runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Samira Nawa (RV), 2026-01-15:
Mange tak.
Hver gang vi politikere kaster os over et emne, vil der altid være mennesker, som holder vejret i spænding eller i bekymring over, om det lige præcis deres livssituation, som vi kommer til at ændre og lave politik for.
Og når det kommer til førtidspensionsområdet, er der tale om en kvart million borgere, som modtager førtidspension.
I Radikale Venstre synes vi jo ikke, at vi skal ryste grunden under så mange mennesker, som af den ene eller den anden årsag er for syge til at arbejde og derfor har fået tildelt en førtidspension.
Men betyder det så, at vi ikke er villige til at se på systemet, som det er i dag, og at vi ikke har lyst til at løse de udfordringer, som systemet indebærer i dag?
Nej, det er ikke det samme, for vi ser med stor bekymring på den stigning af særlig unge mennesker under 40 år, der er i førtidspensionsystemet, og også den stigning, der er af mennesker med psykiske lidelser.
Antallet af unge på førtidspension er på 5 år steg med over 40 pct.
Der er flere mennesker under 40 år end nogen sinde før, som modtager førtidspension.
Det var egentlig dér, at vi i Radikale Venstre ønskede at sætte ind, og det var også det, vi forsøgte at bringe ind i de forhandlinger, der var før jul.
Men det var en anden dagsorden, der var dengang, og det kunne vi ikke se os selv i.
Jeg synes også, hvis jeg bare lige skal kommentere lidt på debatten i dag, at når hr. Nick Zimmermann og Dansk Folkeparti taler om mennesker, der dovner den af, ser Al Jazeera og går i bazaren, så er det mennesker på førtidspension, som hr. Nick Zimmermann taler om.
Samtidig kan vi læse på sociale medier fra hr. Nick Zimmermanns hånd, at socialrådgivere med ikkevestlig baggrund bevidst favoriserer deres egne.
Jeg må bare sige sådan helt ærligt, at det er så vanvittigt og så vildt både at udvise så stor mistillid til mennesker, dygtige sagsbehandler, der hver dag går på arbejde, gør deres pligt, og så også vise den her store mistillid til borgere med ikkevestlig baggrund, som af en eller anden årsag er for syge til at arbejde og derfor har fået tilkendt førtidspension.
Hr. Nick Zimmermann kaster også om sig med tal og fakta, der ikke passer.
Det har hr. Frederik Vad jo flere gange italesat, uden at Dansk Folkeparti rigtig tager det til efterretning.
Hvis ikke det var her i Folketingssalen, og hvis ikke det var ægte, så ville vi jo alle sammen grine og klaske os selv på lårene af den her form for politisk debat, som mest af alt minder om noget, der er importeret over Atlanten.
Det skulle være min kommentar til den debat, der også har været i dag.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-15:
Jeg ved ikke, om det er, fordi ordføreren taler om psykisk nedslidning, for det anerkender jeg fuldstændig.
Men der er jo forskellige dele, i forhold til om man har brug for en førtidspension, fordi du er syg, eller man har noget, man er født med, og som gør, at man ikke kan arbejde, eller om der er sket noget i løbet af ens arbejdsliv.
Det, vi kan se også går igen generelt blandt folk på førtidspension, er bl.a., om en af ens forældre har været på førtidspension.
Så alene det, at en af ens forældre ikke har været på arbejdsmarkedet, har signifikant isoleret en betydning for, om vedkommende har en indsats på arbejdsmarkedet.
Og der savner jeg, at vi kommer med forslag som udviklingsfleksjob eller andre ting, for jeg synes, de tal, ordføreren kommer med, da er en falliterklæring for det system, som Christiansborg har vedtaget.
Det er helt rigtigt, at for mig handler det om klasseperspektiv, og det er helt rigtigt, at ordføreren hører, at jeg nævnte nedslidning.
Men faktisk handlede størstedelen af min tale om psykisk helbred og ptsd.
Det er jo også det, vi kan se, når vi går ind og ser på det, både i forhold til efterkommere, men jo også i forhold til dem, som er flygtet.
Der kan vi se, og det er uagtet hvilken etnicitet folk har
, at mennesker, som har et psykisk dårligt helbred, bliver mere og mere repræsenteret blandt førtidspensionister, og det synes jeg er en falliterklæring.
