runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Jeg vil også kort tage ordet med det samme budskab, netop fordi vi nu gennem flere år har diskuteret, hvad skal man sige, bagsiden af medaljen ved at have en budgetlov.
I modsætning til Enhedslisten mener vi i SF ikke, at det er skadeligt at have en budgetlov, men vi synes, det er skadeligt at have den budgetlov, som vi har i dag.
Den har forårsaget et mindreforbrug til velfærd og deslige på et tocifret milliardbeløb.
Penge, som det demokratisk er blevet besluttet skal bruges på velfærd, er ikke blevet brugt, fordi konsekvenserne – helt forståeligt – har været for voldsomme for kommunerne, og dermed har man i lang tid ikke turdet bruge det, der rent faktisk var sat af.
Så vi ønsker en budgetlov, der er ændret på en række områder, så der netop er mere elastik i krisetider, så man kan føre en ekspansiv finanspolitik, en keynesiansk politik, om man vil, og at vi lemper på sanktionerne, så vi ikke får det her meget skadelige underforbrug ude i kommunerne og regionerne, at der bliver mulighed for flerårige budgetter, og endelig også, som hr. Rune Lund var inde på, at vi rent faktisk tænker de klimainvesteringer, som vi skal have foretaget, ind, så vi altså på anlægssiden undtager klima- og energiinvesteringer.
Vi ønsker ikke at undtage hele anlægsområdet.
Men vores budskab til finansministeren er, at vi allerede nu burde sidde i forhandlinger om netop budgetloven og dellofterne, for vi kommer til at føre den her skadelige politik i et år mere, hvis der ikke snart kommer en afklaring på området.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Tak for det, og tak for en faktisk fin gennemgang.
Det vil jeg gerne rose, for det har der været efterlyst, så det her var meget nuanceret.
Jeg blev bare lidt forvirret, for ministeren giver indtryk af, at det her er noget, der kan ændres.
Altså, det er en aftale, der er lavet, og derfor er det jo ikke noget, der kan ændres.
Er det ikke rigtigt forstået?
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Det, som jeg har lagt frem her i dag, går jeg da ud fra at også Venstre vil bakke op.
Når man så på et tidspunkt vil komme med en opdateret mellemfristet plan, vil regeringen jo også kunne fremlægge nogle overordnede prioriteringer i den økonomiske politik på det her område.
Det håber jeg da så også at der i givet fald vil være opbakning til i Folketinget.
Det er jo selvfølgelig også en drøftelse, vi i givet fald skal tage med Venstre, som vi jo har en aftale med.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Ja, netop, og det er måske også derfor, at det virker helt tragikomisk, at vi står og diskuterer det her.
For vi støtter det her, og jeg ville gerne gå op og tage en lang forelæsning om det, men det tror jeg jeg vil spare mig selv for.
Det er bare mere, at jeg lige så godt synes at man kan kalde en spade for en spade.
Det her er jo noget, der er aftalt, og som skal gennemføres, og selv om et lovforslag er i høring, er det jo ikke sådan, at regeringen lægger op til at lave noget om.
Er det ikke rigtigt forstået?
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Nej, vores udgangspunkt er ikke at lave noget om.
Vores udgangspunkt er at gennemføre det, som vi her foreslår, og det forstår jeg at hr. Troels Lund Poulsen bakker op om, og det glæder mig.
Jeg tror, vi er enige.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Så kan man jo tage en diskussion af, om man reelt set burde stemme om finansloven, inden man bagefter laver en aftale, så man ved, hvor mange penge man har.
Men det er en anden diskussion.
Men jeg vil bare godt lidt anholde det her, som ligger med de flerårige budgetter.
For jeg vil jo lige sige, at det allerede foregår ude i en del kommuner, som kører med decentrale budgetter på de forskellige områder, som åbner op for, at de decentrale områder sagtens kan køre med flerårige budgetter.
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Jeg tror, det er korrekt, at der i forskellige kommuner kan være en tilgang, hvor man kan planlægge flere år frem.
Men jeg har også forstået det sådan, at der fra en række borgmestres side er et ønske om at få en udvidet adgang til at kunne lave flereårige budgetter, bl.a. en kommuneaftale, der rækker mere end 1 år frem, og det er der nogle fordele ved, og det er der nogle ulemper ved.
