runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-22:
Tak for det.
På overfladen lyder det måske sympatisk, men i virkeligheden risikerer forslaget at skade dem, det påstår at hjælpe, nemlig vores mest sårbare borgere.
Problemet er ikke, at nogle tjener penge på at drive sociale tilbud, problemet opstår, når pengene misbruges eller kvaliteten svigter – det sker også i det offentlige.
Der findes i dag mange private aktører, der gør et fremragende arbejde og leverer en høj kvalitet til gavn for udsatte borgere.
Hvorfor skal de straffes for at drive en sund forretning?
Forslaget forudsætter, at profit og kvalitet er uforenelige størrelser, men det er en falsk modsætning.
At tjene penge betyder ikke, at man ikke kan drive et godt og ansvarligt tilbud.
Løsningen på de problemer, der nævnes, er ikke et forbud mod profit, men bedre tilsyn, måske bedre kontrol med midlerne, og lad os være ærlige, hvis vi forbyder profit her, hvor stopper vi så?
Skal læger med egen praksis heller ikke kunne tjene penge?
Skal Falck ikke kunne tjene penge på sygetransport?
Det kræver tid, ressourcer og risikovillighed at drive et socialt tilbud, og hvis vi fjerner muligheden for at tjene penge, hvem ved så påtage sig det store ansvar og de økonomiske risici, der følger med?
Private aktører bidrager med innovation og konkurrence, som skaber bedre tilbud for borgeren.
Når alt skal være selvejende, mister vi det vigtige incitament, og samtidig risikerer vi, at de gode tilbud forsvinder, fordi ingen har lyst til at investere og tage ansvar.
Det vil efterlade borgerne med færre valgmuligheder og ringere kvalitet.
Så lad mig nævne en lille anekdote fra min egen valgkamp, hvor jeg var ude at yde at møde Ordbogen.com, som havde udviklet – selvfølgelig med profit for øje og med forhåbning om at kunne sælge det værktøj til danske kommuner – et værktøj, som efter deres egne ord kunne detektere ordblindhed blandt unge mennesker på danske skoler med nærmest, jeg tror det var 95 pct. sikkerhed.
Det havde man jo håbet at kunne sælge til danske kommuner som en del af et undervisningsværktøj, som mange kommuner allerede har købt, og som man faktisk var villig til at give nogle kommuner gratis for at prøve det af.
Der var beskeden fra kommunerne, at hvis man overhovedet nævnte det her værktøj, altså hvis man udviklede det og nævnte det i det offentlige, så ville kommunen stoppe alt samarbejde med Ordbogen.com, fordi kommunen var overbevist om, at hvis man tog det her værktøj i brug, ville kommunens udgifter til hjælp til ordblinde vokse eksplosivt.
Det er jo en historie, der dokumenterer, at den her falske forestilling om, at det altid er det offentlige, der varetager borgernes interesser, og at folk, der måske har profit for øje i sympatisk øjemed og med sympatiske midler for øje ikke nødvendigvis er en dårlig ting.
Det her forslag rammer de forkerte, det straffer de aktører, der gør godt, og det skaber færre valgmuligheder og dårligere tilbud.
Dansk Folkeparti kan derfor ikke støtte det her forslag.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-22:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren mener, at det her transparente system, vi har i dag, og alle de her mekanismer virker, når vi kan se, at profitten fra forrige år og til sidste år – altså på et år – steg fra ca. 40 mio. kr. til 84 mio. kr., som var det samlede udtag af udbytte eller profit, som vi kalder det i dag.
Rosa Eriksen (M), 2025-01-22:
Tak for ordet.
Jeg deler mange af de gode hensyn, som Enhedslisten har med beslutningsforslaget, for når vi har med sociale tilbud at gøre, er midlerne afsat med ét klart formål: De skal hjælpe de borgere, der er mest udsatte og har brug for hjælp.
Det er vigtigt, at vi alle tager vores ansvar på os.
Som beslutningstagere skal vi sikre rammerne for, at midlerne når de borgere, som har behov for hjælp.
I Moderaterne tror vi ikke på, at det for nu er nødvendigt, at tilbuddene kun drives som selvejende institutioner.
Der følger nemlig en række indberetningsforpligtelser og krav om økonomisk gennemsigtighed med den eksisterende regulering.
