runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2018-11-16:
Tak for det.
Det er godt, at ministeren har været på sagen her helt fra starten og følger den tæt og også, som der jo fint er redegjort for, har nedsat den her arbejdsgruppe, så vi kan få et helt præcist beslutningsgrundlag at forholde os til.
Og så er sagen jo i proces, som det også er forklaret og debatteret tidligere.
Så kan vi føje til, at Danmark jo er blandt de lande, der har de skrappeste godkendelsesregler for sprøjtemidler.
Pesticider godkendes i Danmark først efter en grundig test og grundige undersøgelser, og det er også vigtigt, at beslutningen netop om godkendelse eller forbud træffes på et solidt grundlag.
Når der så efterfølgende kommer nye rapporter om pesticider, er det vigtigt, at rapporterne er gjort færdige, inden der drages konklusioner.
Og forskerne og eksperterne i den her sag har sagt, at den rapport og de undersøgelser ikke er færdige endnu, og dermed er der heller ikke et klart grundlag at konkludere på.
Beslutningsforslaget fra Enhedslisten, som vi så førstebehandler i dag, lægger op til at indføre et straksforbud for visse sprøjtegifte med tre aktivstoffer på baggrund af en formodet sammenhæng i en undersøgelse, som endnu ikke er afsluttet.
Plantebeskyttelsesmidlerne gennemgår meget omfattende videnskabelige analyser, inden de godkendes henholdsvis i EU og nationalt.
Det ændrer ikke ved, at vi naturligvis skal tage det meget, meget alvorligt, hvis der viser sig at være en sammenhæng mellem stofferne og leukæmi hos børn, som vi kan sige har været oppe at vende i debatten nu på det her sådan meget foreløbige grundlag og tidspunkt.
Men skulle det være tilfældet, skal det selvfølgelig forbydes med det samme, som også ministeren har tilkendegivet.
Men det er vigtigt i sager som denne, at vi ikke handler overilet og på et ikke færdigbearbejdet grundlag.
Vi skal afvente de endelige videnskabelige resultater, før vi kan forholde os præcist til det.
Vi tager selvfølgelig bekymringen meget alvorligt, og derfor har miljø- og fødevareministeren nedsat den her arbejdsgruppe, som det også er omtalt tidligere.
Det faglige grundlag skal være på plads først, og på den her baggrund kan vi i Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Jeg skulle hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de heller ikke kan støtte det her beslutningsforslag.
Lise Bech (DF), 2018-11-16:
Tak, formand.
Beslutningsforslaget handler om, at vi skal have et straksforbud mod salg og anvendelse af de her sprøjtemidler.
Jeg vil gerne sige med det samme, at det ligger helt fast, at såfremt vi har stoffer, der giver børn og også voksne for den sags skyld kræft, så skal vi have dem forbudt.
Men det forslag, vi behandler i dag, dokumenterer imidlertid ikke, at de er årsag til børneleukæmi.
Faktisk har forskerne bag undersøgelsen selv oplyst til Miljø- og Fødevareministeriet, at det er en foreløbig undersøgelse, der er behæftet med megen usikkerhed, og at det kan ændre sig.
Og vi ved jo ikke engang, om det er de rigtige data, de har brugt.
Forskerne er i gang med yderligere analyser, og analyserne drejer sig om tidsperioden fra 1996 til 2003, og tilsyneladende har Danmark ingen data for pesticidforbruget i den periode, så det er jo også med til at gøre de her analyser meget usikre.
Men vi kan måske bede ministeren oplyse, om der er ændret i pesticidforbruget i forhold til de her stoffer fra 1996 til i dag, hvor vi virkelig har meget strikse krav.
Det kan vi jo så se på.
Men faktisk sagde forskerne jo selv, da alt det her kom frem i august måned: We think that it is premature to notify the Parliament and the public about the study results at this time.
Så det, at ministeren rent faktisk informerede os om en ikke færdig undersøgelse og nedsatte en arbejdsgruppe til at følge sagen, synes jeg faktisk er et tegn på åbenhed, og det giver mulighed for at reagere straks, hvis de her resultater viser en sammenhæng.
Jeg synes faktisk, vi skal rose ministeren for den her åbenhed.
Ifølge professor Per Kudsk fra Institut for Agroøkologi på Aarhus Universitet er der kun to af stofferne, der er godkendt til anvendelse i efteråret, og de anvendes ikke ret meget i dansk landbrug.
