runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2019-12-12:
Jeg gennemgik lidt om regnskoven i Brasilien og naturforvaltningen i Brasilien, fordi jeg synes, det er sådan en underlig form for kulturimperialisme, at hr. Søren Egge Rasmussen sidder trygt i Danmark og fuldstændig ignorerer et land som Brasiliens legitime behov for at kunne brødføde sin befolkning.
Men grunden til, at jeg har bedt om ordet, er nu en anden.
Det skyldes påstanden om, at Amazonas er verdens lunger.
Et træ, der lever, frigiver ilt, men et træ, der er dødt, frigiver CO 2 , og derfor går en skov i nul samlet set.
Så det der med, at det skulle være verdens lunger, er simpelt hen en skrøne, og det vil jeg gerne høre ordførerens kommentar til.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-12-12:
Det er korrekt, at verdens have er en større lunge end verdens skove.
Det er nok et overset aspekt, og vi bør have mere fokus på, hvordan vores have har det, og at vi f.eks. sikrer, at man i alle de danske farvande kommer frem til at have god økologisk kvalitet og ikke noget, som er belastet af et alt for højt kvælstofudslip fra landbruget.
Jeg bliver meget bekymret, når jeg hører om, at der kan være sådan et tipping point i regnskoven i Sydamerika; at vi kan komme frem til et punkt, hvor den mekanisme med, at det regner heftigt, og at regnen ligesom ruller ind over landet og sikrer, at det fortsat er en regnskov, går tabt, hvis det er sådan, at afskovningen fortsætter.
Det er sådan set på den baggrund, vi i Enhedslisten er bekymret for, hvad der sker i Brasilien.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-12:
Så Enhedslistens ordfører satser sådan set bare på, at der ikke er nogen andre ordførere, der har hørt efter i biologi og kan huske, at det simpelt hen er sludder og vrøvl, at en regnskov er verdens lunger.
Det er bare sådan: Går den, så går den.
Nu er der tilfældigvis nogle, der kan sige, at det overhovedet ikke passer, og det går man sådan lidt let hen over, men kan hr. Søren Egge Rasmussen bekræfte, at Amazonas ikke er verdens lunger?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-12-12:
Det er min opfattelse, at Brasiliens regnskov er vigtig for den produktion af ilt, som er livsnødvendig for alle levende væsener.
Ja, det er mange år siden, jeg har haft biologi i gymnasiet – beklager – men jeg synes faktisk, at det er væsentligt, at vi har kæmpe naturarealer, også skovarealer, der er med til at sikre mange fordele for kloden, også hvad angår iltproduktionen.
Orla Østerby (KF), 2019-12-12:
Tak for det.
Hr. Søren Eggert Rasmussen var inde på, at det lagde et internationalt pres, at vi her i Folketingssalen har den her debat om B 15.
Tror hr. Søren Egge Rasmussen ikke, at det vil lægge et større pres, hvis vi holder fast i, at det er de europæiske lande og EU, som kan lægge det her pres?
Der er noget, der interesserer mig meget mere i det her forslag.
Alternativets ordfører gjorde det klart, at det var symbolpolitik.
Det er jeg enig med hende i, men kan hr. Søren Egge Rasmussen ikke fortælle mig noget i dag med hensyn til dansk landbrug.
Jeg kan forstå, at produktionen skal reduceres i en størrelsesordning, der gør, at vi ikke skal importere.
Kan hr. Søren Egge Rasmussen præcisere, hvor lille dansk landbrug skulle være, hvis det var sådan, at Enhedslisten bestemte?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-12-12:
Først vil jeg sige, at jeg hedder Søren Egge og ikke Søren Eggert.
Jeg synes, det er vigtigt, hvad vi diskuterer og vedtager nationalt, og jeg synes også, det er vigtigt, hvis vi kan komme frem til, at man i Europa, i EU, kan lave gode aftaler.
Det er godt.
Den der Mercosur-aftale, der ligger nu, synes jeg ikke er et godt eksempel.
Med hensyn til dansk landbrug står vi over for, at vi skal reducere kvælstofudledningen fra 60.000 t til 42.000 t.
Det er en opgave, som, hvis man begynder at regne på det, er meget svær at løse, uden at den animalske produktion reduceres.
Det er sådan set meget svært at gøre, uden at vi reducerer landbrugsarealet og f.eks. får mere skov.
Så der er sådan set en opgave der, hvor jeg synes, at man skal tage udgangspunkt i, hvad det er for nogle problemer, der skal løses, og hvilke virkemidler der så er.
