runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Johansson (KF), 2019-03-14:
Tak for det.
Vi kan ligesom de foregående ordførere også meddele fra konservativ side, at vi støtter lovforslaget.
Jeg synes, at det giver rigtig god mening, at man giver borgerne den ret, at de, hvis de ikke føler sig tryg ved en behandling, så kan sige nej, uden at det skal gå ud over deres ydelse.
Det handler om at være herre over sit eget liv og den behandling, som man ønsker, og det synes jeg sådan set er en meget vigtig ret.
Det har også fungeret fint i den her forsøgsordning, som man har lavet, så det kan vi selvfølgelig bakke op om.
Det skal jo ikke være sådan, at man bliver presset til at tage noget medicin, som man ikke har lyst til, fordi man risikerer, at det ellers kan gå ud over ens økonomi.
Så det synes vi er rigtig fornuftigt, og vi kan selvfølgelig bakke lovforslaget op.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-03-14:
Tak for det.
Jeg vil også gerne starte med at sige tak for den brede opbakning, der er til lovforslaget her, som jo er en konsekvens af den forsøgsordning, som har været, og som nu gøres permanent.
Forslaget omfatter som i det nuværende forsøg alene lægebehandling i snæver forstand, dvs. behandlinger foretaget af en læge i form af operation eller lægeordineret medicin eller lægebehandling af tilsvarende indgribende karakter.
Endvidere omfatter forslaget ikke samtaleforløb og behandling hos psykolog, da disse behandlingstyper ikke betragtes som lægebehandling i snæver forstand.
Der er tale om ca. 150 sager årligt på landsplan, og jeg er rigtig glad for, at vi nu med lovforslaget giver ret til at afvise indgribende lægebehandling som f.eks. operationer, behandling med lægeordineret medicin, ECT-behandling, hvis man ikke føler sig tryg ved det.
Jeg ser også frem til en god udvalgsbehandling og har noteret mig en bred opbakning til forslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-03-14:
Den her nye ferielov er en ret kompleks lov, som arbejdsmarkedets parter har siddet og forhandlet om i lang tid.
Partierne har så senere forhandlet aftalen på plads, hvor forligskredsen stort set fulgte indstillingen fra arbejdsmarkedets parter.
Den har jo, som også de fleste ved, været igennem lovgivningsarbejdet og er blevet vedtaget.
Det er et moderne og helt nyt feriesystem, som træder i kraft næste år, og derfor er man også ved at implementere lovgivning og støder selvfølgelig på nogle ting, som skal ændres.
Mange af disse ændringer er af teknisk karakter og er præciseringer, som jeg ikke vil komme ind på, men jeg vil dog lige nævne et par ting.
Der har vist sig at være nogle udfordringer i forhold til så hurtigt som muligt at give opsparede feriepenge
til de efterladte i et dødsbo i en overgangsperiode.
Det ændrer man.
Så er der også nogle tidsfrister i forhold til udsættelse af ferier, som giver mere fleksibilitet.
Alt andet lige giver ændringerne i forslaget en mere smidig og effektiv administration.
Det, der i hvert fald glæder mig rigtig meget, er, at når man dykker ned i høringssvarene – det er også det, jeg i hvert fald har brugt mest tid på at sikre mig – ser man, at dem, der har været med til at pege på modellen, nemlig arbejdsmarkedets parter, siger, at det her holder sig inden for den aftalte model.
Det skal det også, for det var også det, der var rigtig, rigtig vigtigt, da vi aftalte det.
Så med de ord stemmer Socialdemokratiet for forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2019-03-14:
Tak for det, formand.
Som hr. Leif Lahn Jensen sagde, handler det om regulering af en lov, der er vedtaget.
Og det er netop det med udbetaling af feriepenge i overgangsperioden, altså at de skal gå hurtigere til dødsbo end det, der var lagt op til.
Men der er også en ting med fondsferie, og det er især for nytilkomne på arbejdsmarkedet og gentilkomne på arbejdsmarkedet, altså at det sikres, at de også kan have nogle feriedage, de kan holde, hvis de ikke har optjent nok.
Og så er der nogle andre reguleringer med ikrafttræden og tilskrivning af renter og tilgodehavende, og rentetilskrivningen bliver ensrettet, så det er samme rente på alle områder.
