runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-05-05:
Tak for det.
Jeg vil også sige tak til SF for at rejse den her debat.
Jeg er fuldstændig enig med Socialdemokratiets ordfører i, at det her for mange er en kamp for oplysningstidens idealer.
Og der er da nogle værdier, der er bedre end andre, og det skal vi stå fast ved.
Fra mit og Radikale Venstres perspektiv er det i høj grad også en frihedskamp.
Det er ekstremt vigtigt at være helt tydelig om de frihedsrettigheder, der gælder her – menneskerettigheder, ligestilling og kvinders rettigheder – og alt, hvad vi kan gøre for at gøre det endnu tydeligere, vil vi gerne medvirke til i Radikale Venstre.
Så vil jeg sige noget helt konkret i forhold til de forskellige elementer i beslutningsforslaget.
Jeg kunne også høre på ministeren og nogle af ordførerne, at rigtig meget af det, der ligger i introduktionskurset, allerede findes.
Jeg har i alle fald selv medvirket i et introduktionskursus om netop ligestilling, menneskerettigheder og kvinders rettigheder på et af landets asylcentre.
Der indgik til forveksling de elementer, der bringes i spil her, men er der noget, der kan gøres tydeligere eller endnu bedre, så vil vi gerne medvirke til det.
Det er også svært at være imod en evaluering af faget sundheds- og seksualundervisning for at se, om det også har en tilstrækkelig kvalitet.
For det er jo lidt et andet regi, vi er i her, og noget andet, vi er ovre at pille i.
Jeg ville næsten ønske, at beslutningsforslaget var fokuseret på asylcentrene, altså på, hvad der sker, når man kommer hertil, hvordan man bliver hjulpet med at lære vores politiske rettigheder at kende, og hvordan vi hjælper de unge, som har behov for at gøre brug af de her rettigheder, lige så snart de kommer hertil, hvis de fortsat er udsat for nogen former for social kontrol eller undertrykkelse.
Men også i Radikale Venstre er vi positivt indstillet og håber, at det kan finde en eller anden form, som der kan findes opbakning til, såfremt der er behov for at tydeliggøre det her endnu mere.
Formålet er vi i hvert fald helt på linje med.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-05:
Tak for det.
Ja, jeg har heldigvis fået fornøjelsen af at skulle skrive min tale om i løbet af ugen, for der er jo sket en særdeles glædelig udvikling i regeringens holdning til det her emne.
Tak for det, og tak siger ikke mindst børnene i de områder, hvor der er væbnede konflikter.
Denne Safe Schools Declaration er en mellemstatslig politisk forpligtelse til at beskytte elever, studerende, lærere, skoler og universiteter i krigssituationer.
Canada, Frankrig, Finland, Holland og Norge er ligeledes en del af de stater, der har tilsluttet sig, og nogle, vi jo normalt kendes ved.
Så mange tak til SF for at bakke op om den her opmærksomhed på det meget vigtige emne om børn, unge og skoler i krigssituationer, der nu føres til handling.
Det er ikke nogen hemmelighed, at det her jo længe også har haft Radikale Venstres interesse.
Det kan man se, ved at Martin Lidegaard allerede for 1½ år siden rettede henvendelse til den daværende minister på området for at spørge ind til regeringens ambitioner vedrørende Safe Schools Declaration.
For Radikale Venstre er det af stor betydning at udtrykke den klareste politiske støtte til beskyttelse af børn og unges uddannelse under væbnede konflikter, og det sender Safe Schools Declaration en klar retning på.
For det vigtigste er børn og unge, også når der er krig, og det står vi heldigvis ikke alene med, for i starten af ugen var der jo 63 lande, der havde tilsluttet sig den politiske støtte blandt de lande, som vi normalt sammenligner os med, som jeg opremsede før.
Vi er så nr. 64, og der må man jo bare konstatere, at det ville have sendt et uheldigt signal, hvis det var, at Danmark skulle stå udenfor og nogle af vores venner skulle stå indenfor. Så hvorfor stå uden for at støtte vigtigheden af børn og unges uddannelse under væbnede konflikter i den tid, det har været?
Hvorfor er vi egentlig kun nr. 64?
For ved siden af har vi jo folkeretten.
Den har selvfølgelig forrang og højere retskildemæssig værdi end andet.
