runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2018-02-27:
Tak for det.
Både ministeren og den socialdemokratiske ordfører har jo forklaret lidt om, hvad forslaget går ud på.
På vegne af Dansk Folkeparti skal jeg sige, at vi ikke støtter forslaget.
Vi er såmænd optaget af, at vi selvfølgelig skal have så ren luft som overhovedet muligt, også i byerne.
Så har vi de her specielle miljøzoner, hvor der selvfølgelig også skal ske en udvikling.
Jeg synes, at det er rigtig positivt, at ministeren nu vil lave en ny beregning.
Det er jeg glad for; det synes jeg giver god mening.
Jeg synes også, at det, den socialdemokratiske ordfører var inde på, nemlig at man kunne lave en evaluering af det, der allerede er sket, vil være rigtig godt; det er jeg også rigtig begejstret for.
Så kan vi se, om den udvikling, der trods alt er sket inden for de sidste 10 år, siden den første miljøzone er kommet, overhovedet har haft en effekt, hvilket vi naturligvis nok alle forventer at den har.
Det er den ene ting.
Den anden ting, jeg gerne vil sige, er, at når jeg læser sådan et forslag, synes jeg måske nok en gang imellem, at man glemmer, at der er en anden side af sagen – og ikke at økonomi altid skal være det første, man tænker på, men jeg ved da personligt, at når man går ud og bestiller en lastbil, koster det nogle penge, det koster rimelig mange penge.
Er det en specialindrettet lastbil, koster det rigtig mange penge.
Jeg har sågar haft et familiemedlem, som havde en specialindrettet lastbil, der var leveringstid på, og fordi der var leveringstid, kunne han ikke komme ind at arbejde i København i den periode, for han kunne ikke få en dispensation.
Det er, hvad der kan ske; det kan ske for alle, små som store.
Men det har altså bare en konsekvens i den anden ende.
Når man laver et forslag, hvor man siger, at alle lastbiler over 3.500 kg skal overholde Euro 6-normerne, og at busser over 3.500 kg skal overholde Euro 6-normerne, og ud over det at også store varebiler på over 1.760 kg skal overholde Euro 6-normerne, så er det en stor udskrivning, i min optik i hvert fald, i forhold til den udskiftning, der skal ske, også selv om man får nogle år til det.
Når folk køber nye biler, køber de typisk det nyeste på markedet, men de forventer også, at sådan en bil har en levetid, og at man har nogle afskrivninger på den osv.
Men jeg synes, at det er positivt, at vi får nogle nye beregninger, og at vi måske kan vurdere, om der skal ske noget.
Det synes jeg er positivt, og det synes vi fra Dansk Folkepartis side er positivt.
Men vi kan ikke støtte forslaget.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-02-27:
Men det svarede jeg jo på før, og i øvrigt er mit humør strålende.
Og det første spørgsmål har jeg svaret på.
Altså, vi har sådan set, kan man sige, den langsigtede ambition på det danske arbejdsmarked – og har også mekanismer til at sikre det – at der over tid er en parallel lønudvikling mellem det offentlige og det private arbejdsmarked.
Det har vi grundlæggende altid forfulgt.
Igen vil jeg sige: Hvad det så betyder i en konkret overenskomstperiode, er det, vi har overenskomstforhandlinger til.
Og de kan jo kun føres, hvis parterne møder op.
Innovationsministeren har sagt, at hendes dør står åben, og jeg vil tro, at hun også har kaffe på kanden.
Så må man jo møde op.
Og når jeg rundede spisepausen før og der ikke blev spurgt til det igen, så er det måske, fordi fru Pia Olsen Dyhr også godt ved, at det, der ligesom på en eller anden måde er blevet en myte i den offentlige debat, om, at her er der nogle, der er på angreb, er en myte.
Og hvis det at få den væk kan bidrage til at fremme det gode humør, også hos de offentligt ansattes repræsentanter, så vi kan få nogle forhandlinger, så ville det jo være fint.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-02-27:
Jeg forventede næsten, at statsministeren nu var ved at have brugt sit gode humør op, og søreme om han ikke var det.
Jeg tænker, at det har at gøre med det der med at være sidst eller rosinen i pølseenden, eller hvad det nu er, men fred være med det; det er jeg efterhånden vant til om tirsdagen.
Det, jeg synes er interessant, er jo det her med de offentligt ansatte og balancen mellem det offentlige og det private.
For det der med at tro, at hvis vi presser det offentlige, får det private det bedre, tror jeg er en misforstået antagelse.
Det her rammer rigtig mange mennesker, så jeg synes bare, at det rent principielle spørgsmål om, om de offentligt ansatte ikke skal have samme lønudvikling som de privat ansatte, bør statsministeren kunne svare på.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-02-27:
Tak for det.
Det har vi i hvert fald ingen planer om at gøre.
Altså, vi har et ønske om at få sluttet nogle overenskomstforhandlinger på en god og ordentlig måde.