Men alt i alt er det jo reguleringer i en lovgivning, som vi har vedtaget, så derfor stemmer Dansk Folkeparti selvfølgelig også for det her forslag.
Hans Andersen (V), 2019-03-14:
Tak for det, og tak til de forrige ordførere, specielt til hr. Leif Lahn Jensen, for at gennemgå lovforslaget.
Dette lovforslag imødekommer nogle af de udfordringer, som har vist sig i kølvandet på den aftale om en ny ferielov, som vi har lavet, og lov om forvaltning og administration af tilgodehavende feriemidler, som blev vedtaget tilbage i januar 2018.
Og så har det jo vist sig, at der i overgangsperioden fra det gamle til det nye system er en række udfordringer, som skal håndteres.
Og dem håndterer det her lovforslag, så både borgeren og den offentlige administration står i en bedre og mere afklaret situation, hvis det her lovforslag bliver stemt igennem.
Og det håber jeg det gør, og jeg skal meddele, at Venstre vil støtte det.
Laura Lindahl (LA), 2019-03-14:
Tak for det.
Liberal Alliance støtter også det her forslag.
Vi synes, at det er rigtig godt, at man nu tilretter og præciserer lov om ferie og lov om forvaltning og administration af tilgodehavende feriemidler, fordi vi på den måde sikrer en mere smidig og en mere effektiv administration af reglerne.
Og som tidligere ordførere har sagt, er det jo kun rimeligt, at man laver den her ændring ved en lønmodtagers død i overgangsåret.
Så vi støtter lovforslaget i Liberal Alliance.
Torsten Gejl (ALT), 2019-03-14:
Det undrer os ikke i Alternativet, at så stor og omfattende en lovgivning, som vi har brugt en del tid på at sy sammen, kræver præciseringer og tilretninger og lidt forbedringer bagefter.
Det er egentlig meget normalt.
Og når høringssvarene ikke finder nogen væsentlige knaster i de forbedringer og smårettelser, støtter vi justeringerne, da Alternativet jo også er med i den nye aftale om den nye ferielov.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-03-14:
Radikale Venstre kan i lighed med de øvrige talere tilslutte sig lovforslaget, som jo er nogle overgangsudfordringer, der skal håndteres i forbindelse med den nye ferielov.
Så ja, Radikale Venstre støtter også lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2019-03-14:
Det er jo ikke altid, man rammer bolden sådan rent i første omgang, og sådan er det også med den her lov.
Så synes jeg måske nok i lighed med, hvad Enhedslistens ordfører sagde, at når vi nu alligevel har hænderne oppe af lommerne, skulle vi så ikke se at få lavet det hele færdigt på én gang?
En lønmodtager, der går på pension i overgangsåret, vil skulle vente i op til 2 år på udbetaling af feriepenge, hvilket af den enkelte kan opleves som urimeligt, ikke mindst i en situation, hvor der ikke er tale om dobbelt optjening af ferie.
Det synes jeg de har ret i.
Det her lovforslag anbefales jo af parterne på arbejdsmarkedet, som har strikket den grundlæggende aftale sammen, og derfor støtter SF lovforslaget.
Anders Johansson (KF), 2019-03-14:
Tak for det.
Jeg kan i lighed med de foregående ordførere meddele, at Det Konservative Folkeparti også bakker lovforslaget op.
Det handler jo, som det er blevet nævnt, om at få lavet nogle justeringer i forbindelse med overgangen til den nye ferielov, sådan at administrationen kan blive mere effektiv med de nye regler, og så der sikres en bedre overgang til de nye regler.
En af de ting, som jeg synes er vigtige at fremhæve, er det her med, at de efterladte i forbindelse med dødsfald i overgangsperioden får mulighed for at få udbetalt de tilgodehavende feriemidler, der måtte være.
Det synes jeg faktisk er ret vigtigt at vi får tilrettet.
Ellers vil jeg sådan set
ikke stå og gentage de øvrige elementer i lovforslaget, men bare sige, at vi selvfølgelig bakker op om lovforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-03-14:
Tak for det.
Jeg vil også gerne benytte lejligheden til at sige tak for opbakningen til lovforslaget.
Jeg er glad for opbakningen til, at vi kan tilrette og præcisere lov om ferie og lov om forvaltning og administration af tilgodehavende feriemidler.