Den humanitære folkeret står altid øverst, og derfor vil Safe Schools Declaration som politisk tilkendegivelse med en række lande ikke tilsidesætte folkeretten, men det vil styrke vores generelle politiske fokus på børn i krig som noget, der er helt, helt forfærdeligt.
Man kan håbe, at det her viser en ny linje i regeringens tilgang til beskyttelse af børn i sårbare områder.
Er det ikke noget, vi skal arbejde videre med?
For at fortsætte den linje, som man nu har lagt her, kunne man jo passende også tage fat på udviklingsbistanden.
For er der noget, der gør en kæmpe forskel for børn, sikrer bedre opvækst, sikrer bedre skolegang, sikrer bedre sundhed, er det også noget, som udviklingsbistanden kan bidrage med, og der kan man jo bare beklage, at vi i øjeblikket har den laveste udviklingsbistand i over 30 år.
Børn og unge er ikke bare vores prioritering herhjemme.
Det er vores prioritering også ude i verden, og lad os ikke stoppe ambitionerne her.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-05-05:
Tak for debatten.
Det er jo rigtigt, som adskillige har sagt, at den i en vis forstand er sådan lidt overflødig, fordi regeringen jo i tirsdags tilkendegav, at man vil undertegne Safe Schools Declaration, men jeg synes alligevel, det var rigtigt, at vi, om jeg så må sige, lige fik sluttet sagen her af.
Det skyldes jo i høj grad, at det her beslutningsforslag er fremsat, at man i hvert fald fik gjort det nu.
Om man ville have gjort det alligevel, skal jeg ikke kunne sige, men der er ingen tvivl om, at det har tilskyndet regeringen til at få gang i den her proces, og det er sådan set ligegyldigt, om det er vores eller regeringens skyld, det skal vi ikke diskutere.
Det er godt, at det er gjort, og det er fint for børnene, og det er fint for Danmarks anseelse, at vi sender det her signal ud i verden, at vi også har undertegnet Safe Schools Declaration, og det er der sagt mange fornuftige ting om, som jeg ikke skal gentage her.
Som sagt er den undertegnet, og hvad gør vi så nu?
Vi har taget diskussionen i dag, og vi ser ingen grund til, at vi sender det her til afstemning på et senere tidspunkt.
Den kan jo ligge videre i udvalget, og hvis der er et behov for en beretning på et tidspunkt, hvis regeringen kommer på andre tanker eller sådan noget, så kan vi jo tage den op igen.
Det er jo også det, vi har den her form for debatter til.
Men jeg regner med, at vi efter debatten her i dag kan lægge det her bag os og så være tilfredse med, at regeringen undertegner Safe Schools Declaration, og jeg synes i og for sig, at vi skal ønske hinanden tillykke med, at Danmark nu gør det.
Det er et vigtigt signal fra Danmarks side til de mange børn, der kan blive ofre i krigen, og også i forhold til den diskussion, der er om beskyttelse af børn og unge i væbnede konflikter.
Så tak til regeringen, tak til ministeren for, at han har gjort det, og tillykke til os alle sammen med det.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-05-05:
Nu var det jo på et andet tidspunkt, de stemte om det i Europa-Parlamentet.
De har haft deres overvejelser, og vi har haft vores overvejelser i Socialdemokratiet i Danmark.
Der har været nogle forskellige holdninger til det her, det er ikke en let sag.
Vi er ikke helt afklarede, jeg kan se pro og kontra i det her.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-05-05:
Så konklusionen må altså være, at vi ikke skal regne med den måde, man stemmer på i Europa-Parlamentet.
Der behøver ikke nødvendigvis være overensstemmelse mellem det, der bliver stemt i Europa-Parlamentet, hvor det ikke betyder noget, hvor det er signallovgivning, og det, som så vedtages her i Folketinget, hvor en vedtagelse af Enhedslistens beslutningsforslag rent faktisk ville have en betydning.
Er det sådan, man skal forstå hr. Lars Aslan Rasmussen?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-05-05:
For det første, fordi man godt kan have forskellige meninger i Socialdemokratiet.
Det er måske det, der adskiller os fra Dansk Folkeparti i nogle situationer.
For det andet, fordi det er ret alvorligt, og fordi nogle af os har brugt meget tid på også at snakke med oppositionen i Tyrkiet.
