runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-11-20:
Jeg kan svare med et konkret eksempel.
Og der er det mit ministerium, der har hovedansvaret og skal sikre, når øvrige ministerier skal gennemføre det, en stærk tværgående koordinering, så man ikke på beskæftigelsesområdet stiller ét krav og i Transportministeriet et andet og i Skatteministeriet et helt tredje, men altså sørger for, at den nødvendige oprustning af vores cybersikkerhed sikres på tværs.
Det er for mig at se en uhyre central opgave, for cyberangreb er noget af det, hvor vi er mest udsatte, og jeg har en stærk tværgående koordinering på det område.
Det understreger vigtigheden af at løfte cybersikkerheden og være sikker på, at vi ikke risikerer at have et svagt led i kæden, hvor dem, der ønsker os det ondt, så kan fokusere angrebet.
Carsten Bach (LA), 2024-11-20:
Jeg må indrømme, at jeg synes, at ministerens tale i virkeligheden mere og mere tegner et billede af et symbolministerium, og det underbygges jo også af, at ministeren for samfundssikkerhed faktisk ikke har nogen plads i Regeringens Sikkerhedsudvalg.
Er ministeren ikke bare en lillebitte smule skuffet eller måske forundret over den beslutning?
Og hvis ministeren helt selv kunne bestemme, hvordan beføjelserne skulle være sammensat, hvordan ville ministeriet så se ud?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-11-20:
Jeg tror, at hvis spørgeren kigger bare til vores nabolande, er svaret på, hvordan man ruster samfundet bedre, i høj grad ministerier, der i større eller mindre omfang minder om det her.
Og det er
både for at samle opgaver, der tidligere var spredt ud på otte ministerier, og for at sørge for, at der er et langt stærkere politisk fokus på det, og selvfølgelig sørge for, at den tværgående koordinering, der er nødvendig, når forskellige situationer opstår eller forskellige situationer skal forhindres, bliver forankret ét sted, og det er i Ministeriet for Samfundssikkerhed og Beredskab.
Carsten Bach (LA), 2024-11-20:
Det er jo godt nok med tværgående koordinering, men jeg kunne godt tænke mig, at ministeren satte nogle ord på, hvordan det helt konkret gavner vores sikkerhed og beredskab i Danmark, at man nu flytter opgaver fra ét ministerium på Slotsholmen over i et helt nyt og et selvstændigt ministerium, ministerium nummer 25 i den her regering – en rekord i øvrigt.
Og mener ministeren på en eller anden måde ikke også, at der godt kunne være en øvre grænse for, hvor mange ministerier vi skal have i et land som Danmark?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-11-20:
Spørgeren har jo helt ret i, at ministeriet udspringer af regeringsgrundlaget, hvoraf det fremgår, at det her er en opgave, der skal styrkes.
Og den opgave, som er helt afgørende, og som er kernen i at sikre, at vi ruster vores samfund bedre, er at sikre en langt stærkere tværgående koordinering, når der er opgaver, der involverer en lang række forskellige myndigheder og aktører i det her samfund.
Så er der rejst det her spørgsmål af dygtige eksperter inden for området: Er sektoransvaret i alle tilfælde det eneste rigtige, eller skulle man analysere, om sektoransvaret i visse situationer skulle håndteres på en anden måde?
Det synes jeg er et godt spørgsmål, og det synes jeg er naturligt at få besvaret.
Thomas Danielsen (V), 2024-11-20:
Vi har jo et havnepartnerskab, som nu har leveret en række anbefalinger til, hvordan vi skal sikre flere kommercielle investeringer i vores danske havne.
Det er det, der har været hele hovedformålet.
De anbefalinger har vi nu iværksat.
Jeg rækker ud til de relevante ministerier, der er, og så er meningen, at vi skal lancere en samlet havnestrategi her til sommer.
Derfor kan jeg ikke sådan lige afsløre nu, hvad den strategi kommer til at indeholde, for det har vi jo ikke besluttet.
Men det, som ordføreren spørger om, er jo, om vi skal udvide den undtagelse, der er, for vedvarende energiproduktion til også at gælde solceller på havnearealer, og det er jo en fair diskussion.
Hvordan skal vi bruge havnens arealer bedst muligt?
Hvad er det, en kommunal havn skal bruge sine kræfter på?
Skal den drive energivirksomhed eller ej?
