runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-11-29:
Det har jeg sådan set stor forståelse for ministeren mener, og det mener jeg også selv.
Det, jeg bare ikke kan forstå, er, hvorfor det ikke kan ske inden for den paraply, der hedder NATO.
Hvorfor kan man ikke lave de her aftaler om forbedrede indkøb inden for NATO, hvorfor skal man have et organ, der hedder EU, til at blande sig i de her ting?
Jeg synes jo også, det er problematisk, for, som forsvarsministeren rigtigt nok nævner, er der en række EU-lande, som ikke er medlemmer af NATO, og hvor står de lande henne i hele det her skisma om, hvordan EU skal supplere NATO osv.?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-11-29:
Hvis vi ser på USA's engagement, vil vi se, at man har bevilget 4,8 mia. dollar til Europas sikkerhed.
Det vil sige, at det stadig er en hjørnesten for den amerikanske regering og det amerikanske samfund at sikre beskyttelsen i Europa.
Så der er ikke nogen tegn på, at der skulle blive ført en anderledes politik.
For det andet må jeg sige, at EU kan noget andet, end NATO kan.
EU kan håndtere flygtningekriser, træne politi osv., der gør, at man kan stabilisere områder, hvor der har været krig.
Selvfølgelig samarbejder NATO-landene også.
Danmark er jo et foregangsland med hensyn til at samle grupper af lande, der laver fælles indkøb af ammunition, og dermed kan man få det billigere, når man er en større gruppe, der handler sammen.
Så selvfølgelig finder der samarbejde sted, men NATO er jo ikke det oplagte sted at beskæftige sig med f.eks. handelsrestriktioner eller med at åbne markeder eller at støtte forskning og udvikling.
Det er jo ligesom det, der er EU's kernekompetencer, og derfor supplerer de to organisationer hinanden fortræffeligt efter min mening.
Erling Bonnesen (V), 2017-11-30:
Men der er jo heller ikke nogen som helst grund til, at staten ejer de pågældende arealer.
Pia Adelsteen (DF), 2017-11-30:
Forslaget går som nævnt ud på, at staten sælger de campingpladser, den har på nuværende tidspunkt.
For et stykke tid siden fik vi faktisk ændret reglerne sådan, at man netop kunne udstykke de områder.
Det var jo ikke muligt tidligere, og det var måske nok en af begrundelserne for, at vi i Dansk Folkeparti sagde nej sidst, altså netop at man ikke havde mulighed for at udstykke, og så var der ligesom ikke andre måder at gøre det på.
De regler har vi nu ændret, og derfor kan man udstykke campingpladserne.
Derfor synes vi også i Dansk Folkeparti, at det er helt fint at få dem solgt.
Jeg har personlig svært ved at se, hvorfor staten skal drive campingpladser; det synes jeg måske er noget, private skal gøre.
De fleste er da vistnok også bortforpagtet, så det er private, der driver dem.
Erling Bonnesen (V), 2017-11-30:
Tak for det.
Det er et rigtig godt lovforslag, der nu er blevet præsenteret.
Der er ingen som helst grund til, at staten skal drive campingpladser, og nu er det gjort muligt også at sælge de sidste.
Det er det, lovforslaget går ud på, og det kan Venstre fuldstændig bakke op om.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-11-30:
Tak for det.
Man har et standpunkt, til man tager et nyt.
Sådan sagde Jens Otto Krag engang.
Og med lovforslag L 103 kan miljøministeren gøre de berømte ord til sine egne.
I hvert fald er lovforslaget et stærkt vidnesbyrd om, at vi har en meget fleksibel miljøminister hertillands.
For få måneder siden blev det samme lovforslag, som vi behandler i dag, om at sælge statslige arealer, hvorpå der drives campingplads, nemlig fremsat af Liberal Alliance, som på det tidspunkt ikke var en del af regeringen.
Forslaget blev skudt ned af den daværende, men også af den nuværende miljøminister med argumentet om, og her citerer jeg: »Campingpladserne indgår alle som en integreret del af et større rekreativt skov- og naturområde under Naturstyrelsen, hvor der samtidig er behov for at kunne opretholde den frie offentlige adgang til arealerne.
Se, det synes jeg er en smuk argumentation, et stærkt forsvar for danskernes adgang til natur.
Vi opretholder sådan set vores synspunkt i dag.
