runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2019-02-19:
Men jeg bemærkede især den sidste del af talen, som meget handler om det her med også at skabe liv på stationer – det har hr. Rasmus Prehn jo gjort en del ud af, især på det seneste, og det synes jeg er rigtig godt.
Der skal man være opmærksom på, at den ejendomsudvikling, som DSB skal indgå i via sit datterselskab DSB Ejendomme eller DSB Ejendomsudvikling, jo skal foregå med partnere og hele tiden skal foregå til markedspris.
Det synes jeg jo selv at man godt kunne sætte spørgsmålstegn ved.
Hvorfor skal det altid lige foregå til markedspris?
Der er brug for billige boliger; det er der jo også i København – ingen tvivl om, at DSB har en stor, stor ejendomsportefølje til en stor værdi – men det kunne man jo hjælpe på vej.
Eller man kunne i forbindelse med nogle af de der virksomheder, som hr. Rasmus Prehn omtaler – de socialøkonomiske virksomheder eller andre former for virksomheder, som samarbejder med kommuner osv. osv. – lade være med at stille krav om, at der skal betales en fantastisk høj husleje, fordi det skal være til markedspris.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-02-19:
Tak til hr. Rasmus Prehn for en som altid engageret tale.
Jeg noterede mig, at hr. Rasmus Prehn kom til at sige noget om, at det var meget dårligt, at man ligesom sigtede mod at effektivisere DSB og dermed sænkede kontraktbetalingen.
Er det således, at det for Socialdemokratiet i sig selv er et mål at fastholde den nuværende høje kontraktbetaling til DSB, eller står Socialdemokratiet ved deres tidligere politik om, at man faktisk godt kunne nedsætte denne kontraktbetaling gradvist over årene, blandt andet med det formål at frigøre penge til fremadrettede investeringer?
Rasmus Prehn (S), 2019-02-19:
Tak for Venstres ligeledes engagerede indlæg.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at det, der er målet, er at få et mere effektivt DSB.
Det, der er vores bekymring, er, at man lige nu og her, hvor der er en hel masse udfordringer med sporarbejde, med elektrificering og med et signalprogram, som giver nogle problemer, og andet, så tænker: Vi sætter lige ind med en regulær økonomisk olfert i form af en besparelse. Det synes vi ikke er den rigtige måde gøre det på.
Vi synes ikke, det er rettidig omhu.
Vi har dog noteret os, at DSB selv har sagt, at deres målsætning er, at man i 2030 kan køre uden statsstøtte, uden subsidier, og det er da en udvikling, vi bakker op om, og som vi også gerne ser for os.
Vi synes bare, det er unødigt, når man står med alle de her udfordringer – og jeg glemte så at nævne de mange fjernbusser, der går ind og tager en masse af de her kunder; det er selvfølgelig positivt for dem, der kan komme med en fjernbus.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-02-19:
Kunne man forestille sig, at de penge, man eventuelt kunne frigøre, kunne gå til noget så visionært som at skabe bedre parkeringsmuligheder ved stationerne f.eks. til cyklister?
Hvis vi vil have flere passagerer i toget – den ambition tror jeg at Socialdemokratiet deler med Venstre – er det jo ret centralt, at det er muligt for folk at kunne komme kørende på et andet transportmiddel og så springe over i toget.
Så det er vel ikke kun dårligt, hvis der kan frigøres nogle penge, som vi kan bruge til investeringer, f.eks. i at cyklister kan få en rigtig god parkeringsplads og nogle parkeringsforhold af høj kvalitet ved stationerne – og det samme gælder for bilisterne, for den sags skyld.
Rasmus Prehn (S), 2019-02-19:
Det mener vi også fra Socialdemokratiets side er en utrolig stærk vision.
Det, der er tilfældet med det her lovforslag, er jo, at det bygger på en aftale, som hr. Kristian Pihl Lorentzens eget parti har indgået, nemlig en vækstaftale, hvor de penge, der bliver sparet ud af DSB, skal bruges til nogle målrettede ting, og det er mig bekendt ikke parkering for hverken cykler eller biler.
