runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-03:
Tak for ordet.
Først og fremmest vil jeg gerne takke Dansk Folkeparti for at rejse denne forespørgsel.
Det skaber en vigtig debat, som vi med glæde deltager i.
For os i Venstre er det vigtigt, at vi løbende arbejder for at højne sikkerheden på vores arbejdspladser, og det gør vi heldigvis.
Men det også vigtigt, at de, der er så uheldige at komme til skade eller alvorligt til skade på arbejdet kan få en afklaring, der ikke trækker i langdrag.
Det er jo derfor, vi står her i dag.
Vi bliver desværre jævnlig konfronteret med triste historier om mennesker, hvor sagsbehandlingstiderne strækker sig langt længere end de burde.
Det kan have store konsekvenser for den enkelte, både i forhold til den enkeltes økonomiske situation, livskvalitet og tilknytning til arbejdsmarkedet.
Det kan vi bestemt ikke være bekendt – det er ikke godt nok.
Når det så er sagt, ser vi dog stadig nogle positive tendenser på området.
Siden 2016, hvor Arbejdsmarkedets Erhvervssikring overtog opgaven med sagsbehandling af arbejdsskader fra Arbejdsskadestyrelsen, har der overordnet set
været en positiv udvikling i andelen af sager, der overholder de tidsfrister, vi har fastsat ved lov.
Det er en god ting.
Vi har dog stadig store og tydelige problemer på området.
Produktiviteten i skadesbehandlingen er iøjnefaldende lav, og det smitter af på den enkelte, der venter på afgørelsen i sin skadessag.
Stadig er det kun alt for få sagsbehandlinger af arbejdsskader, der holder sig inden for de fastsatte tidsfrister, og alt for stor en del af tiden går med at afvente informationer fra forskellige aktører.
Det er ikke godt nok.
Der er derfor stadig meget arbejde at tage fat på.
I Venstre er vi klar til at bidrage til arbejdet, og vi vil meget gerne indgå i en dialog om, hvordan regeringen med Folketingets støtte bedst kommer problemerne til livs.
Samira Nawa (RV), 2019-12-03:
Tak, formand, for ordet, og tak til fru Karina Adsbøl for at rejse den her debat.
Rigsrevisionens rapport fra november vil jeg ikke gå i yderligere detaljer med – den er der blevet gjort rigtig fint rede for – men den understreger jo, at der er et behov for, at vi kigger på den lange ventetid i arbejdsskadesager.
Vi skal naturligvis stræbe efter, at personer, der kommer til skade på arbejdet, får en hurtig og korrekt afgørelse, så de kan blive kompenseret, som de er berettiget til.
Det er en sårbar situation for en person at befinde sig i, når ens indtægtsgrundlag ændrer sig, og en langtrukken sagsbehandlingstid skaber blot mere usikkerhed.
Og derfor tilslutter vi os også ønsket om at undersøge muligheden for at nedbringe ventetiden i arbejdsskadesager.
Det bør gøres i overensstemmelse med AES' fokus på at styrke kvaliteten i sagsbehandlingen, som også er et vigtigt kriterium at holde sig for øje.
Jeg håber dog, at vi med en modernisering af arbejdsskadelovgivningen kan få kvalitet og hurtig sagsbehandling til at gå hånd i hånd.
Det lader altså til, at der kan skabes en balance mellem de to ting.
Med det in mente vil Radikale Venstre se frem til, at ministeren indkalder til drøftelser af, hvordan vi kan sikre, at arbejdsskaderamte personer får en hurtigere afklaring.
Halime Oguz (SF), 2019-12-03:
Tak, hr. formand.
For SF er det afgørende, at mennesker, der kommer til skade på deres arbejde, ikke skal lide yderligere ved voldsomt lange sagsbehandlingstider.
Man skal ikke dobbeltstraffes.
Det er simpelt hen ikke retfærdigt, og det kan vi ikke være bekendt i det danske velfærdssamfund.
Vi anerkender, at sagsbehandlingstiderne er faldet i Arbejdsmarkedets Erhvervssikring, men de er stadig meget lange, især i tilfælde, hvor sagen ankes.
Her skal vi styrke borgernes retssikkerhed.
Derfor hilser vi det også velkommen, når ministeren tager initiativ til en kommende forhandling om arbejdsskadeområdet.
For der er helt klart behov for at rette op.
Tak for ordet.