Forskerne har oplyst, at deres videnskabelige artikel bliver færdig her i efteråret, så de endelige resultater vil jo være kendt inden næste års vækstsæson.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte Enhedslistens forslag på baggrund af en endnu ikke afsluttet undersøgelse, som forskerne heller ikke selv mener viser en klar sammenhæng mellem de nævnte pesticider og børneleukæmi på nuværende tidspunkt.
Lea Wermelin (S), 2018-11-16:
Nu havde ordføreren og jeg også lejlighed til at debattere det her lidt, inden vi kom ind i salen, og jeg er sådan set helt med på, at det er foreløbige resultater, der ligger, og at de heller ikke har alle de data, vi gerne vil have, eksempelvis sprøjtejournaler, altså hvad der konkret er blevet brugt.
Det var også det, som hr. Christian Poll, ordføreren fra Alternativet, spurgte ind til og sagde: Kan man lave nogle nyere data på det?
Så det er jeg sådan set helt med på.
Det ændrer bare ikke på, at vi i Socialdemokratiet mener, at den her advarselslampe altså blinker meget kraftigt, og det er også derfor, at vi bliver nødt til at handle på det politisk.
Carsten Bach (LA), 2018-11-16:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg forstår udmærket godt de bekymringer, som det her afstedkommer.
Det er helt naturligt.
Der var en lille ting ved ordførerens indlæg, som jeg bemærkede, noget faktuelt, som stred lidt imod det, ministeren fremlagde, og det er det her med anvendelsen af de her pesticider.
Det, der jo faktisk er tale om i den her undersøgelse, er – i hvert fald sådan, som jeg forstår det – at der er nogle marker i nærheden af de her kvinder, hvor der er nogle afgrøder, som de her pesticider er godkendt til at måtte anvendes på.
Vi ved faktisk p.t. ikke, om der er blevet anvendt de her tre forskellige pesticider på de her konkrete marker.
Det er bare for, at vi måske lige husker det i udvalgsarbejdet, således at alle er helt sikre på, hvad det er vi snakker om her, og hvad det er for et statistisk grundlag, der er tvivl om.
Jeg ved ikke, om jeg hørte helt rigtigt i ordførerens tale, men ellers kan ordføreren måske lige bekræfte over for mig, at vi har den samme opfattelse af, hvad det er for et datagrundlag, der er tale om.
Lea Wermelin (S), 2018-11-16:
Jamen nu bevæger vi os lidt ind i en anden debat – og den har vi jo også haft her på Christiansborg – om randzoner og andet, altså hvordan vi sikrer beskyttelse af vores natur og miljø og også af menneskers sundhed.
Så der synes jeg måske, vi bevæger os ind i et lidt andet rum.
Men generelt vil jeg sige, at vi da er allierede med Enhedslisten i forhold til at sikre en stram og god regulering af vores sprøjtemidler, og som jeg også sagde i min indledende tale, vil vi gerne have en bedre beskyttelse af eksempelvis drikkevandet, men det handler jo om at beskytte de boringsnære beskyttelsesområder.
Så der er mange måder, man kan gå til det her på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-16:
Jamen altså, den her regulering af, hvor man må sprøjte osv., er jo interessant at diskutere, og det er egentlig grotesk, at en landmand kan sprøjte helt ud til der, hvor han ikke længere ejer jorden.
Og der kan sådan set bo en gravid kvinde i et hus 5 m derfra.
Så i den her analyse af, hvad der er rimeligt osv., kunne jo også indgå, at landmænd ikke må sprøjte helt ud til skellet, når der bor mennesker tæt på skellet.
Lea Wermelin (S), 2018-11-16:
Jeg har selv to børn, så jeg er sådan set meget interesseret i, at vi beskytter gravide kvinder i Danmark.
Jeg vil bare ikke stå her på talerstolen og sige, at nu skal jeg lege forsker og præcist definere, hvordan sådan en undersøgelse skal se ud.
Og derfor bliver vi nødt til fra dansk side at påtage os at være proaktive og sørge for, at vi regulerer sprøjtemidler godt nok.
Og der tror jeg netop, vi må investere nogle kræfter i, at vi, når der så er kommet en konkret advarselslampe i forhold til det her, sørger for at sætte noget i værk, som kan sikre, at vi beskytter gravide kvinder i Danmark.
