runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-23:
Nu tænker jeg, at problemerne ligger helt på flygtningenes side.
Det er ikke landene, der har problemer her.
Så når de ikke vil hjem, fordi de frygter for deres liv, og de så søger andre steder hen, hvor de ved det er svært at komme ind, siger det så ikke ministeren noget om, hvor alvorligt det er for de her mennesker?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-23:
Men det er jo ikke et nyt fænomen, at folk, der har søgt asyl i et EU-land, ønsker at vandre hen til et andet for at prøve lykken der.
Sådan har det jo været i årtier.
Jeg tror også bare, at vi må holde fast i, at vi har et asylsystem, hvor man søger, og ligesom når man søger alt andet i det her samfund, kan man få ja eller nej.
De mennesker, der får nej, er selvfølgelig i en rigtig irriterende situation, fordi de har et ønske om at få beskyttelse – de har jo ansøgt om beskyttelse, så det må jo være, fordi de mener, at de har behov for beskyttelse.
Sidste år var der 600 mennesker, tror jeg det var, der fik afslag på asyl i Danmark, og hver enkelt af dem mener jo selv, at de har brug for beskyttelse.
Men vi kan jo ikke have et system, hvor det er op til dem selv, for så kan vi jo lige så godt lade være med at have en ansøgningsproces.
Rosa Lund (EL), 2022-03-23:
Tak for det.
Det er måske rigtigt, når ministeren siger, at vi godt kunne have regnet ud, at regeringen ikke ville støtte det her forslag.
Men alligevel har ministeren jo på det seneste fået en ny holdning til flygtninge- og udlændingespørgsmålet.
Jeg vil gerne komme med citat fra ministeren her: »En del af det at have det godt er, at man ikke render rundt på et asylcenter og snurrer rundt om sig selv og ikke ved, hvad man skal gøre af sig selv.«
Og: »At man har noget fornuftigt og meningsfyldt at give sig til, for eksempel at have et arbejde og tjene penge«.
Jeg er jo fuldstændig enig med ministeren i det.
Problemet er bare, at den situation, vi har lige nu, med den her § 7, stk. 3, betyder, at der er en masse mennesker, som lige nu sidder på udrejsecenter og gør præcis det, som ministeren siger ikke er et godt liv.
Og derfor synes jeg da, at det er helt rimeligt, at vi nu i dag på grund af de nye toner fra regeringen fremsætter det her beslutningsforslag.
Så prøv at forklare, hr. minister, hvorfor det er en god idé, at mennesker fra Syrien og Afghanistan snurrer rundt om sig selv og ikke har noget meningsfyldt at tage sig til, men det ikke er en god idé, at mennesker fra Ukraine gør det.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-23:
Men jeg synes, at der er forskel på, om man er på et udrejsecenter – for så har man jo fået afslag på asyl og skal udrejse – eller om man lige er kommet til Danmark og ansøger om asyl.
Det er to meget forskellige situationer.
Jeg vil i hvert fald advare imod, at folk, der har fået afslag på asyl, fortsat kan arbejde og være i Danmark, for hvorfor skulle man så rejse hjem, hvis man fortsat kan tjene pengene i Danmark?
Der tror jeg, at vi må insistere på, at der er velfærdssamfundet lukket og den næste station er Kastrup Lufthavn, hvis man har fået afslag på asyl.
Det er jo derfor, man opholder sig på et udrejsecenter.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Det kan jeg fuldt ud bekræfte, og jeg kan jo bekræfte, at der så i samme periode var ca. 150 medlemmer af Folketinget, der ikke ønskede at tage det nødvendige opgør med de internationale konventioner.
Og havde Dansk Folkeparti fået det igennem, havde det formodentlig gjort endnu mere ondt på Enhedslisten, men det havde gjort endnu mere gavn for den danske befolkning.
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-23:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig lige at gå en lidt anden vej, for det undrer mig også lidt, at Venstre er så afvisende her.
Men jeg bliver også nødt til at spørge, hvorfor det er, der skal være så stor forskel på at flygte fra Putins bomber, afhængigt af om bomberne falder i Syrien eller i Ukraine, og hvorfor det er, at en flygtning ikke er en flygtning, uanset hvor man er flygtet fra.
