runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
Lovforslaget her omfatter 2.944 personer.
I maj havde vi en lov om indfødsret, L 180, der gav statsborgerskab til 1.861 personer.
Det er altså knap 5.000 personer på et år.
Det er alt, alt for mange efter Dansk Folkepartis mening, og derfor stemmer vi nej til lovforslaget.
Der bliver simpelt hen givet alt for mange statsborgerskaber for øjeblikket, sådan som der desværre også er blevet tidligere.
Selv om kravene er skærpet – og det er godt – er de slet ikke skærpet nok.
Der bør højst gives 1.000 om året, og de bør primært gives til personer, der gifter sig med danskere.
Med denne lov giver vi alt for mange statsborgerskaber til folk fra lande, som har en kultur, der kun vanskeligt lader sig forene med den danske.
Vi har rigeligt af problemer med kultursammenstød i forvejen – vi behøver ikke flere.
Det er en god ting, at vi i Folketingssalen stemmer om, om folk skal have indfødsret, dvs. statsborgerskab.
Det er en del af grundloven, og det forhindrer heldigvis, at man kan begynde at give statsborgerskaber automatisk, hvilket vi skal diskutere senere i dag.
Det ville være en katastrofe, hvis man skulle det.
Men jeg synes ikke, at proceduren er god nok, for vi stemmer om en samlet liste, og jeg kan ikke engang få alle de oplysninger, jeg har brug for, om de personer, der står på listen.
Men vi burde stemme person for person, og man burde få mere information om de enkelte personer.
Det er jo til grin at stemme om folk, som man ikke ved noget om.
Hvorfor kan jeg f.eks. ikke få oplyst, om folk er kristne eller muslimer – noget, som er helt afgørende i dag, hvor vi står i civilisationernes sammenstød?
Det burde man i det mindste vide, når man i udvalget sidder og stemmer om dispensationer til enkeltpersoner.
Det bør ændres.
Det er en national katastrofe, at man i de sidste mange år har givet så mange statsborgerskaber, især til personer med islamisk baggrund.
Det har ændret den danske befolkning for altid.
Det gælder om at modgå den forandring på alle måder.
En af dem er at sige stop for flere statsborgerskaber til personer med islamisk baggrund.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Jeg tror, at ordførerens parti og mit parti deler det synspunkt, at der på lovforslaget både er nogle, som man gerne vil give dansk statsborgerskab til – folk, der kommer fra kulturer, der minder meget om vores egen, og som lever op til de forskellige regler, som vi nu engang ønsker – men så er der selvfølgelig også nogle, som vi ikke ønsker at give dansk statsborgerskab til.
Det kunne f.eks. være de kriminelle udlændinge.
For hvis man stemmer rødt, er det jo et meget kraftigt signal også til dem, man egentlig gerne vil give dansk statsborgerskab til, om, at de ikke skal have det.
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
Jeg synes ikke, at gul er en mulighed her.
Vi kan ikke forholde os neutrale over for, at der bliver givet statsborgerskaber til folk fra islamiske kulturer.
Det er vi nødt til at sige nej til, det kan vi ikke acceptere.
Der er brug for, at man tager stilling til de enkelte personer, for det er jo rigtigt, som ordføreren siger, at der er nogle, vi gerne vil give statsborgerskab til.
Det burde vi kunne stemme om enkeltvis, så vi kan stemme nej til dem, som vi ikke vil give statsborgerskab til.
Men jeg kan jo vende spørgsmålet om: Hvorfor kan De Konservative blive ved med at stemme ja til de her love, når der – heldigvis – efter Konservatives mening er alt muligt galt med den måde, vi behandler lovene er på?
Det synes jeg da er mere besynderligt, end at vi selvfølgelig stemmer nej og følger vores egen overbevisning.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Vi konservative prøvede jo netop også med et godt samarbejde med Dansk Folkeparti og med Nye Borgerlige sidst at få skilt f.eks. de kriminelle udlændinge ud, således at vi kunne stemme nej til dem og ja til andre.
Men det ville et flertal her i Folketinget jo ikke give os lov til.
