runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2020-10-30:
Jamen altså, jeg vil spørge, om ministeren mener, det vil fremme den integration, som ministeren tit taler om, om det vil fremme fagligheden, om det vil fremme alle de her forskellige ting.
Det kunne jeg godt tænke mig ministerens svar på.
Så kunne jeg egentlig godt tænke mig at sige, i forbindelse med at Venstre nævnte noget om, at vi ikke ville med til forhandlingsbordet: Jo, det ville vi faktisk gerne, vi havde faktisk budt ind med, at vi gerne ville være med til de her gymnasieforhandlinger, men det har vi faktisk ikke fået lov til.
Og der kunne jeg i hvert fald forstå på ministeren tidligere, at det er, fordi alle partier skal være enige om det, hvis der er nogle nye, der skal lukkes ind.
Og så kan man jo tænke lidt på, hvem det så er, der ikke ønsker, at vi kommer ind.
Den har jeg derfor sådan set også lagt ned – sådan er det.
Men jeg har også kaldt ministeren i samråd, fordi jeg har brug for at få det her empiriske grundlag for, hvorfor man mener, at tvangsfordeling er en god løsning.
Mattias Tesfaye (S), 2020-10-30:
Tak for en god debat om lovforslaget – en god og en kort debat om lovforslaget.
Vi går jo ind for en udlændingepolitik, hvor der er styr på tilstrømningen til Danmark, og hvor vi stiller krav til dem, der kommer hertil, om, at de vælger Danmark og vores samfundsmodel til.
Vi går også ind for, at lovgivningen er sammenhængende og giver mening.
Det gælder helt generelt, og det gælder selvfølgelig også på udlændingeområdet.
Et velfungerende civilsamfund og borgernes mulighed for at bidrage med frivilligt arbejde er også en vigtig del af det danske samfund og vores kultur, men i dag afhænger udlændinges ret til at udføre ulønnet frivilligt arbejde af den enkeltes opholdsgrundlag.
Flygtninge og familiesammenførte kan f.eks. uden begrænsning udføre ulønnet frivilligt arbejde, mens eksempelvis udenlandske studerende er begrænset af deres arbejdstilladelse på normalt 20 timer om ugen.
Andre grupper må slet ikke udføre ulønnet frivilligt arbejde.
Det gælder f.eks. praktikanter og udlændinge, der er i Danmark på et visum.
Jeg kan godt forstå, at de frivillige organisationer har svært ved at gennemskue, om en udlænding har ret til at udføre ulønnet frivilligt arbejde, og det har været svært at finde rundt i det.
Det skal vi selvfølgelig have gjort lidt nemmere.
Med det her lovforslag foreslår regeringen derfor at ensrette reglerne, så alle udlændinge, der allerede har ret til ophold i Danmark, får den samme ret til at udføre ulønnet frivilligt arbejde.
Der lægges altså ikke op til at lempe adgangen til Danmark, men til at give en ekstra ret til at udføre ulønnet frivilligt arbejde for de udlændinge, der allerede har ret til ophold her i landet.
Det er også vigtigt for regeringen, at det ulønnede frivillige arbejde ikke erstatter lønnet arbejdskraft, og det er en forudsætning, at det er sædvanligt, at det pågældende arbejde udføres ulønnet og frivilligt.
Herudover vil der ikke kunne udføres ulønnet frivilligt arbejde, hvis det arrangement, som arbejdet skal udføres ved, har et kommercielt eller delvis kommercielt sigte.
Med det snit, der lægges op til med lovforslaget, er det min opfattelse, at vi får en lovgivning, som giver mening, og som kan forklares.
Med de ord vil jeg gerne takke ordførerne for en god debat, og jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget i Folketinget.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-10-30:
Det er angående SF's holdning til, at det ikke tilkommer Folketinget at fastsætte niveauet.
Altså, sådan har det jo altid været.
Det har jo altid været Folketinget og ikke parterne, der har fastsat niveauet.
Det er jo blevet vedtaget i lovgivning hernede, både dengang vi satte beløbet op, fordi der var ubalance i den anden retning, og også nu, hvor vi skal sætte det ned, hvor der er ubalance i den retning, der handler om, at der sker en meropkrævning.