Det er to scenarier, som kan ligestille det.
Men der er jo så en undtagelsesregel, og jeg har ikke lagt mig fast på, hvordan det her skal ende ud.
Jeg har godt lagt mærke til, at der ikke er ret mange, der selv vil sige, at de er meget optaget af det her, men jeg har godt hørt, at der er en enkelt havn, som er meget optaget af det her.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-11-20:
Er ministeren enig i, at havneloven bør opdateres og gøres teknologineutral, så havnene kan få lov til at sætte solceller på tagene af eksisterende og fremtidige lagerbygninger?
Thomas Danielsen (V), 2024-11-20:
Det er for mig meget vigtigt, at vi får lavet vendesporet ved Carlsberg station.
Det rummer jo en lang række potentialer.
Planen er, at det er i 2028, at det skal laves, og grunden til, at vi siger 2028, er, at så kan vi slå det sammen med andet sporarbejde.
Vi kan egentlig slå to fluer med et smæk, så vi ikke skal lave noget planlagt arbejde igen på et andet tidspunkt.
Så vi gør det her for at genere pendlerne så lidt som muligt, og det ved jeg jo er ordførerens holdning at vi selvfølgelig også skal bestræbe os på, og det er altså årsagen til, at man laver Herlev station i 2026 og Carlsberg station i 2028.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-11-20:
Spørgsmålet vil jo være, om ministeren kan se det groteske i, at mens regeringen på den ene side presser på for at få sat solcelleparker op overalt i det danske landskab, for øvrigt til de lokales store frustration, så er der på den anden side en række steder, hvor regeringen ikke vil tillade solceller, men hvor man godt må opsætte vindmøller og lave bølgestrøm.
Thomas Danielsen (V), 2024-11-20:
Ja, det ville da være utrolig dumt af Danmarksdemokraterne at gå til valg på, at det skulle gennemføres på samme tid.
Jeg tror ikke, at de pendlere, der er på Frederikssundbanen, ville give mange point til en, hvis man traf den beslutning.
Men man kan godt have det princip, at man stort set bare skal lukke det ned og så lave total ragnarok og kaos, mens man laver det her.
Man kan også have det princip, at vi skal have det til at fungere så godt som muligt, mens vi laver det her.
For når vi laver sporarbejde, er det til gene for pendlerne, og vi prøver så at lave en model, hvor vi generer dem så lidt som muligt, og hvor det stadig væk er et brugbart produkt, mens vi laver de her ombygninger.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-11-20:
Trafikforsker og professor ved DTU Otto Anker Nielsen har flere gange fremhævet, at der måske savnes et entydigt ansvar for de her projekter.
Han er kommet med nogle eksempler gennem tiden, men når det over et årti har medført f.eks. togbusser, køreplanstillæg, forsinkelser, opretning af spor, broarbejde, mindre kørestrømsarbejde, meget store problemer med udrulning af det nye signalanlæg, driftsforstyrrelser ved anlægget, letbaneunderføring, gangtunneller osv. osv., så er han overbevist om, at det, der har manglet i den her situation, måske er, at man får styr på de her projekter, så man altså har et overordnet, entydigt ansvar for, at de gennemføres på samme tid.
Det er så det, ministeren bruger som argument nu, men det koster 2 år i planlægningen.
Thomas Danielsen (V), 2024-11-20:
Vi har jo valgt at udskyde projektet med vendesporet på Carlsberg station, ikke fordi det er et dårligt projekt, men fordi vi planlægger et andet vigtigt projekt på samme strækning, som også er af stor betydning.
Det er jo sådan, at når man laver et projekt på banen, spærrer man et spor, og det vil sige, at man laver en gene for pendlerne.
Hvis vi ikke skubber det til 2028, laver vi en unødig stor gene for pendlerne ved både at rykke Herlev station hen til den nye letbane på Ring 3 og på samme tid lave det her vendespor på Carlsberg station.
Derfor laver vi to gode projekter efter hinanden, først Herlev station, så Carlsberg station.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-11-20:
Tak for det.
Jeg har egentlig et enkelt spørgsmål til sidst: Kan ministeren give garanti for, at vendesporet vil være etableret senest i 2028?
Mette Thiesen (DF), 2024-11-20:
Tusind tak.
Det er jeg sådan set enig i.