Mads Fuglede (V), 2022-03-23:
Man kan hjælpe ti gange flere end ved at få dem til Danmark og få dem på passiv forsørgelse.
Vi løber simpelt hen meget hurtigt tør for penge og mennesker, vi kan hjælpe, med den indstilling.
Men nu er det hos os, ballonen er gået op.
Det er vores nærområde, konflikten er brudt ud i, og så må vi holde for.
Vi har ikke nogen forestilling om, at det skal man gøre i MENAP-landene.
Det må være i Europa, at de ukrainske flygtninge nu skal have hjælp.
Carl Valentin (SF), 2022-03-23:
Ordføreren vælger at holde en tale, som handler om, at det er vigtigt at prioritere sin indsats så at sige og at hjælpe så mange som muligt.
Og det grundsynspunkt er jeg sådan set enig i.
Altså, hvis man bare har en lille smule utilitarist i sig, synes man jo, at vi skal sørge for at bruge vores ressourcer på en måde, der hjælper flest mulige mennesker.
Men kan hr. Mads Fuglede ikke også se, at der opstår et problem, når der er mennesker, som bliver sendt tilbage til et sted, hvor de ændringer, der er sket, ikke er fundamentale eller har indikationer af stabilitet?
Så når folk bliver sendt tilbage til Syrien, til trods for at der stadig er usikkert, og at der er risiko for, at vi inden for kort tid kan stå og skulle modtage nogle af de samme mennesker igen, kan ordføreren så ikke se problematikken i det?
Mads Fuglede (V), 2022-03-23:
Hvis man er flygtet fra Assad, fordi Assad personligt eller Assads sikkerhedssystem er efter en, skal man aldrig sendes tilbage.
Men hvis man er flygtet, fordi der har været kamphandlinger i det område, man kommer fra, og der ikke er kamphandlinger længere, så kan man godt vende tilbage, for så er der nogle andre, vi bør hjælpe i stedet for.
Jeg har været på besøg i samtlige af vores udrejsecentre og flere af vores asylcentre, og jeg har ikke mødt nogen, der var tilfredse med at skulle tilbage, når de fik den afgørelse.
Det tror jeg er et vilkår, der gør sig gældende der.
Men princippet må være det samme: Vi skal bruge et forsigtighedsprincip, og så skal vi hjælpe dem, der er personligt forfulgt, og hjælpe dem, der flygter fra krigshandlinger, i en periode, men selvfølgelig skal de så også tilbage, når krigshandlingerne ophører.
Carl Valentin (SF), 2022-03-23:
Jeg tror, at hr. Mads Fuglede og jeg har nogle uenigheder her, men også en forskellig analyse af situationen i Syrien.
For jeg finder det faktisk sandsynligt, at vi kan stå i en situation, hvor mennesker, som er tilbagesendt af Danmark, kan ende med at flygte igen.
Vi kan også have en situation, hvor folk ender med at sidde på et udrejsecenter, og hvor Syrien så senere bliver erklæret utrygt at være i, og så kommer de tilbage og skal ind i samfundet igen.
Det er bare for at sige, at den lovgivning, vi har lige nu, vurderer jeg skaber nogle ret store problemer, og det ville jeg ønske at Venstre ville anerkende.
Mads Fuglede (V), 2022-03-23:
Jeg anerkender fuldt ud, at når man har at gøre med så usikker en aktør som Assad, er det meget svært at spå om fremtiden.
Det er ikke det samme som at spå om, om der kommer krigshandlinger i Danmark.
Det vil altid være ret utænkeligt.
Sådan ser det ikke ud i et land med en mand som Assad ved roret.
Det er jeg helt enig i.
Men vi bliver nødt til at se på de rapporter, der løber ind, og den periode, som landeudvalget beskæftiger sig med, og så træffe vurderingen ud fra det.
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-23:
I Frie Grønne er vi jo rigtig glade for, at vi tager imod ukrainerne med åbne arme.
Men nu vil jeg høre ordføreren: Hvis der er ukrainere, der kommer fra byer, som ikke er bombet, og hvor der ikke bliver udøvet vold eller magt, mener ordføreren så, at de skal sendes tilbage igen?
