runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Gade (ALT), 2017-03-30:
Jeg vil også bare slå fast, at datoen den 1. april er helt korrekt.
Det er jo netop, fordi det er noget tid siden, vi fremsatte forslagene, og det er så landet her i dag, og vi er meget villige til at strække os både uger og måneder for at komme så tæt på de her forhandlinger som muligt.
Det interessante for os er at finde et eller andet fornuftigt leje med hensyn til at bruge beslutningsforslagene, når vi nu sidder og betragter en regering, der egentlig på nogle punkter har nogle holdninger, der stemmer meget overens med det, vi står for i Alternativet.
Derfor er det her det nærmeste, vi kunne komme en form for forhandling eller en start på en imødekommelse.
Så jeg håber da, at der på sigt kan findes en måde, hvor det er muligt i beslutningsforslag faktisk at gå ind og tage regeringens politik helt eksakt og fjerne noget af sin egen, så vi kan nærme os et eller andet, hvor vi får et miljø, hvor man som minister godt kan komme derhen, hvor man siger ja.
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-30:
Nej, det vil jeg ikke udelukke; det er ikke helt umuligt.
Altså, det er jo dejligt, at Alternativet som et nyt parti går til sit parlamentariske arbejde på den måde.
I de 10 år, jeg har siddet i Folketinget, er der kommet mindre og mindre fokus på det parlamentariske arbejde, og det er i virkeligheden ærgerligt set fra en parlamentarisk synsvinkel.
Det kan måske være belejligt nok for den til enhver tid siddende regering, men det er grundlæggende problematisk for folkestyret, så derfor skal der lyde ros til Alternativet for beslutningsforslaget.
Hvis jeg kigger på det konkrete, kan jeg konstatere, at vi jo, udover de ting, jeg har nævnt, også har et problem med finansieringen, hvor Alternativet lægger op til at ændre på nogle fradragsmuligheder i registreringsafgiften.
Der er regeringens dagsorden at sænke registreringsafgiften og ikke at øge den.
Så skriver Alternativet klogt nok, at man også er villig til at diskutere andre finansieringskilder, og den diskussion skal vi nok få.
Jeg kan ikke her fra Folketingets talerstol i dag
René Gade (ALT), 2017-03-30:
Jeg vil sige tak til skatteministeren for de positive ord.
Jeg har et par korrektioner.
Jeg er meget enig i, at der hverken skal være copyright på forslag eller holdninger, men i Alternativet fremlagde vi faktisk den her iværksætterpakke i april 2016, hvor det her indgik som et forslag.
Men da vi havde lavet et forslag, der var endnu mere ambitiøst, altså hvor der skulle være et fradrag på 1 mio. kr., og hvor der skulle være fuldt fradrag, hvis ellers et fornuftigt ekspertpanel kunne retfærdiggøre, at der både på den sociale og den miljømæssige bundlinje var et fornuftigt henseende i virksomheden, så kunne jeg godt se, at den kom vi nok ikke igennem med lige nu og her med et flertal.
Så da den tidligere regering kom med sit forslag, der lød på 650.000 kr., og som ikke indeholdt specielle forhold for grønne, bæredygtige virksomheder, så tænkte vi jo, at det her måtte vi kunne samles om.
Det er derfor, vi har skåret den til og faktisk sløjfet de grønne elementer og alene fokuseret på iværksætteriet, fordi vi ligesom ministeren tænker, at iværksætterne også kan vise samfundssind, og at det nok skal få en fornuftig effekt.
Det sagt, kunne man så måske mødes før omkring sådan et beslutningsforslag, eller er det helt umuligt, når det gælder et beslutningsforslag?
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-30:
Hvornår det er, skal regeringen træffe beslutning om.
Og så er jeg sikker på, at det også vil blive kommunikeret i god tid til både offentligheden og til de partier, der deler regeringens dagsorden.
Jeg kan ikke gøre det her fra Folketingets talerstol i dag, og jeg tror også, at det ville være usædvanligt, hvis man sådan kigger i lignende debatter.
Så kan jeg bare som en parentes nævne for fru Lea Wermelin, at den smalle Venstreregering jo indbød til forhandlinger i forbindelse med 2025-planen, herunder bl.a. Socialdemokratiet.
