runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2022-06-07:
Hvis en national plan for rekruttering handler om at diskutere, hvordan man har en god pædagoguddannelse, hvordan man har bedre mulighed for – og det har vi jo lige sammen forbedret, kan man sige – at tage en meritpædagoguddannelse, og hvordan man har ressourcer nok, synes jeg, sådan nogle ting giver mening i en national kontekst.
Men jeg er lidt bange for, at vi bruger en masse krudt på at diskutere, hvad det er, der står i vejen.
Jeg tror faktisk godt, vi ved, hvad nogle af de ting, der står i vejen, er, og vi kan jo ikke, uanset om vi laver en national plan, fjerne den udfordring, som nogle kommuner på kort sigt står med.
Vi kan til gengæld give dem nogle redskaber til eksempelvis at hæve deres uddannelsesniveau eller for den sags skyld lave en erfaringsudveksling.
Så jeg tror, vi skal passe på med at gøre det til et spørgsmål om, at vi herinde skal lave en plan, en papirtiger, og så i stedet få diskuteret, hvad det egentlig er, der sker derude.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2022-06-07:
Tak for det.
Jeg er et langt stykke hen ad vejen enig med ordføreren.
Jeg bed mærke i, at ordføreren snakkede lidt om det her med at have muligheden for at gå op i tid.
Det er rigtigt, at der er rigtig mange pædagogstillinger, der er på deltid, og nogle vil givetvis gerne gå op i tid, men andre vil ikke have en interesse i det.
Det kan have flere årsager.
Måske er arbejdet så anstrengende, at man nærmest ikke har noget energi, når man er færdig.
Det kan være en af årsagerne.
Men der kan også være nogle andre ting, som står i vejen for det.
Det kan også være en anden måde at ville have sin hverdag sat sammen på.
Så det, jeg også ser, er, at der er behov for mere gulerod end pisk, lige præcis når vi snakker om det her med at gå op i tid.
Det er derfor, jeg bliver ved med sådan at henvise til en eller anden form for rekrutteringsplan.
Kan ordføreren se sig selv i, at vi laver en plan, som har konkrete initiativer, der vil betyde, at vi bruger gulerod frem for pisk og i hvert fald på den måde måske får flere pædagoger til at gå op i tid, men også flere til at uddanne sig og blive på området?
Jens Joel (S), 2022-06-07:
Jeg tror helt sikkert, det spiller en rolle, men der vil eksempelvis være forskellige grunde til, at pædagoger er på nedsat tid.
Men mit eget eksempel, og det var grunden til, at jeg tog det med – det der med en anden tilrettelæggelse af arbejdstiden – er jo, at det gav både den pædagogiske tilfredsstillelse, at man faktisk havde det pædagogiske ansvar hele dagen, fordi man var med, både når det startede, og når det sluttede.
Men det gav også det, at man havde nogle af de fridage, som kunne gøre, at man kunne gøre nogle af de andre ting måske med sine egne børn eller med nogle andre interesser, og det kunne være det, der gjorde, at det i virkeligheden, selv om man havde fået 7 eller 10 timer mere om ugen, føltes mindre som et pres.
Jeg er usikker på, præcis hvad det er – men det kan jo være, det kommer i talen nu her – SF og andre mener der skal stå i den der rekrutteringsplan.
Jeg afviser selvfølgelig ikke at lave en plan, men jeg synes bare, det er dumt, hvis vi politikere bilder hinanden ind, at hvis vi aftaler at lave en plan, bliver det hele bedre.
Vi skal selvfølgelig diskutere, hvad der skal stå i planen.
Og der kunne jeg da godt tænke mig at høre, hvad det er, man ligesom lægger op til.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2022-06-07:
Jeg har desværre ikke nok tid til at redegøre for det her; jeg skal nok komme lidt nærmere ind på det i talen.
Men jeg vil i virkeligheden måske også opfordre til, at man så kommer i gang med at sætte sig omkring bordet – indkalde bl.a. organisationerne.
Jeg ved, at organisationerne, eksempelvis BUPL, har rigtig mange gode idéer til tiltag om, hvordan vi kan komme i gang med en rekrutteringsplan.