Men det er da en af de diskussioner, det vil være relevant at tage i den kommende tid, sådan at man forhåbentlig kan planlægge på den bedst tænkelige måde.
Som sagt står jeg ikke her med nye forslag til, hvordan budgetloven kan indrettes.
Jeg har lagt det her frem, fordi jeg synes, at det er fornuftigt.
Og det afspejler også de aftaler, vi har lavet med kommuner og regioner.
Når vi så på et tidspunkt skal revidere, er en af de diskussioner, der er relevant, jo flerårige budgetter.
Der kan også være andre.
Det, man jo bare skal huske på, er, at uanset hvad formålet måtte være med en revision, er det jo med til at skabe en økonomisk vækst, som også påvirker i forhold til en eventuel overophedning.
Og det er jo sådan, at vi hele tiden skal veje nogle ting op i forhold til hinanden.
Men alle gode forslag modtages gerne, og det er fint, at også Enhedslisten er på banen her.
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Tak for det.
Man kan jo anlægge en mere lempelig fortolkning af underskudskravet – det ved vi er muligt – altså et strukturelt underskud på 0,5 pct. af bnp kan jo udvides til 1,0 pct. af bnp, hvilket jo er muligt inden for EU-rammerne.
Og man kan stille krav om at fjerne sanktionerne og erstatte dem med løbende overvågning, henstillinger eller følg eller forklar-princippet eller gøre sanktionerne lempeligere, om man vil, så de udmåles over en 4-årig periode og ikke hvert år som nu.
Så vi er grundlæggende modstandere af budgetloven som institution.
Vi mener, den har ført til uhensigtsmæssig brug af offentlige midler; den har skabt en spændetrøje, som har ført til mindre forbrug i kommuner og regioner, og det er gået ud over velfærden.
Vi ser meget frem til, at der kommer en revision af budgetloven, som måske ikke fører til en skrotning, men så i hvert fald fører til så mange ændringer af budgetloven, at vi får en fornuftig måde at styre vores økonomi på, og med så mange revisioner, at det måske ikke bliver en skrotning, men i hvert fald nærmer sig rigtig meget en skrotning af budgetloven.
Enhedslisten er modstandere af budgetloven, og derfor kommer vi heller ikke til at stemme for L 2 og L 3, som vi heller ikke har gjort ved tidligere behandlinger af udgiftslofterne.
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Til det vil jeg sige, at vi ikke på noget tidspunkt har stillet danskerne i udsigt, at det kunne gøres med et fingerknips.
Det er simpelt hen ikke rigtigt, når fru Sophie Løhde påstår det.
Det er så en af grundene til, at vi nu har et behov for at få tjekket op på, hvordan det hele skal hænge sammen med den aftale, og deri ligger der så et arbejde.
Vi gør tingene seriøst i den her regering, og vi arbejder fortsat på at få nedbragt brugen af eksterne konsulenter, og man kan være helt sikker på, at det er der en garanti for vi fortsat gør.
Mona Juul (KF), 2019-10-22:
Tak for talen.
Ministerens socialdemokratiske kollega indledte jo her tidligere i dag med at sige: velfærd først, investér i velfærd, tryghed skal gælde for alle, og vi skal gøre danske virksomheder mere konkurrencedygtige.
Jeg sad og noterede det.
Men gælder det nu også for de familieejede virksomheder, der beskæftiger 850.000 danskere?
Jeg vil gerne spørge ministeren, om landmanden, spiludvikleren, murerfirmaet, restauranten og mange andre familieejede virksomheder får bedre eller dårligere muligheder for at investere i nødvendig teknologi, grøn omstilling, eksport, nye arbejdspladser, altså alt det, der lige præcis skal være med til at finansiere vores velfærd og vores grønne fremtid, hvis arveafgiften tredobles?
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Jeg synes, at uanset hvad vi i øvrigt måtte mene om det konkrete forslag, så er der grund til, at Folketinget også på en aften som i aften udtrykker den respekt og den anerkendelse.
Så er det rigtigt, at vi vil ændre på den her sag i forhold til bo- og gaveafgiften.
Det gør vi jo, fordi vi synes, det er sund fornuft, at vi omgør den beslutning, der er truffet tidligere.