Så det vil sige, at ministeren simpelt hen lover, at de drøftelser, der er i ministeriet nu, udmunder i reelle forhandlinger og reel lovgivning på det her område?
Det kunne jeg godt tænke mig at ministeren svarede på.
Vi har jo brug for i langt højere grad – der er jeg sådan set enig med ministeren – at man simpelt hen selv kan vælge, hvem man vil køre med.
Hvem er det, man er tryg ved, og hvem er man ikke tryg ved?
Jeg kan godt forstå de rigtig mange kvinder derude.
Nu har vi set så mange domme, som ministeren helt rigtigt siger, om mennesker, som simpelt hen har opført sig fuldstændig vanvittigt.
Jeg sagde det for et år siden, og der er ikke sket noget siden.
Kommer der noget lovgivning nu?
Thomas Danielsen (V), 2024-11-20:
Det er rigtigt, at der har været ualmindelig mange sager, siden ordføreren stillede spørgsmålet sidst.
Jeg tror umiddelbart, at vi er oppe på mellem fire og seks sager af grov karakter, og det er ikke noget, vi er vant til.
Men det ændrer jo ikke på, at jeg ikke kan diktere, hvordan lovgivningen skal være på området.
Det forhandler jeg jo med Folketingets partier, bl.a. Dansk Folkeparti, om.
Spørger du mig, mener jeg, at vi skal skærpe kravene i forhold til vandel.
Det har jeg egentlig altid haft som holdning.
For det er vigtigt, at vi kan få taxachauffører i hele Danmark.
Det er også en del af trygheden, at der er chauffører og der er biler til rådighed, sådan at man ikke skal gå hjem om natten.
Og alternativet, hvis der ikke er en taxa, er jo så en pirattaxa.
Mette Thiesen (DF), 2024-11-20:
Tusind tak.
Det er min gode kollega hr. Nick Zimmermann, der sidder med dér, og det har jeg fuld tiltro til at han har fuldstændig styr på.
Grunden til, at jeg står her i dag, er jo, at jeg for et år siden stillede nogenlunde det samme spørgsmål, for der var en stor bekymring op til den kommende julefrokostsæson hos rigtig mange kvinder, fordi de simpelt hen ikke følte sig trygge ved nogle af de her indvandrerchauffører.
Det stillede jeg et spørgsmål om her i salen, nemlig om, hvad ministeren ville gøre.
Det er jo derfor, at jeg stiller det her spørgsmål igen; nu kommer der snart en julefrokostsæson igen , og man har stadig væk ikke lavet noget, hvor man f.eks. som kunde selv kan vælge sin chauffør.
Det er en meget stor tillid, man lægger til en taxachauffør, når man skal hjem, især om natten, hvis man måske har fået lidt at drikke osv.
Men der er jo ikke rigtig kommet noget endnu.
Så kunne ministeren ikke komme med nogle idéer til, hvordan man som kvinde kan være tryg ved at tage en taxa, også fremadrettet, når vi nu kan se, at jeg faktisk havde ret, da jeg stillede det spørgsmål for et år siden, i forhold til at der faktisk er en grund til at være utryg, når man skal hjem med en taxa, fordi der jo desværre er en del af de her chauffører, som åbenlyst ser det som en eller anden form for tag selv-bord, når man sidder der alene med en kvinde i sin taxa?
Thomas Danielsen (V), 2024-11-20:
Alle rammevilkårene for kørsel med taxa er faktisk noget af det, som vi nu har haft det første sættemøde om i forhold til evalueringen af taxiloven.
Så jeg synes, det er naturligt, at vi som en del af den evaluering af taxiloven forholder os til, hvad det er, vi vil stille af krav.
Nogle krav er jo en barriere for, at vi får taxaer i landdistrikterne, og nogle krav kan være fremmende for, at vi får flere taxaer.
Så om det er tryghed eller det er teknologi i taxaerne eller kameraer i taxaerne, og hvordan de skal filme, og hvor de skal filme, og om der skal være sædefølere osv., skal vi kigge på.
Vandelskrav er jo helt oplagt at kigge på, når det handler om, hvem det er, vi gerne vil have til at være taxachauffører i Danmark, og der mener jeg personligt, at man bør stramme op.
Til gengæld synes jeg, at man bør slække på nogle andre forhold, f.eks. helbredserklæringer og sundhedstjek osv.
Mette Thiesen (DF), 2024-11-20:
Tusind tak.
