runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Tak for spørgsmålet.
Hvis en borger ikke overholder disse retningslinjer, vil kommunen via en pædagogisk indsats over for borgeren forsøge at få borgeren til at overholde retningslinjerne.
Hvis den pædagogiske indsats ikke er tilstrækkelig, eller hvor røgforureningen er massiv,
kan der accepteres en luftrensemaskine i hjemmet, som beboeren skal betale en del af udgiften til.
Ifølge lov om røgfri miljøer – det, vi populært kalder rygeloven – kan beboerne pålægges ikke at ryge i boligen i det tidsrum, hvor personalet opholder sig der.
Og det er også min holdning, at der naturligvis skal tages hensyn til, at personalet ikke bliver udsat for passiv rygning.
Men det er også vigtigt at gøre det klart, at for mig er retten til at ryge i egen bolig en rettighed, kommunerne ikke kan fratage borgeren.
Jeg synes langt hen ad vejen, at Sorø Kommune gør sig tydelige overvejelser.
Jeg er stor tilhænger af, at man respekterer hinanden, og at borgere og hjemmehjælpere taler sammen om, hvordan man finder frem til de gode løsninger for begge parter.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-01-18:
Tak for svaret.
Det er selvfølgelig rigtigt, at det er vigtigt med et godt arbejdsmiljø for vores ansatte i ældreplejen, men det kan jo aldrig være borgerens ansvar at sikre det gode arbejdsmiljø.
Arbejdsmiljøansvaret ligger jo hos arbejdsgiveren, i det her tilfælde Sorø Kommune.
Hvis man tænker den her situation til ende, kan man jo komme i den situation, at politiet ikke vil rykke ind på et værtshus, hvor rygning er tilladt, for det ville gå ud over deres arbejdsmiljøvilkår.
Så det her er jo, kan man sige, et nybrud i forhold til at lægge et ansvar, som egentlig påhviler arbejdsgiveren, over på de steder, hvor den offentlige service skal nå frem.
Ministeren må vel være enig i, at den går ikke, da ansvaret for arbejdsmiljøet påhviler arbejdsgiver og ikke den borger, som har brug hjælp fra det offentlige.
Så hvis ministeren mener, at det er i strid med lovgivningen, at man opkræver det her beløb hos borgeren, vil ministeren så rette henvendelse til Sorø Kommune og sige, at deres ansvar i forhold til at levere service til borgerne står over deres ønske om at indkradse penge fra sagesløse, rygende borgere?
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Jeg vil igen gerne slå fast, at retten til at ryge i egen bolig er en rettighed, som ikke kan tilsidesættes af kommunen.
Man kan derfor kun håndhæve et rygeforbud i det tidsrum, hvor personalet opholder sig i boligen.
For mig handler det om at respektere hinanden og de vilkår, der nu engang er til stede.
Generelt er man lokalt fleksibel og god til at overholde rygeloven til både borgernes og personalets tilfredshed.
Så jeg regner således også med, at Sorø Kommune finder en fornuftig løsning inden for lovens rammer, som skaber balance mellem på den ene side beboernes mulighed for at ryge i eget hjem og på den anden side hensynet til medarbejdernes sundhed.
Så kan jeg oplyse, at der selvfølgelig kommer en følgegruppe, som indeholder de personer, som spørgeren dér nævnte.
Men jeg bliver også nødt til at gentage, at jeg er gået ind i det her arbejde med afbureaukratisering for at frigøre den tid, som kan bruges på omsorg og pleje frem for på unødvendig dokumentation, og ikke med det formål at tage midler fra ældreplejen.
Astrid Krag (S), 2017-01-18:
Vil ministeren oplyse fem nye konkrete initiativer, som ministeren vil gennemføre for at forbedre arbejdsmiljøet på landets plejehjem?
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Tak til spørgeren for spørgsmålet.
Selv om spørgeren er ny, vil jeg sige, at spørgsmålet ligner nogle af de øvrige spørgsmål i dag.
Lad mig begynde med endnu en gang slå fast, at et godt arbejdsmiljø i ældreplejen er meget vigtigt.
En arbejdspladsvurdering kan være et rigtig godt redskab, der kan bidrage til at få eventuelle arbejdsmiljøproblemer frem i lyset.