Så kommer vi jo til det her med, hvordan det er, vi skal modellere dansk landbrug for at leve op til nogle klimahensyn, for at leve op til EU's vandrammedirektiv.
Anders Kronborg (S), 2019-12-12:
Jeg vil gerne starte med at anerkende den debat, som Enhedslisten og ordføreren har fået rejst her, og jeg vil også godt give en anerkendelse til ordførerne for de andre partier for at være imødekommende over for præmissen og de udfordringer, der er.
Jeg hører sådan set ikke nogen her i salen, der ikke er bekymret for Amazonas regnskov.
Men der, hvor jeg bliver bekymret, er, når hr. Søren Egge Rasmussen fastholder det her forslag, for vi har jo fået redegjort for, at det ikke kan lade sig gøre, fordi handelspolitik er en EU-kompetence i det her slagsmål.
Når vi ser, hvordan verden er i øjeblikket, tror jeg sådan set ikke på, at Danmark gør verden og klimaet en tjeneste ved at have mindre diplomati og mindre samarbejde, men derimod gør dem en bjørnetjeneste, hvis vi begynder at køre ind på et spor, hvor vi laver decideret boykot og lukker os ude fra det her meget, meget fine samarbejde.
Jeg vil bare høre: Anerkender hr. Søren Egge Rasmussen de argumenter, der bl.a. er kommet fra Det Radikale Venstre, Venstre, regeringen og fra undertegnede fra Socialdemokratiet, om, at det er meget, meget bedre at sidde med ved bordet og samarbejde og der prøve at løse udfordringerne?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-12-12:
Nu er det ikke 100 mio. kr., men 150 mio. kr., der er på finansloven til klimabistand, og det er et beløb, som man i Danmark bør hæve til 1 mia. kr. årligt, hvis vi skal komme frem til noget, som er på et rimeligt niveau.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-12:
Jamen jeg tror, vi er meget enige i, at den biologiske påvirkning, der er, i forhold til afskovning osv. skal begrænses.
Derfor kan det måske også virke en lille smule fattigt i relation til det forslag og det ordvalg, som Enhedslistens ordfører benytter sig af, at man så siger, at der er lige godt 100 mio. kr. på finansloven.
Hvorfor ikke tage fat der, hvor der virkelig er penge til rådighed, nemlig inden for ulandsbistanden?
Det vil jo så ikke bare gavne de enkelte mennesker i dag, som ulandsbistanden er målrettet, men generationerne efter; det vil virkelig kunne batte.
Men det tør hr. Søren Egge Rasmussen måske ikke begive sig ud i?
Tak, formand.
Jeg synes, at hr. Søren Egge Rasmussen kom noget let uden om det spørgsmål, som hr. Henrik Dahl stillede.
Altså, betragter hr. Søren Egge Rasmussen Amazonas som verdens lunger?
Jeg tror, det var det udtryk, der blev brugt.
Og er der sådan andre ammestuehistorier, han har lyst til at bringe ind i debatten her, eller forholder man sig seriøst til den udfordring, der er med Amazonas, og de her udfordringer, som optager os alle sammen?
Det synes jeg hr. Søren Egge Rasmussen skylder et svar på.
Når det så er sagt, er det jo ikke nok bare at lukke ned, som Enhedslisten ønsker her, for import af kød, sojaprodukter osv.
Vi i Dansk Folkeparti er f.eks. klar til at øremærke en stor del af dansk udviklingsbistand til specifikt at hjælpe på eventuelt udledningen af plast i verdenshavene eller at redde regnskove osv.
Kunne man forestille sig, at Enhedslisten også har samme altruistiske tilgang til brugen af udviklingsbistand?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-12-12:
Vi går til de der klimahandlingsplaner med frisk mod, for vi har registreret, at der er flere partier, der godt kan se, at vi er nødt til at ændre på vores landbrug, som nu udleder 11 mio. t drivhusgasser, og hvor vi har en svineproduktion på 30 millioner svin, som jo er baseret på, at vi importerer den her soja fra Brasilien og producerer nogle grise i Danmark.
Orla Østerby (KF), 2019-12-12:
Hr. Søren Egge Rasmussen går uden om den varme grød og fortæller os ikke, hvad det er, dansk landbrug skal reduceres til.
Det er det landbrug i verden, der er mest CO 2 -venligt, overhovedet.
Det er en produktion, som er den mest miljøansvarlige, der er i verden.