Det er ærgerligt, at regeringen er vendt 180 grader på det her spørgsmål.
Det er ærgerligt, at miljøministeren er vendt 180 grader på det her spørgsmål og dermed ser stort på de rekreative muligheder, som danskerne nu bliver frarøvet, når man sælger de her arealer, som kan overgå til privat camping, og som dermed risikerer at blive taget ud af det areal, som danskerne har en fri adgang til.
Jeg er meget, meget ked af, at ministeren har skiftet holdning til det her spørgsmål.
I det pressemateriale, som ministeriet udsendte i forbindelse med lovforslaget, fremgår det, at salget af statslige arealer skal finansiere naturprojekter.
Jeg kan forstå på en fremtrædende organisation, at den i oktober spurgte ind til, hvilke naturprojekter der er tale om.
Det synes jeg var et meget rimeligt og relevant spørgsmål at stille, men ifølge Dansk Naturfredningsforening, som stillede spørgsmålet, kan de få svar på det efter jul.
Jeg synes, at den langsommelighed vidner om, at der bagved nærværende forslag ligger temmelig meget ideologi, men ganske, ganske lidt hensyn til natur, og jeg synes det er ærgerligt, at det hensyn til natur og danskernes adgang til natur, som lå miljøministeren så meget på sinde, da vi behandlede lovforslaget sidst, ikke længere ligger miljøministeren og regeringen på sinde.
Med de ord kan jeg meddele, at Socialdemokratiet ikke kan støtte lovforslaget.
Den daglige drift kan bortforpagtes eller udlejes, men er der noget eksempel på, at staten driver campingpladser, som ordføreren sagde?
Er der noget eksempel på en campingplads, der ikke er udlejet eller bortforpagtet?
Hvor er det eksempel, hvor staten driver campingpladser?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-11-30:
Jeg hørte ikke, at der var et spørgsmål, men ambitionsniveauet, som jeg henviste til, var udelukkende, at man udvidede lovforslaget, ikke at jeg tænkte, at det var kløgtigt at gøre det.
Så det er bare for, at hr. Søren Egge Rasmussen tager det helt roligt.
Pia Adelsteen (DF), 2017-11-30:
Det er bare, fordi jeg synes, at man tegner sådan et lidt forkert billede af, at det handler om den frie offentlige adgang til arealerne.
Lige nu er der nogle forpagtere, der driver campingpladserne.
Tro mig, alle og enhver kan ikke komme derind.
Så ja, man kan nok gå uden om, men på de fleste campingpladser, jeg kender, kan man ikke bare rende rundt og bruge faciliteterne uden at betale for det.
Så den frie offentlige adgang er der vel næppe i dag og bliver heller ikke stillet til rådighed som sådan.
Mit spørgsmål er så: Hvis man beholdt dem på statens hænder – lige nu er de bortforpagtede – men hvis nu man mister sine forpagtere, og der ikke er nogen, der ønsker at forpagte dem, skal staten så drive campingpladser?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-11-30:
Jamen jeg tror, at de fleste opdagede Enhedslistens store modstand, da man var i gang med at sælge ud af statens energiselskab DONG. Ja, vi kunne rigtig godt tænke os, at flere funktioner, flere ting i det her samfund var på fællesskabets hænder, at vi alle sammen ejede noget mere, energiselskaber, vandforsyningsselskaber, hele den grundlæggende infrastruktur, privatiserede mindre, tog mere tilbage på fællesskabets hænder.
Og det her trækker dermed efter vores opfattelse i den forkerte retning.
Pia Adelsteen (DF), 2017-11-30:
Det er muligt, men jeg har bare svært ved at forstå det, eller også er det bare, fordi vi har så forskellige holdninger, at jeg har svært ved at forstå, at Enhedslisten åbenbart synes, at staten skal drive forretning.
Det er det, jeg hører Enhedslisten sige.
Vi skal drive forretning, vi skal have noget overskud, og så lader vi være med at opkræve så meget i skat – eller det gør vi nok ikke, eller hvad? – men det er det, man gerne vil i Enhedslisten.
Erling Bonnesen (V), 2017-11-30:
Jamen jeg ser ingen grund til, at staten skal eje de her arealer, og derfor er Venstre også helt med på at få dem solgt.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-11-30:
Det kan jeg svare klart på: Det ville jeg intet problem have med overhovedet.
