Mattias Tesfaye (S), 2018-10-11:
Nu bliver der afsat mange millioner kroner til at styrke danskundervisningen i de ca. 45 skoler, der har mange elever fra udsatte boligområder.
Det bliver dog ikke alle de ca. 1.800 nye skolebørn, som starter i disse skoler, som får glæde af den her enorme saltvandsindsprøjtning, det bliver kun dem, som ikke har et godt nok sprog.
Det er ikke i alle familier i vores samfund, at det danske sprog kommer naturligt ind med modermælken.
Faktisk viser tallene tydeligt, at børn på de her skoler læser dårligere end deres jævnaldrende, også selv om man tager højde for forældrenes uddannelsesbaggrund.
Tredje generation er børn, der har fire bedsteforældre fra udlandet, men to forældre, der er født og opvokset i Danmark.
Og det er jo selvfølgelig ikke godt nok.
De familier skal have noget mere støtte, og de børn fortjener noget bedre.
I dag har vi allerede indført sprogvurderinger af de 3-årige børn.
I nogle kommuner sker det allerede i 2-årsalderen.
Jeg kan også godt huske kritikken, da det blev indført, men vi synes nu i Socialdemokratiet, at det virker ganske udmærket.
På den baggrund kan vi nu sætte ekstra ind der, hvor behovet er til stede, og hvis de tosprogede børn har brug for det, skal barnet nu i børnehave og sprogstimuleres mindst 30 timer om ugen.
Det koster en hel del skattekroner, men det er menneskeligt og samfundsøkonomisk det eneste rigtige at gøre.
Med de her nye regler skal de ca. 1.800 nye 0.-klasseelever på de her ca. 45 skoler have afprøvet deres sprog, når de starter.
Langt de fleste taler heldigvis udmærket dansk, så de får ikke adgang til den her dyre ekstraundervisning.
I forbindelse med forhandlingerne fik vi oplyst, at omkring 3-400 elever vil få den her mulighed, men selvfølgelig kun, indtil de ikke mere har behovet.
Langt de fleste vil derimod miste støtten i løbet af skoleåret.
Men ifølge den her vurdering fra ministeriet vil en håndfuld elever fra hver skole til trods for den intensive danskundervisning ikke få nok udbytte af den intensive danskundervisning til at kunne starte i 1. klasse og få udbytte af det. I skoleåret 2016-17 var der på alle landets skoler knap 1.700 elever, som tog 0. klasse om.
Med det her forslag vurderes det, at tallet vil stige til omkring 1.900.
Jeg ved godt, at Christiansborg har et ønske om, at de unge skal hurtigt igennem skolesystemet, men det vigtigste må trods alt være, at de får noget ud af undervisningen, når de er der.
At et barn går 0. klasse om, kan godt være det rigtige.
Det skal – det er i hvert fald vurderingen – 200 flere elever så nu.
Ifølge lovforslaget skal børnene gå 0. klasse om, hvis ikke de kan følge undervisningen i 1. klasse med fagligt udbytte.
Skolelederen kan dog vælge at lade barnet fortsætte, såfremt skolelederen vurderer, at elevens faglige niveau er tilstrækkeligt til at påbegynde undervisningen i 1. klasse, f.eks. hvis en elev konkret vurderes at være i en god sproglig progression, at der er forældreopbakning hjemmefra, og at der er et godt samarbejde med skolen.
Det synes vi er god politik, selv om vi til enhver tid foretrækker, at barnet bliver 1 år mere i børnehave frem for at gå 0. klasse om.
Derfor vil jeg også gerne fastslå, at pædagoger og forældre bør have bedre mulighed for at udsætte et barns skolestart med 1 år.
Det vil efter Socialdemokratiets opfattelse være et godt supplement til det her lovforslag.
Endelig vil jeg godt understrege, at afprøvningerne i 0. klasse skal foregå i et trygt miljø og udføres af pædagogiske medarbejdere, som der står i loven.
Det kræver selvfølgelig et grundigt forarbejde at udvikle dem, og her må jeg indrømme, at jeg er blevet en anelse nervøs af de artikler, vi har kunnet læse, hvor en række professionelle udtrykker bekymring for en presset tidsplan.
Det vil vi selvfølgelig gerne høre ministerens holdning til.
Vi skal jo ikke starte det her op med noget sjusk.
Lovforslaget har flere andre væsentlige elementer.
Jeg kan desværre ikke nå at komme ind på dem alle sammen her, men jeg vil godt knytte et par enkelte bemærkninger til forslaget om at reducere fravær.
Vi ved jo, at fravær er en af de stærkeste markører for dårlig trivsel.
Hvis børn har det skidt, bliver deres deltagelse i skolen selvfølgelig også præget negativt af det, og det er et kæmpe svigt af de her børn.
Vi har som samfund et ansvar for at opspore mistrivsel så tidligt som muligt.
De offentligt ansatte har ansvar for at underrette rådhuset, men vi kan også se på tallene, at der desværre stadig er meget stor forskel på, hvordan hele den her sociale opfølgning fungerer i landets kommuner.
Med det her lovforslag bliver det nu fastlagt, at forældrene mister børnechecken i et kvartal, hvis deres børn har et ulovligt fravær på over 15 pct. Sygdom og den slags tæller selvfølgelig ikke med.
Der er afsat 21 mio. kr. til den her sociale indsats.
Jeg er oprigtigt i tvivl om, om det bliver nok.
Men det skal jo ikke afholde os fra at støtte lovforslaget.