runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2016-06-02:
Nu fløj taksigelserne jo rundt i lokalet i går, så folk kan måske ikke klare mere, men jeg vil alligevel benytte lejligheden til at takke faktisk alle ordførere for den proces, der har været i forbindelse med det her forslag om afskaffelse af greencardordningen.
Fordi de er højt kvalificeret arbejdskraft, bliver de lokket hertil under nogle falske forhåbninger om at få et job, der svarer til deres kvalifikationer.
Men da de ikke har noget job på hånden, skal de jo bare stille op i den lange kø, der er i forvejen i mange brancher, i alle brancher, med det resultat, at en meget stor del af dem, der er kommet ind på den greencardordning, ikke har fået job i forhold til deres kvalifikationer.
Mange af dem er i stedet i arbejde i ufaglærte brancher, eller de er arbejdsløse.
Man skal have en ansættelseskontrakt, som viser, at man arbejder her på sædvanlige løn- og arbejdsvilkår.
Så vi er tilfredse med, at ordningen bliver stoppet nu.
Der findes jo andre ordninger, man kan benytte sig af.
Hvis der skulle være en situation i en given branche, hvor der mangler noget arbejdskraft, som man ikke kan skaffe her i landet, skal det jo ikke være umuligt at skaffe den, og det er der så også ordninger i udlændingeloven som gør muligt.
Det er den ene side af sagen.
Men det, der har været magtpåliggende for Enhedslisten, er, at vi stopper ordningen på en ordentlig måde, sådan at vi ikke bryder nogen løfter, løber fra en kontrakt, som vi faktisk har indgået med de greencardindehavere, som allerede har fået opholdstilladelse her i landet, og de deraf afledte virkninger i forhold til muligheden for at være sammen med deres familie, muligheden for at søge forlængelse, muligheden for i givet fald også at søge om permanent ophold i Danmark.
Der må vi bare erkende at vi selv ikke var vågne nok fra starten af, og det er så her, jeg vil tillade mig at takke kritikerne og ikke mindst ordføreren for Venstre, hr. Marcus Knuth, der jo påpegede, at der altså var nogle ting i det her lovforslag, som ikke var gennemarbejdet.
Det begyndte vi så at arbejde med, og det mundede ud i et ændringsforslag fra Enhedslisten, som er blevet vedtaget.
Så det er bare for at udtrykke den tilfredshed.
Og jeg er udmærket klar over, at forslagsstillerne fra Dansk Folkeparti måske ikke er helt begejstret for den endelige udformning, men man kan jo så, hvis det ellers er nogen trøst, sige, at forløbet så gør, at flertallet for deres i princippet udmærkede forslag jo så bliver en lille smule større.
Til sidst vil jeg gerne udtrykke en tak til de greencardindehavere, som har fulgt sagen meget tæt, og som løbende har forsynet os med oplysninger om, hvad konsekvenserne ville være af loven i forhold til det helt grundlæggende løftebrud, som vi ville bevæge os ud i, hvis ikke vi fik det på plads med det her ændringsforslag.
Så derfor tak til alle, der har bidraget til den her løsning, vel vidende at nogle vil stemme imod.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-06-02:
Man skal jo sige noget positivt engang imellem, så jeg vil også begynde med at sige tak for, at flertallet trods alt besindede sig og fjernede de værste ting for dem, der bliver ramt af det her lovforslag.
Tak for det.
Når det er sagt, vil jeg sige, at det her forslag illustrerer alt, hvad der er galt med dansk udlændingepolitik.
Her taler man nemlig om på den ene side at lave begrænsninger for folk, der bidrager til det danske samfund, mens vi på den anden side ikke kan komme igennem med at lave en asylpolitik, der er stram nok, og sikre, at der kommer færre af dem, der ikke bidrager.
Vi sørger for, der kommer flere ind, der skal forsørges af de danske skatteydere, samtidig med at vi sørger for, at der kommer færre ind af dem, der finansierer de danskere, der er på overførselsindkomst.
Det er jo simpelt hen tåbelighed sat i system.
Det er et udtryk for – nu skal jeg passe på ikke at hidse mig for meget op – en mærkelig form for smålighed, der handler om, at man synes, det er ubehageligt, at der kommer mennesker og varetager jobs, betaler skat, er med til at finansiere vores samfund.