Dertil orienterer socialtilsynet om private tilbuds revisorgodkendte regnskaber.
Afslutningsvis vil jeg sige, at tilsynet er forpligtet til at gøre opmærksom på tilbud, hvor der ikke er overensstemmelse mellem pris og kvalitet, via tilsynsrapporten.
Dette offentliggøres også på Tilbudsportalen.
Myndigheder skal handle økonomisk forsvarligt, hvorfor kommunerne allerede nu har mulighed for at undgå tilbud med store driftsoverskud.
Dette skyldes, at kommunerne også skal tage hensyn til, at offentlige midler forvaltes efter det formål, de er til for.
I Moderaterne mener vi derfor, at vi med den eksisterende regulering har information om, hvorvidt de private sociale tilbud genererer overskud, og om det udbetales som udbytte – en viden, som kommunerne kan bruge til at træffe deres beslutninger efter.
Derfor stemmer vi i Moderaterne imod beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-22:
Nej, det synes vi egentlig heller ikke.
Vi vil hellere have, at vi har et korps og i virkeligheden også et vikarkorps internt i de offentlige tilbud, der er.
Der er hele den her mulighed for, at man i de kommercielle tilbud kan tjene en masse penge i det offentlige af vores skattekroner og af lige præcis de penge, vi skal bruge til de mest udsatte – syge mennesker, ældre mennesker – og de penge synes vi bare ikke skal gå ned i lommerne på nogle private.
Så må man få sin løn, og man må gerne få en god løn, men det er ikke okay at skumme fløden og tage pengene ud på den måde, som vi ser det i nogle af eksemplerne – det er langtfra alle, men i nogle af eksemplerne.
Jeg tror også, at ordføreren fra Moderaterne kan medgive, at nogle af de eksempler, jeg nævnte her, da er alt for meget.
Rosa Eriksen (M), 2025-01-22:
Vi er nok uenige i, at det er profitten, der gør, at man behandler andre mennesker dårligt, og jeg skal bare forstå SF helt korrekt: Det vil altså sige, at det ikke er noget problem, at man som lægevagt får en tårnhøj provisionsløn ved at afvise patienter i telefonen frem for at tage dem ind, og at det er okay, fordi det er en løn.
Men det er jo også løn til privatpersoner, og man betaler jo for, at folk også gør sig umage.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-22:
Jeg tror, man skal spørge eksempelvis en pædagog, om de gerne vil aflønnes.
Jo, det ville da være superdejligt, hvis lønnen var okay.
Det her er en glidebane.
Vi er ude i alle mulige andre forskellige eksempler, som ikke har noget som helst at gøre med det, vi taler om i dag.
Vi taler udenom med det, ordføreren byder ind med.
Jeg har på intet tidspunkt stået her på talerstolen og sagt, at det så skyldes dårlig kvalitet.
Jeg har heller ikke stået og sagt, at det bare er okay, at lægerne hiver en masse penge hjem.
Jeg trækker klart en streg i sandet i forhold til at sige, at ja, selvfølgelig skal vi have et stop for profit her.
Vi vil ikke være med til, at der er så mange, der skal tjene utrolig mange penge på at hive penge ud til sig selv fra det sociale område.
Pelle Dragsted (EL), 2025-01-22:
Det var en relevant indvending, at selvfølgelig er afkast til en bank også, om jeg så må sige, penge, der går ud af et selskab.
Men ikke desto mindre synes jeg stadig væk, at man ser bort fra, at der er masser af selvejende institutioner, som driver ikke bare ét, men en lang række af sociale tilbud, og som sagtens kan, om jeg så må sige, udvide, hvis der er en øget efterspørgsel osv. osv.
Det er noget nyt, at vi har de her meget kommercielle velfærdsprofitører inden for det her område, og det er jo derfor, vi har rejst den her debat og har den her bekymring.
Alexander Ryle (LA), 2025-01-22:
Jeg tror bare, det er vigtigt også at nævne, at når kommunen driver et botilbud f.eks., løber den jo også en risiko.
Forskellen er bare, at kommunen så ikke kan tage den risikopræmie, som ligger i en privat virksomhed, men i stedet skal sende regningen videre til skatteyderne.