Det er rigtigt, som hr. Nikolaj Villumsen siger, at der er nogle, der støtter det her, men der er så sandelig også nogle, bl.a. nogle af vores partifæller i det tyrkiske socialdemokrati, som mener, at det er en rigtig dårlig idé at suspendere de her forhandlinger.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-05-05:
Se, den 24. november 2016 stemte Europa-Parlamentet for at opfordre medlemslandene til at suspendere optagelsesforhandlingerne med Tyrkiet.
Det samme gjorde alle danske socialdemokratiske medlemmer af Europa-Parlamentet.
Nu står hr. Lars Aslan Rasmussen her i dag og siger, at den opfordring fra hans egne partifæller i Bruxelles og Strasbourg vil hr. Lars Aslan Rasmussen ikke følge.
Hvorfor?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-05-05:
Det gælder både landets verdensrekord i antallet af fængslede journalister, lukningen af kritiske aviser, tv-stationer og radiokanaler samt forbuddet mod at bruge flere former for sociale medier.
Vi har set fængslinger af demokratisk valgte oppositionspolitikere, der trues med livstidsdomme i absurde retssager.
Ligeledes har vi set triste eksempler på implementering af religiøs lovgivning som et direkte ønske om at gøre op med Tyrkiet som en sekulær stat.
Vi har også set, hvordan både etniske og religiøse mindretal undertrykkes, og hvordan talrige rapporter dokumenterer, at folk bliver tvangsforflyttet fra deres områder og lever i slum i de tyrkiske storbyer.
Vi har ligeledes set, hvordan undtagelsestilstanden bliver misbrugt i flere provinser til voldsomme overgreb på civile, og der er massiv dokumentation for tortur i landets fængsler.
Vi har også set den tyrkiske præsident Erdogan ved den såkaldte folkeafstemning, der var præget af snyd, sikre sig et flertal for at gøre Tyrkiet endnu mere udemokratisk og autoritært.
Men vi har også set et andet Tyrkiet.
Vi har netop set, hvordan 49 pct. af den tyrkiske befolkning stemte nej tak til et autoritært styre, og havde der været tale om en fair afstemning med lige adgang til medierne og uden snyd på valgstederne, er det overvejende sandsynligt, at det var blevet et nej.
Desuden ved alle, der har løbende kontakt med flere i den tyrkiske opposition, med ngo'er, med fagforeninger eller med menneskerettighedsgrupper, at der er millioner af tyrkere, der ønsker at leve i frihed og demokrati, og som ligesom os i Danmark ser med bekymring på den udvikling, som der foregår i landet.
Socialdemokratiet er udmærket klar over, at Tyrkiet på ingen måde er blot i nærheden af at blive medlem af EU, og sandsynligheden for, at det overhovedet sker, er ret lille, da landet på ingen måde lever op til de kriterier, der kræves opfyldt, for at man kan blive optaget som medlemsland.
Men hvis vi suspenderer EU-forhandlingerne med Tyrkiet, gavner det kun en eneste person, nemlig Tyrkiets præsident Erdogan.
Han vil elske at være i en sådan situation med en konflikt med EU, og den tyrkiske opposition vil være endnu mere overladt til sig selv.
Derfor er det også meget sigende, at mange af disse kræfter mener, det er enormt vigtigt at bevare kontakten med EU og Europa, og det er vi enige i.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Anders Samuelsen (LA), 2017-05-05:
Det giver mening at fastholde presset på Tyrkiet, i forhold til at det bevæger sig i den rigtige retning i stedet for den modsatte retning.
Det er det, der er hele pointen.
Så stopper det her!
Der er plusargumenter, og der er minusargumenter.
Min konklusion og regeringens konklusion er stadig væk på nuværende tidspunkt, at vi skal sørge for ikke at være dem, der smækker døren i.
Hvis døren skal smækkes i, skal det være Tyrkiet, og så skal forklaringsudfordringen ene og alene ligge hos Erdogan.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-05-05:
Jamen igen: Altså vi taler om en midlertidig suspendering, indtil de demokratiske rettigheder er sikret.
Jeg talte med det venstreorienterede, prokurdiske HDP-parti så sent som i tirsdags, og de sagde, at de går ind for en midlertidig suspendering, indtil de demokratiske rettigheder er sikret.