Jeg er så ærgerlig over, at vi her i Folketinget sidder og laver en splittelse mellem dem og os, i stedet for at være optaget af, hvordan vi faktisk sikrer et arbejdsmarked, som dem, som f.eks. har ptsd, kan være en del af.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-15:
Tak for en passioneret tale.
Ordføreren taler om, at det handler meget om nedslidning.
Men når vi har efterkommere af ikkevestlige indvandrere, hvor vi har en stigning, som er langt over dobbelt på 6 år, så kan det jo ikke være en forklaring omkring nedslidning, for de har jo ikke arbejdet i så mange år.
Så hvad er ordførerens forklaring på det?
Kunne der ikke også være noget i det her, der handler om kultur og manglende integration?
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-15:
Nej, jeg er altid bekymret for, hvordan vores velfærdsrettigheder bliver forvaltet.
Det er enormt vigtigt og ekstremt vigtigt for os, at de selvfølgelig bliver forvaltet korrekt, at de ikke bliver udnyttet eller misbrugt eller andre ting, det være sig, om det er arbejdsgivere, der påstår, at det her er en del af lønnen, eller andre ting.
Det er enormt vigtigt for os.
Men jeg bliver simpelt hen nødt til at adressere det, når Dansk Folkeparti skaber mistænkeliggørelse, til trods for at vi lige har set en sag igen, hvor en ikkevestlig indvandrer får sin førtidspension 10 år for sent – den sag er blevet vundet i byretten – og hvor det er helt tydeligt, at vedkommende har fået førtidspensionen for sent, og at vi generelt kan se, at man ikke får de rettigheder, som man faktisk har krav på.
Der bliver Dansk Folkeparti nødt til at være opmærksom på, hvad det er, der sker, når man skaber den her mistænkeliggørelse.
Det er at presse velfærden for os alle sammen.
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-15:
Tak for det.
Jeg stiller mig netop på danskernes side her og siger, at jeg har hundrede procent tillid til de etniske danskere, der har modtaget en førtidspension, for jeg ved, hvad det er for et forløb, de har været igennem, og for manges vedkommende har det været et ekstremt hårdt forløb, og mange føler sig jo fuldstændig banket ned under gulvbrædderne, inden de ender med at stå med en førtidspension i hånden.
Jeg vil godt prøve at spørge ordføreren til, om der er en bekymring i Enhedslisten – den samme bekymring, som vi har i Dansk Folkeparti – for, at der til en vis grad foregår noget snyd, bedrag inden for det her område i mødet mellem dem, der søger en førtidspension, med ikkevestlig baggrund og så nogle socialrådgivere, der eventuelt sidder med en anden etnisk baggrund og er med til at skubbe lidt på for det.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-15:
Hvis vi først ser på fakta, så er andelen af ikkevestlige indvandrere på førtidspension, til trods for vi generelt kan se i forhold til uddannelsesniveau osv., at en stor del af gruppen løfter nogle af de allermest slidsomme job, lavere, end den har været i 17 år.
Men jeg synes faktisk, at med den her forespørgselsdebat er man med til at svigte den opgave, fordi man drejer debatten væk.
Man får det til at handle om herkomst og om »dem«.
Det er en fortælling, man har været ekstremt dygtig til.
Men når tallet stiger, skyldes det jo både, at gruppen er blevet større, flere er blevet ældre, og også, hvad det er for nogle ting, man bærer med sig, både i forhold til traumer og i forhold til psykisk helbred.
Der er rigtig mange af de her ting, f.eks. uddannelse, og jeg forstår ikke, hvorfor man ikke går ind og ser på det.
For konsekvenserne af ikke at gøre det fra Dansk Folkepartis side rammer jo hele arbejdsmarkedet; det rammer alle, der har brug for en førtidspension.
Derfor synes jeg faktisk, at Dansk Folkeparti er med til at svigte opgaven med at forsvare velfærden, og at man faktisk kommer til at presse velfærden i stedet for.
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-15:
Tak for det.
Meget af det var jeg sådan set i virkeligheden enig i, og jeg synes, det var en supergod tale.
Det er jo helt tydeligt, at ordføreren i hvert fald er meget optaget af emnet ptsd, og det synes jeg virkelig er alle tiders.
