runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-15:
I Alternativet støtter vi fuldt ud op om det her forslag, da vi klart mener, at alle børn, uanset hvilken familiebaggrund de kommer fra, skal have et sundt og nærende måltid i skolen.
Som det fremhæves i forslaget, er der mange fordele ved skolemad.
Det kan styrke fællesskabet blandt børn, forbedre deres indlæring og fremme deres generelle sundhed og velvære.
Det er vigtigt, at børns sundhed og trivsel ikke bliver betinget af deres forældres socioøkonomiske baggrund. Derfor er der behov for, at vi etablerer nogle rammer omkring folkeskolen, som sikrer, at alle børn uanset forældrenes indkomst eller postnummer har lige muligheder for at få et sundt og godt børneliv.
Som ordføreren for forslagsstillerne påpeger, er skolemad også en fremragende mulighed for at introducere børn og unge for en grøn og bæredygtig kost.
Undersøgelser viser, at plantebaserede kostformer er forbundet med nedsat risiko for nogle typer af hjerte-kar-sygdomme, type 2-diabetes og overvægt samt visse typer kræft.
En plantebaseret kost vil altså gavne vores generelle sundhed i befolkningen, samtidig med at den vil mindske vores klimaaftryk, og det kan vi jo godt lide i Alternativet.
Vi mener derfor, at skolemad bør tage afsæt i en grøn og bæredygtig kost, således at vi tager hensyn til børns sundhed og planetens velbefindende på én og samme tid.
Vi støtter som sagt op om forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-05-15:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti støtter idéen om skolemad, men hvilken model det skal være, har vi ikke lagt os fast på, altså om det skal være en statsligt besluttet model, om det skal være en eller anden form for model, der er indført i kommunerne, eller en model, hvor man giver forældrene tilknyttet en skole i skoledistriktet mulighed for at stemme om det, en model, hvor man siger, at der skal være en eller anden form for forældrebetaling, og så kan forældrene selv med et flertal beslutte, at det skal indføres på skolen.
Vi har ikke lagt os fast, men vi tror på skolemad som en god ting.
Det er fællesskabende, det er kulturskabende – mad og måltider er kultur.
Der er gode erfaringer fra andre lande, også lande, som er sammenlignelige med os, bl.a. Finland.
Så vi er som udgangspunkt positive over for beslutningsforslaget, forstået på den måde, at det kunne være godt med nogle drøftelser om det, uden at lægge os fast på, hvilken model vi vil have.
Ministeren har jo ret i, at der ikke er udarbejdet noget finansieringsgrundlag fra forslagsstillerens side, men vi læser jo også beslutningsforslaget sådan, at man ønsker at indkalde til drøftelser.
Dem har vi så nu, men det kunne også være meget rart at tage det i folkeskoleforligskredsen eller i en bredere kreds.
Jeg vil dog sige, at vi i Dansk Folkeparti ikke kommer til at støtte nogen form for indførelse af skolemad, hvis det indebærer, at det medfører halalslagtet kød i skolemaden.
Det går vi ikke ind for af hensyn til dyrevelfærden.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-15:
Jeg tænker da, at det, når man gerne vil have, at landbruget skal stille om til mere økologisk og mere klimavenligt, jo er godt at sørge for, at man er sikker på, at nogle af de varer også bliver købt af f.eks. folkeskolerne til skolemad.
Så det var bare for at gøre det nemmere for landbruget at stille om, fordi de ved, at der vil være mange, der vil købe ind til skolemad, f.eks. kommunerne.
Lise Bertelsen (KF), 2024-05-15:
Vi er imod, at staten skal beslutte, hvad der skal være i børnenes madpakker.
Vi tænker faktisk, at det er et forældreansvar i folkeskolerne.
Og det er ikke daginstitutionerne, det her forslag, som I foreslår, er inde på.
Det er folkeskolerne, vi taler om.
Lotte Rod (RV), 2024-05-15:
Hvad er så De Konservatives svar til de børn, hvor forældrene af den ene eller anden grund ikke kan tage det ansvar?
