runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Andersen (LA), 2025-02-18:
Tak for endnu en god debat om en lidt anden del af boligmarkedet, men stadig væk om det samme emne.
Jeg vil lave min afsluttende bemærkning her kortere end den første, også taget tiden i betragtning.
For Liberal Alliance er det ligesom på andelsboligmarkedet bare vigtigt, at vi får skabt noget mere fleksibilitet, når vi kigger ud over det danske boligmarked, således at vi 179 politikere herinde på Christiansborg blander os lidt mindre, og at borgerne får lov til at bestemme lidt mere.
For i dag har vi et forbud, som forhindrer ejere af udlejningsejendomme opført før 1. juli 1966 i at opdele deres ejendom i ejerboliger, hvis de frivilligt måtte ønske det.
Det gælder over 200.000 ældre lejligheder fordelt over hele landet, og 54.000 af dem er beliggende i såkaldt småejendomme.
Det er de ejendomme, vi kender fra mange af købstæderne, hvor der er et par butikker i bunden og så 4-5 lejligheder ovenpå.
Mange af de her ejendomme ligger ude i købstæder, f.eks. Haderslev.
Der kan vi se, at 20 pct. af dem faktisk ikke er udlejet.
Ejerne af de her ejendomme siger, at det kunne være meget fordelagtigt, hvis de kunne udmatrikulere dem og f.eks. sælge nogle af lejlighederne og så udleje resten, for for nogle kan det bedre betale sig at eje de her lejligheder end at leje dem.
Så det synes vi kunne være rigtig, rigtig positivt, og vi har noteret os, at der er flere partier i Folketinget, som er med på det.
Det var mine kommentarer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-18:
Enhedslisten mener, at den her markedsleje er noget skidt.
Det er muligt, at man kan finde nogle steder langt ude på landet, hvor den ikke er til skade for lejerne, men den her profitorienterede huslejefastsættelse, som rammer mange mennesker i de større byer, er virkelig noget skidt.
Altså, det er alt for høje huslejer, der er.
Det er interessant at se på de almene boliger, der er blevet opført, i forbindelse med at der også er blevet opført privat udlejningsbyggeri.
Man kan se, hvad startudlejningen er, og den er markant lavere for de almene boliger end for en fuldstændig sammenlignelig privat udlejningsejendom.
Det viser jo bare, at de steder, hvor der kan scores en profit, bliver der scoret en profit, og derfor er de almene boliger sådan set bedre at opføre, hvis det er sådan, at man vil tage hensyn til lejerne og ikke til dem, der ejer udlejningsboligerne.
Så vi går ind for, at der skal være flere almene boliger, og vi ser frem til, at der kommer nogle forhandlinger om det på et tidspunkt.
Carl Andersen (LA), 2025-02-18:
Ligesom i vores forslag vil det også være over lang tid, at de her boliger vil komme ud som ejerboliger.
Så det er alene et tidsperspektiv, vi taler om, og ikke så meget, om det kommer til at ske, for det kommer til at ske.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-18:
Jeg skulle først hilse fra SF og sige, at SF er imod det her beslutningsforslag.
Så vil jeg sige, at det her jo er et utrolig lejerfjendsk, asocialt forslag, som er enormt kortsigtet, og som vil ramme fattige lejere i Danmark.
Det er utroligt at læse sådan et forslag her, som drejer sig om boliger, og som ikke holder forholder sig til, at der faktisk bor mennesker i de boliger.
Der bor mennesker i de her boliger.
Og hvis det er sådan, at man laver dem til ejerlejligheder, vil de på længere sigt jo ikke være lejeboliger, men ejerboliger.
Vi har mennesker i det her land, som overlever på en folkepension eller en førtidspension.
Vi har mennesker, som måske har høje udgifter til medicin, som de måske ikke har råd til hver måned.
Vi har mennesker, der bliver skilt og har brug for en eller anden bolig lige pludselig, og som måske ender i noget, som de har haft svært ved at have råd til.
De har måske også nogle børn, der skal bo på to forskellige adresser, og de mennesker skal lige pludselig finde en bolig.
Det her forslag er jo så målrettet mod de udlejningsejendomme, som er opført inden den 1. juli 1966.
Det er altså udlejningsboliger, som har reguleret husleje, og som der ikke er markedsleje for, og det er typisk steder, hvor der er et lavere huslejeniveau end ved markedslejen for nyere boliger.