Naser Khader (KF), 2019-12-03:
Tak til Dansk Folkeparti for forespørgselsdebatten, en relevant og vigtig debat.
Det er nemlig vigtigt, at borgere, der har været udsat for en arbejdsulykke, hurtigt kan få en afklaring på deres arbejdsskadesag, og vi må som politikere ikke stille os tilfredse med, at borgere, der har været udsat for en arbejdsulykke, skal gå i så lang tid uden at vide, om de er købt eller solgt, som tilfældet er i dag.
Ifølge et tal fra Arbejdsmarkedets Erhvervssikring var den gennemsnitlige sagsbehandlingstid for anerkendte arbejdsskader med men og erhvervstab på 23 måneder i tredje kvartal i 2019.
Et eksempel som dette, hvor vi har en borger, der har ventet i 5 år på at få afgjort en arbejdsskadesag, håber jeg at vi alle kan blive enige om er uacceptabelt.
Derfor synes jeg, at forespørgselsdebatten er vigtig.
Jeg synes også, at det er vigtigt, at vi har fået et forslag til vedtagelse, hvor ministeren forpligtes til at indkalde til møde omkring emnet, så vi kan se, om vi kan få reduceret sagsbehandlingstiderne meget mere end i dag.
Ellers synes jeg, at det har været en fin debat.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2019-12-03:
Tak, formand, og tak til DF og myreflittige Karina Adsbøl for at have arrangeret den her relevante forespørgsel.
Der er 33.000 arbejdsskadesager om året i Danmark, så vidt jeg kan læse tallene, og i snit venter man 8 måneder på at få dem afgjort, og man kan vente helt op til 23 måneder, og hvis man ikke er tilfreds med sin sag, kan man klage til Ankestyrelsen og vente yderligere 13 måneder.
Så det er jo en maratonrejse, når det er sådan, at man er blevet skadet, og det skal det selvfølgelig ikke være, og det er totalt uholdbart.
Altså, vi taler jo om det, der ikke duer i dag, vi taler ikke om alt det, der duer, så vi skal ikke bare sige, at det hele ikke fungerer.
Det fungerer relativt enkelt, hvis man er ekspert i at tyde regler og love og har en ekstremt god tålmodighed, og det er der ikke mange der har og er.
Der er jo mange, der har utrolig svært ved at forstå og tyde reglerne i forbindelse med behandlingen af arbejdsskader, og de samme mennesker har måske ikke altid den allerstørste tålmodighed, da de jo netop er skadede, hvilket jo kan have alle typer følger og konsekvenser for deres helbred og deres sundhed, f.eks. længerevarende smerter, hvilket yderligere burde betyde, at det her burde kunne løses hurtigere, så de mennesker kan komme videre i deres liv.
Så jeg synes, det er godt, at DF rykker den her sag ordentligt op på beskæftigelsesministerens dagsorden, og at der endda er rammesat et konkret møde i forhold til at komme videre med det her i det forslag til vedtagelse, som der er fuld politisk opbakning til her i salen, og jeg er meget tilfreds med, at ministeren fra den her talerstol netop har sagt, at en modernisering af arbejdsskadesystemet har en høj prioritet og tidligt, så vidt jeg forstod, i den her regeringsperiode.
Ministeren ved jo godt, at bordet fanger her i salen – stolen binder, eller hvad man nu skal kalde det – så vi glæder os rigtig meget til at komme i gang med de forhandlinger her i Alternativet.
Der er nok at gå i gang med, både for at få nedbragt de her ventetider og for at få forsøgt at skrive de her regler på en måde, så mennesker faktisk er i stand til at forstå, hvad der sker.
Så lagde jeg også mærke til en ting, som sikkert overraskede mange – eller den overraskede i hvert fald mig – nemlig at der, så vidt jeg har forstået det, er to tredjedele af ventetiden, der skyldes, at man venter på information fra eksterne aktører.
Det er jo helt tåbeligt.
Så det fortæller mig da, at der i hvert fald er noget at gøre her.
Der er i hvert fald noget, vi kan gøre ved det.
Vi støtter selvfølgelig forslaget til vedtagelse i Alternativet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-03:
Tak for det.
En af de ting, der faktisk gjorde, at jeg trådte ind i politik, var, at jeg oplevede et system, som blev sat før borgeren.
Og det er forkert.
Jeg har ikke andre ord for det; det er bare forkert.
Jeg synes, man kan måle et samfund på, hvordan man hjælper mennesker, som har behov for det.
