runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-15:
Og tak til ordføreren eller til ordførerens vikar for et nuanceret svar.
Det er rigtigt, at der ikke er andre lande, der har lavet det her forbud og vedtaget det nationalt.
Men det plejer jo ikke at være noget, der holder os tilbage, når det kommer til klimatiltag.
Vi går jo glædeligt ud med det, når vi laver en CO 2 -afgift på landbruget med treparten.
Da vi kom ud med klimaloven, var det jo en del af vores kommunikationsmateriale, at vi var de første, der gjorde det, for det er jo dybest set det, der batter, når det gælder klimaet, fordi vi trods alt er et lille land.
Så det er på den baggrund, jeg vil spørge ordføreren: Kunne det ikke være en del af den strategi, som man kan sige at regeringen, men jo også partier rundt om regeringen, også inklusive Enhedslisten, jo er enige i, at det er godt at sende signaler til andre lande om, at vi er villige til at gå forrest, fordi vi trods alt er privilegerede, i forhold til at vise den grønne vej?
Og kunne det her ikke bidrage til det, ligesom man har gjort det med den grønne trepart og med klimaloven?
Mette Abildgaard (KF), 2025-05-15:
Jeg synes, at der kan være masser af eksempler på, at det giver mening, at man går foran i en dansk kontekst.
Det har vi Konservative i den grad også været med til at presse på for – i særdeleshed på områder, hvor det også har været med til at give en dansk konkurrencefordel på sigt.
Det, at vi har været førende på vind før alle de andre, har da været med til at give en enorm viden og kompetencer i Danmark på det område.
Jeg anerkender sådan set også det dilemma, som ordføreren spurgte den tidligere ordfører til – det her med, at vi laver klimadiplomati, hvor vi appellerer til at stoppe de her investeringer, men må spørge, om vi så ikke gør det selv.
Jeg tror bare, at vi er nødt til at se på det her område som noget, der skal reguleres i en højere enhed, end at vi sidder her i Folketinget og tager den slags beslutninger.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-15:
Tak for det svar.
Det bringer mig fint videre til det, jeg også ville spørge om, nemlig om det på baggrund af det, der bliver meldt ud af ordføreren i dag, så er Det Konservative Folkepartis politik, at man vil arbejde for de her ting på EU-niveau.
Mette Abildgaard (KF), 2025-05-15:
Det er i hvert fald helt klart, at hvis det her skal reguleres, så skal det hellere gøres på EU-niveau end på dansk niveau.
Men jeg havde også nogle argumenter i min tale omkring det her med den sikkerhedspolitiske situation, ønsket om uafhængighed i forhold til eksempelvis gassen.
Jeg synes, at de sidste år har vist, at vi lever i så usikker en verden, at vi også skal passe på med at låse os selv for fast.
Men mit svar vil være, at skulle det reguleres en dag, så er det en diskussion, der skal tages på europæisk plan.
Peter Kofod (DF), 2025-05-15:
Tak for det.
Gud er død, er der engang en klog mand, der har sagt.
Men så er det jo godt, at venstrefløjen har fundet en ny religion med egne præster og profeter og skriftsteder, klimareligionen, der skal underkaste os alle sammen, vores bønder, tage vores flyrejser fra os, lukke vores industri ned, tage vores biler fra os, og nu skal det så også gå ud over bankerne og de muligheder, der så er for at finansiere muligheden for, at man også i fremtiden kan have fossile redskaber, hvilket selvfølgelig er fuldstændig afgørende for, at vi kan have et samfund, der hænger sammen.
Klimadebatten er fuldstændig overgearet, den er simpelt hen kører totalt af sporet, og den mangler enhver form for realisme, og desværre mangler den også enhver form for sund fornuft og en afkølet tilgang til, hvordan vi bedst muligt håndterer det her vigtige spørgsmål.
Og det gør vi selvfølgelig igennem forskning, og det gør vi med kernekraft.
Vi gør det ikke med selvpineri og en eller anden ny religion, som man er ved at danne.
Det har vi ikke lyst til at være en del af.
Sagen er jo, at også i fremtiden får vi brug for masser af olie og masser af gas.