Hvordan det præcis skal være, vil jeg ikke lægge mig fast på her, men jeg synes da, det er noget af det, vi skal bruge udvalgsbehandlingen til at spørge ind til.
Erling Bonnesen (V), 2018-11-16:
Tak for det.
Som ordføreren måske også bemærkede, sagde jeg jo også i min tale, at vi lige præcis i sager som den her – det gør vi jo alle sammen, og det kan vi også høre i debatten – tager det meget, meget alvorligt og seriøst, når det er, at vi hører om, at der måske, muligvis, eventuelt, ingen ved det endnu, kan være en sammenhæng.
Derfor var det da også godt, at ministeren reagerede hurtigt og indkaldte os til at få den her orientering.
Men læg også lige mærke til, at forskerne jo også selv siger, at de ikke er færdige med det endnu.
Derfor kan vi også lige præcis på et område som det her, hvor vi også har den tilgang, at godkendelsen af sprøjtemidler i Danmark jo er igennem den her meget grundige test først – vi er i hvert fald blandt de lande, der har de skrappeste godkendelsessystemer – sige, at vi ligesom har det at stå på som udgangspunkt.
Så er det klart, at vi, når den kommer, skal være obs på det, og det er vi også, og så kan vi selvfølgelig kun ønske os, at den proces, der er i forhold til det nu, kommer så snart, som det overhovedet er muligt.
Men jeg tror, det er vigtigt, at vi holder fast i, at vi skal have det her solide beslutningsgrundlag på plads, inden vi træffer konklusionen.
Så der er ikke grundlag for, om jeg så må sige, at træffe konklusionerne på nuværende tidspunkt.
Men vi har alle sammen en interesse i at få det afklaret så hurtigt som muligt.
Carsten Bach (LA), 2018-11-16:
Jeg tror ikke, at jeg kan gøre meget andet end at gentage det.
Jeg mener faktisk, at det fungerer ret fint.
Der er og skal være fuldstændig fagligt belæg for de her ting.
Tidsmæssigt kan man jo altid diskutere, om man synes, at det går for hurtigt eller langsomt.
Danmark er jo i øvrigt i forvejen en meget aktiv spiller i EFSA-sammenhæng, og Danmark fremsætter faktisk i mange henseender data – måske ikke lige med de her stoffer, og man kunne så tage en drøftelse af, om styrelsen synes, at det er relevant i den her sammenhæng, at der på denne baggrund skal fremsættes nogle nye faglige data fra dansk side til EFSA.
Det vil jo være Miljøstyrelsen og Sundhedsstyrelsen, der skal ind over det.
Det kan sagtens være.
Det har jeg i hvert fald ikke noget grundlag for at sige at det ikke skulle.
Lea Wermelin (S), 2018-11-16:
Grunden til, at jeg spørger, er jo det her forsigtighedsprincip, altså det med, hvornår vi skal handle fra dansk side og gøre noget aktivt f.eks. i forhold til sådan en undersøgelse, for i EU er det jo også sådan, at et stof inden for en gruppe af stoffer kan blive forbudt, men så kan de bruge tilsvarende stoffer, som har meget lignende egenskaber.
Her har vi jo sagt, at vi gerne vil have forbudt gruppen af stoffer, så man ikke bare kan erstatte en slags bisfenol med en anden.
Så det er bare til det, at ordføreren siger, at det langt hen ad vejen fungerer meget fint: Er det så kun tidsperspektivet, hvor EU jo ofte er ret lang tid om det, der er en udfordring, eller er der også nogle af de her steder, vi burde kigge på, hvor EU skulle være mere ambitiøs?
Carsten Bach (LA), 2018-11-16:
Ja, langt hen ad vejen mener jeg, at den godkendelsesproces, der foregår i EU på det her område, fungerer, som den skal.
Så kan man jo altid snakke om tålmodighed og tid.
Man kan selvfølgelig altid synes, at det skal gå lidt hurtigere.
Men det er også ret væsentligt i den her sammenhæng, at det er substantielt underbygget, at der er tilstrækkelige faglige data, og at risikovurderingerne er gennemarbejdet, før man tager stilling til den her slags.
Lea Wermelin (S), 2018-11-16:
Jeg vil gerne spørge ordføreren om det her med godkendelsesproceduren, som ordføreren taler om, i forhold til EU.
