runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2020-06-02:
Jamen jeg vil gerne bekræfte, at jeg har sagt de ting til Politiken.
Det er, fordi jeg mener, at vi skal overholde vores konventionsmæssige forpligtelser, både flygtningekonventionen og menneskerettighedskonventionen.
Det skal jo være sådan, at hvis man kommer til Danmark, skal man have behandlet sin asylansøgning.
Og jeg kommer ikke til at stå her og sætte et antal på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-02:
Tak til fru Rosa Lund for ordførertalen.
Jeg så noget, jeg tror det var i Politiken.
Somme tider bliver man jo citeret for noget, der ikke rigtig holder vand.
Derfor tænkte jeg, at så er det fair nok at give fru Rosa Lund chancen her for at korrigere sig selv.
Der stod noget i den her artikel i Politiken.
Den forholdt sig nemlig til situationen i 2015 og det, vi diskuterer i dag, og til antallet, der kom, som jo var ret stort.
Men i den artikel er fru Rosa Lund citeret for at svare på et spørgsmål.
Hvis der kom fem gange så mange til den danske grænse, skulle vi så tage de folk ind og behandle deres asylansøgning?
Og så svarer fru Rosa Lund ja.
Og hvis vi nu siger, at der i 2015 kom sådan et par og tyve tusind, så har vi, hvis der er fem gange så mange, i hvert fald passeret 100.000.
Dem skulle vi så tage ind, og vi skulle behandle deres asylansøgning.
Det er bare lige for at spørge fru Rosa Lund: Er det realistisk?
Er det virkelig et scenarie, hvor fru Rosa Lund synes, at det ville være situationen?
Eller skulle vi gøre et eller andet forlods, der sikrer, at de mennesker aldrig nogen sinde kommer til Danmarks grænse?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-02:
Hvad er det for nogen konventioner?
Er det flygtningekonventionen?
Altså, hvis man kommer fra Tyskland, kommer man fra et sikkert land.
Er vi på nogen måde efter flygtningekonventionen forpligtet til så at gå i gang med en sagsbehandling af de her personers sager?
Nej, det er vi da ikke.
Det er da noget, vi selv bestemmer om vi vil.
Så det er jo fru Rosa Lund og Enhedslisten, der så synes, det er en rigtig god idé, at vi i givet fald skal begynde sagsbehandlingen af 100.000 menneskers, migranters, sager.
Carl Valentin (SF), 2020-06-02:
Det har vi selvfølgelig ikke en færdig plan for.
Først og fremmest synes jeg, at vi skal arbejde med de ordninger, vi nu engang har.
Lige nu har vi kvoteflygtningesystemet, og det er også derfor, at jeg påpeger, at det væsentligste, vi skal gøre for at løfte vores del af det internationale ansvar, er at tage imod 500 kvoteflygtninge, og det håber jeg at Danmark snart vil gøre.
Mads Fuglede (V), 2020-06-02:
Jeg må have udtrykt mig uklart, for det, jeg spørger til, er: Er der en fordelingsnøgle, som man i SF har lagt sig fast på, som bestemmer, hvor mange der kommer til Danmark?
Har man sådan et tal for det i SF?
Hvilket antal er det, SF regner med vi skulle tage i det her lettere urealistiske scenarie, hvor man kunne blive enige om sådan en politik?
Hvor mange skal vi tage i den fordelingsnøgle?
Carl Valentin (SF), 2020-06-02:
Nu synes jeg, at vi taler om en meget hypotetisk situation.
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at det ser rigtig, rigtig svært ud.
Men det er klart, at jeg helst så, at vi i internationale sammenhænge blev enige om, hvordan vi skulle fordele flygtninge generelt.
Altså, det er et problem, når lande blokerer for at tage deres solidariske del af ansvaret, og derfor synes jeg, at vi skal indgå i et internationalt samarbejde om det.
Men vi er sådan set også meget åbne i forhold til modtagecentre i tredjelande.
Vi skal selvfølgelig se en konkret model, men det synes vi også er en fornuftig vej at gå.
