runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Frandsen (M), 2024-10-10:
Jeg er da rigtig glad for, at hr. Kim Edberg Andersen bliver overrasket over Moderaterne gang på gang.
Vi er jo også et nyt parti, og jeg tror nok, de fleste er ved at have vænnet sig til, at vi er i Folketinget.
Jeg tror også, det var en overraskelse for mange, at vi strøg lige ind i regeringen på det tidspunkt – og det er i øvrigt en regering, som jeg jo mener har været en kæmpesucces lige siden.
Om genbrugspladserne kan man sige, at vi jo i virkeligheden frisætter genbrugspladser med det her forslag.
Vi giver mulighed for, at man ude lokalt laver løsninger, som giver mening ude lokalt.
Det, der ellers var lagt op til, var, at man skulle have en meget, meget bøvlet og bureaukratisk måde at gøre det på med containere, der var aflåst, og hvor forskellige skulle have adgang til dem osv.
Det ophæver vi her.
Man giver mulighed for lokale løsninger, lokale borgerdrevne forslag, der samtidig også – det ligger også i det – sikrer, at man jo stadig væk har mulighed for at få indtægter fra de genbrugspladser.
Det er faktisk et ønske fra kommunerne at få det her.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-10:
Nej, jeg tror, at det, man bliver overrasket over, når der kommer en fra Moderaterne op på talerstoen, er, at der ikke rigtig bliver sagt noget.
Det har jo været konsekvent gennem 2 år nu, så det var faktisk det eneste, der overraskede mig, og det har jeg jo sagt før til ordføreren for Moderaterne.
For i forvejen kan du ikke finde en frivillig til at træne lilleputhold, men lige pludselig med det her synes vi så, at vi kan finde tusindvis af frivillige, der vil drive de her lokale genbrugscontainere.
De vil også sørge for sikkerheden, for det er jo derfor, man låser det af, så folk ikke kaster sig rundt i knust glas.
Så vil Moderaterne bare sige, at det er det, man kommer med næste gang, altså et forslag om at løse problemet med foreninger og frivillige i Danmark?
Henrik Frandsen (M), 2024-10-10:
Jeg skal bestræbe mig på at være mere præcis i mine udsagn fremover.
Jeg mener nu ellers, at jeg plejer at svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
Vi pålægger jo ikke Frivillighedsdanmark, at de skal gå i gang med at lave noget her.
Og hvis der er nogen, der ønsker at lave lokale løsninger her, så har man muligheden for det.
Det er jo netop det, der også ligger i det her, og det er også derfor, det har været et ønske fra kommunerne, at man lavede det her.
For det, der ellers var lagt op til, var en meget, meget bureaukratisk og meget, meget bøvlet måde at gøre det på.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-10:
Ordføreren gentager en hel masse, som er blevet nævnt tidligere af nogle andre ordførere, om, at det her er et skridt i den rigtige retning mod en cirkulær økonomi og alle mulige fine sætninger, som er blevet skrevet ned i en tale.
Men det bliver jo en underlig samtale i det her rum, hvis man ikke lytter til den samtale, der lige har været, men bare gentager det, der er blevet sagt flere gange.
Så det er jo noget med, at vi har en proces omkring lovgivning, hvor regeringen fremsætter lovforslag – og så er der godt nok en høringsproces, og der er en parlamentarisk proces – men regeringen og regeringspartierne lytter til intet af det og tromler det bare igennem og har bind for øjnene og lytter ikke til den kritik, og så beslutter man det samme igen og fortsætter med at sige det samme.
Så kan ordføreren ikke sige noget om, hvad ordføreren mener om kritikken i høringssvarene, som er af meget forskellig karakter, og ligesom sige: Er der noget i det, som er relevant at lytte til?
Er der noget i den debat, der er lige nu her i forhold til de bekymringer, der bliver rejst, eller er der intet, der ligesom skal rokkes ved i det lovforslag?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-10:
Jamen jeg køber fuldstændig ind på, at Liberal Alliance har sagt, at de har en vurdering af, at her kan de få indflydelse.
Jeg kommer nok også til at holde Liberal Alliance op på det, hvis det så viser sig, at her bliver man bare tromlet over af en flertalsregering, som siger, at de slet ikke gider at høre på det.
Det kunne godt være min bekymring i det her.