Og der i efteråret var der jo ikke voldsom appetit på den vækstdagsorden, som regeringen præsenterede.
Det synes jeg er ærgerligt, men det var der ikke.
Derfor er vi ikke kommet videre, end vi er.
Men vi skal nok nå i mål – måske ikke nødvendigvis en til en med det her forslag, men med forslag, der sikrer, at vi skaber vækst og arbejdspladser, for det er en fælles dagsorden, i hvert fald for den her borgerlige regering.
Jamen det tror jeg bestemt også der er anledninger til.
Den her regering kigger jo på de beslutningsforslag, der er, og i det her tilfælde er det et spørgsmål om timing.
Altså, selv hvis regeringen måtte vælge at indkalde til forhandlinger og havde fundet en stor pose penge eller kunnet samle et bredt flertal i Folketinget om at tilvejebringe en stor pose penge til at finansiere det her forslag og andre ting,
så ville vi først kunne vedtage det i næste folketingssamling, fordi sådan et forslag skal i høring.
Så det ville tidligst kunne få effekt fra næste folketingssamling.
Derfor er der jo tid at løbe på, og det er også derfor, jeg ikke her fra Folketingets talerstol i dag nævner en eller anden specifik dato, hvor regeringen indkalder til forhandlinger, men bl.a. peger på finanslovsforhandlingerne i efteråret, hvor det jo er naturligt at diskutere, hvilke vækstinitiativer man skal tage.
Lea Wermelin (S), 2017-03-30:
Jeg blev egentlig lidt nysgerrig.
Og i og med at ordføreren er fra et parti, som i hvert fald førhen har lavet finanslov med Venstreregeringen, må man jo formode, at Dansk Folkeparti også vil være indkaldt til de drøftelser.
Så mener ordføreren, at vi skal vente helt til efteråret, altså til der bliver indkaldt til finanslovsforhandlinger, eller mener ordføreren, at det ville være fornuftigt og godt for Danmark, at vi fik sat os ned nu her og kigget på, hvad vi egentlig kan blive enige om bredt i Folketinget, og allerede nu fik sat gang i at sikre bedre rammer for iværksættere?
Jeg kan ikke love, at vi bliver enige med regeringen om alt, for hidtil er der i hvert fald også blevet fremsat nogle forslag fra regeringens side, som Socialdemokratiet ikke har været enige i.
Men det, som vi diskuterer i dag, altså det her fradrag i forhold til iværksættervirksomheder, virker det jo til at der godt kunne være enighed om.
Derfor igen bare en opfordring til, at man godt kunne indkalde til forhandlinger om det.
Derfor må jeg undre mig over, at ministeren siger, at den førstkommende lejlighed skulle være i forbindelse med forhandlinger om finansloven.
Vi er fortsat i marts måned, og der er jo relativt lang tid til finanslovsforhandlingerne.
Har regeringen ikke tænkt sig, at vi skal diskutere vækst eller tage nogle af de her forhandlinger, inden finanslovsprocessen starter?
Louise Schack Elholm (V), 2017-03-30:
Nej, det er jeg fuldstændig med på, og det er der, hvor rollerne er forskellige.
Derfor vil vi afvente, at vi kan komme med et samlet udspil.
René Gade (ALT), 2017-03-30:
Det vil jeg egentlig gerne afvise.
Altså, vores perspektiv er lige så bredt, selv om vi p.t. er et ikkeregeringsparti.
Vi kan bare ikke fremsætte et beslutningsforslag, der rummer hele paletten.
Louise Schack Elholm (V), 2017-03-30:
Vi ser også frem til det videre forløb, men det er selvfølgelig klart, at vi har det lidt bredere perspektiv, når vi er et regeringsparti.
Tak for ordet.
Med dette beslutningsforslag ønsker Alternativet at pålægge regeringen at indføre en investorfradragsordning for investeringer i aktier i iværksættervirksomheder – det er mange lange ord – der drives i små og unoterede virksomheder.
Jeg vil gerne takke Alternativet for at tage denne vigtige dagsordenen op.
Det er også noget, som vi i Venstre går rigtig meget op i: at vi både har iværksætteri og vækst, og at vi får skabt nogle arbejdspladser i Danmark.