Men netop fordi Folketinget ikke vil lade os skille f.eks. de kriminelle ud, synes jeg faktisk, at det er fair nok at sige, at man stemmer gult, netop fordi der er nogle, man vil stemme nej til, og nogle, man vil stemme ja til.
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
Jamen jeg kan jo forstå, at det så er De Konservatives nødløsning i den her omgang at stemme gult til lovforslaget – jeg kan forestille mig, at det er det, de lægger op til.
Jeg synes jo stadig væk, at det er lidt for sølle, for det er ikke det klare standpunkt, at man selvfølgelig er nødt til at sige nej, hvis der er personer på et lovforslag, som man ikke mener skal have statsborgerskab.
Så er det selvfølgelig bittert, at man kommer til at sige nej til nogle andre også.
Lotte Rod (RV), 2020-11-12:
Tak for det.
Jeg tror, jeg har lyst til at holde præcis den modsatte tale af Dansk Folkepartis ordfører.
Jeg vil starte med at sige tillykke til jer 2.944 voksne og 799 børn, som med det her lovforslag får dansk statsborgerskab.
Jeg har også lyst til at sige tak for alt det, I er gået igennem.
I har gjort jer stor umage for at leve op til de krav, der er, og I har ventet længe på, at det her kan blive muligt.
Jeg er faktisk ked af, at der er nogle, der ikke får statsborgerskab, for indtil nu har debatten kun handlet om, at der var for mange.
Men i Radikale Venstre synes vi, at det er et problem for vores retssamfund, at vi har mennesker, som lever op til kriterierne, men som så bliver stemt ned i Indfødsretsudvalget, uden at de nogen sinde får en begrundelse, uden at de har nogen form for retssikkerhed.
Derfor mener jeg også, at det, vi har brug for, er præcis det modsatte af, hvad fru Marie Krarup sagde.
Vi skal ikke til at stemme enkeltvis om folk – tværtimod skal vi derhen, hvor vi får retssikkerhed, ved at når man lever op til kriterierne, får man dansk statsborgerskab.
Vi skal væk fra, at det er politikere, som efter forgodtbefindende sidder og siger ja eller nej i et udvalg.
Men tillykke til dem, som nu får statsborgerskab.
Og så er jeg også bare glad for, at der er den her lille krølle på lovforslaget, at man på grund af corona ikke skal give håndtryk.
Jeg tror, vi alle sammen har det sådan, at vi håber, coronaen snart går væk, men her er der dog et område, hvor vi får noget godt ud af det, nemlig at symbollovgivningen om, at man skal give hånd, for en tid er sat ud af kraft.
Og jeg håber, når regeringen skal til at evaluere alt vedrørende corona, at integrations- og udlændingeministeren så kunne lade sig inspirere til at beslutte, at det faktisk var unødvendig lovgivning.
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-12:
Altså, jeg mener, at når Statens Serum Institut forelægger regeringen et notat med så alvorlig og kraftig en advarsel, som der var i det notat, ville enhver regering, og jeg både tror og håber også, at en borgerlig regering ville agere på samme måde, skulle handle på det.
Så synes jeg, at der er al rimelig grund til at diskutere hensigtsmæssigheden i, om udmeldingen af, at minkene skulle slås ned, gik for stærkt, i forhold til at der endnu ikke var lovhjemmel på plads.
Men jeg deler fuldstændig synspunktet, sammen med resten af regeringen, om nødvendigheden og vigtigheden af, at det bliver gjort, i lyset af den kraftige advarsel og risikovurdering, der lå fra Statens Serum Institut.
Karsten Hønge (SF), 2020-11-12:
Jeg vil starte med at rose ministeren for fra starten af udarbejdelsen af lovforslaget at have inddraget arbejdsgiverorganisationerne og fagbevægelsen.
Igen kan vi jo se, at vi har en enorm styrke på det danske arbejdsmarked ved at have så regulerede og ordnede forhold, at vi faktisk har nogle parter, vi kan lave den slags ting sammen med.
Så stor ros for det.