Katrine Robsøe (RV), 2024-10-10:
Og det synes jeg vi er nødt til at have en åben snak om, også med ministeren, i forhold til hvordan det rent faktisk er, vores virksomheder og vores forbrændingsanlæg skal forholde sig til det her.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-10:
Vi er jo lige præcis startet på et nyt folketingsår, og man kunne tænke sig, at ministeren havde tid til at lave den her liste og så komme med et fuldstændig fantastisk lovforslag, så vi alle sammen havde set listen, og at vi så gik i salen med det, i stedet for at man går i salen men sådan et hovsalovforslag, og så giver ministeren listen og siger: Så får du carte blanche til at fylde den ud.
Det er da normalvis noget, Radikale Venstre går ind for, altså at man har den her demokratiske kontrol med lovgivningen.
Kunne man måske fra Radikale Venstres side bede ministeren om at komme med listen inden tredjebehandlingen til alle os, der ikke ved, hvad det er, man må og ikke må brænde af ifølge ministerens ministerium?
Forståelsen hos Folketingets medlemmer og et ministerie er, at når vi ser de her gummisko komme ned til forbrænding, så har vi simpelt hen en mulighed for at vide, hvor de gummisko er blevet smidt i skraldespanden henne.
Der bliver jeg bare nødt til at sige, at sådan fungerer verden ikke.
For de skraldebiler, der kommer ud, har jo indsamlet skrald masser af steder fra.
Så hvordan er det, ministeren mener det her?
Ja, det er bare lige for at høre det.
Jeg er jo ikke det klogeste folketingsmedlem, det er jeg klar over, men vil ministeren ikke lige sådan på nordjysk forklare til mig, hvordan man så, når man ser billedet af det her affald, der ikke må forbrændes, har tænkt sig at finde den, der har smidt det i skraldespanden?
Det er det, jeg ikke forstår.
Magnus Heunicke (S), 2024-10-10:
Jeg tror også, der lidt i debatten er en sammenblanding med den private affaldssortering, vi foretager derhjemme hos os selv, og det har intet med det her at gøre.
Det her handler jo om de store erhvervsproducenter, og dem, vi nu i øjeblikket taler om, er dem, der producerer tekstiler, altså tøj og sko.
Det er jo det, vi taler om her, og hvor der i dag også er en regel, som vi skal sikre overholdes.
Der kommer jo altså store lastbiler, og der vil man kunne finde ud af, hvor de lastbiler, der i givet fald sender sådan noget til destruktion og til forbrænding, kommer fra.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-10:
Det er jo sådan, at Danmark får en bundplacering i en europæisk sammenligning i forhold til genanvendelse af ressourcer, altså at vi ligger under selv mange af de sydlige og østlige lande.
Så det er jo virkelig elendigt gjort af os.
Mange ordførere har sagt her i dag, at det er et skridt i den rigtige retning.
Høringssvarene siger så, at i praksis vil det ikke have nogen effekt.
Så mit spørgsmål er: Vil ministeren sige, om det er korrekt, når nogle af ordførerne siger, at det er et skridt i den rigtige retning, altså om det er rigtigt, og hvad det i så fald er baseret på?
Magnus Heunicke (S), 2024-10-10:
Jamen det er jo ikke muligt bare at sige »høringssvarene«.
Der er mange forskellige høringssvar, og det er der ofte, og dem læser vi og tager ind, og der er jo eksempler på, at vi nogle gange faktisk har haft en høring, hvor vi har rettet ind.
Så det er selvfølgelig ofte sket, at vi har rettet os efter noget eller er blevet inspireret til at ændre ting.
Så noget af det, vi sidder med her, er faktisk på baggrund af en høring.
Og noget af det, som er helt centralt, er jo, at der her indføres de regler, der skal til for at implementere EU's forordning imod, at man kan sende usolgt tøj og sko – i første omgang, men det kan jo blive flere varegrupper – til steder, hvor det sådan rent lavpraktisk bliver lavet til fyld i en bildør eller noget andet, altså hvis det er usolgte tekstiler.
Det er en meget, meget dårlig brug af vores ressourcer, og det her er jo for at få det stoppet og for at sige, at der skal vi altså have reelt genbrug, og at man ikke skal lave noget, hvor det er en dårligere måde at forbruge vores ressourcer på.
