runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sigurd Agersnap (SF), 2025-10-21:
Tak for ordet.
Og så skal man også huske, at man i Folketinget taler dansk, og det er en udfordring, når man har det her lovforslag, altså ikke kun finansielle konglomerater, men også multilaterale handelsfaciliteter og prospekter.
Lovforslaget bringer grundlæggende dansk lovgivning på linje med de fælles europæiske regler for kapitalmarkederne, og forslaget sikrer et mere uafhængigt og effektivt finanstilsyn.
Det synes vi er helt afgørende og ubetinget godt.
Og så indfører forslaget her klare tidsbegrænsninger og karensperioder for ledende medarbejdere i Finanstilsynet.
Det er noget, vi længe har talt for i SF, og vi er glade for, er det også bliver gennemført her som led i implementeringen af EU-reglerne.
At vi samtidig justerer prospektgrænsen og åbner for mere fleksible muligheder for kapitalfremskaffelse, er i tråd med EU's harmonisering, og det kan give mening.
Men det er vigtigt for os i SF at sige, at der også er en balancegang at gå her.
Et mere dynamisk kapitalmarked må aldrig ske på bekostning af forbrugerbeskyttelsen og heller ikke gennemsigtigheden i den finansielle sektor.
Og der er lige nu en bevægelse, også i EU, hvor der sker en delvis deregulering af den finansielle sektor.
Når man hæver prospektgrænsen, er der nogle tilfælde, hvor man vil forringe indblikket for en investor, og det er på samme vis, når man liberaliserer reguleringen af de multilaterale handelsfaciliteter.
Vi mener dog, at det samlet er meningsfuldt, at vi selvfølgelig implementerer de EU-regler, der er, og det er også fornuftigt med supplerende kapitalkrav til de finansielle konglomerater.
Samtidig er vi glade for, at man styrker Finanstilsynet.
Så vi støtter forslaget i SF.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-10-21:
Tak for det, formand.
Forslaget handler grundlæggende om at skabe bedre rammer for vores virksomheder, særlig for de små og mellemstore, så de lettere kan rejse kapital og vokse.
Vi ved, at mange mindre virksomheder i Danmark kæmper med at skaffe den nødvendige finansiering til at udvikle nye produkter, ansætte flere medarbejdere eller komme ud på eksportmarkeder.
Hvis vi vil have vækst og arbejdspladser i hele landet, skal det være enklere og mere attraktivt for virksomheder at søge kapital også uden at drukne i tunge krav og regler.
Derfor synes vi også, det er fornuftigt, at vi med dette forslag moderniserer reglerne på kapitalmarkedsområdet og gør det lettere at lade sig notere og tiltrække investorer.
Det skaber mere dynamik i erhvervslivet, og det gør Danmark til et mere interessant land at drive virksomhed i dag.
Det er vigtigt, at der er tillid til, at tilsynet handler objektivt og professionelt, for det gavner både forbrugerne og virksomhederne.
Alt i alt er det et lovforslag, der går i den rigtige retning: mindre bureaukrati, mere fleksibilitet og bedre adgang til kapital for dansk erhvervsliv.
Så i Danmarksdemokraterne støtter vi forslaget.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2025-10-21:
Tak for ordet.
Med dette lovforslag bliver en række regler på det finansielle område justeret og moderniseret.
Formålet er at sikre, at vores regulering følger med udviklingen og også er til at forstå.
En del af lovforslaget handler om kapitalmarkeder, nemlig at hæve prospektgrænsen fra 8 til 12 mio. euro ved børsnoteringer og kapitalforhøjelser, så danske virksomheder får de samme vilkår som deres konkurrenter i resten af Europa.
Det betyder færre administrative byrder og hurtigere adgang til kapital.
Det er et rigtig godt tiltag, for det vil lette adgangen til kapital for danske virksomheder og bidrage til at skabe bedre rammer for, at virksomhederne kan skabe vækst og udvikling i samfundet.
Derudover rummer lovforslaget andre væsentlige elementer.
Vi implementerer bl.a. det nye EU-konglomeratdirektiv i dansk lovgivning.
Direktivet fastsætter fælles regler for kapitalkrav i finansielle konglomerater og skal sikre en ensrettet og robust regulering på tværs af sektorer og lande.
Derudover bliver det med lovforslaget muligt at give dispensation fra kravet om dansk etablering til den tekniske drift af betalingssystemer.