Når vi kigger på de sagsbehandlingstider i det her konkrete tilfælde, og når vi kigger på, hvordan det har fungeret, så har det ikke været godt nok, og det er efter min opfattelse stadig væk ikke godt nok, og jeg er glad for, at der tilsyneladende er en bred forståelse for, at det her skal vi altså gøre bedre. Jeg hilser også velkommen, at ministeren indkalder til samtaler og drøftelser om det.
Nu er jeg jo ny i politik, men jeg tænker bare, at sommeren 2020 er der godt nok lang tid til.
Og jeg ved, en minister har travlt, men jeg håber, at man, når man kigger i kalenderen, kan se, at det her altså er noget af det, vi måske kan rykke frem.
Jeg kan i hvert fald sige herfra, at jeg nok skal cleare min kalender til at komme og deltage i de her ting, for hvis vi først begynder til sommeren 2020, er der, inden det går i gang, rigtig mange mennesker, som stadig væk kommer til at være i en klemme derude.
Jeg tror, de gerne vil have, at vi herindefra måske reagerede lidt hurtigere på sådan nogle sager – det er sager, som virkelig gør ondt på det enkelte individ derude – for det er, når alt kommer til alt, vores største forpligtelse herinde.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-03:
Tak til beskæftigelsesministeren.
I Dansk Folkeparti har vi masser af vilje, men ikke altid masser af tålmodighed.
Vi ser jo gerne, som der også tidligere er blevet sagt under debatten, at vi får et system, som sætter borgeren først, altså som sætter borgeren før systemet; sådan kan man også sige det.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre noget.
Når vi snakker om den gennemsnitlige sagsbehandlingstid, ved vi jo godt, at der er tale om den gennemsnitlige tid, men hvordan beregner man egentlig sagsbehandlingstiden?
Altså, hvornår regner man den fra, og hvornår regnes den som afsluttet?
For det kan godt være lidt svært at gennemskue, når man får en midlertidig afgørelse, som man klager over, og så går der et år i Ankestyrelsen; så bliver den igen hjemvist til AES, og så tager det et år, inden de svarer, og så kan det være, at man igen har fået sat sin erhvervsevne ned.
Og sådan kan man pendle frem og tilbage i systemet.
Så når vi snakker om sagsbehandlingstiden, hvad er det så, man måler ud fra?
Peter Hummelgaard (S), 2019-12-03:
Altså, uden at jeg vil lægge hovedet fuldstændig på blokken – jeg tror, at jeg må love fru Karina Adsbøl lige at give et skriftligt svar om det præcise i det –
er min erindring umiddelbart, at man måler det, fra anmodningen om erstatning er indgivet, til sagen er afsluttet.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-03:
Jamen selvfølgelig.
Jeg anmoder om at få svaret skriftligt, eller også kan det være, at ministerens embedsfolk har noteret det ned.
For nu er det rigtigt nok, at vi har en dato, og det er jo altid godt at få en dato og få noget iværksat som ordfører, for så ved man også, at der sker noget; for så er ministeren jo forpligtet til at handle.
Men hvad så i den mellemliggende periode i forhold til forarbejdet?
Som ministeren sagde, har det været forsøgt flere gange, og man har knækket halsen på det.
Så der skal jo et forarbejde i gang.
Peter Hummelgaard (S), 2019-12-03:
Jeg vil forsikre fru Karina Adsbøl om, at det er vi i gang med.
Jeg synes faktisk, at der er rigtig mange delelementer, som man allerede nu kan begynde at gøre sig grundige overvejelser om, bl.a. det her – jeg var selv inde på det i min tale, og hr. Torsten Gejl nævnte det også i sine bemærkninger – jo helt paradoksale i den frygtelige situation med, at to tredjedele af ventetiden går med at indhente oplysninger fra andre myndigheder.
Det er jo bl.a. nogle af de ting, jeg synes vi kan bruge ventetiden, også i ministeriets regi, på at gøre os grundige overvejelser om.
Og som sagt er der jo en del af det her arbejde, som også involverer parterne.
Det er derfor, at vi fra i hvert fald Beskæftigelsesministeriets side har sagt, at det er bedst først officielt at skyde arbejdet i gang efter overenskomstforhandlingerne.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-03:
Tak for det.
Det er jo også lidt i forhold til den her mellemperiode.
