runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-08:
Det synes jeg lyder rigtig spændende.
Det er jo noget, der virkelig kan flytte hegnspæle og skabe historie, også i Grønland, for det er virkelig en markant ændring, der er sket i den forbindelse.
Og vi har jo været bagud alt for længe i forhold til de snakke, vi også tidligere haft om de seksuelle krænkelser, der desværre foregår i alt for stort omfang i Grønland, og som vi begge er enige om er en udfordring.
Så tak for det arbejde, der er gjort i den forbindelse.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-08:
Jeg synes personligt, at man skal hæve sig over partipolitik, for at være helt ærlig.
Jeg synes, der er rigtig, rigtig mange udfordringer i det grønlandske samfund, som kræver en politisk opmærksomhed, og det er der også her.
Og rigtig mange af tingene er vi rigtig godt i gang med, og dem tager vi også med ministrene, og dem tager vi også i udvalgene, og hvor det ligesom skal være.
Så er der jo sådan set også mange ting, som vi har peget på, som er Folketingets ansvar; kommunefogederne og anstalterne er sådan set også noget, man godt kunne pege på.
Som jeg sagde, er det en personlig politik, og jeg kan huske, at jeg kom i modvind, dengang jeg sagde, at Danmark skulle hjælpe i forhold til de udsatte børn og unge i Grønland.
Det er et par år tilbage, og nu står vi her, og der er afsat 100 mio. kr.
Jeg tror, at man som politiker nogle gange skal have noget politisk mod til at tage nogle af de svære beslutninger.
Det mener jeg helt oprigtig er supervigtigt i forhold til at drive samfundet videre.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-10-08:
Når man har været i Grønland og deltaget meget i fagorganisationerne som ung og har kæmpet for børnenes og de unges sag, så ved man også godt, at grunden til, at vi fik de her millioner igennem for børn, er de aktivister og græsrodsbevægelser, der er i Grønland.
Men jeg har brug for et klart svar, for man snakker om, at man måske ikke altid skal tænke i partipolitik.
Hvornår er det så man ved, om man snakker med IA i Folketinget eller med Aaja Chemnitz Larsen?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-08:
Jeg er medlem af Inuit Ataqatigiit og er også et fremtrædende medlem i grønlandsk politik, og jeg har ret til at have forskellige holdninger, også om hvad det er, der foregår hjemme i Grønland, fordi det så meget påvirker den politik, som vi laver her.
Det er sådan set det, jeg har at sige til det.
Jeg tror, det er vigtigt, at man tør tage den her diskussion, og jeg synes også, det er vigtigt, at man skal gøre det på en klog og en nænsom måde.
Der er jo bygder, hvor der kun er ældre personer, der er tilbage, og hvor der kun er mænd tilbage, og naturligt er der ikke særlig meget fremtid i det.
Og det tror jeg man skal turde diskutere.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-10-08:
Tak, og tak til ordføreren for en god tale.
Der var jo masser af temaer, man kunne dykke ned i og diskutere videre.
Men et gennemgående tema var jo ligesom også udvikling, og jeg var specielt interesseret i det her med erhvervsudviklingen og også, hvordan der bliver skabt finansiering.
Altså, nogle gange skal man jo passe på, når man sætter noget nyt i gang, at det så også bliver til fremtiden og ikke ud fra fortidens præmisser.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-08:
Men jeg ved, at der er rigtig mange unge i Grønland, der er optaget af klimadagsordenen, og derfor tror jeg også, vi skal gøre nogle ting anderledes.
Noget, vi tidligere har foreslået, er jo også en social innovationspulje.
Det kunne jo måske også godt være, at socialøkonomiske virksomheder kunne være med til at løse nogle af de udfordringer, vi står med i Grønland, og det samme gælder også de mange små iværksættere, som vi har i Grønland.
Vi har f.eks. noget, der hedder green salad.
I Grønland får vi jo nærmest eksporteret alt mad ud over den lokale mad, som vi selv er i stand til at skyde eller kan få nede ved Brættet.
Så det er klima og nytænkning, og det kunne jo godt være, at man skulle have nogle afgifter på noget importeret kød og til gengæld have nogle subsidier på noget lokal mad, som er rigtig dyrt at købe i butikkerne hjemme i Grønland.