Så det er ikke dem, som man – hvad kan man sige – svigter.
Jeg vil bare høre udenrigsministeren: Giver det virkelig mening at fortsætte optagelsesforhandlinger i EU med et land, hvor man har en præsident, der har kortsluttet demokratiet?
Anders Samuelsen (LA), 2017-05-05:
Jo, vi skal bestemt passe på med at ligge under for den form for pres.
Det mener jeg heller ikke er det, som det er udtryk for.
Et af de hensyn, der skal tages, er jo bl.a., at oppositionen i Tyrkiet i den grad ikke går ind for, at det er den vej, vi går, altså den vej, som Enhedslisten lægger op til.
Oppositionen går ind for, at vi fastholder dialogen med henblik på at fastholde presset.
For når vi først har trukket det kort, er kortet jo trukket, og så kan man ikke trække det tilbage igen – så er det trukket.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-05-05:
Jeg tror ikke, at Erdogan afbryder forhandlingerne med EU, og jeg tror heller ikke, at han indfører dødsstraf.
Jeg tror, at han vil fortsætte med at true med at gøre det og så håbe, at Europa og de europæiske ledere falder i fælden.
Jeg synes, det er meget vigtigt at understrege, at det her jo er et beslutningsforslag, som går på en midlertidig suspendering, indtil de demokratiske rettigheder er sikret, og ikke et permanent stop; det sagde udenrigsministeren også i sin tale, men det er bare vigtigt at understrege.
For det gør jo også, at den påstand om, at man ligesom skulle smække døren i hovedet på Tyrkiet eller den tyrkiske befolkning ved at vedtage det her forslag, ganske enkelt ikke holder.
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at det er en påstand, Erdogan gerne vil komme frem med.
Men jeg synes faktisk, at erfaringerne, bl.a. fra Europarådet, viser, at Erdogan er rigtig god til tomme trusler – og at man ikke skal tage dem seriøst.
Altså, Erdogan og hans regering og hans parlamentarikere har truet med at forlade Europarådets parlamentariske forsamling, hvis de blev sat under fuld monitorering.
Det skete ikke.
Anders Samuelsen (LA), 2017-05-05:
Det mener jeg faktisk ikke vil være tilfældet.
Hvis Erdogan vælger at afbryde det, tror jeg, at han kommer i alvorlige interne problemer, for så er det ikke bare de 49 pct., han vender ryggen og i forvejen har vendt ryggen i forhold til de to afstemninger, der har været, og så vil det i højere grad være ham, tror jeg, der har et forklaringsproblem, i forhold til hvis det er os, der vender Tyrkiet ryggen.
Tyrkiet har på mange måder allerede vendt Europa ryggen.
Som jeg også var inde på i min tale, kan jeg da i den grad også fristes til at stille mig op og slå i bordet, men der er bare rigtig mange interesser på spil her, og der er også rigtig mange interesser på spil for Danmark.
Det er ikke kun et spørgsmål om det her enkelte forhold.
Vi har bl.a. mange sikkerhedspolitiske spørgsmål, der er på spil her, og som vi også skal varetage.
Det er kompliceret.
Det medgiver jeg.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-05-05:
Jeg synes simpelt hen, det er svært at se, hvor de røde linjer, som udenrigsministeren gerne vil have skal ligge og være usynlige, måtte befinde sig henne.
Jeg kan simpelt hen ikke se, at Tyrkiet kan bevæge sig meget længere i negativ retning, end Tyrkiet allerede har gjort.
Og så er vi tilbage ved det der spørgsmål om dødsstraf, som jeg synes er en forkert rød linje at trække.
Forfølgelse af kurdere, kontinuerlige krænkelser af frihedsrettighederne, direkte og indirekte støtte til Islamisk Stat, alt afhængigt af hvor vi befinder os tidsmæssigt, er da langt værre ting.
Jeg bliver bare nødt til at spørge udenrigsministeren, om det ikke meget vel kan ende sådan, at det er Erdogan, der ender med at vende ryggen til Europa, og så står vi totalt afklædte.
