runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2019-12-17:
Jeg synes jo, det er en interessant debat, og jeg synes, at hr. Karsten Hønge faktisk gav et godt bud, som jeg er fuldstændig enig i.
Jeg kan sagtens forestille mig en anden form for rigsfællesskab i fremtiden – også om det skulle være, at et eller flere af de to nordatlantiske lande mente, at de skulle være selvstændige.
Hvordan ser Alternativet på et rigsfællesskab med tre selvstændige lande, hvis det blev realiteten, altså hvis Grønland eller Færøerne mente, at det havde de lyst til?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-17:
Jeg ser da meget positivt på, at vi selvfølgelig kan finde ud af, hvordan det er vi kan samarbejde og finde ud af at lave et rigsfællesskab – et moderne rigsfællesskab – som bliver et tilvalg.
Vi kan også kalde det noget andet, hvis det er det, der er behov for.
Men selvfølgelig kan det bestå af både to og tre selvstændige lande.
Det handler om samarbejde.
Det handler om at finde ud af, hvor det er, vi mødes og løser opgaver sammen.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-12-17:
Det er de danske og grønlandske politikeres opgave i tæt samarbejde at sikre et forsvar af det danske rigsfællesskab – både ved egen kraft og i samarbejde med vores allierede, således at vores lande kan forblive frie og selvstændige.
Danmark er medlem af NATO, og deri ligger vores sikkerhed.
Det er derfor ekstremt vigtigt, at vi ikke ignorerer eller nedprioriterer NATO til fordel for andre samarbejder.
USA er garant for vores sikkerhed og vores frihed som selvstændigt land og som rigsfællesskab.
Arktis med Grønland er geopolitisk og militært et interesseområde for de globale magter, og Arktis er dermed præget af en ny stormagtskonkurrence.
I Arktis har Danmark stærke interesser, som ikke er sammenfaldende med Ruslands.
De danske territorier er specielt i Østgrønland derfor udsatte og kan i realiteten ikke forsvares eller hævdes med det nuværende militære beredskab.
Det er kun under en NATO-paraply med USA som en stærk partner, vi kan gøre os håb om at forsvare Grønland og vores rettigheder i Grønland.
En oprustning i Arktis er derfor uomgængelig.
Det vil være en opgave, som skal koordineres med NATO, herunder ikke mindst USA.
I Nye Borgerlige vil vi anbefale, at forsvaret de kommende mange år holder sig væk fra internationale aktioner, som ikke har direkte relevans for at afbøde trusler mod Danmark, eller som er en del af NATO-forpligtelsen.
I stedet skal vi koncentrere kræfterne om sammen med NATO og ikke mindst USA at udvikle forsvaret af vores territorium med særligt sigte på Arktis, som enhver kan se vil få stigende betydning, og som i dag ligger åbent.
Nye Borgerlige byder derfor den stigende amerikanske interesse for Grønland velkommen.
Vi bakker op om, at den danske regering sammen med den grønlandske arbejder for, at interessen også kommer Grønland og det grønlandske folk til gode.
Internationale samarbejdspartnere som USA er naturligvis velkomne til drøftelser med grønlandske repræsentanter om temaer, der har særlig betydning for Grønland i tæt koordination med Danmark som foreskrevet i selvstyreloven.
Nye Borgerlige støtter derfor drøftelserne mellem partnerne i USA og Grønland ud fra det gældende og afgørende princip om, at rigsfællesskabet mellem Danmark og Grønland fortsat er baseret på ubetinget tillid og en ubrydelig gensidig respekt.
Nye Borgerlige bakker op om det fremsatte forslag til vedtagelse.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-12-17:
Tak for svaret.
I Siumut mener vi jo også, at vi burde styrke velfærden, men den skal redefineres, fordi den tydeligvis ikke passer til den nation, vi er i dag.
Det blev også kritiseret, at Siumut ikke kæmper nok for børns rettigheder, men den grønlandske regering har i et samarbejde med den danske regering sikret 80 mio. kr. til det.
Det største problem, som man også har prioriteret at ville løse, er i Østgrønland i Tasiilaq, hvor ordføreren bl.a. også selv har arbejdet i kommunen.
