runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lea Wermelin (S), 2021-05-05:
Men jeg er helt enig i forhold til den konkrete sag, altså at den har været helt uacceptabel, og hverken under den nuværende lovgivning eller den fremtidige lovgivning i forhold til naturnationalparker vil det være i orden, tværtimod.
Dyrevelfærden vil vi ikke gå på kompromis med, og det er jo også derfor, jeg glæder mig over, at spørgeren sådan set godt kan se potentialet i naturnationalparkerne, for der er behov for, at vi passer bedre på naturen i Danmark.
Vi vil gerne give plads til, at nogle af de arter, som er truet, og som er i tilbagegang, får nogle bedre livsbetingelser.
Det sker jo bl.a. ved at sætte de her store græssere ud til at hjælpe i naturplejen, og derfor skal vi have den systematik omkring netop at følge op.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-05:
Tak, formand, og tak til ministeren for besvarelsen.
Når jeg tager det her op, efter der har været samråd og vi jo også har fået besvarelser fra ministeren i andre sammenhænge, er det jo, fordi vi i går behandlede et lovforslag om, at der skal være flere nationalparker, flere naturparker, i Danmark.
I udgangspunktet lyder det jo selvfølgelig også godt.
Altså, hvem elsker ikke at komme ud i naturen, og hvem elsker ikke at opleve den frie og den vilde natur?
Men det stiller jo altså alligevel nogle spørgsmål i lyset af det, der er sket i Mols Bjerge, hvor man nærmest har gjort det til en disciplin ikke at holde øje med dyrene og ikke at sikre, at hvis f.eks. græsset ikke har været, som man havde forventet, var der en anden næring.
Jeg har det privilegium om sommeren at bo ude i Dyrehaven, eller lige ved siden af Dyrehaven, ved Dyrehavsbakken.
Jeg bliver bekymret, når jeg ser det lovforslag, der er fremsat, og hvor man lægger op til, at reglerne for at føre tilsyn med dyrene i naturparkerne bliver lempet, for hvordan kan vi undgå, at de situationer og de skrækkelige billeder og den smerte, dyrene må have været udsat for oppe i Mols Bjerge, med sikkerhed undgås fremadrettet, hvis man alligevel dispenserer fra tilsynene?
Lea Wermelin (S), 2021-05-05:
Tak for spørgsmålet.
I den konkrete sag i Mols Bjerge er der sket en forkert faglig vurdering af, hvornår dyrene skulle hjemtages og fodres.
Det har Naturstyrelsens direktion erkendt og beklaget.
Jeg vil ikke acceptere, at der bliver gået på kompromis med dyrevelfærden, og derfor har jeg også meget klart sagt, at det er helt uacceptabelt, hvad det er, der er sket.
Jeg har bedt Naturstyrelsen om en samlet redegørelse og også en handleplan, netop med henblik på at man skal undgå, at noget lignende sker igen, og begge dele blev sendt til Miljø- og Fødevareudvalget den 14. april.
Handleplanen beskriver, hvordan Naturstyrelsen vil sikre dyrevelfærden i naturforvaltningen, både i forhold til den konkrete kvægbesætning i Mols bjerge og også i forhold til naturforvaltning med dyr på statens arealer generelt.
Naturstyrelsen kommer nu til at gennemføre en række tiltag.
Jeg vil ikke læse dem alle sammen op nu her; jeg vil bare nævne et par af dem.
De vil bl.a. gennemgå alle styrelsens projekter med helårsgræsning med henblik på sikring af dyrevelfærden, inklusive en beredskabsplan, som skal tage højde for særlige risikoperioder.
Det kunne være strenge vintre eller tørke eller andet.
Der vil blive udarbejdet et overvågningssystem til bedømmelse af dyrenes sundhedstilstand, altså deres huldscore, som man kender andre steder fra.
Der vil blive lavet proaktive forvaltningsplaner i forhold til dyrenes fodergrundlag for netop at tage højde for, at der skal være nok føde til alle dyr på arealerne.
Naturstyrelsen har mange naturplejeprojekter rundtom i landet, og de har oplyst, at der ikke er sager af lignende karakter for dyr i styrelsens varetægt.
