runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2019-01-15:
Tak for det.
Jeg kan jo allerede glæde mig over, at vi har grinet mere sammen og smilet mere til hinanden, end vi har gjort et par år, så allerede nu her på den første skoledag – sådan føles det næsten for os partiledere – kan jeg takke for en ny debatform, som jeg tror vi alle sammen vil gøre os umage for kan være med til at løfte den aktuelle debat her i Folketingssalen.
Man kan godt mærke, at vi begynder at nærme os et folketingsvalg.
Hr. Kristian Thulesen Dahl har aldrig været så meget jyde som nu, og jeg synes, jeg kan høre på fru Pia Olsen Dyhr, at det er i det københavnske, man skal på valg, og mon ikke energi-, forsynings- og klimaministeren snart får styr på, hvad en rigtig fynsk brunsviger er; det tror jeg.
Apropos det der med landsdelene, som selvfølgelig fylder her i Folketingssalen, når vi nærmer os et valg, var jeg for nogen tid siden på besøg på Thisted Gymnasium.
Det var en rigtig dejlig debat med rigtig mange unge mennesker, og på et tidspunkt spørger ham, der leder debatten: Hvor mange af jer unge her i salen har planer om at rejse væk fra Thisted, Thy og Mors?
Der røg rigtig mange hænder i vejret.
Så spørger han efterfølgende de unge: Hvor mange af jer regner så med at komme tilbage?
Der var stort set ikke nogen, der rakte hånden op.
Men så får de unge det tredje spørgsmål: Hvis der nu er et godt job at komme tilbage til, hvor mange af jer kunne så forestille sig at vende tilbage til Thisted?
Så var der faktisk rigtig mange af de unge, der rakte hånden op.
Jeg synes, det er tankevækkende, for jeg synes, at det, vi har allermest behov for at diskutere med hinanden her i Folketingssalen, er den tiltagende centralisering i vores land.
Mange uddannelsesinstitutioner er lukket, og det er der også rigtig mange hospitaler og sygehuse der er, f.eks. Kalundborg, Nakskov, Haderslev, Fredericia og Grenaa, og mange politistationer er væk.
Jeg synes jo, at vi står over for et afgørende valg i år, nemlig om den udvikling bare skal have lov til at fortsætte, eller om vi vil gå den anden vej.
Jeg har tidligere sagt, at statsministerens kommunalreform var den største centralisering af Danmark nogen sinde.
Derfor er vores holdning til de kommende forhandlinger om sundhedspolitikken også fuldstændig klar: Vi vil ikke være med til en yderligere centralisering af Danmark, som regeringen lægger op til.
Vi har behov for tid og nærhed og ikke det modsatte.
Lad det være indledningen til en forhåbentlig god debat med kollegaerne nu.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-01-15:
Tak for det.
I den finanslovsaftale, Dansk Folkeparti lavede med regeringen, lavede vi også en aftale om, at øen Lindholm fremover skal huse kriminelle udlændinge, som vi ikke kan få sendt hjem.
Socialdemokratiet stemte gult, altså undlod at stemme til det, da vi skulle stemme om det i Folketingssalen tilbage i december.
Er Socialdemokratiet kommet nærmere en afklaring af, om man støtter vores tanke her, eller hvad?
Mette Frederiksen (S), 2019-01-15:
Vi støtter tanken – fuldstændig – og den gule stillingtagen har ikke noget at gøre med den grundlæggende gode idé, det er at få samlet dem, som har begået kriminalitet i Danmark, alvorlig kriminalitet, og som er udvisningsdømte.
De skal forlade Danmark, og mange af dem burde have forladt Danmark allerede nu.
Så har vi altså også et hensyn at tage til et lokalsamfund.
Jeg kender området dernede rigtig godt og kan godt forstå en kæmpe stor lokal bekymring for, hvad det vil betyde for et lokalsamfund, og at så mange mænd uden noget perspektiv og med så alvorlig kriminalitet bag sig kan komme til at ødelægge et lokalsamfund.
Og det er den balance, vi gerne vil være sikre på bliver helt imødekommet med forslaget om Lindholm.
Altså, jeg synes jo, den bedste løsning på den her situation er, at vi skal stoppe den spontane asylansøgning i Danmark.
Og jeg mener faktisk, at hele problemet omkring Lindholm afslører et asylsystem, der de facto ikke fungerer, for mange af de her mænd skulle slet ikke have været her.