Det er lige nu IA, der leder den kommune.
Hvad vil ordføreren sige til den kritik og til, at det egentlig er et kommunalt anliggende?
Det så jeg mere som en kommentar fra fru Aaja Chemnitz Larsen end et spørgsmål.
Men dertil vil jeg gerne sige, at debatten om, hvad der skal ske i Grønland i forhold til overtagne områder, selvfølgelig skal ske blandt grønlandske ansvarlige.
Ligesom der er nogle ting, som Danmark er ansvarlig for – lige nu er det 36 ansvarsområder – så er det også der, hvor man begynder at sige, at dem, der har ansvaret for noget, også skal tage ansvar.
Og man kræver ansvar.
Og lad os så herinde i Folketingssalen snakke om overtagne danske områder, da det er dér, at man herfra kan sige noget om det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-12-17:
Jeg tror ikke helt, at ordføreren forstod det, for det er faktisk noget, som IA tidligere har taget op, men som er blevet afvist.
Noget af det, som jeg synes er lidt ærgerligt, også når man skal sikre en god tone i rigsfællesskabet, er, at naalakkersuisut faktisk får oplysninger om, hvad der foregår udenrigspolitisk, men ikke er i stand til at give dem videre til Inatsisartut.
Og det er jo sådan, at det, vi kalder USPU eller NASA – det udenrigspolitiske udvalg – ikke er blevet inddraget i en lang række sager.
Det synes jeg bare er enormt ærgerligt, fordi det også er med til at kaste grus i maskineriet, når det er, at man ikke sikrer, at der fra den danske regering og fra Folketinget og hele vejen til Inatsisartut selvfølgelig også skal være oplysninger om, hvad der foregår i vores land.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-12-17:
Endnu en gang hører jeg ikke rigtig et spørgsmål, men mere en kommentar.
Og endnu en gang vil jeg bare henvise til Inatsisartut og naalakkersuisut og ikke til det danske Folketing.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-17:
Tak for det, formand.
Jeg glæder mig altid over folk og især unge folk, der interesserer sig for rigets grundlov, som jeg hørte fru Høegh-Dam gjorde lidt ud af i sin ordførertale.
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt mere, fordi sidst jeg læste grundloven, var Grønland nævnt, jeg tror seks gange, og jeg kunne forstå på fru Høegh-Dams redegørelse, at Grønland overhovedet ikke var nævnt.
I den forbindelse kunne fru Høegh-Dam måske reflektere lidt over, hvordan hun så kan stå på Folketingets talerstol, hvis Grønland ikke er nævnt i den grundlov, der konstituerer Folketinget.
Og så vil jeg måske bare afslutningsvis bede fru Høegh-Dam i sin glubende interesse for dansk forfatningsret redegøre for, hvordan grundlovens § 1 skal forstås, ifald Grønland ikke er omfattet heraf.
Jeg er glad for, at fru Høegh-Dam er enig med Dansk Folkeparti i, at Dannebrog gør sig godt her i salen.
Jeg skal bare forstå det sådan, at når fru Høegh-Dam efterspørger ordet rigsfællesskab, er det ren semantik – altså, det forhold, at grundlovens § 1 siger: »Denne grundlov gælder for alle dele af Danmarks Rige.«.
Så er fru Høegh-Dam bekendt med, at det indbefatter Grønland, og at alle på Grønland derfor har de samme privilegier og forpligtelser som danskere og i øvrigt færinger ifølge den grundlov, som i øvrigt fru Høegh-Dam altså selv har skrevet under på at ville overholde?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-12-17:
Men i hvert fald er det sådan, som jeg lige har sagt: »Det danske rige« står i grundloven, »rigsfællesskabet« står ikke i grundloven, og det vil jeg så ikke gentage igen.
Derudover er jeg selvfølgelig enig i, at det danske flag da gerne må være herinde.
Jeg er da heller ikke sky over for en gang imellem at skulle takke Dansk Folkeparti, idet de også har været med til at styrke ønsket om selvstændighed i så mange år.
