runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Jensen (S), 2018-11-08:
De 100 mio. kr. vil vi afsætte frem til 2022, hvor vi i 2022 jo så siger, at vi nedsætter omprioriteringsbidraget til den halve procent.
De 100 mio. kr. skal ses sammen med de 504 mio. kr., som regeringen har tilført – og det anerkender vi også at regeringen gør – i hvert fald i forhold til det, som ellers var planen, over de næste 4 år.
Det ønsker vi jo selvfølgelig at bakke op om at man gør, men hertil vil vi tilføje de 100 mio. kr., som kommer fra det økonomiske råderum, der er i Socialdemokratiets 2025-plan.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-11-08:
Så omprioriteringsbidraget på 2 pct. fortsætter til 2022, hvorefter det nedsættes til 0,5 pct. Samtidig vil man så finde 100 mio. kr. ved et eventuelt råderum, så vidt jeg har forstået.
Men det er jo penge på taget.
Altså, råderummet kender vi jo, og det kan gå meget hurtigt.
Vi har jo set, hvad der skete i 2008.
Der kan komme en finanskrise meget hurtigt.
Så er det ikke lidt vidtløftige løfter fra Socialdemokraternes ordfører i denne forbindelse?
Kan man ikke være lidt mere konkret?
Hvor vil man anvise pengene, hvis det ikke skal være råderummet?
Mogens Jensen (S), 2018-11-08:
Jeg tror, alle erkender, at der er et råderum.
Så vores holdning fra Socialdemokratiets side er, at man også godt kan bruge en lille del af det her råderum på at nedbringe besparelser, nedskæringer, på kulturområdet.
Og jeg synes, at Alex Ahrendtsen, når han nu på Dansk Folkepartis vegne vil repræsentere kunst og kultur i Danmark, også skulle prøve at komme med nogle bud på, hvordan du kan styrke investeringerne i kunst og kultur frem for at fortsætte de nedskæringer, som Dansk Folkeparti jo har været med til at lave, ikke mindst i forhold til kultur i provinsen.
Mogens Jensen (S), 2018-11-08:
Tak, og tak til Dansk Folkepartis ordfører for talen.
Ordføreren siger, at Dansk Folkeparti har hjulpet regeringen.
Ja, og i den her konkrete sammenhæng har man jo hjulpet regeringen med at skære 539 mio. kr. væk på kulturens institutioner og kulturtilbuddene her de sidste år.
Og modsat hvad hr. Alex Ahrendtsen jo ellers har for vane at sige, nemlig at Dansk Folkeparti går ind for at styrke kunst og kultur uden for hovedstadsområdet, så har Dansk Folkeparti medvirket til, at der er blevet skåret 212 mio. kr. på kulturinstitutionerne uden for hovedstadsområdet.
Det synes jeg jo er trist, men det skal bemærkes.
Så har Dansk Folkeparti jo tit sådan en snuptagsløsning: Vi gør lige det og skaffer pengene dér.
Det, der ligger der, er jo bl.a. hele vores musikeksport, altså eksportmidlerne til at sikre, at vi får bedre indtjening på dansk musik, det er vores filmeksport, det er Det Dansk Kulturinstitut, som laver en rigtig god indsats for små penge i rigtig mange lande, og det er at drive Det Danske Hus ved Kunstbiennalen i Venedig, for nu at nævne nogle få eksempler.
Hvad er det for nogle af de her ting, som hr. Alex Ahrendtsen mener er dårlige, og som skal skæres væk?
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-11-08:
Tak for spørgsmålet.
Altså, det er jo fuldstændig rigtigt, at institutioner uden for hovedstadsområdet har mistet nogle penge og også institutioner inden for hovedstadsområdet.
Og det er også derfor, at vi foreslår, at man fjerner omprioriteringsbidraget.
Vi har også haft nogle drøftelser med tidligere kulturminister hr. Bertel Haarder, som også var meget ked af den måde, det foregik på.
Det lykkedes os ikke at få ændret på de betingelser.
Og så er der snuptagspuljerne.
Jeg synes egentlig, jeg gjorde meget klart rede for, at vi ikke ville fjerne alle de internationale midler.
Vi vil tage nogle af dem, så der vil stadig væk være plads til f.eks. kulturinstitutterne eller til eksporten, altså Music Export Denmark er 4 mio. kr., og kulturinstitutterne er, så vidt jeg husker, 16 mio. kr.