Og nu så vi et tidligere forslag om, at man i forhold til ydelser har givet en midlertidig ydelse, indtil der kommer en undersøgelseskommission, som kommer ud med, hvordan ydelsesniveauet skal være.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til, om ministeren mener, at noget tilsvarende kunne være nødvendigt.
Eller om man har gjort sig nogle tanker om, om man kunne spænde en eller anden form for sikkerhedsnet ud under nogle af de her mennesker, som er ofre for den her utrolig lange sagsbehandlingstid – så de måske ikke skal gå fra hus og hjem, som vi har hørt sager om – som har haft fatale konsekvenser og nogle gange hele opbrud i familier, altså grundet en lang sagsbehandlingstid.
Er der nogen økonomisk måde, man havde tænkt sig man kunne løse det på?
Peter Hummelgaard (S), 2019-12-03:
Jeg forstår godt hr. Lars Boje Mathiesens tanke.
Det, der er udfordringen, er jo, at i mange af de her sager er der mange – og det er det, der er så frygteligt – der venter i alt for lang tid, og deres arbejdsskadesag er endnu ikke afklaret.
Der er flere, der har refereret til den historie, som TV 2/Fyn jo også havde.
Det er svært at udbetale en eller anden form for midlertidig erstatning på et tidspunkt, hvor tabet af erhvervsevne ikke er afklaret endnu, men jeg forstår udmærket godt tankegangen.
Til gengæld vil jeg sige, at der jo allerede er truffet en række beslutninger – jeg var også inde på det i min indledende tale – som har virkning fra den 1. januar, og som forhåbentlig også kommer til at have den virkning, at sagsbehandlingstiderne vil få endnu et nøk nedad, samtidig med at jeg som beskæftigelsesminister vil gøre mig endnu mere umage med at bede AES om at stramme bardunerne på alle mulige punkter.
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-03:
Jeg står her for Jens Rohde, som desværre er forhindret på grund af sygdom i familien.
Så jeg har egentlig lovet at læse Jens Rohdes ordførertale op.
Jens Rohde siger, at Det Radikale Venstre er tilhænger af en reform af forholdene for folketingsmedlemmer.
Derfor sagde Det Radikale Venstre også ja til at gennemføre Vederlagskommissionens forslag en til en, da kommissionens arbejde blev sat i gang.
Det samme gjorde Folketingets øvrige partier.
Jens Rohde gør opmærksom på, at da forslaget endelig lå på bordet, løb partierne væk alt, hvad de kunne, og Dansk Folkeparti var førerhund i det kobbel.
Derfor er der kun et at sige til det her spørgsmål, nemlig at såfremt partierne ønsker at reformere og gennemføre synspunkter i den her sammenhæng, så er der en mulighed for at gøre det gennem den her kommission.
Radikale Venstre medvirker ikke til populistiske botaniseringer af Vederlagskommissionens arbejde, skal jeg meddele fra Jens Rohde.
Rosa Lund (EL), 2019-12-03:
Ja, det kan jeg godt bekræfte, hr. Ole Birk Olesen.
Der har du en pointe.
Så der findes nogle steder, medgiver jeg, uden for Christiansborg, hvor de her regler findes.
Det ændrer bare ikke på, at vi i Enhedslisten synes, at de her eftervederlagsregler, vi har i dag – jeg ved, hr. Ole Birk Olesen ikke bryder sig om ordet lukrativ – i virkeligheden er for gode.
Vi mener, at det bør være 6 måneder, og vi mener i øvrigt også, at der bør være modregning fra den første krone, man tjener.
Det er der heller ikke i dag.
Peter Skaarup (DF), 2019-12-03:
Jeg tror ikke engang, fru Rosa Lund hørte ordførerens provokationer.
Nej, det gjorde hun ikke.
Men tilbage til sagen.
Tak for en forholdsvis åbenhjertig snak fra hr. Ole Birk Olesen, hvor der blev sagt nogle ting om, hvor Liberal Alliance står.
Jeg synes, det er godt, at vi kan have debatten her i Folketingssalen og ikke skal putte den ned i et andet forum, hvor ingen rigtig kan høre og se, hvad der foregår.
Det, som jeg godt kunne tænke mig at høre hr. Ole Birk Olesen om, er, om Liberal Alliance er enig eller uenig i det synspunkt, som specielt Socialdemokraterne og Venstre har haft, nemlig at vilkårene ikke må forringes.
Jeg spørger, fordi nogle af de ting, som vi lister op her, kunne man jo sagtens ændre nu og her, selv om det ville forudsætte, at der blev et flertal for det, det er klart.