Det synes jeg er en meget vigtig dagsorden at tage op, så tak, fordi Alternativet også er opmærksom på den her dagsorden.
Vi ønsker jo også i Venstre at skabe vækst og iværksætteri og gøre det lettere at være virksomhedsdrivende i Danmark.
Vi ser gerne på de forskellige initiativer, der kan skabe god innovation og et dynamisk erhvervsliv.
I dette beslutningsforslag ønsker Alternativet at skabe en investorfradragsordning, som den tidligere V-regering havde foreslået i vores plan »Et stærkere Danmark – Vækst 2016«.
Nu arbejder VLAK-regeringen på et nyt vækstudspil, som skal være med til at lette skatten for iværksættere og give dem bedre adgang til risikovillig kapital.
VLAK-regeringens vækstudspil kommer dog til at favne bredere end dette forslag fra Alternativet.
Vi ønsker at øge virksomhedernes investeringer generelt, lette generationsskifter, styrke aktiekulturen, mens dette beslutningsforslag kun er målrettet iværksættere.
Regeringens kommende vækstudspil, som det også fremgår af regeringsgrundlaget, kommer til at bygge på anbefalinger fra et iværksætterpanel, og derfor ønsker Venstre at afvente panelets anbefalinger, mens regeringen gør arbejdet færdigt med et samlet vækstudspil.
Så på vegne af Venstre kan jeg meddele, at vi ikke støtter dette forslag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-03-30:
Det vil da være oplagt, vil jeg sige.
Hvis der sådan breder sig en stemning, også efter at de sidste ordførere efter mig har været på, af, at man faktisk grundlæggende bakker op om, at der er brug for nogle initiativer for at styrke iværksætterkulturen i Danmark, vil det være oplagt, at regeringen så også indkalder de partier.
Så er det klart, at når man så kommer længere ind i processen, kan man måske se, om der afspejler sig forskellige holdninger, bl.a. med hensyn til hvorvidt man vil gå med forskellige tiltag.
F.eks. kan man i forbindelse med det her fradrag ved en beløbsgrænse på 650.000 kr. forestille sig, at der er nogle, der vil have det sat meget højere.
Og der er det klart, at man så kan sige, at dem forhandler man ikke videre med.
Men i udgangspunktet går jeg da ud fra, at regeringen, hvis der i dag er en bred opbakning til at gøre noget ved det her, så også forhandler bredt.
Men det er jo selvfølgelig op til en til enhver tid siddende regering at beslutte, hvem man forhandler med.
Lea Wermelin (S), 2017-03-30:
Det håber jeg bestemt at ordføreren får ret i, nemlig at vi får en bred drøftelse af det.
Og det sidste spørgsmål fra min side er bare – for en finanslov er jo ikke nødvendigvis så bred en aftale, som man kunne ønske sig det, det er der i hvert fald set mange eksempler på at det ikke er:
Så er det ordførerens ønske, at eksempelvis de forslag her om bedre vilkår for iværksættervirksomheder vil indgå i nogle vækstforhandlinger og nogle drøftelser, der skal foretages i et bredt regi?
Vil det være noget, som man fra Dansk Folkepartis side vil lægge vægt på?
René Gade (ALT), 2017-03-30:
Som jeg også sagde til ministeren, vil jeg sige mange tak for de positive ord fra Venstre.
Det er vigtigt for os i Alternativet at sige, at vi selvfølgelig også har et ønske om at indgå i meget større og bredere forhandlinger på det her område, men beslutningsforslaget i sig selv bliver vi nødt til at tage lidt isoleret.
Så det er ikke, fordi vi ikke har ønsker om også at tage resten af erhvervslivet med, men her er det så selvfølgelig specifikt iværksætterne.
Men vi ser frem til måske at blive indbudt til forhandlinger.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-30:
For ofte har tilfældige småfejl og menneskelige misforståelser haft hårde konsekvenser.
Der skal være rimelighed og proportionalitet, og chaufførerne skal trygt kunne gå på arbejde.
Men til gengæld skal bremserne virke over for de typer, som bevidst ikke vil rette sig efter reglerne, eller hvis man sjusker med sin opmærksomhed.
Det her drejer sig jo bl.a. om trafiksikkerhed og om at sætte tidsmæssige hegn op omkring chaufførernes arbejde.
