runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stine Brix (EL), 2018-02-22:
Det er selvfølgelig meget vigtigt, at vi gør det, og intentionen er rigtig god.
Det fremgår også, at det i Danmark vil være Forsvarets Efterretningstjeneste i form af Center for Cybersikkerhed, som vil skulle løfte opgaven som den nationale it-beredskabsenhed, hvor man bl.a. skal håndtere indberetninger om nogle af de væsentlige hændelser, der kan komme.
Det er det, der er i loven bliver kaldt CSIRT.
Der er flere høringssvar, der tager fat i det, også hvis man kigger på tværs af nogle af de andre områder, for det her direktiv skal jo ikke kun implementeres på sundhedsområdet.
Det er bl.a. Institut for Menneskerettigheder, som peger på, at det kan være problematisk, fordi Forsvarets Efterretningstjeneste opererer under nogle andre regler end andre offentlige myndigheder.
Det handler bl.a. om offentlighedsloven, persondataloven og forvaltningsloven.
Derfor er det vores holdning, at den her opgave med at være det nationale kontaktpunkt i Danmark, når det handler om sikkerheden i de her civile samfundsstrukturer, også bør blive varetaget af en civil myndighed og altså ikke Forsvarets Efterretningstjeneste.
Alternativt bør man i hvert fald stille nogle krav, som gør, at de databeskyttelsesregler, der skal være på det her område, skal gælde for de her data.
Så de bekymringer, som bl.a. Institut for Menneskerettigheder rejser, når vi kigger på transportdelen af det her direktiv – og på vores område har vi jo et kritisk høringssvar fra IT-Politisk Forening – er nogle bekymringer, som vi har behov for at få belyst yderligere.
Så selv om vi er positive over for lovforslagets intentioner om at sikre et højt niveau af beskyttelse, vil vi altså spørge mere ind til den her del om Forsvarets Efterretningstjenestes rolle og også til det specifikke, som IT-Politisk Forening skriver, om, at de mener, at der kan være i tvivl om, om man overhovedet lever op til direktivets krav om, at man skal kunne beskytte personfølsomme oplysninger.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-02-22:
Jeg underkender ikke, at der kan være enkelte, der oplever problemer.
Det synes jeg ikke man skal negligere.
Det er da så vigtigt, at de pågældende henvender sig til skolelederen eller den offentlige myndighed, der nu har med den pågældende uddannelsesinstitution at gøre, men det er jo ikke ethvert problem, vi støder på i vores samfund, som vi bør besvare ved at lave generel lovgivning her i Folketinget.
Så vi stemmer imod forslaget.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-02-22:
Tak for det.
NIS-direktivet skal sikre en høj grad af informationssikkerhed inden for en række forskellige sektorer.
På sundhedsområdet har det ekstremt stor betydning, at borgerne kan have tillid til, at deres data er tilstrækkeligt beskyttet.
Forslaget har mindre betydning for sundhedsoperatører, da de i forvejen skal leve op til et højt sikkerhedsniveau.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-02-22:
Tak for det.
Det er allerede blevet sagt indtil flere gange nu, at det her lovforslag skal implementere det såkaldte NIS-direktiv, og at formålet med direktivet er at sikre et højt fælles sikkerhedsniveau for net- og informationssystemer for energi-, transport-, bank-, finans- og altså også for sundhedssektoren, som vi så behandler her.
Med direktivet skal medlemsstaterne udpege en eller flere nationale kompetente myndigheder for sikkerheden i net- og informationssystemer i de pågældende sektorer til at varetage funktionen som tilsynsmyndighed, og her udpeges så Sundhedsdatastyrelsen på sundhedsområdet.
I Danmark vil man med implementeringen kun udpege ét kontaktpunkt og én CSIRT, som skal være under Center for Cybersikkerhed, som så skal tage sig af en række funktioner.
Det er rigtig fint, at regeringen vil implementere direktivet og vigtigt med et højt sikkerhedsniveau, men til gengæld ret kritisabelt, at man lægger det nationale centrale kontaktpunkt og CSIRT under Center for Cybersikkerhed i Forsvarets Efterretningstjeneste, som er undtaget databeskyttelsesregler og offentlighedslov.
Så både IT-Politisk Forening og Institut for Menneskerettigheder er meget kritiske i deres høringssvar.