Det er jo lige præcis det, som Rigsrevisionen har påpeget, det er det, som Statsrevisorerne har påpeget, og det er så den kritik, man vælger at sidde overhørig med et svar om, at det må parterne finde ud af.
Jeg vil egentlig bare gerne spørge SF, om det ikke forekommer lidt underligt, at et område, som altid har tilhørt Folketinget at regulere på, lige pludselig nu skal flyttes ud til parterne?
Eller hvad skyldes det?
Er det et flertalshensyn i relation til regeringen?
Astrid Carøe (SF), 2020-10-30:
Jeg tror simpelt hen ikke, at Venstres ordfører hørte, hvad jeg sagde.
Vi ser meget frem til at drøfte de her AUB-midler, og hvordan balancen er, men synes ikke af respekt for de forhandlinger, der pågår lige nu, at vi skal gøre det nu.
Så lad os da endelig drøfte det, når overenskomstforhandlingerne er på plads.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-10-30:
Men det er jo bare at forskyde ansvaret for noget, som Folketinget har lovgivet om, nemlig niveauet for det her.
Det gjorde vi også, da vi satte beløbet op.
Det er Folketinget, der skal bekræfte det.
Jævnfør lovgivningen skal sådan et lovforslag være fremsat i den her sal inden den 1. december for at få effekt for det næstkommende år.
Det vil sige, at hvis ministeren og parterne ikke når til enighed inden for en måneds tid, kan man ikke lave en justering for hele 2021, medmindre man laver den med bagudrettet rækkevidde, og det er jo det, man risikerer, hvis man fra SF's og også andre partiers side lige pludselig flytter det her ansvarsområde fra Folketinget til parterne.
Astrid Carøe (SF), 2020-10-30:
Jeg synes, at det af respekt for de forhandlinger, der pågår lige nu, ikke er noget, vi skal blande os i i forhold til det her lovforslag.
Så må vi jo se på det, hvis det er, at de ikke kommer så langt med de forhandlinger.
Så må vi jo kigge på det, når den tid kommer.
Men jeg håber jo, at parterne kan finde ud af at lave en aftale, og at vi så kan bakke op om den.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-10-30:
Tak for det.
Hvis man læser videre i bemærkningerne fra det sted, hvor hr. Jakob Sølvhøj citerede, vil man også kunne se, at DREAM's fremskrivningsmodel også indgår i forhold til modelparametrene.
Det gør ikke, at systemet bliver perfekt.
Jeg tror bare, man må sige, det nok er det mindst dårlige system af de systemer, vi har haft i forhold til også at fastsætte et balancesystem, som godtgør, at dem, der tager lærlinge, nogle gange også får en bonus for det, men oftest bare får tak, fordi de opretter praktikpladser, men at dem, der ikke opretter praktikpladser og ikke løfter deres uddannelsesansvar, betaler et merbidrag.
Men jeg vil gerne stille et spørgsmål i relation til de offentlige arbejdsgivere, som ordføreren jo også var inde på, og som også optager Venstre rigtig meget.
Er ordføreren enig i, at det økonomiske incitamentssystem, som jo er det, der er grundlæggende i systemet i dag, alt andet lige har en større effekt på en privat arbejdsgiver, end det har på en offentlig arbejdsgiver?
For det, vi desværre kan se, er jo, at de offentlige arbejdsgivere ikke har leveret.
Hvorimod de private arbejdsgivere jo sådan set også på måltallet 2018 leverede det, de skulle, og faktisk overleverede.
Det betyder ikke, at vi har nået 8.000-10.000 ekstra praktikpladser i 2025, som der er målet, men det er sådan set de offentlige, der ikke har leveret tilstrækkeligt på nuværende tidspunkt.
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-10-30:
Jeg er sådan set enig i, at det virker stærkest på de private arbejdsgivere, fordi der jo er den tilbøjelighed hos private arbejdsgivere, at de først og fremmest tænker på virksomheden – det kan der være mange årsager til, når man driver virksomhed – mens man må forvente, at offentlige myndigheder først og fremmest tænker på de samfundsmæssige hensyn og helheder.
Så derfor tror jeg, at der er behov for at lægge et stærkt tryk på de private arbejdsgivere, fordi de først og fremmest er tilbøjelige til at forfægte egne interesser, mens vi kunne have nogle andre forventninger til det offentlige.
Jeg deltager meget gerne i en drøftelse af, om man kan finde andre systemer at regulere på i forhold til de offentlige.