Søren Espersen (DF), 2019-12-17:
Det var søreme en dejlig hilsen, tusind tak for det.
Må jeg ikke godt lige sige, at jeg synes, det er for nemt, når fru Høegh-Dam siger: Vi vil ikke sige, om vi er med Danmark eller vi er med USA; vi er bare Grønland.
Sådan et eller andet lignende blev der sagt.
Det er jo ikke virkelighedens verden.
Virkelighedens verden er, at når den danske flåde sejler hjem – det har vi talt om før – bliver det den amerikanske flåde, der sejler ind.
Sådan er det.
Man ved fra gammel tid, at ethvert land har en hær, enten ens egen eller en andens, og sådan er det.
USA vil ikke lade det her landområde stå tomt; det tror jeg står klart nu.
Så sådan bliver det.
Derfor er man nødt til at forholde sig til: Er man med Danmark, eller er man med USA?
Det er en bemærkning.
I øvrigt hedder det også en kort bemærkning; man behøver ikke at stille spørgsmål.
Det hedder en kort bemærkning, så det var en kort bemærkning, hvor man gerne må svare.
Annette Lind (S), 2019-12-17:
Så vidt jeg forstod, sagde spørgeren, at det var, fordi de 1,5 mia. kr. skulle omfatte kampfly.
Det er ikke meningen, at det skal være sådan.
Og det her med, at der skal være diskussion om de 1,5 mia. kr., synes jeg da er helt almindeligt, for man skal diskutere det i forsvarsforligskredsen.
Men det er jo sådan, at når der er øget interesse i forhold til det sikkerhedspolitiske i Grønland og i Arktis, at man selvfølgelig også skal suverænitetshåndhæve det.
Og det bliver vi nødt til at have nogle flere hjælpemidler til at gøre.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-12-17:
Tydeligvis har ordføreren misforstået, hvad det var, jeg sagde fra talerstolen.
Jeg sagde, at begrebet rigsfællesskab ikke er til at finde i grundloven.
Det er korrekt, hvad ordføreren siger, at Grønland er nævnt flere gange, idet det danske kongerige også er nævnt flere gange.
Derudover henviser jeg til, at jeg egentlig ønsker et rigsfællesskab, men lige nu ser jeg det mere som en rigsenhed.
Nu står vi i det danske Folketing, og det er jo også, fordi det er det danske Folketing, at vi har det danske flag herinde.
Vi har ikke det færøske flag eller det grønlandske flag, og det giver selvfølgelig mening, men dermed synes jeg også, det er meget passende at kunne sige, at vi lige nu er under en rigsenhed, men vi vil gerne udvikle det til et reelt rigsfællesskab.
Det, jeg snakker om, er mere, hvordan vi systematisk udformer det.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-12-17:
Det er jeg da glad for.
Men problemet er jo, at vi lever i en verden, og i den har vi nogle lande, f.eks. Rusland og Kina, som agerer, skal vi sige offensivt rettet mod hele kongeriget.
Jeg går ud fra, at hr. Rasmus Nordqvist deler frygten for, at nogle af de lande skal komme ind strategisk og militært og kunne være en trussel mod hele kongeriget.
Det er bl.a. derfor, at vi heldigvis også i vores brede forslag til vedtagelse har fået den her screeningsordning med, sådan at vi kan være sikre på, er der altså ikke kommer til at ske noget, som vil true vores sikkerhed.
Jeg går ud fra, at ordføreren har samme frygt, som vi andre har, i forhold til den nye verdensorden.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-12-17:
For det første vil jeg sige, at det jo ikke er nok at snakke om det og det heller ikke er nok at mene noget.
Man er også nødt til at handle.
Og vi må bare konstatere ud fra de tal, der er, at vi desværre er i gang med at knække kurven negativt, for der er færre, der får sig en uddannelse i Grønland.
Det er noget, der bekymrer os rigtig, rigtig meget.
Man er faktisk også nødt til at handle og sikre det helt konkret.
For det andet vil jeg sige, at grunden til, at de 80 mio. kr. ligger der og de 20 mio. kr. ligger der fra Grønland, er et pres fra bl.a. IA over for naalakkersuisut.