Så pengene skal jo betales af nogen.
Der er behov for en risikopræmie, hvis man er en privat institution, fordi der er nogle år, der er bedre end andre og man selv skal betale udgifterne, hvis man har underskud, hvorimod kommunen jo bare kan opkræve flere penge i skat for at dække det hul.
Pelle Dragsted (EL), 2025-01-22:
Tak for det.
Igen vil jeg bare lige opklarende sige, at langt de fleste private tilbud drives profitfrit i Danmark i selvejende modeller.
De kan sagtens optage lån, og de kan også afbetale de lån.
Det er inden for rammerne af, hvad man må gøre i selveje.
De må bare ikke trække penge ud og lægge i f.eks. lommerne på en aktionærkreds uden for eller på en ejerkreds.
Det er bare for at gøre det helt klart.
Derfor køber jeg heller ikke præmissen om, at der så ikke skulle være de tilbud, for vi er meget optaget af – og respekt for Liberal Alliances indsats på det område også – og parate til at betale for, at også de mest udsatte borgere skal have ordentlige vilkår.
Nu er ordføreren vikar, så jeg vil ikke gå ind meget specifikt i det her spørgsmål.
Men jeg kunne godt tænke mig at stille et mere generelt spørgsmål: Er der ingen steder i vores samfund, er der ikke noget i vores samfund, som Liberal Alliance ikke mener skal gøres til en vare, der skal handles på et marked?
Altså, kan alt overlades til markedskræfterne?
Tak for talen.
Jeg synes, den bærer præg af ordførerens oprindelse i et parti, der lå mere på den sådan økonomiske højrefløj, end hvor Dansk Folkeparti historisk har ligget.
For jeg kan huske at have stået langt tættere med Dansk Folkeparti i det her spørgsmål tidligere, når vi diskuterede f.eks. profit i børnehaver og vuggestuer.
Men det er sådan set også mit indtryk, at Dansk Folkeparti generelt rykker sig til højre på den økonomiske politik og altså i det her tilfælde tættere på de store erhvervsinteresser, som jo er dem, som ønsker det her.
Det er Dansk Industri, og det er Dansk Erhverv, der har kørt den her dagsorden, og det, vi ser nu, er jo de store aktører rykke ind.
Vi snakkede før om Ambea, som driver en stribe af de her tilbud i Danmark placeret i skattely.
Jeg savner nok lidt det gamle Dansk Folkeparti, som stod på borgernes side og ikke på de stærke økonomiske interessers.
Carl Valentin (SF), 2025-01-22:
Tak til ministeren for en nuanceret tale, synes jeg.
Jeg synes dog, det er lidt ærgerligt, at regeringen ender på en position, hvor man ikke kan støtte op om forslaget.
For humlen er jo, at de her familier findes.
Altså, de er i samfundet i dag, og der er familier, hvor man agerer således, at der er tre eller fire forældre, som er ligeværdige i relationen.
Men lovgivningen negligerer det så lidt i dag, fordi man ikke kan registrere sig på den måde, som man faktisk fungerer på, nemlig som forældre med en ligeværdig relation til barnet.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren ikke godt kan se, at der kan opstå nogle problemstillinger, som også rammer barnet, f.eks. i skilsmissesager, når man på forhånd har skullet vælge to, som er overforældre eller superforældre og har sådan helt særlige rettigheder i den situation.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-01-22:
Det er jo sådan i dag, og der er jeg fuldstændig enig med ordføreren, at der er mange forskellige typer af familier.
Derfor har vi jo også lavet lovgivning, hvor vi opererer med, at sociale forældre i dag har flere rettigheder og muligheder i deres rolle som forældre.
F.eks. kan en social forælder have forældremyndigheden over barnet sammen med barnets ene forælder, og en juridisk forælder kan også dele dele af sin orlov i forbindelse med barsel.
Et barn kan også få en social forælders efternavn, hvis efternavnet ikke er beskyttet.
Så faktisk har vi givet flere og flere rettigheder, også til sociale forældre.
Derudover er jeg enig i, at der stadig væk er områder, hvor vi også kan tage flere skridt i retning af at give mere ligestilling, men når det kommer helt ned til spørgsmålet omkring, hvem der er juridiske forældre, er det der, hvor vi bliver uenige med forslagsstillerne om, at der er behov for også juridisk at give op til fire forældre rettigheder på det område.