Det har vi ikke nogen fast opfattelse af.
Der er bare i hvert fald helt tydeligt brug for, at vi gør noget andet og mere end det, vi har gjort indtil nu.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-10-30:
Tak, og tak for det.
Vi er også optagede af, at vi kigger videre på det.
Og al respekt for, at ministeren sidder i forhandlingslokaler, men der er jo også behov for, at vi politisk tager stilling til, hvad det så er, vi gør for at synliggøre, at de offentlige arbejdsgivere, kommunerne, regionerne, ikke har leveret det antal praktikpladser, som var aftalt i 2016.
I sidste ende er det jo nogle unge menneske, der ikke kan få den praktikplads, der gør, at de kan færdiggøre deres uddannelse.
Derfor vil jeg høre Enhedslistens ordfører, om Enhedslisten vil være villig til at kigge på et system, hvor man årligt også offentliggør, eksakt hvor mange praktikpladser der på kommunebasis, på regionsbasis er leveret henholdsvis ikkeleveret, jævnfør aftalerne.
Astrid Carøe (SF), 2020-10-30:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at sige, at vi selvfølgelig bakker op om lovforslaget om at fastholde merbidragsindsatsen.
Vi har et klart mål om at sikre flere praktikpladser.
Mangel på praktikpladser betyder et større frafald på erhvervsuddannelserne og dermed færre faglærte i fremtiden.
Så derfor bakker vi op.
I SF vil vi gerne være med til at drøfte en bedre balance mellem indtægter og udgifter, men det kræver en større drøftelse, og vi synes bestemt ikke, at vi kan gøre det lige nu, mens der er forhandlinger i gang.
Derfor kommer vi ikke til at bakke op om ændringsforslaget fra Venstre.
Så vi bakker op om lovforslaget som fremsat, hvad angår modelparametre og justeringen af veu-bidraget.
Kathrine Olldag (RV), 2020-10-30:
Det glæder Radikale Venstre, at Venstre er glad for, at Radikale Venstre vil være med til at kigge på det.
Jens Joel (S), 2020-10-30:
Tak for det, formand.
Det er rigtigt, at vi nu behandler et lovforslag om AUB, Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag.
Der er jo lige nu rigtig meget snak, rigtig mange forhandlinger, rigtig vigtige forhandlinger om praktikpladser, altså hvordan vi sikrer, at de unge mennesker, som skal have en erhvervsuddannelse, og som har søgt en erhvervsuddannelse, også kan få en læreplads.
Hele den diskussion må vi jo afvente trepartsresultatet af.
Det, vi behandler i dag, er lidt mindre sprængfarligt, al den stund at det er den årlige justering af modelparametrene.
Man kan sige, at det her lovforslag handler om – når arbejdsmarkedets parter har vurderet, hvad vi får brug for det kommende år; hvem skal der være flere af; hvem skal der måske bruges lidt færre af? – at vi så justerer modelparametrene og sikrer den tilskyndelse, man har lavet, da man indgik en trepartsaftale omkring AUB-bidraget for at skaffe det rigtige antal praktikpladser, altså at man får skruet på de parametre.
I Socialdemokratiet bakker vi naturligvis op om, at man laver den her årlige justering – også det forslag, som er lagt frem af ministeren, som handler om at justere AUB-bidraget i forhold til praktikplads-AUB'en, som handler om at justere den aktivitetsafhængige VEU-godtgørelse, så vi også sikrer voksen- og efteruddannelsen, og så selvfølgelig at fastholde merbidraget, som det er for nuværende.
På baggrund af det lægger vi op til at støtte forslaget og afventer i øvrigt i spænding de trepartsforhandlinger, som skal give en mere langsigtet løsning på elev- og praktikpladssituationen.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-10-30:
Tak for det.
Hovedformålet med Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag er at skabe et incitament for arbejdsgiverne til at tage flere lærlinge.
Dette sigte støtter vi helt klart i Dansk Folkeparti, for vi har behov for at tilskynde til, at flere tager en erhvervsuddannelse.
I den sammenhæng ser vi også forventningsfuld frem til afslutningen af de igangværende trepartsforhandlinger.
Jeg håber meget, at der kan blive enighed om bedre rammer for at hjælpe de unge til at finde lærepladser.