Og da der stadig væk er 120 mio. kr. tilbage – forudsat at tallene stadig væk holder – så er der også penge til hr. Mogens Jensens kæpheste.
Mogens Jensen (S), 2018-11-08:
Jeg har nu ikke nogen specielle kæpheste, hvad det her angår.
Men når ordføreren nævner de internationale kulturpuljer, lyder det så nemt.
Og jeg siger bare, at nedenunder gemmer der sig en række initiativer, som faktisk er vigtige for Danmark og for at præsentere dansk sprog og dansk kultur i udlandet.
Og det kan jeg jo forstå at DF bare er klar til at skære væk.
For det er jo ikke kun musikeksporten.
Det er også filmeksporten, der indeholdes her.
Og ud over det, jeg nævnte, kan jeg også tage Det Danske Institut i Rom, Athen og Damaskus, som faktisk har spillet gode roller i forhold til at promovere dansk kunst og kultur, danske værdier, i de her lande.
Altså, nu har jeg nævnt otte ting, der tilsammen tager rigtig mange penge ud af de her kulturpuljer.
Kan hr. Alex Ahrendtsen bare nævne en eller to af de her ting, der kan skæres væk?
For herudover kommer jo også pengene til, at danske kunstnere kan præsentere dansk kunst og dansk sprog uden for Danmarks grænser.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-11-08:
Så hvad der kommer til at ske der vil jeg ikke forudskikke.
Og så vil jeg også bare minde om, at Socialdemokraterne jo fortsætter omprioriteringsbidraget på de 2 pct. indtil 2022, hvorefter det så fortsætter med 0,5 pct.
Vi har så peget på en prioritering, og det er en prioritering: Vi vil hellere bruge pengene i Danmark – nogle af dem – i stedet for at de går til udlandet.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-11-08:
Lynhurtigt kan det her jo blive en meget stor diskussion sådan om ord og lidt det, man vist på dansk i dag kalder for newspeak: hvordan vi kan omtale noget som det, det ikke er.
Er det der regnestykke i Dansk Folkepartis forslag samlet set – jeg sad nemlig og prøvede at sige plus, minus, plus, minus – en nedprioritering af kulturområdet, der vil ske i kroner og øre fra 2019?
For jeg kunne simpelt hen ikke følge med i alle de her plusser og minusser.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-11-08:
Det er et præcist spørgsmål, som jeg vil svare præcist på.
Selvfølgelig sparer vi stadig væk ca. 80 mio. kr. på Kulturministeriets samlede område, når vi fjerner 80 mio. kr. fra den internationale kulturpulje.
Det er fuldstændig rigtigt.
Det, der bare er det gode ved det her, er, at alle de hjemlige kulturinstitutioner i hele Danmark, også i hovedstaden, fremover ikke vil miste 2 pct.
Det er derfor, vi synes, det er en god ordning.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-11-08:
Jamen jeg er helt med på Dansk Folkepartis ønske om, hvor det er, man bruger pengene.
Det er helt validt, og der kan vi så have en politisk uenighed.
Men jeg synes, det ville klæde os, hvis vi turde tage diskussionen for det, den er: Ønsker man at nedprioritere kultur, eller gør man ikke?
Så kan vi altid diskutere, hvor det er rigtigt at bruge pengene,
men jeg synes bare, den her diskussion efterhånden er kommet lidt hen i sådan noget med, hvor mange ord vi kan bruge på, at vi fjerner nogle penge.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-11-08:
For at konkludere: Under en eventuel socialdemokratisk ledet regering fortsætter omprioriteringsbidraget, men i et mindre omfang, altså 0,5 pct. i stedet for 2 pct.
Samtidig vil Socialdemokraterne så også afsætte 100 mio. kr. til at styrke kulturen, så vidt jeg har forstået.
Hvor skal de penge, de 100 mio. kr., komme fra?
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-11-08:
Vi har jo ganske rigtig haft den diskussion, som ordføreren rejser, før.
Jeg håber, at ordføreren anerkender, at det sådan set kan være godt for dialogen, at al politik ikke føres alene i forligskredsene, men også føres her i Folketingssalen.
Ellers vil jeg såmænd høre ordføreren, om ordføreren har hørt det samme, som jeg har, nemlig at fra vi behandlede det i Folketinget for et års tid siden, til vi behandler det i dag, er der sket det, at hvor vi for et års tid siden kunne sige, at det nok var tvivlsomt, at et sådant forslag kunne vinde opbakning efter et folketingsvalg, tyder det på i dag, at vi har en samlet opposition, der har en vilje til at ændre lovgivningen efter et folketingsvalg.