Vi har jo drøftet det med BUPL, ved jeg, også bare den gang, hvor vi skulle aftale, hvordan vi ville modtage de ukrainske flygtningebørn.
For det gør jo også noget i forhold til belastningsgraden, hvor mange børn der er, og hvor få voksne der er her.
Så det er måske i virkeligheden også bare et spørgsmål om, om ordføreren kan se sig i, at vi begynder at komme i gang med i hvert fald om ikke andet at sætte os omkring bordet og siger: Okay, vi bliver nødt til at snakke om rekruttering, vi bliver nødt til at finde ud af, hvad det er, der skal til, og så invitere organisationerne ind, så de også kan hjælpe os med at se, hvad det lige præcis er, vi kan gøre ved det, for de mennesker, vi snakker om, pædagogerne, er jo dem, der er tættest på.
Lotte Rod (RV), 2022-06-07:
Tak for talen, og tak for at komme ind på den her skævvridning, der sker i øjeblikket.
Jeg vil bare bede Venstres ordfører om at uddybe, hvad det er, Venstre ser der sker, hvis det bliver sådan, at det er de rigeste kommuner, som så kan tiltrække de uddannede pædagoger, og at der de steder i landet, hvor der er flest børn i sårbare positioner, ikke er nogen pædagoger.
Kenneth Mikkelsen (V), 2022-06-07:
Jeg tror, man kan sige, at det vel allerede er ved at ske; man sætter gang i sådan en lønspiral, og det vil sige, at lønningerne stiger og stiger.
Og hvis de kun gør det nogle steder, bliver det en usund konkurrence, som ikke er godt for kommunernes økonomi, og som måske i virkeligheden heller ikke er godt i forhold til det arbejde, der ellers er sat i gang her i Folketinget, med netop at kigge på lønningerne for nogle af de her fag bredt set.
Så det er i hvert fald en af konsekvenserne.
Lotte Rod (RV), 2022-06-07:
Jeg tror nu egentlig, jeg tænkte mere på børnene, altså at de børn, som er de allermest sårbare, ikke har uddannede pædagoger, som har den faglighed med sig.
Hvad tænker Venstre om betydningen af, at der de steder i landet, hvor der er mange børn, der er udsatte, også er uddannede pædagoger?
Jens Joel (S), 2022-06-07:
Jeg diskuterer det selvfølgelig også med organisationerne, men min disposition for talen var i virkeligheden også på fire-fem punkter, hvor jeg synes vi herfra kan og skal bidrage.
Noget af det har vi også allerede gjort.
Så det er ikke, fordi jeg afviser, at der kan være nationale tiltag.
Jeg vil bare hellere diskutere et tiltag end diskutere en plan, for jeg synes egentlig, den skal vurderes på, hvad det er for nogle ting, der står i den.
Og det, at vi har taget tiltag allerede, og at ingen jo regner med, at det her er noget, vi løser med et fingerknips, viser jo også bare, at uanset at vi kan skabe bedre rammer, er det her et cirklens kvadratur, som er lidt svært, for så længe vi har rekrutteringsproblemer, er det også sværere at rekruttere, fordi det jo åbenlyst er mindre interessant at arbejde på et felt, hvor der mangler hænder.
Morten Dahlin (V), 2022-06-07:
Tak til ordføreren for en, synes jeg, fremragende tale.
Det var sådan set SF's spørgsmål om de 3 pct., der fik mig til at tage ordet.
Vil ordføreren ikke bekræfte, at de der 3 pct., SF render rundt med som et magisk tal, i virkeligheden bare er lidt taltrylleri, fordi man beder elever om at foretage flere valg end i dag, og så kan man sige: Se, du fik en af dine prioriteter?
Derved bliver det så færre, der i hvert fald på papiret ikke kommer ind på et gymnasium, de har ønsket.
Vil ordføreren bekræfte det og dermed, at det, SF render rundt med, altså ikke passer med virkeligheden?
Britt Bager (KF), 2022-06-07:
Tak til hr. Morten Dahlin for rosen, og tak for et fremragende spørgsmål.
Jeg vil gerne bekræfte, at det tal på 3 pct., som ordføreren for SF turnerer rundt med, på ingen måde holder vand.