Så det er det, der ligger i det her forslag, og det mener jeg da ikke man kan sige ikke er et skridt fremad.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-10:
Debatten bliver lidt forvirrende, fordi der er tre elementer i det her lovforslag, som er meget forskellige.
Hvad er det baseret på?
Vil ministeren oversende de analyser og de beregninger, der er blevet lavet, sådan at vi kan være betrygget i, at det, som mange ordførere har sagt, er korrekt, altså at det her er et skridt i den rigtige retning?
For hvis den analyse ikke findes, kommer de jo muligvis til at træffe en beslutning på et uoplyst grundlag.
Magnus Heunicke (S), 2024-10-10:
Det er rigtigt, at der er forskellige delelementer i det her lovforslag.
I forhold til spørgsmålet om, hvorvidt det vil have en effekt at indføre et tilsyn, skal vi nok sende, hvad vi har af data.
Meget af det er allerede nu blevet sendt, og ellers skal vi nok hjælpe Folketinget med det.
Men det er jo helt klart, at oplevelsen og vurderingen i dag er, at der er et meget sporadisk tilsyn, og at det er meget forskelligt fra kommune til kommune, hvad man egentlig får gjort.
Her får man så pligt til at lave et tilsyn, og det vil jo alt andet lige betyde, at der så er et tilsyn, og det vil sige, at så vil der være en større chance for, at man så også får sat en stopper for det, der sker derude, men som ikke skal ske.
Anders Kronborg (S), 2024-10-10:
Med den fart, jeg havde på op mod talerstolen, fik jeg næsten fornemmelsen af, at jeg var Leopold i filmen »Sommer i Tyrol«, der siger: Ja, ja, nu kommer jeg.
Og det gør jeg med stor fornøjelse i forhold til denne aftale, som er en udmøntning af dele af »Aftale om et stærkere erhvervsliv«.
Jeg er enormt glad for, at det igen er lykkedes at lave en bred aftale, som ud over regeringspartierne har opbakning fra Danmarksdemokraterne, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti, Radikale Venstre og Dansk Folkeparti.
Der var flere forslag på den liste.
Ordningen foreslås allerede afskaffet i 2025.
Derudover foreslås det at forhøje fradraget for udgifter til forsøgs- og forskningsvirksomhed fra 110 pct. til 120 pct. fra indkomståret 2028, og der vil så i årene frem til 2028 ske en langsom ensretning.
Vi formoder, at de her ændringer vil gøre, at det bliver både mere attraktivt og mere fordelagtigt for virksomheder at investere i forskning og udvikling.
Helt generelt synes jeg, det er værd at hæfte sig ved, at vi også med forslaget her bl.a. henter lige knap 1 mia. kr. årligt på at afvikle erhvervsstøtteordninger.
Så alt i alt finder Socialdemokratiet det her forslag balanceret.
Vi finder også, at forslaget skaber nogle rammevilkår, som er sikre, fordi der er et så bredt flertal bag forslaget.
Jeg har jo selv siddet til flere af de her møder omkring forhandlingerne, så jeg vil også godt benytte lejligheden til at takke de partier, der er med i aftalen.
Jeg synes, vi har haft et godt og frugtbart samarbejde.
Med de bemærkninger kan jeg anbefale, at forslaget går videre til vedtagelse.
Magnus Heunicke (S), 2024-10-10:
Det giver jo ikke nogen mening at indføre de her regler og have nogle regler om, at man f.eks. ikke må destruere det usolgte tøj og sende det til forbrænding, hvis man ikke følger op på, om det så også tjekkes.
Det er jo derfor, vi indfører det her skærpede tilsyn.
Og det er jo helt korrekt, at hvis der er kommet en lastbil med lad os sige usolgte kondisko, eller hvad det kan være, som er blevet sendt til forbrænding, og man først opdager det, når det er dernede i de store ovne, så er det for sent.
Der tror jeg, det er helt håbløst at forestille sig, at man skal kunne trykke på nogen stopknap nogen steder.
Men det, der jo så også ligger i det, er, at man, hvis man i forbindelse med det risikobaserede tilsyn ikke har nået at se det på forhånd, men man så alligevel opdager det, uanset hvornår man opdager det, så skal indberette det til tilsynsmyndighederne, der så har den opgave at følge op hos affaldsproducenten, så man kan forebygge, at det igen sker.