I SF er vi naturligvis for at implementere direktivet, men ligesom vi har sagt på de andre ressortområder, hvor direktivet også skal implementeres, er vi kritiske over for, at det centrale kontaktpunkt og CSIRT skal ligge under Center for Cybersikkerhed.
Vi håber derfor også, at vi i udvalgsbehandlingen kan få en drøftelse af de kritikpunkter, der har været, og som fagfolk med rette har peget på i forbindelse med den danske implementering.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-02-22:
Jeg er her også som erstatning for sundhedsordfører Marlene Borst Hansen.
Det her lovforslag har jo, som rigtig mange ordførere nu har gennemgået, til formål at implementere en del af direktivet for net- og informationssystemer, men den del, der handler om sundhedssektoren.
Vi synes også i Radikale Venstre ligesom flere andre, at det er helt oplagt, at når vores samfund og offentlige institutioner – det gør de jo; det har vi også set eksempler på – bliver mere og mere digitaliseret, så er det også afgørende, at net- og informationssikkerheden følger med.
Jeg mener, vi har set eksempler på, at det område i de senere år er blevet et mål for handlinger, som har til formål at forstyrre driften af digitale systemer, og det er jo det, som det her lovforslag skal sætte ind over for ved at højne niveauet af net- og informationssikkerhed i sundhedssektoren.
Det er godt, og det kan vi støtte i Radikale Venstre.
Anders Stjernholm (ALT), 2018-02-22:
Tak for ordet.
Jeg står her som en tarvelig erstatning for Pernille Schnoor.
Sundhedssektoren er i den grad afhængig af et velfungerende og sikkert system, og det gælder bl.a. sygehusene, praksissektoren og den kommunale pleje.
Alternativet er derfor positive over for NIS-direktivet, da det vil styrke datasikkerheden i sundhedsvæsenet, men vi er ligesom andre ordførere og partier kritiske over for implementeringen af det.
Grundlæggende er vi kritiske over for regeringens placering af opgaven hos Forsvarets Efterretningstjeneste, da FE er undtaget fra de EU-retlige regler om databeskyttelse, der netop stilles krav til i direktivet.
Den danske implementering risikerer altså at gå direkte imod NIS-direktivet.
Det synes vi er problematisk og vil spørge nærmere ind til i udvalgsbehandlingen.
Mattias Tesfaye (S), 2018-02-22:
Vi har det sådan, at de offentlige institutioner ikke bare er serviceorganer, der skal levere service til borgerne.
Det er også demokratiske institutioner, som ikke bare skal være apolitiske.
De skal ikke være partipolitiske, men de skal være politiske; de skal nemlig forsvare og udbygge demokratiet.
Derfor mener vi også, det er vigtigt, at skoler og uddannelsesinstitutioner bredt ikke bare lærer folk engelsk og fysik og biologi, men at de også kæmper for demokratiet, og i det omfang, der opstår diskussioner om, hvorvidt nogle af eleverne f.eks. tilslutter sig de demokratiske frihedsidealer, så skal skolen også kunne rumme at kæmpe for demokratiet.
Det er vigtigt i danskundervisningen, hvis der er nogen, der ikke vil læse noveller med seksuelt indhold, og det er vigtigt, hvis det får betydning for, hvad der bliver serveret i kantinen, og det er også vigtigt, hvis der er nogen, der siger, at piger ikke må sige noget i undervisningen, og det er også vigtigt, hvis der begynder at opstå kulisser for social kontrol, som Dansk Folkepartis ordfører siger.
Det, vi diskuterer her, er ikke, om Socialdemokratiet støtter sådan nogle kulisser.
Det, som vi diskuterer, er, på hvilket niveau det skal løses, og vores vurdering er, at det niveau, som løser det nu, nemlig de lokale skoleledelser, i alt overvejende omfang sagtens er i stand til at håndtere det.
Derfor ser vi ikke noget grundlag for et lovindgreb.
Marie Krarup (DF), 2018-02-22:
Jeg synes selvfølgelig, det er lidt ærgerligt, at man fra Socialdemokratiets side melder meget bastant ud, at nu ønsker man at løse de her integrationsproblemer, men ikke når det så kommer til, at der faktisk er folk, som gerne vil den danske integration og forhindres i det, fordi vi på uddannelsesinstitutioner – heldigvis ikke så mange, men nogle uddannelsesinstitutioner – stiller en kulisse til rådighed, som kan bruges til social kontrol.