Jeg synes, at vi sagtens som fællesskab kan gå ind og tage ansvar for en lang række flere af samfundets grundlæggende funktioner.
Hvorfor skulle vi ikke kunne det?
Hvorfor skulle vi ikke kunne have meget mere på fællesskabets hænder?
Hvorfor skulle vi ikke kunne sikre en indtjening til statskassen på langt flere områder end i dag?
Hvorfor skal det kun være via skat og afgifter?
Hvorfor kan staten ikke være langt mere aktiv?
Det synes jeg ville være ganske fornuftigt.
Og i forhold til det med adgangsregler, så er det, der jo bl.a. bliver nævnt i høringssvarene, at der ikke længere vil være de her udvidede adgangsregler.
Jeg har ikke i materialet kunnet læse mig frem til, hvad det konkret betyder, men der er jo flere, der netop rejser en bekymring for, at adgangsreglerne, adgangsmulighederne for helt almindelige mennesker til de her naturområder vil blive forringet.
Det er den bekymring, jeg slår et slag for.
Ministerens egne ord er nemlig: Campingpladserne indgår som en integreret del af et større rekreativt skov- og naturområde under Naturstyrelsen, hvor der samtidig er behov for at kunne opretholde den frie offentlige adgang til arealerne.
Naturstyrelsens arealforvaltning er fokuseret på at sikre friluftsmuligheder for danskerne og naturbeskyttelse af vores arealer.
Det var kloge ord fra miljøministeren, og det er faktisk også dem, jeg vil fremhæve i dag for at afvise vores opbakning til det her lovforslag, som jeg synes er helt forkert.
Hvorfor skulle fællesskabet ikke kunne eje naturområder og stille dem til rådighed, så danskere og turister kan komme og nyde vores natur?
Jeg synes, det er fint, at der er private, der forpagter, men at ejerskabet til de her områder skal være på vores alle sammens hænder, på fællesskabets hænder, synes jeg er utrolig vigtigt, og jeg synes, det her er et eksempel på, når ideologi skygger for almindelig sund fornuft og skygger for hensynet til fællesskabets bedste.
Så Enhedslisten kan ikke støtte det her lovforslag.
Erling Bonnesen (V), 2017-11-30:
Jeg synes, det er ganske udmærket, at de campingpladser, der ligger, hvor de ligger, stadig væk kan have mulighed for at ligge der.
Camping ødelægger jo hverken natur eller miljø.
Der er jo ingen af os, der ønsker at ødelægge natur eller miljø, heller ikke dem, der driver campingpladserne, heller ikke dem, der kan blive de fremtidige ejere af dem.
Det kan tværtimod også være en del af, at man som campist kommer ud og får en rigtig god oplevelse, og jeg synes, det er godt, at der er både store og små campingpladser, så der er noget for enhver smag.
Så at få den her sag ekspederet ligger lige til højrebenet.
Pia Adelsteen (DF), 2017-11-30:
Det er bare et modspørgsmål.
Det er rigtigt, at staten jo ikke driver de her campingpladser, for det er forpagtere, der typisk gør det.
Men i stedet for at blive ved med at have den her bortforpagtning af nogle områder, hvor det kan være svært at gøre så meget andet, er alternativet vel egentlig bare så at lukke dem, altså lade være med at bortforpagte dem og lave området til natur.
Synes ordføreren, det var en måde at gøre det her på?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-30:
Det er da dejligt, at ministeren bekræfter, at Enhedslisten har højere ambitioner, end ministeren har, men nu skal det jo ikke være en battle om ord.
Jeg synes sådan set, at den her sag med, at der kan være nogle familier, som bor langt ude på landet, som ikke har fokus på og som ikke har den store viden om, at det drikkevand, der ser rent ud, måske har et nitratindholdet, som er for højt, og som kan skade deres børn.
Der har vi som politikere et ansvar for at lave de rigtige rammer, sådan at vi beskytter mennesker bedst muligt, også med rent drikkevand.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-11-30:
Mig bekendt er det altid muligt at stille et ændringsforslag, så hr. Søren Egge Rasmussen er naturligvis velkommen til at hæve ambitionsniveauet set fra Enhedslistens stol.
Tak for det, formand.
Som minister for de mindste forslag takker jeg for opbakningen og har ikke yderligere at tilføje.