Det har enorme konsekvenser, hvis det er sådan, at man åbner op for, at alle de boliger kan blive til ejerlejligheder.
Jeg synes, at det er rystende at se, at man har formuleret sådan et forslag her uden at forholde sig til, at der bor mennesker i de her boliger, og at der bor mennesker, som har lave indtægter, i de her boliger.
Og så er der det der med, at De Konservative begynder at omfavne Liberal Alliance og håber på, at de fik 90 mandater til den her asociale boligpolitik.
Det håber jeg aldrig kommer til at ske.
Det ville være en katastrofe for de fattigste i Danmark.
Hvor skal alle dem med de laveste indkomster i København bo?
De kan da ikke alle sammen flytte til Lolland.
Vi er nødt til at værne om de billige boliger, der er, og derfor er det nødvendigt, at det her forslag bliver stemt ned.
Det er jo med til at understrege, at de der billige boliger er vi nødt til at prioritere.
Vi er nødt til at komme frem til at have en boligpolitik, hvor vi prioriterer, at der opføres flere almene boliger, som der ikke kan laves profit på.
Det er almene boliger, som, når man opfører dem, nok er lidt dyrere, men med tiden vil de blive langt billigere end de private udlejningsboliger, der er.
Så det er rigtig dårligt forslag, og jeg håber, at ordføreren har forstået, at der overhovedet ikke er nogen positive modtagelse fra min og Enhedslistens side.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-18:
Det skal forstås sådan, at der kommer flere ejerboliger, når man omdanner en lejebolig til muligheden for en ejerbolig.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-18:
Jamen hvis det kommer til at ske, må vi jo tage den derfra.
Men vi mener fra Danmarksdemokraternes side, at det er vigtigt, at vi sikrer, at der er de forskellige boligtyper til alle indkomstgrupper, alle typer mennesker fordelt over hele landet i alle byer.
Det er derfor, vi ikke kan støtte det her.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-02-18:
Tak for ordet, formand, og tak til Liberal Alliance for beslutningsforslaget og den debat, det giver anledning til, uagtet at jeg savner, at de her diskussioner tages i en større og mere helhedsorienteret sammenhæng.
Det kan vi jo så komme til, tænker jeg, senere.
Jeg selv og Moderaterne er optaget af at bevare blandede byer, både med hensyn boligsammensætning og med hensyn til beboersammensætning.
Det har vi godt af, altså at vi bor sammen også med mennesker, vi ikke bare fuldstændig ligner.
Moderaterne har også den her helt grundlæggende tilgang til boligpolitik, at boligmassen og boligmarkedet i videst muligt omfang skal give den enkelte dansker og den enkelte danske familie mulighed for at bo, ja, jo helst, som man drømmer om, og det er ikke alt, man drømmer om, man kan få.
Jeg tror, det er siden 2016, vi har haft flere lejeboliger i Danmark end ejerboliger, som jo er danskernes mest eftertragtede boligform.
Det er det, de gerne vil.
Så der er ubalancer, og de er ikke fikset alene med det her.
Det skal ses i en større sammenhæng.
Og som ministeren sagde det, er der vist ikke nogen i SVM-regeringen, der er imod modernisering og løsninger på de problemstillinger, der er, så vi kan opretholde et godt og fortsat velfungerende boligmarked.
Jeg ville selv være bekymret, for jeg har tidligere her fra talerstolen udtrykt min bekymring over, hvor ringe vi dog er til at få hjulpet hjemløse i bolig.
Det vil kun blive endnu mere udfordret, hvis vi bare går den her vej og ikke tager højde for andre forhold.
Men det, vi skal kigge på, er modernisering; det er et bredt perspektiv; det er at sørge for, at der er timing, så vi ikke kommer til at gøre ondt værre, men vi skal selvfølgelig kigge på vores regulering.
Vi ser frem til, at vi i de kommende boligpolitiske forhandlinger også diskuterer dette emne videre.
Vi stemmer ikke for B 84.
Tak for ordet.
Carl Andersen (LA), 2025-02-18:
Jeg vil bare kort kvittere for endnu en lidt mere positiv tale.
Det sætter vi stor pris på.