Men ordføreren var jo i høj grad også inde på dem, som er kommet hertil, altså indvandrere til Danmark, og at de er på en førtidspension.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-15:
Det, jeg konkret sagde, var, at de oplever et velfærdssamfund, hvor alle skal have adgang til alting, og hvor hjælpen så ikke er der, når man selv har brug for den.
Det oplever jeg en stigende frustration over.
Jeg oplever, at der er mennesker, som sparer op i et helt liv, de har en pensionsordning, og de har penge på kontoen.
Så kan de se, at andre kan få fødevarecheck, ældrecheck og tidlig pension, mens de ikke selv kan få det.
Det er der et stigende antal mennesker, som bliver frustreret over, og det kan jeg godt forstå, for det er jeg også frustreret over.
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-15:
Det var jo meget interessant, for i mine ører lyder det i hvert fald, som om nogle af dem, som ordføreren har mødt ude i Tingbjerg, netop er en del af problemet.
Det er netop nogle af de mange indvandrere, som bedriver snyd og humbug.
Det kan være, ordføreren har fået at vide, at de er på førtidspension, men hvis der lige bliver stillet et eller andet suppekøkken op og de ellers kan få det til at passe ind med, at de kan sove længe, og at det er på deres vilkår, hvor de kan stå og tale indbyrdes på deres egne sprog, så har de intet problem med at komme og arbejde.
Det var jo netop sådan nogle kvinder som dem, som skulle have at vide, at de skulle ud på arbejdsmarkedet, og at der altså ikke var nogen let vej til lige pludselig at få en førtidspension.
Det er jo netop alt det, der er problemet i det her, altså at alle de mange udlændinge, der kommer her til vores land, får lov til at få tildelt en førtidspension på nogle helt andre vilkår, eksempelvis de kvinder, ordføreren her snakker om.
Der er jo ikke nogen danskere, der i mødet med hele jobcentersystemet får lov til at stille titusind krav til, hvordan de vil arbejde, og som siger, at hvis ikke de kan opfyldes, skal de have en førtidspension, men det er jo netop det, der konstant sker i forhold til udlændinge.
Det er tæt på, at jeg vil tro, at de eneste folk her i kongeriget, der ikke har forstået de massive problemer, som eksisterer rundtomkring i hele det danske samfund, må være beskæftigelsesministeren og Socialdemokraternes udlændingeordfører.
For når man kan stå herinde i dag og gentagende gange sige, at der ikke er problemer, at det går meget bedre, og at der nærmest ikke er det felt inden for det udlændingepolitiske område, hvor det ikke er rosenrødt, så må jeg bare sige, at det er en helt anden virkelighed, som danskerne oplever hver evig eneste dag.
Det kunne være, man skulle tage at bruge noget tid på at komme ud og snakke med nogle af de mennesker.
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-01-15:
Vi har lige fået det vedtaget på EU-plan, altså at man kan lave sådan et modtagecenter.
Så vil jeg sige i forhold til det med, at man er ude over rampen: Jo, jo, men det ser da ud til, at Dansk Folkeparti også er lidt på vej nedad igen i meningsmålingerne.
Så inden man sådan får stillet den store sejrsallé op, skal man da hellere sørge for at lave sit politiske arbejde.
Præcis i forhold til de tal var det jo mig som minister, der udleverede dem, og jeg tror ikke, hr. Nick Zimmermann ved, hvad de tal går ud på.
Jeg tror bare, man har fået refereret en propagandahistorie, når man siger »mangedobling af noget«.
Der er ikke mangedoblet noget.
Der er kommet i gennemsnit 2.000 flere fra de lande i Mellemøsten og Nordafrika.
Da hr. Nick Zimmermann havde flertal sammen med en række andre og man administrerede det største parti i den borgerlige blok dengang, kom der ca. 8.000 om året.
Så det er jo faldet ganske markant – ganske markant.
Men jeg tror simpelt hen ikke, at hr. Nick Zimmermann kan have læst tallene.
Jeg vil bare sige, at det kan man jo godt gøre som ordfører.
Hvis jeg gjorde det, ville jeg jo lyve for Folketinget, og så ville jeg jo blive fyret som minister.
Så det er jo let spil, må man sige, når man er hr. Nick Zimmermann.
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-15:
Tak for det.