Og nogle af tingene virker så helt godnat, tror jeg, for almindelige mennesker, der følger det her, at man sagtens kunne ændre det nu og her, uden at man behøver at sætte lønnen op for folketingsmedlemmerne.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-03:
Jeg synes ikke, at vi skal stræbe efter millimeterretfærdighed.
Jeg synes, at vi skal finde ud af, hvilken løngruppe i staten vores arbejde bedst kan sammenlignes med.
Om det så giver en forringelse eller en forhøjelse eller cirka det samme, bør vi ikke gå op i.
Vi bør gå op i, om vi synes, at vores arbejde er sammenligneligt med f.eks. en afdelingschefs, eller om det i stedet for skal sammenlignes med en kontorchefs, eller hvad det nu skal være.
Og så må vi tage den forringelse af vores samlede forhold, forblive, hvor vi er, set i forhold til vores samlede forhold eller få den forhøjelse i forhold til vores samlede forhold, som det må give.
Jeg er ikke vidende om, hvorvidt afdelingschefer tjener mere sammenlagt, end vi folketingsmedlemmer tjener.
Men lad os bare finde ud af, hvilken gruppe vi synes vi kan sammenlignes med lønmæssigt.
Rosa Lund (EL), 2019-12-03:
Tak for det, og tak til Dansk Folkeparti for at rejse debatten.
Jeg har et enkelt spørgsmål til hr. Peter Skaarup, som jo selv er inde på det her med, at der er mange uforklarlige og urimelige regler om eftervederlag.
Og en af de ting, som jeg synes er lidt uforklarlig og måske en lidt mærkelig brug af penge, er, at Folketingets formand får eftervederlag, når vedkommende stopper som formand, også selv om vedkommende skulle blive valgt til Folketinget endnu en gang.
Så jeg vil egentlig bare høre, hvad Dansk Folkepartis holdning er til det, og om man er enig med Enhedslisten i, at det bør ændres.
Peter Skaarup (DF), 2019-12-03:
Altså, når vi taler for, at man ændrer den her eftervederlagsordning, som vel stort set kun kendes af topdirektører inden for erhvervslivet, der kan forhandle sig frem til en ordning med 1 eller 2 års løn, når de siger farvel, så taler vi jo for, at det også gælder ministre og Folketingets formand og alle andre – der skal være ens regler for alle.
Det er det, Dansk Folkeparti ønsker.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-03:
Det sker også mange steder inden for det offentlige.
Nu kommer jeg fra Aarhus Kommune, hvor man har åremålsansat folk, og hvor de har fået 1½-2 års eftervederlag, bare fordi de har skiftet kontorbygning.
Så der er også grelle eksempler inden for det offentlige.
Men jeg kunne godt lige tænke mig at stille ordføreren et spørgsmål, for man siger det der med, at vi skal sidestilles med folk, der f.eks. er ansat i det offentlige, og som jeg gjorde opmærksom på i min ordførertale, er det ikke helt, hvad man gør her.
For vi har jo ikke mulighed for at være medlem af en a-kasse herinde, og hvis man kun skal kunne få eftervederlag i 6 måneder – og det kan sådan set være fornuftigt nok, at det er den periode, der fastsættes for eftervederlag – mener Dansk Folkeparti så, at der skal være mulighed for, at vi som folketingsmedlemmer kan være medlem af en a-kasse? Kunne det være en måde at ændre på det her på?
Peter Skaarup (DF), 2019-12-03:
Jeg vil sige, at det er helt op til den enkelte, om man vil forsikre sig mod ledighed.
Men har man brug for på den ene eller den anden måde at forsikre sig mod ledighed, mener jeg sådan set, at den aflønning, der gives folketingsmedlemmer, det vederlag, der gives folketingsmedlemmer, rummer mulighed for, at man af egen drift kan sikre sig, at man ikke kommer ud i en situation, hvor man ikke kan klare sig økonomisk.
Der findes forskellige ordninger for folketingsmedlemmer, der samlet set betyder, at folketingsmedlemmer står væsentlig bedre end normale medarbejdere på en offentlig eller privat virksomhed, fordi den samlede lønpakke er meget, meget lukrativ, som jeg har været inde på tidligere.
Nej, det synes jeg faktisk ikke.
Der er skolelærere, der jo har en rigtig god løn på grund af forskellige tillæg.