Carl Valentin (SF), 2025-01-22:
Vil regeringen så gøre det, som vi skriver i beslutningsforslaget, nemlig indkalde til nogle forhandlinger, så vi kan få drøftet, hvordan vi giver de her familier bedre rettigheder?
For det kan jeg jo høre på ministeren at hun egentlig gerne vil.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-01-22:
Med det udspil, der kom i august, er det jo sådan, at regeringen lige nu sidder og arbejder på at tilvejebringe flere af de ting, som ligger i udspillets otte initiativer, både i forhold til lavere beskatning af arv og gaver fra sociale forældre, muligheden for bedre fertilitetsbehandling, når det f.eks. er i forhold til lgbt+-familier, deling af forældremyndighed ved en forælders død osv.
Så der vil være flere af de her initiativer.
Jeg tror, at særlig den her foranalyse omkring digital adgang til en social forælder eller til, at man også kan komme ind i Aula og andre steder, jo er noget af det, som er rigtig vigtigt.
Men det foregår inden for flere forskellige områder, og derfor kan jeg ikke sige, at vi kommer til at invitere til en bred drøftelse af spørgsmålet.
Jeg anerkender ikke, at det skulle være lappeløsninger, men hvis det er sådan, at nogle opfatter det sådan, vil jeg omvendt også sige, at der jo altså også er nogle særlige komplikationer, hvis det er sådan, at vi giver muligheden for, at et barn kan have fire juridiske forældre.
Der ville vi også skulle ind og se på forskellige lovgivninger og også på, hvilke konsekvenser det ville have, og der mener regeringen altså, at der er langt større konsekvenser ved nogle af de komplikationer, der kan opstå, f.eks. ved et brud, end der er ved at gå ind og kigge på lovgivning på andre områder og give bedre rettigheder til sociale forældre.
Christina Olumeko (ALT), 2025-01-22:
Jeg vil også gerne tage fat i ministerens andet modargument, som netop var det her med brud, som ministeren også nævner her.
De her familier findes jo i forvejen.
Det vil sige, at potentielle konflikter findes i forvejen.
Man bliver uvenner i forvejen, ligesom man gør i alle andre familier.
Der kommer jo ikke flere konflikter af, at man anerkender flere juridiske forældre.
Tværtimod vil familierne få et mere sikkert juridisk grundlag.
Så mit spørgsmål til ministeren er, om ministeren kan forstå, at for et barn vil det at have et sikkert juridisk grundlag og det at vide, at man har ret til samvær ved en eventuel skilsmisse, kunne mindske konfliktgrundlaget sammenlignet med det, vi ser i dag.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-01-22:
Vi ser desværre tit, at når man er nået dertil, hvor konflikten er dyb og vedvarende, vil det ikke alene være spørgsmålet omkring, hvem der har ret, der i sidste ende afgør, hvordan man finder ud af det her omkring samvær.
Jeg er helt med på, at forslagsstillerne prøver at komme med forskellige ting om, at barnet jo maks. skal have to bopæle og ikke fire, eller at man skal kunne sige, at der er nogle, der har mere ret til samvær end andre.
Men jeg vil bare sige, at jeg desværre ikke tror, at det vil mindske konflikten i de her sager, at der er fire juridiske forældre.
Christina Olumeko (ALT), 2025-01-22:
Også tak til ministeren for talen.
Jeg vil gerne gribe fat i den del af ministerens tale, der handler om de sociale forældre.
Det er jo helt rigtigt, som ministeren er inde på, at regeringen præsenterede et udspil i sommer med initiativer til at forbedre sociale forældres rettigheder.
Ministeren er inde på arvereglerne, der skal justeres, deling af forældremyndighed, beskatning og andre elementer.
Anerkender ministeren ikke, at meget af det i sidste ende jo også bliver lappeløsninger og gør det mere bureaukratisk, fordi vi skal ind og ændre på mange, mange forskellige lovgivninger frem for en gang for alle at få anerkendt juridiske forældre?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-22:
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti er et kerneborgerligt, ærkeblåt parti.
