runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Josephine Fock (ALT), 2017-05-05:
Nu synes jeg jo, at hr. Martin Henriksen gentager det, der står i forslaget til vedtagelse, når det gælder definitionen af danskere.
Men hvis jeg lige lægger det til side og svarer på spørgsmålet, så vil jeg sige, at jeg synes, at vi skal sørge for, at man, hvis man har en anden etnisk baggrund end dansk, har de samme muligheder for at søge bolig, og at man får de samme muligheder for at have en indkomst, som majoritetsdanskere har, så vi ikke får de her meget, meget socialt belastede boligområder.
Som jeg også tror der var en der tidligere på dagen sagde i sin ordførertale: Hvis vi ser på kriminalitetsstatistikkerne, kan vi se, at det går meget bedre, men hvis vi ser på, hvem det er, der frygter at gå ud om aftenen, kan vi se, at det præcis er de mennesker, der bor i de boligområder, at det præcis er mennesker med anden etnisk herkomst end dansk.
Det er da der, vi skal tage fat.
Så ja, der er problemer, men vi skal tage fat på dem med de værktøjer, som vi ved kan hjælpe, og det er at give folk mulighed for at komme til at bo i andre områder og komme ud på arbejdsmarkedet, få en uddannelse osv.
Hvad angår arbejdsmarkedet, så har vi jo bakket op om den aftale, der er blevet lavet med regeringen, i forhold til bl.a. at få flygtninge ud på arbejdsmarkedet.
Martin Henriksen (DF), 2017-05-05:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Josephine Fock, om Alternativet mener, at det er et problem, at vi i Danmark har områder, hvor danskere jo altså de facto er i mindretal.
Hvis man mener, at alle kan være danskere, og at de sådan set bare skal sætte foden på dansk jord for at blive det, så kan jeg jo sagtens forstå, at man ikke synes, der er noget problem.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Alternativet har den opfattelse, at det er et problem, at der er, tror jeg, over 20 boligområder i Danmark, hvor danskerne statistisk set er i mindretal – det er realiteten.
Er det udtryk for en positiv udvikling, og ønsker Alternativet, at vi skal se mere af den udvikling?
Og er Alternativet politisk og principielt modstander af, at man påpeger, at der statistisk set faktuelt er områder i Danmark, hvor danskere er i mindretal?
Josephine Fock (ALT), 2017-05-05:
Jamen så kan jeg sige klart, at en af grundene til, at jeg også har ønsket den her debat i dag, og at jeg også syntes, at det forslag til vedtagelse var et problem, er, at det for mig var et endnu et forkert skridt i forhold til den måde, vi debatterer på, og den retorik, vi har, når vi snakker om folk af anden etnisk herkomst end dansk.
Det er gået alt, alt for vidt i Danmark, hvad angår den måde, vi omtaler andre befolkningsgrupper, som ikke lige er født som etnisk danske, på.
Jeg var rigtig glad for hr. Jakob Ellemann-Jensens udtalelser dagen efter og ros til hr. Jakob Ellemann-Jensen for det, men jeg kunne rigtig godt tænke mig, at hr. Jakob Ellemann-Jensen også gik ud offentligt og sagde: Vi bliver nødt til at have en ordentlig debatform; vi bliver nødt til at have en ordentlig retorik, når vi snakker om mennesker med anden etnisk herkomst end dansk.
For det modsatte er også medvirkende til, at vi får integrationsproblemer.
Vi er aktivt med til at udstøde nogle grupper i øjeblikket, sådan som jeg ser det.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-05-05:
Tak til hr. Holger K. Nielsen.
Jeg er glad for, at budskabet om, at jeg er en anelse oprevet over den her debat, også er faldet i god jord, eller hvordan man udtrykker det, hos hr. Holger K. Nielsen.
Jeg kan ikke lade være med at hæfte mig ved, at det jo er en interessant indstilling at have til tingene, når man siger: Det var I selv skyld i.
Men det er vel ikke i sig selv undskyldning nok for at viderebringe et forkert budskab.
Men hvorfor i alverden lægger hr. Holger K. Nielsen så i dag navn til en debat, der handler om, hvornår man er dansker, altså hvis det er en irrelevant debat?
Altså, undskyld mig, men det er da spild af tid.
Det synes jeg er vældig fint, og det deltager jeg jo også selv i.