Kunne vi klare asylbehandlingen i nærområderne, ville vi der kunne klare det vedrørende dem, der har et beskyttelsesbehov; det er der nogle af dem der ikke har.
Vi skal slet ikke have den her type af borgere i vores land, som begår den alvorlige kriminalitet.
Så jeg vil meget gerne være med til at diskutere videre, om Lindholm er den rigtige løsning, men jeg vil egentlig også komme med en opfordring til, at en kommende regering sætter meget mere fut i at få sendt de her hjem.
For vores problem er jo, at de slet ikke skal være her.
Pernille Skipper (EL), 2019-01-15:
Tak for det.
Jeg har læst, at ombudsmanden har udtalt sig om børnene på Udrejsecenter Sjælsmark, og han siger, at forholdene for børn på Udrejsecenter Sjælsmark er egnet til væsentligt at vanskeliggøre børnenes opvækst og begrænse deres muligheder for naturlig udvikling og livsudfoldelse.
Han siger, at uro, ensomhed og uoverskuelighed i betydeligt omfang synes at karakterisere børnenes hverdag.
Fru Mette Frederiksen siger, at hun gerne vil være børnenes statsminister.
Skal de børn ikke ud af Sjælsmark?
Mette Frederiksen (S), 2019-01-15:
Nej, det skal de ikke.
For vi har behov for at have et udrejsecenter, hvor afviste asylansøgere er indtil det tidspunkt, hvor vi kan sørge for, at de vender hjem til det land, de kommer fra.
Men jeg har læst ombudsmandens rapport med rigtig stor interesse og fulgt alle de skildringer, jeg overhovedet har kunnet komme til, og de gør lige så stort indtryk på mig, som de gør på fru Pernille Skipper – det er jeg helt sikker på.
Og vi har et særligt ansvar, når der er tale om børn.
Vi bliver nødt til at holde fast i, at afviste asylansøgere skal forlade Danmark, men om vi kan finde en bedre måde at skærme børnene på, mens de er på Sjælsmark, vil jeg meget, meget gerne være med til at diskutere.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-01-15:
Det er jo en bekymring, jeg sagtens kan forstå.
I dag er de jo et andet sted, og der skaber det også stor bekymring med de her mennesker.
De burde slet ikke være i Danmark, og hvis de var i Danmark, burde de måske sidde i et fængsel i stedet for at kunne vandre frit rundt.
Men det er dog bedre at have dem på en ø end at have dem vandrende frit rundt i et område, hvor de bare kan gå ind og ud hele tiden.
Der skal trods alt være nogle færgeafgange osv., for at de kan komme frem og tilbage.
Det har Socialdemokratiet så ikke købt sig ind på, som det vist hedder på nudansk – men hvad så?
Altså, nu er der jo gået lidt tid fra december til debatten i dag, så er Socialdemokratiet kommet nærmere en afklaring af, hvad man så vil, hvis det, vi har fundet på, ikke duer?
Anders Samuelsen (LA), 2019-01-15:
Tak for det.
Jeg vil godt tage udgangspunkt i det, som fru Mette Frederiksen lagde ud med, nemlig hvordan vi sikrer, at folk også bliver boende i yderkantsområderne, ude i provinsen – eller hvad for nogle ord vi nu skal bruge – for jeg synes, det er et rigtig relevant spørgsmål at rejse.
En af de ting, som regeringen har gjort, er jo at give folk en større mulighed for, hvis den lokale folkeskole bliver centraliseret og lagt sammen med en skole i en af de større byer, at kunne vælge en fri skole.
Det synes vi er et rigtig godt tiltag.
Det lyder som et tiltag, som trækker i modsat retning af netop det, som var ambitionen fra fru Mette Frederiksens side.
Så kan vi få lidt mere at vide om, hvordan det der skal foregå?
Er det f.eks. ved at øge brugerbetalingen, så vi kommer tilbage i den retning, som det måske var før, hvor det kun var de rige og de ressourcestærke osv., der kunne vælge at placere deres børn i de frie skoler?
Mette Frederiksen (S), 2019-01-15:
Jeg synes jo, det er en mærkelig symptombehandling, at regeringen først fører en politik, der mange steder betyder, at folkeskolen ikke har de ressourcer, der skal til, for at man kan drive en ordentlig skole, hvorefter man så sætter tilskuddet til privatskolerne op – man kunne jo også gøre det modsatte.