Lise Bertelsen (KF), 2024-05-15:
Jeg mener absolut, at de forældre, der ikke kan tage det ansvar, skal have hjælp, og rigtig mange gange ved lærerne jo godt, hvad det er for nogle børn, de gang på gang går ned og finder knækbrød eller kiks til, og de børn skal hjælpes, men jeg mener ikke, at det skal være et ansvar, som alle andre forældre skal pålægges.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-15:
I Enhedslisten går vi fuldt og helt ind for gratis skolemad.
For 5 år siden fremsatte vi selv et forslag om bl.a. gratis sund og økologisk mad i både daginstitutioner og folkeskoler.
Så vi vil meget gerne være med til at åbne op for dialog mellem regeringen og alle Folketingets partier om skolemad.
Så vi støtter Radikale Venstres forslag, og tusind tak for at tage det op.
Vi er helt med på idéen om, at det er godt med mere fællesskab i vores folkeskole, og at et måltid, hvor man spiser sammen og spiser det samme, kan være rigtig godt i forhold til at skabe både fællesskab, men også mere lige muligheder for at lære.
For det må jo ligesom ikke være sådan, at ens forældre enten har svært ved at have overskud til at få lavet en ordentlig madpakke eller har svært ved at få økonomien til at række til noget så grundlæggende som mad og medicin.
Nu er jeg selv socialrådgiver, og jeg kan bare sige, at der er nogle forældre, der nærmest ikke selv får nok at spise for at prioritere, at deres børn kan få det, og at det stadig er svært at få det hele til at løbe rundt.
Flere og flere børn vokser op i fattigdom i Danmark, og folkeskolen er jo ikke en ø, så de her ting fylder også noget i skolen.
Der er det rigtig vigtigt for os at gøre, hvad vi kan, for, at der ikke er nogen børn, der skal føle sig udenfor eller ved siden af på grund af deres madpakke, eller hvis de ikke har en madpakke med, og at der ikke er nogen børn, der ikke lærer nok i folkeskolen, fordi de er sultne i timerne, og at maven, der knurrer, er det, der kommer til at fylde noget i stedet for det, der foregår af undervisning.
På den måde kan Christiansborg også være med til at skubbe til omstillingen af landbruget, sådan at der bliver meget mere økologi og vi sørger for, at der bliver solgt flere økologiske varer, og sørger for, at maden følger de officielle kostråd, så vi får skubbet på for sunde madvaner helt fra start og får rykket udviklingen i retning af, at der skal spises meget mere plantebaseret.
Hvis man spørger os, er vi ikke med på det her med at åbne op for brugerbetaling i folkeskolen, heller ikke, hvis det handler om skolemad.
Vi synes, det er et skråplan, at de riges børn selv skal betale, for skolemad skal være noget, som alle børn har ret til, og der skal ikke ses skævt til dem, der spiser gratis.
Det er også mindre administrativt bøvlet, at alle forældre bare betaler over skatten.
Og så bliver det jo nemmere at få opbakning til også at holde fast i den her fælles ordning, hvis regningen allerede er betalt af fællesskabet.
Skolemad er en solidarisk og effektiv løsning, og vi tænker, at de her penge vil være godt givet ud, for der er mange, der har svært ved at få familielivet til at hænge sammen med fuldtidsjob, og én ting mindre at stresse over kan være guld værd i en travl hverdag.
Hvis der bliver lavet mad henne i skolen, slipper børnefamilierne for at stå og smøre madpakker, og den tid, forældrene sparer i køkkenet og i supermarkedet, kan de jo så vælge at bruge på enten at være mere sammen med deres børn eller arbejde mere, eller hvad de nu mangler tid til.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Det gik rigtig godt for ordføreren længe, og selv sådan en som mig fra Danmarksdemokraterne tænkte: Ja, ja, jeg kan jo leve med det.
Jeg er klar over, at Enhedslisten går ind for, at bare alle andre betaler, så er gratis jo altid godt.
Men så blev det lige pludselig til økologi, og så blev det lige pludselig landbruget også, og så blev jeg altså nødt til lige at reagere.
Det er alligevel imponerende, at man kan have så meget imod dansk landbrug, at man tænker, at nu har vi lige chancen for at give dem kniven, for nu skal børnene have en madpakke i skolen.