Vi ser også frem til de boligpolitiske forhandlinger, hvornår de end måtte komme, for det er jo der, hvor man kan få en mere helhedsorienteret diskussion af det.
Men det er et af flere værktøjer, som man kan tage i brug, og et værktøj, som vi er villige til at tage i brug, for hvis der er en efterspørgsel på ejerlejligheder derude, synes vi, det er lidt tosset, at man politisk siger: Det må I simpelt hen ikke.
Der er vi klogere i dette høje Ting, end man er ude på den anden side af murene.
Så vi ser frem til de forhandlinger.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-02-18:
Vi skal have gjort måske endda en hel masse.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-18:
Tak, formand.
Som med den forrige sag står jeg her i dag som vikar for vores normale boligordfører, Mai Mercado.
Jeg vil starte med at sige tak til Liberal Alliance for forslaget.
Liberal Alliance har fremsat et forslag, der giver mulighed for at opdele udlejningsejendomme opført i 1966 eller tidligere i ejerlejligheder.
I dag er der et forbud mod opdeling af bygninger og ejendomme opført den 1. juli 1966 eller tidligere.
Forslaget har til formål at give mere frihed og fleksibilitet til boligejerne.
Forslaget har også til formål at øge antallet af ejerboliger, fordi flere danskere gerne vil eje deres egen bolig.
I dag er drømmen om at eje sin egen bolig en fjern drøm for mange, især fordi udbuddet af ejerboliger ikke kan følge med efterspørgslen.
Samtidig står vi med en stor bestand af ældre udlejningsejendomme, som har potentiale til at skabe flere ejerboliger, men som i dag er låst af restriktioner, der gør det vanskeligt at opdele dem i ejerlejligheder.
Forslaget vil betyde, at der vil være et større udbud af ejerboliger til almindelige danskere.
Et større marked af ejerboliger vil forventeligt betyde et større udbud og deraf lavere salgspriser.
Samtidig er det billigere at omdanne eksisterende boliger end at bygge nyt.
Mange ældre udlejningsejendomme trænger til vedligeholdelse og opgradering.
Ved at opdele dem i ejerlejligheder skabes der et incitament for køberne til at investere i ejendommens vedligeholdelse, hvilket både styrker energieffektiviteten og styrker det samlede bymiljø.
Forslaget skal selvfølgelig implementeres med klare regler, som beskytter både nuværende lejere og købere.
Nogle vil måske hævde, at det her forslag kun gavner nogle få, men jeg vil gerne minde om, at vi her taler om at udnytte eksisterende ressourcer på en smartere måde.
Vi giver flere danskere mulighed for at få en egen bolig uden at bygge nyt, samtidig med at vi sikrer, at ældre boliger får et nyt liv.
Så derfor bakker vi fra Det Konservative Folkeparti op.
Tak for ordet.
Jeg vil sige velbekomme, og vi glæder os til den dag, at vi sammen får 90 mandater.
Så skal vi til at lave noget god politik.
Heidi Bank (V), 2025-02-18:
Nu er jeg jo godt klar over, hvorfor man er her som vikar i dag, men der bliver sagt en ting i talen, som simpelt hen undrer mig.
Der bliver sagt, at det er et uudnyttet potentiale, men altså, ordføreren er vel klar over, at der bor mennesker i den lejlighed i forvejen.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-18:
Ja, det er ordføreren fuldstændig klar over.
Jeg læste op, at forslaget skal selvfølgelig implementeres med klare regler som beskytter både nuværende lejere og købere.
Så det er vi helt bevidste om.
Heidi Bank (V), 2025-02-18:
Altså, det, jeg skal forstå det som, er, at det uudnyttede potentiale er, at det bliver en ejerbolig, men jo ikke, at der kommer flere boliger.
Så i virkeligheden står man bare med nogle andre, der mangler en bolig.
Carl Andersen (LA), 2025-02-18:
Jeg vil bare kort sige tusind tak for opbakningen fra Det Konservative Folkeparti.
Så jeg vil bare sige tusind tak for opbakningen fra Det Konservative Folkeparti.
Det kan vi jo kun blive enige om, og jeg kan også konstatere, at tilbage i 2018, dengang Udvalget om ejerlejlighedsloven kom med deres rapport og vi havde en borgerlig regering,
Så det er jo et forslag, jeg håber LA og Venstre i de forhandlinger, der kommer, kan støve af igen og måske se om vi kan få landet.