Hvordan vil ministeren sikre, at det bliver trygt, også for kvinder, at køre med taxa?
Thomas Danielsen (V), 2024-11-20:
Det er bare et spørgsmål om, om de selv skal drive det, eller om de skal lade en energivirksomhed drive produktionen.
Det er en fin diskussion, og den tager vi nu her det næste halve års tid sammen med alle de andre anbefalinger, som der kommer fra havnepartnerskabet.
Altså, det er ikke lige det spørgsmål, som er mest afgørende for kommercielle investeringer i danske havnes fremtid, og som spiller en enormt vigtig rolle, men spørgsmålet er en lille nichedel af den debat.
Men de må gerne lægge solcellestrøm på tagene i de danske havne i dag; de må bare ikke gøre det selv.
Det er en helt fair holdning, og man kan jo også tænke videre end det.
Hvis man mener, at det skal kommunerne via havnene lave, skal kommunerne måske også lave solcelleenergiproduktion på idrætsanlæg eller tagene på sportshaller osv.
Jeg ved ikke – nu er jeg jo ikke energiminister – om kommunerne nødvendigvis er de bedste til at drive energivirksomhed.
Det tror jeg ikke de er, men det er en god diskussion.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-11-20:
Jeg vil egentlig bare sige, at jeg er glad for, at ministeren ikke har lagt sig fast på noget, og at jeg håber, at der bliver inddraget bredt i forhold til de aftaler, vi ser frem mod.
Helt grundlæggende mener jeg, at hvis vi skal nå den omstilling, som regeringen presser hårdt på for, skal vi gøre det fornuftigt, og så behøver vi jo, som jeg sagde før, ikke nødvendigvis at optage god landbrugsjord, når der er masser af andre steder, der i forvejen er befæstede og ikke kan bruges til ret meget andet.
Så tak for det.
Thomas Danielsen (V), 2024-11-20:
Nej, for jeg lancerer ikke dele af regeringens havnestrategi i dag, men jeg gør mig nogle overvejelser, og en af de muligheder, man har for at sikre neutralitet, er at sige, at de slet ikke må lave energi, hverken fra vindmøller, bølger eller andet.
Der er nogle gode beliggenheder, og der er ikke noget i vejen for, at der er vindmøller.
Jeg var selv ude at indvie Danmarks største vindmølle på en havn i sidste måned, og det er der ikke noget problem i.
De lejer en plads ud til en operatør og har så en indtægt fra det.
Men spørgsmålet er – det er korrekt – om det er en opgave for kommunale havne på den ene eller den anden måde at drive energiproduktion.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-11-20:
Det er, at det bare ikke sker; der er ikke nogen, der gør det.
Havnene melder ind, at de gerne vil det selv.
Altså, som havnepartnerskabet udtaler, skal reguleringen være tidssvarende, og ministeren er jo helt med på anbefaling nr. 11 og siger, at vi skal søge at finde en teknologineutral regulering af det her.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-20:
Sagen kommer ikke i udvalget, fordi piraten Lucky lever op til kravet om ikke at have begået kriminalitet, som der er idømt frihedsstraf for i Danmark.
Det er det, der er sagen her.
Ministeren bekræfter sådan set nu over for mig, at fordi man ikke vil stemme nej til en masse andre, stemmer man altså, hvis Lucky kommer på lovforslag om statsborgerskab, for lovforslaget her i salen.
Man kunne jo stille et ændringsforslag, som Dansk Folkeparti har gjort flere gange, hvor man foreslår at tage enkeltpersoner af og dermed, hvis piraten Lucky kommer på lovforslaget, foreslår ham taget af.
Det er jeg nysgerrig på om regeringen vil bakke op om.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-20:
Nej, det er ikke mig, der taler udenom.
Det er ordføreren, der stiller spørgsmålet på en kluntet måde, sådan at man ikke kan svare klart på det.
For ordføreren ved jo udmærket godt, at vi ikke kommer til at forhindre, at der er 2.000 eller 3.000 andre statsborgere fra Tyskland eller fra England eller andre steder, som har søgt statsborgerskab i Danmark, som får det, fordi der er én person, som vi ikke vil have, på et lovforslag.
Derfor kommer sagen til at gå ind i udvalget, og der kommer vi til at stemme imod.
Så det kan sådan set ikke svares mere klart end det, jeg allerede har sagt.