Det er måske ikke det, ordføreren ønsker sig, men vil ordføreren ikke anerkende, at debatten jo på den måde kan have spillet en vigtig rolle i forhold til at udforme politikken på det her område.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-08:
Jamen jeg er sjældent i tvivl om oppositionens stålsatte vilje til at gøre vores uddannelsessystem dårligere.
Det kæmper jeg med også under møderne i forligskredsene, som hr. Jakob Sølvhøj ikke deltager i.
Det kan da godt være, at der tegner sig et flertal for at underminere vores institutioner, hæderkronede institutioner, som går tilbage til 1814, men jeg håber og tror, at borgerne er fornuftigere end som så og godt kan se, at stærke, gode institutioner er en meget vigtig del af vores samfundsmodel og af de friheder, vi nyder, og den gode hverdag, som de fleste danskere jo har.
Lotte Rod (RV), 2018-11-08:
Hvem skal bestemme, om et 6-årigt barn skal starte i skole – kommunen eller forældrene?
Det skal forældrene selvfølgelig.
Jeg har lyst til at sige »selvfølgelig«, for jeg forstår slet ikke, at det her overhovedet kan give anledning til en debat.
Jeg forstår ikke, at regeringen kan være imod at give forældrene den mulighed.
Det siger jeg ikke bare for at drille.
Det siger jeg, fordi det faktisk ikke giver nogen mening for mig.
Derfor har jeg også prøvet at tænke over, hvad det kan være, der er grunden til, at regeringen er imod det.
På en eller anden måde har jeg det sådan, at jeg bedst ville kunne forstå det, hvis det handlede om penge – altså, at regeringen tænker, at hvis man giver forældre ret til at bestemme, at børnene kan blive 1 år mere i børnehaven, så vil kommunerne jo nok komme og sige, at de skal have noget betaling for det, og det vil regeringen ikke bruge penge på.
De vil hellere bruge pengene på noget andet.
Det ville jeg et eller andet sted godt kunne forstå.
Men undervisningsministeren siger meget tydeligt, at det ikke handler om penge.
Ministeren er imod at give forældrene den her ret, fordi hun synes, det er forkert, at børn kommer senere i skole.
Hun mener, at det er et brud med fællesskabet.
Hun mener, at det er en atomisering, en individualisering af hele skolen.
Altså, det, vi taler om, er, om børn kommer i skole, når de er 6 år gamle, eller når de er 7 år gamle.
Jeg synes faktisk, at det børnesyn, som ministeren argumenterer for, ikke bare mangler en forståelse for de børnefællesskaber, der er i vores børnehaver, men faktisk også strider imod det børnesyn, som vi lige er blevet enige om bredt her i Folketinget.
Altså, børn har ret til at udvikle sig i forskelligt tempo.
Derfor får jeg i hele den her snak om institutioner lyst til at sige, at det faktisk er en ret for børn i Danmark i vores institutioner, at de ikke skal være ens, men at de kan udvikle sig forskelligt.
Det er faktisk normalt.
Derfor vil vi i Radikale Venstre arbejde videre for, at vi i virkeligheden får taget det her ud af folkeskolen, for vi synes egentlig ikke, at det hører til i folkeskolen.
Jeg synes, det ville være godt, hvis børn havde ret til at blive 1 år mere i børnehaven.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-08:
Fru Carolina Magdalene Maiers spørgsmål bedrøver mig, fordi det endnu en gang understreger for mig, hvor dårlig en pædagog jeg er.
Jeg har afsat meget tid til at tale om betydningen af institutioner, og det er jeg mislykkedes med.
Jacob Mark (SF), 2018-11-08:
Tak for det.
Forespørgslen hedder: Hvad kan regeringen oplyse om konsekvenserne af omprioriteringsbidraget, der årligt pålægger de statslige uddannelsesinstitutioner at spare 2 pct., herunder konsekvenserne for institutionernes mulighed for fortsat at lave god uddannelse, sikre et tilstrækkeligt antal undervisningstimer, udvikle et godt studiemiljø og arbejde med de studerendes trivsel?
Så sent som i dag er der kommet meldinger fra forskellige gymnasier rundtomkring i landet, der fortæller om, at de må lave massefyringer af deres undervisere.
Vi hører om videregående uddannelser, hvor der er færre timer, og hvor der er mindre tid til vejledning og mindre tid til feedback.