Jeg er derfor enig med spørgeren i, at en arbejdspladsvurdering kan være med til at sikre et godt og sikkert arbejdsmiljø for de ansatte.
Men jeg håber også, at spørgeren er enig med mig i, at det ikke kun er vigtigt at have fokus på arbejdsmiljøet, i forbindelse med at man udarbejder arbejdspladsvurderingen.
Det skal vi have fokus på hver dag året rundt.
En god og ansvarlig ledelse skal være synlig og dagligt være i tæt dialog med medarbejderne om, hvordan de har det, om der er særlige behov, som ledelsen skal tage hensyn til.
Ledelse betyder virkelig noget.
Derfor er jeg også glad for, at regeringen nedsætter en ledelseskommission, der bl.a. får fokus på, hvordan vi får offentlige ledere, der kan motivere, sætte retning og forløse potentialet hos vores i øvrigt meget dygtige medarbejdere.
Bjarne Laustsen (S), 2017-01-18:
Jeg ved fra debatter, jeg har haft med ældreministeren, da vi begge to var kollegaer, at det er rigtig hyggeligt at snakke om ældrepolitik.
Jeg tror også, at jeg ved forskellige lejligheder har sagt, at ministeren faktisk er en god socialdemokrat og vil alle ældre det bedst mulige.
Det er jeg slet ikke i tvivl om.
Men det, der jo er interessant her, er, når ministeren siger, at det kan være et godt redskab.
Det her er jo altså en lovgivning, der er vedtaget i Folketinget af hensyn til nogle ting, som jeg gerne vil bede ministeren om at redegøre for.
Ja, hvorfor har vi egentlig de der APV'er?
Er det de dér APV'er, som ministeren har et forhold til, der handler om, at det godt kan være, at det er et godt redskab, men at det ikke er noget, man skal?
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Der er ingen tvivl om, at APV er et godt redskab – det er der ingen tvivl om – så man kan få sat fokus på det arbejdsmiljø, der måtte være.
Jeg gør ingen hemmelighed ud af, at jeg ikke gik så meget op i papirer, men de eksisterende regler og den vejledning skal naturligvis følges.
Hver eneste dag var jeg opmærksom på, hvordan de havde det, det var meget vigtigt for mig.
Og jeg er sikker på, at det er det, man kunne se, ved, at de havde så lavt et sygefravær, og at de havde den trivsel, som de havde.
Det er meget vigtigt, når man går på arbejde, næsten uanset hvilken arbejdsplads man er på, at man får en følelse af, at man glæder sig til at gå på arbejde.
Det synes jeg gælder os alle sammen, såmænd også herinde i Folketinget.
Bjarne Laustsen (S), 2017-01-18:
Der er to ting, jeg gerne vil spørge ministeren om.
Det er: Har ministeren nogen sinde for at mindske bureaukratiet foreslået, at man kunne fjerne de dér APV'er – fordi det var nogle, man kunne bruge, men det var ikke nogen, man skulle bruge?
Har ministeren på noget tidspunkt foreslået, at det drejede sig om at fjerne de der APV'er?
Det andet er et spørgsmål om, hvorfor man i det hele taget har APV.
Er det ikke rigtigt, at der på det her område i forhold til personalesiden er meget sygefravær, at der har været rigtig mange nedslidninger, at der er rigtig mange af dem, der har passet godt på vores ældre medborgere, som er blevet slidt ned, og der er rigtig mange, der har været nødt til at få en førtidspension?
Deler ministeren ikke den holdning, at det er derfor, det også er nødvendigt at passe på de ansattes arbejdsmiljø?
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Jeg er ikke i tvivl om, at når fire ud af ti medarbejdere har overvejet at holde op med at arbejde inden for ældreomsorgen, så er det, fordi det er et hårdt pres derude.
Det var noget af det, jeg selv mærkede, da jeg var der, nemlig at
et af de største pres, der ligger på medarbejderne, er det stigende krav til dokumentation, som har været igennem de sidste mange, mange år.