Magnus Heunicke (S), 2024-11-20:
Jeg kæmpede for og arbejdede målrettet for, at vi i staten, dvs. Miljøstyrelsen, skulle overtage det her ansvar, og jeg synes, at hele det forløb, vi nu har gennemgået her, med stribevis af besøg fra myndighedernes side på virksomheden og stribevis af indskærpelser af konkrete påbud m.v. til den virksomhed og nu også senest politianmeldelsen viser, hvor afgørende vigtigt det var, at vi fik hånd i hanke med det her.
Selve politianmeldelsen vedrører jo overtrædelse af godkendelsesvilkårene, og jeg kan ikke og vil ikke komme det nærmere.
Sascha Faxe (ALT), 2024-11-20:
Tak for svaret, og der er også tilfredshed med den del her, så det er ikke tænkt som en kritik.
Som ministeren også siger, har vi jo – jeg tror nærmest, siden ministeren fik det her ressortområde – talt om den her sag.
Der er jo enormt mange mennesker, for hvem det berører, der følger med derude.
Det er jo især i det sydvestlige Sjælland og på de to øer, der ligger i Agersø Sund, Omø og Agersø, som det berører rigtig meget.
Det er også derfor, der sidder en masse mennesker med en masse spørgsmål om, hvad det er, der sker her; hvorfor det er, man politianmelder, og hvad der ligger i det.
Det er på sin vis også tragisk, at vi står i den situation, at vi er nået dertil.
Så det er på ingen måde en kritik af hverken ministeren eller styrelsen.
Det får jo mig og andre til måske også at spekulere i, om vores lovgivning på området så ikke er god nok, for der er jo allerede nogle greb inden for miljøbeskyttelsesloven, påbud og det, miljøministeren selv nævnte, og i sidste ende også nedlukning.
Der ligger nogle ret kraftige redskaber i loven.
Jeg er med på, at det er Miljøstyrelsen som udøvende myndighed, der sidder og gør det, men vi skal også lige huske, hvem der egentlig er den udøvende magt her.
Det er jo i sidste instans miljøministeren.
Det er derfor, at det også er her, jeg stiller spørgsmålet.
Så mine spørgsmål er simpelt hen: Har man kigget på alle relevante forhold, og har ministeren en holdning til, at miljømyndighederne ikke har anvendt andre muligheder for akutte indgreb?
Hvad er det, der gør, at man tyer til det her?
Er der en mangel i vores lov?
Og så er jeg også nysgerrig på, hvad det er for en del af det, man har anmeldt, for der har jo været tale om forskellige ting.
Mig bekendt er der givet tre påbud på nuværende tidspunkt, men der er jo nogle COD-tal, der er nogle suspenderede stoffer, der er noget ulovlig udledning og noget fortynding, så jeg er jo også nysgerrig på, om ministeren har lyst til at komme ind på det.
Men overordnet set
er det den der med: Hvad er det ved loven, der gør, at man bliver nødt til at ty til det her redskab?
Magnus Heunicke (S), 2024-11-20:
Jeg vil starte med at gøre forudsætningerne klart.
Det er jo vores myndigheder, som fører tilsyn med, at reglerne på områderne her bliver overholdt, og det er også for mig at se helt naturligt, at det kan blive aktuelt at sanktionere virksomheder – det kan også være borgere – der ikke overholder reglerne.
Det kan også ske ved at indgive en politianmeldelse.
I sager som denne her er det Miljøstyrelsen – det kunne også være kommunen – der fører tilsyn, og som led i det tilsyn anmelder den sagsbehandlende myndighed fra tid til anden konkrete forhold til politiet.
Derfor er det ikke min opgave som minister at blande mig i Miljøstyrelsens konkrete håndtering af eller kommentere på en sag, der er overgivet til politiet, men jeg kan dog fortælle dette: Jeg har som minister løbende sørget for, at Miljø- og Fødevareudvalget er orienteret om myndighedsbehandlingen af den her sag, og det næste planlagte orienteringsmøde er faktisk i morgen, den 21. november.
Som det er spørgeren meget bekendt, for jeg ved, hun har fulgt sagen tæt, hvad jeg jo også selv har, overtog Miljøstyrelsen i 2023 myndighedskompetencen for det pågældende industrirenseanlæg fra Slagelse Kommune, og styrelsen overtog en sag fra kommunen, som desværre ikke var forløbet tilfredsstillende.