Så vi så gerne, at DSB selv fik lov til at gøre noget mere med de her penge, bl.a. at fremme det, at man kan kombinere forskellige transportformer, altså at man kan cykle til stationen og springe over i et tog eller tage sin bil til stationen og springe over i et tog.
Det er den form for udvikling, vi skal have for at gøre det mere attraktivt at køre med tog og dermed køre klimavenligt og være med til at bekæmpe trængslen.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-02-19:
Tak for det.
Tak til ordføreren for talen og gode refleksioner.
Jeg faldt måske lidt ud, men jeg kunne ikke lige helt lure, om ordføreren mener, at hele konstruktionen omkring økonomien mellem de to selskaber skulle sammensmeltes, eller hvordan var det?
Karina Adsbøl (DF), 2019-02-20:
Tak for det.
Ja, det kan være svært at få ministerens egen holdning ud af det her.
Ministeren sagde, at ministeren havde »noteret sig«, og ministeren havde »forståelse for«.
Men det er jo sådan i dag, at der er 210.000 ældre, som ikke er på det digitale, så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens egen holdning til det her.
Finder ministeren, det er rimeligt, at der ikke længere er planer, folk kan se, også når man tænker på, at 210.000 ældre ikke er på det digitale i dagens Danmark?
Finder ministeren ikke også, det er rimeligt at sende det signal – også fordi ministeren er transportminister – at det skal man selvfølgelig tage hensyn til?
Så kan det godt være, at ministeren siger, det ligger alle mulige andre steder og ikke hos ministeren, men ministeren kan jo godt sende et signal, og ministeren kan også tage kontakt til Movia for netop at høre, om de har tænkt sig at rette op på det her.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-20:
Jamen jeg konstaterer, at vi i Danmark har et lokaldemokrati, at vi har kommunalt og regionalt selvstyre, og at nogle beslutninger ved lov er lagt hos kommuner og regioner.
Og det med at stå for det regionale trafikselskab er noget, der ved lov er lagt hos kommuner og regioner.
Medmindre man vil lave den lov om og sige, at ja, de bør stå for det, men at det dog er Folketinget, der skal bestemme, hvordan man spreder information om, hvornår bussen går, så synes jeg jo, Dansk Folkeparti må sige, at de står ved den lov om, at det er kommunerne og regionerne, der står for det her, og at de accepterer, at det er dem, der træffer de beslutninger.
Man kan være uenig, eller man kan være enig, men først og fremmest kan hr. Kim Christiansen jo gå til sin partifælle i Movias bestyrelse – et ud af ni medlemmer – og spørge ham, hvorfor han har været med til at træffe den beslutning.
Kim Christiansen (DF), 2019-02-20:
Men nu drejer det sig om spørgetiden herinde i Folketinget, og der er det jo ministeren, vi spørger.
Jeg efterlyser bare en holdning fra ministeren.
Jeg kender jo godt loven osv.
Men kunne det tænkes, vi skulle kigge på den?
Skulle vi lave noget om?
Der er 260.000 mennesker, som ikke er på det digitale.
Ministerens kollega er vidende om, at der er en stor gruppe af ældre mennesker, som ikke har mulighed for at stå og sende sms'er osv.
Og i øvrigt: Hvad så, hvis man ingen strøm har på telefonen?
Der er jo et problem her, som jeg måske ikke synes ministeren forholder sig helt til.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-20:
Jeg tørrer ikke noget ansvar af.
Hr. Kim Christiansen ved jo udmærket godt, at det er loven, der foreskriver, at ansvaret ligger i den bestyrelse, og at den bestyrelse ikke udpeges af mig, men udpeges af de kommuner og regioner, som er med i trafikselskabet.
Så der er jo ikke nogen tørren af.
Det er jo en lov, som hr. Kim Christiansen og Dansk Folkeparti bakker op om, der siger, at ansvaret ligger der.
Så skal man ikke komme her i Folketinget og sige, at det nu pludselig er ministerens ansvar, som i henhold til loven ikke har ansvar.
Jeg synes, hr. Kim Christiansen skal spørge sin partifælle fra Dansk Folkeparti, som sidder i Movias bestyrelse, hvorfor man har truffet den beslutning.
Det ville jo være en god måde for hr. Kim Christiansen at udøve indflydelse på at spørge sin partifælle fra Dansk Folkeparti, hvorfor denne partifælle har været med til at træffe den beslutning.