Så det er jo helt korrekt, at hvis man opdager det for sent i processen, så er det for sent i processen, men så må vi følge op på det efterfølgende.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-10:
For jeg tror jo, vi alle sammen er for det cirkulære, og at vi alle sammen er for et mindre forbrug.
Men man kan i hvert fald sige, at vi i løbet af debatten i dag har fået fastslået to ting, nemlig at vi ikke må hælde tingene ud og sortere dem, inden vi putter dem ned i siloen til forbrænding, fordi det arbejdsmiljømæssigt ikke kan lade sig gøre, så vi finder først ud af, at det er affald, der kan recirkuleres, når det ligger i forbrændingssiloen.
For lige nu er det jo sådan, at selv når de finder ud af det, bliver det stadig væk brændt.
Men er det ikke rigtigt, at destruktionen sker ved selve afbrændingen?
Katrine Robsøe (RV), 2024-10-10:
Jo, men nu synes jeg, at hr. Kim Edberg Andersen får det til at være en statisk liste over ting, hvor det vil være for evigt gældende, hvad der er lovligt, og hvad der ikke er.
Fra Radikale Venstres side er det faktisk ret vigtigt, at det her kan udvides, med den udvikling, vi har i samfundet, så vi rent faktisk sørger for, at den cirkulære økonomi og den genanvendelse, vi ønsker i vores samfund, kommer til at tage fart og udvide sig fremadrettet.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-10:
Ordføreren siger, at hun selvfølgelig støtter forslaget, fordi hun er med i aftalekredsen bagved.
Og så er mit spørgsmål: Hvad betyder det for Radikale Venstres mulighed for at behandle det her lovforslag at håndtere de udfordringer af forskellig karakter, der bliver rejst af forskellige aktører?
Ordføreren siger, at hun vil tale med ministeren.
Hvad betyder det?
Nu er lovforslaget jo kommet.
I har jo talt rigtig meget ovre i forligskredsen.
Nu er det kommet over i Folketinget.
Er det, ordføreren siger, at løsningen er at trække det tilbage igen?
Er det en udskydelse af lovforslaget, eller hvordan skal jeg forstå det?
Jeg ved jo også, at Radikale Venstre stemte for f.eks. liberaliseringen af affaldsforbrændingssektoren trods den massive kritik, der var af det, og der valgte partiet ikke at lytte til kritikken og stemte ja alligevel.
Så er det det, vi kan forvente igen i forhold til det her lovforslag?
Katrine Robsøe (RV), 2024-10-10:
Det er korrekt forstået, at Radikale Venstre har et ønske om rent faktisk at tale med ministeren og de partier, vi har lavet en aftale med – faktisk både de partier, der er med i aftalen, og også flere andre partier uden for den aftale – fordi jeg helt oprigtigt ser, at vi har et fælles ønske om at genanvende mere og få den cirkulære økonomi i Danmark til at køre også i langt højere grad, end den gør i dag.
Så er der jo ting, og af gode grunde har vi jo en høringsproces, så de her ting rent faktisk kommer ud, og vi så har mulighed for at handle på dem, når lovforslaget så er her ved førstebehandlingen og bagefter.
Og det er klart, at der kommer vi jo til så at arbejde videre med at have dialogen med både ministeren og de andre partier om, hvordan vi rent faktisk finder den bedste balance i det her.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-10:
Men kan ordføreren så ikke forklare mig: Hvad er fidusen ved at være med i den der aftale, hvis man ikke har fået noget ud af det?
Og når lovforslaget så kommer, har det nogle effekter og nogle instrumenter og et resultat, der går i den modsatte retning af det, som partiet står for.
Jeg kan bare ikke rigtig forstå den politiske praksis.
Hvis ordføreren mener, at cirkulær økonomi er rigtig vigtigt, så bør man stemme nej til det her.
Og hvis man ikke har kunnet få det i aftalekredsen, hvorfor er man så med derovre?
Katrine Robsøe (RV), 2024-10-10:
Det er jeg ikke enig med spørgeren om.
Til gengæld arbejder vi hver eneste dag i Radikale Venstre for rent faktisk at sørge for, at det her bliver til noget.
Jeg har også et håb om, at det her lovforslag rent faktisk kan være med til at presse i den retning.
Christina Olumeko (ALT), 2024-10-10:
Tak for ordet.