Mads Fuglede (V), 2022-03-23:
Jeg har bidt mærke i, at alle de ukrainere, jeg har mødt indtil videre, giver udtryk for, at de meget gerne vil hjem igen, så snart der er mulighed for det.
Og jeg tror, at den indsats, vi skal gøre, er at sørge for, når freden forhåbentlig snart bryder ud, at hjælpe de ukrainere, der gerne vil tilbage, med at genopbygge deres land, og jeg tror, vi kommer til at skulle vedtage en form for Marshallhjælp til Ukraine for at hjælpe med den opgave.
Men der må også være nogle, som har fået deres bolig og deres livsvilkår fuldstændig ødelagt af Putins krig, og jeg tror, at vi kan have dem som gæster i en længere periode.
Men jeg tvivler meget på, at de fleste af dem ikke vil vende tilbage, det øjeblik de kan.
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-23:
Det tror jeg faktisk at ordføreren har ret i.
Men ordføreren siger jo også selv »de fleste«.
Hvad så med dem, som ikke vil vende tilbage?
Mads Fuglede (V), 2022-03-23:
Nu har vi lavet en særlov, så det ikke bliver aktuelt.
De bliver betragtet som EU-borgere, og de vil have ophold i en periode, og det ophold kan så forlænges.
Men helt principielt opfatter jeg det som naturligt, at hvis dit land kalder på dig og skal genopbygges, så skal du selvfølgelig vende tilbage og hjælpe med at genopbygge det.
Men jeg vil meget gerne være med til at støtte dem i den proces.
Rosa Lund (EL), 2022-03-23:
Jamen egentlig, hr. Mads Fuglede, har vi jo bare udskudt diskussionen om ukrainerne, fordi vi nu har vedtaget en særlov, der giver dem ophold i 2 år.
Og jeg tror, at vi kommer til om 2 år at skulle stå i en situation, hvor vi enten er nødt til at forlænge den lov eller have præcis den her diskussion, vi har i dag, om § 7, stk. 3.
Så på den måde kan man jo sige, at det her beslutningsforslag, som hr. Mads Fuglede synes er uigennemtænkt, har vi – partierne, der har fremsat det her forslag – faktisk brugt ret lang tid på at tænke over.
Nå, men jeg vil gerne have, at Mads Fuglede forklarer en gang til, hvordan det kan være dyrere, altså hvordan vi kan få mere hjælp for pengene ved at fastholde den lovgivning, vi har i dag, end ved at vedtage det her forslag.
For ved at vedtage det her forslag sparer vi faktisk ret mange penge, hr. Mads Fuglede, på, at folk ikke skal sidde på udrejsecentre.
Det er nemlig rigtig dyrt.
Mads Fuglede (V), 2022-03-23:
Erhvervsfrekvensen blandt dem, der er kommet til Danmark fra MENAP-landene, er så lav, at de er ekstremt udgiftsdrivende for Danmark.
Så når vi skal hjælpe den gruppe, skal vi hjælpe dem i deres nærområde.
Jo flere vi hjælper her, des færre hjælper vi samlet.
Og jo over længere periode vi hjælper dem her, og jo større gruppen bliver, des færre penge er der til at hjælpe mennesker i nød.
Og på et eller andet tidspunkt bliver den andel af midler, vi kan sætte fra til at hjælpe dem i deres nærområde, så lille, at de allersvageste – dem, der ikke har kræfter til at flygte – vil få meget lidt hjælp fra Danmark.
Derfor er det meget bekymrende, synes jeg, at I siger, at I har tænkt længe over det her forslag, for jeg synes ikke, det er ret klogt.
Rosa Lund (EL), 2022-03-23:
Jamen der synes jeg jo så, at det er omvendt bekymrende, at Venstre og hr. Mads Fuglede så måske ikke er klar over, at nærområderne til de lande, vi taler om i forbindelse med det her beslutningsforslag – nærområderne til Syrien, til Afghanistan – er fyldt op med flygtninge.
De er fyldt op, der er ikke plads til flere.
Det er der i Danmark.
Og derfor er en måde at hjælpe i nærområderne på altså også at sige: Nu tager vi nogle flere flygtninge til Danmark.