Det betyder, at virksomheder fremover kan bruge operatører fra andre EU-lande uden særskilt dansk tilladelse, hvis de er underlagt tilsvarende tilsyn og regler.
Formålet er at undgå dobbeltregulering og skabe fælleseuropæiske løsninger.
Og så styrker vi Finanstilsynets uafhængighed med klare karensperioder og en maksimal embedsperiode for dele af direktionen.
Det er vigtigt for at bevare tilliden til, at tilsynet altid træffer beslutninger på et fagligt og uafhængigt grundlag.
Så alt i alt skaber vi med det her lovforslag enklere regler og mere tillid og bedre vilkår for vores virksomheder, og derfor støtter Venstre lovforslaget.
Tak for ordet.
Kim Aas (S), 2025-10-21:
Tak, formand.
Vi skal som sagt behandle L 12, som er et vigtigt og afbalanceret lovforslag, men også på nogle punkter komplekst, som vi også kunne høre det blive nævnt her.
Det handler
både om at styrke danske virksomheders adgang til kapital og samtidig fastholde et robust finansielt system uden at lægge unødige byrder på virksomhederne og den danske finansielle sektor.
I Socialdemokratiet lægger vi vægt på, at især små og mellemstore virksomheder får nemmere adgang til kapital, for det er ofte her, vi finder de virksomheder, der skaber lokale arbejdspladser, og som har mulighed for at udvikle sig til fremtidens væksteventyr, og derfor er det klogt, at vi mindsker de administrative byrder ved prospektkravene.
Vi støtter også justeringen af kapitalkravene for de store finansielle, konglomerater – jeg skulle først lige finde ud af, hvad det var for et ord, det må jeg erkende.
Når man opererer på tværs af banker og finansieringssektor, er risikoen større, og det er selvfølgelig afspejlet i reguleringen.
Med dette forslag nærmer vi os også mere EU-lovgivning på området med henblik på at sikre, at de finansielle konglomerater opnår de bedst mulige konkurrencevilkår.
Det finansielle marked skal selvfølgelig være i balance, og som jeg indledte med at sige, er det vigtigt, at vi med det her lovforslag sikrer, at Finanstilsynet fortsat er uafhængigt og kan agere med høj integritet.
Danskerne skal have tillid til, at tilsynet holder sammen på det hele, hvis noget går galt i sektoren.
Så Socialdemokratiet støtter dermed lovforslaget.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-21:
Tak for det.
Det er ikke nogen hemmelighed, at det nogle gange er lidt træls at være rosinen i pølseenden, for alt er sagt, og når man nu har skrevet en tale, så er det jo svært at komme med noget nyt.
Det siger jeg ikke at de ikke gør, men det er vigtigt for os.
Krig må ikke blive en undskyldning for at suspendere ansvarlighed, sådan som vi synes vi har set en tendens til i nogle andre lovforslag.
Men vi støtter som udgangspunkt lovforslaget.
Tak, formand.
Katrine Robsøe (RV), 2025-10-21:
Tak for det.
I Radikale Venstre er vi fuldstændig enige med samtlige tidligere ordførere her på talerstolen i forhold til det her lovforslag.
Vi skal sikre den danske handelsflåde, også i en usikker tid.
Derfor støtter Radikale Venstre naturligvis også lovforslaget.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2025-10-21:
Vi synes nu, at sagen er rimelig enkel, og det er, at selvfølgelig skal den danske handelsflåde kunne blive ved med at sejle i tilfælde af krig.
Det håber vi nu ikke kommer til at ske.
Derfor siger vi også ja til det her forslag, altså fordi det skal være med til at holde vores skibe ude på havene, så vi kan sørge for, at tingene kommer frem, som de skal.
Så det er et klart ja fra vores side.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-10-21:
Jeg skulle hilse fra vores forsvarsordfører og læse følgende op: Danmark er et ørige, der er afhængigt af, at forsyninger kan leveres med skib, og at færgeforbindelser til de danske øer kan opretholdes.
Det skal der selvfølgelig også være mulighed for i den ulykkelige situation, at der udbryder en stormagtskrig, eller at Danmark bliver involveret i en krig.
Skibe skal være forsikrede.
Det er en vigtig forudsætning for moderne skibsfart, for besætninger og passagerers sikkerhed, for beskyttelse af havmiljøet samt for en lang række andre hensyn.
