Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-05-02:
Tak for det.
Det her lovforslag er jo en udmøntning af dele af trepartsaftalen, som blev indgået mellem den tidligere regering og arbejdsmarkedets parter.
Det er et erklæret mål for den her trepartsaftale, at flere unge skal vælge at gennemføre en erhvervsuddannelse.
Derfor er det med det her lovforslag regeringens hensigt, at erhvervsuddannelserne igen bliver førstevalget for langt flere unge efter folkeskolen.
I Alternativet er vi fuldstændig enige i den identificerede udfordring, der findes: Der er ikke nok, der vælger erhvervsuddannelserne.
Og vi er enige i, at der skal iværksættes initiativer til at løfte den udfordring.
Derfor støtter vi også det her lovforslag.
Der er elementer i lovforslaget, som vi faktisk er ret begejstrede for, bl.a. at man fremrykker praktik til 6. og 7. klasse, at efterskoler og frie fagskoler får mulighed for at oprette en erhvervsrettet 10. klasse, at folkeskolen får bedre betingelser for samarbejde med virksomheder og erhvervsskoler – det er der rigtig meget brug for – og ikke mindst at man ændrer brobygningsforløbene, så det nu bliver en mulighed for alle og ikke kun for dem, der bliver erklæret ikkeuddannelsesparate.
Der er elementer, som vi også kan være kritiske over for, selvfølgelig er der det.
Vi er ikke begejstrede for, at man med det her lovforslag indfører en udvidelse af mulighederne for at indføre disciplinære reaktioner over for eleverne på erhvervsskolerne.
Det mener vi sådan set ikke burde være nødvendigt.
Vi kan også være bekymrede for, at ordningen med, at skoler får tilskud for at formidle uddannelsesaftaler, kan have en social slagside, fordi det kan betyde, at elever med anden etnisk baggrund end dansk måske kommer bagest i køen, fordi det kan være nemmere for skolerne at lave aftaler for etnisk danske elever.
Det er en bekymring, som er rigtig vigtig at være opmærksom på, og det kunne være, at man skulle overveje, om man skulle give nogle ekstra incitamenter til de skoler, for hvem det lykkes at løfte opgaven med at formidle lige mange praktikpladser til etnisk danske elever og elever, der ikke er etnisk danske.
Når alle de her roser er givet til lovforslaget, vil jeg også gerne sige, at det løser en del af udfordringen, men det tager ikke fat på den helt grundlæggende ændring, som vi i Alternativet tror der er brug for, hvis vi virkelig gerne vil have, at flere unge vælger erhvervsuddannelse som førsteprioritet.
Det handler – jeg har sagt det mange gange før, og jeg siger det igen – om vægtningen af fag i folkeskolen.
Det er klart, at sidder man til en skole-hjem-samtale med Søren, der er rigtig god til håndværk og design, men måske ikke er den dygtigste i klassen til dansk, og det er dansk- og matematiklæreren, der sidder til skole-hjem-samtalen sammen med forældrene, glemmer man måske at sige til forældrene, at Søren er rigtig dygtig til håndværk og design.
Så opgaven ligger i høj grad i at få givet håndværksfagene og de kreative fag den anerkendelse, de fortjener i folkeskolen.
Det er bare ikke godt nok.
Det er fint nok i sig selv, men i det store billede er det slet ikke godt nok, for hele det mellemrum op til de store klasser, hvor vi har taget rigtig mange af de her kreative fag ud af undervisningen, kommer vi ikke bare til at lappe på ved at sige, at i 7., 8. og 9. klasse kan man vælge nogle fag, som er mere håndværksrettede.
Vi skal simpelt hen have den begejstring for det kreative håndværk, begejstringen for at lege, begejstringen for at skabe nysgerrigheden, for at få lov til at eksperimentere og bruge sine hænder, som børn fødes med, bevaret hele vejen op gennem folkeskolen.
Det betyder, at vi skal vægte fagene anderledes.
Jeg talte lige med ministeren om Morten, der var med i Debatten i torsdags.
Han var helt fantastisk, og jeg vil anbefale alle, der har lyst til at se det, at gå ind på Debattens hjemmeside og se, hvad Morten, der er i lære som jord- og betonarbejder, siger der er brug for, hvis man skal begejstres som elev til at vælge erhvervsuddannelserne.
Jeg er fuldstændig enig med ham i hans betragtninger om det.
Det mangler vi stadig væk.
Vi støtter det.
Vi venter på, at vi kan få resten med også.