runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Så lad os droppe sammenligningen med realkreditlånet, for det er jo et niveau, der minder meget om mange andre lånetyper.
Jeg er ked af, jeg henviste til det.
Jeg husker det, som om ordføreren også er boligordfører.
Så vil jeg i stedet spørge på en anden måde, uagtet hvad renten på andre ting måtte være.
Når vi ved, at studerende fra mindre ressourcestærke baggrunde er dem, der tager størst lån, er det så virkelig rimeligt at sige, at det kan være nødvendigt for nogen at tage et lån til 4,6 pct. i rente for at kunne færdiggøre sin uddannelse?
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Men det er rigtigt, at jeg bl.a. har en baggrund i den finansielle sektor, og jeg synes måske, at det, der bliver sammenlignet her, måske sådan sker med lidt manglende fornemmelse for, hvad det er for nogle typer lån, der er tale om.
Det, som ordføreren jo henviser til, er, når man ved en bolig finansierer den med en realkreditbelåning, og det er jo ikke det, der er tale om her.
Så jeg synes, det rammer lidt ved siden af skiven.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Ordføreren taler meget om det her med mulighederne for at låne, og jeg ved jo, at ordføreren har beskæftiget sig en del med ejendomme og boligpolitik og derfor nok er vant til at forholde sig til renteniveauer.
Jeg må indrømme, at jeg har nået den alder, hvor man af og til kigger lidt på, hvad renten er på et realkreditlån.
Den er ca. 4 pct. lige nu, kan jeg fortælle folk, der ikke har kigget på bolig for nylig.
På et su-lån er den 4,6 pct. Er det virkelig et attraktivt tilbud, vi giver de unge, som nu har færre su-klip at tage af, at de kan tage et lån, der er dyrere for dem at have end det realkreditlån, som vi, der er lidt ældre og tjener betydelig mere, kan tage?
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Lad mig starte med at slå fast, at Venstre står fuldt og helt bag uddannelsesstøtten til de studerende, og at dagens lovforslag på ingen måde afskaffer su'en, som nogle partier ellers har fået det til at lyde som om.
I Venstre har vi dog længe haft et ønske om at reformere su-systemet.
Lige nu bruger Danmark flere penge på studieunderstøttelse på de videregående uddannelser, end vi bruger på de videregående uddannelser i sig selv.
Det er helt skævt, at vi altså bruger flere penge på at forsørge de studerende end på at uddanne dem.
Den balance ændrer vi i dag.
Det her forslag sikrer, at man får su i den periode, uddannelsen er normeret til, og det mener vi er rimeligt og fornuftigt.
For med et af verdens mest generøse su-systemer har man i Danmark uanset baggrund rigtig gode muligheder for at få en uddannelse.
Den nye su-reform bevarer det generøse su-system, som sikrer, at alle i Danmark kan få én uddannelse på su, uanset hvilken social og økonomisk baggrund man har.
I Venstre synes vi, det er både fornuftigt og rimeligt, at su- og uddannelseslængde følges ad, og at der er gode muligheder for at låne, hvis man brug for mere økonomisk støtte for at gennemføre en uddannelse.
Skulle man som studerende alligevel blive forsinket i løbet af sit studie, er der mulighed for at optage et su-lån på fornuftige vilkår.
Med det her lovforslag forbedrer vi nu målemulighederne for de studerende, hvor alle studerende får mulighed for at optage et slutlån i op til 2 år.
Derudover tager vi også højde for, at studerende, som modtager su, handicaptillæg eller er enlige forsørgere i en periode kan have behov for at tilrettelægge uddannelsen lidt anderledes.
Det skal vores uddannelsessystem selvfølgelig kunne rumme.
Derfor vil de studerende med dette lovforslag fortsat have mulighed for 1 års ekstra su ud over den normerede studietid.
I Venstre glæder vi os over denne aftale, som sikrer et mere rimeligt og fornuftigt su-system, der er rustet til fremtiden.
Med de ord kan jeg meddele, at Venstre naturligvis bakker op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-08:
Det kommer vi ikke så meget nærmere.
Jeg har ikke noget indtryk af, at den tekst, ministeriet har fremsat, på nogen måde er vildledende.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-08:
Jeg har det sådan med forslag, vi behandler her i Folketinget, at både os, der fremsætter beslutningsforslag, men sådan set også regeringen, der kommer med lovforslag, skal tage vores konsekvensvurderinger dybt alvorligt og være ærlige omkring konsekvenserne af vores forslag.