Der er ingen tvivl om, at tilgængelighed af lærepladser og sikkerhed for, at man kan få en læreplads, er helt afgørende for de unges valg.
Så vil jeg sige, at jeg også er fuldstændig enig i Venstres bemærkninger om udfordringen i forhold til de offentlige arbejdsgivere.
Det håber vi også at der kan blive taget hånd om, så vi sikrer, at der på alle arbejdspladser er et pres for at oprette de nødvendige lærepladser.
Men tilbage til dagens lovforslag.
Modelparametrene handler om, at der i beregningerne inddrages en vurdering af den forventede efterspørgsel og udviklingen af efterspørgslen efter arbejdskraft med den pågældende uddannelse.
Ordningen baserer sig på en trepartsaftale fra 2016, og det, vi behandler i dag, er i og for sig den årlige opdatering af modelparametrene.
Samtidig fastlægger loven også merbidragssatsen og VEU-bidraget for 2021.
Der har over længere tid været overskud i ordningen, og det er ikke meningen.
Det er også blevet kritiseret her i foråret af statsrevisorerne og Rigsrevisionen.
Aftalen i forbindelse med ordningen er, at der skal være en løbende balance.
Med dette lovforslag vil der stadig væk blive indbetalt mere, end der forventes brugt.
Derfor støtter Dansk Folkeparti også det ændringsforslag, som Venstre netop annoncerede, i håb om at der kan skabes et flertal for ændringer, så ordningen kan være i balance.
Det ser jeg frem til at drøfte i udvalgsbehandlingen. Tak.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-10-30:
Ja, tak.
Jeg har to spørgsmål til ordføreren.
Jeg ved godt, det ikke er Radikales faste ordfører – så jeg skal undskylde, og hvis ordføreren vælger at sende det videre, må vi tage det derfra.
Men det første spørgsmål er i forhold til de offentlige arbejdsgivere, som jo ikke har leveret de praktikpladser, som de skulle
: Er ordføreren og Det Radikale Venstre enig i, at vi har en udfordring med, at et økonomisk straffesystem alt andet lige virker bedre over for en privat arbejdsgiver, hvor man virkelig kan mærke det ude på den lokale virksomhed, og mindre godt over for en offentlig arbejdsgiver, hvor det jo grundlæggende er offentlige penge, man så flytter rundt?
Og vil ordføreren være med til i fællesskab at kigge på, hvad vi kan gøre for at sikre et system, der også over for de offentlige arbejdsgivere sikrer, at de opretter de praktikpladser, som de jævnfør aftalen fra 2016 er forpligtet til?
Kathrine Olldag (RV), 2020-10-30:
Nu er jeg også kommunalordfører, så det er et spørgsmål, der sådan set vækker genklang her.
Men vi vil naturligvis gerne være med til at kigge på, om kommunerne skal tage et større ansvar i den forbindelse, og om der kan gøres noget i forhold til de aftaler, der gælder, eller hvordan vi kan udmønte det.
Og selvfølgelig skal de også være med til at løfte det.
En anden lille problematik, som jeg også synes er vigtig set fra Det Radikale Venstres side, er, at vi meget, meget ofte glemmer at tale om de arbejdspladser, der faktisk mangler lærlinge, altså hvor der ikke er de rigtige eller ikke er nok praktikanter eller ikke nok lærlinge til egentlig at tage de lærepladser, der findes rundtomkring; det er et mindst lige så stort problem som manglen på lærepladser.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-10-30:
Tak for det.
Den sidste del er absolut en udfordring, og det er jo også derfor, der er en mekanisme i systemet, som gør, at hvis man ligesom har søgt og ikke har kunnet få en plads, så indtræder merbidraget ikke.
Men i forhold til de offentlige arbejdsgivere er det jo sådan, at de offentlige arbejdsgivere ikke kun leverer inden for kontor; det er jo også inden for hele det grønne område, hvor man har rigtig mange ansatte; det er inden for it og data; det er inden for hele forsyningssektoren.
Og der kan vi bare se, at det offentlige underleverer i dag, og det glæder mig, at Radikale Venstre vil være med til at kigge på det.
Kathrine Olldag (RV), 2020-10-30:
Tak for det.