Globalt vil energiforbruget være stigende de kommende år, udviklingen af AI, kunstig intelligens, kommer til at sætte nogle helt andre rammer for, hvor stort et energiforbrug menneskeheden kommer til at efterspørge.
Det kan altså ikke være nogen mål, vi når med vindmøller og solceller eller ved at spise salatblade alle sammen.
Men tak for at fremsætte det.
Tak for ordet.
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-15:
Tak for ordet.
Jeg kan starte med konklusionen: Det her er noget, Alternativet selv har kæmpet meget for, så vi støtter beslutningsforslaget.
Vi ser det som et helt nødvendigt og konsekvent skridt, hvis vi vil tage vores klimamål, vores internationale forpligtelser alvorligt.
Kun olie og gas står stadig væk for 75 pct. af verdens drivhusgasudledninger, og vi ved, at hvis vi fortsætter med at investere i nye olie- og gasfelter, nye kulminer og kulkraftværker, som beslutningsforslaget præcis adresserer, ja, så overskrider vi med sikkerhed Parisaftalens målsætninger om at holde den globale opvarmning på under halvanden grad.
Vi har i Danmark skrevet under på Parisaftalen.
Vi har forpligtet os på at vende pengestrømmene væk fra de fossile investeringer og over i bæredygtige løsninger, men det gør vi ikke, hvis vi ikke også stiller krav til den finansielle sektor.
Banker har i dag en kolossal rolle i, hvor kapitalen strømmer hen og dermed også i, hvordan den grønne omstilling reelt forløber.
Derfor er vi glade for beslutningsforslaget om at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag, der forbyder bankers udlån og refinansiering til fossile selskaber, der udvider deres fossile forretning.
Som det allerede er blevet sagt, er nogle danske banker gået forrest, og de har allerede taget ansvar og indført politikker, der stopper for udlån til nye fossile projekter, bl.a. Danske Bank.
Men der er andre, der bestemt ikke er gået samme vej, som stadig væk bliver ved med at låne penge ud til meget sorte virksomheder, vel vidende at det direkte modarbejder vores klimaambitioner.
I Alternativet mener vi, at det ikke kan være rigtigt, at vi hver især bliver pålagt at tage et væld af daglige klimavalg.
Vi skal sortere vores affald i plastik, metal, glas og madaffald, vi skal skifte pærer til de mest energivenlige, vi skal sætte varmepumper op, købe økologisk, vælge offentlig transport og droppe flyrejser, alt imens vores bank investerer milliarder i et olieselskab, hvis planlagte projekter vil udlede CO 2 mange gange Danmarks samlede årlige udledninger.
Det giver simpelt hen ikke mening.
Vi ser forslaget som rettidig omhu.
Ifølge Danmarks Nationalbank risikerer bankerne store tab på såkaldte strandede aktiviteter, altså fossile ressourcer, der pludselig mister værdi i takt med den globale omstilling.
Så det her er altså ikke kun et klimaspørgsmål, det er også sund fornuft i den finansielle sektor.
Et udlånsforbud vil ikke have nævneværdige konsekvenser for dansk erhvervsliv, da ingen danske selskaber er i gang med den form for fossil ekspansion, men til gengæld vil det sende et tydeligt signal om, at Danmark tager ansvar, Danmark viser, at handling følger ord, og vi kunne også på den måde blive et foregangsland for bæredygtig finans.
Derfor støtter vi beslutningsforslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-15:
Jeg vil bare sige tak for talen og tak for støtten og tak til Alternativet for jeres meget, meget store arbejde i forhold til den grønne omstilling.
Zenia Stampe (RV), 2025-05-15:
Først vil jeg sige, at jeg synes, det er ærgerligt, at ordføreren ikke er i et parti, for så var der nogle flere muskler at arbejde med.
Nu sad jeg og kiggede lidt i min telefon, og så kom jeg i tanke om, hvor mange gode tanker der faktisk lå i det her forslag, og så lyttede jeg til fru Theresa Scavenius' tale, som jeg synes var rigtig god og inspirerende.
Derfor vil jeg bare sige til ordføreren: Bliv ved, og lad være med at lade dig genere af den her gang skolegårdsmobning.
Det synes jeg faktisk også er under vores værdighed.
Mette Thiesen (DF), 2025-05-16:
Tak til ministeren for talen.