Morten Dahlin (V), 2022-06-07:
Og så er der bare et sidste spørgsmål, som egentlig også lægger op til noget af det, som ordføreren og jeg har diskuteret både med Radikale Venstre og med SF.
Hos Radikale Venstre og SF er der ingen bekymring for, om det her vil føre til stigende mistrivsel.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, om Det Konservative Folkeparti deler ubekymretheden hos Radikale Venstre og SF.
Britt Bager (KF), 2022-06-07:
Der er jo ingen tvivl om, at hvis man tager en håndfuld elever i en klasse og tvinger dem væk hjemmefra – væk fra venner, interesser, lokalmiljø – så vil det skabe mistrivsel.
Man har i hvert fald ikke prøvet at sætte ind ved at give flere midler, ved at styrke fagligheden og ved at gøre det mere attraktivt at være gymnasie på Vestegnen.
Man har gjort det med et skærpet tilsyn.
Man har haft et skærpet tilsyn de her steder, som ikke har kunnet bekæmpe den sociale kontrol, der var dér.
Selvfølgelig skal vi have gymnasier på Vestegnen, men vi skal da gøre dem attraktive.
Vi skal da motivere folk til at søge dem.
Vi skal jo ikke tvinge folk i bus 45 minutter hver vej til et gymnasie.
Det kommer der ingenting ud af, og det kommer der slet ikke god integration ud af.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-06-07:
Og når man nu egentlig fortsat gerne vil stå bag den del, der handler om landdistrikterne, er det for at sikre penge, siger ordføreren.
Ja, men det er jo ved at sikre penge til at sørge for, at der er nok elever, som i øvrigt også er det, gymnasierne gerne vil have.
De vil jo ikke kun have penge, de vil også gerne have nogle elever i lokalerne.
Hvordan adskiller den metode sig fra, at man vil gøre præcis det samme i byerne, altså sikre, at der er nok elever til, at gymnasierne er bæredygtige?
Og hvorfor kan Dansk Folkeparti så ikke længere støtte op om den del af aftalen?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-06-07:
Jamen vi har sådan set hele tiden været bekymret for den model og den konstruktion med en algoritme, der skulle styre det inde i de store byer.
Allerhelst – som Enhedslistens ordfører også nævnte tidligere – havde vi jo gerne set en distriktsmodel både det ene og det andet sted, for det var sådan set ud fra vores synspunkt en god måde at løse det på.
Det var der så ikke mulighed for at komme igennem med.
Men vi har et meget stærkt fokus på, at de gymnasier, der er rundtomkring i landet, har et helt enormt behov for de elementer, der er i den her aftale.
Derfor udtrykker jeg mig alene om den del af det.
Det er også derfor, der tidligere i dag var et ændringsforslag om at få delt forslaget op, så vi faktisk kunne støtte den del, som vi fortsat gerne vil støtte.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-06-07:
Tak for svaret.
Det var måske ikke helt et svar, men for nu bare at adressere noget andet vil jeg sige tak for så at bekræfte, at man i Dansk Folkeparti stadig har en politik om, hvad man ønsker – altså en distriktsmodel.
Jeg synes virkelig, det er befriende, at man siger det.
Så vil jeg jo til det der med algoritmen bare lige understrege, at det er en computer, der fordeler efter de regler, vi vedtager; og ligesom vi i dag fordeler efter afstand, vil der så være en computer, der fordeler efter de nye regler.
Så det er jo ikke en algoritme, der lever sit eget liv.
Men tak for svaret.
Og tak, fordi Dansk Folkeparti løfter sløret for, hvad deres politik er på området.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-06-07:
Det har det også været en del af debatten at det vil være, indtil man får den kørt ind.
Derfor skaber lige præcis den del af det meget, meget stor usikkerhed rundtomkring.
Tak for det.
Borgerforslaget, B 202, udtrykker ønske om at droppe de nye regler om elevfordeling i de store byer, sådan som aftalen om fordeling af gymnasier forudsætter, og som det er fremlagt i L 157, som vi også har debatteret her tidligere i dag.
Dansk Folkeparti har tidligere været en del af aftalen, men har for nylig forladt aftalekredsen og står dermed uden for aftalen.