Resultatet af det, som Enhedslisten vil, altså at reducere landbruget til måske det halve, måske en tredjedel, er, at den produktion vil foregå i Polen eller andre østeuropæiske lande, hvor man slet ikke har de krav til dyrevelfærd osv., som vi har i Danmark.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-12-12:
Jamen altså, klimabistand er jo taget med i den finanslovsaftale, der er blevet indgået, med 150 mio. kr. i 2020.
Det arbejder vi da på i Enhedslisten er et beløb, som bliver øget; at det er et beløb, som ikke bliver taget fra den eksisterende ulandsbistand, men som er en forøget klimabistand, som vi skal yde.
Der er masser af løsninger, der skal indføres i andre lande, også lande, der ikke har råd til det.
Så den her klimadagsorden omfatter sådan set alle vores handlinger globalt.
Og jeg er sikker på, at det har en betydning, at vi i Danmark også siger, at det har stor vægt, at vi fortsat har regnskov i Amazonas.
Og det er ikke bare på grund af den her soja og det her kød; det er sådan set også et spørgsmål om at sikre en biodiversitet, som er helt unik der, og lande, som har en unik biodiversitet, har en særlig opgave.
Og den skal vi sådan set også have i Danmark, da vi har en tilbagegang i vores biodiversitet i Danmark.
Vi har sådan set også en forpligtigelse her; det har man i alle lande.
Mogens Jensen (S), 2019-12-12:
Det er derfor, vi har meldt os ind i sojaalliancen for også derigennem og i det samarbejde at være med til at påvirke erhvervet.
Jeg er glad for, at der er toneangivende og rigtig store virksomheder, der også har meldt sig ind i den alliance, og vi skal videre ad den vej med at forpligte dem på at være ansvarlige også på det her område.
Og det vil vi gerne gøre vores til fra regeringens side.
Zenia Stampe (RV), 2019-12-12:
Kunne man forestille sig, at ministeren indkaldte til nye forhandlinger med erhvervet, for det var jo det, som ministerens forgængere på posten, altså for omkring 5 år siden, gjorde?
Først Mette Gjerskov, så Karen Hækkerup og Dan Jørgensen.
De indkaldte jo erhvervet til forhandlinger.
Det endte så i seks indkøbsprincipper, som ikke rigtig har givet den sikkerhed, vi ønskede.
Kunne man forestille sig, at ministeren og regeringen indkaldte parterne til en fornyet forhandling om f.eks. at få en svensk ordning, hvor man altså kun bruger certificeret eller økologisk soja?
Per Larsen (KF), 2019-12-12:
Vi ved, at tobaksrygning er den absolut største dræber, vi kan se.
Der dør rent faktisk 13.600 mennesker hvert evige eneste år på grund af noget, der er relateret til tobak.
Vi ved, at der starter 40 børn om dagen med at ryge tobak og cigaretter.
Jeg synes simpelt hen, at den her sag er så alvorlig, at vi er nødt til at gribe ind, og der er afgiftsvåbenet simpelt hen den absolut mest effektive måde at forhindre, at børn og unge begynder at ryge.
Og derfor er der ikke mulighed for at se anderledes på det her.
Vi havde selvfølgelig helst set, at man havde brugt det her merprovenu på at sænke skatter og afgifter på andre områder, og det har der, som vi har redegjort for, jo ikke været mulighed for.
Pernille Vermund (NB), 2019-12-12:
Nu skal det jo ikke være en kamp om, hvad der er værst, tobak eller fede fødevarer.
Så jeg bliver nødt til igen at spørge Det Konservative Folkeparti: Hvor går grænsen?
Er man, når man nu finder ud af, at der er unge mennesker og også voksne mennesker, som forspiser sig, så også klar til at afgiftsregulere dér?
Og hvor går grænsen for, hvor meget man vil blande sig i danskernes liv og hvor mange penge man vil opkræve i adfærdsregulerende skatter og afgifter?
Per Larsen (KF), 2019-12-12:
Der er helt klart behov for en adfærdsregulering i forhold til ekstrem fedme, altså store problemer med overvægt.
Men her ser vi jo ikke på samme måde som med tobaksrygning, at afgiftsredskabet har den store effekt.
Det er nogle helt andre mekanismer, der spiller ind dér, og derfor skal vi sætte ind med langt mere forebyggelse.