Der skal vi ikke gå på kompromis, og derfor skal der fortsat falde en hård straf, hvis man forsøger at snyde bevidst.
Vi synes også, det er godt, at man får gjort op med, at en straf, som man har fået på arbejdet, kan få dramatiske konsekvenser, og at en chauffør ude af proportioner kan blive ramt i sit privatliv, ved at han kan miste sit private kørekort.
Og vi vil interessere os for svarene på de spørgsmål, som Rigspolitiet har rejst om den præventive virkning.
Sanne Bjørn (RV), 2017-03-30:
Tak for det.
I Det Radikale Venstre er vi altid klar til at lave restriktive regler, når det gælder trafiksikkerheden.
Hvis det bliver for restriktivt, er vi også altid klar til at lave en lovgivning om, altså hvis udførelsen af den viser sig uhensigtsmæssig, eller hvis ikke der er proportionalitet i forhold til den.
Vi ser de her forslag som ret fornuftige på lange stræk, fordi de netop tager hensyn til, at der er uhensigtsmæssigheder i den her lov.
Eksempelvis er det her med, at man nedsætter og graduerer bødetaksten for overtrædelse af regler med takografen, ret fornuftigt.
Det har også vist sig uhensigtsmæssigt i tilfælde af forglemmelser, som flere ordførere har været inde på.
Det er også rigtig fornuftigt, at man kun får frakendt kørekortet til stort køretøj og ikke til sin private bil, hvis man i den her sammenhæng er dømt for en forseelse i det store køretøj.
Så alt i alt mener vi, at der er rigtig god ræson i at lave den her proportionalitet, og i at vi får ændret lovgivningen, og vi er også klar til at kigge på den diskussion, der lægges op til af bl.a. Rigspolitiet i høringssvaret.
Roger Matthisen (ALT), 2017-03-30:
Tak for det, formand.
Jeg synes, der har været en fin gennemgang af L 158 fra de andre ordføreres side, så det vil jeg ikke gøre igen.
Det er meget positivt, at lovforslaget er udarbejdet i tæt dialog med branchen, og vi kan kun støtte op om, at vi gør det meget mere, altså inddrager borgerne og befolkningen og de relevante parter.
Når det er sagt, vil jeg sige, at jeg også er enig med DF's ordfører i, at vi, når vi nu laver nogle lempelser, også skal sikre os, at vi stadig har nogle spilleregler, der bliver levet op til og overholdt, og hvis ikke de gør det, må vi jo se på, om de her lempelser skal justeres.
Dermed er jeg også enig med Enhedslistens ordfører i, at vi skal se på nogle af de anker, der har været i høringssvarene.
Så en forenkling af systemer og regler støtter vi op om.
Det var det, tak for ordet.
Villum Christensen (LA), 2017-03-30:
Tak for det.
Hele transportsektoren er jo gennemreguleret, og det kan være ganske vanskeligt for de enkelte vognmænd og chauffører at gennemskue de sanktioner, de kan blive pålagt, hvis de gør det ene og det andet – og det har hr. Henning Hyllested jo så malende beskrevet her fra talerstolen.
Lovforslaget her vil forenkle det system og vil betyde, at sanktionerne i langt højere grad står mål med overtrædelsens karakter og grovhed.
Som vi også har hørt her under debatten, kan chauffører og virksomheder i dag blive pålagt enorme bøder for overtrædelser, som skyldes sjusk, ligesom chaufførerne kan få bøder, der er helt ude af proportion med deres indkomst.
For at adressere disse problemer vil lovforslaget bl.a. indføre et bødeloft, så bøden i langt højere grad er retfærdig i forhold til chaufførens indkomst.
Generelt kan man sige, at bødestørrelserne lempes for de mindre alvorlige overtrædelser af køre-hvile-tids-bestemmelserne og de overtrædelser, som skyldes sjusk eller forglemmelse.
Endelig vil lovforslaget her ændre reglerne om frakendelse af førerretten, så man ikke længere får frataget førerretten til personbil som privatperson, når man overtræder reglerne om køre-hvile-tid og kørsel med overlæs i en erhvervsmæssig sammenhæng.
Det virker ganske klart urimeligt, at man i dag mister retten til at køre sin egen bil, fordi man har overtrådt regler, som intet siger om ens evner som bilist, og som udelukkende har noget at gøre med udførelsen af ens erhverv.