Jeg har selv peget på 80 mio. kr. fra Danmark og 20 mio. kr. fra Grønland, og de ligger der nu.
Det er jeg bare rigtig, rigtig glad for, for det er til gavn for rigtig mange børn i Grønland – håber jeg.
Søren Espersen (DF), 2019-12-17:
Hr. Christian Juhl rejser det interessante spørgsmål, hvorfor der er sådan en forskel i forbindelse med velfærd.
Jeg var selv med i Grønlandsk-Dansk-Selvstyrekommission, dengang loven blev lavet, og der fastfrøs man bloktilskuddet på, jeg tror, det dengang var 3,12 mia. kr., og så skulle det bare prisreguleres.
Det var faktisk et ønske fra grønlandsk side.
De to grønlandske hovedforhandlere, Lars Emil Johansen og Kuupik Kleist, var meget optaget af, at bloktilskuddet skulle ligge fast, så det ikke kunne stige.
De 80 mio. kr., der er givet, strider et eller andet sted imod selvstyrelovens ånd, for der blev sagt meget klart fra regeringens side, at det skulle være hverken mere eller mindre.
Jeg synes, man skulle overveje at ændre det, jeg synes, man skulle overveje at kigge på, om det var en god idé at fastfryse det her.
Færøerne, som også får bloktilskud, dog ikke så meget, forhandler hvert år med den danske finansminister.
Hvorfor grønlænderne udbad sig det, har jeg aldrig nogen sinde forstået, men det er årsagen til, at velfærden i Grønland er væsensforskellig fra velfærden i Danmark.
Sådan hænger det sammen.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-12-17:
Jeg ser det primært som en kommentar.
Jeg kan jo bare konstatere, at jeg gerne så, at den grønlandske regering udviste en større ansvarlighed i forhold til borgerne og i forhold til at sikre, at når Grønlands økonomi rent faktisk bliver bedre, er det også noget, som borgerne skal kunne mærke ude i dagligdagen.
Men der går det desværre den forkerte vej, og det betyder, at der er folk, der flytter fra Grønland, og det synes jeg er så ærgerligt, for jeg vil jo gerne Grønland det bedste, og jeg synes sådan set, der er en opgave i et sikre en bedre regeringsførelse for at sikre, at folk har lyst til at blive i vores land og føle, at det er det gode land, som jeg på mange måder også synes det er.
Men det kan blive bedre.
Søren Espersen (DF), 2019-12-17:
Det afgørende er jo, at der ikke er midler nok til at lave en ordentlig velfærd.
Det er jo det, der ligger i det.
Man har simpelt hen ikke midlerne til det.
Derfor siger jeg, at beslutningen var forkert dengang, og at det er trist at være i et rigsfællesskab, hvor der er egne af rigsfællesskabet, der ikke har det samme velfærdsniveau, som vi kender.
Men det er altså årsagen.
Der er ikke andre forklaringer på det, end at midlerne simpelt hen ikke er der til at lave en ordentlig velfærd, og derfor foreslår jeg, at vi kigger på den selvstyrelov i forbindelse med at gøre bloktilskuddet fleksibelt, sådan som det er i forhold til Færøerne, der selvfølgelig har en god velfærd.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-17:
Først vil jeg sige tak til ordføreren for nogle rigtig glimrende betragtninger.
Men der er en ting, som alligevel forekommer lidt som malurt i bægeret, nemlig den her meget voldsomme fokus alene på velfærd.
Rigsfællesskabet er jo en historisk levende enhed og har været det siden 1397, hvor Norge, Sverige og Danmark med tilhørende bilande dengang bandt det sammen.
Og det er jo det, der skaber et sjæleligt, føleligt fællesskab, som gør, at man kan gå hånd i hånd i både gode tider og dårlige tider.
Det er jo ikke velfærden.
Det vil jeg bare bede ordføreren om at bekræfte, altså at det, der binder Grønland og Danmark sammen, er et historisk, kulturelt, sjælsfællesskab, som er båret igennem mere end 600 år.