Vi skal have noget mere fysisk aktivitet ind i børneårene, vi skal styrke foreningslivet og på alle mulige måder sørge for, at børn og unge er fysisk aktive, sådan at de ikke bliver overvægtige.
René Christensen (DF), 2019-12-12:
Tak for det.
Jeg blev sådan lidt forundret.
For ordføreren står på Folketingets talerstol og siger: Det Konservative Folkeparti ønsker ikke at hæve skatter og afgifter.
Så vil jeg også gerne spørge om noget andet.
Det er selvfølgelig positivt at tale om de unges rygevaner.
Så sent som i går, den 11. december 2019, kom der en ny undersøgelse, som viser, at danske unge drikker for meget og sover for lidt.
Det har man simpelt hen været ude og spørge 30.000 gymnasieelever om.
Bliver det næste forslag, vi nu kommer til at se fra De Konservative, at øge skatter og afgifter, eksempelvis på alkohol?
Er det den vej, som man vil gå i Det Konservative Folkeparti og gøre det dyrere at være dansker?
Per Larsen (KF), 2019-12-12:
Vi har bestemt ingen intentioner om at gøre det dyrere at være dansker, tværtimod.
Jeg er bestemt også meget opmærksom på den problemstilling med unges alkoholforbrug, og det har vi også intentioner om at gøre noget ved.
Vi har bl.a. et forslag liggende om at sænke alkoholindholdet i de typer af alkoholholdige drikke, som de unge kan købe, til 7 pct.
Den grænse er jo i dag på 16,5 pct., og det synes vi er for højt, så den kan vi foreslå at sætte ned til 7 pct.
Det svarer til, at de unge under 18 år må have lov til at gå ned og købe en kasse guldøl, og det synes vi er rigeligt, når nu man ikke er myndig.
René Christensen (DF), 2019-12-12:
Jamen jeg er sådan set glad for svaret, for politik handler jo også om at sige det, man står på mål for.
Og det, jeg kan konkludere, er så, at Det Konservative Folkeparti har haft en politik engang, der hed, at det ikke skulle være dyrere at være dansker.
Per Larsen (KF), 2019-12-12:
Altså, det er klart, at hvis vi havde haft indflydelse på den finanslovsaftale, der er blevet indgået, ville vi have sikret, at det provenu var blevet brugt til at lette skatter og afgifter på andre områder, så det ikke var blevet dyrere at være dansker.
Det tror jeg også ordføreren er klar over.
Peter Skaarup (DF), 2019-12-12:
Det ligger lidt i forlængelse af de andre spørgsmål.
For det er klart, at man isoleret set kan have sympati for at indeksere eller forhøje priserne på tobak og cigaretter ud fra tanken om, at vi jo gerne vil have færre til at ryge.
Det er vi helt enige om, men problemet er jo så, at når man fremsætter beslutningsforslag i Folketinget på den her måde, er det lidt en gave til dem, som gerne vil forhøje skatter og afgifter.
Derfor er det umiddelbart lidt mærkværdigt, at man vælger at fremsætte et beslutningsforslag, som jo så bliver vedtaget i dag, fordi både Socialdemokraterne som regeringsparti, men også alle dem, der har indgået den her meget skæve finanslov, støtter det – det kan man jo godt sige den er, for den er forhandlet fuldstændig med den ene side af Folketinget.
Man kommer nu ud i det problem, at man i virkeligheden er med til at legitimere skatteforhøjelser, og det er jo også det, der præger finansloven i det hele taget: at man over en bred kam forhøjer skatterne for danskerne, indfører nye skatter på forskellig vis, som danskerne er virkelig trætte af og har være det igennem årene.
Er det ikke noget, som alligevel får De Konservative til at tænke sig lidt om
Per Larsen (KF), 2019-12-12:
Som jeg også har redegjort for tidligere, er det væsentligt, at vi undgår, at børn begynder at ryge.
Tobaksrøg hører simpelt hen ikke til i børnelunger, og derfor er den her sag simpelt hen så vigtig.
Når vi ved, at afgiftsforhøjelsen er det redskab, som har den absolut største effekt, så er vi jo nødt til at tage det i anvendelse.
Der er ikke andet at sige til det.
At det så har nogle konsekvenser, i forhold til at dem, der ryger, kommer til at betale noget mere for det, er jo også tilsigtet.
Så er det selvfølgelig op til dem, som laver finansloven, at bruge provenuet på den måde, som de nu har tænkt sig.
Vi ville have gjort det anderledes.