Sådan nogle tanker tror jeg er rigtig spændende at arbejde videre med.
Erhvervsudvikling er jo et grønlandsk ansvar, men jeg synes jo sådan set, at det at bruge hele fisken, som man jo er rigtig god til i Island, også er et oplagt innovationsprojekt og måske også at koble noget forskning og noget erhvervsudvikling sammen.
Grøn klimaforskning er også helt oplagt i Grønland, hvor vi jo virkelig er vidner til klimaforandringerne, men selv har valgt ikke at underskrive Parisaftalen.
Jeg synes, der er nogle ting, der sådan clasher lidt, og selv om vi måske ikke er dem, der udleder mest CO 2 , er vi i hvert fald for mange et symbol på klimaforandringerne og på behovet for, at der bliver gjort noget.
Egil Hulgaard (KF), 2020-10-08:
Tak for ordet, og tak til ordføreren for talen.
Nu sagde ordføreren selv, at grøn klimaforskning kunne være noget, vi skulle arbejde videre med, og det var faktisk det, jeg ville ind på, nemlig om vi her fra Folketingets side gør nok for at understøtte den arktiske forskning.
Har ordføreren nogen betragtninger om det, dels i forhold til hav, dels i forhold til land, men også ud fra et sikkerhedspolitisk synspunkt?
Sophie Løhde (V), 2020-10-08:
Det var præcis den frihed, vi gerne ville have ved at præsentere forslaget om selvstyrende skoler, hvor alle i landets 98 kommuner kunne få lov til at byde ind, og hvor det ikke bare drejede sig om to kommuner med to folkeskoler.
Så tror vi også, man kunne få nogle mere repræsentative erfaringer, både de gode, men også nogle af de dårlige, for det skal man jo også være klar til at tage på sig, når man slipper noget løs; man skal også lære af de – apropos ordførerens tale – fejl, der bliver begået undervejs, for så er det med til at sikre, at man ikke begår dem igen næste gang.
Så det vil vi gerne give tilsagn om.
Er Liberal Alliance også af den opfattelse, at det måske er en lille smule pauvert, at der fra Statsministeriets side alene skal udvælges syv kommuner, som får mulighed for noget inden for syv isolerede områder, i stedet for at man lader flere komme til, som måtte række hånden op og gerne ville være med til også at gå nye veje i forhold til den offentlige sektor?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-08:
Helt konkret ved jeg jo, at der er det her forskningsskib, der skal udfases, og som der er flere, der kæmper for.
De har fået et nyt forskningsskib, men de vil også rigtig gerne have, at der kommer et dansk forskningsskib, som kan understøtte det arbejde, som de laver.
Vi hopper jo sådan lidt fra tue til tue, når vi laver forskningsindsatser i Arktis, og så peger vi lidt fingre ad kineserne og måske lidt ad amerikanerne over, at de kommer til Grønland og laver forskning; men måske skulle vi også se lidt indad og se på, om vi skulle opprioritere den grønne forskning i Arktis i fællesskab.
Egil Hulgaard (KF), 2020-10-08:
Jeg er så glad for, at det bliver nævnt.
Så jeg tror, at vi helt klart har et samarbejdspotentiale her.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-10-08:
Tak for det svar.
Det er rigtig spændende.
Tænker ordføreren, at der er ting at gøre her fra Folketinget, selvfølgelig i samarbejde med Grønland, omkring netop udviklingen?
Nu var ordføreren inde på iværksætteriet, og hvordan vi kan styrke det.
For det handler jo om at lave en bæredygtig fremtid i verden og dermed også i Grønland, og her tænker jeg både på økonomi, miljø og klima osv., og også fiskeriet, som ordføreren var inde på.
Er der tiltag, som ordføreren tænker vi skal have diskuteret her i Folketinget i forhold til de sager?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-10-08:
Der er blevet snakket om rigtig mange emner her, for det meste om ansvarsområder, der vedrører Grønland, og ikke rigtig om de ansvarsområder, der hører til os herinde i Folketinget.
Så jeg beklager, hvis jeg spørger, for vi har også oplevet før, at den store kritik af naalakkersuisut også kommer, hvor man tager æren for, hvad naalakkersuisut på samme tid har gjort.