Mads Fuglede (V), 2020-06-02:
Jeg troede, at det her modtagecenter skulle være det mest urealistiske forslag til en kommende flygtningepolitik, man kunne høre, men nu kan jeg forstå, at vi sagtens kan lave overbud på den konto.
Alle, der har fulgt det her område, ved i det mindste, at det at lave en fælles fordelingsnøgle i hele EU er et fuldstændigt fatamorgana, som aldrig nogen sinde kommer til at blive realiseret.
Men jeg skal bare lige høre: Hvis vi nu forestillede os, at noget, som der ingen politisk opbakning er til i hele Europa, bliver realiseret, er det så SF's holdning, at et land som Danmark skal lade sig påtvinge af EU et antal, som kommer til den ydre grænse, og som så bliver fordelt til Danmark?
Er det SF's holdning, at det er i Bruxelles, at man styrer tilstrømningen til Danmark, og ikke her?
Carl Valentin (SF), 2020-06-02:
Det er klart, at der da kan opstå en ubehagelig stemning i nogle lande, og der vil også være nogle grupperinger og partier, der vil være med til at piske sådan en stemning op.
Jeg tror bare, at problemerne med integration og sammenhængskraft vil blive større, såfremt vi ikke får løst situationen på en måde, hvor vi fordeler flygtningene retfærdigt.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-02:
Hr. Marcus Knuth, vi har forskellige typer af erhvervsordninger.
Og virkeligheden er jo, at hvis hr. Marcus Knuths ønske om en lavere beløbsgrænse blev gennemført, ville det jo netop være en massiv åbning for, at folk fra den tredje verden uden videre kunne komme til Danmark.
Den ordning, vi taler om her, forudsætter, at man har været i arbejde i 2 år i forvejen.
Da den senest var i kraft, var der ikke en eneste med flygtningebaggrund, der benyttede sig af den.
Vil hr. Marcus Knuth ikke bekræfte det?
Marcus Knuth (KF), 2020-06-02:
Det er jo et virkelig godt spørgsmål, for da vi havde den debat, kaldte Radikale Venstre, som jeg husker det, den ordning, som ordføreren kalder en erhvervsordning, og som vi andre kalder en massiv lempelse af udlændingepolitikken, fordi flygtninge nu kan arbejde sig til at blive i Danmark, et opgør med paradigmeskiftet.
Så vi har Socialdemokratiet, der siger: Vi holder fast i paradigmeskiftet.
Og så har vi i Radikale Venstre, regeringens støtteparti, der siger, at lovforslaget er et opgør med paradigmeskiftet.
Og det er jo præcis det, jeg siger her: Det ene øjeblik er det det ene, og det næste øjeblik er det det andet, og det kan umuligt være begge dele på en gang.
Så jeg holder fast i, at det er en lempelse af asylpolitikken, når man åbner op for, at flygtninge kan arbejde sig til permanent ophold i Danmark.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-02:
Tak til hr. Marcus Knuth for talen.
Den var jo kort og præcis.
Jeg synes bare lige, jeg vil rette en faktuel fejl, for Socialdemokratiet står fuldstændig fast på den udlændingepolitik, vi også i vidt omfang i fællesskab har gennemført med paradigmeskiftet.
Reglerne for opholdstilladelse – herunder permanent ophold – reglerne for, hvordan man får statsborgerskab, familiesammenføringsreglerne osv. står jo fuldstændig ved magt.
Så vil hr. Marcus Knuth ikke dels bekræfte det og så eventuelt også bekræfte, at den ordning, som hr. Marcus Knuth taler om, og som vi havde en debat om den anden dag, var der faktisk ikke en eneste flygtning, der benyttede sig af, da den tilsvarende ordning sidst var i kraft?
Rosa Lund (EL), 2020-06-02:
Det er jo en meget tænkt situation, vil jeg sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, for der står jo ikke 100.000 mennesker.
Det har hr. Kristian Thulesen Dahls egen politik jo på en eller anden måde også været med til at sørge for.
Det er meget svært at få opholdstilladelse i Danmark.
Så jeg synes, det er en lidt fiktiv situation.
Men for at svare på spørgsmålet er det jo sådan, at hvis du som flygtning ikke er registreret i Tyskland, men Danmark er det første land, du bliver registreret i, så har vi faktisk pligt til at behandle asylansøgningen, og det synes jeg vi skal gøre.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-02:
Tak, formand.