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-08:
Jeg kommer ikke til at bekræfte, at teksten er misvisende.
Og hvis ordføreren har et spørgsmål af teknisk karakter omkring verdensmål, må ordføreren stille spørgsmålet til ministeriet.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-08:
Tak for ordet.
Jeg har et lidt mere dybdegående spørgsmål til nogle af lovbemærkningerne.
Ministeriet skriver i lovbemærkningerne, at FN's verdensmål 4.5 bliver understøttet af det her lovforslag, fordi udsatte unge, herunder unge med handicap, får bedre adgang til uddannelser.
Jeg vil bare lige bede ordføreren bekræfte, at unge, der modtager SPS-støtte, mister et års su, mens unge med handicaptillæg har præcis det samme antal su-klip som før det her lovforslag, og dermed er teksten misvisende.
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-08:
Nej, de kommer ikke i klemme med de her nye regler, for det ekstra su-år er i dag ikke fortrinsvis benyttet af den gruppe, som ordføreren taler om.
Det er jo også derfor, Nina Smith har kaldt det her for en omvendt Robin Hood indimellem, når hun har talt om su-systemet.
Det er, fordi dem, der primært trækker på det her, jo er ressourcestærke unge eller unge med ressourcestærk baggrund.
Derfor er det jo et misvisende billede at tegne, og hvis man reelt var optaget af social mobilitet og af at gøre noget for at støtte eksempelvis den gruppe af 43.000 unge, som ordføreren taler om, så skulle man jo engagere sig i, hvordan man bruger det provenu, der nu tilvejebringes ved at fjerne det ekstra su-år.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-08:
Nu nævnte ordføreren selv det at have en funktionsnedsættelse, og at så kan man bare få SPS-støtte, men jeg vil sige, at selv med SPS-støtte er der bare nogen, der, f.eks. fordi de skal vente alt for lang tid på at få SPS-støtten, kommer til at dumpe en eksamen og blive forsinket, men ikke skulle sygemeldes, og de kommer i klemme med de her nye regler.
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-08:
De 43.000 unge, der står uden for både arbejdsmarked og uddannelsessystem, skal vi være meget optaget af at gøre alt, hvad vi kan, for at hjælpe, og det vil der jo være gode muligheder for med det provenu, vi får ved at fjerne det ekstra su-år.
Men at forsøge at tegne et billede af, at det er den gruppe af unge, som trækker på det ekstra su-år i dag, synes jeg godt nok lyder temmelig misvisende, og derfor har jeg lidt svært ved at se, hvad det er for en kobling, man laver her.
Jeg vil egentlig også sige, at hvis man fra Enhedslistens side oprigtigt var interesseret i at gøre noget for social mobilitet og for at styrke folkeskolen osv., så kunne man jo i sin tid, hvor eksempelvis Socialdemokratiet ad forskellige omgange har foreslået at justere på koblingsprocenten til privatskoler, have bakket op om det.
Men det gør man ikke, og hvorfor gør man ikke det?
Det gør man måske ikke, fordi mange af ens vælgere bor i dyre kvarterer og sender børnene på friskoler, mens man så har de rigtige holdninger nede ved fællesspisningen i kollektivet, eller hvor man nu bor henne.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-08:
Vi er totalt enige i, at hele sagen, casen, omkring stofseler er helt åbenlys, og det er absolut intet problem for SF at vedtage lige præcis den del.
Og rent faktisk er det jo også sådan, at socialpædagogerne advarer mod dele af det her lovforslag.
Er ordføreren bekendt med det?
Preben Bang Henriksen (V), 2024-05-14:
Allerførst kan jeg sige og bekræfte det, som spørgeren nævner, nemlig at spørgeren og jeg åbenbart har nogle vidt forskellige opfattelser af demokratiet.
Den opfattelse deler jeg altså ikke, må jeg så bare sige.
Jeg ser faktisk med foragt til de lande, der har haft og stadig har den modsatte opfattelse.
Så kommer vi til asbest, og ja, det er jo så et af punkterne, som man har fremført her i forbindelse med etableringen.
I den forbindelse må jeg citere Vejdirektoratet, og jeg har også vist det frem under førstebehandlingen: »Ingen fund af asbest og PFAS på Limfjordens havbund«.