Men det er jo mange gange også ting, som IA i Folketinget og IA hjemme i Grønland kan være lidt uenige om.
Så når IA i Folketinget siger, at man skal begynde at nedlukke bygder naturligt, hvilket IA i Grønland, så vidt jeg ved, har en meget streng politik om, vil jeg gerne vide: Er det IA's officielle nye politik, at vi skal begynde at lukke bygderne ned?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-08:
Mange tak.
I det sidste skoleforlig valgte man jo at indgå en aftale, hvor man fokuserede på, at det historiske skulle med i pensum for skoleeleverne.
Jeg er lidt bange for, at det sådan regenererer nogle fordomme.
Noget af det, vi nogle gange bliver spurgt om, er jo også, om vi bor i igloer, og om vi spiser sæler hele tiden og rider på isbjørne og sådan nogle ting.
Det virker bare så komisk, men det er faktisk også lidt sårende.
Grønland er et moderne samfund, og jeg håber, at der er nogle flere, der også har mulighed for at komme til Grønland og se, at det faktisk er rigtig dejligt at være i Grønland.
Karsten Hønge (SF), 2020-10-08:
Tak til Inuit Ataqatigiit og i særdeleshed tak til fru Aaja Chemnitz Larsen for et rigtig godt samarbejde og for, at I er den her stærke stemme fra det moderne Grønland, der vil videre.
Også en anerkendelse af og en respekt for evnen til at hæve sig op over de grøfter af plat nationalisme og populisme, der også er i grønlandsk politik.
Det, jeg konkret vil spørge ind til, er perspektiverne for et samarbejde mellem Danmark og Grønland om uddannelse.
Der er nogle uddannelsesudfordringer i Grønland, hvor det går bedre, og det vil jeg også gerne anerkende; men det er jo stadig væk sådan, at vi i vores samarbejde har nogle udfordringer med at fastholde de grønlandske studerende på vores efterskoler og vores universiteter.
Er der nogle ting der, hvor frafaldet åbenlyst er for stort, som vi kan gøre bedre?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-08:
Mange tak.
Hjemme i Grønland går det nemlig heldigvis den rigtige vej, og noget af det, man peger på, er, at frivillige organisationer er gået mere ind i folkeskolerne og på den måde også tilbyder nogle andre kompetencer.
Det synes jeg er super interessant.
Der er nogle helt nye tal, der er kommet.
I forhold til grønlandske studerende i Danmark og særlig dem på efterskolerne er vi sådan set tidligere kommet med et forslag, der hedder ikinngutit, som betyder venner.
Venner kunne være en værtsfamilieorganisation, for det er sådan, at det rammer skævt, når en socialt udsat familie i Grønland selv skal kontakte en udsat familie i Danmark, hvilket det typisk er.
Måske er det i virkeligheden barnet i den udsatte familie, der har allermest brug for en rigtig god, ressourcestærk familie, der kunne give rygstød til efterskoleeleven det år, hvor vedkommende er langt væk hjemmefra.
Så det er sådan helt konkret noget af det, vi peger på som en løsning.
Karsten Hønge (SF), 2020-10-08:
Så til noget helt andet.
Jeg vil bede fru Aaja Chemnitz Larsen sætte et par ord på, hvordan Grønland vil finde sine ben i en situation, hvor der er den her stormagtsrivalisering omkring Grønland, og hvor især USA har vist stor appetit på at få indflydelse i Grønland.
Hvordan er positionen i forhold til på den ene side at fastholde rigsfællesskabet og Grønlands vej mod selvstændighed og på den anden side håndtere den her pågående interesse fra stormagters side?
Victoria Velasquez (EL), 2020-10-08:
Jeg beklager, men jeg er simpelt hen kommet til at rykke en stol til venstre.
Det er Victoria Velasquez.
Jeg håber, det er okay, at jeg lige låner Mai Villadsens stol.
Tak for talen og ikke mindst for ordførerens vigtige arbejde og også for det at tage nogle svære budskaber op her i salen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt mere ind til det budskab, der handler om behovet for social innovation i fremtidens Grønland.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren, om ikke vi kan få nogle eksempler på, hvor vi kan støtte op, og hvad der bør gøres.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-08:
Mange tak.