Jeg er jo glad for at høre, at statsministeren erklærer sig enig i formålet med de blå partiers forespørgsel i dag, men samtidig hører vi jo statsministeren erklære sig enig i det forståelsespapir, som Socialdemokratiet har indgået med de røde partier.
Og det opsummerer lidt i mine øjne den situation, vi står i: Den ene dag siger Socialdemokratiet det ene, og den næste dag siger man det andet.
Man vil gerne fortsætte den blå regerings stramme asylpolitik, men man lemper flygtningepolitikken – det har man gjort her for en uges tid siden – således at det fremover skal være muligt for flygtninge at blive i Danmark, hvis de har et arbejde her i Danmark, også selv om der er fred i hjemlandet.
Man gik også til valg på at lave modtagecentre i Nordafrika, men her et år senere er der ikke sket så meget på den front.
Jeg håber jo inderligt, at vi om et år kan stå her igen til den her debat, og jeg håber inderligt, at statsministeren så til den tid kan fortælle lidt mere om det her modtagecenter i Nordafrika.
Det håber jeg virkelig vil være en realitet.
Men hvis det ikke er etableret, synes jeg, at Socialdemokratiet skylder danskerne en god forklaring på de ting, man har forklaret man ville gøre, men som ikke helt er kommet til at være virkelighed.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2020-06-02:
Det kommer jo an på, om de er registreret i Tyskland.
Jeg er jo fuldstændig enig med hr. Morten Messerschmidt i, at det system, vi har i dag, favoriserer nogle menneskesmuglere.
Det er jo noget af det, vi alle sammen rigtig gerne vil til livs, men jeg har det sådan, at hvis du er berettiget til asyl og du søger om det i Danmark, skal du også have det i Danmark.
Men der må vi jo også derhen, hvor det jo langtfra er alle dem, der kommer og søger om asyl, som så er berettiget til det.
Men alle dem, der er berettiget til det, skal selvfølgelig have asyl – synes jeg.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-02:
Altså, på et eller andet tidspunkt må Enhedslisten jo også indse, at hele ideen om, at man kan komme ind i Europa for at søge asyl, er vanvittigt inhuman og til gavn for menneskesmuglerne.
Men det er ikke det, jeg vil spørge om.
Det, jeg egentlig gerne vil anholde, er det, jeg ikke fik noget svar på, nemlig at hvis der befinder sig – og hvis fru Rosa Lund ikke kan forholde sig til tallet 10.000, så lad os bare sige 50 – 50 ikke-EU-borgere i Tyskland foran den danske grænse, som siger, at de gerne vil ind i Danmark og have asyl, er fru Rosa Lund så enig i, at de mennesker ikke skal ind i Danmark, fordi de allerede befinder sig i et sikkert tredjeland?
Rosa Lund (EL), 2020-06-02:
Jeg kan starte med at sige, at vi betragter os selv som parlamentarisk grundlag for regeringen – støtteparti er hr. Morten Messerschmidts eget ord.
Det er den ene ting.
Jeg synes, at vi har en forpligtelse til at hjælpe mennesker, der er på flugt, og jeg synes også, at vi har en forpligtelse til at hjælpe de andre lande i Europa.
Vi kan ikke parkere regningen eller parkere mennesker, bare fordi det tilfældigvis er Grækenland, der har de yderste grænser.
Det betyder jo, at Grækenland knækker over.
Derfor er der nødt til at være en mere fair fordeling – og jeg kan jo ikke stå her og svare på, hvad det antal præcist er, selv om jeg godt kan fornemme, at det er en leg, hr. Morten Messerschmidt rigtig gerne vil lege.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-02:
Jeg kan ikke forstå, at fru Rosa Lund kalder det for en hypotetisk eller en tænkt situation.
Altså, for 5 år siden befandt Danmark sig jo i den situation, som hr. Kristian Thulesen Dahl beskriver, nemlig at der lige pludselig og på meget kort tid viste sig at være en meget stor gruppe mennesker, der simpelt hen vandrede op igennem Europa.
Derfor kan man jo ikke udelukke, at det sker igen.