Det er helt rystende at opleve den der fuldstændig bævrende nervøsitet, som man jo har hos Socialdemokraterne for Dansk Folkeparti – det er helt tydeligt – set i takt med at man styrtbløder i meningsmålingerne.
Der er man virkelig blevet nervøs for Dansk Folkeparti, og det har jeg fuld respekt for.
Vi er jo ude over rampen med 200 km/t., så jeg forstår frygten, men den har jo næsten antændt sådan en form for desperation, særlig af ministeren og så udlændingeordføreren.
Jeg synes, det er superinteressant med de her løgne og usandheder, som man jo fyger om sig med omkring Dansk Folkeparti, i forhold til at vi skulle sige alle mulige ting, der ikke passer.
Vi refererer jo sådan set bare tallene fra jeres egne ministerier.
Vi refererer jo sådan set bare tallene fra eksempelvis Udlændinge- og Integrationsministeriet, som jo helt åbenlys viser, at der har været en markant stigning i indvandringen fra især muslimske lande til Danmark, siden Socialdemokraterne satte sig ind i regeringskontorerne.
På samme måde fremlægger vi jo bare tallene fuldstændig klokkeklart, i forhold til at der har været en massiv tilstrømning af ikkevestlige indvandrere og efterkommere, der nu modtager en førtidspension, mens antallet af danskere, der modtager, er faldende.
Så vi fremlægger jo sådan set bare tallene, og vi håber på, at vi kan finde ud af nogle løsninger på, hvad vi har tænkt os at gøre ved det her.
Men at man er så nervøs, og at man er så desperat i Socialdemokraterne, er godt nok rystende at være vidne til.
Så må jeg bare lige sige, at nu, hvor vi taler om udrejsecenteret, hvad skete der så egentlig med udrejsecenteret i Rwanda?
Står det stille, eller hvad?
Karin Liltorp (ALT), 2026-01-15:
Først må jeg så lige sige, at nej, jeg tænker desværre ikke positivt om de der 5.000 sager, der skal gennemgås.
Jeg synes, det er uværdigt, og at det også er forfærdeligt for de mennesker, der en gang til skal igennem den her sagsbehandling.
Jeg kan kun sige, at jeg er en stor modstander af social kontrol af enhver art, og at det, hvis der er problemer med det, så er det, vi skal bekæmpe, og det vil jeg aldrig nogen sinde modsætte mig.
Derfor synes jeg jo også, det er relevant at sørge for, at det bliver så nemt som muligt for kvinder fra andre kulturer at komme ind på det danske arbejdsmarked.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-15:
Så hører jeg jo egentlig ordføreren sige, at det nok er en rigtig god idé, at vi får kigget 5.000 sager igennem.
Jeg hører også ordføreren fortælle, at mange af de kvinder, som kommer fra ikkevestlige lande, rent faktisk gerne vil arbejde.
Jeg har også snakket med mange af dem, og jeg synes, det er nogle ualmindelig søde, imødekommende og åbne mennesker, som vi som etniske danskere kunne lære rigtig meget af.
Men jeg oplever også, at mange af dem er underlagt en social kontrol, som gør, at det er svært for dem at få lov til at blive en del af det danske samfund.
Hvad tænker ordføreren om det?
Karin Liltorp (ALT), 2026-01-15:
De forskelle, der er på tværs af kommunerne, skal jeg ikke gøre mig klog på, og jeg siger heller ikke, at det for alle dem, der får førtidspension, er på grund af ptsd.
Jeg siger, at det også er et problem, og at jeg ikke synes, at det er underligt, at der er en del af især de ældre, der har boet i et krigshærget land, der lider af ptsd.
Med hensyn til, om der er forskelle i sagsbehandlingerne, synes jeg jo i virkeligheden, at det vigtigste spørgsmål burde være, hvordan vi får styr på sagsbehandlingen, og hvordan vi sikrer os, at sagsbehandleren har de rigtige værktøjer.
Som sådan synes jeg da det er relevant at se på forskellige praksisser, men det kan jo i virkeligheden være, at det er der, hvor de giver de fleste førtidspensioner på grund af ptsd, de har fat i den lange ende.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-15:
Men hvad kan forklaringen så være på, at der i nogle kommuner kun er en marginal overrepræsentation af ikkevestlige indvandrere, der er på førtidspension, mens der i andre kommuner er en meget større overrepræsentation?