Så hvor folketingsmedlemmer lige kommer til at ligge i forhold til forskellige grupper inden for skolevæsenet, ja, det kan jeg jo ikke svare meget præcist på, men jeg kan bare sige, at folketingsmedlemmer ikke skal klage, og jeg synes, det ligger lidt i hr. Ole Birk Olesens spørgsmål her, at folketingsmedlemmer skal have en højere løn, en væsentlig højere løn, end skolelærere, politibetjente, sygeplejersker.
Det mener jeg sådan set ikke.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-03:
Det er bare for få det helt konkret på bordet: Synes hr. Peter Skaarup, at folketingsmedlemmer skal tjene mere end skolelærere?
Peter Skaarup (DF), 2019-12-03:
Jeg synes, at den løn, som folketingsmedlemmer får i dag, er meget, meget flot, og så har vi jo en række ordninger, som lægges oveni: Vi har et omkostningstillæg, der er skattefrit.
Vi har meget favorable pensionsvilkår.
Vi kan transportere os gratis.
Det betyder på alle mulige måder, at folketingsmedlemmerne er meget privilegerede.
Så jeg vil ikke sige, at vi skal sammenligne os selv med en anden gruppe.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-03:
Jeg synes godt, sådan for klarhedens skyld, at vi kunne bede om et svar på, hvad Dansk Folkeparti egentlig mener, når Dansk Folkeparti siger, at vi ikke skal have bedre vilkår herinde, end man har ude på arbejdsmarkedet.
Betyder det, at Dansk Folkeparti synes, at vi som folketingsmedlemmer skal lønnes på samme måde som en butiksassistent eller en skolelærer eller en direktør?
Hvilken medarbejdergruppe uden for de her mure mener Dansk Folkeparti egentlig vi skal have de samme vilkår som?
Peter Skaarup (DF), 2019-12-03:
Altså, jeg har den grundopfattelse, at folketingsmedlemmer under ingen omstændigheder skal klage.
Hvis der er nogle folketingsmedlemmer, der klager over den løn eller de vilkår, der bydes folketingsmedlemmer med alle de muligheder, der er forbundet med det i dag, vil jeg sige, at man ikke burde stå i den situation, at man klager over noget, for man er i virkeligheden utrolig privilegeret.
Derfor synes jeg, det er forkert, hvis vi på nogen måde forbedrer folketingsmedlemmers vilkår.
Jeg synes tværtimod, vi skal skære de ting væk, som i dag er for lukrative.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-03:
Jo, og det er meget vel, hvis man har siddet herinde i mange år og har haft mulighed for at have en høj løn i mange år
Men nu har jeg siddet herinde i 5 måneder, og jeg kan ryge ud om en måneds tid.
Og jeg har ikke været på en høj løn, men jeg kan om ret kort tid stå uden at have noget som helst økonomisk grundlag, fordi det jo ikke er muligt for mig i dag at tegne en privat pensionsforsikring – det kan jeg ikke som folketingsmedlem – og jeg kan heller ikke være medlem af en a-kasse.
Så jeg har ikke andre muligheder end at få et eftervederlag.
Jeg er helt enig i, at vi skal kigge på, om det f.eks. skal være 2 år, men samtidig skal vi også kigge på, at der er nogle rimelige vilkår, sådan at man, hvis man kommer herind og kun sidder i kort tid, så faktisk også har mulighed for at have et økonomisk grundlag, så man ikke skal gå fra hus og hjem, fordi man vælger at stille op i folkets tjeneste.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-03:
Tak for ordet.
Vores ordfører på området, hr. Uffe Elbæk, kunne desværre ikke være til stede, men jeg skal meddele, at det for Alternativet er vigtigt, at der er en gennemsigtighed og en åbenhed omkring vores løn og lønforhold.
Vi er glade for, at Socialdemokraterne og Venstre nu har givet de her meget tydelige signaler om, at man vil kigge på Vederlagskommissionens arbejde og konklusioner.
Derfor mener vi, at vi en gang for alle skal tage snakken om vores lønforhold, og det skal vi gøre samlet.
Nu venter vi på, at Socialdemokraterne kommer med et udspil, og så er vi klar til at debattere og eventuelt gøre vores forhold mindre, hvad kan man sige, tossede, som SF's ordfører sagde.
I første omgang vil vi derfor ikke støtte det her forslag, for vi mener, at vi nu samlet set skal tage det, når Socialdemokraterne kommer med et udspil.
Tak for ordet.