Jens Rohde (RV), 2019-12-12:
Jeg vil bare gerne spørge, hvad priselasticiteten på cigaretter er.
Per Larsen (KF), 2019-12-12:
I forhold til andre områder vil jeg sige: Altså, vi har ikke intentioner om at afgiftsbelægge for at undgå fedme.
Men vi har intentioner om at sikre, at der f.eks. lægges noget mere idræt ind i skoledagene.
Det havde vi også håbet på, i forbindelse med at man lavede en skolereform, hvor der blev længere skoledage.
Mette Thiesen (NB), 2019-12-12:
Okay, af det svar kan jeg så forstå på ordføreren, at man heller ikke udelukker muligheden for, at man så vil begynde at adfærdsregulere på andre områder, eksempelvis med hensyn til fedme.
Jeg bliver lidt nysgerrig, når ordføreren siger de her ting, for Det Konservative Folkepartis partiprogram fra 2012, mener jeg det var, hed faktisk »Giv ansvaret tilbage til borgerne«.
Er det et spørgsmål om, at man har skiftet mening eller ændret holdning til det her?
Man kunne måske foreslå, at Det Konservative Folkepartis nye partiprogram skulle hedde noget i stil med »Giv ansvaret tilbage til politikerne«.
Per Larsen (KF), 2019-12-12:
Altså, når man har børn, er det selvfølgelig familiens ansvar.
Det ligger soleklart; sådan er det.
Men samfundet har jo også et ansvar, og det er ikke alle familier, der er lige velfungerende, og hvor justitsen er lige høj.
Vi har også et ansvar at tage på os.
I forhold til at vi ved, at der er 40 børn og unge, der hver dag begynder at ryge, er vi nødt til at sætte ind imod det.
Og der ved vi, at det her redskab med afgifterne er det, der har den absolut største effekt.
Og derfor ser jeg ingen grund til at skåne og tage andre hensyn.
Vi er simpelt hen nødt til at sikre, at vores børn og unge ikke begynder at ryge.
Mette Thiesen (NB), 2019-12-12:
Tusind tak.
Jamen jeg blev lidt nysgerrig, fordi ordføreren også siger det her med, at unge ikke dyrker nok motion, og at vi så også må tage ansvar for det.
Nu er jeg selv skolelærer, og jeg vil spørge, om ministeren helt alvorligt mener, at det er en politisk opgave at sikre, at børn og unge dyrker nok motion, at de sover nok, at de ikke drikker for meget, og at de ikke ryger.
Eller om ordføreren mener, at det i bund og grund er et ansvar, som ligger hos den enkelte familie.
Er det politikernes ansvar, eller er det familiernes – altså borgernes – ansvar?
Per Larsen (KF), 2019-12-12:
Vi ved, at det berører den sociale ulighed, netop på grund af at der er masser af socialt udsatte, som ryger.
Hvis det er sådan, at vi kan undgå, at de begynder at ryge, så udligner vi jo alt andet lige den ulighed.
Jeg kan så garantere for, at når den dag – forhåbentlig om ikke lang tid – indtræder, hvor vi får mere at skulle have sagt i forhold til at stemme finansloven igennem, så vil vi nivellere det ud, sådan at det netop bliver billigere at være dansker, men vi har altså bare ikke tid til at vente.
Vi er nødt til at sætte ind mod tobaksrygning nu, og derfor har det så de konsekvenser, som det har.
Peter Skaarup (DF), 2019-12-12:
Det er klart, at vi jo alle sammen sagtens kan forsøge at adfærdsregulere i forhold til spiritus og mad og, ja, rygning.
Men bundlinjen er jo bare, at når man lægger tingene sammen, når vi fremsætter beslutningsforslag i Folketinget, er vi nødt til at se på, hvordan det så ender.
Og det ender jo så – lige direkte modsat det, som De Konservative og Venstre og den borgerlige side af Folketinget vel normalt arbejder for – med skatteforhøjelser og i øvrigt stigende ulighed i samfundet, fordi det her rammer enormt skævt.
Det er derfor, jeg siger, om man ikke lige burde overveje det, næste gang man fremsætter beslutningsforslag.
Det fik jeg ikke svar på i første omgang.
Pernille Vermund (NB), 2019-12-12:
Tak for ordet.
Vi lever jo i landet med verdens næsthøjeste skattetryk og verdens næststørste offentlige sektor, og det gør vi bl.a., fordi vi har nominelt borgerlige partier, som ikke har nogen som helst skrupler, når det handler om at kradse endnu flere af borgernes penge ind, bare man gør det med et godt formål.