I tiden efter den debat, vi havde der, deltog jeg også selv ganske aktivt i den offentlige debat for at sige: Nej, det var ikke det, vi mente; nej, det har vi aldrig ment; nej, det synes vi ikke; ja, man kan sagtens være pæredansk, selv om man ikke er født i Danmark, osv. osv.
Jeg synes simpelt hen bare ikke, at jeg så Alternativet på samme side som mig, altså på den side, der ønskede at bekæmpe misforståelsen.
For hvis man fra Alternativets side anerkender, at det her sådan set ikke var det, vi mente, så var der jo ikke nogen grund til at spille med på det.
Josephine Fock (ALT), 2017-05-05:
Jo, det vil jeg da anerkende.
Men jeg blev selv personligt berørt den dag af den debat, der kom på baggrund af det forslag til vedtagelse, og jeg blev berørt – det må jeg jo helt klart erkende – af, at ministeren meget markant sagde: Nej, vi kan ikke lave det her forslag til vedtagelse om, for det er for sent, og det kan man ikke rent formelt.
Det kan godt være, at man ikke kan det rent formelt, men så kan man jo heroppe fra talerstolen udtale – det er jeg sikker på at man må kunne: Det lyder, som om det kan blive misforstået, så det må vi selvfølgelig gøre noget ved.
Der synes jeg at vi alle sammen bærer et ansvar for, hvordan de her forslag til vedtagelse lander herinde i Folketingssalen, så de ikke kan blive misforstået.
Det er jo et faktum, at der var rigtig, rigtig mange mennesker – og det må hr. Jakob Ellemann-Jensen også selv vide – der følte sig ramt af det forslag til vedtagelse.
Det betyder, at vi altså er kommet til at skrive noget – og nu siger jeg »vi« trods det, at jeg ikke var medansvarlig for det forslag til vedtagelse – som træder rigtig, rigtig mange mennesker over tæerne, og det må vi have et fælles ansvar for at rydde op i.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-05-05:
Jeg hæfter mig egentlig meget ved det sidste, nemlig at hvis den her debat kan have haft en oplysende effekt sådan i forhold til den bredere befolkning – der sidder en fem-seks stykker deroppe på tilhørerpladserne, og der er forhåbentlig nogle flere, der følger med – jamen så kan den jo have tjent et eller andet formål.
Men hvis fru Josephine Fock allerede den dag, hvor vi havde det forslag til vedtagelse, som debatten i dag udspringer af, mente, at det var en misforståelse, eller at noget kunne misforstås, har man så ikke også et ansvar for at få tilbagevist den misforståelse og sikre, at den misforståelse ikke breder sig, og at der ikke er uskyldige mennesker, som bliver kede af det og bliver trådt over tæerne, i stedet for at deltage i den kampagne, som bliver dygtigt orkestreret af fru Sofie Carsten Nielsen?
Har man ikke en forpligtelse, også når man repræsenterer en ny politisk kultur, til i stedet for at løbe med så at sige: Jamen det var faktisk ikke det, de sagde?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-05-05:
Det er alligevel spændende, at formålet med at indkalde til den her debat ikke på nogen måde fremgår af det, debatten handler om i dag.
Det her har vi hele tiden vidst, det har vi alle sammen vidst, for det har vi alle sammen sagt.
Og til det med at hævde, at der ikke har været nogen kampagne, så er det jo bare at gå ind på hashtag »Vi er alle lige danske« og så lige få lov til at kigge lidt på, hvad man har lavet der.
Når man laver annoncer, film, Facebookkampagner og holder taler, så er det en kampagne, fru Sofie Carsten Nielsen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-05-05:
Jeg skal lige lære det der med at trykke ind igen.
Jo, men jeg mindes, at hr. Jakob Ellemann-Jensen også beskyldte Radikale Venstre for den smykkelov, som et flertal i Folketinget vedtog, og for opfattelsen af den
Det må jo stå til efterretning.
Man må selv efter min opfattelse tage ansvaret for de forslag til vedtagelse, man har, og jeg kan ikke genkende hverken den kampagne eller de påstande, som hr. Jakob Ellemann-Jensen fremsætter.
Men jeg tager til efterretning, at der kunne have været en bedre formulering.
Den er jo så kommet med forslaget til vedtagelse nu, og det var jo præcis formålet med at indkalde til den her forespørgsel.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-05-05:
Der er lidt tale om abekastning her, ikke?
Men det skyldes jo det tidligere forslag til vedtagelse.