Heldigvis er Danmark ikke i krig, og heldigvis er der ikke udbrudt en stormagtskrig.
Hybridkrig med fare for sabotage og andre former for angreb er desværre en del af vores virkelighed.
Men vi oplever i de her år alvorlige spændinger, der gør det klogt at træffe nogle forholdsregler og samtidig arbejde for at holde freden inde og krigen ude.
En af de kloge forholdsregler er den statslige lånegaranti på 6 mia. kr., der er indeholdt i det her lovforslag.
Sammen med de midler, som rederierne gennem årene har sparet op til formålet, kan lånegarantien forhåbentlig sikre, at dansk skibsfart – både den indenlandske og den internationale – kommer igennem en eventuel krig uden helt ødelæggende konsekvenser.
På den baggrund kan Enhedslisten støtte lovforslaget.
Lise Bertelsen (KF), 2025-10-21:
Tak for ordet, formand.
Jeg er her i dag på vegne af fru Helle Bonnesen.
Forslaget om krigsforsikring af skibe er en helt logisk konsekvens af vores sikkerhedspolitiske situation i Danmark.
Med krig i Europa og et utal af krige rundtom i verden er det nødvendigt at fokusere på, at Danmark har og kan levere et solidt og stabilt forsvar, sådan som Det Konservative Folkeparti har argumenteret for i årevis.
Hvis det meget alvorlige skulle ske, nemlig at det kommercielle krigsforsikringsmarked bryder sammen på grund af stormagtskrige eller krig mellem Danmark og et andet land, så skal Danmark være i stand til at operere med en dansk handelsflåde i krig.
Hovedessensen i indsættelsen af en statslig låneramme på 6 mia. kr. og herudover en række tekniske justeringer møder da også generelt meget flot opbakning i høringssvarene.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Tak for ordet.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-10-21:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at verden er blevet mere urolig.
Der er krig i Europa, og usikkerheden påvirker også os i Danmark.
Derfor er det klogt, at vi tager de nødvendige skridt for at være forberedt – ikke fordi vi ønsker at bruge loven, men fordi det vil være uansvarligt ikke at kunne handle, hvis det bliver nødvendigt.
Lovforslaget handler om rettidig omhu.
Det sikrer, at danske skibe fortsat kan sejle, selv hvis markedet for krigsforsikring bryder sammen under en krig.
Det er afgørende for forsyningssikkerheden både i Danmark, på Færøerne og i Grønland.
Den gældende lov er helt tilbage fra 1997, og det giver rigtig god mening at opdatere den nu.
Verden ser anderledes ud, risikoen for flere konflikter er større, og derfor skal vores beredskab følge med tiden.
Med forslaget får Krigsforsikringsinstituttet en statslig låneramme, så vi hurtigt kan dække skader, hvis instituttet aktiveres.
Og samtidig udvides dækningen, så både skibe, last og besætning er omfattet.
Det er sund fornuft og ansvarlig politik at sikre, at Danmark kan holde sig sejlende, også i krisesituationer.
Moderaterne støtter naturligvis lovforslaget.
Det er et af de lovforslag, man håber aldrig får betydning i praksis, men som man er glad for at man har.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2025-10-21:
Tak for det.
Den amerikanske præsident Ronald Reagan blev engang spurgt om, hvad det var, han frygtede mest.
Han sagde, at det var et telefonopkald, hvor der var en, der sagde: Jeg kommer fra staten, og jeg er her for at hjælpe dig.
Hvis jeg skulle svare på det samme spørgsmål som Reagan, ville jeg sige, at det var at tage et telefonopkald og få at vide, at det var fra EU, der bare ville komme for at forsimple noget.
For hvornår har man sidst hørt om EU-lovgivning, EU-regulering, der på nogen måde skulle forsimple noget som helst?
Nej, det gør det ikke.
Det her handler om, at vores lovgivning skal følge med EU.
Hvis der er noget, jeg frygter, når jeg får sådan et lovforslag, er det at begynde at printe det og sætte gang i hele trykkeapparaturet oppe på kontoret og se, det er et forslag på omkring de der knap og nap 170 sider, som også er meget tekniske at læse sig ned i, og hvor der findes et skema, hvor man kan se, hvad det er for noget, det her lovforslag kommer til at påvirke.