Man har givet en række påbud.
Der har været undersøgelsespåbud, indskærpelser m.v. til virksomheden og senest nu også her i oktober en politianmeldelse.
Sideløbende med det er styrelsen i fuld gang med at revurdere virksomhedens miljøgodkendelse.
Dele af den er allerede anmeldt, og styrelsen prioriterer en hurtig sagsbehandling med henblik på at komme i mål med det resterende.
Alt det her synes jeg vidner om en styrelse, som tager sagen yderst alvorligt og lever op til sit ansvar, og sådan skal det også være.
Det er jeg tilfreds med.
Sascha Faxe (ALT), 2024-11-20:
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til Miljøstyrelsens politianmeldelse af IWS den 8. oktober 2024?
Nicolai Wammen (S), 2024-11-20:
Der er ingen tvivl om, at også kommunerne kommer til at skulle lave nogle store investeringer i de kommende år.
Det har vi på forskellig vis allerede givet bedre mulighed for, end der har været tidligere.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-11-20:
Ministeren anerkender jo, at det her er ganske bekymrende, og at der skal gøres mere, end der gøres, og at man ser med stor alvor på de tal, der kommer fra rapporten her.
Derfor er der jo grundlæggende brug for et sporskifte, og mit spørgsmål til finansministeren er derfor, om finansministeren vil lytte til det, som Kommunernes Landsforening beder om, nemlig at man holder store ekstraordinære samfundsrelevante investeringer uden for loftet over kommunernes anlægsudgifter og i øvrigt lemper budgetloven.
Nicolai Wammen (S), 2024-11-20:
Det er fuldstændig rigtigt, at vi også skal have tænkt den dimension ind, at vi både har land og by, og at vi har mennesker i det her land med et forskelligt økonomisk udgangspunkt.
Nu har vi, da spørgsmålet blev stillet til mig som finansminister, i mit ministerium sagt, at de spørgsmål – bl.a. det, der kom nu – hører hjemme hos miljøministeren.
Derfor bliver det, jeg vil svare her, meget overordnet.
Det er miljøministerens ressort, og derfor synes jeg, det er en diskussion, man med fordel kan tage der.
Leila Stockmarr (EL), 2024-11-20:
Noget andet, rapporten påpeger, er, at ulighed kommer til at spille en rigtig stor rolle for, hvordan klimaforandringerne vil ramme det danske samfund.
Det gælder i spørgsmålet om land og by, og det gælder, i forhold til hvordan klimakrisen vil ramme fordelt på indkomst.
Hvordan indtænker regeringen det her hensyn til ulighed?
Hvordan vil regeringen arbejde proaktivt for at sikre, at dem, der har mindst og er mest sårbare over for klimaforandringerne i vores samfund, vil få den bedst mulige hjælp?
Sascha Faxe (ALT), 2024-11-20:
Det er hermed anerkendt, at det er det, der er svaret på den del.
Så vil jeg gå i den anden retning, som ministeren også åbnede for, nemlig at man har overtaget ansvaret, og jeg deler den glæde over, at det er landet på Miljøstyrelsens bord.
Vi står jo med en anden sag med oprensning i Randers, og vi ser på, at der måske også kan være en mulig oprensning af Agersø Sund; der er vi ikke nået til endnu.
Men når vi ser på, at vi har haft en kommune, der har siddet med det, så står jeg og en række andre også med tanken om, hvem der så har ansvaret, for normalt er det jo kommunens ansvar.
De har jorden, men når vi rykker ud i vandet, er der ingen kommunegrænser.
Så hvem ender med at stå med ansvaret?
Og vil man skulle undersøge Slagelse Kommune i den her sammenhæng?
Magnus Heunicke (S), 2024-11-20:
Det har jeg ikke færdiggjort mine overvejelser omkring.
Man må sige, at det er vanskeligt for Miljøstyrelsen som myndighed at gå ind i en sag, når sagsbehandlingen har været på det niveau, den har været, og hvor virksomheden har kunnet køre videre på meget, meget gamle og i al praksis forældede tilladelser og fået lov til ting, som man ikke skulle have fået lov til.
Men når man har tilladelsen fra den daværende myndighed, kan man som ny myndighed komme med nye indskærpelser.
Det er så også sket.
Det er et juridisk meget godt spørgsmål, men det her stiller os et svært sted.