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg lagde mærke til, at ordføreren lagde op til en god udvalgsbehandling, hvor vi måske kan ændre på lovforslaget, og det er faktisk noget af det, som Alternativet er lidt nysgerrig på, og som jeg også vil uddybe i min tale.
For det er sådan, at vi i Alternativet egentlig går ind for at øge fradraget på udgifter til forsøg og forskning, men vi synes, at fradraget i dag er ret utydeligt defineret, og at der også bliver givet fradrag til udgifter, som ikke har så meget at gøre med forsøg og forskning.
Derfor overvejer vi at stille et ændringsforslag, der ligesom afgrænser fradraget bedre, så det bliver tydeligt, hvad det er, man kan få fradrag for.
Er det noget, som Socialdemokratiet vil være åben over for?
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-10:
Ordføreren siger noget meget præcist, nemlig det her med, at ministeren bemyndiges til at lave klare regler.
For det her lovforslag indeholder i sig selv ikke særlig meget klarhed, og det er jo også det, som høringssvarene siger.
Men mit spørgsmål går på noget andet.
Ordføreren siger det her med, at lovforslaget er et vigtig skridt i retning af en cirkulær økonomi.
Så er mit spørgsmål: Hvor er den i praksis?
For som der også står i høringssvarene, vil der givetvis være nogle administrative afvisninger af de her affaldslæs, som burde have været frasorteret.
Men det er, som den tidligere ordfører også sagde, bare en mail, der bliver sendt til systemet, men rent fysisk – det står der ordret – vil det i praksis ikke kunne foregå.
Så hvad er det, ordføreren mener?
Hvad er det for et skridt i den rigtige retning i forhold til cirkulær økonomi?
Thomas Monberg (S), 2024-10-10:
Det, der er med det, er, at der vil blive en højere godkendelsesgrad i forhold til det, der havner i vores affaldsanlæg.
Det kan også tit være ude på jorden, at man skal gå det igennem.
Det giver nogle muligheder for dem, der skal håndtere det her affald, som de modtager fra nogle andre.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-10:
Jeg forstod ikke helt svaret.
Men med det her lovforslag ændrer man jo ikke på den tilstand, fordi der netop står, at det kun vil være en administrativ afvisning, dvs. en indberetning pr. mail, og at det vil muliggøre en fysisk afvisning – men i praksis kan det ikke lade sig gøre.
Så jeg spørger bare igen: Hvad er det for et skridt i den rigtige retning, som ordføreren taler om?
Thomas Monberg (S), 2024-10-10:
Jamen jeg synes faktisk, at jeg svarede på spørgerens spørgsmål.
Med det her lovforslag bliver den kontrol, der foregår, jo også intensiveret, og vi giver en lovhjemmel, en vejledning og en bekendtgørelse til det, hvor vi strammer op på, hvad det er, man må modtage og ikke må modtage.
Så det synes jeg faktisk er at gå i en retning, hvor det bliver mere cirkulært.
Jeg håber, at det var svar nok til spørgeren.
Erling Bonnesen (V), 2024-10-10:
Tak for det.
Lovforslaget her er allerede gennemgået af den foregående ordfører, så det skal jeg ikke gå nærmere ind i, ud over at jeg vil sige, at det jo er ganske fortræffeligt – det jeg tror de fleste er enige i – at vi kommer videre med den cirkulære økonomi, og at vi også kommer videre med at sortere mere og bedre, sådan at vi kan genbruge mere og bedre.
Det tror jeg ikke ret mange kan være uenige i.
Så kan der være en række tekniske ting, der skal afklares, og det er jo også det, man har mulighed for i den efterfølgende udvalgsbehandling.
Det kan være, at ministeren kan svare detaljeret på nogle af tingene, og ellers kan det i hvert fald afklares i udvalgsbehandlingen.
Så Venstre støtter lovforslaget.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-10:
Jeg ved, at ordføreren repræsenterer et parti, som interesserer sig meget for virksomhedernes rolle i forhold til den cirkulære økonomi og affaldsbehandling.
Derfor er det interessant, at et høringssvar fra Dansk Erhverv siger, at noget af det her lovforslag faktisk kan føre til, at der bliver eksporteret mere affald.
