Karsten Lauritzen (V), 2017-04-04:
Mange tak, formand.
Jeg vil sige tak for en grundig debat om lovforslaget.
Som en række ordførere har været inde på, handler det om at sikre bedre vilkår for de familieejede virksomheder.
Regeringens ønske, mål er at understøtte vækstudvikling og beskæftigelse i hele Danmark, og derfor er det efter vores opfattelse fuldstændig afgørende at styrke vilkårene for de familieejede virksomheder.
Der er nemlig mellem 40.000 og 60.000 familieejede virksomheder i Danmark, og de står for 70 pct. af den samlede eksport herhjemme og beskæftiger 6 ud af 10 privatansatte.
Det siger noget om, hvilken rolle de familieejede virksomheder i virkeligheden spiller for vores samfund.
Hvis man kan lidt historie, vil man også vide, hvordan de familieejede virksomheder i den grad udgør rygraden i dansk erhvervsliv.
Der er nogle, der ønsker at tegne et billede af, at de familieejede virksomheder er store jordbesiddere eller store virksomheder, men det spænder meget vidt.
De spænder fra små håndværks- og produktionsvirksomheder, ofte beliggende uden for de større byer på landet, til store globale koncerner.
Det er alt fra den lille tømrermester, over det familieejede landbrug, til LEGO, som jeg også tror hr. Rune Lund fra Enhedslisten spurgte ind til.
Flere af de toneangivende virksomheder i Danmark er eller har været familieejet, og de er på hver deres område flagskibe inden for dansk erhvervsliv.
I mange tilfælde har de familieejede virksomheder desuden en meget stor lokal forankring.
De bidrager til at sikre arbejdspladser og vækst i områder, der ellers let kunne blive hægtet af udviklingen.
Det ser vi f.eks. på Als, hvor Danfoss jo spiller en kæmpe stor rolle for lokalsamfundet for Sønderborg, for Sønderjylland og for det opland, der er.
Det havde ikke været det, det er i dag, hvis ikke Danfoss som en hæderkronet dansk familieejet virksomhed havde været der og bliver ved med at være der.
Derfor ønsker vi i regeringen at understøtte de mange små og mellemstore og store familieejede virksomheder, der er spredt over hele landet, og sikre de her gode vilkår for at opnå vækst og udvikling.
Vi ønsker i hvert fald ikke at gå i den retning, som den tidligere regering gik i, for de trak i den fuldstændig modsatte retning.
Da den tidligere SR-regering uden i øvrigt nogen form for kompenserende lempelser fra den ene dag til den anden ophævede formueskattekursen i starten af 2015, blev det væsentlig dyrere for de familieejede virksomheder at gennemføre et generationsskifte.
Det kritiserede vi også dengang – det kritiserede alle de borgerlige partier.
Men det er det, vi nu ønsker at ændre på, ikke ved at genindføre formueskattekursen, men ved generelt at ændre reglerne for generationsskifte for alle virksomheder.
Vi vil sikre, at pengene bliver i virksomheden, så de kan investeres i vækst og arbejdspladser, og det billede, som nogle tegner af, at det er penge, som så går til en eller anden virksomhedsejer, der har rigeligt i forvejen, er et forkert billede.
Det er ikke sådan, at pengene går til ejeren af virksomheden, nej, de bliver i virksomheden.
Hvis de skulle blive trukket ud, skal der naturligvis betales skat, som jeg også tror hr. Joachim B. Olsen fra Liberal Alliance var inde på i sin ordførertale, men når pengene ikke skal i statskassen i arveafgift, kan de bruges til at investere i medarbejdere, i udstyr, i teknologi, i maskiner og i vækst og i arbejdspladser.
Nedsættelsen af bo- og gaveafgiften fra de nuværende 15 pct. til 5 pct. frem mod 2025 ved overdragelse af erhvervsvirksomhed vil betyde, at generationsskiftebeskatningen reduceres ganske markant.
I dag udgør den samlede beskatning knap 17 pct., når der udloddes udbytte til at betale bo- og gaveafgift, med vedtagelse af lovforslaget – som jeg noterer mig der er et flertal for, om end jeg godt kunne tænke mig, det var større, men det er dog et flertal – vil beskatningen ende på små 6 pct.
Og det er, uanset om virksomheden er personligt ejet eller et selskab.
Vi taler altså om 23.000 familieejede virksomheder med 300.000 arbejdspladser, der står over for et generationsskifte i de kommende år.
Det er særlig vigtigt, for hvis vi kigger på den periode, vi har været igennem, har der været generationsskifter, men som følge af den erhvervsudvikling, Danmark har været igennem for nogle årtier siden, kommer der på et eller andet tidspunkt en ketchupeffekt for generationsskifter, og den tror jeg vi står over for nu, og særlig i en tid, hvor en virksomhed kan blive tvunget ud i et generationsskifte, fordi ejeren går bort, er det vigtigt, at man har ordnede rammer, at man ved, hvilke regler der gælder.
For de virksomheder, som står over for generationsskiftet, vil den lavere beskatning bl.a. give mulighed for køb af nye maskiner, en styrket indsats inden for forskning og udvikling.