Mette Abildgaard (KF), 2017-11-30:
Nu er det jo ikke drikkevandsbekendtgørelsen, der er til debat her i dag, men derimod det lovforslag, som er præsenteret for os og er blevet gennemgået meget fint, og som dybest set bare flytter en hjemmel, så man får en underretningspligt flyttet fra Miljøstyrelsen til kommunen.
Så vi bakker op om lovforslaget.
Trine Torp (SF), 2017-11-30:
Tak for det.
Jeg havde sådan set hellere været involveret i de beslutninger, der ligger på bekendtgørelsesniveau.
For der ligger jo en række forringelser af kontrollen med vores drikkevand, som ministeren allerede har gennemført gennem eksisterende bemyndigelser ved ændring af drikkevandsbekendtgørelsen.
Og forringelserne er sket ene og alene med den begrundelse, at regeringen har bestemt, at der ikke må ske overimplementering af EU-bestemmelserne; at der altså er EU-direktiver og -forordninger, der skal fastlægge beskyttelsen af drikkevandet, og at regeringen ikke vil gå videre, selv om den må vedtage bestemmelser, der er skrappere, end hvad der kunne samle et flertal i EU.
Selv om den gruppe af vandforsyninger, der ikke længere skal leve op til kvalitetskravene, er blevet mindre i forhold til det forslag, som blev sendt i høring, så gælder det stadig for alle enkeltindvindere, at der ikke skal leves op til krav om undersøgelse af vandkvaliteten.
Man vil så fremover kunne risikere, at den lille familie på landet fint kan komme til at drikke vand med over 100 mg eller med masser af bakterier pr. liter, uden at der er nogen, der blander sig i det.
Man vil også fremover kunne leje sit hus ud på egen hånd, uden at lejerne ved, at der er problemer med drikkevandskvaliteten.
Et problem, der også følger med den manglende kontrol med drikkevandskvaliteten, er, at man ikke længere har en mulighed for at kræve husstande med dårlig vandkvalitet tilsluttet almen vandforsyning.
På den måde har man altså ikke længere en mulighed for at sikre udbygningen af vandværker i de mindre samfund.
Så det største problem er den allerede udsendte bekendtgørelse.
Overflytningen af underretningsforpligtelsen er sådan set o.k.
Christian Poll (ALT), 2017-11-30:
Jeg undrer mig lidt over processen.
Jeg synes, den er landet fint med, hvad der ligger i det her forslag.
Det er jo så en meget lille ting, og den kan man selvfølgelig bifalde.
Men jeg har bare en meget stor bekymring, når det nu kommer mig for øre, at man på bekendtgørelsesniveau lemper.
Jeg har faktisk en bekymring, og man kunne spørge på den her måde: Hvad skal vi sætte af skilte over de vandhaner, hvor der ikke er blevet foretaget kontrol i måske mange år?
Skal der stå, at det her er uegnet til drikkevand, før der foreligger en kontrol?
Hvordan kan man som gæst, eller hvis man lejer et sommerhus, som fru Trine Torp fremhævede, være sikker på, at man ikke bliver forgiftet i en eller anden grad af det her vand?
Er det noget, ministeren har overvejet at tage hånd om og måske komme med et forslag om, så vi kan blive mere betryggede i den situation?
Ida Auken (RV), 2017-11-30:
Men vi synes også, at Socialdemokratiet har ret i sin kritik af den ukloge ændring af bekendtgørelsen, man har lavet, hvorefter man ikke længere skal lave drikkevandsprøver.
For folk, der bor i områder med mindre vandboringer, skal selvfølgelig også vide, hvordan deres vand har det, hvordan deres vandkvalitet er.
Så ja, vi hjælper også gerne ministeren med at rydde lidt op efter hans egen bekendtgørelsesændring i dag.
Christian Poll (ALT), 2017-11-30:
Jeg har været noget forvirret over det her forslag, så tak til hr. Søren Egge Rasmussen for lige at hjælpe mig med at blive klar på, hvad det er, der sker.
Da jeg læste høringssvarene, tænkte jeg, at nu er fanden løs her, for der er åbenbart tale om, at vi lemper på den kontrol, vi laver, af vores drikkevand.
Så kan jeg jo se, at forslaget er blevet justeret, sådan at der nu alene er tale om formidling, altså en bemyndigelse til at kunne bede kommuner og andre om at lave en formidling til ejere af vandboringer.