Altså, det er jo det, vi gør, når der er et bederum.
Vi laver simpelt hen forholdene på en måde, så der kan holdes øje med, om folk lever op til de obligatoriske bønner, der skal bedes, hvis man vil leve en ortodoks islamisk tilværelse.
Det vil sige, at andre kan holde øje med, om man gør det.
Hvorfor skal vi stille sådan nogle kulisser til rådighed, hvis vi samtidig mener, at det er vigtigt at blive integreret i det danske samfund?
Hvis man virkelig vil integrationen, og hvis man virkelig vil hjælpe den enkelte person, som gerne vil integreres i Danmark, burde man afskaffe den form for kulisser, der lige præcis befordrer sådan en kontrol.
Mattias Tesfaye (S), 2018-02-22:
Tak for kommentaren.
Dansk Folkepartis ordfører siger, at så længe der bare er én person, som føler sig udsat for det her pres, så bør vi som politikere gribe ind.
Jeg vil også sige, at sådan nogle personer har jeg også nødt, endda mange af, og jeg har også snakket med skoleledelser, som anser det her for at være et problem.
Men jeg synes også, vi har et ansvar for som politikere ikke nødvendigvis at gribe til lovgivning, hvis der bare er en enkelt eller en håndfuld eller 20 personer, der er udsat for det her pres.
Vi må også lige holde hovedet koldt og blive enige med hinanden om, at før vi griber til lovgivning, der skal regulere hele samfundet, skal der også være et problem af et vist omfang.
Derfor synes jeg, det er rimeligt nok på baggrund af en undersøgelse, som viser, at der er meget få steder, hvor det bliver brugt som decideret bederum, at vi lige overvejer, om der er behov for at regulere det her gennem lovgivning, eller om der er behov for, at et bredt politisk flertal på Christiansborg i virkeligheden bakker det brev op, som ministrene har sendt sammen med uddannelsesministeren, og siger, at det sådan set er den politiske tilkendegivelse, og at vi regner med, at skoleledelserne er i stand til inden for rammerne af det at håndtere eksisterende lovgivning og styre deres institutioner.
Marie Krarup (DF), 2018-02-22:
Tak til ordføreren.
Jeg har jo set frem til den her tale med stor spænding.
Det er selvfølgelig ærgerligt, at Socialdemokraterne ikke ønsker at gøre noget.
For så længe der bare er én person, der bliver generet af det her – og sådan nogle personer har jeg personligt mødt – og som føler, at de har svært ved at være på en uddannelsesinstitution, fordi de bliver overvåget og kontrolleret, så mener jeg, at vi har et problem, som vi som lovgivere bør gøre, hvad vi kan, for at løse. Som jeg sagde til undervisningsministeren før, er det jo et meget følsomt område.
Det kan man lige præcis ikke.
Derfor er det tit, at hverken skolens ledelse eller andre elever på skolen ved, at det her problem eksisterer.
Det er noget, man får at vide i fortrolighed.
Merete Riisager (LA), 2018-02-22:
Min opfattelse er, at de steder – der er jo heldigvis mange steder, hvor det her slet ikke finder sted – hvor der er religiøs kontrol, kan det handle om meget mere end nødvendigvis et bederum.
Det kan handle om påklædning, social ageren og aktiviteter i det hele taget.
Så derfor er det vanskeligt, kan man sige, bare at forbyde sig ud af det.
Jeg mener, at det er noget, vi skal bestyrke rektorerne i og bekæmpe med alle de midler, der nu engang ligger i uddannelsessektoren.
Og hvis elever presser andre eller udviser truende adfærd, har de jo slet ikke ret til at gå på den pågældende uddannelsesinstitution.
Marie Krarup (DF), 2018-02-22:
Men i de tilfælde, hvor der rent faktisk er problemer på skoler, som ikke nødvendigvis kommer til rektors viden, vil man jo stadig væk have de her bederum.
Det er derfor, jeg mener, det er bedre med et forbud mod overhovedet at have bederum.
I sagens natur går de elever, der er udsat for den her form for social kontrol, hverken til offentligheden eller til rektor og siger det, fordi det for dem er en dyb hemmelighed, at de føler sig forfulgt eller kontrolleret.