Liberal Alliance er enig med regeringen i, at der er behov for en forenkling på det her område.
Der skal naturligvis være en klar sammenhæng mellem de sanktioner, der bliver pålagt chauffører og virksomheder, og overtrædelsens karakter.
Med disse ord støtter Liberal Alliance forslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-03-30:
Meget enig.
Jeg fastholder min ros til lovforslaget, for jeg synes, det er godt, at vi tager hånd om det her.
Det er befriende, når vi politikere en gang imellem tager noget op, vi har lavet for nogle år siden, og når vi så efter kontakt med virkelighedens verden erkender, at her har vi nok gået lidt for hårdt til værks, eller her er der brug for at justere, og vi så rent faktisk også gør det.
Så derfor er det et godt lovforslag.
Henning Hyllested (EL), 2017-03-30:
Ja, den bemærkning er jeg naturligvis glad for, for det er et af de steder, hvor jeg i hvert fald mener, at lovforslaget halter.
Det var mere, fordi hr. Kristian Pihl Lorentzen jo startede med at rose lovforslaget som et rigtig godt forslag.
Men jeg er glad for bemærkningen om, at det er et udgangspunkt, og at vi skal finde den rigtige balance.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-03-30:
Det er jo klart, at grænsen går der, hvor man kan sige, at det er bagatelagtige forseelser, hvor man kan komme til at lave nogle fejl osv., og så hvor det er bevidst snyd og svindel.
Den sidste kategori har jeg ikke noget som helst tilovers for.
Der skal vi slå ned, og det er den grænsedragning, der er forsøgt lavet her.
Jeg ser da frem til, som også Enhedslisten lægger op til, at vi får udboret det her lidt mere i udvalgsarbejdet.
Jeg synes, at det er et fint udgangspunkt, der ligger fra regeringens side, men jeg er helt med på, at vi udborer det lidt mere for at finde det helt rigtige snit.
René Gade (ALT), 2017-03-30:
Tak for de positive ord.
Jeg noterer mig to ting, som jeg synes er meget væsentlige.
Det gælder de svære forhold, under hvilke mindre virksomheder kan låne i bankerne.
Det er noget, vi kommer lidt tilbage til i de senere forslag.
Det er i hvert fald noteret.
Jeg synes, det er en rigtig god pointe fra Enhedslistens side, at det er noget, man bør kigge på.
Og så er der det med, at vores første forslag var mere spændende også for Enhedslisten.
Vi havde de socialøkonomiske og miljømæssige briller på, når vi vurderede, hvem der skulle have fradrag.
Klog af skade kan det være, man finder ud af, at i og med vi nok sjældent kommer til at få et beslutningsforslag igennem trods stor enighed, er det måske smartere at holde fast i den oprindelige skarphed i forslaget, så vi trods alt kan få flere med.
Det kunne have været Enhedslisten i det her tilfælde.
Med hensyn til finansieringen skal jeg huske at sige, at i det oprindelige forslag har vi lavet et finansieringsforslag.
Vi har sjusset os frem.
Netop fordi regeringen havde et lignende forslag, hvor man havde en anden model, afholdt vi os fra at tage det med.
Men det er klart, at vi skal have et billede af, hvad det cirka kommer til at koste.
Henning Hyllested (EL), 2017-03-30:
Lidt i samme boldgade, selvfølgelig: Er en meget alvorlig forseelse, som er egnet til at forhindre kontrol, en af dem, som der skal slås hårdt ned på, for det er jo altså her, at lovforslaget lægger op til lempelser for chaufføren?
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-30:
Regeringen vil senere på året præsentere sit vækstudspil om, hvordan vi vil øge beskæftigelsen, og hvordan vi vil indfri det meget ambitiøse regeringsgrundlag.
Vi vil naturligvis søge opbakning fra en så bred kreds af partier i Folketinget som overhovedet muligt for at sikre det, der er en fælles dagsorden her, og hvis man i øvrigt er enig i de redskaber, som vi ønsker at tage i brug, er der jo kort vej til at blive enig.
Det er dog altid sådan, at når man f.eks. via lempelige skatteordninger letter skatten på iværksætteri eller på andre ting, er der en regning, for det koster noget.