Man har været ude at undersøge det her.
Man har foretaget 33 boringer, og man har ikke fundet asbest af et nævneværdigt omfang.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at den, som Nordjyske kalder dykkeren fra Limfjorden, nemlig hr. Torsten Gejl, har fundet et stykke asbest.
Jeg kender ikke til de nærmere omstændigheder omkring det.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-14:
Præcis de undersøgelser, ordføreren refererer til, er jo netop blevet problematiseret.
Det er derfor, jeg snakker om detektionsgrænser, undersøgelseskriterier, metode, teori osv.
Det er, fordi det netop handler om, hvordan de her undersøgelser er blevet lavet.
Det er jo det, der er blevet problematiseret, men det får vi så ikke fuldt afdækket på nuværende tidspunkt.
Alt det handler jo netop om, at flertallet ikke bare er et diktatur, men er noget, hvor man lytter til saglige, relevante kritikpunkter.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-05-14:
Men i et demokrati er det vel ikke sådan, at mindretalsbeskyttelsen er så udbredt, at den har større magt end flertallet?
Torsten Gejl (ALT), 2024-05-14:
Nu nævner ordføreren selv mit dyk i Limfjorden.
Det dyk tog jeg jo, bl.a. fordi ordføreren stod på talerstolen og sagde, at der ikke var fundet asbest i linjeføringen, og det gentager ordføreren jo.
Transportministeriet har haft 10 år og det samlede statsapparat bag sig til at finde asbest, og det tog mig et kvarter på ganske få kvadratmeter.
Dagen før var der andre, der fandt tre stykker.
Det betyder, at der formentlig er tonsvis af asbest.
Så når ordføreren bliver ved med at hævde, at der ikke er asbest, selv om vi godt ved, at der er det, forstår ordføreren så ikke godt, at vi bliver lidt mistænkelige, og at vi tænker: Hvad er det ellers, de ikke har styr på, og hvad er det ellers, de står og udtaler sig om, som ikke er rigtigt?
Derfor er vi nok tilbøjelige til at søge lidt ekstra under alle de sten, der er i det her projekt.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-05-14:
Det, jeg har sagt, er nøjagtigt citeret fra ministeriets pressemeddelelse.
Der er ingen fund af asbest.
Jeg kunne aldrig drømme om at sige, at der ikke er asbest i Limfjorden.
Der skal væltes både boligblokke og villaer hele vejen nede fra Dall Villaby, gennem Gug, gennem Vejgaard, gennem Rørdal, gennem Nørre Tranders og op på den anden side i Nørresundby og Nørre Uttrup.
Det spiller åbenbart ingen rolle, og der er åbenbart heller ingen asbest derude.
Fakta er jo, at der er asbest overalt i fjorden.
Spørgsmålet er, om det har en nævneværdig betydning, og det har ministeriets embedsfolk jo til trods for en total mistænkeliggørelse fundet ud af ikke er tilfældet.
Torsten Gejl (ALT), 2024-05-14:
Jeg har efter samrådet prøvet at drøfte med folk, der kender til området, hvad for en linjeføring det er, der skulle vælte alle de huse, og jeg er ikke stødt på den.
Jeg tror måske, ordføreren vil placere en eller anden dobbeltsporet motorvej ved siden af den oprindelige.
Det er i hvert fald meget, meget svært at tage det alvorligt.
Ordføreren sagde ordret, at der ikke er fundet asbest i Limfjorden.
Jeg ved ikke, hvor mange millioner kroner der er blevet brugt på undersøgelser; det er i hvert fald mange.
Det tog mig et kvarter.
Kan ordføreren ikke godt se, at det skriger lidt til himlen, og at man så godt kan få det sådan: Gud ved, hvad der ellers ikke er undersøgt ordentligt?
Preben Bang Henriksen (V), 2024-05-14:
Nu har hr. Torsten Gejl jo ikke fremlagt de nærmere omstændigheder omkring sin undersøgelse, men jeg betvivler ikke, at han er dukket op med et stykke eternit i hånden efter i øvrigt at have adviseret TV 2 Nord på forhånd.
Selvfølgelig kan man finde asbest i Limfjorden, og det har hr. Torsten Gejl også kunnet finde.
Han kunne sikkert også finde mange andre sjove ting der.