Fordi man gerne vil tale op, at der er nogle, der er arbejdsløse og ikke kan få et job, selv om det ikke passer, er man nødt til at komme efter de flittige udlændinge, som er her i landet.
Josephine Fock (ALT), 2016-06-02:
Tak for det.
I Alternativet synes vi, at det er helt forkert at afskaffe den her greencardordning.
Vi snakker om udlændinge, som gerne vil til landet og arbejde.
Der er behov for kvalificeret arbejdskraft i Danmark, og vi lukker på den måde ned for udlændinge, som vi er rigtig glade for.
Derfor kan jeg i virkeligheden i vid udstrækning tilslutte mig den forrige ordførers tale.
Det er at sætte tingene helt på hovedet, at et flertal i Folketinget stemmer for en ordning, der gør, at vi ikke kan tage imod de udlændinge, som gerne vil til Danmark og arbejde.
Jeg er sikker på, at alle ordførere har modtaget rigtig, rigtig mange mails og breve fra greencardindehavere, som begræder afskaffelsen af den her ordning.
Jeg er selvfølgelig glad for, at der er blevet rettet op i nogle overgangsordninger, men jeg synes, det er synd og skam, og jeg synes, det er helt forkert, at der er et flertal i Folketinget for det her lovforslag. Så Alternativet vil stemme imod, og vi synes, det er den helt forkerte vej at gå ikke at sige ja tak til udlændinge, der kommer og gerne vil arbejde.
Dan Jørgensen (S), 2016-06-02:
Tak for det.
Det er vigtigt at holde sig for øje, at det stadig vil være muligt for højt kvalificeret arbejdskraft fra tredjelande at komme til Danmark.
Der er en lang række ordninger, der gør det muligt, så det er ikke sådan, at vi afskaffer den mulighed.
Men det, der sker, når vi afskaffer greencardordningen, er, at vi undgår eksempler, som vi har set, med, at højtuddannet arbejdskraft tager de ufaglærte jobs, presser lønningerne der og tager jobs fra andre.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Josephine Fock: Synes fru Josephine Fock, at det er i orden, at f.eks. en ingeniør fra Bangladesh kommer ind på greencardordningen og arbejder som ufaglært bud i Danmark?
Det er vigtigt at understrege, at der stadig er mulighed for, at der kan komme en ingeniør fra Bangladesh eller Indien til Danmark via andre ordninger.
Det, der bare er problemet her, er, at ordningen bliver misbrugt.
Det viser eksemplet med en ingeniør, der kommer til Danmark for at tage et job som bud eller andet ufaglært arbejde, som måske giver en høj løn sammenlignet med den løn, vedkommende kunne få i sit hjemland, men som det jo i sagens natur aldrig har været meningen med ordningen at vedkommende skulle tage.
Josephine Fock (ALT), 2016-06-02:
Jeg synes, det er acceptabelt, at vi har en greencardordning, der giver mulighed for, at de her folk kan komme til Danmark og arbejde.
At de så tager et andet job, synes jeg er ærgerligt og i virkeligheden misbrug af deres evner, men de har fuld ret til at gå ud og tage et andet job fuldstændig på linje med det øvrige arbejdsmarked.
Finn Sørensen (EL), 2016-06-02:
Jeg skal bare prøve at forstå Alternativets tilgang til det her spørgsmål om import af udenlandsk arbejdskraft.
Betyder det, at Alternativet mener, det er et forkert princip, der er i udlændingeloven?
Princippet er jo, som jeg gjorde rede for, at hvis man som udlænding vil arbejde her i landet, kræves det, at man har et job på hånden, man har en ansættelseskontrakt.
Princippet er også, at det af ansættelseskontrakten skal fremgå, at man arbejder på sædvanlige løn- og arbejdsvilkår.
Det kan så diskuteres, hvad det er, men der tænkes jo på, at det skal være noget på overenskomstmæssigt niveau inden for det pågældende fag.
Den tredje ting er, at arbejdsmarkedets parter lokalt skal høres, om der nu også er mangel på arbejdskraft.
Er det ikke nogle udmærkede principper at have?
Det lukker ikke for, at udlændinge kan komme her til landet og arbejde.
Det forhindrer ikke en eneste arbejdsgiver i at få den fornødne kvalificerede arbejdskraft.