Altså, alt det her starter jo med en debat om ghettoer, om ghettoisering, og det bliver så til en debat om danskhed, ikke?
Og så kommer der et forslag til vedtagelse, som bliver misforstået af mange – ikke fuldstændig med urette, synes jeg, men det bliver misforstået, det er jeg da enig i.
Og så er vi nødt til at tage den her debat.
Man har en diskussion om ghettoisering, som jeg synes er en væsentlig problemstilling at diskutere, og det bliver så blandet sammen med, om man er dansk eller ej.
Det er jo der, det hele ligger, og så er den ikke længere end det.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-05:
Skal vi med vores integrationspolitik være garanter for at hjælpe dem, der kommer til Danmark?
Skal nyankomne have en sund og frisk start, har vi også et ansvar for at hjælpe dem med at integrere sig.
Det, at enigheden med forslagstillerne så hører op, og at Venstre alligevel ikke kan støtte beslutningsforslaget, skyldes nogle forskellige forhold, som jeg kommer ind på i det følgende:
Vi skal med vores integrationspolitik være garanter for at hjælpe dem, der kommer til Danmark, og forslagsstillerne foreslår så, at de eksisterende introduktionskurser på asylcentrene skal udvides til at omfatte menneskerettigheder generelt, og at flygtninge samtidig skal have indblik i de normer, vi har i Danmark.
Sagen er bare den, at asylansøgerkurserne på landets asylcentre allerede omfatter undervisning i ligestilling, seksualmoral og kvinders rettigheder.
Så derfor er det et godt forslag, og det er sådan set så godt et forslag, at det allerede er blevet indført og altså er omfattet af de gældende regler.
Da jeg læste beslutningsforslaget, glædede jeg mig over, at opgøret med social kontrol var i fokus, fordi social kontrol strider mod alle de danske frihedsværdier, som vi kender, og som er med til at karakterisere vores samfund.
Derfor vil regeringen også gerne være med til at gennemføre en evaluering af faget sundheds- og seksualundervisning, som forslagsstillerne har foreslået, for skal vi bekæmpe social kontrol og lykkes med at integrere nyankomne flygtninge, skal de også kende deres rettigheder og lære at sige fra over for uretfærdighed.
Fra forslagsstillerne lyder der så til sidst et ønske om, at der skal indføres et vejledende timeantal for undervisning i seksualundervisning.
Det er uhensigtsmæssigt, og det er det, fordi det vil gribe ind over for skolernes mulighed for at tilrettelægge undervisningen.
Det vil kunne risikere at påvirke skoledagens længde osv., nedprioritere antallet af timer i andre fag, fordi det er jo sådan, at der allerede i dag er afsat timer til, at seksualundervisningen kan indgå i andre fag.
På den baggrund kan Venstre altså ikke støtte beslutningsforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2017-05-05:
Tak for det.
Jeg kan allerede sige fra Dansk Folkepartis side, at vi ikke kan støtte forslaget, men vi diskuterer gerne, om der kan gøres mere, om noget undervisning på en eller anden måde kan tilrettelægges på en mere fornuftig måde.
Men jeg synes også, at man bliver nødt til at sige, at venstrefløjen jo bærer en del af ansvaret for, at det er gået så galt, som det er gået, fordi man jo tror eller man forsøger at bilde folk ind, at lidt undervisning kan fjerne over 1.000 års kulturpåvirkning, når folk lige kommer til Danmark, og hvis de får et par undervisningstimer i det ene eller det andet, har vi lige klaret den sag.
I øvrigt er det jo ikke noget nyt, at man via undervisning forsøger at præge de mennesker, der kommer til Danmark.
Det har man jo sådan set gjort i et pænt stykke tid på forskellige måder, og det har jo ikke ligefrem været overvældende med de resultater, som vi ser.
Men når det er sagt, kigger vi da gerne på, om man kan gøre et eller andet med den undervisning, som man modtager eksempelvis i folkeskolen.
Det har vi sådan set ikke noget problem med lige at give et serviceeftersyn.
Men jeg vil nu sige, at hvis man virkelig skal tage hånd om de her problemer, kommer man ikke uden om, som jeg også sagde i min forrige ordførertale, at kigge på, hvad det er, der er årsagen til, at vi har de her problemer i det danske samfund.
Og det er den indvandring, som kommer hertil, og især den indvandring, som kommer hertil fra muslimske lande.