Heidi Bank (V), 2025-02-18:
Som sagt synes jeg, at nogle af de største knaster, vi overhovedet står med, faktisk handler om at få opført noget mere og også i øvrigt at få prioriteret mere af det, der bliver bygget, til ejerboliger, særlig i de store byer.
For det er jo også vigtigt at understrege, at det, vi står og diskuterer her, jo ikke er særlig relevant uden for de store byer.
Det er primært en problematik i hovedstaden og også lidt i Aarhus, hvor jeg kommer fra, og det skal vi jo nogle gange også huske, når vi taler boligpolitik og debatterer det.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-18:
Tak for det, formand.
Og tak til forslagsstillerne for forslaget.
I Danmarksdemokraterne anerkender vi også fuldt ud, at der er nogle udfordringer på boligmarkedet, og, som det også bliver nævnt, på det her område måske hovedsagelig i hovedstaden og andre større byer.
I Danmarksdemokraterne mener vi, det er vigtigt, at vi sørger for, at der er de forskellige typer boliger, der efterspørges, og at vi skal have fokus på, hvordan vi sikrer, at vi har de forskellige typer boliger.
Men at gå ind og ændre på de muligheder, der i dag er for andelsbolighaverne til på denne måde at konvertere deres boliger til ejerlejligheder og score gevinsten, er ikke noget, vi i Danmarksdemokraterne kan støtte.
Vi er meget bekymrede for, at vi, hvis vi gør det her, bare får skubbet f.eks. en ganske almindelig enlig mor ud af de områder og siger: Der er simpelt hen ikke nogen økonomiske muligheder for, at du kan bo der, hvor du har lyst til.
Så vi anerkender, at der er udfordringer på boligområdet, og at vi skal have kigget på det, men vi tror ikke på, at det her er den rigtige løsning på det, så vi kan ikke støtte forslaget.
Carl Andersen (LA), 2025-02-18:
Nu virker den.
Jeg tror bare, jeg rejser mig op fremadrettet og prøver at se, om det virker.
Tak for tilkendegivelsen.
Vi er selvfølgelig kede af, at Danmarksdemokraterne ikke kan være med til at liberalisere det her område.
Jeg synes, at der er så stort et potentiale i at få givet noget frihed til de her andelsboligforeninger.
Så kan jeg få et par flere ord fra Danmarksdemokraterne om, hvorfor det er, at Danmarksdemokraterne mener, at man inde fra Christiansborg ved bedre end de private andelsboligforeninger, der er derude, omkring, hvilken ejerform der er bedst for dem?
Hvorfor skal vi have et forbud mod, at de kan konvertere til det, som de har lyst til, altså at politikerne skal blande sig i det herinde fra Christiansborg?
Det undrer mig.
Heidi Bank (V), 2025-02-18:
Jeg synes jo, det er sådan, at når man sætter sig i et forhandlingslokale og ser på så stort et område, som boligpolitik er, og hvor der er så mange dynamikker, der er afhængige af hinanden, så skal man have en villighed til at kigge på det bredt.
Jeg synes også, at jeg ret tydeligt siger, at jeg ikke tror, det er her, den største udfordring er.
Jeg tror faktisk, at rigtig mange af dem, der bor i andelsboliger, er glade for den form.
Jeg understreger også, at de sådan set vidste, hvad de købte.
De har selv haft glæde af de mekanismer, der ligger i andelsboligformen, men det ændrer ikke på, at vi i Venstre har et meget, meget stort ønske om, at flere mennesker skal kunne komme til at eje deres egen ejerbolig, og det er bare centralt for os, fordi vi nu engang ikke synes, at boligpolitik skal være efter en eller anden politisk ideologi, men vi synes, det skal være efter, hvad der giver værdi for brugerne, og hvad det er, der gør, de får et hjem, de går og drømmer om.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-18:
Som spørgeren selv har nævnt, er der allerede steder, hvor man i dag har muligheden for at konvertere, og det er ikke, fordi vi ikke ønsker, at der skal være bedre muligheder for at få en ejerlejlighed, hvis det er det, man ønsker, og hvis det er på den måde, man får en større følelse af, at man ejer sin egen bolig.