De er ikke tidligere anmeldt til politiet for brud på dyreværnsloven i sager om styrelsens dyrehold.
Der har til gengæld gennem årene været få enkeltsager på arealer, som bortforpagtes til private, og her følger styrelsen op og kan afhængigt af den konkrete sag selvfølgelig også opsige kontrakten.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-05-05:
Altså, jeg får at vide, at sådan et startkit til en e-cigaret koster måske 500 eller 1.000 kroner.
Det er da ikke noget, som de unge mennesker går i gang med som deres første oplevelse med rygning – hvad er det da for noget sludder at stå og sige?
Så vil de da hellere købe en pakke cigaretter eller noget – hvad er det, det hedder – snus.
Det er da ikke et indgangsprodukt for unge mennesker til det at ryge at købe sig et e-cigaretstartkit.
Det er da meget, meget dyrere.
Det er da bare en argumentation, som regeringen har fundet på, som ingen hold i virkeligheden har.
Virkeligheden er, at det her vil forhindre garvede rygere i at skifte til e-cigaretter – og det er et problem.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-05:
Tak for det, formand.
Og tak til Enhedslisten for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Lad mig gøre det helt klart fra starten: En global sundhedskrise kræver international handling og tæt samarbejde, for ingen kan være sikre, før alle er sikre.
Derfor satte regeringen tidligt ind med betydelig støtte til udviklingslandenes håndtering af epidemien og de store afledte såvel sociale som økonomiske konsekvenser.
Regeringen har gennem en tæt dialog fået bred politisk opbakning til fire covid-19-hjælpepakker under udviklingsbistanden.
I alt 1,8 mia. kr. er sendt af sted eller er på vej til ikke mindst de hårdt ramte lande i Afrika.
Tidligt i pandemien stod det klart, at der var behov for et internationalt initiativ rettet mod at få vaccineret indbyggerne i lav- og mellemindkomstlande.
Det førte til etablering af COVAX-faciliteten.
Det er helt afgørende at beskytte de mest sårbare grupper, også i udviklingslandene, og at bekæmpe smitten globalt, så vi undgår nye smittebølger og nye mutationer.
Derfor har regeringen fra starten engageret sig i netop den her dagsorden.
Ud over betydelig støtte gennem EU og Verdensbanken har Danmark bidraget til at fremme adgangen til vacciner gennem COVAX.
Som en del af den seneste og fjerde hjælpepakke har Danmark sikret yderligere 50 mio. kr. til COVAX; det er en fordobling af de 50 mio. kr., som vi bidrog med tidligere i år.
Vi har altså samlet leveret 100 mio. kr. til COVAX.
Og vi gør mere end det.
Vi ser f.eks. på, hvordan dansk ekspertise, materiel og anden støtte kan komme andre lande til gavn.
Det så vi senest med vores donation af udstyr til Indien.
Regeringen er altså helt enig med forslagsstillerne i behovet for et dansk engagement i den internationale covid-19-bekæmpelse.
Derfor bakker vi også op om intentionen i beslutningsforslaget om at donere eventuelle overskydende covid-19-vaccinedoser til COVAX-faciliteten.
Donation af vaccinedoser til COVAX vil i så fald være et supplement til den støtte, som Danmark allerede yder finansielt til COVAX, og den øvrige danske støtte til bekæmpelse af pandemien i udviklingslandene.
Regeringen har imidlertid nogle forbehold i forhold til beslutningsforslaget.
Donation af vacciner vil skulle ske i respekt for den nationale udrulning af vacciner.
En række faktorer vil påvirke tidslinjen for, hvornår den nationale udrulning vil muliggøre vaccinedonation.
Det gælder bl.a. tidspunktet for genvaccination, der endnu er ukendt.
Samtidig har et flertal i Folketinget besluttet at etablere en såkaldt tilvalgsordning for AstraZeneca- og Johnson & Johnson-vaccinerne.
Der vil også løbende skulle afses tilstrækkelig mange vacciner til denne ordning.
Peder Hvelplund (EL), 2021-05-05:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Det er rigtigt, at det har stået højt på dagsordenen længe, bl.a. fordi Enhedslisten har rejst det gentagne gange over for regeringen for at få en afklaring på det her spørgsmål.