Man kunne jo sørge for at bruge de ressourcer på at sikre, at der er en bedre folkeskole, men det er jo en økonomisk og en politisk prioritering.
Og jeg er helt med på, at når man har rigtig travlt med at give skattelettelser, kan det være svært også at prioritere folkeskolen.
Men Socialdemokratiets holdning er selvfølgelig fuldstændig klar: Vi har frit skolevalg i Danmark, det er på mange måder godt, men vi har ikke behov for en regering, der favoriserer privatskolerne – i øvrigt desværre nogle steder på bekostning af folkeskolen.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-01-15:
Tak for det.
Der er mange ting, man kunne have lyst til at spørge om, men jeg synes ikke, det stod helt klart, hvor det der Lindholm Center skulle ligge, når det ikke skal ligge på Lindholm.
Men jeg vil nu spørge om noget andet.
Det tager sit afsæt i, at da fru Mette Frederiksen sidst var i regering, lagde mit parti jo stemmer til ambitionen om at forvandle DONG til en international førende grøn virksomhed.
Det var derfor, vi på et socialdemokratisk forslag lukkede fremmed kapital ind.
Og det er også derfor, at vi så i forligskredsen jo har aftalt, at DONG, nu Ørsted, skulle have mulighed for at frasælge ikkekerneforretning for at kunne fokusere på det, Ørsted skal, nemlig at være en globalt førende grøn virksomhed, der laver grøn energi.
Der har været et meget langt forløb i forligskredsen i fortrolighed.
Der har været børsfølsomme oplysninger.
Og meget, meget usædvanligt vælger Socialdemokratiets formand så her i weekenden at sende et brev, hvor man trækker tæppet væk under hele den proces, som jo altså sætter vores fælles virksomhed i en ny situation.
Man havde udsigt til at få en kapitalindsprøjtning på et tocifret milliardbeløb til at fremme den her grønne omstilling, og så står man nu med tabte værdier, en kurs, der er faldet, og uden den her kapitalindsprøjtning.
Jeg vil bare spørge, hvilke tanker man har gjort sig om at sikre, at Ørsted kan få de frie midler, som der er brug for, for at lave den her grønne omstilling, som jeg går ud fra at vi begge egentlig ideelt set ønsker os.
Mette Frederiksen (S), 2019-01-15:
Hr. Lars Løkke Rasmussen siger, at Radius ikke længere er en kerneopgave for Ørsted.
Det kan være rigtig nok, men det er jo en kerneopgave for os som parlament og for mig selv som formand for Socialdemokratiet at sikre, at det, der er kritisk infrastruktur, også forbliver kritisk infrastruktur på en sådan måde, at der er demokratisk kontrol og indflydelse, og at fællesskabet selvfølgelig har en afgørende stemme i det, der er vitalt for os alle sammen.
Derfor har det hele tiden ligget til grund for forhandlingerne omkring salget af Radius, at det endelige salg skulle tilbage i forligskredsen.
Og når det hele tiden har været en kendt præmis, er det selvfølgelig, fordi både regeringen og vi har vidst, at vi kunne komme i en situation, hvor vi ikke ville kunne godkende den endelige ejer.
Det er det, der er sket.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-01-15:
Det er jo sådan set en meget nem måde at svare på.
Nu er det jo sådan, at det, der lå – det er lidt svært, for man kan ikke rigtig referere til det – netop tog højde for fællesskabets interesser, bl.a. ved at sikre, at en køber ikke kunne videresælge til nogen, vi ikke kunne drømme om at lukke ind i Danmark, altså en klausul på det, indtil vi er i gang med, hvad jeg går ud fra vi også er enige om, at lave en dansk lovgivning, der screener for udenlandske investeringer.
Men det var egentlig ikke så meget det, jeg spurgte til.
Jeg spurgte mere til, hvad tanker man har gjort sig om at sikre, at Ørsted kan fortsætte den her grønne forvandling, når nu et kapitalindskud på måske +20 mia. kr., som lå i det her, ikke er der.
Hvor skal pengene så komme fra?
Mette Frederiksen (S), 2019-01-15:
Først og fremmest er det en ulykkelig situation.
Og dernæst bliver vi nødt til at sikre, at deres familier forlader Danmark, fordi det jo ikke mindst er ventetiden, der er en belastning.