Jeg tror bare ikke, at vi alle sammen her i dette lokale er helt enige om, at det bare fungerer, som det skal.
Vi kunne godt tænke os, at EU var mere ambitiøs, at man også kunne regulere i forhold til grupper af stoffer og andet.
Der vil jeg bare lige være sikker på, at jeg har forstået ordføreren ret, at man altså fra Liberal Alliances side mener, at den godkendelsesproces, der er i EU nu, fungerer, som den skal.
Carsten Bach (LA), 2018-11-16:
Tak for det.
Beslutningsforslaget her, B 5, fra Enhedslisten synes jeg måske er blevet fremsat lige hurtigt nok.
Men fair nok, det giver os så en mulighed for at få belyst sagen lidt mere i detaljer, lidt grundigere i en offentlig behandling her i Folketingssalen.
Så vil jeg for det første sige, at sprøjtemidler jo i dag kun godkendes efter meget omfattende videnskabelige studier og analyser, og til at bistå med den efterfølgende risikovurdering har det politiske system i EU vedtaget at etablere det, der hedder Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, og i daglig tale kalder vi det EFSA.
Det er alt sammen gjort med henblik på at få de absolut bedste europæiske eksperter på området til at lave indstillinger om risiko for miljø, sundhed osv. ved given anvendelse af sprøjtemidler.
På trods af det meget omfattende system til godkendelse skal vi alligevel altid tage det meget seriøst, når en undersøgelse som den, vi drøfter i dag, sætter spørgsmålstegn ved effekten på vores sundhed og miljø ved brug af specifikke sprøjtemidler.
Der er dog her, som vi efterhånden også har hørt nogle gange fra ordførere på talerstolen, tale om foreløbige resultater, der endnu ikke er tilstrækkelige til at vise en egentlig sammenhæng mellem brugen af de her navngivne pesticider og udviklingen af børneleukæmi, og der foreligger derfor heller ikke peer reviewed videnskabelige forskningsresultater eller en videnskabelig artikel.
Data tyder tilsyneladende alene på en statistisk sammenhæng, mens der, som jeg forstår det, og som jeg også forstod det på ministeren før, ikke er beskrevet nogen egentlig mulig biologisk årsagssammenhæng.
Det kan så med andre ord sådan set egentlig være en tilfældighed eller skyldes andre faktorer, der ikke er taget højde for i de her undersøgelser.
Derfor er der heller ikke endnu noget robust fagligt grundlag for at lave en konklusion, der kan underbygge et straksforbud.
Det er min overbevisning, at regelret anvendelse af sprøjtemidler selvfølgelig ikke på nogen som helst måde må have negative sundhedsmæssige eller andre negative konsekvenser for vores børns eller andres sundhed.
Jeg mener, at det er vigtigt, at vi undersøger den her sag meget nøje og bakker selvfølgelig op om ministerens tiltag.
Godkendelsen af sprøjtemidler skal foretages af fagfolk og ikke af os politikere her i Folketingssalen, og derfor mener jeg også, at det, når Enhedslisten så ligefrem har fremsat et beslutningsforslag om straksforbud på det foreliggende grundlag, måske er udtryk for en vis grad af populisme.
Det har jeg selvfølgelig en stor grad af forståelse for her op imod et kommende folketingsvalg, men jeg synes også, det er med til at skabe en helt, helt ubegrundet frygt i befolkningen, som jeg er nødt til at tage afstand fra, og derfor og på den nævnte baggrund kan Liberal Alliance ikke støtte beslutningsforslaget.
Erling Bonnesen (V), 2018-11-16:
Tak for det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-16:
Tak for det.
Erling Bonnesen (V), 2018-11-16:
Jamen hvis det skulle blive fastslået på basis af de undersøgelser, der er nu, at der er den sammenhæng, så det sprøjtemiddel er årsag til leukæmi hos børn og mennesker generelt, jamen så kan vi ikke leve med det.
Så er det klart at det vil blive forbudt, men det er sådan set allerede besvaret tidligere i debatten.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-16:
Ordføreren var inde på, hvad det er for nogle godkendelsesprocesser, der er i EU, og ordføreren lagde ligesom vægt på, at det var meget videnskabelige og grundige undersøgelser.
Og i forlængelse af det sagde ordføreren, at hvis man i de her undersøgelser i USA kommer frem til, at der er den her sammenhæng mellem leukæmi og de her tre giftstoffer, så skal de forbydes.