Med ændringerne sikrer vi en mere smidig og effektiv administration af reglerne, også inden den nye ferieordning for alvor træder i kraft.
Med lovforslaget kan optjent feriebetaling ved lønmodtagers død i overgangsåret udbetales til dødsboet, i stedet for at beløbet skal behandles efter lov om forvaltning og administration af tilgodehavende feriemidler og således først kunne udbetales tidligst den 1. oktober 2021.
Det maksimale antal optjente feriedage som betingelse for at kunne gøre brug af fondsferiedage samt antallet af fondsferiedage, som kan udbetales, præciseres også i overensstemmelse med, hvad Ferielovsudvalget har forudsat.
Derfor glæder jeg mig til udvalgsbehandlingen, som jo også kan bruges til at stille yderligere spørgsmål til forståelsen af det her lovforslag.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-14:
Tak for spørgsmålet.
Karsten Hønge (SF), 2019-03-14:
undre sig over, at sådan et lovforslag overhovedet skulle være nødvendigt.
Det siges vel egentlig mest præcist i høringssvaret fra Danske Patienter: »Der kan ligge mange årsager til grund for, at en patient vælger at frabede sig behandling, herunder for eksempel frygt for risiko for bivirkninger, dårlige erfaringer med lignende behandling mv.
Et fravalg af lægelig behandling er dermed ikke udtryk for, at patienten finder sin sundhedstilstand tilfredsstillende og tilstrækkelig til, at vedkommende kan være aktiv på arbejdsmarkedet – men derimod et udtryk for, at patienten vurderer, at den foreslåede behandling ikke vil optimere den samlede sundhedstilstand yderligere.«
Klarere kan det vel ikke siges, og vi kan bare slå fast, at heldigvis er det sådan, at borgerne faktisk ejer sig selv, og at de hverken ejes af kommunerne eller af staten.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-03-14:
Jeg selv og Radikale Venstre er helt enige med alle de tidligere talere.
Den forsøgsordning, som vi nu gør permanent, garanterer den enkelte en ret til at bestemme over egen krop uden frygt for at miste ydelser i tilfælde af sygdom, og det støtter Radikale Venstre helhjertet.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-03-14:
Ja, ja, jeg har stor respekt for arbejdet i Rådet for Sikker Trafik.
De er jo sat i verden for at være bekymrede på trafiksikkerhedens vegne, og det skal de være, det er deres opgave.
Men det, jeg hæfter mig ved, er jo – og det tror jeg man glemmer lidt – at de steder, hvor der er fare på færde, skilter man faktisk hastigheden ned.
Mange steder i Danmark kan man jo se flere kilometer ud ad landevejen, og der er der altså ingen problemer med det her, og det er jo det, vi taler om.
Igen: Det er det, at vi undgår alle de her overhalinger.
Der, hvor der for alvor sker rigtig mange ulykker, er, når folk overhaler.
Så derfor er jeg tryg.
Jeg påstår ikke, at trafiksikkerheden bliver styrket.
Jeg siger bare, at jeg er tryg ved trafiksikkerheden i det her.
Henning Hyllested (EL), 2019-03-14:
Efter lovforslaget bliver nedskiltningen jo nu overladt til kommunerne, og man må da gå ud fra, at de trods alt konsulterer politiet med hensyn til det, men det bliver jo faktisk overladt til kommunerne.
Så bliver der i øvrigt sat spørgsmålstegn ved, dels om puljen er stor nok – hvad hvis der kommer flere ansøgninger, hvad gør man med det?
– dels hvor lang tid der egentlig vil gå med det her.
Det er jo ikke bare en proces, man lige overstår på nogle dage.
Så derfor kan der jo sættes spørgsmålstegn ved, om den her nedskiltning, som så skulle være, jeg vil næsten sige det store dyr i åbenbaringen, er reel, i hvert fald fra begyndelsen af.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-03-14:
Jo, men det tror jeg
Så det er jeg slet ikke bekymret for.
Det skal man nok finde ud af derude.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-03-14:
Tak for det, og tak til ordførerne for deres bemærkninger til lovforslaget.
Derfor har vi som mål at gøre erhvervslivets byrder 4 mia. kr. lavere om året.
Som transportminister ønsker jeg i særdeleshed, at transportsektoren skal have de bedst mulige vilkår.