Det er i øvrigt også det, som Det Økonomiske Råd har sagt giver mening.
Det er i øvrigt også noget, som den tidligere regerings ministre har givet udtryk for ikke har nogen effekt i forhold til adfærd – og jeg citerer fra et svar, der er blevet givet af min forgænger, hr. Kristian Jensen: »Samlet set er det således vurderingen, at der ikke er belæg for at antage væsentlige adfærdseffekter forbundet med ændringer af bo- og gaveafgiften.«
Så det er fra den tidligere regering, som spørgerens parti var en del af.
Mona Juul (KF), 2019-10-22:
Det er jo bare super ærgerligt, at der ikke var nogen, der spurgte mig og spurgte de familieejede virksomheder.
For vil regeringen ændre på SKATs nuværende praksis vedrørende virksomheders værdiansættelse, som jo handler om goodwill og fremtidig indtjening, for det kunne måske også være med til at hjælpe lidt på sagen?
Der er jo en metode i dag, som gør, at virksomhederne ikke aner, hvad det er, de egentlig bliver beskattet af i forbindelse med generationsskifte.
Vi I være villige til at kigge på det?
Vil ministeren være villig til at kigge på det?
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Erhvervsministeren har jo været ude med en melding om, at man gerne vil have en dialog også med dansk erhvervsliv omkring værdiansættelsen og i øvrigt også, hvad angår den periode, over hvilken man skal lave de her betalinger.
Det er jo et udtryk for, at vi gerne vil have en konstruktiv løsning i samarbejde med dansk erhvervsliv, fordi dansk erhvervsliv er så utrolig vigtigt for Danmark.
Det gælder både de små og større familieejede virksomheder og også alle andre virksomheder i det her land.
Så svaret er, at erhvervsministeren har meddelt, at han meget gerne vil tage den dialog, og jeg vil tro, at det også er noget, fru Mona Juul vil høre nærmere om på vegne af sit parti.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-10-22:
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort.
Hvornår i valgkampen kom Socialdemokratiet med forslaget om at afskaffe bredbåndspuljen?
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Hvad angår bredbåndspuljen, er det jo en pulje, der står til at udløbe.
Der har så været lagt op til, at der skulle ske en evaluering af den for at se, hvad resultaterne har været af det arbejde, den har kunnet bidrage til.
Og det, der er meddelt fra klima- og energiministeren, under hvem det her hører, er, at man vil lave den evaluering færdig, inden vi afslutter finanslovsforhandlingerne.
Og skulle det vise sig, at den evaluering falder positivt ud, så er det min forventning, at vi kan lave en aftale, hvor vi fortsætter bredbåndspuljen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-10-22:
Tak for det.
Jeg var bare noget forundret, da jeg så finansministeren fremlægge regeringens finanslovsforslag.
For i sidste valgperiode var jeg teleordfører, og jeg tror, det var sundhedsministeren, der var Socialdemokratiets daværende landdistriktsordfører.
Og i årevis blev vi i Venstre kritiseret for, at vi ikke satte nok penge af til bredbåndspuljen.
Det var for lidt, vi gjorde ikke nok.
Socialdemokratiet havde i samtlige sine finanslovsforslag, mens man sad i opposition, nul kroner til at styrke indsatsen for at sikre bedre bredbånd til Danmark.
Jeg glæder mig da over, at der nu er nye toner på vej.
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
L 2 og L 3 kommer jo i forlængelse af budgetloven, som vi jo i det her folketingsår skal se på en revision af.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi helst så budgetloven skrottet helt af mange forskellige grunde.
Budgetloven fører bl.a. til overdreven spareadfærd, fordi den har indført skrappe økonomiske sanktioner over for kommunerne ved budgetoverskridelser.
Hvis kommunerne under et forbruger mere end budgetteret, vil budgetoverskridelsen bliver modregnet i bloktilskuddet i det kommende år.
Det er en mekanisme, som har ført til en spareadfærd i kommunerne, der har forplantet sig helt ned i de enkelte institutioner.
Af frygt for at bruge blot en smule for meget, sparer alle institutioner op, og når alle led i kæden sparer i så høj grad, fører det jo til et stort mindreforbrug i forhold til det budgetterede.