Meget af det vil jeg komme ind på i min egen tale, men det er bare for ligesom at sige, hvorfor vi skal have den her debat.
Så nu vil vi gerne blive klogere på: Hvorfor skal vi så have et omprioriteringsbidrag på de andre uddannelser?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-11-08:
Mange tak, og tak til Enhedslisten og Alternativet for at rejse forslaget, så vi ligesom får det vendt igen.
Det er vigtigt for os, at forældrene er trygge ved det, når deres barn skal starte i skole, og at der er en god dialog om skolestarten, sådan at de kan være trygge ved, at de bekymringer, de har omkring det – hvis der er nogen – bliver taget alvorligt.
Vi mener også, at vurderingen af et barns skolestart skal være individuel og selvfølgelig tage udgangspunkt i barnets modenhed og udvikling.
De nuværende regler understøtter, at forældrene og personalet i dagtilbud skal have den her dialog om barnets udvikling og modenhed.
Det mener vi er en god balance mellem både forældrenes egen vurdering af deres barn og også fagpersonalets vurdering af barnet.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget her om at skulle ændre på det.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-08:
Hvorfor er det så familien, forældrene, det mest lokale, kan man sige, vi kan komme i nærheden af –
apropos ministeren, som bliver ved med at tale om de lokale beslutninger – som er de rigtige til at træffe sådan en beslutning, hvor man siger, at det skal staten i hvert fald ikke blande sig i, altså hvordan man fordeler sin barsel, men at staten, i det her tilfælde kommunerne, gerne må blande sig i, om ens barn skal have mulighed for at få udsat sin skolestart, hvis der er gode grunde til det og i øvrigt efter samråd med både pædagoger og lærere?
Hvorfor er der forskel på de to ting?
Der er jo ikke nogen, der kan garantere, at det ikke ville ske.
Det kan jeg jo heller ikke som forslagsstiller.
Hvis det var, at det her forslag blev vedtaget, ville det så aldrig ske, at der var nogle forældre, der ville gennemtrumfe noget, som ikke var til gavn for deres eget barn?
Jeg tror ikke, at vi er nogen, der kan garantere det.
Sådan som jeg kender de danske forældre, ville jeg dog tro, at det ville være et fåtal af dem.
Så det er jo også mere det der med tilliden til, at de danske forældre sådan set rådfører sig og lytter til de råd, de får fra fagpersonalet.
Så jeg tror bare, vi er uenige om, hvem det egentlig er, der bedst kender det enkelte barn og det enkelte barns tarv.
Så det er nok mere en kommentar end et spørgsmål.
Anni Matthiesen (V), 2018-11-08:
Jeg kan godt kommentere det på den måde, at jeg også er helt sikker på, at langt, langt de fleste forældre selvfølgelig helt klart selv ved, hvad der er bedst for deres egne børn.
Jacob Mark (SF), 2018-11-08:
Jeg undrer mig over, at ordføreren siger, at ordføreren mener, at det fungerer, og at ordføreren mener at vide, at det fungerer.
Og jeg vil gerne vide: Hvorfor mener ordføreren det?
Hvor har ordføreren det fra?
Vi snakker Skole og Forældre, vi snakker lærerne, vi snakker pædagogerne, vi snakker cheferne.
De har været ude at sige: Lav reglerne om, for de fungerer ikke.
Derudover har vi nogle tal, der viser, at der er kæmpe kommunale forskelle.
10 pct. i en kommune, 2 pct. i en anden, fordi nogle bruger det som sparemetode.
Og derudover har vi så udviklingen fra dengang, man lavede reglerne om, som viser, at tallet er styrtdykket, siden man lavede reglerne om.
Så hvad er det, der får ordføreren til at sige, at det fungerer fint nok?
Anni Matthiesen (V), 2018-11-08:
Det, der bl.a. får mig til at sige det, er faktisk to ting.
For det første vil jeg sige, at jeg personligt overhovedet ikke har modtaget nogen henvendelser om det her problem.
For det andet synes jeg også stadig væk, at vi skal holde fast i, at der også er nødt til at være nogle retningslinjer, når man skal tage del i et fællesskab, altså et skolefællesskab.
Og jeg synes faktisk, at det er nogle af de ting, som man måske lidt glemmer i det beslutningsforslag, man har fremsat.
Altså, hvad er ulemperne, hvis man giver mere frihed totalt set – rent ud sagt – til forældrene?
Hvad kan der så også være af ulemper ved det?