Så derfor synes jeg ikke, det er tilstrækkeligt blot at sige: Nå, rektor har ikke opdaget noget problem, så derfor er der ikke et problem.
Det er ikke sikkert, at det forholder sig sådan.
Merete Riisager (LA), 2018-02-22:
Min holdning er, at alle rektorer, som har det øverste ansvar for et uddannelsessted, selvfølgelig har et ansvar for, hvad der foregår i undervisningen, men jo også for, hvad uddannelsesstedet bliver brugt til.
Og det, som uddannelsesstedet bliver brugt til, skal jo være i oplysningens ånd og i den vestlige dannelsestraditions ånd.
Det ansvar skal forvaltes lokalt, men der skal også være en opbakning, kan man sige, fra politisk hold, og det er den opbakning, som jeg har ønsket at være med til at give i hyrdebrevet.
Mattias Tesfaye (S), 2018-02-22:
Unge danske muslimer praktiserer deres religion på mange forskellige måder, og det skal de have lov til.
Og den her frihed til at praktisere sin religion, som man vil, er helt central i et demokratisk samfund.
Det sagde jeg også for 1 år og 1 dag siden, da vi sidst behandlede et beslutningsforslag, der ligner det her.
Og derfor bør vi også være opmærksomme på, at mange unge oplever at blive udsat for et pres fra religiøse jævnaldrende, der fortæller dem, at de skal gå med tørklæde, deltage i bøn eller undlade at få ikkemuslimske kærester.
Og det ønsker vi selvfølgelig ikke på danske uddannelsesinstitutioner.
Forkyndelse styrker den her kontrol på skolerne.
Skolerne skal ikke være antireligiøse, men de skal være ikkereligiøse skoler, og derfor hilser vi diskussionen velkommen.
Dansk Folkeparti ønsker at forbyde bederum på offentlige danske uddannelsesinstitutioner.
Da vi behandlede forslaget i Folketingssalen for et år siden, var Socialdemokratiet åbne over for forslaget.
Vores holdning var, at lokaler på offentlige uddannelsesinstitutioner ikke bør bruges til forkyndelse og bøn.
Det er stadig vores udgangspunkt.
Men vi havde også en række betænkeligheder ved det fremsatte forslag, og derfor valgte vi hverken at ville stemme for eller imod forslaget.
I stedet bad vi regeringen om at undersøge, hvor mange bederum der er på danske skoler og universiteter.
Det fik vi svar på nogle måneder senere, og vi kan nu konstatere, at bederum eller fordybelsesrum eller stillerum, eller hvad de bliver kaldt, eksisterer i et meget begrænset omfang.
Vi ser derfor ikke noget grundlag for et egentligt lovindgreb.
Det ser ud til, at ledelserne på uddannelsesinstitutionerne er i stand til at håndtere problemet selv.
Vi vil dog godt understrege, at vi ikke mener, at der skal stilles lokaler til rådighed, hverken til forkyndelse eller bøn.
Derfor: Hvis ledelserne viser sig ikke at være i stand til at håndtere problemet og der opstår bederum på skolerne i et større omfang, vil vi ikke afvise, at der kan være behov for et lovindgreb.
Med de kommentarer fastholder vi vores gule stemme, altså hverken et ja eller et nej.
Anni Matthiesen (V), 2018-02-22:
Tak for det, formand.
I forbindelse med at vi i dag behandler B 57, kan jeg starte med at sige, at Venstre stemmer imod det her beslutningsforslag.
Med det her beslutningsforslag foreslår Dansk Folkeparti at lave et forbud mod, at uddannelsesinstitutioner kan indrette bederum.
Som det også tidligere er blevet nævnt, er det jo omkring et års tid siden, vi sidst drøftede et lignende beslutningsforslag, og Venstre har ikke skiftet holdning siden sidst.
Vi mener fortsat, at det skal være op til den enkelte institution at beslutte sig, men ministeren sendte jo for godt ½ år siden et hyrdebrev ud for at understrege, at selvfølgelig har institutionerne en opgave i at bekæmpe eventuel social kontrol.
Derfor synes jeg jo egentlig, at vi på det her område faktisk er nået rigtig langt.
I mellemtiden er der jo også lavet en undersøgelse for simpelt hen at finde ud af, hvor mange bederum det egentlig tyder på man har rundtomkring på institutionerne, og som jeg har fået oplyst, var der omkring 1.200 institutioner, som valgte at svare på den her undersøgelse, og herudaf var der ca. 15, hvor man havde et fast lokale til rådighed.