Den del, der omhandler elevfordelingen i de store byer, kan vi ikke længere støtte, fordi ordningen har vist sig at være for bureaukratisk, for vilkårlig for eleverne, og fordi den skaber en stor usikkerhed for eleverne.
Derfor bakker vi op om intentionen bag nærværende beslutningsforslag – ikke forstået som et totalt frit valg, og ikke fordi der er en fordeling, men fordi usikkerheden og uigennemsigtigheden simpelt hen er blevet for stor i forhold til de gevinster, der kan være ved den model, der er fremlagt.
Derfor bakker vi op om intentionen bag borgerforslaget.
Britt Bager (KF), 2022-06-07:
Vi vil – modsat spørgeren – lytte til de eksperter, der har været fremme og foreslå forskellige modeller.
Og når det kommer til byerne, vil vi give et højere taxametertilskud til de gymnasier, hvor der er mange ressourcesvage elever.
Det er nemlig noget af det, eksperterne har anbefalet.
Vi vil også gå ind og se på, om der er mulighed for at udbygge de meget populære gymnasier, sådan at vi får optaget flere de steder og endnu flere får opfyldt deres førsteprioritet.
Og når det kommer til landdistrikterne, er det jo rigtigt, at vi de næste 8-10 år har små årgange af elever.
Derfor har vi også sagt, at vi i stedet for at bruge 200 mio. kr. på bøvl og bureaukrati og et it-system langt hellere vil understøtte de gymnasier i provinsen, som er udfordret af et lavt elevtal, med et højere taxametertilskud, så vi holder dem kørende de næste 8-10 år, hvor der er udfordringer med et lavt elevoptag.
Så vi har løsninger.
Astrid Carøe (SF), 2022-06-07:
Okay, så man vil bruge de råd, eksperterne har givet i forbindelse med den undersøgelse,
tænker jeg, der er lavet, som vi har haft debat om, og som Konservative, før vi lavede den her aftale, jo hældte ned ad brættet; altså både distriktsmodellen og klyngemodellen ville man jo ikke være med til.
Så jeg kan ikke se, hvordan man vil fordele elever på anden måde, end man gør i dag, altså efter afstand, medmindre det er efter karakterer.
Så vil jeg også spørge, om ordføreren er klar over, at det er 3 pct., der i dag ikke får opfyldt en af deres prioriteter, og at de risikerer at skulle rejse 60 minutter; med den ny aftale er det 45 minutter.
Britt Bager (KF), 2022-06-07:
Jeg synes, at ordføreren skal prøve at forklare de 3 pct. til eleverne i Vallensbæk eller Dragør eller Taastrup, for der er det ikke 3 pct.
Det er meget muligt, at det er 3 pct. gennemsnitligt, men det er det jo ikke for den enkelte elev; det er det ikke for den elev, der bliver taget som gidsel her.
Så for at svare på ordførerens første spørgsmål – det vil jeg faktisk meget gerne – står jeg nu her og anfører vores løsninger: Et højere taxametertilskud.
Og nej, vi kommer ikke til at rangere gymnasierne efter karakterer.
Vi kommer til at motivere i stedet for at tvinge eleverne steder hen.
Jens Joel (S), 2022-06-07:
Vi er enige i, og vi har jo i hvert fald også i en periode været enige med Det Konservative Folkeparti om, at vi havde en udfordring med nogle af de skæve gymnasier – det, der har været kaldt ghettogymnasier.
Derfor er mit spørgsmål egentlig bare, om den konservative ordfører var enig med den konservative formand, da han hernede i salen sagde: Så luk dem dog.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-06-07:
Okay, så det er i hvert fald noget, man vil have fokus på i fremtiden,
hørte jeg lidt var svaret på, hvad man har gjort indtil nu.
I den forbindelse vil jeg så spørge: Mener De Konservative, at det er vigtigt, at der også er et gymnasium for de unge på Vestegnen i fremtiden, hvordan vil man sikre det ved de løsninger, man foreslår, og anerkender man, at mange af dem jo sådan set har været forsøgt rigtig mange steder, men desværre uden at man har kunnet knække den her kode og den negative spiral, som mange skoler havner i?