Så det kan jo ikke komme bag på forældre.
Så til det der med at sige, at det her også skal bruges til at kompensere for, at man har bedre tid til at sidde og snakke med ens børn, når man kommer hjem, fordi man ikke skal ud at handle, bliver jeg bare nødt til, selv om jeg har stor respekt for ordføreren, at sige, at det så alligevel bliver så ekstremt venstreorienteret, og så bliver jeg nødt til at stille et spørgsmål: Mener ordføreren simpelt hen ikke, at børn og deres ernæring og deres mad i skolen er et forældreansvar, som man skal være sig selv bevidst som voksen, når man også vælger at få børn?
Anne Hegelund (EL), 2024-05-15:
Jo, det er forældrenes ansvar, men det kan jo også være et samfundsansvar at hjælpe til med, at alle børn, også hvis deres forældre mangler overskud, økonomisk eller på andre måder, får det ud af at gå i skole, som de skal.
Det er forældrenes ansvar, men det er også samfundets ansvar, hvis børnene ikke lærer nok, fordi de enten ikke har en ordentlig madpakke med eller slet ikke har fået madpakke med.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Så kender jeg ordføreren igen, for jeg er slet ikke i tvivl om, at der banker et hjerte for, at folk bliver behandlet ordentligt og har gode liv.
Den del køber jeg fuldstændig ind på og anerkender ordføreren for det, men jeg bliver bare nødt til at sige, at hvis ordførerens parti bliver ved med det her med, at det hver eneste gang er landbruget, bliver det ude på landet, at skolemadpakken skal indføres først, for så bliver vi rigtig mange arbejdsløse ude på landet, og så har vi ikke råd til det.
Så håber jeg, at Enhedslisten kommer rendende med en eller anden ordning, sådan at vi også kan blive forsørget af dem i byen til den tid.
Tusind tak til ordføreren, som jeg ved har hjertet på rette sted, men vi er bare meget uenige.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-05-15:
Tak for spørgsmålet.
Og jeg mener grundlæggende ikke, at vi er i en tid, hvor vi skal pålægge kommunerne mere bureaukrati; jeg mener, at vi er i en tid, hvor vi skal løse kommunerne af bureaukratiets bånd, så der netop bliver mulighed for at lave den gode indsats for børnene i daginstitutionerne.
Lotte Rod (RV), 2024-05-15:
Så er det jo godt, at man kan blive ved med at servere alle de steaks, man vil, til aftensmad, hvis det er det, man har lyst til.
Jeg synes, at det fine i det pædagogiske findes de steder, hvor børnene er med i køkkenet, og i nogle af de eksempler, jeg har set på det, er det jo en særlig årgang, som har nogle uger i køkkenet.
Det fine ved det er jo, at man så kan være med til at have forskellige stationer, hvor man kan få ansvaret.
Det er jo faktisk noget af det allermest praktisk-faglige, man kan lave i skolen, fordi du jo faktisk kan blive meget inspireret af, hvordan det fungerer på en erhvervsuddannelse, og derfor tror jeg, at der ud over alt det, der handler om måltidet, også er al mulig fed pædagogik de steder, hvor man har mulighed for at gøre det rigtigt.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Nu bor jeg jo sammen med en restauratør, og jeg vil nok sige, at hun ville være noget bekymret, hvis vi sendte 1.-klasseselever ud at lave bearnaisesovs hen over et gasblus.
Så der er bare nogle ting, der ikke hænger sammen i forhold til, hvad vi kan lære dem.
I stedet for at man politisk vil bestemme, hvordan vi får børn til at spise græskar, tror jeg til gengæld, man skal investere meget mere i at lære dem det i skolekøkkenet – altså der, hvor de lærer det.
Jeg synes ikke, man politisk skal presse dem til det, for det tror jeg er en problemstilling.
Men jeg mener stadig væk, at man skal passe på med at blande politik ind i det.
Astrid Carøe (SF), 2024-05-15:
Tak for det.
Pædagogerne siger jo selv, at de slet ikke er med til at lave den indregistrering; de bruger nul minutter på det, fordi man bare i kommunerne kan tage de tal, der er på, hvor mange medarbejdere der er ansat.