At et folketingsmedlem så åbenbart er klogere eller bedre til at finde potentiel asbest, må vi jo bare tage til efterretning.
Per Larsen (KF), 2024-05-14:
Tak for det, formand.
Jeg havde faktisk ikke forestillet mig, at vi skulle behandle sagen nu her under tredjebehandlingen, for der har været så gode drøftelser og så meget debat omkring den her sag i efterhånden rigtig, rigtig mange år.
Men jeg vil godt sådan for klarhedens skyld prøve at gøre lidt rede for min personlige holdning i forhold til at bo i Vendsyssel og så arbejde, hvor man har behov for at komme tæt på Limfjorden.
Det er rent faktisk sådan, at indtil jeg blev valgt til Folketinget, havde jeg job hos Hedegaard i Nørresundby, og det betød så, at jeg hver evig eneste morgen var nødt til at holde i kø i sammenfletningen mellem E39 og E45.
Og noget af det, som er rigtig irriterende, er jo, hvis det er sådan, at man skal spilde sin tid med at holde i kø.
Det er der jo rigtig mange mennesker der gør.
Når nu man diskuterer problemstillingen her, må jeg bare sige: Så sent som her i forbindelse med Kristi himmelfartsferien startede man i søndags vedligeholdelsesarbejde i Limfjordstunnellen – det pågår rent faktisk flere gange om ugen, at man lukker et af rørene ned for at kunne vedligeholde rørene – og der var der lange, lange køer.
Nu er Vendsyssel jo et dejligt sted at være, så der var masser af mennesker, der havde bevæget sig derop, og det er vi kun glade for.
Men det gjorde så, at der var ualmindelig dårlig fremkommelighed, dengang de gæster, der var i Vendsyssel, skulle hjem igen.
Det er jo ikke Limfjordsrøret, der er problemet.
For der i 1960'erne, da man planlagde tunnellen, var man så forudseende, at man rent faktisk sikrede, at man lavede tre spor i begge retninger.
Så selve Limfjordstunnellen er jo rimelig fremkommelig, men det er sammenfletningen, der giver de store problemer på begge sider af Limfjorden.
Jeg synes, man skylder os vendelboer, at man sørger for, at vi ikke bliver sådan en blindtarm, hvor det er uhensigtsmæssigt både at bo og drive virksomhed.
Og der er den tredje Limfjordsforbindelse, som vi jo nu behandler, et væsentligt element i at kunne blive ved med at have en form for udvikling i Vendsyssel.
Som det også har været fremført tidligere, er det rent faktisk sådan, at samtlige 11 kommuner, selv om der har været valg til byrådene flere gange, gentagne gang har holdt fast i, at den her linjeføring er den rigtige: Det er den, der løser problemerne bedst og sørger for den bedste fremkommelighed.
Tilmed har Aalborg Kommune rent faktisk også for at få sat skub i tingene smidt 600 mio. kr. ind i en pulje til medfinansiering af den tredje Limfjordsforbindelse over Egholm.
Jeg synes, at det er udtryk for så massivt et ønske og så massiv en opbakning blandt de folkevalgte i Nordjylland igennem rigtig mange år, at man også bør tage hensyn til det, for faktum er, at vi faktisk burde have haft etableret den Limfjordsforbindelse for længe siden, fordi kapaciteten jo er opbrugt for længe siden.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-14:
Det er da også irriterende at holde i kø, det forstår jeg godt, men det er jo ikke det, det handler om.
Det her handler om, hvordan det er, man laver en proces, hvor man sørger for, at andre hensyn bliver håndteret på en forsvarlig måde.
Med det her lovforslag giver vi jo Vejdirektoratet magt over alt, hvad der hedder miljøhensyn, og også over kommunalbestyrelsen, og det vil sige, at det er Vejdirektoratet, som bliver miljømyndighed.
Jeg har derfor et spørgsmål til ordføreren.
Jeg havde egentlig også den opfattelse, at De Konservative ligesom var nogle, der stod vagt om det grønne, altså både klima- og miljødelen.
Hvad for en politisk prioritering står De Konservative for?
For det kan jo for mig at se fint være, at man har nogle småirriterende problemer, men der er jo så noget andet, der vejer tungere, og som er vigtigere.
Men kan ordføreren endeligt forklare den prioritering?