Jens Joel (S), 2022-06-07:
Jeg forstod godt, at det første svar var, at man sådan set skulle tilføre flere penge til de udsatte gymnasier.
Hvis man lukker et gymnasium, hvor skal de elever så hen?
Britt Bager (KF), 2022-06-07:
Ja, så skal de jo på andre gymnasier rundtomkring.
Så tager man jo og prøver at få dem stille og roligt ud på andre gymnasier.
Det er jo også derfor, vi siger, at det er allerallersidste udvej, men du kan jo have et sted, hvor der er så dårlig kultur og så meget social tvang, at det aldrig kommer til at lykkes, og så skal vi da ikke bare acceptere det.
Jeg anerkender ikke, at den model, I kører ind her, virker; det anerkender jeg ikke, og det gør forskerne heller ikke.
Vi har et problem, men den løsning, I har smidt på bordet her, virker ikke.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-06-07:
Tak for det.
Jeg sætter sådan set virkelig stor pris på, at De Konservative nu fortæller, hvad deres bud på at løse det her er.
Det er jo nogle problemstillinger, vi har kendt i en årrække efterhånden, og derfor vil jeg egentlig spørge: Har De Konservative fremsat forslag om nogle af de her ting tidligere?
Er det noget, man har arbejdet på?
Eller jeg kunne også spørge mere åbent: På hvilken måde har man søgt at løse problemerne med det, som – jeg ved ikke, om det måske mere var Venstres udtryk – man kunne kalde ghettogymnasier, altså dem med en skæv elevsammensætning, de lukningstruede gymnasier?
Britt Bager (KF), 2022-06-07:
Det er jo noget, vi har arbejdet på hen ad vejen, og det er noget, vi kommer til at arbejde meget mere på, hvis vi genvinder regeringsmagten, for så kommer vi til at rulle den her model tilbage, og så kommer vi til at bruge nogle af de forslag, som jeg nævnte lige før, nemlig at motivere gymnasierne, højne fagligheden og understøtte med flere midler, så vi i stedet for at tvangsfordele støtter de svage elever, der er derude.
Formanden har sagt, at hvis der er store kulturelle udfordringer, social tvang, så kan sidste udvej blive at lukke dem.
Det betyder ikke, at vi skal lukke 13 gymnasier eller 15 gymnasier, altså de gymnasier, hvor der er store udfordringer.
Det betyder, at der kan være 2 eller 3 gymnasier, hvor man ikke kan rette op på den sociale kontrol, og hvor eleverne ikke vil efterleve den danske kultur, og så bliver man nødt til at træde til og lukke dem; men jeg vil gerne understrege, for at det her ikke bliver misbrugt på Twitter eller i andre ekkokamre, at det er allerallersidste udvej.
Vores løsning er, at vi lytter til eksperterne, og at vi i stedet for prøver at højne fagligheden og prøver at gøre det attraktivt at gå på de gymnasier.
Jens Joel (S), 2022-06-07:
Man taler ikke mindst i disse tider ret meget om algoritmer, fordi de sociale medier og alle mulige andre bruger algoritmer.
Men her er der jo ikke tale om en algoritme, der ligesom har en læring, en præference, lærer dig at kende, fører dig nogle steder hen, gør et eller andet.
Det er jo bare en hjælp.
Man kunne sige, at man kunne lave præcis det samme med håndkraft, men problemet er bare, at det ville tage rigtig mange uger og måneder og år at sidde og lave alle de der beregninger.
Så det er mere korrekt at kalde det en regnemaskine end en algoritme.
Jeg har også hørt Horten og nogle andre spørge, om det nu i virkeligheden er kunstig intelligens.
Men det er det ikke, det er en regnemaskine.
Nå, men jeg vil egentlig bare kvittere for, at Dansk Folkeparti faktisk ærligt siger, at en distriktsmodel også kunne have løst problemet, for det er jeg enig i man godt kunne man have gjort.
Det er jo lidt modsat den diskussion, vi har lige nu, hvor Venstre mener, at der er frit valg for nogle i byerne, men ikke frit valg for dem i landdistrikterne og sådan noget.