Anders Samuelsen (LA), 2017-05-05:
Nu var det sådan, at da jeg gennemgik afsnittet omkring det med den røde linje, sagde jeg, at her er der en klar rød linje, og så tilføjede jeg, at vi nok skal passe på med at være præcise, i forhold til hvor der eventuelt ellers er røde linjer, for ikke at komme i den modsatte situation af den, som ordføreren og jeg selv og andre ønsker, nemlig at man bevæger sig i den forkerte retning, og at det bliver et spil om den præcise definition af de røde linjer.
Jeg ved ikke, om man nødvendigvis slår sig på lårene af grin.
Jeg har jo en løbende dialog også med min tyrkiske kollega, og det er da helt klart mit indtryk, at Tyrkiet sådan set er bevidst om den situation, de står i.
Lad os nu også prøve at vurdere, hvad der sker nu, hvor folkeafstemningen er overstået.
En ting er jo, og det kender vi fra mange lande, at der er et forløb i forbindelse med en demokratisk afstemningsdebat, hvor retorikken kan blive meget hård og meget konfrontatorisk, en anden ting er den situation, der følger efter.
Jeg mener, at bl.a. hensynet til de 49 pct., som var imod Erdogans linje, og de 49 pct., som ikke stemte på Erdogan ved sidste valg, vejer rigtig tungt; at vi altså ikke lader dem i stikken.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-05-05:
Jeg synes egentlig, at udenrigsministeren rekapitulerede situationen, siden vi sidst havde debatten, udmærket med den undtagelse, at udenrigsministeren glemte at nævne miséren omkring den tyrkiske ambassades ageren i Danmark anført af den religiøse rådgiver, Baloglu, og hans indrømmelse af, hvordan man overvåger personer i Danmark – og det er selvsagt fuldstændig urimeligt.
Jeg synes, det er interessant igen at notere sig det her med, at udenrigsministeren siger, at det er indførelse af dødsstraf, der er den røde linje.
Jeg tror, at rigtig mange mennesker undrer sig over det.
Altså, det, vi ser og er vidner til, er forfølgelse af kurdere, det er kontinuerlige krænkelser af frihedsrettighederne, og det er valgfusk, men vi står tilbage med det, der hedder, hvis blot ikke Tyrkiet genindfører dødsstraf, tolererer vi alt.
For at sige det, som det er: Jeg tror, at de slår sig på lårene af grin i Ankara over den måde, vi agerer på.
Er udenrigsministeren tilfreds med at være til grin i Ankara?
Laura Lindahl (LA), 2017-05-05:
Forslagsstillerne ønsker med det her forslag at styrke kendskabet til menneskerettigheder, ligestilling og seksualundervisning rettet mod unge af anden etnisk baggrund.
Det er en vigtig tanke, at folk, der kommer hertil, skal få en indføring i, hvordan tingene fungerer i Danmark, og ligestillingen mellem kønnene er i sammenhængen meget vigtig.
Vi ser en række problemer i de etniske miljøer, og det er sundt, at folk lærer spillereglerne fra start.
Vi kan dog se, at den foreslåede undervisning på asylcentrene allerede finder sted.
I forhold til at kræve bestemte timeantal på seksualundervisning i folkeskolen er det efter vores opfattelse generelt ikke et stort problem.
Det optimale er jo, at man på den enkelte skole indretter undervisningen på en måde, der giver bedst mening der, og da seksualundervisning ikke er et selvstændigt fag, men skal indgå meningsfuldt i de øvrige fag, ser vi helst, at skolerne har den fornødne fleksibilitet.
I det omfang der findes steder, hvor seksualundervisning er for utilstrækkelig til, at man kan begå sig i det danske samfund, bør man sætte ind målrettet på de skoler.
På den baggrund støtter Liberal Alliance ikke det her forslag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-05-05:
Menneskerettigheder, ligestilling, kvinders rettigheder, mænds rettigheder, sundheds- og seksualundervisning og familiekundskab er alt sammen vigtige emner.
Og det er vigtige emner, uanset om man er født i Danmark af pæredanske forældre, eller om man er kommet hertil som flygtning.
Der er heller ikke nogen tvivl om, at mange af de mennesker, som kommer hertil som flygtninge nu, kommer fra lande og kulturer, som er meget anderledes end den danske kultur og det danske samfund.
Det er der andre lande, hvor man ikke har.
Det er vigtigt, man får at vide, at man faktisk selv må bestemme, hvem man gifter sig med, at der findes noget, der hedder retten til abort osv. osv.
