?
Eller skal vi også være opmærksomme?
For der er jo nogle, der har indsigt i det og forstand på det, som siger, at vi har nogle af de mest lukkede efterretningstjenester i denne verden, hvor Kontroludvalget kun kan få et lille hjørne at se.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-04-19:
Nej, det, som hr. Jan E. Jørgensen bad mig om, var jo, om jeg kunne bekræfte, at det, der var foregået i lokalet, var det, som hr. Jan E. Jørgensen gengav, og jeg sagde så bare, at jeg ikke har været der, og at jeg derfor af gode grunde ikke kan gengive det.
Jo, det er måske lidt specielt.
Det kan man måske sige det er.
Men jeg priser mig altså i virkeligheden enormt lykkelig over de efterretningstjenester, som vi har i Danmark.
Og hvis man gør det, så er der jo bare det paradoks, at man også skal acceptere, at der er nogle ting i efterretningstjenesterne, som foregår i et lukket og fortroligt rum af hensyn til sikkerheden, og jeg har derfor ikke andet end tillid til vores myndigheder og til det arbejde, som de foretager.
Så der er heller ingen grund til, at man bruger anledningen til at skabe en tvivl om det.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-04-19:
Nej, det har jeg af gode grunde heller ikke, men de pågældende journalister har fortalt, at det var baggrunden for henvendelsen, og nu taler jeg ikke om de administrerende direktører.
Men journalisterne har jo fortalt, at baggrunden for, at politiet ville tale med dem, var at høre, hvem der var kilderne til de historier, de havde bragt.
Det er, hvis ordføreren ikke ved det, højst usædvanligt, det er meget usædvanligt og i en sådan grad, at man godt kunne gå hen og bruge ordet mærkeligt.
Der skal i hvert fald helt særlige grunde til, at man gør det.
På samme måde som andre er beskyttet af vidnefritagelsesreglerne, er journalister det også.
Var der slet ikke noget, der på nogen måde fik Socialdemokraterne til at spærre øjnene op, da de blev præsenteret for de her situationer, eller sagde man bare, at det var der jo ikke noget usædvanligt i, for sådan er det jo?
Eller hvad var det?
Bjørn Brandenborg (S), 2022-04-19:
Men det ved jeg ikke om de har gjort.
Altså, jeg har ikke været i det lokale, hvorfra hr. Jan E. Jørgensen åbenbart refererer hvad det er som politiet har bedt nogen om.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-04-19:
Jeg ved selvfølgelig ikke, hvad ordføreren lægger i ordet mærkeligt, men kan vi i det mindste ikke få Socialdemokratiet til at bekræfte, at det er højst usædvanligt, at politiet henvender sig til journalister med henblik på at få dem til at røbe, hvem deres kilder er?
Bjørn Brandenborg (S), 2022-04-19:
Det kan godt være, at jeg så er en hård hund, når jeg ikke synes, at det er intimiderende.
Jeg har også forsøgt at redegøre for, at jeg ikke synes, der er noget mærkeligt i det.
Men nu er der jo to elementer i det.
Der er den del, der handler om, at man tager ud og drikker kaffe og gør opmærksom på, hvad det er for nogle bestemmelser i straffeloven, man måske skal huske på at man skal holde sig inden for – igen vil jeg sige, at jeg ikke har været i lokalet, så jeg kan ikke konkret sige, hvad der bliver refereret til – og så er der den del, der handler om vidneafhøringer i forbindelse med en straffesag.
Og der er der altså ikke noget mærkeligt ved, at politiet henvender sig til nogle vidner, som måske, måske ikke ved noget.
Det har politiet sådan set en pligt til, og det er deres arbejde at gøre det.
Derfor er der ikke nogen grund til at betvivle, at man skulle have haft andre motiver end at passe sit politiarbejde, heller ikke i den her forbindelse.
Ja, nogle gange er en lukkethed jo så forudsætningen for at have et åbent og et frit samfund, hvor efterretningstjenesterne gør alt, hvad de kan, for at passe på danskerne og passe på vores sikkerhed.
Som jeg sagde i min tale, er det også vigtigt, at vi har et demokratisk organ som Kontroludvalget, og jeg sidder heller ikke i det, og derfor ved jeg af gode grunde heller ikke, hvad der bliver orienteret om der.
Men jeg synes da, at man, hvis man har nogle gode forslag til det, så skal rette dem til sådan et sted.
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-19:
Men tager den socialdemokratiske ordfører ikke lidt let på det problem, der handler om, at nogle medier føler, at de er blevet intimideret med det her, altså at de ligesom er blevet påtvunget en eller anden selvpåpasselighed, som de ikke finder rimelig?
Nu kan vi jo håbe, at de her medier bare blæser på det og siger, at det da er ligegyldigt, men hvis den følelse, de giver udtryk for, er reel, er det da – synes jeg – lidt uheldigt, når vi snakker pressefrihed, når vi snakker ytringsfrihed.
Er det ikke det?
Bjørn Brandenborg (S), 2022-04-19:
Man kan jo altid være ked af, at der er nogen, der føler, at man skulle have gjort noget på en anden måde.