Jeg stillede et spørgsmål i min ordførertale, som jeg lige vil stille til ministeren her, og det er, hvilken retsstilling ministeren mener de ansatte har i den situation, hvor de enten oplever symptomer eller venter på svar på en test eller på, hvornår de kan komme til en test.
Altså, hvad er deres retsstilling i den periode, hvis arbejdsgiveren insisterer på og forlanger, at de kommer på arbejde?
Det er jo ikke sådan et fantasispørgsmål.
Vi ser i øjeblikket nogle entreprenører i Nordjylland springe ud ikke bare som energiske entreprenører, der har forstand på byggeri og anlæg, men åbenbart også som virologer og sundhedseksperter, der mener, at folk har meget bedre af at komme på arbejde end at gå og hænge derhjemme.
Men hvad er så den ansattes retsstilling i sådan en situation?
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-12:
Jeg tror generelt i forhold til Nordjylland og de restriktioner, der er meldt ud, at så er det, der gælder deroppe i forhold til de konkrete anbefalinger, at ledelsesretten gælder, med undtagelse af hvis man er i en samfundskritisk position.
Det, jeg så til gengæld vil sige, og det, vi hører fra Nordjylland, er, at der selvfølgelig vil være eksempler på, at der er virksomheder, der skal forsøge at planlægge, og at der vil være nogle, der er i gang med opgaver, som de kan have vanskeligt ved at afslutte.
Men de tilbagemeldinger, vi i hvert fald får fra langt de fleste virksomheder og lønmodtagere, lyder, at de finder jordnære, praktiske løsninger på de udfordringer, som helt sikkert ikke er nemme – også sagt med reference til hr. Bent Bøgsted i den behandling, vi havde tidligere i dag.
Det var det jo heller ikke igennem hele foråret og forsommeren, hvor hele landet stod i en situation, der mindede om den her, og hvor vi på bedst mulig vis skulle forsøge at tilrettelægge vores liv for at begrænse kontaktpunkter mellem mennesker for at begrænse smitten.
Karsten Hønge (SF), 2020-11-12:
Jeg er jo helt enig med ministeren i, at langt de fleste ude i virkeligheden netop finder de her pragmatiske løsninger, og man finder ud af det sammen, ligesom organisationerne sammen med ministeren har fundet ud af at få lavet det her lovforslag.
Men dér, hvor vi har brug for at få det afklaret, er dér, hvor det ikke lykkes, dér, hvor – som vi jo kan se det nu – der er entreprenører i Nordjylland, der selv mener at vide bedst.
På trods af at vi har sundhedseksperter, er de selv sprunget ud som nyuddannede virologer og siger, at folk har meget bedre af at gå på arbejde end at gå rundt nede i jem og fix og blive smittet af andre eller arbejde derhjemme.
Og hvad vil det betyde for den ansatte, der i sådan en situation bliver fyret og kommer ned i a-kassen og siger, at man er blevet fyret med den begrundelse, at man ikke er mødt op på arbejde?
Hvad er så den ansattes retsstilling over for a-kassen?
Så der er flere elementer i det her, som vi bliver nødt til at få kortlagt ud fra de kritiske tilfælde og ikke ud fra den måde, som det foregår på i de fleste firmaer.
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-12:
Det, vi jo har gjort, er, at vi i lørdags indgik en trepartsaftale med arbejdsmarkedets parter, hvor vi har lavet en ret betydelig udvidelse og genindførelse af lønkompensation gældende udelukkende i Nordjylland.
Og vi har rent faktisk også hævet grænsen for, hvor meget den enkelte medarbejder, der måtte skulle blive hjemme, kan få i kompensation.
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at langt de fleste får det her til at fungere.
Selvfølgelig vil der være nogle, der ikke får det til at fungere.
Al den stund det her er baseret på opfordringer om at reducere aktivitet og kontaktpunkter, er der jo heller ikke udstedt et påbud, og derfor er der heller ikke nogen, der står klar med en bødeblok, hvis der så alligevel er nogle, der krydser kommunegrænsen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-12:
En af mine bekymringer i forbindelse med det her forslag er jo, hvor omfattende det er, og den her saglige begrundelse.