Det vil naturligvis øge produktiviteten, og det vil skabe grundlaget for højere lønninger og flere ansatte.
Ud over selve afgiftsnedsættelsen er værdiansættelsen af virksomheden selvsagt vigtig, og det er ikke nogen hemmelighed, at der har været en bekymring blandt nogle af de her virksomheder – det kan man se i høringssvarene og har man også kunnet høre ved en lang række møder, jeg har haft som skatteminister i den proces, der har ført frem til det her forslag – for, om der, når man sænker beskatningsprocenten fra 15 til 5, så er nogle, der bare vil udvide beskatningsgrundlaget, hvilket var det, den tidligere regering gjorde ved at afskaffe formueskattekursen.
Der har det været vigtigt for mig som skatteminister og for regeringen også at give tryghed og sikkerhed for, hvilke regler der gælder for værdiansættelse af virksomheder.
Det vil sikre mere gennemsigtighed og forudberegnelighed for virksomhederne.
Samlet set er lovforslaget et stort skridt i den rigtige retning, når det kommer til at sikre gode og i øvrigt fair rammer for de familieejede virksomheder, men vi ønsker i regeringen at gå endnu videre.
Frem mod 2025 er det regeringens ambition – sådan som det i øvrigt var den tidligere Venstreregerings ambition – at tage det sidste skridt, så der ved overdragelse af en virksomhed til næste generation eller til en erhvervsdrivende fond slet ikke skal betales bo- og gaveafgift eller overdragelsesafgift.
Vi ønsker dermed at sikre det, man kan kalde svenske tilstande eller norske tilstande.
Det vil give danske familieejede virksomheder de samme vilkår, som man har i Sverige, hvor der som sagt slet ikke er nogen bo- og gaveafgift.
Endelig vil forslaget om succession og nedsat afgift for ejendomsselskaber, som flere høringsparter har været inde på – og jeg synes, at de er kommet med en god, fornuftig argumentation under høringen – indgå i det videre arbejde med at sikre bedre vilkår ved generationsskifte.
Men når man laver sådan et forslag her, er det selvfølgelig også en vægtning af, hvor mange penge det er besluttet at der er til rådighed, og hvad man vil med dem, og der har det ikke været muligt at komme de høringssvar, der handler om ejendomsselskaber, i møde.
Men det ønsker vi sådan set at se konstruktivt på.
Så skal jeg om den debat, der har været,
sige, at man godt kunne få det indtryk, at regeringen ønsker at forfordele familieejede virksomheder frem for fonde, frem for erhvervsdrivende fonde.
Det har vi ikke noget ønske om, og derfor foretager vi ikke kun den her nedsættelse af bo- og gaveafgiften for familieejede virksomheder, men gør det også parallelt for fonde.
Og det er vores ambition, når man helt skal fjerne bo- og gaveafgiften, at det kommer til at gælde både for erhvervsdrivende fonde og for familieejede virksomheder.
Vi deler det ønske, som bl.a. Socialdemokratiet har, om at sikre gode vilkår for de erhvervsdrivende fonde, men vi synes også bare, at man skylder at sikre gode vilkår for de familieejede virksomheder.
Så skal jeg lige rette den misforståelse, som jeg kan forstå er opstået her i løbet af debatten.
Jeg tror, det var fru Lea Wermelin, der var inde på, at Håndværksrådet skulle være skeptisk over for lovforslaget, og der er jeg glad for, at Håndværksrådet har fulgt med i debatten, for jeg kan hvert fald se på Twitter, at de skriver, at de faktisk støtter lovforslaget og støtter et billigere generationsskifte i familieejede og ejerledede virksomheder.
Så jeg vil godt bede om, at man ikke sådan skubber Håndværksrådet foran sig; det må bero på en misforståelse.
De støtter det her forslag, og jeg antager, at de gør det, fordi det vil sikre bedre vilkår for både fonds- og familieejede virksomheder.
Til sidst vil jeg lige nævne et andet element i lovforslaget, der handler om genoptagelse for lagerbeskattede værdipapirer.
Jeg tror ikke, at der er så mange ordførere, der har været inde på det – jeg tror, at den konservative ordfører var det – men det er en lille ekstra ting i lovforslaget, nemlig det, at reglerne i dag kan medføre dobbeltbeskatning eller dobbeltfradrag.
Det har været kritiseret fra rådgiveres side, og det forslag, vi har med i det her lovforslag, vil sikre, at det ikke vil kunne ske fremover.
Der er igen tale om en fornuftig ændring.
Men jeg ser frem til en god og konstruktiv udvalgsbehandling, og jeg håber, at der i den udvalgsproces vil være flere partier, der bliver overbevist til at stemme for det her lovforslag, sådan at vi ikke blot kan sikre, at det bliver vedtaget, men også, at de virksomheder, som står over for generationsskifte – uanset om de er store eller små – kan vide, hvilke regler der gælder, også på den anden side af et folketingsvalg.
Det synes jeg vi skylder dem.