Det kan vi selvfølgelig godt støtte.
Men jeg forstår så også på Socialdemokratiets ordfører, at der sker nogle ændringer på bekendtgørelsesniveau på det her område, og det bekymrer mig meget.
For vores drikkevand er en helt central ressource, som vi virkelig skal værne om, og den minimale kontrol, man kan forvente, er jo en basal sikkerhed for os alle sammen.
Så hvis man slækker på de krav, der ligger, om at analysere for farlige stoffer i vores drikkevand, synes jeg helt klart, det er den forkerte vej.
Men det er så åbenbart taget ud af det her lovforslag, så når vi taler om det, kan vi støtte det, som det foreligger nu.
Carsten Bach (LA), 2017-11-30:
Tak for det.
Jeg tror også, jeg vil gøre det ganske kort og bare erklære mig enig med bl.a. Venstres ordfører og kort konstatere, at Liberal Alliance selvfølgelig støtter lovforslaget.
Mette Abildgaard (KF), 2017-11-30:
Tak for det.
Jeg synes simpelt hen, det her er en fantastisk debat, for det er første gang, jeg sådan hører ordføreren komme med virkelig klassiske socialistiske argumenter, i forhold til hvilke opgaver staten skal påtage sig, og i virkeligheden er det ret skønt, at det er sådan en dag, hvor der er tilhørere i salen.
For det giver sådan et meget godt billede af de ideologiske forskelle, der også er i politik, og som jo er helt legitime.
Men jeg kunne bare godt tænke mig at stille ordføreren, fru Maria Reumert Gjerding, et spørgsmål.
Jeg kunne bare godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren nogen sinde har rejst i f.eks. Cuba og har oplevet, hvordan serviceniveauet er der på de hoteller, som er ejet og drevet af staten
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-30:
Efter at vi har lyttet til høringssvarene, vil jeg sige, at vi nok er nede på, at det her lovforslag er det mindste i denne samling.
Jeg ved ikke, om der er sådan en konkurrence mellem ministrene om, hvem der kan få vedtaget det mindste lovforslag.
Men jeg synes, det er godt, der kommer noget ud af høringer.
Jeg deler sådan set den bekymring, som Socialdemokratiet også har, om, at det er væsentligt, at der er en vis kontrol med drikkevandet, også ude i de meget små boringer.
Men det er så ikke en del af lovforslaget, så den debat må vi jo tage på et andet tidspunkt.
Ministeren siger, at han er tryg ved den viden, der er om vores drikkevand.
Jeg er nu ikke helt så tryg, for der er også mennesker med en meget dårlig økonomi, som flytter langt ud på landet, og som kommer til at leje en eller anden bolig, hvor de måske ikke har størst mulig fokus på, om det drikkevand, som er i den bolig, er noget, som kan skade de børn, de eventuelt har.
Så jeg synes egentlig, at der er nogle ting omkring det, der har været i høring, og det, der så er blevet pillet ud af loven, som gør, at jeg overvejer, om ikke det her lovforslag skulle ændres.
Nu har vi jo haft noget i høring, så det må jo give mulighed for, at vi kunne stille et ændringsforslag til lovforslaget, som gjorde det mere omfattende, så vi endte med, at det ikke var danmarkshistoriens mindste lovforslag, men måske tog højde for, at det kunne gøres til noget, der er lidt større og lidt bedre.
Så jeg vil godt høre ministeren, om det ikke er korrekt, når nu der har været en høring, at vi kunne tage noget ind i lovforslaget, som er blevet taget ud.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-11-30:
Det vil jeg gerne oversende til hr. Christian Rabjerg Madsen.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-11-30:
Findes der nyere tal, som betyder, at de tal, jeg henviser til, ikke længere er relevante?
For hvis ikke der gør det, er det svært at se, at den viden, vi har på området, kan retfærdiggøre, at vi skruer ned for kontrollen med drikkevand i de private boringer.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-11-30:
Tak for spørgsmålet, men det ligger helt uden for den her debat, da det her handler om en bemyndigelse.
Så det hører slet ikke det her lovforslag til.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-11-30:
Det er et spørgsmål til ministeren med de mindste lovforslag – bare det ikke er ministeren med de mindste ambitioner, går det jo nok.
Men jeg nævnte jo netop i min ordførertale, at der faktisk er noget, der tyder på, at de små, private boringer har nogle større problemer end de store boringer.