Gives der lovhjemmel til, at en taxachauffør kan kræves testet?
Og hvad med en vvs'er, som kommer i folks private hjem og udfører vvs-arbejde – giver den her lov så også arbejdsgiveren ret til at kræve, at vedkommende skal testes?
Altså, hvordan er det i de her tre helt konkrete tilfælde?
Jeg kunne også jeg nævne en buschauffør.
Kunne vi prøve at blive lidt mere konkrete?
Giver den her lov efter ministerens opfattelse hjemmel til, at man kan kræve, at mennesker, som varetager de funktioner, skal testes?
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-12:
Jeg tror, at vi gerne vil prøve også at svare på skrift på nogle af de ting.
Men lad mig give et meget konkret eksempel, som i virkeligheden også har været med til at åbne både regeringens, men jo ikke mindst begge arbejdsmarkedets parters øjne for behovet for det.
Det er jo det, som jeg også nævner i min tale, med et slagteri, som oplever, at aftagere af produkter – i det her tilfælde Kina – siger: Vi vil ikke aftage flere produkter, før vi har garantier for og får certificeret af virksomheden, at de er produceret i et coronafrit miljø.
Den eneste måde, virksomheden kan certificere det på, er jo ved at udbede sig dokumentation og oplysninger fra de ansatte om, at de enten regelmæssigt eller for nylig er blevet testet, inden de her produkter sendes videre til aftageren, som i det her tilfælde er Kina.
Det er bare et billede på en meget konkret situation, og jeg tror, at vi må imødese, at flere og flere af især vores eksportvirksomheder vil blive mødt af det her krav – i særdeleshed fra aftagere af deres produkter ude i Asien.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-12:
Et er, hvilke krav de bliver mødt af, noget andet er, hvad vi herinde i Folketinget sikrer af retsstilling til de her medarbejdere derude.
Og derfor glæder jeg mig til at få svarene.
Her bliver der lagt op til, at det er op til arbejdsgiveren, altså at det alene er forholdet til eksport, der skal definere, hvad arbejdsgiverne har ret til, og det bekymrer mig faktisk.
Derfor mener jeg, at vi bliver nødt til at blive noget mere konkrete i forhold til det.
Jeg kunne også godt tænke mig, at ministeren kunne redegøre for, gerne skriftligt, hvad det er for nogle tiltag, man allerede har gjort for at sikre det med vandrende arbejdskraft, altså i forhold til folk, der kommer hertil.
For jeg mindes nemlig, at vi har gjort en del for det område, og at vi har gjort det i samarbejde og været ganske fornuftige.
Men er det ikke noget, som reelt set håndterer mange af de her problemer?
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-12:
Jeg vil starte med at sige, at jeg medgiver – og det var også det, jeg sagde i min indledning – og også over for hr. Lars Boje Mathiesen, at det her jo principielt helt afgjort er vidtgående.
Det skal bare samtidig ses i lyset af den også meget vidtgående og historiske krise, som vi står i.
Bent Bøgsted (DF), 2020-11-12:
Dem, jeg er mest bekymret for, er vandrende arbejdstagere, der kommer hertil, udenlandsk arbejdskraft – det er indvandrere, der render rundt i Danmark og mange gange ikke føler, at de er interesseret i at blive testet.
Det er dem, jeg er mest bekymret for.
Den almindelige dansker skal nok gå ned og blive testet, hvis man føler sig syg.
Og vi har det sådan, at vi er meget pligtopfyldende – det er vi også i Nordjylland – og derfor vil man også gerne overholde reglerne, og man vil også gerne blive testet, hvis de regler, som statsministeren og beskæftigelsesministeren, og hvem det nu er, udsteder, er forståelige.
Det er de bare ikke i Nordjylland.
Og derfor er det sådan på kryds og tværs – så tager folk på arbejde, og så tager de ikke på arbejde, og de ved ikke, om de skal eller ikke skal.
Der er så meget, der er uforståeligt.