Der vil jeg tillade mig at sige, at den ordfører, der er på talerstolen nu, løfter den opgave på en langt mere respektfuld måde end den, man kan opleve hos andre af det grønlandske folks repræsentanter.
Men i forhold til netop det med familierne kan ordføreren så ikke bekræfte, at det trods alt er undtagelsen, at grønlandske familier ikke er flettet ind i danske, lige så vel som at de fleste danske familier jo har grønlandske familiemedlemmer?
Og selvfølgelig kan man også finde sjællændere, der aldrig har været i Jylland, og omvendt osv., men det ændrer ikke på, at den historiske virkelighed er, at vore folk hører sammen.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-12-17:
Mange tak.
Og der er det vigtigt, at man også fra den anden side forstår, at Grønland er komplekst, og jeg plejer at sige, at selv om vi er verdens største ø, består vi jo sådan set af mange forskellige øsamfund, fordi vi ikke nødvendigvis har den her helt tætte kontakt, som man er vant til at have i Danmark f.eks. Så man kan sige, at ja, i nogle familier er der selvfølgelig et slægtskab med danske familier, men i andre er der det ikke nødvendigvis.
Og der er også en historie, hvor der er nogle spor, der skæmmer, men jeg mener, det er vigtigt, at man så kigger på nogle helt konkrete nedslag, frem for at det bliver en negativ relation mellem Grønland og Danmark – at man så peger på de konkrete ting og løser dem frem for at have en generelt dårlig relation mellem parterne.
Mange tak.
I Grønland bruger vi 3 mia. kr. på socialområdet – 3 mia. kr. til en befolkning på 56.000 mennesker.
Det er rigtig, rigtig mange penge.
Jeg tror, det er vigtigt, at man også ser kritisk på, hvad det er for nogle tiltag, vi laver.
Når vi kun har fokus på senfølger og ikke på den tidlige indsats, vil vi altid halte efter.
Når sagsbehandlere sidder med 80-250 sager pr. sagsbehandler, vil vi altid halte efter.
Så der er også noget strukturelt, og der er også noget internt i Grønland, som Grønland selv er nødt til at tage ansvar for, og det handler ikke kun om penge, det handler også om varme hænder, det handler også om gode hoved og at være med til at sikre, at de er med til at bygge vores grønlandske samfund op.
Vi blev inspireret af Australien, hvor man har sådan et foreign investment review board.
Der skulle sidde forskellige aktører uafhængigt i Grønland, som kunne tage stilling til, hvilke justeringer der skal foretages i Grønland, med henblik på at der også er samfundsøkonomiske hensyn.
Det var noget, som naalakkersuisut dengang valgte at sige nej tak til.
Vi synes, det stadig væk giver rigtig god mening, at man også hjemme i Grønland tager stilling til det her, og at det ikke kun bliver et rigsfællesskabsværktøj, som der kommer til at være, men at naalakkersuisut også kommer mere på banen i forhold til at sikre, at det her er noget, som vi er meget mere proaktive omkring, i stedet for at vi bare sidder og venter på, at andre skal gøre det.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-17:
Tak for det, formand.
Jeg bemærkede, at ordføreren brugte udtrykket, at USA banker kiler ind i vores rigsfællesskab.
Så gik jeg øjeblikkelig ind og kiggede på Socialistisk Folkepartis hjemmeside, og der roser man sig af at være dem, der er bannerførere for selvstændighedsbevægelser.
Altså, man vil gerne bære til for selvstændighed for både Grønland og Færøerne, og det kan jeg ikke få til at gå op.
De to ting kan jeg ikke få til at hænge sammen, for det, at der i Danmark er folk, der taler for selvstændighed, er da det, der ansporer den præsident Trump, som ordføreren tilsyneladende ikke har mange varme tanker om, til netop at gøre de her tilnærmelse.
Så hvis nu Socialistisk Folkeparti ville tale rigsfællesskabet op på sin hjemmeside i stedet for at tale selvstændighedstrangen op, kunne det være, at Trump blev hjemme i westernland.
Har ordføreren overvejet det?