Så det her med, at det skulle spare pædagogernes tid, at man ikke skal lave den her indregistrering, kunne jeg godt tænke mig at ordføreren sætter lidt flere ord på, når nu pædagogerne selv siger, at det faktisk ikke er noget, de bruger tid på i dag.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-05-15:
Tak for det.
Og tak til Alternativet for det her beslutningsforslag.
Jeg vil gerne starte med at understrege, at vi i Socialdemokratiet bakker varmt op om minimumsnormeringerne.
Det ved jeg at der er mange her i salen der også gør, for vi ønsker alle sammen, at der er gode forhold for vores børn i daginstitutionerne.
Jeg vil også gerne takke de partier, herunder forslagsstillerne, der bakker op om det.
Der er nogle udfordringer i vores daginstitutioner i dag, og vi skal som lovgivere gøre, hvad vi kan, for at sikre, at alle børn får et godt børneliv.
Spørgsmålet er bare, om vi bedst når derhen med det her forslag.
Det er jeg ikke overbevist om.
Jeg mener grundlæggende, at beslutninger skal tages og problemer løses så tæt på de berørte borgere som muligt, og derfor synes jeg, at dette forslag, der vil pålægge yderligere bureaukratisk styring af kommunerne, ikke er den rigtige vej at gå for at sikre os det mål, som vi alle har for øje.
Det er borgerne i lokalsamfundet og fagpersonalet på institutionerne, der mærker udfordringerne, og det er medlemmerne af det lokale byråd, der har ansvaret for den politiske ledelse af kommunens institutioner.
Det princip hylder jeg, særlig som tidligere kommunalbestyrelsesmedlem.
Og derfor er det min indstilling, at den præcise planlægning ude i de enkelte institutioner forbliver et anliggende for de politikere, der er valgt i byrådet, og de borgere, der har stemt på dem.
Det er dem, der har det tæt på i hverdagen, og det er dem, der bedst ved, hvor skoen trykker lokalt, og derfor bedst selv kan tilrettelægge indsatsen i den enkelte kommune.
Opgaven skal således gribes anderledes an i Vejen, end den skal i Ishøj.
Derfor skal disse prioriteringer ikke gennemtvinges af os her i Folketinget.
Den frihed og det ansvar bør ligge hos lokalsamfundet.
Og samtidig mener jeg ikke, at vi skal bruge personalets gode kræfter på at registrere og indrapportere.
I stedet mener jeg, at de skal bruge alt deres krudt på vores børn og på det pædagogiske arbejde.
Det mener KL i øvrigt også er fornuftigt.
En anden del af forslaget handler om uddannet personale.
Men igen mener jeg ikke, at et måltal er vejen frem.
Vi skal i stedet handle, og det gør vi, når vi løfter lønnen, og det gør vi, når vi styrker pædagoguddannelsen.
For vi anerkender udfordringen og er helt med på, at vi også fremover skal have et fagligt kompetent personale i vores daginstitutioner, men hvis hænderne ikke er der, hjælper ny lovgivning ikke.
Det her er også et spørgsmål om tillid – tillid til vores lokaldemokrati, tillid til, at de lokalt valgte politikere lytter til borgerne i deres kommuner, tillid til, at medarbejderne i vores daginstitutioner er dygtige og yder deres bedste for at løse opgaverne.
Den tillid tænker jeg også at forslagsstillerne har.
Jeg synes også, at vi skal vise den tillid ved ikke at detailregulere kommunerne.
På baggrund af dette skal jeg derfor meddele, at Socialdemokratiet ikke kan bakke op om beslutningsforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2024-05-15:
Jeg tror ikke, det får flere pædagoger til at blive i deres job, at man gør normeringerne op, men jeg tror godt, det kan få flere pædagoger til at blive i deres job, at der kommer flere pædagoger.
Der er faktisk også kommet flere pædagoger i de seneste år, og hvis man kigger på det samlede personale, kan man se, at det er steget med 13 pct. i en periode, hvor børnetallet er steget med 3 pct.
Så der er opskaleret kraftigt i normeringerne i danske dagtilbud som følge af loven om minimumsnormeringer.