Man kan jo se, hvis vi ser på årene 2011-2017, at så har kommunerne brugt i alt 31,5 mia. kr. mindre end aftalt i de årlige økonomiaftaler.
Mindreforbruget medfører jo, at kommunerne leverer mindre velfærd, end hvad borgerne betaler for, og derfor er regningen for budgetloven sendt til modtagerne af velfærd.
Samtidig fører budgetloven også til en uhensigtsmæssig brug af offentlige midler, fordi den fremtvinger en spareadfærd i hele det kommunale system, samtidig med at den også giver et pres for at bruge pengene sidst på året.
Årsagen til det er jo, at der ikke med budgetloven er givet adgang til, at mindreforbrug i et år kan føre til merforbrug i kommende år.
Det betyder, at hvis ikke pengene bruges i året, kan de ikke bruges året efter uden at bryde det nye års budgetrammer.
Det er en af de ting, som vi bliver nødt til at kigge på i forhold til en revision af budgetloven, og det er jo også en af de ting, som vi nok kommer til at lave en revision af, nemlig en eller anden form for flerårige budgetter, som kan resultere i en opblødning af budgetloven, som trods alt – alt andet lige – vil føre til en mere fornuftig styring af økonomien i kommuner og regioner.
Der er også andre forslag, som vi har tænkt os at bringe på bane i forhold til hele diskussionen omkring budgetloven.
Hvis det er, at man ikke vil følge vores forslag om helt at skrotte budgetloven, så kan man jo følge en håndfuld mindre vidtgående forslag.
Man kan f.eks. undtage visse investeringer fra anlægsloftet, som er målrettet klimainvesteringer.
Klimainvesteringer bør efter vores opfattelse være undtaget anlægsloftet.
På den måde kan der skabes en øget fleksibilitet.
Man kan indskrive i loven, som FOA har foreslået, at den offentlige økonomi skal følge befolkningsudviklingen og den øvrige velstandsudvikling, dvs. det fulde, det velstandssikrede demografiske træk i stedet for bare det demografiske træk.
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Tak for det, formand.
Normalt siger vi jo ikke noget til den her sag, og jeg kan også berolige finansministeren med, at vi nok skal stemme for begge forslag.
Men hvorfor jeg tager ordet, er jo, fordi det her handler om udgiftslofterne, og der vil vi jo egentlig gerne benytte lejligheden til, når vi nu er hernede i Folketingssalen, også at sige, at det måske er ved at være tid til i forhold til anlægslofterne at se på at få lavet en mere fleksibel løsning.
Det, vi kan se at kommunerne efterspørger – og for den sags skyld også regionerne – er jo fleksibilitet, fordi anlægsbudgetterne jo bliver større og større.
Hvis en kommune eksempelvis skal bygge en folkeskole, kan den hurtigt koste et par hundrede millioner efterhånden.
Vi kan se, at der er et stort efterslæb i forhold til ældreboliger og andet.
Det, der sker, er jo, at projekterne nogle gange flytter sig mellem årene, og så er det, man står med de her udfordringer, nemlig i forhold til at udgiftslofterne er så snævre og løber et år ad gangen.
Så det er egentlig bare en opfordring til, at den siddende finansminister tager med i sine overvejelser, om det ikke er ved at være tid til at se på en mulighed for at justere – ikke for at fjerne lofterne – men for at gøre det mere fleksibelt i forhold til anlægslofterne.
Så det var bare en bemærkning i forhold til forslaget, men – igen – det er et forslag, som vi selvfølgelig støtter, som det ligger, i forhold til den aftale, der er indgået med KL.
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Det er fuldstændig rigtigt: De svageste ældre er en helt særlig gruppe, vi skal have meget opmærksomhed omkring.
Og det er også noget af det, vi har haft i tankerne, naturligvis, da vi afsatte faktisk ganske mange flere penge til kommuneaftalen og til regionsaftalen.
Kommuneaftalen er, i forhold til det, der har været udgangspunktet, et samlet løft på ca. 2,2 mia. kr., regionerne cirka 1,5 mia. kr. Og det er ikke noget, der løser alt, heller ikke i forhold til vores svageste ældre, men det er et første, og det er et vigtigt skridt.