Men det er også bare supervigtigt for os i Danmarksdemokraterne, at vi sikrer den type boliger, der bliver efterspurgt, og de forskellige typer af boliger, der er, alle de forskellige steder.
Vi er bare bekymrede for, at hvis vi går ind og ændrer det her nu på den måde, som der er forslået her, så fjerner vi faktisk bare en boligtype og skubber en hel befolkningsgruppe væk fra de områder og siger: Det er ærgerligt, der er ikke mulighed for, at I kan bo der længere, med den indkomst, I har.
Det ønsker vi ikke.
Derfor ønsker vi faktisk at bevare den her del, men stadig væk kigge på, hvordan vi så ellers løser udfordringerne med at få flere ejerlejligheder, hvis det er det, der skal til.
Carl Andersen (LA), 2025-02-18:
En forudsætning for at kunne bo i en andelsbolig er jo, at de er tilgængelige, og at man kan komme ind på markedet.
ROCKWOOL Fondens analyse siger, at det er en ret lukket fest i forhold til at komme ind på andelsboligmarkedet.
Det kræver, at du har de rigtige kontakter, og det kræver også nogle gange, at du er født ind i de rigtige familier.
Så hvis du kommer som jyde og flytter til København for at studere og vil finde et sted at bo, er det virkelig svært for dig at komme ind.
Det her andelsboligmarked er noget københavneri.
Så derfor undrer Danmarksdemokraternes position mig.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-18:
Hvordan sikrer vi, at der er den mængde ejerlejligheder, der skal til, og den mængde andelsboliger, lejeboliger og alment byggeri, der skal til?
Det skal vi have kigget på samlet, i en helhed.
Hvordan sikrer vi, at vi får løst det problem her i stedet for bare at fjerne den ene type til fordel for noget andet?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-02-18:
Jeg har fået lov at være vikar for vores almindelige ordfører, som desværre er til forhandlinger nu, og jeg har fået en tale i hånden.
Den vil jeg nu læse op, og den lyder sådan her.
Gennem mere end 100 år har politiske prioriteringer sikret andelsboliger til danskere, som ikke har råd til at købe en ejerbolig.
Tanken bag andelsboligerne er, at de skulle være en trædesten ind på boligmarkedet, et sted, hvor man fælles kunne eje en bolig og undgå at betale til en udlejers løbende fortjeneste, og også en mulighed for at få en bolig for dem, som ikke hæver den højeste løn, fordi store gevinster ved stigende boligpriser er en arbejdsfri gevinst, som ikke er videre retfærdig, og som faktisk også skadelig for den samlede økonomi.
I dag har vi mere end 210.000 andelsboliger i hele landet, og i København er hver tredje bolig en andelsbolig.
Det er alt sammen boliger, som bebos af danskere med en mere beskeden økonomi end de danskere, som har råd til at købe dyre ejerboliger i landets største byer.
Og selv om andelsboligtanken er udfordret af stadig flere valuarvurderinger og dermed også stigende priser, så er andelsboliger stadig et billigere alternativ til ejerboligerne.
Så når forslagsstillerne er optaget af at ville give flere mulighed for at eje egen bolig, burde man kigge på at få opført flere billige andelsboliger og ikke omdanne andelsboliger til ejerboliger.
Kommunerne skal kunne stille krav om opførelse af andelsboliger i en lokalplan, og der skal sættes klare begrænsninger for valuarvurderingerne, så en valuar ikke bare frit kan fastsætte renten og dermed prisen.
Der skal også laves en model for spekulationsfrie andelsboliger, hvor priserne holdes nede.
Det gavner primær dem, som allerede bor i en andelsbolig.
Erhvervsstyrelsen vurderede i 2018, at der ville være tale om en gevinst til dem, der bor i en andelsbolig på svimlende 100 mia. kr.
Det er helt vilde tal og penge, som med beslutningsforslaget her ville dumpe vilkårligt og pludseligt ned i lommerne på landets andelsejere.
Det er uansvarligt, og jeg citerer fra Erhvervsstyrelsens kortlægning fra 2018: Den gennemsnitlige gevinst for de andelshavere, som omlægger fra andel til ejerlejlighed, skønnes i 2014 at være godt 825.000 kr. pr. lejlighed.
De penge får den enkelte andelshaver, fordi priserne vil stige, og man får dem fra den ene dag til den anden, altså med det her beslutningsforslag.