Blandt de 15 institutioner blev der peget på, at de lokaler især blev stillet til rådighed til kristne elever.
Alt i alt synes jeg faktisk ikke, at der er grundlag for at begynde at lave lovgivning på det her område.
Jeg har tillid til, at også rektorerne, skolelederne osv. tager et ansvar her og går ind og bekæmper det, hvis der forekommer social kontrol på institutionerne.
Med det kan jeg meddele, at Venstre stemmer imod beslutningsforslaget, og så skal jeg også lige huske at sige, at jeg skulle hilse fra De Konservatives ordfører og sige, at de også stemmer imod.
Marie Krarup (DF), 2018-02-22:
Det her forslag går på at forbyde, at der er et rum, som er fast sat af til bøn.
Det går ikke på, om der må være bøn på skolen, for det må rektor, direktøren eller skolelederen selv bestemme, men det går på, at der ikke på nogen dansk offentlig uddannelsesinstitution bør være et rum, som kun er beregnet på bøn.
Hvorfor skal der overhovedet være sådan et rum på en skole?
Vi ved, at den kulisse, man sætter frem, når man laver sådan et bederum, fører til social kontrol.
Så mit spørgsmål er: Hvordan kan man begrunde, at der på nogen offentlig uddannelsesinstitution i Danmark er et bederum?
Finn Sørensen (EL), 2018-02-22:
Så jeg kan forstå, at vi for at bevare opbakningen til velfærdsstaten skal gennemføre lovgivning herinde i Folketinget, der med statsgaranti fører til en eneste ting, og det er, at vi får en voksende gruppe af fattige, at vi får en voksende gruppe af folke- og førtidspensionister, der lever for meget ringere ydelser end andre i lignende situationer?
Er det det, der er logikken i det?
Marie Krarup (DF), 2018-02-22:
Det synes jeg jo er sørgeligt.
Det er også sådan en svær meddelelse at give til de personer, som har de her problemer, og som i sagens natur ikke kan rejse dem offentligt.
Det er jo derfor, at vi kender til så få, altså fordi de skal komme anonymt til nogle og fortælle om det, før vi får det frem.
Derfor er det besynderligt, at man fra ordførerens side ikke ønsker at være med til at skabe nogle omgivelser, hvor alle religiøse grupper kan føle sig trygge og ikke føle sig overvåget og tvunget ind i en bestemt form for livsførelse, når vi nu ved, at der er folk, der har de her problemer.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-02-22:
Enhedslisten er absolut imod social og religiøs kontrol.
Det mener vi ikke bare at man skal tage afstand fra, men at man også skal gribe ind over for.
Jeg underkender ikke, at ordføreren kan have fået indberetning om et problem eller måske nogle enkelte problemer, det vil jeg slet ikke underkende, det har jeg jo ingen forudsætning for at modsige.
Vi mener bare, at det at knytte det til spørgsmålet om bederum ikke giver nogen som helst anledning til, at vi laver et generelt forbud som det, der er foreslået.
Marie Krarup (DF), 2018-02-22:
Jeg kan høre, at ordføreren har misforstået, hvad forslaget går ud på.
Det er jo sådan, at jeg har været i kontakt med folk, der føler sig forfulgt, og jeg kan ikke forstå, at man ikke skal forsøge at forsvare den slags elever, der føler, at de bliver overvåget, der føler, at deres frihed er indskrænket, der har problemer med at komme på en uddannelsesinstitution.
Jeg mener ikke, at det danske samfund kan være bekendt at indrette nogle omgivelser, som gør det vanskeligt for en lille gruppe af elever, og her taler vi altså om muslimer, så jeg vil gerne sige, at jeg gør det her for at forsvare nogle muslimer, som ønsker at være muslimske på en måde, som ikke alle synes er den rigtige måde.
Det kan jeg ikke forstå at ordføreren ikke vil støtte, og jeg kan ikke forstå, at ordføreren skal komme med sådan nogle insinuationer om, at vi skulle være ude på at genere nogle bestemte religiøse grupper.
Nej, vi gør det for at forsvare nogle muslimer.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-02-22:
Tak for det.