Så jeg køber simpelt hen ikke den her nærområdeargumentation.
Mads Fuglede (V), 2022-03-23:
Jeg synes, jeg netop har beskrevet, hvorfor vi ikke bør gøre det.
Ly for borgerkrig og andet er noget, man har midlertidig, og jo flere vi hjælper i Danmark, jo flere vi har siddende på et dansk asylcenter eller et udrejsecenter, efter at man har mistet sin asylstatus her i Danmark, des færre kan vi hjælpe andre steder.
Så problemet med § 7, stk. 3, er ikke, at den findes, problemet med § 7, stk. 3, er, at vi har svært ved at overholde den og få den til at fungere i et sådant omfang, at vi kan hjælpe endnu flere mennesker end ved at have dem placeret på centre i Danmark.
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-23:
Nej, for det er jo ikke sådan i Danmark, at man, hvis man har en sag, der skal afgøres af nogle myndigheder, så selv kan træffe afgørelsen, og sådan er det heller ikke, hvis man er statsborger i et andet land og har fået beskyttelse her, mens man har haft brug for det, og man så er i en situation, hvor man ikke længere har brug for det.
Så er det ikke sådan, at man selv kan træffe en afgørelse om, at man alligevel har brug for det, og derfor bør man selvfølgelig rejse til sit hjemland, hvis man bor på et udrejsecenter.
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-23:
Altså, § 7, stk. 3, er jo egentlig en paragraf, som en meget lille andel af de ankomne syriske flygtninge er på, og en ganske stor del af dem, der får frataget deres opholdstilladelse, ender jo med at få det omgjort eller kommer over på en anden bestemmelse.
Men det betyder jo ikke, at integrationen for dem går værre.
Mit spørgsmål til ordføreren er egentlig i forhold til præmissen for, at dansk integration fremmes af § 7, stk. 3.
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-23:
Nej, jeg mener ikke, at det er en gave til integrationen, for min pointe omkring integration er jo snarere, at vi skal undlade at gøre integrationsproblemerne større ved at sige, at folk, der ikke har et beskyttelsesbehov, alligevel skal blive i Danmark.
Og det er jo det, som forslagsstillerne her ønsker sig: Det er, at folk, der ikke længere har et beskyttelsesbehov, og som har muligheden for at rejse tilbage til deres hjemland, så alligevel skal blive i Danmark.
Og det er jo det, jeg ikke rigtig kan se den store fidus i, når vi samtidig ved, at mange er dem, der er kommet eller har et opholdsgrundlag på den her paragraf, desværre fylder for meget i de forkerte statistikker, når det f.eks. gælder sådan noget som beskæftigelse.
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-23:
Udmærket.
Men så lad os lige blive dér et øjeblik, uden at det bliver anekdotisk, men ved bare at kigge på statistikkerne.
Vil ordføreren ikke anerkende, at i en lang periode over de sidste mange år er det gået bedre med integrationen?
Men vil ordføreren ikke anerkende, at det både går fremad med hensyn til kriminalitetsstatistikkerne for ikkevestlige indvandrere og efterkommere, og at det også går fremad på beskæftigelsesområdet, også for syrere?
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-23:
Jeg skal ikke kunne sige, om det tal var otte ud af ti for nogle år siden, siden ordføreren mener, at det er gået meget fremad, men uanset hvad mener jeg stadig væk, at syv ud af ti på offentlig forsørgelse er alt for mange.
Afhængigt af hvordan man ser på det i forhold til kriminalitet, kan man også finde forskellige tal.
Man kan sagtens finde eksempler på folk, der er efterkommere af personer med traditionelle flygtningenationaliteter, hvor kriminaliteten er steget.
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-23:
Synes ordføreren ikke, det er problematisk, at der er rigtig mange rapporter, der viser, at det er usikkert at være i Damaskus for de mennesker, som bliver sendt tilbage?
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-23:
Jeg vil jo næsten svare med et modspørgsmål, for jeg kunne også godt være interesseret i at vide, om det slet ikke gør indtryk, at der også er masser af rapporter, der viser det modsatte.