Nu har jeg jo ikke været en del af de samtaler, der har været, hverken dem, som nogle her i lokalet har haft, eller dem, som nogle andre har haft, men jeg synes jo i virkeligheden også – og ministeren var jo også inde på det – at man har gjort opmærksom på, at der var nogle bestemmelser i lovgivningen, som de i medierne og også aviserne skulle være obs på.
At man så føler sig lidt stødt af det, må man jo så om, men jeg synes jo i virkeligheden også, at man som myndighed har været ude at markere og sige, at man også skal være opmærksom på, at der er noget lovgivning.
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-19:
Jeg har ikke nogen grund til at betvivle de ædle motiver, efterretningstjenesten har haft for det, de gjorde, som den socialdemokratiske ordfører nævner.
Det har jeg ikke.
Men hvis udgangspunktet er de ædle motiver, kan vi så ikke få en beklagelse fra den socialdemokratiske ordfører for, at det åbenbart er blevet forstået sådan af nogle af dem, der er blevet kontaktet med de bedste hensigter, at de bliver intimideret?
Danske medier kalder det en glidebane.
Altså, er det ikke beklageligt, at det har ført til, at der er nogle medier, der føler, at de er blevet intimideret, og at det derfor er med risikoen for, at de vil holde mere igen, i forhold til hvad de ellers ville have gjort med hensyn til at forfølge fuldstændig legitime journalistiske formål?
Er det ikke beklageligt, at det er endt på den måde?
Bjørn Brandenborg (S), 2022-04-19:
Nu har jeg ikke været til stede ved de møder.
Det kunne næsten lyde, som om hr. Jens Rohde havde været det.
Men jeg siger bare, at når man indkalder til et møde, eller når man tager ud og drikker en kop kaffe, så går jeg ud fra, at man gør det, fordi der er en grund til det.
Det er det, jeg siger her fra talerstolen.
Og det har jeg ingen grund til at betvivle at vores myndigheder har gjort.
Så synes jeg, at ministeren fint har redegjort for, at vores journalister også er beskyttede – og også mere beskyttede – og det har Socialdemokratiet heller ikke nogen holdning til skal være på en anden måde.
Jens Rohde (KD), 2022-04-19:
Jo, jeg synes, at der i den grad er grund til at svinge sig op i den her diskussion, for det handler faktisk om nogle helt grundlæggende, fundamentale præmisser for, hvordan vores samfund fungerer, og hvordan man kigger på det.
Vi har en presse, som har en udstrakt grad af frihed, også til at benytte sig af kilder, uden at det skal kompromitteres.
Vil Socialdemokratiet fra talerstolen her sige, at det ikke ville være mærkeligt – er det sådan, jeg skal forstå hr. Bjørn Brandenborg?
– hvis Forsvarets Efterretningstjeneste eller andre i en samtale spurgte til, hvilke kilder man har benyttet sig af hos den enkelte journalist?
Bjørn Brandenborg (S), 2022-04-19:
Jeg synes jo ikke – uden at man behøver at svinge sig helt op i sammenligninger med amerikanske domstole og sådan noget – at der er noget mærkeligt i, at politiet, hvis de i forbindelse med en konkret straffesag tænker, at det giver mening at indkalde nogen til vidneafhøring, som måske eller måske ikke kunne belyse noget, så gør det.
Det synes jeg ikke der er noget mærkeligt i.
Jeg synes også, at vi vel må antage og gå ud fra, at hvis det er sådan, at man inviterer nogen til en kop kaffe, eller hvis man fra politiets side vurderer, at man skal indkalde nogen til vidneafhøringer, så gør man det jo ud fra nogle grundige overvejelser om, at det er det rigtige at gøre.
Det har jeg sådan set tillid til at vores myndigheder har gjort også i det her tilfælde.
Jens Rohde (KD), 2022-04-19:
Man føler sig jo helt hensat til sådan et amerikansk samfund, hvor målet helliger midlet i den sammenhæng.
Igen, så tror jeg ikke, at der er nogen, der er uenige i, at efterretningstjenesternes arbejde er vigtigt og så fremdeles.
Men også efterretningstjenester må arbejde under de lovgivningsmæssige forhold, som er gældende.
Der vil jeg igen vende tilbage til kildebeskyttelsen og spørge hr. Bjørn Brandenborg, om han fra talerstolen vil slå fast, at hverken Forsvarets Efterretningstjeneste eller nogen anden myndighed af udøvende karakter på nogen måde har beføjelser eller ret til at presse eller søge at kompromittere journalisters beskyttelse af deres kilder.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-04-19:
Tak for det.
Debatten i dag handler som udgangspunkt om pressens ytringsfrihed og hvordan vi sikrer den, og vi kan forhåbentlig alle her i salen hurtigt blive enige om, at vores grundlovssikrede ytringsfrihed er en af de helt store grundstene, som vi bygger vores frie danske demokrati på.
Ja, den er hele forudsætningen for, at vi kan have et frit samfund med forsamlings- og foreningsfrihed og åbne demokratiske samtaler på kryds og på tværs.