Efter Enhedslistens opfattelse skal der ikke laves lovgivning, der fastlægger, hvorvidt der skal indrettes bederum på offentlige uddannelsesinstitutioner eller ej.
Vi mener ikke, at Folketinget skal forbyde bederum, og vi mener for den sags skyld heller ikke, at der pr. definition skal være et krav om indretning af et bederum, selv om der måtte være religiøse elever, som måtte ønske, at der blev etableret et sådant.
Vi kan konstatere, at der i dag er et ganske lille antal institutioner, hvor der er bederum.
Det giver efter alt at dømme generelt set – jeg vil ikke udelukke, at der kan findes enkelte eksempler – ikke anledning til problemer eller konflikter der, hvor der er bederum.
Og i det omfang, der er det, er det jo åbenlyst, at det håndteres af skoleledelserne.
Vi kan også konstatere, at uddannelsesinstitutionerne ikke efterspørger et forbud som det, Dansk Folkeparti ønsker at indføre.
Alt i alt vil jeg egentlig bare kort sige – vi har jo behandlet det for nylig – at jeg ikke opfatter det sådan, at sigtet er at løse reelle problemer på vores uddannelsesinstitutioner, men at det vel rent ud sagt er led i, hvad der kunne minde om et politisk felttog mod borgere med et bestemt religiøst tilhørsforhold.
Det bryder vi os ikke særlig meget om i Enhedslisten.
Så kort og godt: Vi mener, at man trygt kan overlade det til skoleledelserne at tage stilling til, hvorvidt der skal være bederum på de enkelte uddannelsesinstitutioner, og vi stemmer imod forslaget.
Anni Matthiesen (V), 2018-02-22:
Det er sådan, at uanset om det drejer sig om vores uddannelsesinstitutioner eller på arbejdspladser – det er i hvert fald det, jeg oplever – er der nogle steder, man indretter fordybelsesrum eller bederum, som DF's ordfører også nævner.
Jeg har det stadig væk sådan, at hvis vi her på Christiansborg skal til at blande os i de detaljer, kunne mit spørgsmål – nu er det jo ikke mig, der har muligheden for at stille spørgsmål her fra talerstolen – godt være: Hvordan skal vi så føre kontrollen efterfølgende?
For så må der jo følge noget med, hvis Dansk Folkepartis beslutningsforslag blev til lov.
Hvem er det, der skal ud at kontrollere, og skal vi så også have lavet noget omkring, at der skal være et korps, der tager rundt og fører tilsyn med, hvad der foregår i lokalerne osv.?
Jeg må sige, at jeg har tillid til, at rektorerne, skolelederne påtager sig det her ansvar, og det er egentlig der, vi står i Venstre.
Marie Krarup (DF), 2018-02-22:
Men hvorfor det?
Hvorfor er der behov for et bederum på en dansk uddannelsesinstitution?
Vi ved jo udmærket, at det bliver brugt til islamisk bøn og til kontrol, indbyrdes kontrol blandt muslimer.
Så hvorfor overhovedet have det tilladt?
Anni Matthiesen (V), 2018-02-22:
Jeg vil sige igen, at så ønsker vi ikke at begynde at gå ind og simpelt hen detaillovgive på det her område.
Jeg bakker fuldt ud op om også det hyrdebrev, som blev sendt ud, og jeg mener helt klart, at vejen, man skal gå i forhold til at prøve at præge de her ting, er, som ministeren også valgte at gøre, at understrege, hvordan reglerne er, understrege vores holdninger, og så er det de enkelte skoleledere, rektorer, som må tage det her ansvar på sig i forhold til at ændre de steder, hvor der eventuelt er et bederum.
Marie Krarup (DF), 2018-02-22:
Jeg vil godt kvittere for det hyrdebrev, som ministeren har sendt ud; det synes jeg er på sin plads.
Men jeg synes jo, det er ærgerligt, at man ikke i stedet vil gå med på vores beslutningsforslag, for der er jo stadig væk bederum.
Altså, hyrdebrevet har jo desværre ikke fået folk rundtomkring på uddannelsesinstitutionerne til at lukke bederum.
Så derfor synes jeg, det er fint, at man har sendt det ud, men når der ikke er nogen større effekt af det, så skal man jo måske overveje at bruge lidt stærkere midler, og det er det, vi lægger op til ved at fremsætte det her beslutningsforslag.