Skal der også øgede afgifter på alkohol?
Skal der øgede afgifter på sukker og fede fødevarer?
Vi ved, at der også er børn og unge, som lever et belastet liv, fordi de tidligt begynder at drikke, eller fordi de spiser for meget og for usundt.
Hvor går grænsen for Det Konservative Folkeparti for adfærdsregulerende skatter og afgifter?
Per Larsen (KF), 2019-12-12:
Vi er ikke sindet at gå ind i den der med mystery shoppers, for vi synes simpelt hen ikke, at det er en dansk måde at angribe problemstillingen på.
Vi synes, at vi skal skærpe det, og jeg har jo også noteret mig, at man har sat flere penge af, sådan at man har mulighed for at øge indsatsen for at kontrollere, om der sælges tobaksvarer, og vel også alkohol, til børn og unge under 18 år.
Og det er jeg positivt stemt over for.
Tak for det.
Jeg vil bare gerne tilkendegive min taknemlighed for, at mit beslutningsforslag bliver stemt igennem.
Det er en rigtig vigtig sag.
Vi har fremsat forslaget, fordi vi gerne vil sikre børn og unge en røgfri fremtid.
Vi havde selvfølgelig håbet på, at man kunne tage de 60 kr. i ét hug her og nu, men vi er jo bekendt med, at der er partier, som har presset i den rigtige retning, sådan at regeringen har rykket sig, og stor tak for det.
Jeg er helt sikker på, at det havde været bedre at sætte prisen til 60 kr. i ét hug, sådan at man fik den her chokeffekt, så vi kan forhindre, at børn og unge begynder at ryge, men det her er et skridt i den rigtige retning, så tak for det.
Det er da helt sikkert noget, der kommer til at betyde rigtig meget for alle de børn, der nu ikke kommer i gang med at ryge.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-12-12:
Bare sådan for en god ordens skyld: Med de nuværende regler og de bødestørrelser, der er, er det lykkedes at fange én butik – én butik – som har forbrudt sig mod at sælge cigaretter til unge under 18 år.
Vil Konservative rent faktisk gå hele vejen og hjælpe med at sørge for, at vi forhindrer, at butikkerne reelt også sælger cigaretter til unge under 18 år?
Per Larsen (KF), 2019-12-12:
Det er jo netop noget af det, vi rent faktisk sidder og forhandler i disse timer.
Det er jo helt klart, at der skal være væsentlig større sanktioner for at sælge tobak til børn og unge under 18 år, og der skal også være større mulighed for at kontrollere, at butikkerne overholder de regelsæt, der nu er.
Og det arbejdes der jo på i øjeblikket.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-12-12:
Tak for det.
Jeg vil også rigtig gerne kvittere for, at vi her efter sommerferien faktisk har skabt et flertal for, at prisen på cigaretter skal hæves.
Sådan så det ikke ud for et halvt år siden, og jeg har ikke været så heldig at få et beslutningsforslag om det stemt igennem.
Så hvordan stiller ordføreren sig til sanktioner i forhold til butikkernes salg af cigaretter til unge under 18 år?
Vil ordføreren også gå hele vejen dér?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-12:
Men er De Konservatives ordfører bevidst om, at de røde partier i Folketinget med kyshånd tager imod forslaget fra Det Konservative Folkeparti om at forhøje tobaksafgiften, og så bruger alle pengene i den offentlige sektor?
Er den konservative ordfører bevidst om, at det er en skatteforhøjelse, det fører til, og at årsagen til, at de røde partier stemmer for De Konservatives beslutningsforslag, er, at de så får flere penge at bruge af i den offentlige sektor?
Per Larsen (KF), 2019-12-12:
Det er bestemt ikke Det Konservative Folkepartis hensigt at øge skatter og afgifter i det her land, endsige at øge den offentlige sektor.
Så derfor er det helt klart ikke intentionen med det her.
Men det har vi jo desværre ikke haft mulighed for.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-12:
Nu gennemfører de røde partier jo også det her forslag i deres finanslov, og de bruger så pengene på at lempe udlændingepolitikken og hæve kontanthjælpen for folk via en ny børnefamilieydelse og ansætte flere pædagoger, selv om kommunerne hellere vil bruge pengene på noget andet.
Er det Det Konservative Folkepartis politik at føre det til, at Det Konservative Folkeparti stemmer for den afgiftsforhøjelse, som regeringen lægger i salen?