Det er derfor, jeg synes, det er så vigtigt, at vi får set på de dokumentationskrav og de regler, som ligger, får set på, om der er noget, der er unødigt, for så må vi på den måde få de kolde hænder gjort til varme hænder igen.
Bjarne Laustsen (S), 2017-01-18:
Det kan være, at ministeren overhørte det, men jeg spurgte faktisk, om ministeren tidligere har foreslået at fjerne APV'erne, fordi man synes, at der var for meget bureaukrati i det.
Når man skal til at kigge på alle de her ting og ministeren synes, at der er for meget bureaukrati og for meget dokumentation, er det så også helt specifikt, at man vil foreslå at fjerne APV'erne, altså arbejdspladsvurderingerne for medarbejderne.
Vil man foreslå at fjerne dem?
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Hvis jeg vidste, hvad der eventuelt kunne fjernes, var der ingen grund til at nedsætte en arbejdsgruppe.
Jeg har nedsat en arbejdsgruppe, som skal se på alle statslige regler, kommunale dokumentationskrav og også på, hvad der ligger helt lokalt.
Så jeg er ikke gået ind i de her tanker med, at det lige præcis er APV'en, men jeg går ud fra, at man kigger på det hele og ser, om der er nogle dele, som vi kan fjerne og stadig væk bevare vores gode arbejdsmiljø, for det er det, der er det allervigtigste for mig.
Bjarne Laustsen (S), 2017-01-18:
Tak, hr. formand.
Astrid Krag (S), 2017-01-18:
Det er et kortere spørgsmål end før, og det lyder: Vil ministeren oplyse fem nye konkrete initiativer, som ministeren vil gennemføre for at forbedre arbejdsmiljøet på landets plejehjem?
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Tak for ordet.
Lad mig begynde med at slå fast, at regeringen bekymrer sig om og har blik for arbejdsmiljøet på landets plejehjem.
Personalet er helt afgørende for, at de ældre får den tilværelse, som de har fortjent, og den pleje og omsorg, som de har brug for i hverdagen.
Jeg er derfor rigtig glad for, at regeringspartierne det sidste halvandet år har igangsat en række konkrete initiativer, der er med til at forbedre indsatsen og arbejdsmiljøet på landets plejehjem.
Jeg vil nu nævne fem initiativer.
For det første har vi med værdighedsmilliarden afsat 1 mia. kr. ekstra årligt til en mere værdig pleje.
Langt hovedparten af midlerne går til flere varme hænder i ældreplejen.
For det andet får plejehjemsbeboerne med det nye klippekort en halv times ekstra hjælp om ugen, som de selv kan råde over i samarbejde og dialog med plejehjemmets personale.
For det tredje har jeg sammen med KL nedsat en arbejdsgruppe, der skal finde uhensigtsmæssige regler og dokumentationskrav, så personalet i højere grad kan koncentrere sig om deres kerneopgave, nemlig at yde omsorg til de ældre.
For det fjerde har vi sammen med satspuljepartierne afsat 470 mio. kr. til den nye nationale demenshandlingsplan og en række initiativer, der bl.a. kommer arbejdsmiljøet til gode.
F.eks. afsætter vi 145 mio. kr. til et praksisnært kompetenceløft.
Og endelig, for det femte, nedsætter vi, som det fremgår af regeringsgrundlaget, en ledelseskommission, der skal understøtte den gode ledelse i den offentlige sektor, hvilket også kommer arbejdsmiljøet på plejehjemmene til gode.
Astrid Krag (S), 2017-01-18:
Når jeg spørger ind til det her, er det, fordi der har været en diskussion i den seneste tid om, hvor vigtigt det er med arbejdsmiljøarbejdet, og hvor alvorligt man som leder skal tage arbejdet med arbejdsmiljø på plejehjem.
Jeg vil så sige, at jeg synes, det er nogle prisværdige initiativer, som ministeren remser op.
De kommer nok lidt til kort i forhold til en økonomisk politik, hvor kommunerne skal starte hvert år med at skære ned og så efterfølgende kan søge puljer og rette op med nogle af de ting, som ministeren nævner –
nogle af dem har de jo selv været med til at skaffe finansiering til at gennemføre.
Men jeg har svært ved at se, at det hænger direkte sammen med spørgsmålet om forbedret arbejdsmiljø.