Noget af det, jeg har undret mig over i forbindelse med f.eks. den her kystsikring, som vi også har drøftet – det er selvfølgelig en flig af det, men dog en meget vigtig flittig – er, at man ikke ligesom siger til hinanden her i Danmark, at det her er et fælles problem, at det ikke skal ligge ude hos de enkelte kommuner, og at det bare ikke nytter noget med de der ad hoc-aftaler, der kommer, hvor der kommer nogle få millioner her og nogle få millioner der, og så skal man medfinansiere det osv.
For vi er bare nødt til at være ærlige og sige, at det er i vores alle sammens interesse, at der eksempelvis bliver kystsikret.
I stedet for at lave de her små aftaler, hvor der kommer ganske få millioner ud, og hvor det bliver sådan lidt medfinansieringsagtigt, kunne ministeren så ikke forestille sig, at vi reelt set lavede en langsigtet plan, hvor vi i Danmark stod sammen om at kystsikre vores kyster i hele landet?
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
De investeringer, vi taler om, når vi hører forskere i medierne – og jeg har også mødtes med en del forskere på mit kontor – er investeringer på tæt ved 100 mia. kr. i de kommende mange årtier.
Men det er så enorme investeringer, som jo også i store træk faktisk vil omforme den måde, vi ser vores byer og vores landskaber på, hvis vi skal lykkes med den opgave, jeg mener vi har, og ruste Danmark til de her 100-årshændelser hvert tredje år.
Det siger sig selv, at hvis vi skal lykkes med det, og det skal vi, så er vi nødt til at finde ud af, hvordan vi har rum til de investeringer, og det er sådan set, uanset om det er 100 pct. privat eller 100 pct. statsligt eller kommunalt eller et miks af andet, for der skal være rum til det i vores økonomi.
Vi kan jo vælge enten at bruge pengene klogt og forebygge, eller vi kan bruge pengene dumt og ikke forebygge og få alle de menneskelige og miljømæssige og økonomiske katastrofer, som vi så skal rydde op i, og de penge skal jo så også findes.
Marianne Bigum (SF), 2025-05-16:
Mange tak til ministeren.
Jeg kan forstå på ministeren, at vi venter på den langsigtede økonomiske plan, men der ligger jo faktisk en del bud på ting, vi kunne lave, som ikke nødvendigvis kræver en langsigtet økonomisk plan.
Vi har tidligere debatteret deling af skybrudsdata, men der ligger også forslag fra aktørerne i forhold til at få fulgt op på de kommunale planer for klimatilpasning, som egentlig er pålagt, men som også har varierende kvalitet.
Jeg vil bare høre ministeren, om han er begyndt at tyvstarte på noget af det.
Endelig vil jeg sige, at jeg bakker fuldt op om, at man skal have styr på økonomien, og at der skal være penge til både forsvar og til klimatilpasning.
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Nej, der er ikke mulighed for opfølgende spørgsmål med den her form, man har fundet på.
Det er rigtigt, at klimatilpasningsplan 2 handler om kyster.
Som jeg nævnte, handler klimatilpasningsplan 1 handler om det højtstående grundvand og om den jyske vestkyst, som jo er under årlige angreb fra Nordsøen og Vesterhavet.
Den her plan handler så om resten af kyststrækningerne i Danmark, som er udsat for et pres fra de her 100-årshændelser hvert tredje år.
Det er jo så 3-årshændelser og kan få en ny titel.
Det viser noget om, hvor omfattende det her er.
Det er jo ikke kun noget, hvor man kan trække svaret i en automat eller spørge en forsker; det er også en politisk drøftelse af, om det kun er beskyttelse af storbyerne, eller om det også er provinsbyerne.
Er det også landområderne?
Er det også natur?
Hvad er det, der er værd at beskytte?
For mig at se
skal vi beskytte Danmark , og jeg definerer Danmark som både natur, kultur, storbyer og småbyer.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-16:
Tak til ministeren
tak for talen og for at uddybe, hvad ministeren og regeringen har af tanker.
Vi ved jo også fra pressedækningen og den rapport og vurdering, der er kommet, om den her skjulte klimakatastrofe, hvor alvorligt det kunne blive med havvandsstigninger.