Og jeg vil meget håbe, at den her regering kan få lov til at tage flere skridt i den kommende tid og i de kommende år, der kan være med til at skabe bedre forhold for vores svageste ældre, også i forhold til psykiatri, og det gælder både unge med psykiske problemer, men også langt bredere end det, for det er der brug for.
Og der opfatter jeg jo Det Radikale Venstre som et af de partier, der vil være en stærk forbundsfælle i at sætte den dagsorden.
Jeg håber, at spørgeren også vil læse de aftaler, som regeringen har lavet med henholdsvis Kommunernes Landsforening og Danske Regioner, og som er en del af den samlede finanslov, og som jo netop betyder, at vi nu kan holde en hånd under velfærden.
Og det er faktisk det, vi har lavet en aftale med Danske Regioner om i forhold til sundhedsvæsnet, det er det, vi har lavet en aftale med KL om, i forhold til hvad der sker ude lokalt.
Løser det, vi har gjort her, alle problemer?
Nej, men jeg glæder mig oprigtigt over, også som tidligere borgmester, at vi nu kan tage et vigtigt skridt i den modsatte retning af nedskæringer og nedskæringer, hvor man har skullet løbe stærkere og stærkere.
Og herudover har regeringen så også foreslået at afsætte penge til, at der kan ansættes 1.000 yderligere sygeplejersker.
Nils Sjøberg (RV), 2019-10-22:
Jeg vil gerne indlede med at glæde mig over finansministeren, der nævner, at de, der passer på vores ældre og syge, løber for stærkt.
Jeg er helt enig med finansministeren.
Men når jeg så læser finansloven igennem, kan jeg se, at der jo ikke er afsat flere penge til dette område.
Bl.a. er der ikke afsat flere penge til demente, der er ikke afsat flere penge til psykisk syge, og samtidig meddeler ministeren, at pengene skal følge med.
Hvordan vil ministeren få det til at hænge sammen?
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Det glæder mig, at hr. Torsten Schack Pedersen nu er fyldt med glæde over regeringens arbejde.
Det må jeg håbe kan brede sig til andre medlemmer af Venstres folketingsgruppe.
For det vil være et rigtig godt udgangspunkt for det samarbejde, vi skal have med hinanden.
Og derfor tusind tak for den opbakning.
Nils Sjøberg (RV), 2019-10-22:
I forlængelse af det – det er i øvrigt en god idé at ansætte 1.000 ekstra sygeplejersker – kan man sige, at de bliver vanskelige at få fat i, som situationen er lige i øjeblikket.
Og hvis man så kigger på de to ting i finansloven, henholdsvis udspillet til regionerne og til kommunerne, så er der jo ikke afsat ret meget mere.
Men jeg vil gerne høre: Hvad vil man konkret gøre?
For nu taler finansministeren om, hvad man vil gøre for de ældre.
Hvad vil man gøre ved den gruppe, som er de svageste ældre?
Vil man bistå dem, hjælpe dem?
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Jeg synes som sagt, at det, som regeringen har lagt frem, har en rigtig god balance, både når det gælder ulighed, og når det gælder det at give nogle gode vilkår for vores erhvervsliv.
Vi sætter fokus på at holde hånden under det velfærdssamfund, som har været udsat for en rimelig hård behandling i de seneste år, og hvor rigtig, rigtig mange af vores dygtige medarbejdere løber alt, alt for stærkt.
Og jeg er glad for, at vi nu har fået en regering og et flertal i Danmark, for hvem bekæmpelse af ulighed er noget, vi lægger vægt på og synes er vigtigt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Det er nemlig rigtigt.
For sammen med de tre forslag og et forslag om at bruge lidt færre penge på konsulenter i det offentlige kan vi bibringe 2,7 mia. kr. ekstra til forhandlingerne.
Når det er så vigtigt for os, at vi også skal have finansiering, som trækker i den rigtige retning i forhold til at mindske uligheden, er det jo, fordi det står nævnt adskillige gange i forståelsespapiret, at regeringen og partierne vil gøre en indsats for at mindske uligheden.
Og med al respekt er det jo ikke regeringens finanslovsforslag for 2020, som i den grad tager et kæmpe skridt i forhold til at mindske uligheden.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Hvis de ikke skal det, kan de være ude at have med folk at gøre.