Der er også afsat et betragteligt millionbeløb, altså 200 mio. kr. om året, til at sikre opkvalificering af det personale, der allerede er ansat.
Det er en gigantisk investering i vores dagtilbud.
Derudover er der indgået en trepartsaftale – det var Socialdemokratiets helt store valgløfte – som ifølge pædagogernes egen fagforening, BUPL, kommer til at betyde omkring 1.800 kr. mere på lønsedlen for de pædagoger, der arbejder fuldtid, og som er omfattet af det.
Det er altså et kæmpe løft.
Læg det oven i den skattereform, der er på vej, så vil pædagogerne opleve at have noget mere i baglommen ved at gå på arbejde.
Det synes jeg er megagodt.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-15:
Tænker ministeren ikke, at det kunne gøre en forskel for nogle af de mange pædagoger, der gerne ville gå op i tid igen fra deltid til fuldtid, hvis der var bedre arbejdsforhold ude i daginstitutionerne, hvis man fik minimumsnormeringer på institutionsniveau, eller hvis man blev ved med at gøre tallene op på institutionsniveau, så det var til at følge med i, hvor meget bedre forholdene og normeringerne egentlig var blevet rundt omkring nu, hvor loven om minimumsnormeringer gælder?
Jeg kan ikke se, hvordan skulle hjælpe med at få flere pædagoger at løbe fra de to dele af aftalen om minimumsnormeringer, som det her forslag handler om, altså pædagogandelen, der ikke måtte falde, og tallene for normeringerne, der skulle gøres op på institutionsniveau.
Kan ministeren måske forklare, hvordan det er en hjælp hen i retning af at få flere til at uddanne sig til pædagog eller få flere pædagoger til at komme tilbage til faget?
Mattias Tesfaye (S), 2024-05-15:
Jeg tror, at for at jeg kan komme med et ordentligt svar fra ministeriet, så er ministeriet også nødt til at være nogenlunde tryg ved det, de henviser til.
Som jeg forstår det, er der ikke i Børne- og Undervisningsministeriet et tilstrækkeligt kendskab til omsættertabellen til at kunne lade den indgå i en officiel besvarelse fra ministeriet.
Der er flertal bag loven om minimumsnormeringer.
Det flertal er faktisk blevet større efter folketingsvalget, for Moderaterne og Venstre står jo bag den lov nu.
Men der er andre elementer fra aftalen om minimumsnormeringer, som Socialdemokratiet ikke længere bakker op om, som følge af at vi er indtrådt i en ny regering.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-15:
Så kan ministeren måske også svare på, om det virkelig kan være rigtigt, at ministeren ikke kender til omsættertabellen, som forældrebevægelsen #HvorErDerEnVoksen har lavet.
Der har jeg lige fået det svar i går fra ministeren, at man ikke kender til den, og at man derfor ikke kunne give mig et svar på det spørgsmål, jeg havde stillet om den.
Jeg husker selv, at jeg har talt om den over for ministeren, og når jeg spørger forældrebevægelsen, mener de bestemt også, at ministeren kender til den og alle de gode ting, som den kan bevirke i forhold til at skabe gennemsigtighed på institutionsniveau.
Mattias Tesfaye (S), 2024-05-15:
Der er flere børn og unge, der mistrives.
Jeg tror, man skal passe på med at konkludere, at det er på grund af skolen.
Jeg tror faktisk i højere grad, at det er på trods af skolen.
Der er en generel mistrivsel blandt børn og unge i hele den vestlige verden, og jeg er opmærksom på, at kvalitet i de pædagogiske tilbud i de første år, altså i vuggestue- og børnehavealderen, kan være med til at afbøde mistrivsel.
Jeg er særlig optaget af, hvordan vi får slukket skærmene og får børn til faktisk at mødes med hinanden og møde uddannet pædagogisk personale.
Derfor er jeg også med på, at en god start på livet i dagtilbuddene kan være en af metoderne til at sikre, at de børn, der så starter i børnehaveklassen, trives bedre.
Jeg vil også godt kommentere det med flertallet bag loven om minimumsnormeringer, når jeg lige får ordet igen.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-15:
Jeg har mange spørgsmål til ministeren så jeg håber, at ministeren har forståelse for, at jeg lige stiller et par stykker på en gang.