Det er jo desværre en urolig verden, vi lever i, og der ville det jo nu, hvor vi har en ny regering, være rart at vide, hvordan den regerings parlamentariske støttepartier ser på den situation.
Derfor vil jeg gerne have, om fru Rosa Lund vil bekræfte, at hvis der pludselig står 1.000 eller 10.000 eller flere migranter i Tyskland og vil ind i Danmark, er Enhedslisten vel også med på, at de befinder sig i et sikkert tredjeland og ikke skal ind i Danmark og have behandlet nogen sag.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-02:
Man skal have været mange år i politik og væk fra den almindelige befolkning for at tro, at et flertal til et forslag til vedtagelse overhovedet flytter noget som helst.
Det, som man kan se ude i samfundet, er, at de her problemer ikke er løst, og jeg kommer ikke til at give vores mandaters opbakning til et forslag til vedtagelse, som hylder en politik ført af et flertal i den tidligere valgperiode, som ikke har løst problemerne.
Jeg vil gerne bakke op om en kritik af den regering, som ikke løser problemerne, men jeg vil ikke være med til at bakke op om – hvad skal man sige – en forherligelse af tidligere politikeres håndtering af den her sag.
For vi ville ikke have stået, hvor vi står i dag, hvis man havde løst problemerne, da man havde magten og de 37 mandater, som DF eksempelvis havde i sidste valgperiode.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-02:
Nej, nej, det, der undrer, er mere, hvad alternativet er.
Ud over at befolkningen kan glæde sig over, at fru Pernille Vermund er blevet folketingsmedlem, så er det jo ikke noget, der har påvirket uden for Christiansborg, og det her forslag til vedtagelse, som så vil få fire stemmer, kommer jo hverken til at påvirke lovgivningen eller regeringens indsats eller verden i almindelighed.
Derfor er det bare interessant at vide, hvad det er for en strategi, fru Pernille Vermund arbejder med, medmindre strategien er at samle 90 mandater, for det kan vi også prøve at gøre i fællesskab, og indtil videre har vi jo så 20.
Men i stedet for at gå ind og indvirke på tingene, prøve at forelægge det for de andre partier, som er med på det her forslag til vedtagelse, vælger fru Pernille Vermund tilsyneladende altså at sætte hensynet til sin propagandavirksomhed forud for rent faktisk at få et flertal i Folketinget.
Er det sådan, det må forstås?
Pernille Vermund (NB), 2020-06-02:
Men hvis Nye Borgerlige havde ment, at de borgerlige partier havde gjort det godt nok på det her område, som er afgørende for os, altså udvisning af kriminelle udlændinge, så er jeg ikke sikker på, at vi havde behøvet at stifte Nye Borgerlige.
Så det kan næppe komme som en overraskelse, at det, når man laver et forslag til vedtagelse, der roser eget arbejde i den forgangne valgperiode, og som ligesom hylder de resultater, som ikke er set for offentligheden, men som man selv kender til, så bliver svært for Nye Borgerlige at skrive under på.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-02:
Nu har fru Pernille Vermund jo fået lejlighed til at se det forslag til vedtagelse, som de fire andre borgerlige partier har valgt at fremsætte i fællesskab, men alligevel vælger hun ikke i sit forslag til vedtagelse at lægge et pres på regeringen.
Det er, ligesom om forslaget til vedtagelse mere er et forsøg på at få noget af Nye Borgerliges principprogram eller et eller andet ind i debatten her frem for rent faktisk at udvirke et resultat.
Der vil jeg bare høre: Hvad er det for nogle overvejelser, fru Vermund har gjort sig, når hun så har valgt at køre den linje, der handler om, at man nu fremhæver, hvad fire mandater i Folketinget mener, over for den mulighed, det faktisk var at være en del af den største koalition her i Folketinget?
For som det jo fremstår her, vil det være de borgerlige partiers forslag til vedtagelse, der kan få flest stemmer.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-02:
Jeg har jo tidligere fra talerstolen her fortalt om et møde med en fængselsbetjent, som gjorde et stort indtryk på mig, men det gør faktisk også et kæmpestort indtryk på mig, når jeg taler med folk, som har været indsat i danske fængsler, og som jo også mærker, hvordan resocialiseringen virkelig har trange kår, når man er sammen med mennesker, som er fløjtende ligeglade med, hvordan man opfører sig over for andre.