Jeg må sige, at jeg stadig væk er en smule forbløffet over regeringens position.
Det glæder mig dog at høre, at regeringen ikke har taget endelig stilling endnu.
Men det undrer mig lidt, at man ikke kan sige, at man bakker op om at træffe en principbeslutning om at donere overskydende vacciner til COVAX-faciliteten, for de forbehold, som ministeren nævner, kan vi jo sagtens tage med ind i forhold til det.
Der er jo ingen, der har et ønske om, at vi skal donere vacciner, som vi har brug for, eller som skal bruges til andre formål.
Ministeren nævnede selv problemerne med at donere vacciner, der er i landet i forvejen.
Men med de optioner, vi har lagt på fremtidige køb af vacciner, er der jo ingen problemer, i forhold til at man kunne vælge at sige, at skulle vi ikke selv få brug for dem, så lad os donere dem frem for at risikere, at de kommer til at stå ubrugt hen.
Har regeringen sådan principielt modvilje mod at donere til COVAX i forhold til overskydende vacciner, fordi der kunne være andre muligheder, eller er regeringen enig i, at det bedste sted at donere vaccinerne til vil være COVAX-alliancen?
Stinus Lindgreen (RV), 2021-05-05:
Tak for det.
Jeg skal lige være sikker på, at jeg forstår det korrekt, for jeg hører en række forbehold.
Hvis man siger, at når vi har gjort alle de andre ting, og der så er noget tilbage, er det dem, vi donerer til COVAX.
Er det det, der er forbeholdet, eller forstod jeg ikke helt, hvad det er?
Altså, det er ikke sådan, at vi siger, alle vacciner, ud over hvad vi giver til den danske befolkning, skal gives, men at vi også skal kunne gøre nogle flere ting, og hvis der er noget til overs, kan vi give det til COVAX.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-05:
Så man kan sige, at det, at vi har den og vi også har de bilaterale donationer – og jeg nævnte jo også den tilvalgsordning, som vi politisk her i Danmark har besluttet der skal være – er det, der gør, at vi har nogle reservationer i forhold til beslutningsforslaget nu, fordi der stadig væk er nogle ubekendte.
Vi håber rigtig meget på, at der også her vil danne sig et hurtigt detaljeret billede, sådan, som jeg har annonceret, at vi frem mod udvalgsbehandlingen vil kunne få en afklaring.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-05:
Nej, udviklingsministeren var nu med til samrådet, hvor vi sad med to ministre den dag, vi havde det.
Så man var til stede.
Det er fint, at man er opmærksom på det, men det, som vi jo har presset på for i mange måneder nu, er også, at der kommer handling på det for alvor, altså endnu mere, end der er.
COVAX er startet op, og det er fint, men når vi ser på, hvor mange der er vaccineret på verdensplan, er det jo ikke imponerende, hvad der er sket i de fattigste lande.
Så kan ministeren sige noget om, om man fælles i EU arbejder på at få doneret flere vacciner til de her projekter?
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-05:
Tak til hr. Rasmus Nordqvist.
Det er jo fuldstændig korrekt.
Der er mange af lav -og mellemindkomstlandene, som ikke har set de store smittebølger.
Til gengæld har vi jo desværre virkelig set økonomiske og socioøkonomiske konsekvenser.
Det er også årsagen til, at vi nu ser en eksplosion i den ekstreme fattigdom igen og vi ser rigtig mange særlig sårbare grupper år – piger og kvinder, som jeg nævnte i min tale – som kommer til at lide under, at den kapacitet, der er i den primære sundhedstjeneste i de her lande, altså virkelig er presset i øjeblikket.
Jeg vil sige til hr. Rasmus Nordqvist, at det ikke er mig, der har haft det her samråd om det – jeg tror, det ligger ovre i sundhedsministerens regi – men der er jo virkelig flere ministre, der arbejder ind i det her.
Men jeg kan sige til hr. Rasmus Nordqvist, at i EU-regi er der – og det er der også i nordisk regi, som også er mit – en ekstremt stor opmærksomhed på, at vi skal sørge for at få understøttet den fattigste del af verden.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at vi fik COVAX op at stå.