Til gengæld er det, der er resultatet af planen – som hr. Anders Kronborg også vil kunne se af Finansministeriets svar – at beskæftigelsen i den private sektor stiger tilsvarende det, som beskæftigelsen i den offentlige sektor falder, og endda endnu mere, fordi vores plan også rummer nogle strukturelle ting vedrørende skat og arbejdsmarked, som vil øge væksten markant i Danmark og skabe markant mere beskæftigelse i Danmark.
Troels Ravn (S), 2019-10-22:
Men jeg har et spørgsmål.
I valgkampen præsenterede Venstre et såkaldt velfærdsløfte, og man gik ud og sagde, at man ville kompensere for det demografiske træk, altså at man ville sørge for at betale regningen, i forhold til at vi får flere ældre og flere børn – heldigvis får vi flere ældre og flere børn.
Vi var i Socialdemokratiet lidt spændte på, hvordan det ville være efter valget, men heldigvis kunne vi jo ved åbningsdebatten konstatere, at Jakob Ellemann-Jensen som ny formand holder fast ved, at Venstre vil det velfærdsløfte.
Så er spørgsmålet jo til Liberal Alliance, om Liberal Alliance så kan se sig selv i en Venstreledet borgerlig regering, hvor man altså lægger op til et velfærdsløfte, mens Liberal Alliance omvendt står for minusvækst og store besparelser i den offentlige sektor.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Det er den ene side af sagen.
Den anden side af sagen er, at vi samtidig mener, at den offentlige sektor kan gøres mere effektiv.
Vi vil effektivisere den offentlige sektor, og nogle af de midler, der skaffes ved det, afsætter vi så til, at man følger det demografiske træk og følger med og ansætter flere de steder, hvor der er behov for flere mennesker.
Troels Ravn (S), 2019-10-22:
Det lød næsten, som om Liberal Alliance også vil give et velfærdsløfte.
Så skal jeg bare lige bede ordføreren om at være helt præcis.
For det, jeg kan læse mig frem til, er, at Liberal Alliance vil besparelser på velfærden på 50 mia. kr. over de kommende år.
Det betyder 52.000 færre ansatte i den offentlige sektor.
Det betyder 3.000 færre sosu-assistenter, 4.000 færre sygeplejersker, 3.000 færre pædagoger og 1.000 færre politibetjente.
Er det et velfærdsløft?
Og igen: Vil Liberal Alliance virkelig kunne se sig selv i regering med Venstre, som altså vil et såkaldt velfærdsløfte?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Man kan ikke konkludere ud fra, at det, at vi vil effektivisere den offentlige sektor, nødvendigvis f.eks. fører til, at der helt konkrete steder skal være 10 pct. færre medarbejdere.
Altså, hvis der er en demografisk udvikling i forhold til f.eks. behovet på sundhedsområdet, som gør, at man dér har brug for flere medarbejdere, så kan det sagtens rummes inden for vores politik.
Vi synes jo, at demografien skal følges, og at man skal ansætte de mennesker, der er nødvendige for at behandle de mennesker, der skal have behandling, men samtidig skal den offentlige sektor også kunne gøre tingene mere effektivt.
De mest effektive kommuner kan producere det samme for færre penge i forhold til de mindst effektive kommuner.
Den gevinst, som man kunne få af, at alle kommuner var effektive, skal da opnås.
Man skal ikke bare læne sig tilbage og sige, at det er okay, at nogle kommuner sjusker med pengene og ikke lærer af de andre kommuner, som gør det bedre.
Birgitte Vind (S), 2019-10-22:
Tak for ordet, og tak for talen.
Nu kan jeg forstå, at ordføreren ikke helt kan svare på, hvor det er i det offentlige, at der skal spares, altså hvilke stillinger der forsvinder, og samtidig efterlyser ordføreren substans fra Socialdemokratiet.
Nu er det sådan, at Liberal Alliance flere gange har sagt, at man gerne vil have flere private aktører ud og levere velfærdsopgaver, så jeg vil gerne spørge ordføreren, om Liberal Alliance så kan fortælle, hvilke velfærdsområder det sådan helt konkret er man ønsker skal overtages af de her private aktører?