Per Larsen (KF), 2024-05-14:
Jeg synes jo sådan set, at transportministeren i brede vendinger og op til flere gange har givet udtryk for, hvor meget mere natur der bliver skabt, i forhold til at der er mange gange mere natur der efterfølgende bliver taget ud og etableret.
I forhold til de diskussioner, der har været omkring miljøhensyn, har jeg jo flere gange hørt eksperter være ude at sige, eksempelvis i forhold til asbestdiskussionen, at der, så lang tid det bliver nede i vandet, ikke er noget problem med det, men at det først er, hvis det er sådan, at man bringer det op, at der så måske kommer et problem.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-14:
Det er jo netop problemet, at der, som ordføreren siger, måske er et problem.
Ministeren har jo faktisk erkendt, at der er masser af problemer, men det er alt sammen noget, man undersøger og kigger på efterfølgende.
Derfor vidner det jo meget godt om, at ordføreren ikke rigtig har det fulde overblik.
Det er jo derfor, vi har en miljølovgivning, der siger, at Folketinget ikke må træffe beslutninger på et uoplyst grundlag, men at vi skal vide, hvad alle risiciene er, og så kan vi træffe en oplyst beslutning.
Men når vi ikke ved det, så er det faktisk en dybt problematisk proces.
Spørgsmålet er måske så bare: Hvad siger ordføreren til det, hvis der så fremadrettet faktisk kommer en stor miljøforurening i forhold til grundvandet eller asbest
Vil ordføreren så fortryde sin stemme i dag?
Per Larsen (KF), 2024-05-14:
Der har jo pågået undersøgelser igennem lange, lange tider, så jeg er fuldt ud tryg ved, at det kommer til at foregå hensigtsmæssigt.
Torsten Gejl (ALT), 2024-05-14:
Er ordføreren bekendt med, at det flertal, som meningsmåling efter meningsmåling viser der er af borgere i Aalborg for det, ikke mener, at der ikke skal være en tredje Limfjordsforbindelse, men at det, de mener, er, at der skal være et østligt rør, og at modellen med det østlige rør starter med at afvikle alle de flaskehalse, som ordføreren nævner nogle af, sådan at det er trængslen omkring Limfjordstunnellen, der vikles først?
Er ordføreren bekendt med, at det er det, der er den alternative plan?
Per Larsen (KF), 2024-05-14:
Men der har jo været et så massivt flertal for det i byrådet, og selv om der har været holdt valg adskillige gange, siden man traf beslutningen i det nordjyske om, at det skulle være en Egholmforbindelse, har man jo, hvis det var sådan, at man ikke syntes, at den linjeføring var den rigtige, haft en mulighed for at kunne stemme nogle andre kommunalbestyrelsesmedlemmer ind.
Det har man så undladt, og det tager jeg også som et udtryk for, at der stadig væk er en stor majoritet i det nordjyske, som inderligt ønsker sig, at vi får det trængselsproblem løst så hurtigt som muligt, og det gør man jo altså bedst med en Limfjordsforbindelse over Egholm.
Torsten Gejl (ALT), 2024-05-14:
Altså, det ser ikke sådan ud.
Noget af det nye er, at vi har fået den grønne mobilitetsmodel, som er Vejdirektoratets computermodel til at udregne konsekvenserne af trafikale anlægsprojekter.
Den har borgerne selv finansieret en større udregning på, som faktisk siger, at der er bedre trafikgevinster ved en østtunnel.
Samtidig ved vi, at der, hvis vi anlægger en Egholmsforbindelse, allerede i 2040 igen vil være kø i Limfjordstunnellen.
En Egholmsforbindelse er færdig i 2035, og allerede 5 år efter vil der være kø i Limfjordstunnellen, mens en østforbindelse formentlig gør kål på køen frem til 2050.
Per Larsen (KF), 2024-05-14:
Det siger jo sig selv, at når vi får en forbindelse mere, så giver det væsentlig mere mobilitet og kortere rejsetid end det, vi oplever i øjeblikket.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-14:
Ordføreren snakker om demokratiopfattelser, og jeg tror faktisk, det er rigtigt, at vi har forskellige demokratiopfattelser.
Det her med, at flertallet kan bestemme noget, og at man så ikke længere har behov for at have det faglige eller det faktuelle på plads, er en demokratiopfattelse, jeg ikke deler.
Det er det, jeg vil kalde populisme.