Så har ministeren været ude at sige, at med klimatilpasningsplan nr. 2 kommer der nogle svar.
Jeg kunne notere mig i et svar til fru Marianne Bigum, og det kan SF's ordfører selvfølgelig også selv tage op, at det er lidt uklart, hvad det egentlig er, der ligger i den plan.
Det, der står, er jo, at den plan, der kommer efter sommerferien, så vidt jeg har forstået det, handler om at sikre fremdrift i kystsikringen af Danmark.
Kystsikringen af Danmark er en vigtig, men jo kun en flig af, hvad der er behov for i forhold til at klimasikre Danmark.
Når man ser på de forskere, kommuner og andet, der forholder sig til det her, så handler det jo om enormt mange ting.
Det handler jo om, at vi helt grundlæggende ikke har taget stilling til, hvad vi skal beskytte – vores natur, vores kulturarv – og hvem der skal betale regningen.
Har regeringen en plan og en proces for, hvordan vi skal få afdækket helt grundlæggende spørgsmål om, hvordan vi fremtidssikrer Danmark?
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-16:
Jeg skal gøre det meget kort.
Jeg vil egentlig indlede lidt på samme præmisser som i forrige debat.
For når man ser på, hvordan partierne på tværs af Folketinget stiller sig til det her, er det her spørgsmål om klimasikring jo ikke kun noget, Enhedslisten går meget op i.
Det er noget, der ligger os alle sammen meget på sinde, og jeg kan notere mig, at næsten samtlige partier herinde uden om regeringen jo har ønsket, at der skulle ske mere på det her område.
Så det er bare for at åbne op og sige, at grunden til, at den her forespørgselsdebat kom nu, var, at Danmarks førende seks klimaforskere i »Den skjulte klimakatastrofe« kom ud med en udmelding, hvor de mente, at havvandet ville stige mere, end man først havde antaget, helt op til 3 m.
På den baggrund var det deres vurdering, at vi ikke havde en tilstrækkelig plan, der tænkte de værst tænkelige scenarier til ende og ikke tænkte langt nok ud i fremtiden.
Jeg kan notere mig, at flere eksperter derude siger, at der simpelt hen mangler en national handlingsplan, der tænker mere end 100 år frem.
Jeg tænker ikke, at vi i dag skal have en politisk klimapolitisk debat om, hvor meget vandet kommer til at stige, og hvorfor det stiger.
Mit udgangspunkt for den her debat har mere været, at vi bliver nødt til at have en debat om alvoren af det her, og at vi bliver nødt til at have en debat om, om vi egentlig tager os de rigtige forholdsregler og egentlig har gjort det klart med os selv, efter hvilke principper og på hvilket finansieringsgrundlag vi skal klimasikre Danmark i fremtiden.
Tak for en rigtig god og konstruktiv og givtig debat.
På trods af den desillusionering, der også kan være, når man som Folketing, der faktisk er enige om noget, møder et system, der måske ikke er så imødekommende, så har jeg alligevel en fornemmelse af i dag, at vi er så mange, der på tværs af partier har et fælles udgangspunkt for, at der skal gøres noget ved det her, og som deler den samme analyse af, at vi ikke vil acceptere, at der kommer symptombehandling, men at vi skal have taget fat, og det vil jeg meget gerne takke alle partierne for.
Jeg vil også gerne takke ministeren og regeringspartierne for at have sat gang i en proces, hvor man trods alt er begyndt at kigge på det her, og man har aktiveret systemet, og man er jo også et stykke hen ad vejen åben over for, at der skal gøres noget.
Jeg er langtfra betrygget ved, at det, der bliver lagt op til fra regeringen, er nok.
Men der kan jeg også betrygge regeringen i, at så let slipper man ikke.
Jeg vil også sige, at frem mod, at vi er blevet lovet en præsentation af det her handlekatalog, vil det også være en hovedprioritet for Enhedslisten med de andre partier, der er med, både at få lavet en beretningstekst, som alle kan se sig i, og hvor vi kommer hele vejen rundt, men også at få sikret, at det her ikke bliver et meget snævert handlingskatalog, men at vi pålægger regeringen eller kræver af regeringen, at man involverer de nødvendige ressortministerier for at finde de løsninger, så vi får taget livtag med problemerne.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-16:
Vi er klar, formand.