Og det synes jeg faktisk også er lidt vigtigt kommer frem, når vi debatterer i dag.
Jacob Mark (SF), 2018-11-08:
[Lydudfald]
... har ikke noget at gøre med, om reglerne fungerer eller ej.
Det er jo politik, og hvad man mener.
Så det, som ordføreren bygger sin tese om, at reglerne fungerer, på, er, at ordføreren ikke har modtaget nogen personlige henvendelser.
Jeg vil gerne love ordføreren, at hvis ordføreren spørger mig, skal jeg nok skaffe alle de personlige henvendelser, som ordføreren gerne vil have.
Og det leder mig så til det næste spørgsmål, nemlig at ordføreren siger, at ordføreren gerne vil kigge på reglerne, hvis der kommer en negativ udvikling.
Hvis den udvikling, jeg lige har beskrevet, ikke er negativ, hvad skal der så til, for at en udvikling er negativ på det her område?
Anni Matthiesen (V), 2018-11-08:
Det er korrekt, at SF's ordfører henviser til nogle undersøgelser, og det anerkender jeg gerne.
Det er fair nok.
Men derfra og så til at sige, at derfor fungerer det ikke i dag, er jeg ikke enig med ordføreren i.
Og det kan være, fordi vi har forskellige politiske holdninger.
Men jeg mener faktisk ikke, at der er belæg for, at der skal ændres på den lov, som vi har i dag.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-08:
I forhold til de formelle årsager kunne jeg genbruge mit spørgsmål fra sidst, men det vil jeg ikke gøre, for det kan man læse i det gamle beslutningsforslag på Folketingets hjemmeside.
Men jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål om det indholdsmæssige, som ordføreren lige var inde på her sidst.
Hvis vi nu snakker om barsel til mænd og kvinder, hvem skal så beslutte, hvem der skal tage barselen hjemme hos en familie, ifølge Liberal Alliance?
Henrik Dahl (LA), 2018-11-08:
Jamen jeg vil da gerne svare på, hvad der er vores præcise politik, og vores præcise politik er, at det er forældrene, der skal træffe beslutningen.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2018-11-08:
Og for at vi er enige om tallene, har jeg valgt at bruge de tal, som kommer fra ministerens eget ministerium.
Det er en tabel, der er blevet udsendt som svar på spørgsmål 182.
Hvis man kigger på den tabel, vil man kunne se, at nogle af de her gymnasier i landdistrikterne, f.eks. Morsø Gymnasium, skal spare 13,4 mio. kr. i perioden 2016-2021.
Deler man op pr. elev, betyder det altså, at gymnasiet hvert eneste år skal spare 10.900 kr. pr. elev i 2021.
Så kan vi tage videre til Sydsjælland, nemlig Vordingborg Gymnasium, hvor der skal være en samlet besparelse på 21,5 mio. kr. i perioden.
Det svarer til en årlig besparelse på 9.700 kr. pr. elev i 2021.
Og jeg vil også gerne høre, om ministeren tror det bliver bedre eller lettere at drive gymnasier i landdistrikter.
Tommy Ahlers (V), 2018-11-08:
Tak for spørgsmålet.
Jamen jeg har jo lyttet til både den forhenværende minister og erhvervslivet og institutionerne og de studerende, og så har vi sagt i regeringen, at vi ikke skal blive ved med at tage penge fra området.
Med de tidligere finanslove, der blev fremlagt, var der udsigt til, at det ville fortsætte.
Nu har vi sagt: Nu bliver pengene på området.
Så svaret på det tidligere spørgsmål er jo, at min forventning er, at der ikke bliver lukket institutioner, men det er da klart, at vi har rigtig mange uddannelser.
Svaret på det tidligere spørgsmål var: På institutioner?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-08:
Tak for det.
På Københavns Universitet har man skåret på det videnskabelige personale med næsten 7 pct. fra 2015 til 2017 som en konsekvens af omprioriteringsbidraget.
Vi havde den her diskussion også med den tidligere uddannelses- og forskningsminister i forhold til kvaliteten i undervisningen, altså hvordan er det egentlig, vi styrker Danmarks undervisningskvaliteter?
For skrækscenariet bliver jo, at vi får sådan nogle superuniversiteter med en masse studerende – ligesom man ser det i amerikanske film, ikke? – og en forelæser, der står nede og taler til 500 mennesker.
Hvor meget får man ud af det?
Altså, hvor kreativ og entreprenant et menneske bliver man af at have gået på universitetet på den måde?