At man overhovedet kommer igennem et fængelsophold og ud på den anden side som lovlydig borger, kræver altså langt mere, end man lige går og tror, og vi kunne fjerne en del af den byrde, der er for de danske indsatte, og den – hvad skal man sige – udfordring, der er i forhold til at blive resocialiseret, hvis vi får løst det her snarest.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-02:
Jeg vil bare kvittere for, at fru Pernille Vermund bringer Fængselsforbundets formands erfaringer i forbindelse med den her debat ind i billedet.
Det synes jeg er et meget relevant indspark, og jeg vil også bare sige, at jeg selv har talt med fængselsbetjente, som bekræfter det her billede.
Det er jo også et meget vigtigt fokus at have i den her debat, at nogle af de menneskers hverdag og arbejdsliv er præget af det, fordi de skal håndtere det her og bliver mødt med de her meget ubehagelige dagligdags voldsepisoder og en adfærd i fængslerne, som man historisk set ikke har været vant til i Danmark.
Det er jo meget vigtigt, at det bliver taget alvorligt, også her fra Folketingets side.
Så jeg vil sådan set bare kvittere for den del.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-02:
Vi arbejder på begge spor.
Det sidste spor er langt det mest komplicerede.
Altså, det er det spor, som jo potentielt ville flytte 400 udvisningsdømte ud af Danmark til afsoning et andet sted.
Men vi arbejder bestemt også på det andet spor, altså det her med, at man får overført domfældte til afsoning i deres egne hjemlande.
Det er også rigtigt, som det er blevet peget på af den socialdemokratiske ordfører, at hvis man ser historisk på det, så er tallene for overførsler til afsoning i hjemlandet ikke imponerende.
I 2015 var det 29, i 2016 var det 27, så var det 14, 14 og 27.
Jeg har selv haft dialog med parter om, om vi kunne komme videre ad den her vej.
Det er lettere at gå til i den forstand, at det ikke kræver et stort samlet, komplekst aftalesystem, men det er mindre frugtbart i den forstand, at det som regel er relativt få, det resulterer i ad gangen – desværre.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-02:
Nej, det, der er ærgerligt, vil jeg sige til fru Vermund, er jo den opfattelse, som fru Vermund udbreder i befolkningen, nemlig at man uden 90 mandater kan noget som helst.
Det er klart, at hvis man fører de rene hænders politik, hvor det ikke handler om rent faktisk at gøre noget, der gavner landet, men bare handler om at gøre noget, der gavner partiet, jamen så er fru Vermund en verdensmester.
Jeg kan ikke få øje på noget som helst forlig, fru Vermund har været med til at lave, hverken i byråd, regionsråd, Folketing eller Europa-Parlamentet – nå, det sidste vil hun heller ikke være med i, det er rigtigt.
Hvis det ikke er, at vi forhandler og strammer, når vi kan, og på den måde presser islam tilbage, hvad er så alternativet?
Fru Vermund var vist ikke tæt på de 90 mandater, sidst jeg tjekkede.
Jeg bestræber mig på i alle livets sammenhænge at være aldeles graciøs, og man kan sige, at hvis fru Pernille Vermund og hendes tre venner ville være en del af det politiske arbejde, ville de måske opleve og måske endda glædes ved den graciøsitet.
Problemet er jo bare, at der er meget, der tyder på, at hvis fru Pernille Vermund blev en del af det rigtige politiske arbejde, ville hun sådan set miste hele sit projekt, for det tyder på, at det primært er fru Pernille Vermund selv.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-02:
Jamen det lyder da dejligt.
Jeg synes egentlig, at kampen mod islam, kampen mod udlændinge, uintegrerbare udlændinge, som ødelægger vores land, er vigtigere end interne trakasserier.
Men jeg er glad for, at hr. Morten Messerschmidt er så graciøs, at han vil dedikere så stor en del af sin taletid til Nye Borgerlige.