Det er den for forældrene, og det er den selvfølgelig for børnene.
Det, der er spørgsmålet, er, hvordan vi så kan indrette den ventetid, der måtte være, på en måde, så vi skærmer børnene bedst muligt.
Jeg har sagt, at jeg gerne vil være med til at diskutere det.
Der har ikke været nogen forhandlinger om det.
Det synes jeg vi burde have, for alle i Folketinget – ligegyldigt hvad vi måtte mene om Sjælsmark – burde have en interesse i, at de børn, der er der, bliver skærmet bedst muligt.
Det kan jo være, at vi skal se på, om fritidsfaciliteterne er gode nok, om undervisningsfaciliteterne er gode nok, om der er den hjælp, der skal til, når børnene er udsatte.
Det er noget af det, jeg synes vi skulle tage fat på.
Først og fremmest er det jo ærgerligt, at vi ikke har længere tid, for det er en ret væsentlig diskussion, og jeg er simpelt hen ikke enig med statsministeren i, at regeringen har varetaget fællesskabets interesser.
Havde man gjort det, havde man fundet en anden køber, og så havde vi været i en anden situation.
Vi reagerer jo, fordi vi, når der er tale om kritisk infrastruktur, er af den meget, meget klare opfattelse, at der er en af to ting, der skal være opfyldt: Enten skal det være forbrugerdrevet og -baseret, eller også skal det være i en konstruktion, hvor det offentlige altid har den afgørende stemme – i øvrigt ligesom det oprindelig gjorde sig gældende, da man solgte DONG.
Det er ikke det, der gør sig gældende i forbindelse med salget af Radius, og derfor er jeg ikke sikker på, at fællesskabets interesser på det tidspunkt, vi er i processen, varetages godt nok, og det er derfor jeg reagerer.
Så det her er jo i sidste ende et politisk valg af, hvordan vi ønsker at forvalte nogle af de værdier, der er i vores samfund.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-01-15:
Tak for ordet og tak for nyskabelsen.
Det bliver spændende at følge den her nye debatform, hvor det jo er partierne, der dyster imod hinanden, og ikke – som det plejer at være – en opposition imod en regering.
Det bliver spændende.
Jeg vil først sige, at vi jo er meget glade for, at vi fik landet en finanslovsaftale i slutningen af sidste år.
Og specielt to områder vil jeg lige trække frem.
Vi har fået lavet en række justeringer af udlændingepolitikken, der har til formål at sikre det paradigmeskifte, som vi har talt om, hvor langt flere vender hjem i stedet for at blive hængende her i Danmark, end vi har set historisk.
Det skal lovgivningsmæssigt indføres nu, så vi sikrer, at det bliver til noget.
Og vi satser på at få lovgivningen på plads, inden statsministeren trykker på knappen og udskriver folketingsvalg.
Det er i hvert fald vigtigt for os, at vi får det på plads.
Den anden ting, jeg vil nævne omkring finanslovsaftalen, er pensionisternes vilkår.
Det var vigtigt for os i forhandlingerne tilbage i efteråret, at vi fik sat flere penge af til vores pensionister, så de også kan mærke, at det økonomisk går bedre i fædrelandet.
Og der er jo afsat 1,3 mia. kr. netto ekstra til pensionisterne.
I de kommende måneder skal pensionisterne selvfølgelig se, at de penge kommer ud til netop pensionisterne, så de kan se, at det faktisk også bliver til noget.
Det skal vi også nå, inden statsministeren trykker på knappen og udskriver folketingsvalg.
Og så skal vi forhåbentlig også nå at finde en forståelse her i Folketingssalen omkring sundhedsområdet.
Vi ser meget frem til, at regeringen lægger et forslag til en sundhedsreform frem.
For os i Dansk Folkeparti går en sundhedsreform ud på at sikre større nærhed i vores sundhedsvæsen.
Der har i de seneste uger været alt for meget fokus på Systemdanmark.
Man har haft alenlange diskussioner op ad stolper og ned ad vægge om, hvordan systemet skal indrettes.
Skal regionerne være der, eller skal regionerne ikke være der?
Jeg tror, mange danskere har tænkt: Hvor blev patienterne af i hele den diskussion?
For os handler det om patienterne.