Jeg kunne godt tænke mig lige at få bekræftet, om det er der, Venstre er, nemlig at hvis disse forskere med de data, de undersøger, og med de forudsætninger, der er lagt ind, kommer frem til, at der er en sammenhæng mellem de data, der er fra Danmark, og den her antagelse af, at der kunne være en øget hyppighed af leukæmi hos kvinder, der bor inden for 500 m fra de her traditionelt dyrkede marker, så er Venstre parat til at indføre et forbud, når resultaterne kommer frem.
Erling Bonnesen (V), 2018-11-16:
Der er jo også handlet på det.
Ministeren har også redegjort for den arbejdsgruppe, der er nedsat til at følge det her tæt.
Ministeren reagerede også hurtigt, så man kan jo også sige, at der er reageret så godt, som man nu kan, i den her situation.
Vi har alle sammen kun et ønske om at få det her afklaret så snart som muligt.
Lea Wermelin (S), 2018-11-16:
Jeg er sådan set helt enig i, at vi alle tager det alvorligt, men det, vi jo lidt diskuterer, er spørgsmålet, om vi skal handle på det.
Skal vi gøre noget aktivt nu og her fra dansk side?
Det gør også indtryk på mig, at de stoffer, som vi taler om, altså de sprøjtegifte, aktivstofferne i det, også er under fornyet behandling i EU.
Man er i tvivl om det, og i hele revurderingen, kan man sige, er der tegn på, at nogle af de her stoffer måske ikke ville blive godkendt igen.
Så der er jo flere advarselslamper ud over den her konkrete i forhold til børn og kræft, som gør, at man tænker: Okay, skal vi ikke handle på det?
For én ting er at blive orienteret om undersøgelsen, men mener ordføreren, at vi også skal tage et aktivt skridt fra dansk side, enten i form af sådan en karantæne, et straksforbud eller i form af at forsøge at få de her konklusioner hurtigst muligt?
Eller skal vi vente på, at undersøgelsen er helt færdig?
Hans Andersen (V), 2018-11-16:
Tak, og tak for spørgsmålet fra ordføreren.
Jeg tror, at ordføreren også lige skal gøre seere og andre opmærksomme på, at det jo ikke er Folketinget, der fastsætter den endelige godtgørelse i sådan nogle sager.
Det er domstolene.
I dag sender vi et kraftigt signal om, at vi ønsker at sætte godtgørelsen op, men det er domstolene, der i sidste ende afgør sådan nogle sager, og der kan godtgørelsen i den enkelte sag jo godt blive højere end de beløb, der er nævnt i dag.
Det, vi foreslår her, er så en stigning på en tredjedel i forhold til det nuværende niveau, og det synes jeg sådan set er et skridt i den rigtige retning.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2018-11-16:
Vi bakker op.
Når man laver et lovforslag, hvor man prøver at gøre det mere tidssvarende, hvorfor gør man det så ikke tidssvarende, hvorfor ikke følge inflationen?
Man er gået fra, at det i dag er meget billigere at lave seksuel chikane, end det var for 25 år siden, til at det er lidt mindre billigere, end det var for 25 år siden at lave seksuel chikane.
Er det ikke noget pjat, hvorfor ikke bare følge inflationen?
Hvis I siger 40.000 nu, kan man sige, at det koster præcis det samme at udsætte en medarbejder for seksuel chikane, som det gjorde for 25 år siden, og hvis I går lidt højere op, siger I faktisk, at I mener det alvorligt, og at det faktisk skal være lidt dyrere at udsætte en medarbejder for seksuel chikane, end det var for 25 år siden.
Nu og her udvander I i virkeligheden jeres eget forslag.
Sæt da taksten lidt op.
Hans Andersen (V), 2018-11-16:
Tak for det.
Seksuel chikane har været diskuteret, siden kvinderne drog ind på arbejdsmarkedet, og det er en væsentlig diskussion.
For vi kan ikke acceptere chikane på det danske arbejdsmarked og de danske arbejdspladser.
Derfor er jeg også glad for, at såvel arbejdsgivere som lønmodtagere, brancheforeninger og fagforeninger både historisk, men også aktuelt har engageret sig meget i debatten om seksuel chikane på arbejdspladsen.