Det er det største vaccineprogram, der nogen sinde i verdenshistorien er blevet sat på plads så hurtigt.
Jeg vil sige, at det, jeg udtrykte, som var forbeholdene her, er, at der også er andre elementer end COVAX inde i billedet, og det er det, en afklaring står på.
Grunden til, jeg nævner det, der hedder EU's vaccinedelingsmekanisme er jo, at vi godt ved, at EU er en rigtig god og stor muskel, på samme måde som COVAX også er det.
Men det er også klart, at der selvfølgelig også er nogle interesser i forhold til f.eks. nabolande, f.eks. som da vi lavede en byttehandel med de vacciner, der allerede var kommet til Danmark, med Nordslesvig; det er de tanker, vi lægger ind i det her.
Peder Hvelplund (EL), 2021-05-05:
Tak for det.
Jamen det var jo, fordi ministeren i sin tale nævnte, at det ikke nødvendigvis var COVAX, men at der også kunne være andre initiativer i EU-regi, og det er det, der undrer mig lidt.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-05:
Jeg synes faktisk, hr. Peder Hvelplund, at jeg giver ret tydeligt udtryk for, at COVAX er et fantastisk initiativ.
COVAX er en rigtig god facilitet, som vi priser i den grad.
De forbehold, jeg lægger ind her, er jo de ubekendte, der er kommet.
Senest var det Johnson & Johnson-vaccinen, der for få dage siden blev truffet en beslutning om ikke skal indgå i den danske vaccinestrategi.
Det er såmænd det, der udtrykkes i forbeholdene her – det er, at vi frem mod udvalgsbehandlingen vil træffe en endelig afgørelse.
Vi synees, COVAX er en fantastisk facilitet.
Der er sat nogle forbehold ind, hvor vi kan se, at her bliver vi nødt til at vide, hvilke reservationer der skal være, og der vil også være mulighed for, at man kan lave byttehandel, som jeg kom ind på, og de øvrige forbehold.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-05:
Tak, og tak til ministeren.
Jeg er lidt nysgerrig, for vi havde et samråd for et stykke tid siden, hvor vi jo netop talte om det her med donationer, og jeg kan ikke huske, om det var udviklingsministeren, eller om det var sundhedsministeren, der sagde, at man også havde arbejdsgrupper i Rådet, altså i EU, om donationer af vacciner for at komme videre med det her projekt.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor fremskredet projektet i EU er om samlet at se på, hvordan vi får doneret mange flere vacciner til den coronakrise, som jo kommer lidt efterfølgende i mange af de her lavindkomstlande, som vi taler om, hvor det først nu for alvor er begyndt at rulle med flere og flere syge, og hvor der ikke er adgang til vaccinerne.
Så er det jo godt, at Danmark kommer på banen, men hvordan er det samlede EU-skridt i forhold til det her?
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-05-05:
Tak for det, formand fra Enhedslisten.
Vi er faktisk fuldstændig enige i, at vi selvfølgelig stadig skal blive ved med at give støtte til Palæstinas selvstyre, fordi det simpelt hen er vigtigt.
Men det er jo også rigtigt, at i vores regeringstid gik vi faktisk ind og kiggede med kritiske briller på støtten.
Bl.a. var der hele sagen med Watch, som havde været inde via et kvindecenter og forherlige en terrorist og navngivet et kvindecenter efter vedkommende og alt muligt andet.
Og det gjorde, at vi faktisk i vores regeringstid stoppede støtten til, sådan som jeg husker det, omkring 25 forskellige ngo'er, altså fordi det var meget, meget tvivlsomt, om man ikke gik ind og var med til direkte at promovere forskellige martyrer, som de kalder dem, men som vi andre ville kalde terrorister osv.
Så et oprigtigt spørgsmål, og det er oprigtigt, for jeg kender ikke svaret, er: Er der nogen af de organisationer, som man fra den nuværende regerings side er gået ind og har støttet, som det samme gælder for, og kan man fra regeringens side garantere, at vi ikke går ind og støtter nogen palæstinensiske ngo'er, som altså går ind og promoverer og støtter og taler pænt om terrorister?