Tak for det.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-02:
Jeg bruger meget gerne hele min ordførertaletid på de folk, som sætter parti over fædreland, og derfor tror jeg, at med den stil, som fru Pernille Vermund lægger for dagen her, kan hun regne med, at ganske meget af det, jeg vil bruge min taletid på, vil gå i hendes retning i de kommende år.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-02:
Jeg vil bare sige tak.
Altså, man har jo tydeligvis ramt en øm tå, når man kan få en ordfører som hr. Morten Messerschmidt til at bruge halvdelen af sin ordførertale på Nye Borgerlige og undertegnede.
Så tak for det.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-02:
Jeg bliver udfordret af mit parlamentariske grundlag hver eneste dag, men ikke på det her område.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-02:
Noget af det, som tidligere var fremme, var, at man ikke kunne sende EU-borgere til EU-lande, fordi vilkårene i fængslerne i de lande var for miserable.
Set udefra virker det jo fuldstændig vanvittigt, at en borger, en statsborger, i et land ikke kan afsone i et fængsel i vedkommendes eget land, fordi vi vurderer, at forholdene er for miserable – al den stund at langt de fleste af dem, som bliver dømt i de lande, jo afsoner i de fængsler.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge – også foranlediget af den debat, der tidligere var med fru Rosa Lund: Er det noget af udfordringen for regeringen, at man har et parlamentarisk grundlag, som er forhippet på det her med vilkårene for de indsatte, altså med hensyn til at få løst det her?
Naser Khader (KF), 2020-06-02:
I forbindelse med finanslovforhandlingerne i december 2018 aftalte den daværende regering, som vi var en del af, med Dansk Folkeparti, at udvisningsdømte udlændinge skal i fængsel i udlandet.
Det vil gøre det mindre attraktivt for kriminelle udvisningsdømte udlændinge at spekulere i at komme i danske fængsler, fordi det i visse tilfælde kunne give større privilegier at havne i et dansk fængsel end i et fængsel i hjemlandet.
Ifølge finanslovsaftalen skulle vi enten leje eller købe fængselspladser i et østeuropæisk eller sydeuropæisk land efter den model, som man har i Norge, hvor man har købt nogle fængselspladser i Holland.
Jeg ved, at den tidligere justitsminister Søren Pape Poulsen var i direkte forhandlinger med et par lande, og i et af landene var man virkelig langt fremme i forhandlingerne.
Så kom der et folketingsvalg i vejen, og så fik man ikke den aftale på plads.
Jeg forstår også, at det koster, at det også handler om prisen.
Alle de her ting skal der selvfølgelig være fortrolighed og respekt om, men det, jeg synes er vigtigt, er, at der bliver handlet, at man forhandler rigtigt med landene og ikke bare har kontakt til dem, for de danske fængsler er overfyldte.
Justitsministeren sagde i december måned 2019: Det er ekstra irriterende, at der sidder ikke mindre end 365 udvisningsdømte i danske fængsler, hvoraf de 30 p.t. er rumænere.
Derfor er det vigtigt, at vi virkelig helt konkret forhandler med et land, så vi enten kan få lånt eller købt de der fængselspladser, sådan at der kan komme fokus på de danske indsatte og deres resocialisering.
Det er det, der bør have højeste prioritet.
Vi sender også et signal til dem, der spekulerer i at havne i de danske fængsler, om, at den altså ikke går længere.
Derfor er det vigtigt, at vi har fået et forslag til vedtagelse, hvor noget af det mest centrale også er, at vi bliver orienteret kvartalsvis om, hvad der sker på området, sådan at tingene ikke bliver syltet.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-02:
Jamen jeg er – fuldstændig på linje med hr. Morten Messerschmidt – også utålmodig.
Jeg ønsker da også, at det her kommer til at lykkes.
Jeg synes bare, det er værd at hæfte sig ved, at vi nu har haft 4 år med en blå regering, der ikke var i stand til at få det til at lykkes, altså hvor der var 25 mennesker sådan plus/minus, der blev overført til afsoning i udlandet om året.
At vi så har haft en socialdemokratisk regering nu, der har haft under et år til at prøve at sætte skub i processen, er ikke noget, der får min pessimisme til sådan at blomstre.