De penge skal man jo så også finde i fællesskab.
Og den første lejlighed, hvor der sådan er penge, der skal bruges eller findes, er jo, når man skal diskutere finanslov til efteråret.
Derfor er det i hvert fald en lejlighed, hvor man kan tage den drøftelse, som fru Lea Wermelin opfordrer regeringen til.
Lea Wermelin (S), 2017-03-30:
Tak for det, også tak for de positive takter fra ministerens side.
Socialdemokratiet har jo foreslået et lignende fradrag, at det altså skal være lettere at investere i iværksættervirksomheder, fordi vi ved, at der kan være den her udfordring med at skaffe kapital nok.
Så nævnte ministeren, at der er nedsat det her ekspertpanel, og at regeringen vil barsle med nogle forskellige forslag osv., og så er det jo interessant, når vi samlet her kan fornemme, at der faktisk godt kunne være et flertal for, at vi kunne indføre sådan et fradrag og sammen finde en model.
Så jeg vil bare spørge ministeren, om regeringen vil indkalde til vækstforhandlinger, hvor det her kunne indgå som et element.
Og hvornår kan vi i så fald forvente at det kan blive?
Når nu det ikke bliver inden den 1. april, hvornår kan vi så forvente, at regeringen indkalder til forhandlinger?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-30:
Det har jeg behov for at dykke mere ned i, for at jeg kan svare ordentligt på hr. Henning Hyllesteds spørgsmål.
Men det vil jeg også gerne gøre, hvis hr. Henning Hyllested stiller spørgsmålet skriftligt til mig.
Henning Hyllested (EL), 2017-03-30:
Jeg tror, jeg går lidt skævt af selve lovforslaget nu, men jeg vil godt lige høre en kommentar til, at EU jo er på vej med en vejtransportpakke.
Jeg kan ikke rigtig orientere mig om, om der er noget på vej på det her område.
Det hører man hele tiden at der måske er.
Var det en vej frem i Danmark?
Rasmus Prehn (S), 2017-03-30:
Mange tak.
Det er også positivt, at vi er i tæt dialog med branchen for at få lavet en ordning på det her område, der, som vores gode kollega hr. Kristian Pihl Lorentzen siger, er mere i terræn med det, der er virkeligheden derude.
Ministeren nævner i sin tale her, at han er sikker på, at det ikke får nogen negativ indvirkning på trafiksikkerheden, og det er jo også det, vi andre håber, og det er også det, vi andre lægger til grund for vores opbakning til det her forslag.
Men som vi havde en debat om lidt tidligere i dag, er Rigspolitiet kommet med nogle forslag til præciseringer, og de har stillet nogle spørgsmål og sådan nogle ting.
Kunne ministeren måske elaborere lidt over, hvordan han og ministeriet ser på Rigspolitiets indsigelser og forslag?
Henning Hyllested (EL), 2017-03-30:
Det var lige til ministerens formulering om, at de meget alvorlige overtrædelser bliver delt i de mest alvorlige og så i de mildere overtrædelser, som ministeren sagde.
Jo, det skrev jeg ned, altså de mildere dele af de meget alvorlige overtrædelser.
Undskyld.
Der finder også en nedsættelse af bødestraffen sted for chaufføren – ikke for virksomheden, det er rigtigt.
Det kan jeg forstå at ministeren ikke er.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-30:
på 60.000 kr.
Hvis man har tre chauffører, der overtræder loven, kan det blive 3 gange 60.000, altså 180.000 kr., så det er nogle ganske betydelige bøder, som virksomhederne kan udsættes for.
Rasmus Prehn (S), 2017-03-30:
Det er helt i forlængelse af, hvad jeg sådan set selv sagde i min ordførertale, for det er også den opfattelse, jeg har af det her.
Men alligevel skal jeg lige høre om noget.
Med hensyn til det loft, der bliver lagt ind i forhold til bødestraf, vil jeg sige, at vi har stor sympati for det, i hvert fald for så vidt angår chaufførerne.
Men kan det, at der kommer et loft over virksomhedernes bødestørrelse, på nogen måde tænkes at have den indvirkning, at de så måske vil spekulere i det?
Har man nogle analyser af det, eller har man gjort sig nogle overvejelser om det?