Man skal være meget mere tydelig på at tage klar afstand fra de kulturelle normer, som er årsagen til problemerne.
Men når det er sagt, har vi selvfølgelig ikke noget problem med at diskutere, om der skal gøres mere på undervisningsdelen, men vi vil ikke bilde folk ind, at bedre undervisning grundlæggende løser problemerne.
Så det er bemærkningen herfra.
Josephine Fock (ALT), 2017-05-05:
Jamen jeg kan bare sige, at jeg nok skal forsøge at genfinde spørgsmålet.
Ja, jeg stillede spørgsmål til ministeren.
Inger Støjberg (V), 2017-05-05:
Det eneste, jeg kan sige, er, at jeg har været igennem Folketingets forhandlinger, og der blev ikke stillet det spørgsmål fra fru Josephine Fock, hverken til mig eller til hr. Jakob Engel-Schmidt.
Så enkelt er det.
Josephine Fock (ALT), 2017-05-05:
Jeg ved næsten ikke, hvordan jeg skal besvare ministerens tale.
Nu prøver jeg lige at finde min bemærkning – jeg kan ikke lige finde den teknisk, men jeg kan huske, at jeg stillede spørgsmålet, og jeg kan huske, at der blev svaret på fuldstændig samme måde som nu, altså det der med, at man bliver beklikket.
Jeg synes faktisk, at vi har haft en debat i dag, der siger, at folk kan være danskere, uanset om de har en ikkevestlig baggrund, og det synes jeg er rigtig positivt.
Så hvis ministeren ønsker at fortsætte den her skyttegravskrig, synes jeg faktisk, det er ærgerligt.
Inger Støjberg (V), 2017-05-05:
Jamen jeg tror, jeg har sagt det mange gange tidligere, også i debatten i dag.
Altså, man er dansker, når man er dansk statsborger, og så mener jeg også, man har en klar forpligtelse til at tage det danske værdisæt til sig.
Jeg mener ikke, at integration handler om, at vi alle sammen bøjer os lidt imod hinanden og mødes på midten.
Det handler om, at når man bor i Danmark, må man tage det danske værdisæt til sig: vores traditioner, vores normer og værdier – netop det, at man kan sige, hvad man vil; at man kan tegne, hvad man vil; at man kan tro på den gud, man vil; og at der er fuldstændig ligestilling.
Det er jo det, det handler om, når man er dansker.
Og man skal tale sproget selvfølgelig og forsørge sig selv.
Det mener jeg er ligetil.
Sådan må det nødvendigvis være.
Man så bare lige for at afslutte det med vedtagelsen: Altså, det har jo været en dybt manipulerende debat, der har været efterfølgende – anført af Det Radikale Venstre – og som jeg bare ikke synes hører nogen steder hjemme.
Der er jo ikke en eneste her i Folketinget, der har været i tvivl om, hvad der reelt stod i den vedtagelse i sin tid, men man har bare ønsket at lave polemik ud af det.
Og så har man ovenikøbet brugt grædende børn.
Martin Henriksen (DF), 2017-05-05:
Jeg forstår det sådan, at ministeren egentlig synes, at det forslag til vedtagelse, som blev fremsat sidst, sådan set var et ganske udmærket forslag.
Så må ministeren jo rette mig, hvis ministeren mener, jeg skal forstå det på en anden måde.
Så kunne jeg godt tænke mig spørge ind til, om ikke ministeren mener, at debatten om danskheden er en relevant debat at tage.
For det, man ser, hvis man kigger på det danske folk, er, at det altså er kendetegnet ved nogle bestemte ting: Vi taler dansk, vi har en fælles kultur, fælles traditioner, nogle fælles frihedsrettigheder osv.
Og der er det altså ikke for meget at forlange af folk, der kommer hertil og falder til, uanset hvor de så i øvrigt kommer fra – og hvis de har flygtningebaggrund, mener Dansk Folkeparti, at de skal sendes hjem igen, og alt det der – og skal blive her og stifte familie osv., at de bliver nødt til at tage del i det danske samfund og i et eller andet omfang tager kulturen og traditionerne til sig, hvis de af det omkringliggende samfund og af flertalsbefolkningen også skal opfattes som værende danske.
Og det er meget, meget vigtigt, at det også fra Folketingets side og fra regeringens side stilles som et meget klart krav til de her mennesker.