Der er halvanden side i det skema, der handler om, hvad det er for noget EU-regulering, hvad det er for nogle beslutninger – om det er Rådet, om det er Parlamentet osv. osv., der har truffet beslutning om, at det her er rigtig godt.
Jeg synes, vi har prøvet det før: at behandle ret store tekniske lovforslag, hvor man egentlig en gang imellem kan komme i tvivl om, hvad det så er, når vi kommer ned i detaljen.
Hvad er det, regeringen har gemt?
Det er ikke, fordi jeg står og siger, at regeringen har dårlige intentioner, i hvert fald ikke i den her sag, men hvad er det egentlig, man kan komme til at overse?
Derfor syntes jeg, det er helt fint og et godt forslag fra Liberal Alliances ordfører, at vi selvfølgelig lige skal have en teknisk gennemgang og se lidt mere på detaljerne i det her forslag.
For hvis det virkelig er regelforenkling, hvis det virkelig er godt for den finansielle sektor, hvis det virkelig er noget, som gør det nemmere for virksomhederne at drive virksomhed og finde kapital, er det jo dejligt.
Men jeg synes også, man må have en forståelse for, at man kan blive en lille smule skeptisk, når man læser sig ned i det her.
Katrine Robsøe (RV), 2025-10-21:
Det er skønt, når vi kan bringe danske regler på linje med EU-reglerne og rent faktisk sikre, at vi har gennemskuelig lovgivning, der også afbureaukratiserer inden for vores finansielle sektor.
Jeg synes samtidig, det er rigtig dejligt, at vi løbende har en god snak og dialog om, hvordan vi sikrer tilliden til Finanstilsynet og dermed også sikrer tilliden til hele vores banksektor og finansielle sektor.
Det synes jeg faktisk er noget, vi kan være stolte af, og som vi skal blive ved med at bevare også her i Danmark.
Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Malte Larsen (S), 2025-10-21:
Vi ønsker en grønnere verden, et bedre klimamål.
Det er jo ikke det samme, som at det skal formuleres i et dokument på adskillige hundreder sider.
Det kunne måske forkortes og gøres på et færre antal sider; det kunne måske også være sådan, at det var nemmere at forstå.
Det er vel egentlig det, der ligger i det her, at alle er enige om, at bureaukratiet måske er kommet til at gå lidt for vidt, og at vi nu skal have ned i et andet niveau, uden at vi slækker på de grønne ambitioner.
Peter Kofod (DF), 2025-10-21:
Det håber jeg også regeringen vil, f.eks. i ministerrådet, altså at man lader være med at skubbe på den hysteriske klimavogn hele tiden og bære endnu flere administrative byrder til.
Jeg håber også, at man vil gøre det i Europa-Parlamentet, hvor de danske socialdemokrater jo er bannerførere for alt det, som man står og væmmes over herhjemme; man siger, at det er også noget forfærdeligt bureaukrati.
Det er man jo selv med til at vedtage.
Man er endda ordfører på meget af det, og der er Socialdemokratiet jo altså ikke en del af løsningen.
Man er en del af problemet i Bruxelles, i forhold til den måde man regulerer de her ting på.
Malte Larsen (S), 2025-10-21:
Der var godt nok en lang række af hypoteser, hvor jeg bare kan erklære, at der er flere af dem, jeg ikke er enig i.
Med hensyn til spørgsmålet om, om vi mere konkret til være garant for, at der kommer til at ske noget, er jeg rigtig tilfreds med, at det her forslag faktisk sikrer, at vi har en ambition om at deregulere og sikre bedre og mere enkle vilkår, i forhold til hvad der kommer ind, også i dansk lovgivning, og uden at slække på de grønne krav.
Så jeg er ret overbevist om, at det her bliver en vej, vi kommer til at forfølge i fremtiden.
Peter Kofod (DF), 2025-10-21:
Jeg er meget bekymret for den tsunami af administration og bureaukrati, som i de her år strømmer ud fra Bruxelles og Strasbourg, og som kommer til at ramme vores virksomheder enormt hårdt.
Derfor er jeg selvfølgelig også glad for, at regeringen har sagt, at man pauser det her for en stund.
Men det løser jo ikke det store problem her, som er, at EU-systemet er på fuldstændig galt spor.
Så mit spørgsmål er egentlig: Hvad gør vi om et par år, når Socialdemokratiet har tabt næste valg og vi er i en situation, hvor det her jo udløber og vi skal til at se på det her spørgsmål igen?