Det er ikke sådan, at det for alle de millioner af mennesker, der i dag lever i Syrien, hver eneste dag er sådan, at de vågner op i en torturkælder, og at det er en farlig dag, de vågner op til.
Derfor bliver det for unuanceret.
Man er nødt til at se på, om folk er i fare individuelt, eller om de ikke er i fare individuelt.
Det er derfor, det er godt, at vi har § 7, stk. 1, sådan at man, hvis man er personligt forfulgt, får beskyttelse her.
Så er det også godt, at vi har en lovgivning, der kan beskytte folk, hvis der er nogle krigshandlinger der, hvor de bor.
Men når de så ophører og har været ophørt i flere år, er der til gengæld også et grundlag for, at man kan vende hjem igen.
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-23:
I Frie Grønne vil vi egentlig gerne følge forsigtighedsprincippet, så hvis folk i den grad er skrækslagne for at skulle hjem igen, synes jeg faktisk, at man skulle tage hensyn til det.
Men hvad angår, at vi har rigtig mange, der nu bliver sendt hjem, som er i gang med uddannelse og har et job osv., ser ordføreren så i virkeligheden hellere, at de bliver hjemsendt, end at de bliver integreret?
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-23:
Vi har et forsigtighedsprincip, og den tidligere formand for Flygtningenævnet, landsdommer Henrik Bloch Andersen, har jo ved flere lejligheder redegjort for, at man arbejder ud fra et forsigtighedsprincip.
Er der den mindste risiko for, at der er nogle, der bliver sendt hjem til eksempelvis tortur, så bliver de selvfølgelig ikke sendt hjem.
Så derfor har vi jo allerede et forsigtighedsprincip, og derfor er det ikke noget, som Frie Grønne behøver at foreslå.
Det har vi allerede.
Torsten Gejl (ALT), 2022-03-23:
Ordføreren har netop sagt, at vi ikke skal udvise nogen, der er i fare, når de vender hjem.
Det er ordret citeret fra det, ordføreren sagde lige før.
Kan ordføreren dermed garantere, at der ikke er nogen af de her syrere, vi sender til Damaskus, der er i fare?
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-23:
Det er jo sådan, vores lovgivning er lavet.
Men jeg tror, at hr. Torsten Gejl er bekendt med, at jeg ikke er medlem af Flygtningenævnet, så derfor er det ikke mig, der sidder og træffer afgørelser.
Det er ikke mig, der har nogen forudsætninger for det, og det skal det heller ikke være.
Jeg kunne ønske, at mange af dem, der følger den offentlige debat, havde samme muligheder som os andre for at have deltaget i nogle af de gennemgange, hvor myndighederne har fortalt om, hvordan man arbejder med landeeksperter og bunkevis af rapporter, frem for at få det noget ensidige billede, der indimellem tegnes, som f.eks. dengang, hvor der var nogle historier i TV 2 om, at det nærmest var en enkelt rapport, der lå til grund for, at man sendte folk hjem.
Torsten Gejl (ALT), 2022-03-23:
Nej, det er rigtigt, at ordføreren ikke sidder og administrerer de enkelte hjemsendelser.
Ordføreren er lovgiver, og når ordføreren siger, at der ikke er nogen, der skal sendes hjem, hvis de er i fare, så skal ordføreren jo som lovgiver sørge for, at det ikke sker.
Der er, så vidt jeg kan se, ikke nogen som helst andre lande, der sender syrere hjem til Damaskus.
Amnesty International siger, at de risikerer at blive voldtaget, at de risikerer at blive myrdet, at de risikerer at blive udsat for tortur.
Hvordan kan det være, at ordføreren som lovgiver, når ordføreren nu ikke mener, at det bør ske, ikke rent lovgivningsmæssigt vil være med til at sikre, at det ikke sker?
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-23:
Men det er jo netop også det, vi sikrer i lovgivningen.
Vi har netop skrevet ind i lovgivningen, at hvis man er i risiko for at få brudt sine menneskerettigheder, skal man selvfølgelig ikke sendes hjem.
Så derfor har vi jo sikret det i lovgivningen, og derfor burde hr. Torsten Gejl være glad og bakke op om den nuværende asyllovgivning.
Mads Fuglede (V), 2022-03-23:
Tak for ordet.