Det er bare sådan et grundlæggende princip, som jeg tror findes i alle landes udlændingelovgivning.
Mener fru Josephine Fock, at det er et forkert princip at have?
Josephine Fock (ALT), 2016-06-02:
Det, jeg synes er rigtig ærgerligt, er, at vi lukker for den mulighed, at en veluddannet ingeniør, der kommer fra Bangladesh, tager et job i Danmark.
Nogle af dem ender med ikke at få det pågældende job eller mister et job, mens de er her, og går ud og tager et andet job.
Til det vil jeg sige: Sådan fungerer arbejdsmarkedet.
Christian Poll (ALT), 2016-06-02:
Jeg skal bare kort meddele vores indstilling.
Alternativet finder det positivt, at forslaget gennemfører regelforenklinger om hønsehold og implementerer gældende direktiver på en enkel måde.
Det er positivt, at der fremover kan meddeles både påbud og forbud i dyreværnssager, og vi finder også, at det er på sin plads at hæve bødeniveauerne og skærpe mulighederne for fratagelse af retten til at holde dyr.
Vi er mere skeptiske, når det kommer til hævede strafferammer, fordi vi generelt mener, at fængselsstraf alene sjældent har den ønskede effekt i form af færre lovovertrædelser, men set i lyset af de positive dele af forslaget og sammenholdt med, at fængselsstraffe jo sjældent bruges på området, så stemmer Alternativet for det samlede forslag.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-06-02:
Jeg må indrømme, at jeg også ærgrer mig over, at Socialdemokratiet ikke vil stemme for, sådan at vi kunne få noget bedre balance i landet, inklusive hvad angår forskningsarbejdspladser.
Grunden til, at jeg nævner hr. Nicolai Wammen igen og igen, er jo, at jeg har et stille håb om, at man, når man tidligere har været borgmester i Aarhus, så kan se argumenterne fra Aarhus' side.
De forstår overhovedet ikke, at man ikke kan placere en forskningsinstitution i Danmarks næststørste by, en af de største universitetsbyer i Europa.
Det forstår man simpelt hen ikke.
Jeg må indrømme, at jeg ikke har hørt et eneste sagligt argument imod det, især når man ser på det i forhold til resten af Europa, hvor det godt kan lade sig gøre.
Mogens Jensen (S), 2016-06-02:
Jeg finder det igen mærkeligt, at ordføreren rejser så hidsig en debat her under tredjebehandlingen, al den stund at vi jo fik at vide, at regeringen ville komme med et andet bud på, hvilke arbejdspladser der så kunne udflyttes fra Udenrigsministeriet.
Hvor er det bud?
Kan hr. Michael Aastrup Jensen ikke komme op og fortælle, hvilke andre arbejdspladser man så vil flytte ud, for det har man jo lovet at man ville gøre.
I hvert fald skal Folketinget huske, at når man her i dag stemmer for det her lovforslag, stemmer man bl.a. på baggrund af, at regeringen har forpasset en chance for at sikre, at en del af DIIS kom til at ligge i Aarhus og kunne være med til at styrke det glimrende aarhusianske forskningsmiljø.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-06-02:
Tak for det.
Der var faktisk meget lidt af Enhedslistens tale, som handlede om DIIS, men i det, som faktisk handlede om DIIS, blev man jo ledt til den tanke, om Enhedslisten virkelig også ønsker et bedre Danmark i balance, for så handler det jo altså om, at man også skal være villig til at udflytte statslige arbejdspladser inklusive forskningsinstitutioner.
Derfor er mit spørgsmål til Enhedslistens ordfører meget, meget konkret: Ønsker Enhedslisten virkelig et Danmark, der er i bedre balance, og er Enhedslisten også klar til at tage de beslutninger, som kan virke som en dynamo i forhold til at skabe den effekt?
Christian Juhl (EL), 2016-06-02:
Det her handler ikke om det.
Hvis Michael Aastrup Jensen havde lyttet til hr. Henning Hyllesteds efterhånden utallige foredrag og oplæg om et land i balance, ville han vide, hvor Enhedslisten står.
Det her handler alene om dårlig forberedelse.
Prøv lige at læse svarene fra ministeren endnu en gang.
Jeg vil ikke gentage, hvad hr. Mogens Jensen sagde.