Det er vores bekymring – deler ministeren ikke den bekymring?
Tommy Ahlers (V), 2018-11-08:
Vi har lidt den opfattelse, og det er især med henblik på universiteterne, at der er lidt en tendens til, at forskning bliver prioriteret meget, meget højt, og det lider undervisningen måske under.
Jeg vil gerne have, at de prioriterer undervisning endnu højere – og det har vi en dialog med universiteterne om.
Så handler det også om, hvordan de tilrettelægger deres forløb.
Og der vil jeg gerne, som vi har set eksempler på, f.eks. ude på DTU, hvor de siger, at noget af det, der måske netop sker ved en forelæsning med mange mennesker, kunne vi lægge ud online, som vi også kender det fra udenlandske eksempler som f.eks. Khan Academy, så den tid, der så er med de studerende på selve institutionen, blev brugt til mere feedback, til mere vejledning.
Lotte Rod (RV), 2018-11-08:
Når man hører undervisningsministeren, synes hun, det er sundt, at f.eks. gymnasierne skal effektivisere, man når man så lytter til uddannelses- og forskningsministeren, siger han lidt noget andet, nemlig at man jo må forsøge at lave de her besparelser på en klog måde.
Derfor får jeg lyst til at spørge uddannelses- og forskningsministeren
: Mener han – mener du, hvis jeg må sige det – at uddannelserne bliver bedre af at skulle spare 2 pct. om året, eller ville uddannelserne blive bedre af, at der ikke var noget omprioriteringsbidrag?
Tommy Ahlers (V), 2018-11-08:
Jeg tror ikke, at der er en lige sammenhæng imellem, at vi laver nogle effektiviseringer, og at uddannelserne bliver dårligere.
Jeg tror, at der er to ting, vi diskuterer.
Det ene er effektiviseringer, og der jeg vil altid mene, at det er sundt at effektivisere, for det er også at gøre tingene på en bedre måde.
Så har vi en anden diskussion om, hvad der så sker med den besparelse, man måske kan få ved effektiviseringer.
Og der siger vi så, at fra 2022 vil vi gerne bruge det på det samme område.
Så jeg synes altid, det er sundt at tænke nyt, og effektivisering er også et udtryk for, at man tænker nyt.
Rosa Lund (EL), 2018-11-08:
Jeg skal forsøge at gøre det kort.
Der opstod lige noget interessant her.
Betyder det så, at regeringen mener, at det nu er et spørgsmål om, at vi skal vælge mellem undervisning i lokalet og feedback?
Altså, konsekvensen af de her besparelser, som jeg i den grad mener det er – vi kan kalde det for omprioriteringsbidrag, vi kan kalde det for effektiviseringer, det er en besparelse – er, at man skal have fjernundervisning, hvis man også vil have feedback, ellers skal man have almindelig undervisning, og så kan man ikke få noget feedback.
Tommy Ahlers (V), 2018-11-08:
Nej, det skal spørgeren ikke se det her som et udtryk for.
Spørgeren skal se det som et udtryk for, at der findes mange måder at gøre det her på.
Undervisning og undervisningsforløb og læringsforløb kan tilrettelægges på mange forskellige måder.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-08:
Tak for det.
Jeg læste for nogle år siden Gunnar Viby Mogensens autoritative værk om den danske velfærdstats historie, og det kan jeg anbefale alle her i lokalet at gøre.
Hans konklusion er, at den danske velfærdsstat ikke i længden er bæredygtig, og han siger, at det jo for det første skyldes Baumols lov, altså at lønningerne stiger, uden at produktiviteten vokser, kombineret med at man ikke kan sætte skatterne yderligere op.
Og hans konklusion bliver så, at derfor er velfærdsstaten nået til et punkt, hvor den ikke er økonomisk bæredygtig.
Det vil jeg ikke bede ordføreren om at tage stilling til.
Men jeg vil bare spørge som en ramme for den her debat: Mener ordføreren eller mener ordføreren ikke, at det kan lade sig gøre at forbedre produktiviteten inden for uddannelsessektoren?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-11-08:
Men det, man jo ikke diskuterede, var: Hvordan er det, musikken skal komme ud?
Hvordan kommer musikken til Lolland-Falster osv.?
Det er den argumentation.
For jeg ser ikke argumenterne som andet, end at lidt er nok, og hvordan det er, man skaber en kommunaløkonomisk balance i samfundet, og det synes jeg bare er fattigt.