Så når svarene nu svæver så fjernt fra det konkrete arbejdsmiljø hos medarbejderne her, vil jeg egentlig bare spørge ministeren, om ministeren anerkender, at når vi snakker om ældreplejen – også selv om man måske ikke tror det, når man tænker på farlige byggepladser eller vejarbejdere, der står med hurtig trafik på motorvejene, eller andre erhverv, man måske mere tænker på som farlige – så er ældreplejen faktisk et område, hvor der er rigtig mange arbejdsulykker, hvor der er rigtig mange arbejdsskader, og hvor der sker rigtig meget nedslidning. Anerkender ministeren det billede?
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Jeg er i hvert fald utrolig glad for, at vi i regeringen prioriterer ældreplejen, og at vi har taget så mange nye initiativer, der vil forbedre indsatsen og også arbejdsmiljøet på landets plejehjem.
For selvfølgelig skal vi tage det alvorligt, når fire ud af ti medarbejdere i ældreplejen overvejer at stoppe.
Det er også derfor, der er afsat flere penge til området ikke kun i 2016 og 2017, men også i årene, der kommer.
Og hovedparten af disse midler går til flere medarbejdere.
Astrid Krag (S), 2017-01-18:
Hver gang jeg har lejlighed til at diskutere ældrepolitik med ministeren, får jeg den samme oplistning af, hvad der afsat på sidste års finanslov.
Jeg tror snart, jeg kan det i søvne, og ministeren har selvfølgelig lov til at gentage det hver gang.
Men hvis vi nu siger, at det er uafhængigt af den diskussion, uafhængigt af de kommunale budgetter, uafhængigt af den årlige finanslov, så er arbejdet på det lokale plejehjem i forhold til arbejdsmiljøet vel afgørende.
Det håber jeg at ministeren er enig i.
Og jeg bliver bare nødt til at spørge igen, når vi nu ser, at det her er et erhverv, hvor der er meget høj risiko for nedslidning og arbejdsulykker, om det så slet ikke er noget, ministeren påtænker at tage nogen særskilte initiativer i forhold til.
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Jeg er da først og fremmest altid åben over for nye og gode forslag, så jeg tager da gerne en dialog med fru Astrid Krag om, hvordan vi forbedrer forholdene i ældreplejen.
Sidste gang måtte spørgeren desværre melde fra med kort varsel, men jeg ser frem til, at vi får set hinanden og talt om de eventuelt gode forslag, vi kan komme med.
Derudover synes jeg altså, at det er meget vigtigt at slå fast, at der er afsat flere penge til området ikke kun i 2016, men også i 2017.
Hovedparten af dem går til flere medarbejdere.
Det er der ingen tvivl om har ualmindelig stor indflydelse på arbejdsmiljøet derude – og netop også, at vi får kompetenceudviklet vores medarbejdere og udvikler en ledelse på den måde, for ledelsen er også uendelig vigtig for det med arbejdsmiljøet.
Så jeg ser meget frem til, at vi får sat det i gang.
Astrid Krag (S), 2017-01-18:
Men det var vel ikke rigtig svar på det, mit spørgsmål gik på, nemlig at der vel – uafhængigt af hvad der nu bliver vedtaget på finansloven, uafhængigt af hvad vi nu kan blive enige om i satspuljekredsen, uafhængigt af hvad man nu prioriterer, når man lægger de kommunale budgetter – uafhængigt af alt
det er et grundlæggende vigtigt arbejde på det enkelte plejehjem i forhold til at sikre arbejdsmiljøet.
Jeg er ikke ekspert i det her, jeg har aldrig været leder af et plejehjem, men der er vel et helt setup, der skal fungere i forhold til det.
Jeg er bare interesseret i at høre ministeren, om hun gør sig nogle tanker om de eksisterende regler i forhold til arbejdsmiljøarbejdet på landets plejehjem, som jeg i hvert fald vurderer som meget afgørende, fordi vi ved – og det ved ministeren også, går jeg ud fra – hvor hårdt et arbejdsmiljø det er, hvor mange arbejdsulykker der er, og hvor nedslidende en branche det er at arbejde inden for.