Og til det her med, at man nævner skattely og sådan noget, vil jeg sige, at der jo ikke er nogen her, der er tilhængere af skattely.
Men det er jo ikke det, det handler om her.
Det handler om nogle virksomheder, som rent faktisk varetager borgernes interesse ved at udvikle værktøjer og nye innovative metoder og meget andet, og så tjener man nogle penge på det.
Men det er jo i borgernes interesse, at der er nogle virksomheder, som lægger den indsats og investerer kapital i at give bedre løsninger til borgerne.
Mit eksempel med Ordbogen.com var jo et godt eksempel på nogle mennesker, der med profit for øje har udviklet et værktøj, som rent faktisk kunne hjælpe danske ordblinde.
Hvis man købte ind på hr. Pelle Dragsteds logik, skulle man sige: De må ikke tjene penge på sådan et værktøj.
Så havde de aldrig udviklet det, og så kunne man ikke hjælpe danske ordblinde.
Det synes jeg er en meget mærkværdig og også lidt forrykt logik.
Pelle Dragsted (EL), 2025-01-22:
Vores forslag ville på ingen måde stå i vejen for, at man kunne udvikle et redskab til ordblinde.
Vi snakker om bosteder for nogle af de mest udsatte danskere, og vi har set en perlerække af meget alvorlige skandaler, endda dødsfald, på nogle af dem her.
Og så siger ordføreren, at der ikke er nogen modsætning mellem profit og kvalitet.
Men det er der jo, for det er klart, at når profitten rykker ind, er der et modsætningsforhold.
Dem, som ejer den her virksomhed, i mange tilfælde fjerne aktionærer, vil gerne trække så mange penge som muligt ud af virksomheden.
Hvordan gør man det?
Det gør man ved at ansætte billigere personale – ufaglærte.
Det gør man ved at skære ned på antallet af gange, beboerne kan komme i bad eller andre ting.
Der er en modsætning.
Nogle kan håndtere den målsætning, men der er en tendens i retning af, at det her vil gå ud over borgerne.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-22:
Det er jeg helt og aldeles ikke enig i.
Altså, til det her med, at der har været alvorlige skandaler og dødsfald, vil jeg sige, at det har der da ved gud også i det offentlige.
Vi kan jo nærmest ikke åbne en avis længere, uden at der er nye historier om borgere i det offentlige, som er blevet svigtet på plejehjem eller i kommunale tilbud eller noget helt andet.
Så jeg synes, det er en meget, meget mærkværdig modsætning, som Enhedslisten og SF og andre partier maler op her.
Dansk Folkeparti ser ikke nogen modsætning mellem det at lave profit og så det at yde en rigtig god service for borgerne.
Christina Olumeko (ALT), 2025-01-22:
Mange tak for ordet.
Jeg er vikar for Alternativets socialordfører, hr. Torsten Gejl, som desværre er syg.
Hr. Torsten Gejl har givet mig en tale med, som jeg fint vil læse op her.
Taberne i den her type sager er sårbare borgere.
Vi har desværre set en række eksempler på penge, der bliver trukket ud til egenbetaling, frem for at gå til dem, det er tiltænkt.
Vi har et politisk ansvar for at sikre, at de borgere, der modtager det nødvendige som omsorg, kommer på en institution, der handler ud fra et ønske om at hjælpe og ikke ud fra en intention om at tilegne sig selv en større kapital.
Men vi har også brug for i Alternativet at blive klogere på en måde, vi kan gøre det her på.
I Alternativet har vi en kæmpe respekt for de små private myriader af løsninger og nytænkninger, der opstår i lokalleddet.
Det er ikke nemt at drive en mindre institution, og flere private institutioner har fået bedre resultater end de kommunale.
Det er ærgerligt, at vi måske risikerer at miste nogle af de gode institutioner, måske også ydmyge nogle af dem, udelukkende fordi der er nogle, der ikke har opført sig økonomisk ansvarligt.
Vi ville ønske fra Alternativets side, at det kunne løses med tilsyn eller andre ordninger – økonomisk gennemsigtige ordninger, der ikke tvinger folk over i en bestemt type institution, hvor vi kan tabe erfaringer og eksemplariske konklusioner på gulvet.