Forslagsstillerne foreslår, at man ændrer vilkårene for, hvornår man kan sende flygtninge tilbage til deres hjemland.
Med beslutningsforslaget skal ændringerne i en flygtnings hjemland fremover være fundamentale, stabile og varige, før en flygtning kan vende tilbage.
Det vil være en fuldstændig forandring af dansk asylpolitik.
Det kan vi ikke bakke op om i Venstre.
Jeg har også meget lidt forståelse for, at man efterstræber en formulering i vores lovgivning, der vil føre til, at man samlet set vil hjælpe meget færre mennesker.
Jeg forstår simpelt hen ikke den måde at tænke på.
I mit partis optik må det være sådan, at man for de midler, man nu engang bruger til at hjælpe folk, der søger ly, skal give så meget hjælp som overhovedet muligt.
Derfor synes jeg, det er vigtigt at fokusere på, at der ikke er ubegrænsede midler til det her område.
Når vi tager folk herop, er det meget udgiftsdrivende for det danske samfund, og hver gang vi bruger penge her, er der nogle, som har det meget sværere, som især sidder i lejre i nærområder, som der vil være færre midler til.
Når vi giver asyl, er det et udtryk for, at vi giver midlertidigt ophold til nogle.
Det er ikke en permanent tilstand.
Derfor er det afgørende, at vi også har mulighed for at sende folk hjem igen – ikke alene fordi det giver mulighed for, at vi så kan hjælpe andre, der er på flugt, som også har brug for beskyttelse, men også fordi det er afgørende, at folk vender tilbage til deres hjemland.
De må gerne komme tilbage med yderligere redskaber, som de har tilegnet sig i Danmark, så de kan få et mere aktivt liv dér, hvor de kommer fra.
Hvis man ændrer definitionen i udlændingeloven til, at det fremover skal være fundamentale, stabile og varige ændringer, vil vi få meget svært ved at sende nogen flygtning tilbage til hjemlandet.
Vi bruger i forvejen mere end 30 mia. kr. om året på den her gruppe,
og hvis vi bruger flere penge til en fejlslagen politik a la det, som det her meget lidt gennemtænkte forslag lægger op til, vil det bare betyde, at vi samlet set hjælper færre mennesker.
Hvordan kan det nogen sinde være en human flygtningepolitik at gå ind for det, som dette forslag er udtryk for?
Derfor kan jeg meddele, at Venstre selvfølgelig ikke stemmer for beslutningsforslaget.
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-23:
Tak for det.
Jeg synes igen også, at ordføreren fra Venstre overdriver betydningen af § 7, stk. 3, for, hvor mange det overhovedet lykkes at sende hjem.
De, som får frataget deres opholdstilladelse, ender jo i stor stil på hjemrejsecentre, medmindre de selv søger ud af landet.
Kigger man på tallene, har vi meget større held med at sende folk hjem på repatrieringsordningen, end vi egentlig har med § 7, stk. 3.
§ 7, stk. 3, var jo en paragraf, der gjaldt helt frem til 2015, hvor det også undervejs op gennem 00'erne var lykkedes regeringer ledt af Venstre og støttepartier at lave nogle lovgivninger, der også gjorde det svært for folk at blive i Danmark og egentlig også gav anledning til og mulighed for at sende folk hjem.
Så på en måde lød det også, som om § 7, stk. 3, bare var den store frelser tilbage i 2015, hvor der er rigtig mange andre ordninger, der egentlig gør et langt bedre stykke arbejde.
Så hvorfor er det, at vi ikke bare retter ind, retter loven til, så den passer til andre EU-lande, og ikke går enegang på det her?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-23:
Men nu står jeg jo med lovforslaget her, og der står jo »som efter 10 års ophold i Danmark lever op til et eller flere af nedenstående kriterier«.
Så det betyder, at det er en person, der er i beskæftigelse, klarer sig godt i det danske samfund, er en velfungerende frivillig fodboldtræner nede i klubben, aldrig har begået noget kriminelt, men fordi han ikke har bestået en bestemt danskprøve, skal han så omfattes af en udvandringslov.
Det tror jeg hurtigt Folketinget vil komme til at fortryde.