Nu ved jeg, at beskæftigelsesministeren er meget tæt på statsministeren, så en opfordring til beskæftigelsesministeren skal være: Gennemgå lige de regler, der er i Nordjylland, og se, hvor mange af dem der kan droppes her og nu.
For de er så uforståelige, at de ikke er til at arbejde med.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Tak, formand.
Vi skal selvfølgelig sikre, at hele rigsfællesskabet overholder alle internationale forpligtelser, og derfor skal der ikke være forskelsbehandling, når det gælder udlændinge på forskellige opholdsgrundlag.
Som jeg har forstået det og har hørt flere gange, bliver forslaget her også tredjebehandlet med enstemmig vedtagelse i dag på Færøerne.
Så vi i Konservative bakker op om forslaget.
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-12:
Jeg har, må jeg ærligt indrømme, og derfor vil jeg også opfordre hr. Marcus Knuth til at stille det spørgsmål skriftligt, ikke på stående fod her på talerstolen i dag viden nok om det til at udtale mig om, hvordan arbejdsforholdene har været under den aflivningsproces, der har været.
Der, hvor jeg til gengæld kan se en sammenhæng mellem det her lovforslag og situationen i øvrigt omkring mink, er, at minkbranchen jo er kendetegnet ved – i hvert fald ifølge de seneste tal, som Beskæftigelsesministeriet har haft – at der over det sidste år gennemsnitligt har været ansat omkring 1.800 personer i minkerhvervet, hvoraf ca. 45 pct. af de ansatte er udenlandske lønmodtagere, og i den sammenhæng, og når man ser på, hvordan smitten har spredt sig fra minkfarm til minkfarm – der er stadig væk uklarhed om, hvordan den har spredt sig, men en af teorierne er jo, at det kan have været udenlandske arbejdstagere, der har bragt smitten med rundt – er det her lovforslag jo meget aktuelt, altså i det lys.
Bent Bøgsted (DF), 2020-11-12:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag er jo kommet lidt i lyset af den smittespredning, der har været fra udenlandske arbejdstagere, f.eks. på slagterierne, men også på byggepladser, hvor vi kan se, at der er lønmodtagere, der er kommet fra EU-lande, der har haft smitte med sig, og som også har smittet gennem den måde, som de bor på i Danmark.
Det har betydet meget for de danske virksomheder, at de så har været nødt til at lukke noget ned, og at de så mangler arbejdskraft.
Derfor synes vi i Dansk Folkeparti, at det er godt, at man nu kan få testet de medarbejdere, der kommer til Danmark, at de altså skal have en test, der ikke er over 72 timer gammel, og at den skal være negativ, for at de kan komme ind i Danmark, for ellers kan de sprede smitte nye steder.
Det synes vi er positivt, og vi har ikke nogen problemer med, at der er en solnedgangsklausul i det her forslag, for det er et spørgsmål om, hvornår vi er ovre coronakrisen.
Den løber forhåbentlig ikke hele næste år, men gør den det, er det også nødvendigt, at vi får testet de medarbejdere, vi får ind.
Det er heller ikke sådan, at de her test vil være til skade for lønmodtagerne.
Men det betyder meget, at virksomhederne kan få oplysninger om den test.
Det er ikke sådan, at man bare kan komme ind og sige: Jeg er blevet testet.
Arbejdsgiveren skal oplyses om, at man er blevet testet.
Det er ret og rimeligt, synes vi i Dansk Folkeparti.
Derfor har vi ikke sådan lige nogle indsigelser mod det her forslag.
Det skal, som jeg ser det, gælde alle, der kommer fra et højrisikoland, at de skal testes, ellers skal de ikke kunne komme ind i Danmark.
Der er så nogle bestemte restriktioner vedrørende de syv kommuner i Nordjylland, men jeg har en forhåbning om, at statsministeren i løbet af en uge fjerner de rejserestriktioner, vi har i Nordjylland, i lyset af at vi efterhånden har et meget lavt smittetryk i Nordjylland.
Vi har i Nordjylland det laveste i Danmark, og den cluster-5 eksisterer ikke længere, og så må man jo også kunne fjerne de rejserestriktioner, så det bliver muligt at komme til Nordjylland.