Men vi er også enige med Enhedslisten i, at vi har set, at omfanget af udbetalinger er for stort, og der er heller ikke mange muligheder for at komme uden om, at vi bliver nødt til at omstille nogle af de kommercielle, privatejede virksomheder på det her område.
Der er nogle få, der ødelægger det for de andre.
Det er deres skyld, at vi desværre står og snakker om et beslutningsforslag, der kan have konsekvenser for nogle af de veldrevne private institutioner.
Det er en gruppe af ejere, hvis grådighed og mangel på mådehold kan koste behjertede institutioner en masse bøvl og muligvis lukning.
Vi synes faktisk, at de bør skamme sig.
Så skal jeg afslutningsvis hilse fra hr. Torsten Gejl, som vil sige, at vi har brug for at blive klogere på beslutningsforslaget.
Christian Friis Bach (V), 2025-01-22:
Tak for det, og tak til hr. Pelle Dragsted for en fin tale.
Den var lidt mere nuanceret den her gang end den tale, der introducerede forslaget.
For hr. Pelle Dragsted siger her, at der også blandt profitstederne – den indrømmelse hørte jeg dog – godt kan være, var det fornuftige og ordentlige mennesker, og det var jo dejligt at høre.
Derfor må man sige, at det jo så måske er ikke profit, der gør forskellen.
Men så vil jeg bare lige sige noget andet.
Nu har jeg undervist i forbindelse med 1.-årsprøven på cand.polit.-studiet, og jeg vil sige, at den økonomiske analyse, som hr. Pelle Dragsted her gennemfører med de 200 mio. kr. nok ikke ville have bestået 1.-årsprøven på cand.polit.-studiet.
Kan hr. Pelle Dragsted garantere for, at vi ikke har spildt 200 mio. kr. i dårligt drevne kommunale tilbud, hvor der måske ikke har været fokus på effektivitet, administration og ledelse, og at vi dér faktisk har spildt mere end 200 mio. kr., som er forsvundet ud af borgernes lommer – var det sådan, det var?
Pelle Dragsted (EL), 2025-01-22:
Nu har ordføreren jo været på økonomistudiet i nogle år, hvor man havde en opfattelse af, at alt, hvad der foregik i den offentlige sektor, var af det onde, var forvridende og var forkert.
Heldigvis er økonomistudiet jo kommet videre, ikke mindst i de seneste år, og har fået et langt mere nuanceret syn på det her, og godt for det, ikke mindst for vores velfærdssamfund.
Det er jo ikke sådan, at man i offentlige tilbud ikke har tilsyn, ikke har stillet krav gennem mange år om grønthøsterbesparelser og ikke har krævet effektivisering, efter min mening også langt mere, end hvad man burde, for det er gået ud over borgerne.
Men det er bare sådan, at når der skal udbetales et overskud til en aktionærkreds, er det jo en ekstra udgift, i forhold til hvis der ikke skal.
Hvis vi forestiller os, at vi har to virksomheder, som begge to er drevet fornuftigt.
Den ene med profit, den anden uden profit.
I det ene tilfælde går de penge, der er i overskud, ud af virksomheden.
I den ved siden af, den selvejende, som heldigvis er flertallet, bliver pengene ført tilbage til at forbedre virksomheden.
Det er bare en grundlæggende forskel på de to måder at drive en virksomhed på.
Christian Friis Bach (V), 2025-01-22:
Ja, og det er der, den økonomiske analyse går helt galt.
Paretooptimaliteten er jo her forsvundet ud i uvisheden.
Det kan jo netop være sådan, at det privatejede tilbud, der får profit, bliver drevet så meget mere effektivt, at man er bedre til at fastholde medarbejderne, og at man med god ledelse er god til at motivere de medarbejdere, der er der, optimere processerne og sikre effektivt drevne virksomheder, så vi dér sparer betydeligt flere penge i forhold til eventuelt offentlige tilbud, altså i modsætning til dem, der udbetaler profit.
Sådan kan det jo være, men vi skal have fokus på dem, der udelukkende gør det for at hive profit ud og ikke leverer den kvalitet.
Men de to tilbud kan være af lignende kvalitet, men den private kan være billigere og bedre, al den stund man dér er motiveret til at optimere driften, og det er jo det, ordføreren overser.