Vi har f.eks. tidligere haft et projekt, der hed »Tidlig Indsats«, hvor man netop lavede indsatsen fra 0-2 år, men hvor der bare ikke var ressourcer nok til at sikre, at de familier, der havde brug for hjælp, også fik en sådan mere gennemgående hjælp.
Det var et samarbejde mellem sundhedsvæsenet og socialvæsenet, og i Grønland har sundhedsvæsenet alt andet lige nogle flere ressourcer, også selv om det er lidt udfordret.
De er måske også bedre til at spotte særlig spædbørn, så de, hvis der er problemer i familien, ret hurtigt spotter, om forældrene er i stand til at varetage barnets behov frem for at varetage egne behov.
Der er jo også nogle diskussioner her i Danmark omkring det her med, om man skal anbringe noget hurtigere og noget mere og sådan nogle ting, og det tror jeg sådan set er en dialog, man også ville kunne bidrage rigtig meget med i forhold til Grønland, så det netop ikke bliver den her lidt sene indsats.
Victoria Velasquez (EL), 2020-10-08:
Og gode idéer til at løse samfundsmæssige og miljømæssige behov er jo først rigtig gode, hvis det er, at de er gennemført.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre om ordførerens erfaringer med og overvejelser om, hvad vi skal være opmærksomme på ved gennemførelsen, og hvad vi skal være opmærksomme på for at sikre, at det bliver gennemført.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-08:
Det er mange af de ting, som jeg var inde på, og som i virkeligheden slet ikke er en del af den aftale, som naalakkersuisut og regeringen taler om.
Altså, i forhold til boligpolitik er det svært at hjælpe en familie, hvis den ikke har et fast hjem at bo i – helt lavpraktisk – altså hvis man identificerer et problem, men ikke har et sted at give hjælpen hen til.
Børnetalsmanden i Grønland er lige kommet med en ny rapport til FN, som peger på, hvor slemt det egentlig står til, og jeg har lidt fornemmelsen af, at det bliver værre og værre på børneområdet.
Og vi skulle egentlig have knækket den der kurve, og det tror jeg alle har intentioner om at vi skal, men der er stadig væk et stykke vej endnu.
Marcus Knuth (KF), 2020-10-08:
Jeg blev så utrolig glad for det, ordføreren sagde, i forhold til bedre dækning i de danske medier af Grønland, og Færøerne selvfølgelig.
For et par år siden blev jeg inviteret med Danmarks Radio til Grønland med programmet »Langt fra Borgen«.
Vi skulle have lavet to programmer i Grønland.
Først blev det ene aflyst, fordi det var for dyrt.
Og så blev det andet aflyst, fordi det var for dyrt.
Jeg synes, at det var så fattigt, at man ikke kunne afsætte midler til i den her samfundsdebat også at dække rigsfællesskabet.
Så vi Konservative vil meget gerne arbejde sammen med ordføreren om at styrke fokus i de danske medier på Grønland og Færøerne.
Det, jeg ville spørge ind til, er i forhold til erhvervsudvikling.
Nu er der jo kun et par år til, at de nye lufthavne står klar, så man kan flyve direkte til Ilulissat, til Nuuk.
Så jeg vil høre, hvad ordføreren kan gøre i forhold til at samarbejde med naalakkersuisut om at have det løft klar, inden lufthavnene står klar, for der er brug for uddannelse allerede nu.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-08:
Mange tak.
Jamen jeg synes også, det er rigtig positivt, når man ser sit land portrætteret på en anden måde.
Kim Leine sagde det rigtig fint, nemlig at Grønland er
sådan lidt i klemme imellem den storslåede natur, som vi jo har i Grønland, og den sociale elendighed.
Der er så meget andet midt imellem, som jeg også synes er vigtigt at få vist frem.
»Hammerslag« var bl.a. i Grønland på et tidspunkt.
Det syntes jeg var fantastisk, og jeg ved, at »Borgen«, som der jo skal optages nogle nye afsnit af, også kommer til at foregå i Grønland.
Filmproducere siger sådan set, at der kommer til at komme rigtig meget, der har med Grønland at gøre, så det er jo rigtig positivt.
Men vi skal have mere, og der er medieforligsforhandlingerne jo også super vigtige.