Men Dansk Folkeparti støtter det her forslag.
Her må ministeren egentlig godt lige fra talerstolen forklare, hvilken kontrol der er ved indrejse til Danmark for udenlandske arbejdstagere.
Kan de i den her forbindelse frit køre over grænsen i Sønderjylland, eller bliver de stoppet for at vise, at de har en negativ covid-19-test?
Det må ministeren godt lige fortælle lidt om her fra talerstolen.
Men ellers støtter Dansk Folkeparti forslaget.
Samira Nawa (RV), 2020-11-12:
Tak, formand.
Ingen kan være i tvivl om, at vi igennem længere tid har stået i en alvorlig sundhedskrise.
Coronaen har bølget frem og tilbage, og lige nu står vi midt i en anden bølge.
Det skal tages alvorligt, og det gør vi i Radikale Venstre, og derfor har vi også godkendt, at netop dette lovforslag kan hastebehandles.
Hvad angår indholdet, indhentes der med det her lovforslag lovhjemmel til, at en arbejdsgiver kan pålægge sine ansatte at lade sig teste for covid-19, og at arbejdsgiveren kan blive oplyst om resultatet.
Og for at sige det ligeud er det meget vidtgående, at arbejdsgivere får adgang til ansattes helbredsoplysninger, som jo er det, der er tale om.
Derfor er det afgørende for Radikale Venstre, at der forligger en saglig begrundelse, forud for at arbejdsgivere kan pålægge medarbejdere og ansatte at lade sig teste.
Og det står også i lovforslaget, at det skal være sagligt begrundet, men vi vil meget gerne have uddybet, hvad det mere konkret betyder.
Dertil kommer, at lovforslaget er sat til at udløbe den 31. december 2021, og det er ved udgangen af næste år, hvor vi forhåbentlig ikke står i en situation som den, vi står i i dag.
I Radikale Venstre ønsker vi en drøftelse af, at solnedgangsklausulen rykkes – vi foreslår, at det kunne være ved udgangen af marts måned, hvor også den nuværende epidemilov udløber.
Det Radikale Venstre tager stilling til lovforslaget i forbindelse med andenbehandlingen.
Karsten Hønge (SF), 2020-11-12:
Dramatiske tider kræver dramatiske svar, også når det kommer til egentlig meget personlige forhold som, at man skal testes for en sygdom.
Jeg tror nok også, det ville være en god idé, netop fordi det er en dramatisk lov, at vi får rykket udløbsdatoen hen tidligere og tidligere end med udgangen af næste år.
Rent faktisk kan det næsten være svært at sætte sig ind i en situation, hvor man for bare kort tid siden skulle forestille sig, at det her var et lovforslag, vi skulle behandle.
Men det er nødvendigt at opspore og inddæmme corona, og her må både virksomhederne og de ansatte spille med.
Derfor kan krav om test være nødvendige, og så er det jo godt, at vi her oplever både arbejdsgiverorganisationerne og fagbevægelsen tage opgaven på sig og være med til at lave en lov som den her.
Og hvis der ikke er det på virksomheden, kan man inddrage den lokale fagforening.
Men det her giver jo også tydeligvis udfordringer med nogle arbejdsgivere, som opfører sig som konger i egne kongedømmer, hvor de åbenbart nu mener at vide bedst, både om sundhedspolitikken og om, hvad der kan være vitale samfundsarbejdsopgaver.
Jeg ser jo nu entreprenører, som åbenbart springer ud som både virologer og sundhedseksperter, og som nu, har jeg indtryk af, nok mest er optaget af firmaets kortsigtede profit.
Jeg vil også meget gerne høre ministeren om, hvilke initiativer man vil tage for at sikre ansatte, som enten har været udsat for smitte eller oplever symptomer og venter på test eller svar, så de ikke pålægges at møde på arbejde i perioden.
Måske kan ministeren allerede svare på der her spørgsmål i dag, ellers vil SF drage dem ind i udvalgsbehandlingen.
Men som udgangspunkt støtter SF lovforslaget.