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Jeg er helt sikker på, at de på de enkelte plejehjem går meget op i, hvordan deres personale har det.
Det var i hvert fald noget, som jeg, dengang jeg var leder, hver eneste dag var opmærksom på, fordi jeg netop vidste, at hvis personalet ikke havde det godt, havde de svært ved også at hjælpe en beboer.
Derfor er arbejdsmiljøet efter min mening noget af det allervigtigste, og det skal prioriteres højt.
Ikke kun når vi laver den arbejdspladsvurdering, der skal ligge, men også i dagligdagen, dag efter dag, er det det vigtigste overhovedet.
Det fortjener vores medarbejdere.
Orla Hav (S), 2017-01-18:
Jeg vil bare slutte med at sige til ministeren: Tak for modtagelsen af den her sag.
Jeg synes faktisk, at det er ordentligt, sådan sagt på nordjysk.
Så vil jeg sige, at jeg nok skal følge op på den og følge med i den, for det har gjort et stort indtryk at møde den grad af masthed, tør jeg godt at sige, hos en gruppe forældre, som har deres at slås med i forvejen.
Så jeg er glad for ministerens tilgang til det og har ikke et egentligt spørgsmål til ministeren i den sammenhæng.
Mai Mercado (KF), 2017-01-18:
Vi har både VISO, og vi har taskforcen, og så har vi jo muligheden for eksempelvis at sende et brev, som jeg jo så gjorde før jul, og hvor jeg har fået et svar tilbage.
Det, jeg bl.a. også har fået tilbage i det svar, er jo, at man vil sikre en tættere opfølgning i forhold til de her berørte familier, og jeg forventer selvfølgelig, når borgmesteren skriver det til mig, at det er det, der kommer til at ske.
Morten Bødskov (S), 2017-01-18:
Jeg spørger nemlig til ministerens holdning, altså jeg spørger: Mener ministeren, at man kan konkurrenceudsætte de her områder, altså akutfunktioner på hospitaler og eksempelvis anbringelser af udsatte børn.
Mener ministeren det?
Og det må man forstå at ministeren mener man godt kan.
Det er jo det, ministeren siger, ikke også?
Jeg har en mund og to ører, så jeg tror, at vi taler nogenlunde på samme bølgelængde lige nu.
Ministeren mener altså godt, at man kan konkurrenceudsætte akutfunktioner på hospitaler og anbringelser af vores udsatte børn.
Det skal jeg bare have ja eller nej til.
Jeg forstår det sådan, at det er et ja, og at det mener ministeren godt man kan.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-01-18:
Man kan sige, at vi kan allerede kan effektivisere også Folketingets arbejde, hvis det har en interesse.
Altså, jeg vil sige, at som udgangspunkt kan hr. Morten Bødskov gå ud fra, at når jeg giver et interview og siger, hvad jeg mener, så er det sådan set også det, jeg mener.
Det er jo sådan set et meget godt koncept.
Jeg synes bare, man skal være opmærksom på, at det her ikke står stille.
F.eks. er det sådan i øjeblikket, at der er en lang række sjællandske kommuner med Holbæk i spidsen, der betræder nyt land.
Der er en plan om at konkurrenceudsætte på det specialiserede socialområde.
Og det handler jo netop om at sørge for at få mest muligt for skattekronerne, fordi det, man gør, er, at man siger: Det kan være, det er de private, der kan gøre det bedst; det kan sådan set også være, at det er det offentlige, der kan gøre det bedst.
Det, spørgeren står for, er jo: Vi vil ikke finde ud af, hvem der kan gøre det bedst muligt for færrest mulige penge.
Det er jo det spørgeren står for, altså at man skal gøre det dyrest muligt; for flest mulige penge.
Det må være udgangspunktet, hvis man ikke ønsker at konkurrenceudsætte.
Morten Bødskov (S), 2017-01-18:
Nej, minister, det er ikke udgangspunktet.
Det, der er udgangspunktet, er, at mit parti – og andre også – har været med til at skabe et velfærdssamfund, hvor der er nogle grundlæggende elementer, som vi passer godt på og udvikler i fællesskab.
Det handler eksempelvis de mest sårbare børn i vores samfund, og at folk kan komme på hospitalet, når de har behov for akut behandling.