Det handler om, at når vi har den nye virkelighed i vores sundhedsvæsen, at hvis man skal opereres, have en behandling på et sygehus, så skal man finde sig i at tage længere væk fra sit hjem.
Det vil man nok også være rimelig tilfreds med, hvis man så får en bedre behandling på det sygehus, man kommer frem til.
Men alt, hvad der kan klares, som ikke kræver specialiseret hospitalsbehandling, skal klares så lokalt som overhovedet muligt, altså så tæt på der, hvor borgeren bor.
Alt det, der ligger før og efter hospitalsindlæggelsen, skal man jo også kunne klare lokalt.
Det skal vi have bygget op.
Det kræver et langt stærkere fokus.
Det kræver en ny strategi for vores sundhedsvæsen.
Og når vi taler sundhedsreform, taler vi i virkeligheden om at sikre netop det.
Så kan vi godt klare os uden regionerne.
Men det er jo det, der skal være bærende: Patienten først, og derefter indretter vi systemet – ikke den anden vej rundt, for det kunne man næsten tro som borger i det her land, når man har hørt debatten de seneste uger.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-01-15:
Jeg kommer til at spørge til noget helt andet end det, talen indeholdt.
Vi har jo alle sammen søsterpartier rundtomkring i verden, til hvem man sender lykønskninger, når det går godt ved et valg og sådan noget.
Jeg så, at Dansk Folkeparti sendte lykønskninger til Sverigedemokraterna, da de havde et godt valg i Sverige for efterhånden 4 måneder siden; men jeg så også, at Søren Espersen lykønskede Viktor Orbán i Ungarn for det gode valg, han fik ved sidste valg.
Når vi sender lykønskninger til et søsterparti, gør vi det, fordi vi deler et værdifællesskab, og fordi vi kan se, at der er noget her, vi er enige om.
Så mit spørgsmål er: Hvad er det for et værdifællesskab, der er mellem Dansk Folkeparti og Viktor Orbáns parti i Ungarn?
Hvis der altså er det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-01-15:
Vi har ikke søsterpartier i den forstand, som jeg tror hr. Uffe Elbæk lægger op til i sit spørgsmål her, og det vil sige, at det ikke er i den forstand, at vi lykønsker et søsterparti.
Vi kan lykønske i den forstand, at der er nogle politiske strømninger, som vi synes er rigtige, og det er klart, at i forhold til EU, i forhold til balancen mellem, hvad nationalstater i EU skal tage sig af, og hvad EU skal tage sig af, så er det ret velkendt, at Dansk Folkeparti ønsker, at nationalstaterne skal bestemme noget mere – altså mere fædrelandenes Europa end vejen frem mod Europas forenede stater.
Det er klart, at de partier og de strømninger, der rundt i medlemslandene kan være med til at trække i den retning, synes vi i udgangspunktet er godt får noget befolkningsmæssig opbakning.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-01-15:
Det hører jeg som et ret markant svar.
Men tak for det.
Skal det her forstås sådan, at man lykønsker efter et hvilket som helst valg ude i Europa, som er udtryk for en nationalkonservativ, ja, man kunne næsten sige nationalistisk holdning, som i hvert fald Viktor Orbán er udtryk for?
Det, der sker i Ungarn lige nu, er dybt bekymrende, så skal jeg forstå det sådan, at der er et dansk parti, som ligefrem sender lykønskninger i forbindelse med det, der sker i Ungarn?
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-01-15:
Jamen det er jeg meget enig i.
Nu kan man håbe til det sidste, og ingen kender jo afstemningsresultatet, før afstemningen er foretaget.
Men altså, hvis det bliver et nej, vil vores position bero på, hvordan den britiske premierminister håndterer det nej.
Er det stort?
Er det mindre?
Har hun en analyse af, at hvis det er lille, kan det forsvinde, hvis man justerer nogle steder i den aftale, vi har lavet?
Altså, initiativretten og initiativforpligtelsen er hendes.
Det, jeg kan sige helt overordnet – og jeg har 2 sekunder tilbage – er, at vi jo vil forholde os fleksible og imødekommende til de ønsker, der måtte være oven på en sådan afstemning, herunder også til spørgsmålet om, hvis det giver mening, at man eventuelt forlænger den her artikel 50-procedure, så der bliver noget mere tid.
Men det er ligesom beroende på, at der kommer et britisk oplæg til, at givet det blev et nej, ville vi gerne dette og hint.