Der har vi heldigvis fået en fod ind.
I forhold til turisme har vi faktisk fået uddannet rigtig mange i Sydgrønland, som typisk er arktiske guider, og der er lavet en plan for Visit Greenland i forhold til at være klar, når lufthavnene åbner.
Men corona driller jo selvfølgelig også os i Grønland i de her år.
Marcus Knuth (KF), 2020-10-08:
Det er jeg glad for, og det vil vi Konservative selvfølgelig også gerne samarbejde med ordføreren om.
I forhold til det med medier osv., så gælder det jo også, når man kigger på at få bedre dækning af rigsfællesskabet i undervisningsmaterialer osv.
Det går hele vejen igennem, og jeg synes, at det er blevet udvandet over tid.
Det vil vi selvfølgelig også gerne arbejde med ordføreren om.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-08:
Mange tak.
Det har vi ikke i dag.
I forhold til bedre erstatning til eller i hvert fald rådgivning for børn peger vi også på børnebisiddere.
Det ville være rigtig godt, at børnene havde en talsmand og nogen, der ligesom guidede dem igennem en retssag, for det er jo en helt fremmed voksenverden, de kommer ind i.
Videoafhøringer foregår typisk i en mørk gymnastiksal, hvor de snakker med politibetjente, og uden at der ligesom sker en opfølgning.
Vi så rigtig gerne, at der var nogle særlige børnevenlige lokaler, hvor man foretog de her videoafhøringer.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Jamen vi skal have begrænset kødproduktionen, men vi vil jo gerne hjælpe bønderne til at komme over i en økologisk produktion og en mere plantebaseret produktion.
Det skal ikke være planter til at putte i dyr.
Det skal være planter, som vi mennesker kan spise, for vi kan jo faktisk godt tåle dem.
Men det, som ordføreren taler om, er også det, som jeg spurgte Venstre om tidligere i dag.
Og Venstre sagde jo, at man gerne ville have en klimaafgift.
Det, jeg så ikke kunne forstå, var, at det tydede på, at man ikke ville sætte afgift på de varer, som faktisk udleder meget CO 2 , som kød og rejser og sådan noget.
Det har jeg spurgt videre om på Twitter og stadig væk ikke fået svar.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-08:
Jeg synes, det er vigtigt at være kritisk over for amerikanerne, for det er et helt andet land, og det er nogle helt andre værdier, som de kommer med.
Der er også noget godt potentiale i at samarbejde med amerikanerne, men jeg er også lidt kritisk over for særlig amerikanerne.
Erling Bonnesen (V), 2020-10-08:
Der var engang i edb-sprog et eller andet, der hed cirkelfunktion.
Det var, hvis det begyndte at køre rundt og rundt, uden at der kom noget resultat ud af det.
Det synes svaret ligesom at levne, altså der var ikke rigtig noget på det.
Men så lad mig formulere det på en anden måde.
Tidligere var det også sådan i Alternativet, at der slet ikke skulle være nogen husdyrproduktion længere i Danmark.
Hvad er egentlig op og ned på det i dag i Alternativet?
Victoria Velasquez (EL), 2020-10-08:
Tak for det, og tak for talen.
Ordføreren kom bl.a. ind på, at der skal ske et opgør med ledelserne; en fyringsreform, sagde ordføreren.
Og det svigt, som vi ser bl.a. over for de ældre, skal vi reagere på, og det skal ikke have lov til at fortsætte.
Desværre ser vi ikke kun et problem med ledelser i forhold til at svigte de ældre – vi ser, at det problem ikke står alene, men at der også er problemer i forhold til den sexisme, som der er på arbejdspladser, og der har været flere brancher, hvor mange kvinder nu har stået frem, enten med underskrift eller med deres historie eller på anden måde, og har berettet om den sexisme, som de oplever.
Derfor vil jeg gerne høre ordføreren, hvad Liberal Alliance tænker at der skal ske i forhold til det her kæmpeproblem, som vi har, og det mønster, vi desværre ser i vores arbejdsliv og i mange brancher, i forhold til sexisme.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-10-08:
Den oplevelse, jeg har, er, at der er en kulturændring, som er ved at ske; der er et skred i normerne.