Kan vi så regne med, at Socialdemokratiet vil være det parti, der vil beskytte os mod den her eksplosion af bureaukrati fra Bruxelles?
Eller vil man igen gå over til de røde venner og være med til at gøre en masse, som ikke gør noget godt for bæredygtighed eller klimaet eller noget som helst?
Det eneste, det gør, er, at det skubber erhverv, vækst og jobs ud af Europa til kinesere og alle mulige andre, som ikke går op i de her ting, på samme måde som vi har gjort i Europa.
Malte Larsen (S), 2025-10-21:
Jeg er ret overbevist om, at den styrke, danske virksomheder har, og det, som i rigtig mange år har været den danske mission, nemlig at vise verden, at grøn omstilling og høj velstand og velfærd kan gå hånd i hånd, vil blive taget ned andre steder, hvor man kan se, at sådan kan man gøre.
Det vil vi selvfølgelig være med til at sikre, altså at det også kan lade sig gøre i resten af Europa.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-10-21:
Tak for det.
Jeg studsede også over, at ordføreren så kategorisk sagde, at der ikke blev slækket på klimakravene eller kravene til miljøbeskyttelse eller kravene til kædeansvar.
Jeg er enig i, at det, at man stopper tiden med det her lovforslag, jo ikke nødvendigvis i sig selv slækker på kravene.
Men er ordføreren ikke enig i, at de forhandlinger, der foregår i EU lige nu, handler om at deregulere, slække på kravene og om at have færre krav til virksomhederne omkring klimarapportering?
Malte Larsen (S), 2025-10-21:
Det kommer tværtimod til at gå bedre, når det bliver simplificeret, og når Kommissionen kommer med et forslag, som også er mere enkelt at arbejde med.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-21:
Så jeg skal forstå det sådan, at der ikke er nogen konkrete initiativer, man har tænkt sig at sætte i værk for at sikre, at den grønne omstilling ikke går langsommere?
Det er mere sådan et håb om, at det ikke går langsommere?
Malte Larsen (S), 2025-10-21:
Det tror jeg bare at vi ser helt forskelligt på, for virkeligheden derude er jo, at virksomhederne rigtig gerne vil grøn omstilling og rigtig gerne vil bæredygtighed.
Det er allerede i dag et konkurrenceparameter, som virksomhederne bliver mødt med, når de skal handle med andre virksomheder.
Simplificeringen er rigtig god, og vi kommer til at arbejde endnu mere og bedre i forhold til at få en fornuftig rapportering ud af det her.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-21:
Men hvad har man konkret tænkt sig at gøre for at undgå, at der netop bliver slækket på ambitionerne?
For det vil jo være en naturlig konsekvens af, at der ikke er det her krav.
Malte Larsen (S), 2025-10-21:
Mindre bøvl og mere konkurrenceevne.
Det er intentionerne fra Kommissionen, og det er et rigtig dejligt tiltag herfra.
Det er en del af en større simplificeringspakke.
Med lovforslaget vil ca. 2.000 danske virksomheder få udsat kravet om bæredygtighedsrapportering til 2028 eller 2029.
Vi slækker ikke på de grønne ambitioner, men med forslaget får Kommissionen bedre tid til at lave mere forenklede krav til den fremtidige rapportering.
Med lovforslaget følger også en mulighed for at afregistrere den bæredygtighedsrevisor, der måske allerede er aftalt.
Alt i alt er det et godt og rettidigt initiativ, så vi ikke svækker europæisk konkurrenceevne i en urolig tid med stigende statsstøtte fra øst og øgede toldsatser fra vest.
Jeg kan meddele, at Socialdemokratiet støtter forslaget.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-21:
Jeg kan som flere andre ordførere tilslutte mig, at det her er et meget, meget teknisk lovforslag, og jeg har rigtig hygget mig med at forstå konsekvensen af en konglomerater og prospekter.
Og der føler jeg mig nødsaget til at irettesætte hr. Sigurd Agersnap, i forhold til at han bruger det engelske ord prospect.
Prospekter er det korrekte danske ord, går jeg ud fra.
Men selv efter den her kritiske gennemgang ser jeg ikke umiddelbart noget, der springer i øjnene.
Men jeg synes, at fru Pernille Vermund sagde det klart, i forhold til at det måske var relevant med en teknisk gennemgang, for der kan være noget utilsigtet, som vi umiddelbart ikke har øje for.