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-05:
Det, vi sikrer, er, at vi ikke giver budgetstøtte til det palæstinensiske selvstyre.
Vi giver det gennem multilaterale organisationer, eksempelvis Verdensbanken og FN's organisationer.
Det er der, vi primært giver vores midler.
Det er helt nødvendigt for Palæstina og den situation, de er i, hvis der skal være en håbefuld fremtid – og det håber vi virkelig på.
Det er en meget langsigtet konflikt, og vi håber på, at vi kan fortsætte det pres på begge parter til en fredelig politisk løsning, og jeg synes, det er meget væsentligt igen at præcisere, at det er i såvel Palæstinas som Israels som Europas og som Danmarks interesse, at vi sikrer den stabilitet, der trods alt er, indtil der bliver fundet en politisk løsning.
Søren Espersen (DF), 2021-05-05:
Man kan ikke fraskrive sig selv ansvaret for, at der går danske penge ind til at betale fængslede terrorister og de fængslede terroristers pårørende.
Det sker, og det er det, pengene går til.
Det er jo dejlig nemt for regeringen at kunne sige, at det ikke har noget med os at gøre, og at vi giver det til nogle organisationer, som forstår at fordele det her rundt.
FN-systemet har vel 25.000-30.000 ansatte i de palæstinensiske selvstyreområder.
De penge bliver, som jeg siger, kanaliseret ad alle mulige kanaler.
Så det er ikke fair, at ministeren siger, at vi kan vaske vores hænder, og at vi har rene hænder, fordi det bliver givet til nogle, der forstår at fordele det.
Det går ofte igennem fire eller fem led, indtil det er fuldstændig uoverskueligt, hvor pengene oprindelig kom fra.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-05:
Det er ikke sådan, vi ser på det, og jeg har givet tydeligt udtryk for, hvorfor vi ikke gør det.
Det er, fordi vi laver skarpe skel, i forhold til hvad det er, vi støtter.
Vi kritiserer i den grad – og det lod jeg fremgå meget tydeligt af min tale – selvstyret for at administrere og støtte de fanger og deres familier på den her måde.
Det hører ingen steder hjemme, i forhold til at det lige nøjagtig kan være et incitament, som jeg sagde i min tale, til at lave alvorligere forbrydelser.
Søren Espersen (DF), 2021-05-05:
Jeg vil godt følge op på det, hr. Peter Seier Christensen siger.
Det er da rigtigt nok, at der ikke ydes budgetstøtte, som også ministeren sagde i sin tale, men der ydes altså økonomisk garanti til FN-systemet og til EU-systemet.
De her penge, som egentlig starter med et eller andet sted at være pæne og ordentlige penge, ender altså med at være sjuskede penge og usle penge igennem flere kanaler, hvor PA, det palæstinensiske selvstyre, donerer pengene videre til PLO, som sender dem ad nogle andre kanaler.
Det er jo det, der er problemet.
Så vi leverer budgetstøtte til Palæstina, og de er rigtig gode til at få dem anbragt alle mulige forskellige steder.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-05:
Jeg har tydeligt sagt, at de penge, vi giver her, giver vi gennem multilaterale organisationer og andre organisationer, hvor vi har styr på forvaltningen og revisionen af de midler.
Jeg bliver også nødt til at sige, at det er regeringens holdning, at vi skal fastholde støtten til Palæstina på den her måde.
Det er både i Palæstinas og Israels interesse, og det er fuldstændig den samme holdning, som EU også lægger op til, og som altså er EU's holdning på området.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-05-05:
Nej, det er rigtigt, at det gør de ikke direkte, men pengene kommer jo ind i systemet og aflaster med hensyn til nogle andre udgifter, hvilket så frigør penge til, at man kan betale terroristerne.
Kan ministeren garantere, at det ikke foregår på den måde?
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-05:
Jeg har meget tydeligt i min tale her sagt, at den støtte, der gives fra selvstyret til de fanger, der sidder i israelske fængsler, ikke kommer fra danske skatteydere.
Mange tak for spørgsmålet.