Jeg har ikke nogen partifæller i Movias bestyrelse.
Kim Christiansen (DF), 2019-02-20:
Jo, det er jo fint at have nogle gode principper.
Jeg synes bare, at ministeren skyder ansvaret en lille smule over på nogle bestyrelser, som er udpeget i de enkelte kommuner.
Specielt den gruppe af borgere, som måske ikke er så digitalt orienterede, bliver jo ikke klogere på bustiderne af, at ministeren ligesom tørrer det her af på nogle bestyrelser og på nogle trafikselskaber.
Så kan man jo næsten kun glæde sig til, at de måske kommer til at spille en mindre rolle i fremtiden.
Men den tid, den glæde.
Synes ministeren ikke, at det her er et område, hvor man måske godt herfra og især fra transportministerens side kunne gå ind og sige, at vi altså skal sikre, at den store gruppe af ældre medborgere også har mulighed for at orientere sig om bustiderne?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Er det ministerens opfattelse, at Movia lever op til deres ansvar i forhold til at sikre mobilitet på hele Sjælland gennem kollektiv transport, når trafikselskabet har fjernet trykte oplysninger om busruter og afgangstider fra stoppestederne på Sjælland?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-20:
Tak for det spørgsmål.
Jeg har forståelse for, at personer, eksempelvis ældre borgere, som ikke i samme grad anvender digitale løsninger, kan opleve det som frustrerende, at en service, som man har været vant til, ikke længere tilbydes.
Når det er sagt, er det trafikselskabets bestyrelse, som overordnet er ansvarlig for trafikselskabets handlinger, herunder hvordan formidlingen af trafikinformation foregår.
Den ansvarlige bestyrelse er udpeget af de pågældende kommuner og regioner.
Jeg har tillid til vores lokale demokrati, som i dette tilfælde kommer til udtryk ved, at man lokalt tager ansvar for, hvordan opgaven med formidling af kollektiv bustrafik skal håndteres.
Det synes jeg grundlæggende er et godt princip, som vi skal værne om.
Kim Christiansen (DF), 2019-02-20:
Nu er det godt, at ministeren har fundet ud af, at der sidder et DF-medlem i den bestyrelse.
Det tør jeg godt sige her, selv om det er et af mine egne partimedlemmer.
Nu har vi jo haft mange gode snakke om forskellige ting.
Vi talte lidt om taxa.
Jeg ved jo, at ministeren er meget sådan innovativ og gerne vil fremskridt og digitale løsninger, digitale rejsekort osv.
Man skal også bare være opmærksom på, at der altså er en gruppe af medborgere, som ikke er til det her.
De vil gerne kunne købe deres billet og deres klippekort, og de vil gerne kunne se, når de står ved busstoppestedet, hvornår den sidste bus kører, eller også vil de sidde hjemme ved køkkenbordet med deres buskøreplan.
I min tid, da jeg tog busser, hang der i hvert fald altid sådan en i bussen, man kunne tage med hjem.
Bør man ikke tage et hensyn, uanset hvem der så sidder i bestyrelserne, og hvem der har ansvaret?
Så må vi ændre lovgivningen, hvis folk sidder og træffer tåbelige beslutninger.
Men synes ministeren ikke, man bør tage hensyn til den her gruppe af borgere?
Det er selvfølgelig noget, der udfases over tid sådan helt naturligt.
Vi skal jo ikke gå her til evig tid.
Men der er altså en stor gruppe af mennesker lige nu, som bliver udsat for det her og ser det som et stort problem.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-20:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg anførte i mit svar på det forrige spørgsmål, har jeg forståelse for, at personer, herunder ældre borgere, som ikke i samme grad anvender digitale løsninger, kan opleve det som frustrerende, at en service, som man har været vant til, ikke længere tilbydes.
Som også nævnt i mit tidligere svar er det trafikselskabets bestyrelse, som er udpeget af de pågældende kommuner og regioner, som bestemmer, hvordan den kollektive bustrafik fastlægges og formidles.
Jeg kan se udfordringerne i sagen og forstår frustrationen.
Det ændrer dog ikke på, at det er Movias bord.