Det er ikke kun urimeligt, men også vilkårligt og uhensigtsmæssigt.
Vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Carl Andersen (LA), 2025-02-18:
Nu ved jeg, at ordføreren er vikar, så jeg vil ikke stille nogen tekniske spørgsmål.
Men jeg er glad for, at der bliver nævnt de værdier, der kan blive frigjort ved at fjerne en paragraf i en lov, altså en værdistigning på 100 mia. kr., hvormed vi kan gøre samfundet mere velstående.
Forslaget er jo set fra vores side også lidt atypisk, fordi vi også lægger op til, at den her gevinst faktisk skal være skattepligtig.
Det vil sige, at vi kan få 40-50 mia. kr. ind i statskassen, som forslaget lægger op til at de partier, der er med til det her forslag, kan bruge på alverdens tiltag, som jeg også tænker SF synes kunne være en fed idé, f.eks. klimasikring, støjreduktion, altså nogle ting, som vi alle sammen gerne vil, men som vi mangler penge til.
Så vi kan jo lave en kæmpe omstilling af vores klima, der er finansieret ved at fjerne et forbud.
Ja, så er der nogle, som tjener nogle penge, nogle folk, der måske faktisk er i lavindkomstgrupperne, men det har jeg egentlig ikke ondt et vist sted over.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-02-18:
For det vil betyde, at der vil blive flere ejerboliger, og det vil betyde, at priserne vil stige, og at flere vil få sværere ved f.eks. at have råd til at bo i København.
Så det er ikke en vej, vi vil gå, så det handler måske mere om det syn, vi har på samfundet, og hvad boligerne skal være til for.
Carl Andersen (LA), 2025-02-18:
Tusind tak for ordet, og tak på informationerne.
Et flertal i ejerlejlighedsudvalget, som jeg er glad for at ministeren henviser til, løsnede jo lidt op for mulighederne for at kunne omkonvertere andelsboliger, for i dag er det jo et totalforbud.
På lejeboligmarkedet er der jo kun forbud for lejligheder opført efter 1966.
Så et flertal i udvalget foreslog, at man kunne sidestille reglerne for andelsboliger med reglerne på det regulerede lejemarked, således at andelsboligforeninger opført efter 1966 kunne blive til ejerboliger.
Er regeringen også fuldstændig afvisende over for den idé?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-18:
Det var jo sådan, at udvalgsmedlemmerne havde delte holdninger til spørgsmålet om, hvorvidt det skulle være muligt at opdele andelsboliger i ejerlejligheder.
Nogle mente, at det skulle kunne være muligt, men det er ikke regeringens holdning, at man skal gøre det muligt.
Den opdeling, som man taler om, og den modernisering, man fik ud af det bagefter, bakker vi hundrede procent op om, men vi bakker ikke op om yderligere liberalisering som det, dele af udvalget foreslog.
Carl Andersen (LA), 2025-02-18:
Okay, for det ville jo være noget, der kunne spille rigtig godt ind i regeringens ønske om at afbureaukratisere og få simplere regler.
Nu talte ministeren også om den her tretrinsraket, der kunne være fra lejligheder over i ejerboliger.
I dag kan andelsboligforeninger jo godt vælge at konvertere til lejeboligforeninger, og hvis de er opført efter 1966, kan de konverteres til lejeboliger og efterfølgende blive ejerboliger.
Derfor er det et ligegyldigt benspænd af en regel, som et flertal i udvalget anbefalede at fjerne.
Men det ønsker regeringen at fastholde, kan jeg forstå.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-18:
Ja, det gør vi.
Det helt overordnede vigtige for os er jo, at vi sikrer, at vi fortsat har blandede byer.
Det, vi ser i de her år, er jo, at vi i højere og højere grad, særligt i hovedstadsområdet, får flere private udlejningsboliger, vi får færre andelsboliger, og vi får samtidig ikke bygget de almene boliger, der skal til for også at fastholde et blandet marked.
Hvis det her skulle blive til noget, vil den ene boligform, andelsboligformen, praktisk talt forsvinde.
Det vil ikke medføre billigere priser i hovedstadsområdet eller i de andre byer; det vil tværtimod gøre det endnu sværere i fremtiden, fordi ejerboligerne er dyrere end andelsboligerne.