Men en distriktsmodel ville løse udfordringen, og den ville så minimere det frie valg; det var derfor, den blev valgt fra, men det er bestemt en løsning, man godt kunne bruge til at håndtere problemerne.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-06-07:
Det har været vores politik længe, og det er sådan set den vej, vi mener vi skal gå.
I forhold til regnemaskinen vil jeg sige, at det ikke er kunstig intelligens på den måde, så man skal ikke på den måde være bange for det.
Men det, der har været udfordringen, er, at det jo ikke har været til at få regnemaskinen til at sige ret præcis, hvad det egentlig er, der kommer til at ske.
Jens Joel (S), 2022-06-07:
Tak for det, og tak til forespørgerne for at rejse den her debat, som jo i virkeligheden indskriver sig i en del af de diskussioner, vi har på skoleområdet lige nu.
Det er en diskussion om større frihed lokalt, en større tillid til de fagprofessionelles dømmekraft og muligheder for og mere rum til faktisk at præge undervisningen, men jo også en diskussion om en større mangfoldighed i skolen, både hvad angår materialer og læringsstile og i virkeligheden også fag.
For når vi har snakken med lærerne derude, når vi har diskussionen af, hvordan vi får flere praktiske fag, når vi har diskussionen om, hvordan vi får it brugt på en måde, hvor it giver noget ekstra læring og ikke bare bliver sådan, at man – som ministeren sagde – læser bogen på iPadden og forstår den lidt dårligere, så er vi jo nødt til på en eller anden måde at diskutere, hvordan vi anvender forskellige materialer i skolen og får skabt en mangfoldighed i både skoledagen og i materialerne.
Vi står også bag den vedtagelsestekst, som den radikale ordfører lige har læst op; men jeg vil i virkeligheden bare genbekræfte og understrege, at vi synes, det er et led i både en frihedsdagsorden, en mangfoldighedsdagsorden, en dagsorden om en varieret skoledag og en dagsorden om at få alle talenter i spil.
Skal lærerne få alle elever og alle talenter i klassen til at blomstre, skal lærerne også have alle de redskaber i skuffen, som læreren synes kunne være pædagogisk anvendelige, og derfor selvfølgelig også en bredde i materialerne.
Lotte Rod (RV), 2022-06-07:
Tak for talen.
Jeg er meget enig med Socialdemokratiet i, at det her er en del af vores diskussion om frihed.
Jeg tænker også, at det faktisk er en del af diskussionen om praksisfaglighed.
For hvis vi gerne vil have, at der er forskellige materialer, at man faktisk kan få lov til at bygge, at man faktisk inde i klasselokalerne har adgang til ting, som ikke bare er noget, der er på papir eller på en computer, så betyder det jo noget, at der faktisk er den frihed ude i skolerne til at have mangfoldighed og materialer.
Der får jeg bare lyst til at spørge ind til: Hvad vil Socialdemokratiet konkret gøre for, at lærerne faktisk har den frihed til at kunne vælge forskellige materialer?
Jens Joel (S), 2022-06-07:
Jamen der er jo noget af det, der handler om materialer.
Der er også noget, der handler om praksisfaglighed og praktiske fag, som jeg plejer at sige er to sider af samme sag, men dog alligevel to forskellige ting.
Matematik kan bruges som en støtte i forhold til en boglig forståelse, som didaktisk princip, men sløjd kan jo også være et håndværk i sig selv.
Så vi har jo ikke bare brug for en mangfoldighed af materialer, vi har også brug for flere værksteder.
Derfor kan man sige, at den diskussion, vi rejser her, er et spørgsmål om at sikre, at nogle af de beslutninger om, hvad der skal være af materialer, kommer tættere på den enkelte skoleleder, på den enkelte lærer, helt ud i yderste led, men det handler jo også om, at vi herindefra selvfølgelig skal løfte eksempelvis opgaven.
Nu sidder vi og har en længere diskussion i forbindelse med »Sammen om skolen« om, hvordan får vi flere praktiske fag ind i folkeskolen.
Det tror jeg virkelig betyder noget.
Men der skal vi jo også stille nogle finansielle rammer til rådighed for, at man så faktisk kan få de redskaber og de værksteder, som ville muliggøre det.