Jeg noterer mig i øvrigt, at man i Movias bestyrelse ifølge dagspressen overvejer sagen, herunder om de fysiske køreplaner skal hænges op igen.
Det står igen Movia frit for at beslutte dette.
Kim Christiansen (DF), 2019-02-20:
Tak for det.
Nu nævnte ministeren i det sidste svar på det tidligere spørgsmål eksemplet med en 80-årig gammel dame, der står nede ved busstoppestedet og måske burde have vidst hjemmefra, hvornår bussen kørte.
Jeg er jo ikke 80 år endnu, men jeg sætter også stor pris på, at jeg, når jeg står nede ved busstoppestedet, kan se, hvor lang tid der går.
Det kan godt være, at jeg hjemmefra ved, at bussen nok går sådan cirka der, for ellers var jeg jo ikke gået ned til stoppestedet.
Men jeg synes nu stadig væk, at det er betryggende.
Det kunne jo også være, at man bare lige kom forbi stoppestedet uden egentlig at vide, hvornår den næste bus kørte.
Så er det da rart at kunne få det oplyst.
Nu kommer jeg fra Jylland, og der er der jo altså langt imellem afgangstiderne, så det er rart nok på forhånd at vide lidt om, hvornår den næste bus kører.
Men lovgivning eller ikke lovgivning, kunne ministeren så have en interesse i, at vi måske kiggede på, om den her kompetence bør ligge hos Movia, eller om den måske bør ligge på et lidt højere plan, netop for at tilgodese den gruppe af ældre medborgere?
Det bliver jo lidt den samme sang igen.
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig i, at man lader de mange ældre mennesker i stikken, som ikke er fortrolige med digital teknologi, og for hvem den kollektive trafik er den primære måde at bevæge sig rundt på, når Danmarks største trafikselskab, Movia, fjerner trykte oplysninger om busruter og afgangstider fra stoppestederne på Sjælland?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-20:
Jeg tror godt, jeg kan sige, at hvis der var 210.000 ældre mennesker, som ikke vidste, hvornår bussen gik, men gik ned til busstoppestedet og der fremover ville være afskåret fra at finde ud af, hvornår bussen gik, så ville jeg mene, det var et problem, at der ikke står på standeren, hvornår bussen går.
Men de ældre mennesker, jeg kender, som bruger bus, har typisk ikke benyttet sig af standeren til at blive oplyst om, hvornår bussen går.
De ved, når de går hjemmefra, hvornår bussen går, og de går på et bestemt tidspunkt, fordi de ved, at bussen kommer 10 minutter senere, så de kan nå at komme ned til bussen.
Jeg er ikke vidende om, i hvilket omfang ældre mennesker orienterer sig netop ved standeren i stedet for at orientere sig om busafgangstider, inden de går hjemmefra.
Derfor er jeg ikke vidende om, hvor stor en fordel det er for ældre, at det står på selve standeren, frem for at det står i den folder, som de har derhjemme, hvor de kan se busafgangstiderne.
Derfor vil jeg ikke gøre mig klog på det.
Jeg er helt enig i det princip, som hr. Kim Christiansen opridser, at når der stadig væk er store grupper af mennesker i Danmark, som ikke fuldt ud er på det digitale, så skal man i sin kommunikation fra alt, der er offentligt og halvoffentligt, tage hensyn til, at de også skal kunne få informationerne.
Det princip er jeg fuldstændig enig i.
Og jeg synes, det er sundt at få det princip op igen.
Jeg ved, at Dansk Folkeparti har en stor del af æren for at fastholde det princip i alle mulige beslutninger herinde, og det synes jeg er fortjenstfuldt.
Det, jeg bare siger, er, at jeg ikke ved, i hvilket omfang de ældre, som skal køre med bussen, er uvidende om, hvornår bussen går, når de tager af sted hjemmefra.
Det der med, at man forestiller sig, at en 80-årig dame går ned til busstoppestedet og ikke har nogen som helst idé om, hvornår bussen går, før hun tager af sted hjemmefra, men først bliver oplyst om det, når hun kigger på oplysningstavlen nede ved busstoppestedet, er måske ikke en forestilling, der svarer til den virkelige verden.