Hvad er ordførerens holdning til, at vi har noget erhvervsaffald, som i højere grad vil blive eksporteret, fordi der kan være en usikkerhed omkring, hvordan det bliver håndteret, når det kommer til de her anlæg, altså fordi lovgivningen kommer til at blive ret uklar?
I praksis vil det ikke betyde så meget, men der vil alligevel være nogle tilfælde, hvor man kan være usikker på, om det bliver modtaget eller ikke modtaget.
Erling Bonnesen (V), 2024-10-10:
Det er jo ikke ubekendt, at der er noget affald, der flyder over grænserne, hvis man kan bruge det udtryk.
Så hvis der er noget, vi skal have dykket ned i, gør vi selvfølgelig det.
Thomas Monberg (S), 2024-10-10:
Det er helt klart, fordi vi har brug for at præcisere, hvad det er, vi rigtig gerne vil have der skal genanvendes, og det præciserer vi ved at vedtage det her lovforslag.
Vi præciserer det også, ved at vi bemyndiger ministeren til at lave de her bekendtgørelser og vejledninger om, sådan at der bliver en højere sorteringsgrad i, hvad der kommer ned i vores ovne.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-10:
Det, lovforslaget går ud på, er, at man har mulighed for se på det, når læsset er blevet tippet af.
Så vil der være, og det er der på alle forbrændingsanlæg, et kamera på i siloen, og når man så ser, at der kom et helt læs kun med sko, som er noget, der kunne have været genanvendt eller genbrugt, giver man muligheden for pr. efterkrav at sende en mail til en eller anden offentligt ansat, som så gør ingenting, men som har fået informationen om det.
Hvad er forskellen, for det gør man også nu, hvis der bliver tippet noget af, der ikke må forbrændes, døde dyr og alt muligt andet?
Allerede nu er det jo en mulighed, så hvorfor er det, at vi har behov for en lov mere, som siger nøjagtig det samme, som den allerede eksisterende lov giver mulighed for?
Magnus Heunicke (S), 2024-10-10:
Det synes jeg er konstruktivt.
Jeg tror, jeg med det samme kan sige, at 5 år synes vi er alt, alt for lang tid, men lad os da prøve at høre, hvad det er, I så kunne forestille jer.
Den tidsplan, jeg nævnte i talen her, medfører, hvis Folketinget vedtager det her lovforslag og kommunerne går videre med det, at den første nulemissionszone formentlig vil kunne åbne sådan i begyndelsen af 2026.
Så det er jo ikke noget, man kan påstå vil komme som et kæmpe chok.
Det vil være noget, man vil have god tid til at forberede sig på.
Men nu er vi jo i gang, og vi har startet forhandlingerne om det her lovforslag, så jeg vil slet ikke afvise det.
Gode idéer lytter vi jo selvfølgelig til, både i regeringen og aftalepartierne, så lad os høre, hvad det er, der kommer af forslag i debatten i udvalget, og så kigger vi på det.
Men jeg kan sige, at jeg vil vurdere, at sådan en 5-årsudskydelse reelt vil være en udskydelse, som gør, at vi så har en helt, helt ny situation om 5 år.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-10-10:
Så synes jeg, vi lige skal snakke sammen om, om vi kan finde et kompromis.
Det vil vi selvfølgelig gerne – hellere et kompromis, vi kan blive enige om, end at stille et forslag, som bare bliver stemt ned.
Så det vil vi gerne tale om.
Det kræver selvfølgelig, at man lige følger rigtig godt med i den politiske debat, for så kunne man også sådan allerede for nogle år siden måske have forudset, at det her kom på et tidspunkt og sådan noget, men det kan vi jo ikke forvente af borgerne.
Vi må forvente, at borgerne kan regne med, at det er, når reglerne bliver vedtaget i borgerrepræsentationen, at de gælder.
Og det, vi snakker om nu, er jo hypotetisk.
Og vi kan ikke forvente, at der sidder så mange mennesker og følger med i debatten her, at de ligesom ved, det kommer på et tidspunkt.
Magnus Heunicke (S), 2024-10-10:
Det er fuldstændig rigtigt.
Jeg tror ikke, der er så mange, der lige følger med i den debat her heller, selv om den er spændende nok.
Det er jo hele tiden en balance.
Så lad os prøve at se, om det kan lade sig gøre.
Vores indgangsvinkel vil jo være, at vi valgte 6 måneder for private og 12 måneder fra erhverv.