Der skal der være en fælles tryghed, og det er en værdi for et samfund i, at man udvikler og passer på det i fællesskab.
Så opsummerende må man jo bare sige, at ministeren mener ikke, at der er nogen grænser for, hvad der kan konkurrenceudsættes og privatiseres.
Det er korrekt forstået, forstår vi.
Og ministeren mener heller ikke, at der er noget problem i, at man eksempelvis konkurrenceudsætter eller privatiserer akutfunktioner på hospitalerne eller anbringelser af vores mest udsatte børn og unge.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-01-18:
Jamen jeg vil gerne takke for at have været skygge i den boksekamp, hr. Morten Bødskov har haft, forstået på den måde, at man jo hænger fast i nogle gamle måder at se tingene på i stedet for at se på, hvordan vi kan sørge for at levere en bedre service til de borgere, som forventer, selvfølgelig, at få en god service fra den offentlige sektor.
Så langt er vi jo sådan set enige.
Det, der så er uenighed om, er, om vi skal prøve få det til lavest mulige pris, eller om vi skal prøve at få det til højest mulige pris.
Hr. Morten Bødskov og Socialdemokratiet står for det sidste synspunkt, mens regeringen står for, at man skal have bedst mulige service for færrest mulige penge.
Og hvis man virkelig ønsker velfærdssamfundet det godt, skulle man jo komme ind i kampen og sørge for at sikre, at vi netop også kan levere velfærd i fremtiden.
Det er den opgave, som Socialdemokratiet desværre heller ikke i dag leverer noget svar på.
Jesper Petersen (S), 2017-01-18:
Er ministeren enig i, at det tyder på bevidst misbrug af statskassen som kassekredit, når skattegæld, der stammer fra manglende indbetalt A-skat og arbejdsmarkedsbidrag fra virksomhederne, er steget betydeligt fra 2013 til 2016, og hvorfor afviser ministeren i Politiken at gøre noget ved det?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til Politikens artikler den 12. januar 2017.
Tak for det.
Karsten Lauritzen (V), 2017-01-18:
Min grundlæggende holdning er, at borgere og virksomheder, der har stiftet gæld til det offentlige, skal tilbagebetale de skyldige beløb, og at de i øvrigt skal betale nogle renter.
Det er helt afgørende, at der ikke breder sig den opfattelse, at det er en gratis omgang at skylde penge til det offentlige.
Ellers kan vi ikke opretholde det, man i hvert fald kan kalde retssikkerhedsfølelsen hos de mange borgere og virksomheder, som betaler det, de skal, når de skal det.
Det er rigtigt, som hr. Jesper Petersen var inde på, at der har været en tilvækst i restancer vedrørende bl.a. virksomhedernes manglende afregning af indeholdt A-skat og arbejdsmarkedsbidrag.
Dykker man bag om tallene, oplever man, at der heldigvis ikke er tale om en ekstraordinær tilgang af restancer vedrørende virksomhedernes indeholdte A-skat og arbejdsmarkedsbidrag, men derimod, at inddrivelsesprovenuet er reduceret, altså de penge, der kommer ind.
Og derfor er der i hvert fald ikke på nuværende tidspunkt belæg for at konkludere det, som spørgeren gør i sit spørgsmål, nemlig at udviklingen i restancebeholdningen tyder på bevidst misbrug af statskassen som kassekredit.
Man kan selvfølgelig ikke udelukke det, men det er der altså ikke noget, der tyder på.
Situationen afspejler snarere, at SKATs inddrivelse fortsat er stærkt præget af suspenderingen af den automatiske inddrivelse i EFI og DMI fra september 2015 og af udfordringen med at skulle gennemgå gældsposter manuelt i stedet for maskinelt for at sikre, at de er gyldige, før der kan iværksættes aktive inddrivelsesskridt.
Derfor er det naturligvis også ekstra vigtigt, at SKAT i faserne før inddrivelsesfasen har fokus på at forhindre, at de her restancer overhovedet opstår.
Og det er her, jeg mener, at der i en moderne verden er behov for at forstå kontrolbegrebet bredere end som udelukkende klassisk udgående kontrol.