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Det er jo sådan, at man kan få op til 40 pct. i støtte til etableringen af diger eller anden form for kystsikring som højvandsmure i dag.
Hvem betaler så resten af regningen, altså de 60 pct.?
Næsten alle steder er det jo typisk sådan, at det er grundejerne, altså dem, der bor i første række og nogle gange anden række.
Det er dem, der har værdierne, og nogle gange får de jo så også ødelagt deres havudsigt eller minimeret den, så det er ikke altid, de er glade for det, men de betaler så også noget.
Det mener jeg altså er klogt.
Hvor meget skal de så betale?
Det kan vi jo drøfte med hinanden.
Men jeg mener, det er rigtigt, at det er sådan, når man har købt bolig dér og har de værdier, der er i en bolig ud til vandet.
Det er den boligs værdier, vi så beskytter.
Der skal samfundet være med til at beskytte.
Det gør vi så også allerede nu, og det er også det, jeg foreslår vi fortsætter med at gøre.
Hvor meget niveauet skal være, må vi drøfte med hinanden, men politisk mener jeg, at der også skal være en selvfinansiering, og det er også, fordi regningen jo skal betales af os alle sammen.
Noget af det handler så om, at dem, der har værdien, så også skal betale for, at den bliver beskyttet.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-16:
Tak for det.
Så vil jeg gerne følge op der, hvor fru Mette Thiesen slap.
For ministeren svarede jo slet ikke på spørgsmålet.
Spørgsmålet var: Trænger vi ikke til en helhedsplan?
Faktum er jo, at man kan sandfodre det ene sted, og få år senere ligger det sand i den lokale havn ved siden af, som i øvrigt er en forening, og som ender med at skulle bruge masser af penge på at sandsuge for at sikre, at havnen ikke sander til.
Så når vi ikke har en samlet plan, risikerer vi, selv med ministerens gode hensigter på Stevns, at bruge rigtig mange midler og rigtig meget tid på noget, som ender forkerte steder, og som nogle gange gør mere skade end gavn.
Så lad os nu få den her samlede plan frem for ad hoc at bruge penge på noget, som potentielt kan skade mere, end det gavner.
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Jo, jeg er helt enig i, at hvis vi skal lykkes med at komme foran udviklingen, så skal der jo investeres langt mere, og vi skal have nogle mere robuste og bindende planer for, hvordan det så skal blive til virkelighed.
Derfor er vi nødt til at finde plads til den milliardinvestering i vores økonomiske plan for Danmark.
Det er ligesom, når vi drøfter forsvar, som hr. Rasmus Jarlov jo gør ofte, for der skal vi også finde plads til forsvarsinvesteringerne i vores økonomiske plan.
Derfor er den måde, vi har tilrettelagt arbejdet på, at vi i forhold til den økonomiske plan afventer en endelig melding fra NATO, men den kommer til at tage højde for de to ekstra investeringer ud over alt det andet, vi skal bruge penge på, altså ekstra klimainvesteringer og ekstra forsvarsinvesteringer, og når vi har den plan, vil vi også kunne også sikre, at der er rum til de store ting, der skal ske på det her område, og det er, uanset hvem der skal foretage investeringerne.
Men rummet skal jo være der til det i Danmarks økonomi.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-05-16:
Jeg vil egentlig bare spørge, om ministeren er enig i, at de midler, der er afsat nu fra regeringens side, er alt for lidt til at lave en seriøs klimasikring af Danmark.
COWI har lavet et estimat af, at om 100 år skal der bruges 43 mia. kr. om året, og det er selvfølgelig vanvittig spekulativ, for man kan ikke sige noget om, hvordan tingene er om 100 år.
Men det ligger vist rimelig fast, at udgifterne til klimasikring kommer til at stige i de kommende år, og så vidt jeg har forstået, er der kun afsat et lille beløb på 1,3 mia. kr. til klimasikring, og det forslår jo som en skrædder et vist sted i forhold til de udfordringer, vi står over for.
Er ministeren ikke enig i det?
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Det er jo ikke så mange år siden, at man på den jyske vestkyst sådan med generationers mellemrum flyttede gården nogle hundrede meter længere ind på land.