Karsten Hønge (SF), 2019-12-17:
Jeg tror, der skal mere til.
Jeg tror, forskellen her i forhold til hr. Morten Messerschmidt er, at jeg ikke ser rigsfællesskabet som en statisk størrelse.
Rigsfællesskabet er ikke på en bestemt måde til evighed.
Det er noget, der er i bevægelse, og det, vi kigger efter, er det, som vi nogle gange kalder rigsfællesskabet version 2, hvor vi ser tre selvstændige lande inden for et rigsfællesskab, hvor man har valgt hinanden til, og hvor det ikke er en fast kasse, man er nede i, men en, som man bygger til og laver om på.
Derfor synes jeg jo, at hvis grønlænderne har et ønske om selvstændighed, er det vores opgave at hjælpe med til det og gøre det på en måde, så grønlænderne af sig selv vælger rigsfællesskabet til, også fremover.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-17:
Jamen det forstår jeg ganske enkelt ikke.
Har vi ikke netop som børn af det samme historiske rigsfællesskab en pligt til at hjælpe og bistå hinanden ud fra de realistiske vilkår, der nu engang gælder?
Vi har den opgave at gøre grønlænderne og færingerne det klart, hvor værdifuldt rigsfællesskabet er for os alle sammen.
Det gør man jo ikke ved bare at tale en eller anden illusion om et potentielt fremtidigt selvstændighedsprojekt op – det gør man ved at betone alt det historiske, økonomiske, sociale og kulturelle, vi har tilfælles, og tale det op.
Og der må jeg bare sige, at der tror jeg stadig væk, at danskerne og for den sags skyld også præsident Trump har til gode at se Socialistisk Folkepartis bidrag til den tale.
Karsten Hønge (SF), 2019-12-17:
Jamen jeg er ikke uenig med hr. Morten Messerschmidt i, at vi skal tale rigsfællesskabet op og tale de værdier op, som holder os sammen.
Jeg synes bare godt, vi kan gøre det, samtidig med at vi er med til at hjælpe folk på vej hen ad den sti, hvor man ser en øget selvstændighed.
Jeg ser virkelig ikke en modsætning dér – tværtimod tror jeg faktisk, at hvis man krampagtigt holder fast i, at det skal være på en bestemt måde, risikerer man bare at støde de her mennesker fra sig.
Søren Espersen (DF), 2019-12-17:
Tak for hilsenen.
Føler hr. Karsten Hønge ikke et medansvar for det ved hele tiden at hjælpe til med selvstændighed i stedet for at finde nogle forklaringer på, hvorfor vi skal holde sammen?
Karsten Hønge (SF), 2019-12-17:
For mig er det ikke sådan, at vi har selvstændighed her , og det er på én måde, og så har vi rigsfællesskabet der , og det er på en fuldstændig forud defineret anden måde.
Jeg håber virkelig af hele mit hjerte, at grønlænderne og færingerne tilvælger rigsfællesskabet, og derfor tror jeg, at vi alle sammen her skal blive dygtigere til at indrette rigsfællesskabet på en måde, så det virker tiltrækkende – så man kan se sig selv i det, så man kan se sig selv både som folk og som nation, men i et samarbejde, et tæt samarbejde, med to andre nationer.
Og jeg tror, det er det, vi skal gøre, i stedet for at insistere på, at grønlænderne og færingerne skal gå ind og tage stilling på en helt bestemt måde.
Jeg tror på, at vi kan få et meget mere selvstændigt Grønland og Færøerne, samtidig med at man er i tæt samarbejde med Danmark.
Søren Espersen (DF), 2019-12-17:
Jamen jeg forstår ikke den argumentation.
Altså, selvstændighed er et absolut – enten er man selvstændig, eller også er man det ikke.
Og det kan være, at man kan være det i forskellige grader, det ved jeg ikke, men man er i hvert fald selvstændig, er et selvstændigt land med en selvstændig regering, en selvstændig, veldefineret grænse.
Så er det forbi med rigsfællesskabet.
Så er det forbi med alle de ting, der binder os sammen.
Og det vil ske ret hurtigt.