De bedste holdninger er dem, der bygger på en viden om sagen, og jeg er ikke vidende om, hvorvidt de mange ældre, der benytter busser, først oplyser sig om bussens afgangstider, når de kommer ned til stoppestedet, eller om de i virkeligheden ved alt om, hvornår bussen afgår, inden de går af sted til stoppestedet.
Fordi jeg ikke har den viden, kan jeg ikke danne mig en ordentlig holdning til det.
Men jeg har stor tillid til det lokale demokrati, til, at man i kommunerne kan finde ud af at vælge de rigtige politikere, og i regionerne kan finde ud af at vælge de rigtige politikere, og det er jo dem, der udgør bestyrelsen i Movia.
Der sidder bl.a. et medlem af Dansk Folkeparti.
Nu kunne jeg forstå på hr. Kim Christiansen, at han ikke havde talt med Dansk Folkepartis medlem af Movias bestyrelse.
Men jeg vil så opfordre fru Karina Adsbøl til at tale med Dansk Folkepartis medlem af Movias bestyrelse og spørge om baggrunden for, at han har været med til at træffe sådan en beslutning.
Karina Adsbøl (DF), 2019-02-20:
Men skal jeg så forstå det sådan, at ministeren ikke har nogen holdning til det?
Det er jo sådan, når man læser de artikler, der har været, at der også er et tilgængelighedsforum, som bestyrelsen ikke har rettet henvendelse til, netop for at høre Ældre Sagen og handicaporganisationerne om den her problemstilling.
De er så ikke blevet hørt, og man har ikke taget dem med på råd.
Og det er jo stadig væk sådan, at Ældre Sagen siger, at der er 210.000 ældre, som ikke har digital tilgængelighed.
Så hvad er ministerens holdning: Finder ministeren det rimeligt, eller finder ministeren det urimeligt, at man ikke kan se køreplanerne længere, og at de ikke er tilgængelige for alle?
Simon Kollerup (S), 2019-02-20:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at der på baggrund af oplysningerne i artiklen, som har overskriften »Tidligere minister drages ind i sag om fiskekvoter« fra Berlingske den 8. februar 2019, er grund til at tro, at den tidligere minister var involveret i forløbet om tildeling af generationsskiftesild?
Eva Kjer Hansen (V), 2019-02-20:
Men jeg har bedt Kammeradvokaten om at gå ind i en undersøgelse af, hvad der er sket i det her forløb, og når jeg kender resultatet af undersøgelsen, vil jeg selvfølgelig sørge for at informere om det.
Simon Kollerup (S), 2019-02-20:
Jeg ved ikke, hvorfor Berlingske skulle fremhæves som særlig problematisk i den her sammenhæng.
Men grunden til, at jeg tager sagen op her, er jo, at den pågældende fisker, som har været omdrejningspunktet i generationsskiftesildsagen, udtaler sig både til TV 2 Nyhederne og til Berlingske og andre steder om, at forløbet med hans øjne foregik sådan, at han søgte om generationsskiftesild hos Fiskeristyrelsen, og at det ikke blev imødekommet, fordi han kom for sent til deadline, ansøgningsfristen.
Til det mener fiskeren så – og det er jo de oplysninger, der er kommet frem – at ministeren kvitterer, og at det vil han få set på.
Kort tid efter bliver fiskeren kontaktet af den pågældende kontrolchef på daværende tidspunkt, og sagen løser sig så, og det ender med, at fiskeren får adgang til generationsskiftesild.
Hvis det forløb er korrekt, er det jo en ganske alvorlig sag, potentielt i hvert fald, hvis der har været ministerinvolvering i sagen.
Derfor er mit opfølgende spørgsmål selvfølgelig også, om man i ministeriet ligger inde med akter eller på anden vis materiale, som kunne dokumentere det forløb, som fiskeren har præsenteret for offentligheden.
Eva Kjer Hansen (V), 2019-02-20:
Jeg har noteret mig de forskellige udsagn, der har været i pressen og jeg synes jo, det er rigtig vigtigt, at vi får undersøgt den her sag.
Hvad har der overhovedet fundet sted på området?
Hvorfor er de her generationsskiftesild blevet tildelt?