Og det må jo være den britiske premierminister, der i første række skal formulere det.
Anders Samuelsen (LA), 2019-01-15:
Der var et meget lidt konkret svar på, hvordan man så vil skubbe børnene ud af de frie skoler.
Hvad er det for nogle forældre, som skal frygte, at det er deres børn, som ikke får muligheden for at være med i det frie valg, som der ligger i, at man kan vælge den frie skole, den private skole?
Det er altså et kommunalt anliggende, om man centraliserer skoler – det er ikke noget, vi beslutter herinde i Folketinget – men en konsekvens af, at man gør det, kan gøre det sværere at bosætte sig ude lokalt.
Det er derfor, at det er et rigtig godt tiltag at give den her mulighed for, at man ikke skal have så høj en brugerbetaling, som man skulle tidligere, i forhold til at vælge den private, frie skole.
Jeg hører, at det er noget af det, som man vil tage et opgør med fra Socialdemokratiets side – kan det blive bekræftet?
Mette Frederiksen (S), 2019-01-15:
Men Folketinget bliver nødt til at tage et ansvar, for når der bliver lukket hospitaler, når der bliver lukket togruter, når der bliver lukket politistationer, når der bliver lukket skoler, så hænger det jo sammen med, at den lokale økonomi ikke er god nok til at løfte det velfærdsniveau, som vi ønsker os.
Det er jo konsekvensen af den førte politik.
Jeg er imod den centralisering, jeg ønsker at gå den modsatte vej.
Til det konkrete spørgsmål vil jeg sige, at vores forslag jo er ret enkelt, nemlig at det forhøjede tilskud, altså det ekstraordinært høje tilskud, som den her regering vælger at give privatskolerne, vil vi hellere bruge på folkeskolen.
Morten Østergaard (RV), 2019-01-15:
Da vi sidst havde spørgetime med statsministeren, kaldte fru Mette Frederiksen det paradigmeskift, vi ikke på det tidspunkt kendte, eller integrationsstoppet for sund fornuft.
Det viste sig senere at indeholde beskæringer, bl.a. på ydelserne til dem, der i forvejen har mindst i det danske samfund.
Det kan man undre sig over.
I dag er det jo så Lindholm, hvor fru Mette Frederiksen siger: Vi tilslutter os fuldstændig ideen.
Det skal vist så bare ikke være Lindholm.
Det, der er uklart, er så: Hvad med børnene på Sjælsmark?
Der er 35 børn, der nu har boet der længere end et år, tror jeg det er.
Da vi sad i regering sammen sidst, sagde vi, at børn ikke skulle bo i et udrejsecenter, før udrejsen var nært forestående.
Tilslutter fru Mette Frederiksen og Socialdemokratiet sig også, at børn kan bo i ubestemt tid på Sjælsmark Kaserne, selv om vi har Ombudsmandens ord for, at det skader deres livsudviklingsmuligheder?
Uffe Elbæk (ALT), 2019-01-15:
Det var faktisk noget helt andet, jeg egentlig ville have spurgt fru Mette Frederiksen om, men jeg bliver nødt til at fastholde det her, for en ting er, hvad vi gør med hensyn til de voksne, der bor på Sjælsmark og er der af ganske bestemte grunde, men en anden ting er, hvad vi gør med de børn, som vi ved der er indberetninger på?
Ombudsmanden har kommenteret det og vurderet det og konkluderet
, så hvad er Socialdemokratiets løsning på den fuldstændig ulykkelige situation, som de her børn befinder sig i?
Mette Frederiksen (S), 2019-01-15:
Og det er jo helt uholdbart, at rigtig mange familier, der får afvist deres asylansøgning, faktisk forlader Danmark, som de skal, og at der så er en gruppe, der ikke gør det, og som så skal have nogle særlige privilegier.
Det går da ikke.
Det skal da være sådan, at når du kommer som flygtning til Danmark og søger asyl og myndighederne vurderer, at du ikke er flygtning, så skal du forlade vores land igen – ellers falder hele flygtningesystemet jo fra hinanden.
De flygtninge, der skal være i Danmark, er dem, der har behov for vores beskyttelse.
Så er der nogle børn, der kommer i klemme på grund af deres forældres beslutning, og dem skal vi selvfølgelig skærme så godt, vi overhovedet kan, og det tror jeg godt vi kan gøre bedre end det, der sker i dag.