Men som udgangspunkt støtter vi fuldt op om forslaget.
Pernille Vermund (LA), 2025-10-21:
Tak for det.
Forslag til lov om ændring af lov om krigsforsikring af skibe har til formål at sikre, at danske skibe fortsat kan sejle i tilfælde af krig, hvis det kommercielle krigsforsikringsmarked bryder sammen.
I en tid med et øget trusselsbillede er det vigtigt at sikre, at den danske handelsflåde fortsat vil være forsikret og kan sejle i tilfælde af krig.
Vi har dog en mindre bekymring, som også er adresseret i høringssvarene af Forsikring & Pension.
Det drejer sig om en revurdering af Krigsforsikringsinstituttets afgørelser.
Det vil vi søge afdækket i udvalgsarbejdet.
Lovforslaget, som vi behandler, skal understøtte, at Krigsforsikringsinstituttet for skibe med kort varsel kan være operationelt i tilfælde af krig.
Med lovforslaget foreslås det bl.a. at etablere en statslig låneramme på op til 6 mia. kr., som skal give Krigsforsikringsinstituttet likviditet til at kunne udbetale krigsskadeserstatninger fra første dag.
Lånet vil blive tilbagebetalt gennem de præmieindbetalinger, som rederierne skal foretage ved aktivering af instituttet.
Der er således tale om en ordning finansieret af rederierne med en midlertidig kassekredit stillet til rådighed af staten.
Det er positivt.
I Liberal Alliance ser vi også positivt på, at vi med forslaget udvider forsikringsdækningen, således af denne også omfatter skibes ansvar for skader og tab vedrørende besætning, passagerer og last.
Og vi støtter naturligvis, at der med forslaget gives mulighed for, at administrationen af Krigsforsikringsinstituttet kan delegeres til private aktører med relevante kompetencer.
Alt i alt er det et godt og vigtigt lovforslag, som vi i Liberal Alliance støtter.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-10-21:
Tak for ordet, formand.
Det her lovforslag er rettidig omhu, for det er i fredstid, at man skal forberede sig til en eventuel krigstid, og med det her lovforslag sikrer man, at danske skibe fortsat kan sejle, også i en krisesituation eller i tilfælde af krig.
Det er fornuftigt.
Alt i alt er det et godt forslag.
Som de tidligere ordførere har sagt, håber vi selvfølgelig aldrig, at det bliver taget i anvendelse, men det er godt at være forberedt.
Derfor støtter vi forslaget i SF.
Dina Raabjerg (KF), 2025-10-21:
Jeg tror egentlig ikke, at der er nogen af os, der er uenige i, at hvis der er en alvorlig skade, skal den anmeldes.
Men det er faktisk sådan i dag, at man har 14 dage til at anmelde en skade, så der kan jo gå noget tid, før man finder ud af, at hovsa, den her hovedpine varer ikke bare lige en eftermiddag, men varer ved en hel uge.
Dermed kan man, inden man anmelder skaden, faktisk få syn for sagen om, hvorvidt det er en lille ting, eller om det måske er en lidt større ting.
Nick Zimmermann (DF), 2025-10-21:
Jamen der mener vi helt klart, at det skal være fuldstændig klokkeklart.
Det skal være sket samme dag, selvfølgelig skal det da det.
Jeg har faktisk også været kollega til en, der kom ud for en meget, meget slem arbejdsulykke, og jeg er slet ikke i tvivl om, at alle mine gamle kolleger fuldstændig i tråd med det, fagbevægelsen samlet set mener, vil synes, at det her er et massivt problem.
Ofte kan der jo ske det, at det, som måske starter som en lille arbejdsulykke, lynhurtigt kan udvikle sig, og hvis ikke man får taget det her alvorligt, hvis ikke man får det anmeldt, får det jo konsekvenser, der kan være fuldstændig vidtrækkende.
Så vi mener, at vi skal holde fast i, at det skal anmeldes.
Dina Raabjerg (KF), 2025-10-21:
Jeg lod mig lige inspirere af det her med, at så kan der gå nogle dage, og så bliver man dårlig.
Hvor hurtigt efter man har fået en arbejdsskade, er man nødt til at anmelde det?
Hvor hurtigt tror ordføreren egentlig en skade bliver anmeldt?