Det er, når man bare har et flertal, og at så kan man tromle ting igennem.
Den demokratiopfattelse, jeg har, er, at det skal være legitime beslutningsprocesser, hvor det faglige og det faktuelle grundlag er åbent og transparent for alle og alle kan forstå grundlaget.
Så kan man være uenig i beslutningen, men man forstår grundlaget.
Her har jeg bare et spørgsmål.
Ordføreren sagde jo til førstebehandlingen, at i forhold til det her lovforslag var det ikke relevant at have noget som helst at gøre med asbestforurening.
Nu tror jeg ordføreren igennem den her udvalgsproces – det er jeg ret sikker på ordføreren har sagt – er blevet klar over, at der er en asbestrisiko, og at der vil være asbestforurening, men at det bare er noget, man kigger på efterfølgende.
Så kan ordføreren fortælle mig om ordførerens bekymringer omkring asbestrisici, asbestforurening og den manglende håndtering af det, før lovforslaget vedtages?
Preben Bang Henriksen (V), 2024-05-14:
Det er ikke sikkert, at den 14. maj 2024 går over i danmarkshistorien, men jeg kan garantere for én ting: Den går over i den nordjyske erhvervshistorie.
Nu bliver det, når projektet bliver vedtaget, når det bliver bygget, når det bliver gennemført, slut med at holde i kø både for private, men ikke mindst også for de erhvervsdrivende, ikke bare en gang imellem, men hver evig eneste dag.
Det her projekt har været genstand for omfattende vvm-undersøgelser og miljøkonsekvensvurderinger og tusindvis af henvendelser og svar fra myndigheder og borgere.
Det er det mest undersøgte projekt.
Hver evig eneste sten er vendt, som det blev sagt af hr. Rasmus Prehn.
Den anlægslov, som et flertal i Folketinget allerede har indgået, støttes af et stort flertal i regionsrådet.
Det er, som om man ligesom har glemt det.
Den støttes af et stort flertal i hver evig eneste nordjyske byråd.
Den støttes af samtlige borgmestre.
Hvor mange der i den undersøgelse overhovedet dagligt passerer fjorden, er der ingen der aner.
Jeg må nok advare i den grad mod, at man indstiller sin politiske opfattelse efter, hvad en eller anden opinionsundersøgelse siger.
Som det blev korrekt udtrykt af transportministeren, ja, så havde vi jo ikke nogen Storebæltsforbindelse i dag, hvis den daværende opinionsundersøgelse skulle være retningsgivende.
Problemet med det her er jo, at hvor man egentlig starter med at have respekt for en stor del af de politikere, som talte imod forbindelsen, så begynder respekten måske at krakelere en lille smule, fordi der altid vil være et eller andet.
Så er det knortegåsen.
Så er det den spidssnudede frø.
Så er det strandtudsen.
Så er det asbest.
Så er det drikkevand.
Så er det økonomi, tilkørselsveje, støj osv. osv.
Der vil altid være et eller andet emne, man kan tage fat på, og kendetegnende for det er, at når så ministeriet har imødegået de pågældende indsigelser, så må man sige: Nå, ja, så var der ikke noget om snakken.
Men det er jo dog ikke til hinder for, at protesten mod og mistænkeliggørelse af de eksperter, der foretager de her undersøgelser, bibeholdes.
Jeg må sige, at jeg synes, det er dybt, dybt forkasteligt at se, at ved hver evig eneste indsigelse går man direkte i eksperterne: De har ingen forstand på det, de har også brugt forkerte målinger osv. osv.
Jeg må sige, at jeg personligt har tilbragt en tredjedel af mit liv der, hvor broen går i land på nordsiden, og to tredjedele af mit liv der, hvor den skal ned på Aalborgsiden.
Der er ingen grund til, at jeg ikke skulle tage indsigelserne alvorligt, hvis de ellers var behørige, men det er de altså bare ikke.
Jeg ønsker det her projekt så hurtigt som muligt gennemført.
Desværre tager det alt for lang tid efter min mening, men det skyldes jo bl.a., at man fra regeringens side har ønsket at tage hensyn til sikring af odderens velbefindende med et enormt erstatningsareal, eller hvad man kalder det.
Det korte af det lange er, at nu må det være slut.
Nu har vi vendt og drejet det her projekt i årevis.
Når vi har trykket på knappen her om lidt, må vi se at komme i gang.