Vi har her et overvejende teknisk lovforslag, som primært indebærer en række justeringer af de bagvedliggende parametre bag AUB-bidraget, som er med til at sikre, at der er lærepladser nok til eleverne på erhvervsuddannelserne.
Det sker konkret ved at give en gulerod til de virksomheder, der tager flest lærlinge, og tilsvarende give dem, som tager færre, mulighed for at bidrage til, at der bliver uddannet tilstrækkeligt faglig arbejdskraft i fremtiden.
Radikale Venstre er tilhængere af den bagvedliggende logik i modellen, og vi støtter naturligvis op om forslaget her, der altså primært er af teknisk karakter.
Det er en bunden opgave for regeringen at bringe balance i AUB-systemet.
Det forpligtede regeringen sig på i forbindelse med samme type lovforslag, nemlig L 60, sidste år.
Vi mener imidlertid, at det er en partsdrøftelse, hvordan der skal bringes balance i systemet, og hvordan det bedst muligt understøtter oprettelse af flere lærepladser.
Vi vil derfor ikke gå ind i en konkret drøftelse af indholdet af de trepartsforhandlinger, der er i gang netop nu, og kan ikke udtale os om ændringsforslaget fra Venstre.
Det er af respekt for parterne og de igangværende forhandlinger.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-10-30:
Jamen det vil jeg glæde mig til, og jeg er glad for at høre, at der er nogle nye tanker i forhandlingslokalet.
Det, jeg mente med hensyn til at lægge ansvaret over på virksomhederne hele tiden og ligesom kritisere dem, handler om det forslag, der ligger, til den sats, der skal betales nu her, hvor vi synes, at den er alt for høj.
Og derfor støtter vi det ændringsforslag, der er stillet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-10-30:
Jamen altså, det står jo Konservative frit for at have en holdning til det niveau, man lander på i forhold til trepart.
Det synes jeg ikke er en anbefalelsesværdig vej at gå.
Det er noget, man forhandler på plads, og det kan jo være, at Konservative så også har en holdning til, at lønniveauet er for højt.
Jeg vil anbefale, at man lader være med at blande sig i de forhandlede løsninger, der er, i forhold til de niveauer.
Og det synes jeg man skal have respekt for så har fundet sin rette balance.
Jens Joel (S), 2020-10-30:
Tak for det.
For godt et år siden blev et bredt politisk flertal enige om at skabe mulighed for lokale elevfordelingsregler på vores gymnasiale ungdomsuddannelser.
Det var også vores klare håb, det var vores klare intention, at vi, efter vi havde lavet den lov, så skulle forhandle om en mere langsigtet løsning på problematikken.
Det har i sagens natur været vanskeligt at færdiggøre de forhandlinger på grund af corona og andre ting, der har betydet, at aktiviteten har været trukket andre steder hen.
Der har været trukket andre veksler på det politiske system, men det er fortfarende ekstremt vigtigt at sikre, at vi får gymnasier og ungdomsuddannelser med blandet elevsammensætning, og at vi sikrer, at der er tilbud om ungdomsuddannelser også i de tyndere befolkede områder.
Så den opgave, vi skulle have løst efter det lovforslag, vi blev enige om sidste år, skal stadig væk løses.
Til gengæld kan vi bare se, at vi ikke når at komme i mål med forhandlingerne om, hvordan vi sikrer, at vi går i skole med hinanden på tværs af sociale, kulturelle og etniske baggrunde, hvordan vi sikrer sammenhængskraften, og hvordan vi lærer hinanden bedre at kende.
Vi når ikke at komme i mål med en model for, hvordan vi sikrer, at der også er ungdomsuddannelser til de unge mennesker i yderområderne i det her land.
Derfor er det mest ansvarlige nu at forlænge den midlertidige ordning, som vi lavede sidste år.
Det er det, lovforslaget her lægger op til, altså at man også i det næste rul har mulighed for at lave lokale elevfordelingsregler.
Og så er det mildest talt Socialdemokratiets intention og ambition, at vi lander en bred aftale om, hvordan vi sikrer en mere langsigtet løsning for et bredt udbud af uddannelser og for uddannelser, som er blandet og i balance.
Vi støtter forslaget.
Jeg er med al respekt faktisk ikke hundrede pct. sikker på, at jeg ved, hvad det er, ordføreren refererer til, når der bliver sagt tvangsfordeling.