Det var ganske klart sagt, og der er endnu flere argumenter i de svar, vi har fået fra ministeriet, om, at det her er dårligt forberedt, og at det kunne klares, ved at DIIS f.eks. lå to steder.
Det er da en genial idé.
Hvorfor i alverden tager hr. Michael Aastrup Jensen ikke den?
Han tager ikke engang stilling til den.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-06-02:
Jamen svaret er, at det gør vi jo.
Hvis nu Enhedslistens ordfører havde læst lovforslaget, ville Enhedslistens ordfører jo kunne se, at det, vi mener, er, at den konkrete enhed skal lægges i Aarhus, men at der kan lægges en filial i København, sådan at du stadig væk vil kunne holde de store fysiske konferencer osv. i København.
Så det er jo lige præcis den løsning, som hr. Christian Juhl selv advokerede for, der står i lovforslaget.
Så forstår jeg intet af, hvorfor Enhedslisten åbenbart ikke ønsker et Danmark i bedre balance og derfor stemmer imod.
Mogens Jensen (S), 2016-06-02:
Jeg kan forstå, at Venstres ordfører har meget travlt med at drage Socialdemokratiets politiske ordfører ind i den her sag.
Nu er det altså mig, der er ordfører på det her lovforslag, så det er jo rimelig naturligt, at det er mig, der står her på talerstolen.
Jeg kan godt forstå, at hr. Michael Aastrup Jensen kan have en eller anden regional interesse i at få den her sag til at handle om en bestemt person.
Det synes jeg egentlig er lidt uvederhæftigt og ikke særlig ordentligt.
For det her handler om at diskutere fakta, og fakta er – uanset om hr. Michael Aastrup Jensen hopper eller danser – at 98 pct. af denne institutions brugere bor i hovedstadsområdet og har til huse i hovedstadsområdet.
Nu kommer hr. Michael Aastrup Jensen fra et sted i hvert fald i nærheden af Mols, så han ved jo godt, hvad en molbohistorie går ud på.
Det ville være en rent molbohistorie at flytte DIIS fra København til Aarhus, men jeg ærgrer mig over, at vi ikke kunne lave en aftale med regeringen om at styrke forskningsmiljøet i Aarhus ved at lægge en afdeling af DIIS i byen.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-06-02:
Tak for det, og tak fordi den socialdemokratiske ordfører mindede os om debatten fra førstebehandlingen, hvor det jo var tydeligt fra talrige eksempler, at der altså er forskningsinstitutioner uden for hovedstæderne i andre europæiske lande – Storbritannien, Norge osv. – hvor det åbenbart sagtens kan lade sig gøre at lave de her ting.
Derudover nævner den socialdemokratiske ordfører også, at man kunne lave den her løsning med at placere sådan cirka ti forskere eller noget i den stil i Aarhus.
Hvis den socialdemokratiske ordfører har læst lovforslaget, og det tror jeg den socialdemokratiske ordfører har,
vil den socialdemokratiske ordfører jo også vide, at vi lægger op til en konkret løsning, der hedder, at man kan lave en filial i København.
Så det vil sige, at vi finder en løsning med hensyn til de fysiske møder, de store konferencer og lignende, man åbenbart gerne vil have i København.
Fint, det kan man lave en lille filial til, så det kan foregå i København.
Og så kunne resten, dvs. selve forskningsenheden, jo placeres i Aarhus.
Men der er det altså, at Socialdemokratiet er blevet bange for sin egen skygge og åbenbart har ladet den politiske ordfører gå i flyverskjul et eller andet sted, fordi han åbenbart ikke tør stå til ansvar for beslutningen.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-02:
Jeg kan berolige ordføreren med, at det her ikke handler om national balsamering eller noget.
Når jeg er medforslagsstiller på det her forslag, er det, fordi jeg tror, at det vil have en effekt.
Det er et seriøst forslag, fordi vi i min optik bliver nødt til at agere.
Så jeg er egentlig igen lidt nysgerrig efter at vide, om ordføreren ikke er bange for den udvikling, vi har set de seneste år – og med Netanyahus udtalelser ved valget sidste år tyder det jo på, at de vil fortsætte fuldstændig ud ad den vej med alle de nye bosættelser, vi ser i Østjerusalem lige nu – altså at man faktisk er i gang med at underminere alt det, vi står og snakker om vi gerne vil have med en forhandlet tostatsløsning osv., og at vi simpelt hen kommer så langt væk fra det, at vi må vende det hele på hovedet og se på det igen, fordi det er den udvikling, som jeg frygter lige nu.