Det var, indtil staten sagde: Det her går ikke længere – vi er nødt til at tage ansvar.
Og det har man så gjort.
Hvis ikke vi tog ansvar for at sandfodre den jyske vestkyst og lave diger, ville Vesterhavet æde sig ind med 8 m om året i gennemsnit, og efter ret kort tid ville det jo være store, store landområder, som ville blive oversvømmet, også inde i landet i Jylland.
Det har vi så forhindret, og for mig at se er det den samme tilgang, vi skal have den her opgave.
Vi kan se vores gode samarbejdspartnere i Holland, som jo ofte ligger under havoverfladen i dag og har bygget en når med de fire og er eksperter i det.
Nogle af deres erfaringer er vi nødt til at tage med, og jeg mener, at det bør være i Danmarks interesse at kunne sikre vores værdier og ikke sige, at vi er nødt til at opgive dem og flytte væk.
Det bør være den helt gennemgående tilgang, alt afhængig af om der så ellers måtte være nogle små ting.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-16:
Tak for det, og tak til ministeren.
Man bliver nogle gange lidt træt, for vi kommer for at diskutere sådan en 100-årsplan, altså have de lange briller på , og så kommer der to spørgsmål og en ministertale, og så er vi nede på at sige, at inden næste valg har vi tænkt os at gøre det her, og så kan vi klappe os selv på ryggen for, hvor gode vi har været til at sige: Peter, du skal også have et dige.
Men der er også andre muligheder.
Det, jeg gerne spørge ministeren om, er: Har man også de lange briller på?
For der er også ubehagelige ting, som danskerne skal forholde sig til, og som måske ikke koster nogen penge.
Altså, f.eks. holder et hus ca. 100 år.
Det vil sige, at man allerede nu kunne sige, at det næste hus skal ligge inde i landet.
Er ministeren også er villig til at gå ud at tage den slags beslutninger?
Det er ikke noget, som ministeren får stemmer på ved næste valg – nok snarere tværtimod.
Men det er jo noget, der kan være med til netop at beskytte værdier og gøre det billigere på den lange bane.
For hvis vi bliver snæversynede og kun kigger fra valg til valg i forhold til den her lange plan, tror jeg, at vi taber overblikket.
Og det er jo en del af løsningen, og det er også noget, som forskerne selv siger, nemlig at i forhold til byudviklingen kan det være, at dem i København skal flytte 3-4 km, og det er selvfølgelig træls for dem, der har det postnummer her og nu, men med nye postnumre kan vi jo altid lave.
Men det er jo en del af løsningen eller kan blive det.
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Som jeg nævnte i min indledning, har jeg haft et meget, meget tæt samarbejde med nogle af de fremmeste forskere på et helt andet område, sundhedsområdet, og jeg kunne også have ønsket, at de kunne blive enige og sige: Gør sådan her, kære regering og kære Folketing, gør sådan her.
De ordførere, der var med til nogle af de møder, vil jo kunne bekræfte, at forskerne ikke kan blive enige.
Det er jo kun sundt, og det er noget, vi skal hylde, altså at de har forskningsmæssige og faglige uenigheder, hvis bare de kan dokumentere deres standpunkt, og så skal vi jo så have nogen, der samler den forskning op og siger, hvad det bedste bud er, hvad vi kan risikere, så vi også har en plan for det, at vi kan være heldige med noget, men at vi ikke kan basere os på det, fordi det ikke kan være en strategi at basere sig på sådan noget held.
Derfor er det DMI's ansvar at sikre, at de baserer sig på IPCC, altså FN's Klimapanel, og at de i deres udregninger af, hvad det betyder for Danmark, så også sikrer, at der er taget hånd om det, og at det er beskrevet, hvordan man håndterer det, hvis der kommer et mere outreret eller et mere vildt scenarie.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-16:
Tak til ministeren for talen og for klimasikringsplanerne.
Mener ministeren, hvis nogen af de scenarier, der er fra trods alt anerkendte forskere, er rigtige, at vi med de klimasikringsplaner, som vi har i øjeblikket, og dem, som ministeren er ved at udvikle, har nogen som helst chance for at gardere os imod den type ting?