Altså, den aftale, som ordførerens parti ikke var med i sidste år, og som vi nu, om man så må sige, forlænger, giver jo mulighed for, at man kan lave lokale elevfordelingsregler, at man ude lokalt i regionerne i de forskellige optagområder kan sige: Hvordan sikrer vi her, at vi dels har det rigtige antal gymnasier – altså hvordan vi sikrer, at der, om man så må sige, er gymnasier derude, hvor de unge mennesker bor, sådan at de har en mulighed for en ungdomsuddannelse – og at der dels er en blandet sammensætning?
Det har jeg sådan set stor respekt for man har arbejdet efter lokalt.
Man har løftet den opgave, og så har man meldt ind til undervisningsministeren eller bare til regionen og sagt: Vi har fundet den her løsning.
Det synes jeg, er en fornuftig måde at gøre det på.
Det, vi gerne vil på længere sigt, er at sikre, at vi har en endnu bedre mekanisme for det, men jo ikke at fratage de lokale indflydelsen på, hvordan det kommer til at foregå.
Og derfor er jeg ikke helt sikker på, at jeg ved, hvad det er, ordføreren mener der er blevet tvangsfordelt eller gjort de seneste år, og som er meget problematisk.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-30:
Den køber jeg simpelt hen ikke.
Selvfølgelig ved ordføreren, hvad det er, jeg mener.
Man prøvede at lave den model, som man havde i Aarhus, og fordele den ud over hele landet, så man kunne lave de her lokale fordelingsudvalg, som netop ville fordele eleverne anderledes.
Jeg var ude at besøge nogle rigtig dygtige elever fra Niels Brock for ikke så længe siden – de sidder faktisk heroppe på tilhørerrækkerne – og det er nogle af de rigtig fagligt dygtige, elever, som jo kæmper imod de her tvangsfordelingsregler.
Jeg er simpelt hen nødt til at spørge ordføreren en gang til.
For mig bekendt findes der ikke noget som helst empirisk grundlag for at tro, at det her med at fordele unge mennesker rundt – ikke baseret på deres frie valg, men udelukkende baseret på nogle ideologiske tanker – virker.
Og det kunne jeg bare godt tænke mig at ordføreren svarede på.
Jens Joel (S), 2020-10-30:
Nu er jeg jo selv bosiddende og valgt i Aarhus, så jeg synes jo bestemt, at man altid skal kigge til Aarhus og blive inspireret.
Men jeg tror nu, ordføreren gør de andre områder i landet lidt uret, hvis man siger, at det der med fordeling og fordelingsudvalg og det der med at snakke om, hvordan vi får ungdomsuddannelserne til at være i balance, kun er noget, man har gjort i Aarhus.
Jeg har stadig væk ikke klarhed over, hvad det er, ordføreren synes er fortrædeligt i den mulighed for lokale elevfordelingsregler fra sidste år, og i, at man lokalt bliver enige om en fordeling af de unge mennesker, der skal have en uddannelse.
Og at man i øvrigt sørger for, at den er tilgængelig for dem alle sammen.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-30:
Tusind tak.
Ja, der blev indgået en aftale for cirka et år siden.
Det var en rigtig dårlig aftale, og den er Nye Borgerlige selvfølgelig – og heldigvis for det – ikke en del af, fordi vi sådan set går ind for det frie gymnasievalg.
Jeg har spurgt ministeren nogle gange til det empiriske grundlag for at tro, at tvangsfordeling vil virke, og jeg har ikke rigtig kunnet få noget svar.
Faktisk er der en del, der tyder på i, at det modsatte er gældende; at det netop tværtimod ikke virker.
Der er faktisk nogle af de her mange rapporter, som viser, at det faktisk har den modsatte effekt.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren har noget empirisk grundlag for at mene, at tvangsfordeling vil have positiv effekt.
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-10-30:
Ja, det synes jeg lyder fornuftigt.
Vi havde jo for år tilbage en regulering, hvor der var en meget stram statslig styring, f.eks. på social- og sundhedsuddannelserne, hvor det jo blev gjort op kommune for kommune og dengang amt for amt, hvor mange pladser man havde etableret.
Man havde simpelt hen faste mål, der var fastlagt centralt.
Der er et helt åbenlyst behov for, at vi finder nogle mekanismer, der forpligter de offentlige arbejdsgivere stærkere.