Det er jo trods alt transportsektoren, der så at sige får samfundets hjul til at dreje rundt.
En forhøjelse af hastighedsgrænsen for lastbiler og vogntog fra 70 km/t. til 80 km/t. uden for tættere bebygget område og på motortrafikveje vil sikre, at varerne kommer hurtigere fra A til B.
Forhøjelsen af hastighedsgrænsen vil ifølge Vejdirektoratet samlet set medføre en besparelse på over 1 million køretøjstimer om året.
Det svarer til en erhvervsøkonomisk gevinst i omegnen af 560 mio. kr. årligt.
En besparelse på over 1 million køretøjstimer om året for transportsektoren vil være en stor forbedring af mobiliteten.
De øvrige bilister vil også få glæde af den forbedrede mobilitet, da lastbiler og vogntog ikke længere vil være underlagt en lavere køretøjsbestemt hastighedsgrænse.
På den måde vil de ikke længere fungere som en prop i trafikken.
Det er vigtigt for mig, at alle mobilitetsfremmende tiltag sker på en færdselssikkerhedsmæssigt forsvarlig måde.
Det anføres ofte, at højere hastigheder medfører flere og mere alvorlige ulykker.
Jeg mener dog, at man i den sammenhæng må holde sig de øvrige konkrete forhold for øje, der også påvirker ulykkesrisikoen.
En forhøjelse af hastighedsgrænsen for lastbiler og vogntog har en indbygget positiv indvirkning på færdselssikkerheden, da hastighedsspredningen mellem f.eks. personbiler og lastbiler bliver reduceret.
Det skaber mere ro i trafikken.
En reduktion i hastighedsspredningen mellem køretøjerne forventes at mindske overhalingsbehovet og forhåbentlig antallet af nogle af de mest alvorlige ulykker på landevejene: frontalulykkerne.
Samtidig er det vigtigt, at en forhøjelse af hastighedsgrænsen kun sker på de vejstrækninger, der i kraft af deres vejforløb og lignende forhold kan bære en hastighedsforhøjelse.
Der er derfor afsat 31,5 mio. kr. på finansloven for 2019 til at nedskilte hastighedsgrænsen for lastbiler og vogntog på de vejstrækninger, hvor det ikke findes færdselssikkerhedsmæssigt forsvarligt at forhøje hastighedsgrænsen.
Jeg mener, at det er mest fornuftigt at lade det være op til kommunerne som vejmyndigheder i forhandling med politiet at udpege de vejstrækninger, hvor der skal fastsættes en lavere hastighedsgrænse.
Det er trods alt vejmyndighederne, der har det nødvendige og lokale kendskab til deres veje, og med en ikrafttrædelsesdato for lovforslaget, der hedder den 1. januar 2020, vil kommunerne have rigelig tid til at udpege de relevante vejstrækninger.
Med reduktionen i hastighedsspredningen og muligheden for nedskiltning er det min overbevisning, at denne mobilitetsfremmende forhøjelse af hastighedsgrænsen for lastbiler og vogntog kan ske uden negative konsekvenser for færdselssikkerheden.
Jeg ser frem til den videre behandling her i Folketinget, og jeg står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte opstå i den forbindelse.
Tak for ordet.
Henning Hyllested (EL), 2019-03-14:
Transportministeren siger i sin tale, at det jo også handler meget om at skabe ro i trafikken, og der skal lovforslaget jo altså så sørge for, at der bliver ensartede hastighedsgrænser for personbiler og lastbiler på de nævnte vejstrækninger.
Men ro i trafikken, transportminister: Efterhånden har vi jo et helt sammensurium af forskellige hastighedsgrænser.
På landevejene har vi 80 og 90 km, på motorvejene har vi 80 km for lastbiler og 100 km for Tempo 100-busser og campingvogne og 110 til 130 km for personbiler, og i forbindelse med det her lovforslag kommer der jo ved nedskiltning også en forskel i trafikken mellem lastbiler og personbiler.
Den udvikling, vi har set over de sidste 3, 4, 5 år, er jo netop ikke gået imod at skabe ro i trafikken ved at skabe ensartede forhold, og der er vel egentlig også et pædagogisk element her, altså at det jo er svært efterhånden at holde styr på, hvor meget man må køre, alt efter hvad for et køretøj man kører i, eller hvad for en vejtype man kører på osv.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-03-14:
Ro i trafikken handler jo ikke for mig om, at alle strækninger skal have samme hastighedsgrænse.