Samtidig blev der indført en række kriterier, der bl.a. omhandler overholdelsen af menneskerettigheder, og som tilsiger, at organisationer forpligter sig til at implementere, opretholde og promovere menneskerettighederne udelukkende med ikkevoldelige midler.
Og jeg er glad for, at vi i dag har så klart et grundlag for støtten, og at der også er enighed mellem organisationerne og Udenrigsministeriet herom.
Det var et meget væsentligt grundlag at få skabt.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-05:
Tak til ministeren.
Selv om jeg skyndte mig herned, nåede jeg ikke at høre starten af talen, men jeg kunne forstå på konklusionen, at man var enige om, at vi støtter civile organisationer og ikke terrororganisationer, eller hvem det nu er, men Weekendavisen skriver, at der er beviser for, at der bliver støttet.
Jeg vil i den her sammenhæng stille et spørgsmål i forlængelse af det, som de tidligere ordførere har spurgt til.
Vi ved jo bl.a. fra en rapport fra 2017, at mange af de menneskerettighedsorganisationer, civile organisationer, som leverer hjælp, bliver mødt af lovgivning, som gør det svært for dem at arbejde med nødhjælp.
Bl.a. bliver de ...
undskyld, nu mistede jeg lige tråden, men spørgsmålet går i virkeligheden på: Hvad vil Socialdemokratiet og ministeren gøre for at modarbejde det her pres, som de her civilsamfundsorganisationer møder i form af lovgivning, der gør det svært for dem at arbejde, altså en lovgivning fra israelernes side, fra den israelske stats side?
Hvad vil ministeren og regeringen gøre for at modarbejde det pres?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2021-05-05:
Jeg synes, at Danmark har en kæmpe interesse i, hvordan hele den situation udvikler sig, og jeg synes, at Danmark, som jeg sagde, skal bidrage til at sikre, at der er håb om en fremtid også for unge palæstinensere.
Hvis de ikke har det håb, tror jeg, at muligheden for på et eller anden tidspunkt at opnå en løsning på den konflikt bliver meget mindre.
Så nej, jeg synes, at vi skal bruge danske bistandsmidler – selvfølgelig ud fra nogle værdier om solidaritet med nogle mennesker, som har det rigtig svært – men selvfølgelig også for at fremme vores værdier og interesser ude i den store verden.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-05-05:
Jamen det er en meget kompleks situation, og jeg kan forstå, at ordføreren også kan se problemstillingen.
Men når det nu er sådan en kompleks situation, ville det så ikke være mere rimeligt, at man overlod det til danskerne selv at bestemme, om de vil donere til nødhjælpsorganisationer, som så kunne arbejde i Palæstina, i stedet for at tvinge alle danske skatteborgere til det?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2021-05-05:
Jeg kan se, det ville være et kæmpe problem, hvis vi holdt op med at give bistand til Palæstina.
Det ville være rigtig, rigtig skidt i forhold til vores egne interesser, men det ville også være rigtig skidt for de mange palæstinensere, som har et rigtig svært liv.
Så jeg kan se, at det ville være et stort problem, hvis vi holdt op med at give bistand, og hvis resten af verden også holdt op med at støtte Palæstina økonomisk.
Så anerkender jeg fuldstændig, at der helt generelt nogle gange er nogle dilemmaer på udviklingsområdet.
Nogle gange støtter man nogle lande eller områder, hvor der også er ting, man kan kritisere.
Og der er det bare vigtigt, at den bistand, man giver til alle de gode formål som menneskerettigheder og alt muligt andet, går hånd i hånd med, at der også kan være en kritisk dialog om det, som vi forholder os kritisk til.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-05-05:
Tak for talen.
Jeg vil stille det samme spørgsmål, som jeg stillede til ministeren: Kan ordføreren ikke se et problem i, at vi betaler penge til et land eller et styre, som samtidig betaler meget store beløb til terrorister?
Vi betaler selvfølgelig ikke pengene direkte til terroristerne, men i og med at vi giver dem støtte, frigør vi jo midler, som de kan bruge til noget andet.
Kan ordføreren ikke se den problemstilling?
Tak til ministeren for talen.
Hvis et land har råd til at belønne terrorister, mener ministeren så, at de har gjort sig fortjent til støtte betalt af de danske skatteydere?