Inger Støjberg (V), 2017-05-05:
Man kan i hvert fald sige, at der kom en debat ud af debatten, som ikke hørte nogen steder hjemme.
Og det var selvfølgelig, fordi der var nogle, der valgte meget aktivt at misforstå den vedtagelsestekst, der lå.
Jeg synes i virkeligheden, at hvis man ser på selve debatten og ikke på vedtagelsesteksten, står det jo klokkeklart, hvad det var, der blev ment i sin tid.
At der så er nogle, der har valgt at manipulere med det – og det er jo så venstrefløjen anført, mener jeg, af Det Radikale Venstre, men der er flere, der forsøger at komme i førerfeltet der; i øvrigt ikke et særlig smukt førerfelt, vil jeg sige – er så en anden sag.
Jeg synes da i hvert fald også, at hvis man ser på, hvad hr. Martin Henriksen sagde den dag under debatten, så er der i hvert fald slet ikke noget at tage fejl af.
Og venstrefløjen kunne jo faktisk have gjort sig den lejlighed at se på, hvad der egentlig blev sagt under debatten, og ikke bare manipulere med det efterfølgende.
Men det er måske lidt a la det, vi hørte fra Alternativets side tidligere her i dag.
Martin Henriksen (DF), 2017-05-05:
Tak for det.
Jeg er sådan set enig i meget af det, som ministeren har sagt.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi fra Dansk Folkepartis side sådan set hele vejen igennem har været rigtig godt tilfreds med det forslag til vedtagelse, som blev vedtaget sidste gang, og jeg har egentlig ikke haft noget behov for at præcisere noget, som allerede blev præciseret under den debat.
Men for god ordens skyld vil jeg høre, hvordan ministeren har det med det forslag til vedtagelse, som blev vedtaget sidst, og som vi i Dansk Folkeparti sådan set mener sidder lige skabet.
Inger Støjberg (V), 2017-05-05:
Tak for det.
Jeg synes måske nok, at debatten i dag særlig har båret præg af, at vi fra de borgerlige partier har undret os lidt over den iver, som venstrefløjen har lagt for dagen, når det handler om at tillægge os motiver og intentioner, som vi aldrig nogen sinde har haft.
Det kan man jo sige er en debat, der har pågået i nogle måneder.
Jeg tror måske nok, at den toppede – og det er meget negativt ment – den dag, Det Radikale Venstre valgte at dele en særdeles manipulerende video med optagelser af grædende børn for at prøve at skyde os nogle motiver i skoene, som vi overhovedet ikke har.
Jeg kan lige så godt bare sige det ligeud: Jeg synes, det er usmageligt.
Jeg synes slet ikke, at det hører nogen steder hjemme, og jeg synes ikke, det er værdigt, når Det Radikale Venstre foretager sådan nogle handlinger, vel vidende at det fuldstændig er imod alt, hvad der har med virkelighedens verden at gøre.
I dag har diskussionen så, må man sige, bølget lidt frem og tilbage.
Jeg synes stadig væk, at det er med en særdeles manipulerende tone fra venstrefløjen.
Den var faktisk så manipulerende, at da fru Josephine Fock for ganske få minutter siden stod heroppe på talerstolen og sagde, at hun under den første debat om danskhed havde spurgt mig, om man ikke kunne ændre i forslaget til vedtagelse, i og med at det kunne misforstås, kunne jeg simpelt hen ikke huske det spørgsmål fra fru Josephine Fock, og man kunne høre på fru Josephine Fock, at hun ikke kunne huske, hvad jeg havde svaret under den første danskhedsdebat.
Det kan man sådan set ikke fortænke fru Josephine Fock i, i og med at hun slet ikke stillede spørgsmål til mig.
Fru Josephine Fock stillede ikke ét spørgsmål til mig den dag.
Jeg har lige været forhandlingerne i Folketingssalen igennem.
Så kan man sige, at fru Josephine Fock havde taget fejl og havde stillet spørgsmålet til min partifælle, hr. Jakob Engel-Schmidt, som var ordfører den dag.
Men nej, fru Josephine Fock stillede heller ikke spørgsmål til hr. Jakob Engel-Schmidt den dag.
Jeg synes måske nok, at det siger lidt om debatformen her i Folketinget, og jeg synes måske nok også, at det siger en lillebitte smule om moralen.