Meget er gjort indtil nu, særlig med fokus på forebyggelse, og det er allerede forbudt at udøve seksuel chikane, hvis nogen skulle være i tvivl.
For det har vist sig, at vi ikke er nået langt nok i bekæmpelse af seksuel chikane på vores arbejdspladser.
Vi har et behov for større fokus og generelt mere oplysning omkring seksuel chikane på arbejdspladserne, og det vil Venstre naturligvis gerne støtte op om.
Derfor er jeg også meget tilfreds med, at Arbejdstilsynet, samtidig med at vi er i gang med at revidere bekendtgørelsen om arbejdets udførelse, har deres vejledning om seksuel chikane.
Det vil være med til at udbrede mere viden om seksuel chikane til gavn for både arbejdsgivere og arbejdstagere.
Et styrket fokus og udbredelse af viden gør det dog ikke alene.
Det gennemsnitlige niveau for godtgørelser i sager om seksuel chikane på arbejdspladsen er ikke justeret i de seneste mange år, og det er uholdbart.
Derfor konstaterer jeg også med tilfredshed, at godtgørelsessagerne gøres mere tidssvarende med dette lovforslag, og det hilser vi velkommen i Venstre.
Med de ord skal jeg meddele, at Venstre støtter lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2018-11-16:
Det, hr. Rasmus Horn Langhoff siger, kan lyde meget fornuftigt, men jeg tager lige en snak med min ligestillingsordfører om det her.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2018-11-16:
Det er jo også begrænset, hvad vi har af muligheder som folketingsmedlemmer for selv at lave det store feltarbejde.
Men heldigvis har vi jo universiteter, som gør et kæmpestort stykke arbejde.
Netop på Aalborg Universitet har man lige frigivet et omfattende forskningsprojekt, som fuldstændig klargør, hvordan niveauet har bevæget sig her, og det, de dokumenterer, er, at erstatningsniveauet ikke har bevæget sig i 25 år og dermed er blevet udhulet af inflationen.
Så hvis vi skulle sammenligne med, hvad det kostede for 25 år siden at udsætte en medarbejder for seksuelle krænkelser, skulle niveauet hedde 40.000 kr. i dag.
Så det er der nogle dygtige forskere der har klargjort for os.
Bent Bøgsted (DF), 2018-11-16:
Det er jo ikke rimeligt, at man skal udsættes for seksuelle krænkelser.
Jeg skal ikke gøre mig klog på, om det er blevet billigere at blive udsat for seksuelle krænkelser.
Jeg har ikke nogen forudsætninger for at bedømme, hvad der foregår ude på arbejdspladserne, og hvor grove de forskellige chikaner er.
Men det er jo ikke rimeligt, at man på nogen måde bliver udsat for chikaner, hvor man føler sig krænket.
Men hvor godtgørelsen skal ligge, vil jeg lige overlade til min ligestillingsordfører at se nærmere på.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2018-11-16:
Ja, fuld forståelse for, at I lige har behov for at vende den en ekstra gang i Dansk Folkeparti.
Så derfor vil jeg spørge om noget sådan lidt overordnet, principielt, altså om Dansk Folkepartis ordfører finder det rimeligt, at det hvert eneste år bliver billigere at udsætte en medarbejder for seksuelle krænkelser, og at man hvert år bliver dårligere beskyttet som medarbejder, hvis man bliver udsat for seksuelle krænkelser.
Er det rimeligt?
Bent Bøgsted (DF), 2018-11-16:
Tak for det.
Det her forslag er jo så en præcisering af lige arbejdsvilkår, altså at de skal omfatte forbud mod seksuel chikane.
Det skal jo ikke være sådan, at der er nogen, der føler sig krænket af chikaner ude på arbejdspladsen.
Uanset hvad det er, skal man selvfølgelig se på, hvad der er omgangstonen, hvad der sker ude på arbejdspladserne, hvordan og hvorledes en normal arbejdsdag foregår.
Det er selvfølgelig noget, der også skal med i betragtningerne.
Jeg skal så ikke lige gøre mig helt klog på detaljerne i det hele.
Vores ligestillingsordfører er syg, og som det ser ud nu, ser det ud til, at Dansk Folkeparti godt kan støtte forslaget, men jeg vil vente med den endelige afgørelse, til vores ligestillingsordfører er tilbage igen, så vi kan tilkendegive fuldt ud, hvordan vi står i forhold til dette lovforslag.