Christian Juhl (EL), 2016-06-02:
Nu er det vist en strid om kejserens skæg.
Det er Michael Aastrup Jensen, der er i det regeringsbærende parti, og som dermed – synes jeg – rent moralsk har initiativpligten.
Se at komme i gang, se at kalde nogle folk sammen, og se at finde en løsning, så regeringen ikke ender i den her situation.
Der er i stribevis af udstrakte hænder til jer nu.
Kom nu i gang.
Det er jeres egen manglende forberedelse, der har skabt den her mindre kloge situation.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-02:
Det bliver lidt noget sandkasse fra ministerens side, må jeg ærlig talt indrømme.
Vi synes måske bare, det er lidt hult, når man samtidig har skåret ned på universiteterne og skåret ned på forskning.
Hvorfor satser vi ikke på det her område og siger: Vi vil også have en rigtig stærk afdeling i Aarhus?
Det er simpelt hen for hult at stå og snakke om det helt fantastiske i at lukke det DIIS, vi kender i dag, og så skabe det i Aarhus, i stedet for at sige: Så lad os dog finde pengene til at skabe det for.
Det er simpelt hen for hult.
Kristian Jensen (V), 2016-06-02:
Til forskel fra hr. Rasmus Nordqvist og Alternativet har jeg en ambition om at have en ansvarlig økonomisk politik i Danmark og om, at vi har en politik, hvor vi bruger skatteborgernes penge rationelt.
Og når vi har en statslig forskningsinstitution, er spørgsmålet, hvor den statslige forskningsinstitution skal ligge.
Det er ikke at lave en dublet i Aarhus.
Jeg mener klart, at Aarhus har vist, at de har evnen til at tiltrække internationale forskere på allerhøjeste niveau.
Bl.a. deres Match-konferencer har tiltrukket verdenskendte forskere.
De har tætte kontakter rundtomkring, og jeg er helt sikker på, at det ville have været muligt at gennemføre en effektiv sammenkædning af det, som DIIS laver, med det, som Aarhus Universitet forsker i, hvis vi havde givet dem lov.
Desværre er der et flertal i Folketinget, der ikke vil give dem lov.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-02:
Men realiteten er jo, kære udenrigsminister, at samlet set er det her, som regeringen har foreslået, jo ikke en opgradering og en styrkelse af udenrigspolitisk forskning.
Det er det ikke.
Man vil lukke noget, vi kender, der fungerer, og så vil man skabe noget i Aarhus.
Det er altså ikke en opgradering.
Det er ikke at styrke forskningen.
Det er at prøve at rode så meget rundt med kortene, at folk ikke lægger mærke til, at man har lavet massive nedskæringer, når det kommer til hele uddannelses- og forskningsområdet.
Så kan man stå og gøre grin med andre partiers økonomiske politik eller ej, men det er jo det, man gør.
Man laver nedskæringer, man nedprioriterer.
Og det er det, vi andre reagerer på.
Kristian Jensen (V), 2016-06-02:
Min eneste kommentar omkring økonomien var i forhold til hr. Rasmus Nordqvists forslag om, at der bare skulle forskes endnu mere og bruges endnu flere penge på området.
Sagen er, at med de budgetter, vi har, og med de prioriteter, der er lagt ind om bl.a. at prioritere sundhed og sikkerhed for, at der er vækst og arbejdspladser i Danmark, så er der en ramme for udenrigspolitisk forskning.
Den ramme kan man sagtens udnytte rationelt og fornuftigt sammen med Aarhus Universitet.
De har kompetencer og mulighed for at videreudbygge det stærke netværk, de har.
Derfor var vores forslag at lægge DIIS i Aarhus, og jeg er ked af, at det så ikke bliver vedtaget i dag.
Bjarne Laustsen (S), 2016-06-02:
Selv om vi siger ja til det forslag her og også har støttet Enhedslisten i deres ændringsforslag, fordi det er ganske fornuftigt, så bygger det jo også på, som Enhedslistens ordfører var inde på, at det her drejer sig om, hvordan nationalstaterne kan håndtere en fælles EU-politik på en fornuftig måde.