Hvis vi lige bliver i sporet omkring skolen, ser vi jo en stigende mistrivsel blandt børn i skolen.
Der vil jeg gerne høre, om ministeren vil medgive, ligesom forskere og eksperter på børneområdet også peger på, at det, at mange børn mistrives i skolen, kan have rod i, at de ikke får en god nok start på livet i dagtilbuddene.
Så har jeg et andet spørgsmål.
Det gør mig jo nysgerrig på, hvad det er for et flertal, der ikke er der mere.
Er det Socialdemokratiet, der ikke bakker op om den aftale, vi lavede?
Er det Venstre, der ikke bakker op?
Er det Moderaterne, der har stillet det som krav for at indgå i regeringen, at man frafalder den aftale?
Mattias Tesfaye (S), 2024-05-15:
Jeg synes, der er flere ting at sige til det.
Som jeg sagde i min første besvarelse, synes jeg, det er vigtigt, at man har mulighed for at flytte ressourcerne derhen, hvor opgaverne er størst.
Hvis man skulle have minimumsnormeringer på institutionsniveau, ville de jo være nødt til at se
noget ringere ud end dem, der er i den eksisterende lovgivning, hvis der skal være mulighed for at flytte markant flere ressourcer hen til de daginstitutioner, hvor udfordringerne er størst
Så synes jeg også, det er vigtigt at fastholde et lokalpolitisk handlerum, for jeg tror på, at de bedste beslutninger bliver truffet tættest på børnene, og det her vil flytte beslutninger ind i Folketingssalen og væk fra byrådssalen.
Lotte Rod (RV), 2024-05-15:
Måske vil jeg bare lægge til, at hele denne diskussion om, hvad man så gør i køkkenet, og hvad det er for en mad, man så spiser, i virkeligheden for mig også bare taler for, at det er vigtigt, at vi gør det ordentligt.
Altså, vi må ikke ende i en situation, hvor skolemaden af forældrene opleves som noget, der er dårligere end det, man selv ville have givet med på madpakke.
Vi gider ikke at have sådan nogle vakuumpakker, som vi har set eksempler på fra den dårligste ældrepleje, vi har hørt om.
Hvis skolemaden skal give mening, skal det være, fordi det er pædagogisk og det giver god mening, og derfor vil jeg hellere starte mindre og så gøre det godt, end at man starter stort og det ikke bliver godt.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-15:
Regeringen er meget optaget af arbejdsudbuddet.
Socialdemokratiet er meget optaget af, at vi danskere for alt i verden ikke må gå ned i tid på arbejdet.
Men hvad tror ministeren egentlig at rigtig mange forældre med små børn gør, når de ikke kan se sig selv aflevere deres børn i de dagtilbud, vi har i Danmark, fordi de er af for dårlig kvalitet?
For vi har allerede set mange eksempler på, at forældre vælger at gå ned i tid på grund af kvaliteten i dagtilbuddene, og vi ser også en tendens til, at flere og flere forældre vælger at passe deres børn selv, for de kan ikke få sig selv til at aflevere børnene om morgenen.
I dag skal vi debattere et forslag fra Alternativet, som vil pålægge regeringen at leve op til intentionerne bag loven om minimumsnormeringer, som en lang række partier indgik med hinanden i 2020.
Det er jo på ingen måde et forslag, der vil sikre, at vi er i mål med at skabe den kvalitet for børnene, som forældrene forventer og med rette bør have krav på.
Men forslaget vil være med til at sikre, at regeringen ikke løber fra de aftaler og fine intentioner, der var skrevet ind i loven om minimumsnormeringer, og som desværre er blevet godt og grundigt udvandet af regeringen – den nye regering og den nye minister.
Så vil jeg gerne foregribe debatten omkring finansiering, for det forudser jeg at ministeren og andre partier vil påtale.
Og der vil jeg gerne pointere, at det, vi egentlig vil med det her forslag, er, at vi gerne vil have, at regeringen lever op til de intentioner, der var i loven om minimumsnormeringer, og som vi indgik en aftale omkring, og som vi alle sammen var ude at lave skåltaler om.