Her gik jeg faktisk og troede, at Alternativet havde sat nogle helt nye regler og normer op for, hvordan debatformen skal være i Folketinget, men hvis det er den her slags regler, man har sat op, hvor man er dybt manipulerende og skyder folk motiver i skoene, som de aldrig nogen sinde har haft, og ovenikøbet står her på Folketingets talerstol og siger ting, der er direkte usande, siger jeg tak for kaffe.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-05-05:
Den her konkrete debat er ikke irrelevant, den er faktisk meget relevant, fordi regeringspartierne og Dansk Folkeparti kom til at køre en debat om ghettoisering af sporet og lavede et forslag til vedtagelse, som var så misforståeligt, som det nu var, og som opskræmte en masse mennesker.
Så er det da meget relevant, synes jeg, og helt i orden, at man forsøger at sætte det på plads.
Men det ændrer da ikke ved, at jeg synes, det er noget underligt noget, at hver gang man diskuterer et eller andet problem – i ghettoer eller andre steder – skal det gøres til et spørgsmål om danskhed, som de nationalkonservative har en tendens til.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-05-05:
Nej, det burde den jo egentlig ikke være, og det er derfor, at det egentlig kommer lidt bag på mig, at det er så magtpåliggende for SF, for Alternativet, for Enhedslisten og for Radikale Venstre at fortsætte den her debat – altså til trods for at alle partier stiller sig op og siger, at vi i virkeligheden burde tale om det, vi skulle have talt om den dag, nemlig beboersammensætninger, ghettodannelser osv.
Hvorfor har I så ikke rejst en debat om det i stedet for at rejse en debat om det, I synes er irrelevant?
Det er simpelt hen bare ikke logisk for mig, og det er ikke for at deltage i abekastning, men jeg forstår det bare ikke.
Hvis hr. Holger K. Nielsen synes, at den her debat er irrelevant, så lad dog være med at rejse den!
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-05-05:
Tak for det.
Altså, jeg ved, at hr. Lars Aslan Rasmussen følger situationen i Tyrkiet meget tæt, og derfor må jeg også sige, at ordføreren og Socialdemokratiets holdning undrer mig.
Så sent som i tirsdags talte jeg med den europæiske repræsentant for HDP, det venstreorienterede parti, som faktisk er medlem af Socialistisk Internationale, og han sagde, at de ønskede en midlertidig suspendering af EU-optagelsesforhandlingerne, indtil de demokratiske rettigheder var sikret, fordi det ville lægge et pres på Erdogan.
Det er jo et parti, som dem, der følger med i situationen, godt ved har flere af deres parlamentarikere fængslet, så jeg kunne bare godt tænke mig at spørge hr. Lars Aslan Rasmussen: Hvorfor ikke lytte til deres opfordring og tage konsekvensen af Erdogans voldsomme undertrykkelse?
Merete Scheelsbeck (KF), 2017-05-05:
Ja, jeg forstår godt den tidslinje og historiske linje, du forklarer.
Men vi har altså et udgangspunkt, som gør, at vi gerne vil have, at forhandlingerne fortsætter, sådan at man forhåbentlig kan udvikle Tyrkiet i den rigtige retning og ikke fortsætte den forkerte retning, som landet har udviklet sig i den sidste tid.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-05-05:
Jeg har ikke været dernede siden december, og jeg ved ikke, om jeg kommer derned igen, for jeg har en stærk fornemmelse af, at jeg står på den her sorte liste.
Da jeg var dernede, besøgte jeg også de tyrkiske socialdemokrater.
Der er også et parti i oppositionen, der hedder CHP, og som nok ligger tættere på Socialdemokratiet, og der var holdningen rimelig entydig, nemlig at man skulle bevare en dialog med EU.
Det var også holdningen i flere fagforeninger, som jeg snakkede med.
Det er ikke en let sag, det er ikke et spørgsmål om at være for eller imod, men samlet set mener vi, at det er vigtigst at bevare en kontakt til Tyrkiet, også gennem Europa.
Merete Scheelsbeck (KF), 2017-05-05:
Jeg synes også, jeg var meget klar i mælet, da jeg sagde, at jeg heller ikke tror, at Tyrkiet nogen sinde kommer derhen, hvor de er klar til at blive en del af EU.
Nu kan jeg ikke selv huske facebookopslaget, men hvis du citerer korrekt, skriver hr. Rasmus Jarlov, at med den udvikling, som Tyrkiet er i lige nu, kan han ikke se, at det nogen sinde kommer til at ske.