Mattias Tesfaye (S), 2020-06-23:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne for at fremsætte det her beslutningsforslag om forbud mod højtalerforstærkede bønnekald og lignende religiøse ytringer i det offentlige rum.
Forestil jer, at det er fredag eftermiddag, I er på vej i Føtex med ungerne for at købe fredagsslik, og så begynder der at lyde et bønnekald ud over hustagene, ned over parkeringspladsen – er det den vej, vi skal i Danmark?
Skal det blive hverdag?
For mig er svaret egentlig rimelig enkelt: Nej, det skal det ikke.
I Danmark er det jo sådan, at man kan dyrke sin tro frit, ligesom man kan samles for at dyrke sin tro på en måde, som stemmer overens med ens overbevisning, så længe det ikke strider mod den offentlige orden.
Og vi har selvfølgelig ikke noget problem med, at borgere signalerer tilknytning til en bestemt religion, overhovedet ikke.
Men bønnekald er ikke et spørgsmål om, at man signalerer tilknytning, og der skal ikke herske nogen tvivl om, at den slags bønnekald, vi så for nylig i det vestlige Aarhus i Gellerupparken, efter min opfattelse er anmassende over for de borgere, der bor i nærheden.
Spørgsmålet om et eventuelt forbud mod bønnekald rejser også en lang række spørgsmål, som jeg har besluttet skal undersøges nærmere, en række svære juridiske spørgsmål.
F.eks. vil et forbud, der alene retter sig mod bønnekald fra muslimske trossamfund, selvfølgelig ikke være i overensstemmelse med de diskriminationsforbud, som er beskrevet i både grundloven og i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Også spørgsmålet om, hvorvidt der kan indføres et generelt forbud mod højtalerforstærkede bønnekald inden for rammerne af grundloven og de internationale forpligtigelser, afhænger i høj grad af reglernes udformning.
Vi har indtil videre set et tilfælde på bønnekald i Gellerup i Aarhus.
Jeg fik selv i april en henvendelse fra Dansk Islamisk Trossamfund, hvor de bad om tilladelse til bønnekald fra deres menigheder under covid-19.
Udlændinge- og Integrationsministeriet vil derfor med hjælp fra Udenrigsministeriet undersøge, om der er indført lovgivning om bønnekald i andre europæiske lande.
Sådan en undersøgelse vil uanset problemets omfang i Danmark være nyttig i forhold til den juridiske afklaring af mulighederne for et eventuelt forbud mod bønnekald.
Vi deler altså bekymringen for, om det, vi så i Gellerup, er starten på en tendens, og indtil videre har vi givet et gult kort.
Vi har sagt, at vi ikke mener, at det hører hjemme i Danmark, at vi er opmærksomme på problemstillingen, og at vi nu går i gang med en juridisk afdækning, så vi har afklaret de reaktionsmuligheder, vi har, hvis problemet udvikler sig.
Men hvis der kommer flere af den her slags eksempler med bønnekald, som vi så det i Gellerup, er vi i regeringen klar til at se på mulighederne for lovgivning og på, hvorvidt vi skal gå fra det gule kort til røde kort.
Og det er også derfor, jeg har bedt embedsværket om at iværksætte en undersøgelse af, om der er indført forbud mod bønnekald i andre europæiske lande, hvordan det er skruet sammen, og tage initiativ til at afklare juraen i forhold til den danske grundlov, så vi kender de muligheder, vi har.
Det mener jeg vil være rettidig omhu.