Det handler om, at når man i det her tilfælde kører på en god og lang og lige landevej, skaber det mere ro i trafikken, at lastbilen kører 80 km/t., ligesom personbilerne gør.
For ellers kører personbilerne op i bagenden på lastbilen eller i hvert fald i en vis afstand af bagenden, og så holder de sig til 70 km/t., og der kommer måske en lang slange, hvis det ikke er et sted, hvor der kan overhales.
Lige så snart der kommer et sted, hvor der kan overhales, så skal folk ud og overhale, med den risiko, der er forbundet med overhalinger.
Jeg er da helt sikker på, at hr. Henning Hyllested er enig i, at overhalinger generelt er et risikomoment i trafikken, og det er jo en risiko for et frontalsammenstød, vi snakker om her.
Det er jo de ulykker, der potentielt har dødelig udgang.
Henning Hyllested (EL), 2019-03-14:
Det er fuldstændig rigtigt, og det er jeg helt enig i.
Det er også derfor, jeg mener, at det faktisk er en god pointe, som transportministeren gør opmærksom på, at det også handler om at skabe ro i trafikken, at der ikke køres med forskellige hastigheder, alt efter hvor det er, og hvad for et køretøj man kører i.
Jeg synes bare ikke, det er den vej, udviklingen er gået igennem lang tid, og det er det, jeg ligesom anker over.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-03-14:
Det data findes ikke.
Så vi er jo alle sammen salige i vores tro, og min tro er, at det opvejer hinanden sådan cirka.
Der er der andre, der til trods for, at der ikke er noget data på området, går anderledes skråsikkert ud, og det kan godt undre nogle gange, at f.eks. Rådet for Sikker Trafik og sågar også nogle gange Rigspolitiet går så skråsikkert ud med ting, som vi i bund og grund ikke har data på.
Altså, de hævder med deres autoritet, som de hævder at de har, at det her vil føre til et helt bestemt resultat, selv om man faktisk ikke kan sige det og vi alle sammen bare må forlade os på vores intuitive tro på, hvordan det her vil gå.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-03-14:
Den sygedagpengereform, vi lavede i 2013, var der faktisk en del gode tiltag i, som desværre ikke har fået så meget opmærksomhed, og det er vi jo nok flere der synes er lidt ærgerligt.
Men så har jeg muligheden for her at nævne nogle af de eksempler.
Før sygedagpengereformen i 2013 var der 1.400 mennesker, som efter 1 år på sygedagpenge mistede hele deres ydelse.
Det fik vi heldigvis ændret.
Før reformen kunne mennesker med livstruende sygdomme som kræft ikke få forlænget deres sygedagpenge.
Det så vi masser af grimme eksempler på i medierne.
Det fik vi heldigvis også ændret.
Og så er der det forslag, der netop handler om, at man før reformen mistede sin ydelse, hvis man sagde nej til lægebehandling som f.eks. lykkepiller eller elektrochok.
Og det kan jo ikke være rigtigt, at man mister en ydelse, hvis man siger nej til de her ting, fordi man er utryg ved den behandling, der bliver foreslået.
Derfor lavede vi dette forsøg dengang.
Det blev da også kun et forsøg, fordi der var nogle, der var bange for, at der var for mange, der ville sige nej til behandlingen, og derfor kunne man ikke gøre det permanent.
For os Socialdemokrater er det selvfølgelig altid vigtigt med en hurtig og god indsats, når folk bliver syge, med det for øje, at de bliver raske så hurtigt som muligt og kommer tilbage til jobbet så hurtigt som muligt.
Men hvis man jagter folk og giver dem en behandling, de er meget utrygge ved, vil man sjældent få et godt resultat ud af det.
Vi har så i forligskredsen med ministeren i spidsen forlænget forsøget siden dengang, og nu vil man så gøre forsøget permanent, så syge mennesker ikke mister deres ydelse, hvis de ikke vil acceptere den lægebehandling, der bliver foreslået.
Den udvikling er vi utrolig glade for i Socialdemokratiet, altså at den her ordning nu bliver permanent – at folk selv er herre over, hvilken lægebehandling de får, og at de ikke mister ydelsen, hvis de siger fra, fordi de er utrygge ved den behandlingsform.