For at komme til bunds i sagen og området som sådan, er det, jeg har bedt Kammeradvokaten om at gå ind og undersøge området, og jeg vil ikke, før den undersøgelse er afsluttet, kommentere yderligere på forløbet.
Simon Kollerup (S), 2019-02-20:
Altså, nu står vi her i Folketingssalen og ministeren bliver spurgt, om ministeren mener, at der er grund til at tro, at den daværende minister var involveret, og ministeren bliver spurgt, om ministeriet ligger inde med akter, der kan dokumentere sådan et forløb, og det synes jeg da godt man kunne svare på.
Der kunne man da godt have gjort sig umagen og undersøge, om det var tilfældet.
Og som supplerende spørgsmål: Vil man i den undersøgelse, ministeren henviser til, inddrage spørgsmålet om ministerens involvering i sagen?
Bliver det en del af den undersøgelse?
Eva Kjer Hansen (V), 2019-02-20:
Altså, de akter, der måtte foreligge i sagen, vil jo komme til at fremgå i forbindelse med undersøgelsen.
Så ja, det, der kan være med til at belyse, hvordan forløbet har været, vil naturligvis blive inddraget, og det er jo en del af undersøgelsen, og derfor har jeg ikke kendskab til, hvilke akter der ligger på nuværende tidspunkt.
Det er jo bl.a. det, undersøgelsen skal være behjælpelig med at finde frem, og det har jeg naturligvis så heller ikke gjort i forhold til spørgsmålet i dag, der ikke vedrører sagens akter, men hvor man beder mig om at kommentere på baggrund af en artikel, der er bragt i Berlingske.
Simon Kollerup (S), 2019-02-20:
Jeg mangler stadig væk svar på, om den undersøgelse, ministeren sætter i gang, involverer den tidligere ministers involvering i sagen.
Det synes jeg er relevant, for besvarelsen giver jo ikke nogen mening, hvis ikke spørgsmålet om ministerens involvering i sagen bliver afdækket i den undersøgelse.
Så det vil jeg bede ministeren om at bekræfte.
Så skal man jo også kunne stille spørgsmål her i Folketingssalen og også få et fyldestgørende svar, hvor de relevante oplysninger bliver præsenteret.
Derfor har jeg bare afsluttende igen spørgsmålet, om ministeren mener, at der ligger akter, som dokumenterer den påstand, fiskeren kommer med.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-02-20:
Jeg tror, man må sige, at der er meget stor forskel på, hvor veldrevne vores sygehuse er – hvor stærk den faglige ledelse er på sygehusene, hvor god man er til at tage hånd om medarbejderne, sørge for, at planlægningen af opgaverne sker på en fornuftig måde, så der er tid til patienterne, og så medarbejderne føler, at de bruger deres tid på kerneopgaven og ikke ender med at løbe spidsrod i forhold til nogle funktioner, der egentlig ledelsesmæssigt burde være styr på på en anden måde.
Det er jo, fordi det ikke alle steder er sådan, at der er fuldstændig fokus på den sygehusdriftsmæssige opgave.
Det frigør vi jo sådan set både tid og kræfter og fokus til med sundhedsreformen, fordi vi flytter en lang række andre opgaver, både ude lokalt og også nationalt, sådan at man kan koncentrere sig mere om at skabe en stærk drift af vores sygehuse til gavn for patienterne og medarbejderne i det danske sundhedsvæsen.
Eva Kjer Hansen (V), 2019-02-20:
Jeg er simpelt hen ikke på nuværende tidspunkt i stand til at svare på, hvilke akter der ligger i sagen.
Jeg har bedt Kammeradvokaten om at lave en undersøgelse på det her område, fordi jeg synes, det er vigtigt, at vi kommer grundigt rundtomkring og i dybden i forhold til hele det her felt med generationsskiftesild.
Erik Christensen (S), 2019-02-20:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Med Odense Universitetshospital som centrum for sundhedsfællesskabet på Fyn og med en bestyrelse i Aarhus med beslutningskompetencen kan ministeren så garantere, at regeringens sundhedsreform ikke vil betyde færre afdelinger og funktioner på sygehusene i Nyborg, Svendborg og sygehusenheden på Ærø?