For det er jo de samme mennesker, som bare bor i forskellige kommuner, og så kan det da ikke kun være et spørgsmål om om ptsd.
Der må jo også være et eller andet i måden, man gør tingene på, der er forskellig.
Er ordføreren ikke enig i det?
Karin Liltorp (ALT), 2026-01-15:
Jeg tror på mange måder ikke, at vi deler menneskesyn i Dansk Folkeparti og Alternativet.
Så vi kommer nok ikke helt til bunds i den her diskussion.
Der kan være masser af grunde til, at man havner på førtidspension.
Men for Alternativet er det faktisk også en mærkesag, at vi ikke laver lovgivning ud fra enkeltsager.
For selvfølgelig kan man altid finde et enkelt eksempel på noget, der er gået skævt, men det skal ikke ødelægge vores generelle tillid til både sagsbehandleren og til de mennesker derude, der i virkeligheden har kæmpet en hård kamp for at få tildelt førtidspension.
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-15:
For mit vedkommende er det i hvert fald en smule svært at tage en eller anden indvandrerkvinde, der har været her i 30 år, seriøst, når hun fortæller, at hun får en førtidspension og det så er lige før, at hun skal bruge en tolk for, at man kan forstå, hvad det egentlig er, hun siger.
Så fortæller det i hvert fald også mig, at der er nogle smuthuller her i vores land til at få en førtidspension for mennesker, der absolut og under ingen som helst omstændigheder burde have haft det.
Det er jo ofte de eksempler, der er.
Man ser en eller anden somalisk kvinde, der står fuldstændig pakket ind, og så står hun og fortæller på gebrokkent dansk, at hun ikke kan arbejde, fordi hun har ondt i ryggen, eller måske skyldes det i virkeligheden nogle andre ting.
Det er i hvert fald min overbevisning.
Karin Liltorp (ALT), 2026-01-15:
Jeg mødte bestemt ikke nogen, jeg opfattede som nogle, der prøvede at snyde.
Nu nævnte jeg, at det både var nogle på kontanthjælp og førtidspension, og dem, der var på førtidspension, var jo netop nogle, der havde fået svære psykiske problemer eller måske havde haft det i forvejen.
Der var nogle af dem, der havde ptsd, både på grund af deres opvækst og på grund af det, de havde mødt i systemet.
Så nej, jeg mødte ikke nogen, der misbrugte det, men jeg mødte til gengæld nogle, der sagde: Jeg vil gerne prøve at bidrage med det udgangspunkt, jeg nu engang har.
Og jeg ser for mig, at vi risikerer at se nogle af de andre, der var på kontanthjælp, på førtidspension, fordi vi ikke sikrer os at få dem ind på nuværende tidspunkt i stedet for at lade dem køre for lang tid, så de også risikerer at komme i store psykiske problemer og kommer til at føle sig uduelige og får depressioner.
Charlotte Munch Pasler (DD), 2026-01-15:
Det kan jeg godt forstå.
Det har også rystet mig lidt, men sådan er der så meget.
Gode konspirationsteorier om, at nogle partier sidder sammen og ligesom beslutter sig for at lyve, synes jeg godt nok også er lidt søgt.
Men det er måske, fordi der er nogen, som var det, vi i DF og Danmarksdemokraterne blev beskyldt for, der skal hjem at lave videoer og stories, tænker jeg.
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-15:
Altså, i kølvandet på den her aftale er der også nogle borgmestre, der har taget afstand fra det og har sagt, at de føler, at der foregår noget, der ikke sådan lugter ret godt, altså omkring, at de mener, at der er for mange borgere med ikkevestlig baggrund, der ligesom bliver holdt op imod nogle ting, som de i virkeligheden slet ikke er inde på.
Så jeg kan i hvert fald ikke lade være med at få tanken, især når jeg hører de kommentarer, der lige er faldet fra hr. Frederik Vad, at det simpelt hen er, fordi man slet ikke i Socialdemokraterne – overhovedet ikke – har forstået de massive udlændingeproblemer, vi har i Danmark.
Det har været en rystende oplevelse, det må jeg sige.
Samira Nawa (RV), 2026-01-15:
Mange tak.
Det er 40 år siden, det blev forbudt at anvende asbest i Danmark.