Og derfor stemmer vi for forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2019-03-14:
Tak for det, formand.
Jeg synes, at det, den tidligere ordfører, hr. Leif Lahn Jensen, sagde, var fint, og jeg skal derfor ikke trække det alt for meget i langdrag.
Det her betyder, at folk kan sige nej til en behandling, de er utrygge ved.
Der har tidligere, før den her forsøgsordning blev sat i værk,
været eksempler på, at der kunne være nogle, der fik at vide, at de skulle have elektrochok, og det kunne også være en operation, de var utrygge ved, og hvor de kunne miste ydelsen, hvis de sagde nej til at modtage den behandling.
Det har vi så gjort op med, og der blev lavet en forsøgsordning, så man kunne sige nej til at deltage i en sådan behandling, men samtidig skulle der laves en afklaring af, hvilken anden behandling man så kunne få i stedet for – også sådan, at man beholdt sin ydelse.
Den ordning bliver permanentgjort, og det er vi i Dansk Folkeparti rigtig godt tilfredse med, for det sikrer borgerens rettighed til ikke at skulle tvinges til at gennemgå en behandling, som man slet ikke føler sig tryg ved.
Så Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig lovforslaget.
Hans Andersen (V), 2019-03-14:
Tak for det, og tak til de forrige ordførere for at gennemgå lovforslagets indhold.
Som sagt er vi med det her lovforslag med til at sikre, at den enkelte kan sige fra over for lægebehandling i snæver forstand, uden at det har økonomiske eller ydelsesmæssige konsekvenser.
Og som sagt baserer lovforslaget sig jo på den forsøgsordning, som vi lavede tilbage i 2014 i forbindelse med reformen af sygedagpengeområdet.
Konklusionerne er jo klare: Ordningen fungerer og sikrer den enkelte retten til at sige fra.
Så det her forslag styrker den enkeltes ret til at sige fra over for lægebehandling, hvis man ikke føler sig tryg ved behandlingen, og derfor synes jeg, at forslaget både principielt og i praksis er en god idé.
Og med de få ord skal jeg meddele, at Venstre stemmer for lovforslaget.
Laura Lindahl (LA), 2019-03-14:
Tak for det.
På linje med tidligere ordførere kan jeg også sige, at Liberal Alliance støtter det her lovforslag.
Det giver supergod mening, at vi nu permanentgør den her forsøgsordning, for selvfølgelig er det fuldstændig intuitivt urimeligt, at man, hvis man eksempelvis ikke vil tage imod antidepressiv medicin eller lykkepiller, så skulle straffes og have skåret i sine ydelser.
Så vi synes, at det er et godt forslag, og vi synes, at det er rigtig fint at permanentgøre det.
Det giver en større frihed til borgerne, og det støtter vi op om.
Torsten Gejl (ALT), 2019-03-14:
Det kan selvfølgelig være mange forskellige typer behandling, men også elektrochok og lykkepiller, som ordføreren for Socialdemokraterne er inde på.
I Alternativet støtter vi, at folk ikke skal tvinges til at modtage en behandling, de ikke er trygge ved.
Helbred og sundhed er vigtigt, og det er personligt, og det er en individuel sag, den enkelte skal have frihed til selv at bestemme.
Retten til at sige fra over for det her har jo foreløbig fungeret som en forsøgsordning, og det har fungeret fint.
Derfor støtter Alternativet selvfølgelig, at ordningen gøres permanent, så folk selv har ret til at vælge på det her punkt.
Henning Hyllested (EL), 2019-03-14:
Igen: Hr. Kristian Pihl Lorentzen argumenterer med, at det her i virkeligheden er en styrkelse af færdselssikkerheden.
Må jeg gøre opmærksom på høringssvaret fra Rådet for Sikker Trafik, som jo klart siger: Der kan da godt være nogle færdselssikkerhedsmæssige fordele, ved at man har en ens hastighed og måske et mindre antal overhalinger, men det opvejes – hvad skal man sige – så rigeligt negativt af, at farten forøges, at reaktionstiden bliver kortere, at bremselængden bliver adskilligt længere.
Derfor ender Rådet for Sikker Trafik i hvert fald med at sige, at hvis man ser på det totale, er det her en forringelse af færdselssikkerheden.