Jeg synes jo, intentionen i det her forslag er god, men hvis vi ser på den del, som f.eks. handler om asylansøgere, er det jo allerede sådan i dag, at de her elementer er en del af det introduktionskursus, som asylansøgere får, når de kommer.
Så derfor tænker jeg, at man måske kunne arbejde lidt mere med indholdet af forslaget.
Så er der den anden del, som handler om at styrke seksualundervisning.
Det er vældig fornuftigt.
Enhedslisten har vist i øvrigt sammen med SF, tror jeg, og andre partier flere gange fremsat beslutningsforslag om at styrke den normkritiske seksualundervisning både i folkeskoler og friskoler, altså på grundskoleniveau, og såmænd også på ungdomsuddannelser.
Vi synes, intentionen i det her forslag er god, nemlig at styrke fokus på ligestilling i vores samfund og også over for mennesker, som kommer hertil fra andre lande, sådan at vi er helt sikker på, at der er fuldt informeret om, hvilke rettigheder man som menneske har i Danmark.
Jeg er sikker på, vi kan finde ud af at få lavet noget fornuftigt i fællesskab i udvalgsbehandlingen.
Josephine Fock (ALT), 2017-05-05:
Altså, jeg kan svare på det sidste først.
Det er fuldstændig korrekt, at adoptivbørn er registreret som etnisk danske, og det var også det, jeg forklarede de adoptivbørn, som tog kontakt til mig.
Men det ændrer jo ikke ved, at de er blevet berørt.
I forhold til de øvrige spørgsmål, som hr. Martin Henriksen stiller, så vil jeg sige, at jeg, efter at jeg er blevet ordfører på området for mennesker på flugt og nye danskere, faktisk forsøger at komme rigtig meget rundt i Danmark og snakke med de mennesker, vi taler om her.
Der er folk med alle mulige forskellige kulturbaggrunde, og der er folk med forskellige religiøse opfattelser, og ligegyldig om de har forskellige kulturelle baggrunde eller religiøse opfattelser, så er der rigtig, rigtig mange af dem, der føler sig som danskere, eller også føler de sig f.eks. som danskpakistanere eller dansksomaliere.
Det synes jeg de skal have lov til, og jeg synes, at vi skal give dem mulighederne for, at de selvfølgelig kan blive en del af det danske samfund.
Det tror jeg også hr. Martin Henriksen er enig i, men det gør vi jo altså ikke med den retorik, vi er i fuld gang med at køre ud over hele landet i øjeblikket, i forhold til hele tiden at stigmatisere de omtalte grupper.
Så jeg tror, vi skal huske at inkludere hinanden i fællesskabet.
Martin Henriksen (DF), 2017-05-05:
Hvis man kigger på det danske folk, så er det sådan, at der er nogle bestemte karaktertræk.
Det danske folk taler dansk; det danske fok har en fælles kultur, nogle fælles traditioner; vi har også nogle frihedsrettigheder, vi har en grundlov osv.
Det er jo en del af pakken, og det er det, der definerer Danmark og det danske folk.
Er fru Josephine Fock enig i det?
Det er den ene del.
Hvis Alternativet er enig i det, er Alternativet så også enig i, at du jo så nødvendigvis må tilegne dig de her ting, hvis du ønsker at blive betragtet som dansker?
Det har sådan set ikke noget at gøre med ens baggrund eller hudfarve, det har noget at gøre med, at man tager de kulturelle ting til sig.
Mener Alternativet, at man skal gøre det, for at man kan blive betragtet som dansker?
Jeg skal ikke lægge skjul på, at vi i Dansk Folkeparti mener, at det skal man selvfølgelig gøre.
Det er jo også derfor, vi siger, at det statistisk set – men det er også noget, man kan konstatere, når man bevæger sig ud i nogle af de her ghettoområder osv. – jo er sådan, at danskere er i mindretal i de områder.
Så vil jeg også bare for god ordens skyld spørge – jeg håber, det er i orden – om ikke fru Josephine Fock kan bekræfte, at der i det forslag til vedtagelse, som blev vedtaget sidste gang, bliver henvist til de officielle opgørelser på området, og at det er sådan, at i de opgørelser er adoptivbørn faktisk registeret som værende børn af dansk oprindelse?
Der er bare for god ordens skyld, så også det er på plads.