Men for ansatte i bygge- og anlægsbranchen udgør asbest fortsat en sundhedsfare.
Man skal vide om asbest, at det ikke er sådan, at man mærker konsekvenserne med det samme eller ser sygdomstegnene med det samme, når man arbejder med det.
Det kan være en sygdom, der sætter sig mange, mange år efter, f.eks. i form af lungekræft.
På den måde er sygdomme i forbindelse med arbejdet med asbest jo lige så alvorligt, som hvis man kommer til skade på anden vis på sin arbejdsplads.
I modsætning til tidligere har vi i dag meget klare og præcise regler for arbejdet med asbest, fordi vi jo med tiden er blevet klogere på, hvad det gør ved mennesker, der bliver udsat for asbeststøv uden de rette værnemidler.
Langt de fleste arbejdsgivere lever også op til de her krav og regler, men der har simpelt hen været for mange enkeltstående tilfælde, hvor prøverne er blevet forfalsket eller arbejdsgivere simpelt hen ikke har oplyst arbejdsmiljøorganisationen eller de ansatte om resultaterne af asbestprøver.
Med det her lovforslag tager vi initiativer som led i en national strategi om asbest, f.eks. at arbejdsgivere er forpligtet til at oplyse om de prøveresultater, der kommer ind.
Ligeledes er der en skærpelse af straffen, hvis der er handlet forsætligt eller groft uagtsomt.
Alt sammen er som sagt en del af en national strategi om asbest, som vi i Radikale Venstre er en del af aftalen om, og vi bakker selvfølgelig op om det her lovforslag.
Tak, formand.
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-15:
Det er selvfølgelig lidt særligt for mig, for jeg har jo et godt kendskab til hele den her tagrenserbranche, for en stor del af min egen familie arbejder i den, og jeg har også selv som ganske ung været med til både at rense og male tage og den slags ting.
Derfor synes jeg, det er rigtig ærgerligt, at man som en del af den her aftale valgte at lukke hele tagrenserfaget.
Jeg ved, at der er rigtig mange danske håndværkere, der gør et fantastisk stykke arbejde.
Men det er klart, at der ligesom i alle andre brancher selvfølgelig foregår noget svindel og humbug nogle steder, og det ville så være bedre at slå ned på det end at lukke en hel branche.
I forhold til det her konkrete lovforslag støtter Dansk Folkeparti forslaget, fordi det går i en rigtig god retning.
Vi skal virkelig tage asbest seriøst, for det giver jo sygdomme, som igennem alt for mange år overhovedet ikke er blevet taget seriøst.
Jeg er ikke i tvivl om, at det har været, fordi langt de fleste, der er blevet ramt af det, har været folk med en håndværkerbaggrund, og derfor har det været noget, man lidt har lukket øjnene for – noget, der er foregået på nogle byggepladser.
Alle de initiativer, vi kan tage for at stoppe social dumping og nedbringe udsættelse for asbest og stoppe det, vil vi selvfølgelig i Dansk Folkeparti hellere end gerne være med til, og derfor synes vi også, det var rigtig ærgerligt, at man valgte at blande den her jo ellers rigtig gode asbestaftale sammen med en rigtig dårlig aftale omkring at lukke hele tagrenserfaget.
Men vi kommer i hvert fald til at stemme for nu, hvor man har valgt at tage den del ud, der handler om at rense og male tage.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-15:
Det her lovforslag handler jo om noget helt grundlæggende, nemlig at mennesker kan gå på arbejde uden at blive syge, komme til skade eller det, der er endnu værre, fordi nogle har valgt at snyde for at spare penge.
Det handler om ansvar, det handler om ordentlighed, og det handler også om at sikre, at der er konsekvens, når man gør noget, der er forkert.
Når ansatte kan få direkte adgang til asbestprøver, behøver man som medarbejder ikke at arbejde ud fra blind tillid eller at skulle leve med en mistanke.
Man kan altså gå på arbejde med en vished om, at tingene rent faktisk er i orden.
Vi sikrer retfærdighed, og vi sikrer også proportionalitet, ved at bøderne er mærkbare for de store, men at de ikke er knusende for de små.
Der har været en bred opbakning til det her lovforslag i høringen.
Derfor bakker Det Konservative Folkeparti op om det her lovforslag.