Altså, der er nogle gamle normer, der bliver erstattet af nogle nye normer.
Jeg tror også, at der er en generationskløft, og at generationerne støder sammen – det er lidt min egen tese.
Men altså, jeg tror, at det, der måske var en acceptabel adfærd for mine forældres generation – en acceptabel og i forhold til deres normer uskyldig adfærd – ikke er en uskyldig adfærd for ordførerens og min generation.
Og det tror jeg går op for flere og flere virksomheder, organisationer, politiske partier og arbejdspladser i det danske samfund, og derfor ser vi jo flere og flere, der af egen fri vilje og kraft tilpasser sig de ændringer, der er i samfundet, og derfor indarbejder sexismepolitikker frem og tilbage, og det gør vi også løbende her på Christiansborg og i de enkelte partier.
Så jeg har det lidt sådan, at jeg ikke har behov for at fremsætte et lovforslag på området, men jeg er glad for den udvikling, der er i kulturen i Danmark på det her område.
Victoria Velasquez (EL), 2020-10-08:
Jeg kan godt følge ordføreren i, at der er ved at ske en kulturændring, og at det er godt, især at vi støtter hinanden i forhold til at sige fra, og i forhold til at der skal ske en kulturændring.
Men i forhold til det her med, at det er generationer, der mødes, vil jeg sige, at der altså er folk, der har stået frem, f.eks. en kvinde i 3F's fagblad, som man må sige tilhører en af generationerne før ordføreren og mig, som fortæller om nogle ret grove overtrædelser, der har været, og pres i forhold til seksuelle overgreb og andre ting.
Og derfor synes jeg bare ikke, at man kan komme uden om, at der er behov for, at vi sikrer, at arbejdsgiveren får et indirekte ansvar, nemlig et indirekte objektivt arbejdsgiveransvar, hvor arbejdsgiveren bliver nødt til at vise, at man faktisk har taget nogle tiltag, som skal sikre, at det her ikke kommer til at finde sted.
Det skal sikre, at den, der har oplevet sexisme og overgreb, ved, hvor vedkommende skal gå hen, og den slags ting.
Hvad mener ordføreren om at gøre det, altså at man ikke bare lader det være op til en kulturændring, men faktisk også siger: Hey, arbejdsgivere, I har også et ansvar for, at arbejdsmiljøet er i orden, og det her er en ret vigtig del af arbejdsmiljøet?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-10-08:
Men det er jo sådan her, at bureaukrati opstår, nemlig at man har gode intentioner.
Og det her er en god intention, men nu skal de have sexismebureaukrati på plejehjemmene, i daginstitutionerne, på de enkelte folkeskoler og selvfølgelig også i alle de private virksomheder – det kan være lige meget, for de er private – men det er sådan, at det opstår.
Og det er svært for mig at stå og sige, at det vil jeg ikke, for jeg kan egentlig godt lide intentionen; det er da en god idé.
Men det er sådan, at bureaukratiet opstår.
Og derfor vil jeg tage min egen medicin og sige: Nej.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-08:
Tusind tak, og tusind tak for talen, og tusind tak til Liberal Alliance, fordi I støttede Nye Borgerliges forslag om et børnepasningsfradrag, som vi behandlede her i Folketingssalen tilbage i juni.
Det blev desværre ikke vedtaget.
Kan ordføreren sætte lidt ord på vigtigheden af, at familierne får langt større fleksibilitet i hverdagen?
Og mener ordføreren ikke, at det er god borgerlig politik, at familierne får lov til at bestemme meget mere selv?
Jeg er selvfølgelig meget enig – og hurra for det, havde jeg nær sagt.
Jeg blev også rigtig glad, da jeg for få uger siden læste Liberal Alliances nye familieudspil, hvor man vil give familier, der ønsker at passe deres eget barn hjemme, bedre mulighed for det.
Danske vuggestuebørn har jo en utrolig kedelig europarekord i at være mest i institution.
I Nye Borgerlige mener vi, at det er vigtigt, at vi gør det nemmere for familier at indrette sig, så de ikke nødvendigvis behøver at løbe rundt i det socialdemokratiske hamsterhjul.
Kan vi ikke i fællesskab forsøge at gøre det til et blåt projekt at styrke de danske familier?