Det kan vi gøre på den måde her.
Vilkårene er så bare, at vi skal behandle hvert enkelt produkt for sig, og vi skal have lavet et system her i Folketinget for, hvordan vi håndterer det.
Kommer der to til fire sager om året, som hr. Søren Egge Rasmussen siger, så skal vi have sat et system op.
Vi har diskuteret i årevis, hvordan vi kan lave sameksistensregler, hvordan vi kan have økologiske marker, konventionelle landbrug, og i givet fald vi skulle have gmo-dyrkning, hvordan det så kan lade sig gøre, så de tre dyrkningsformer kan være sammen, hvis de i det hele taget kan det.
I Socialdemokratiet er der stor forskel på, om man i givet fald skal dyrke gmo i Danmark, om det er en stivelseskartoffel, der bare skal bruges til industribrug, og der er også forskel på, om det er gmo-produkter, der skal bruges til dyr, til foder.
Vi spiser som bekendt dyrene efterfølgende, så alle de forskellige risici, der er her, skal fuldstændig afdækkes, og det skal være sådan, at der er fuldstændig klarhed over hvordan, inden man begynder at dyrke.
Derfor har jeg lagt op til, at vi i Fødevareudvalget skal have et samråd om det her, så vi får fastsat nogle principper.
Derfor er det rigtig fint, at vi har fået hjemtaget det her til nationalstaten, så vi kan håndtere det, men vi mangler et sæt spilleregler, når de første ansøgninger kommer, altså når landmænd kommer og siger, at de gerne vil dyrke det i Danmark – så skal vi have fastsat det, i forhold til om vi så vil det, og i givet fald hvordan vi gør det.
Kristian Jensen (V), 2016-06-02:
Der var en overgang, hvor Socialdemokraterne mente, at Danmark skulle være et foregangsland og gå forrest.
Nu kan jeg forstå, at ideen er at være et bagstræberland, altså hvis ingen har gjort det før, så kan man ikke gøre det: Hvis det er en god idé, men andre ikke har gjort det, så vil vi ikke gøre det.
Se, det er en skidt argumentation.
Det udstiller hulheden.
Når de vil, så har DIIS muligheden for at etablere afdelinger rundtomkring i landet.
Det, vi fra regeringens side har haft et ønske om, er at udflytte hovedkontoret, hjemstedet, til Aarhus, fordi det ville skabe en ny dynamik i det forskningsmiljø og en differentiering af, hvor vi har statslige arbejdspladser og statslige forskningsmiljøer.
Regeringen har viljen.
Jeg konstaterer desværre, at det har Socialdemokraterne ikke.
Mogens Jensen (S), 2016-06-02:
Jeg hørte jo ministeren nævne det samme antal byer, som ikke er hovedstadsbyer, og som også har forskningsinstitutioner.
Det har man selvfølgelig rigtig mange steder, og man har også et rigtig godt forskningsmiljø i Aarhus.
Men igen må jeg sige, at det jo er udenrigsministeren, der ikke har forberedt det her ordentligt.
For hvorfor har udenrigsministeren så ikke taget kontakt til DIIS' bestyrelse og prøvet at finde en løsning med dem, som jo har kompetencen til at træffe beslutning om det her?
Der har jo ikke været noget initiativ fra udenrigsministerens side, og når vi nu stemmer om lidt, er det med det udgangspunkt, at det er regeringen, som er skyld i, at der ikke kommer en afdeling af DIIS til Aarhus.
Christian Juhl (EL), 2016-06-02:
Jo, selvfølgelig er det det.
Der er jo en grund til, at vi har en hovedstad, som er en lille smule større end andre byer.
Det er der ingen grund til at lave om på.
Vi kan få de andre byer til at vokse, men hvorfor skal man spænde ben for hovedstaden?
Altså, vi kan da være glade ved, at hr. Michael Aastrup Jensen ikke er valgt i København, for så skulle vi næsten have det hele flyttet til København.
Det er jo ikke en seriøs måde at lave politik på.
Jeg synes, vi skal flytte ting derhen, hvor det giver størst merværdi for befolkningen, og det vil sige, at hvis det kan give en rigtig god værdi at flytte det til Esbjerg eller Haderslev eller et andet sted, så lad os gøre det.
Men lad os da lade være med at gøre det, fordi der er lokale hensyn.