Så måske er der ikke helt grund til at have den tryghed omkring de mindre boringer, som ministeren giver udtryk for.
Det er hele familier, vi taler om, og børn skal jo også beskyttes, selv om deres forældre vælger at have en privat boring og får vand derfra.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-11-30:
Jamen jeg kan sige til hr. Christian Poll, at enhver dansker, som har en privat drikkevandsboring, som leverer vand til den pågældende og dennes familie, nok vil være optaget af, at det vand, man drikker, er rent.
Derfor får man nok taget de målinger, man skal have taget, hvis man selv har en bevidsthed omkring det.
Christian Poll (ALT), 2017-11-30:
Jeg er klar over, at det nu er rykket uden for det her lovforslag.
Men det er jo stadig dagens emne for det her lovforslag, og er der noget, der bekymrer danskerne, er det kvaliteten af drikkevand.
Så jeg synes da, det er relevant, om ministeren kunne berolige os lidt, og om der er styr på drikkevandet, også på de små enkeltboringer rundtomkring i landet.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-11-30:
Det spørgsmål ligger jo også uden for det her lovforslag.
Men af simpel høflighed over for ordføreren for Socialdemokraterne vil jeg bare sige, at den undersøgelse jo er mange, mange år gammel.
Vi har en klar forventning om, at drikkevandskvaliteten er, som den skal være, og skulle man som borger være det mindste bekymret for sin drikkevandskvalitet, er det da den mest naturlige ting i verden, at man med en privat vandforsyning får det tjekket.
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-30:
Med det her lovforslag foreslår regeringen to ændringer af udlændingeloven.
For det første foreslås det at forlænge den periode, hvori herboende medborgere skal stille økonomisk sikkerhed, når de ønsker deres udenlandske ægtefælle til Danmark.
I dag skal en borger kunne garantere godt 50.000 kr. i 5 år, som kan dække eventuelle udgifter til sociale ydelser.
Sikkerheden skal så forlænges, indtil deres ægtefælle får permanent opholdstilladelse, hvorefter pengene kan frigives til borgeren.
Med lovforslaget forlænges den periode til 10 år.
Socialdemokratiet er tilhængere af, at borgere skal stille den her økonomiske sikkerhed, hvis de ønsker at få deres ægtefælle til landet.
Det kan selvfølgelig virke som et stort beløb, særlig for mange unge, men vi mener, at reglen er rimelig og er med til at garantere, at ægtefællesammenføring ikke ender som urimeligt store økonomiske udgifter for det øvrige samfund.
Med de nuværende regler for at få permanent opholdstilladelse, der for en stor dels vedkommende betyder, at udlændingen må vente i 8 år, må det selvfølgelig give øget administrativt arbejde for både myndighederne og familierne at skulle forlænge eller forny sikkerhedsstillelsen efter de første 5 år.
Det virker derfor fornuftigt at forlænge perioden.
Samtidig foreslår regeringen, at der som noget nyt ikke skal stilles sikkerhed i en ny periode, selv om den sammenførte ægtefælle efter 10 år ikke har opnået permanent opholdstilladelse.
Lovforslagets andet element er efter vores opfattelse en naturlig konsekvens af, at Folketinget har etableret et uafhængigt udlændingenævn, som med den kompetente dommer for bordenden godt kan betragtes som et domstolslignende organ.
Vi er trygge ved nævnets afgørelser og ser derfor ikke nogen grund til, at der skal være en særlig let adgang til efterfølgende domstolsprøvelse ud over den almindelige klageadgang, der selvfølgelig eksisterer i henhold til grundloven.
Jeg skal dog sige, at vi har læst høringssvaret fra Institut for Menneskerettigheder med særlig interesse.
Instituttet påpeger, at når den særlig lette adgang til domstolsprøvelse fjernes, bør det præciseres, hvordan børnenes mere specifikke retssikkerhedsmæssige garantier er sikret i Udlændingenævnet.
Vi har opdaget, at ministeriet på baggrund af høringssvaret har ændret i lovforslagets bemærkninger, men vi vil for god ordens skyld oplyse, at vi under udvalgsbehandlingen vil overveje, hvorvidt der efter vores opfattelse er behov for en yderligere præcisering af de retssikkerhedsmæssige garantier.
Med de kommentarer kan vi støtte lovforslaget.