Der er ingen tvivl om, at pressen i den forbindelse har en særlig rolle og derfor har en udvidet ytringsfrihed, samtidig med at den selvfølgelig skal arbejde inden for gældende lovgivning.
Men debatten i dag er nu ikke helt så simpel som det, for den handler om pressens ytringsfrihed konkret i forhold til vores efterretningstjenester, som har den alvorstunge opgave at skulle beskytte os og vores danske demokratiske værdier mod trusler fra kendte såvel som ukendte fjender.
Og der skal nu engang i sagens natur være et skjult rum, hvor efterretningstjenesterne kan arbejde, uden at den almindelige offentlighed kan følge med.
Det betyder selvfølgelig ikke, at efterretningstjenesterne er sat uden for retssamfundet og ikke skal operere inden for den danske lovgivning eller være demokratisk forankret.
Det skal de selvfølgelig være, og det er de også her i Folketinget.
For at efterretningstjenesterne skal kunne løse de alvorlige og altafgørende opgaver, vi har overladt til dem, kan de blive nødt til at sikre, at meget fortrolige oplysninger om tjenesternes arbejdsmetode og samarbejdspartnere ikke sendes ud i den brede offentlighed.
For der er vel ingen her i riget, der har nogen form for interesse i, at vores efterretningstjenester svækkes, eller at deres forhold til samarbejdspartnere forringes.
I dagens forespørgsel henvises der så til nogle helt konkrete sager, hvor efterretningstjenesterne har haft møder med medier samt til vidneindkaldelser i konkrete sager om læk af fortrolige oplysninger.
Justitsministeren har grundigt redegjort for de dele af de konkrete sager, som han kan – sagerne taget i betragtning.
Jeg vil derfor blot afslutte min tale med igen at understrege, at ytringsfriheden er vital for vores demokratiske samfund, at den skal beskyttes, og at pressen i den forbindelse indtager en vigtig rolle inden for rammerne af den gældende lovgivning.
Samtidig skal vores efterretningstjenester kunne udføre deres afgørende rolle med at beskytte Danmark og beskytte danskerne.
Tak for ordet.
Christian Juhl (EL), 2022-04-19:
Jamen jeg tænker jo nogle gange på, om det nu kan betale sig.
For i de bøger, jeg har læst, og i artiklen i avisen skriver de jo, at det sådan set er efterretningstjenesten, der bestemmer, hvad sådan et Kontroludvalg må se, og så tænker jeg: Gad vide, om vi skulle kigge på reglerne for efterretningstjenesten?
For jeg er da i rigtig mange sammenhænge også glad ved, at vi har en efterretningstjeneste, men der er jo også situationer, hvor jeg tænker: Hvorfor skal de blande sig i det?
Men det er en historie for sig selv.
Der minder jeg bare om, at vi måske burde være sikre på, at det der system fungerer.
Det er der jo ikke ret mange andre end dem der har siddet som politikere i det der kan sige noget om, og det må de ikke, og hvad gør vi så?
Marcus Knuth (KF), 2022-04-19:
Tak, formand.
Jeg vil begynde med at sige, at det her er en af de mere surrealistiske debatter, jeg har deltaget i her i Folketinget.
Men bundlinjen er jo på den anden side, at der ikke er nogen af os, der er til stede her i dag – måske med undtagelse af justitsministeren, det ved jeg ikke – der ved præcis, hvad der er foregået og hvorfor.
Derfor bliver min tale ikke super lang, for jeg har ikke tænkt mig at gætte mig frem til forskellige ting, som jeg ikke har noget grundlag for.
Jeg tror ikke, at jeg deler de antagelser, som Enhedslisten antyder.
Og jeg bruger bevidst ordene antagelser og antyder, for som hr. Søren Søndergaard selv lige har svaret Dansk Folkeparti, har Enhedslisten ikke noget konkret, hvor de kan pege på, at der er en rygende pistol.
Det, der også er den vigtige bundlinje her, er – som vi fra Konservatives side altid har sagt – at vi har utrolig stor tillid til vores efterretningstjenester, og det har vi fortsat.
Det at kunne passe på Danmark indbefatter altså også at kunne operere i et fortroligt rum – for at kunne beskytte netop vores frihed og vores demokrati.
Så er der flere, der har været inde på spørgsmålet om kildebeskyttelse, og det er vi jo helt enige i.
Det skal selvfølgelig respekteres; det er noget af det mest centrale i den måde, vores medier arbejder på.
Men det her er jo altså også en balancegang mellem statens sikkerhed og ikke mindst tilliden til vores efterretningstjenester.
Jeg tror faktisk, det var fru Anne Valentina Berthelsen – som nu er gået – der kom ind på, at det her er meget, meget svært at kommentere på.
Men jeg vil slutte af med at sige, at vi er tilfredse med den vedtagelsestekst, som et heldigvis meget bredt flertal af partier bakker op om, og som netop pålægger regeringen at fremlægge en forklaring i Kontroludvalget, som vel at mærke er det fortrolige rum, hvor ting af den her karakter bør diskuteres.