Og ja, det er sådan set grundlæggende en målsætning, at lønudviklingen på det private og det offentlige arbejdsmarked skal følges ad.
Det er ikke nogen ny målsætning, det er en gammel målsætning, og det er en målsætning.
Og i forhold til hvad det betyder, så er det jo det, man har et forhandlingsrum til at afklare.
For det er helt åbenlyst – det kan man jo se udefra – at hvordan man vurderer den sag bl.a. afhænger af, hvilket tidsperspektiv man vurderer det i og den slags ting.
Men det må forhandles i et forhandlingslokale.
Jeg har kun den ambition, at også de offentligt ansatte har gode vilkår.
Det er også derfor, at vi har givet de offentligt ansatte del i de skattelettelser, vi har givet.
Det kan de også mærke på deres pengepung.
Det er også derfor, at de offentligt ansatte, der skal ud at købe en familiebil, har glæde af, at den er blevet billigere.
Altså, i min optik er der jo ingen forskel her.
Folk gør jo et nyttigt arbejde, hvad enten de er ansat i den offentlige eller i den private sektor, og derfor skal vi behandle dem ordentligt som borgere.
Det drager regeringen omsorg for, og det er også derfor, at vi løfter servicerammerne for kommunerne i de her år, i modsætning til dengang spørgeren selv var minister, hvor man aftalte sænkede servicerammer.
Men der er meget hukommelse, der på en eller anden måde er blevet skyllet ud på kort tid.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-02-27:
Jeg vil vende tilbage til diskussionen om overenskomst 2018, og jeg vil ikke snakke om frokostpausen, overhovedet ikke, så jeg forventer heller ikke, at statsministeren i sit svar siger noget om frokostpausen.
Men det, at der er sammenbrud i overenskomstforhandlingerne på det statslige og det kommunale område, selv om det er midlertidigt, er jo noget, som kan få ret store konsekvenser for os alle sammen.
Så jeg synes ikke, vi kan lade være med at forholde os til det i dag.
Regeringens oplæg til forhandlingerne var: I skal løbe hurtigere, I får ikke flere kollegaer, I får ikke samme lønstigninger som i det private.
For i samme periode, som forhandlingerne har foregået, har regeringen jo kunnet finde penge til billigere biler, skattelettelser og en rabat til rige virksomhedsarvinger.
Og lige nu ser vi alvorlige sprækker i velfærden, som rigtig mange danskere oplever, når de ikke kan få en vuggestueplads til deres børn, når de selv må tage fri fra arbejde, når deres gamle far ikke får en ordentlig behandling efter udskrivelsen, eller når jordemoderkonsultationen er sparet væk.
Det er alvorlige sprækker, som går ud over stort set alle danskere, og som i høj grad mærkes af de sygeplejersker, som løber alt for stærkt, af de lærere, der ikke kan nå deres arbejdsopgaver, og af de politimænd og -kvinder, som hober overarbejde op og aldrig når at afspadsere.
Og nu vil jeg gerne komme frem til mit spørgsmål.
Jeg kunne nemlig godt tænke mig at spørge statsministeren helt principielt: Mener statsministeren, at de offentligt ansatte ikke fortjener den samme lønudvikling som de privatansatte?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-02-27:
Jeg har fuldt blik for, at der er forskel på mennesker.
Om de bor i Gellerup eller Hellerup, er der forskel på mennesker.
Jeg kan bare konstatere, at i de her særlige boligområder går det gennemsnitligt dårligere.
Det gør det.
Børnene klarer sig gennemsnitligt dårligere i skolen, og i ringere omfang end almindeligt er de uddannelsesparate, når de har gået 9 år i folkeskole.
Det er vi da nødt til at gøre noget ved, og det er da ikke at tale ned til folk.
Det er da sådan set at tale til håbet i folk om, at det kan være anderledes.
Nu har der været meget fokus på, at det har kostet 36 mia. kr., at vi har haft ikkevestlig indvandring.
Det er jo så også en pris, og den skal vi have til at gå i nul.
Men den kan jo gå i plus.
Man kan også lave regnestykker på, hvor meget rigere vi alle sammen kunne blive, hvis vi kunne få løftet dem, der er i landet nu.
Løsningen er ikke fantasier om, at de aldrig skulle være kommet, og at de skal sendes hjem, for de er her jo.
Jeg er helt enig i, at det er en udfordring, at vi har daginstitutioner, gymnasier osv., som bliver, kan man sige, fortættet med en bestemt etnicitet.
Det underliggende problem er jo, at vi har boligområder, der er blevet det.
Og igen, men det må vi snakke videre om på torsdag: Skal vi gå hen til undtagelserne først, eller skal vi gå ned i hovedreglen?
Og hovedreglen er, at vi har skabt nogle boligområder, hvor der er en for stor koncentration.
Og jeg tror egentlig, at hr. Morten Østergaard – det håber jeg – vil blive positivt overrasket.
Morten Østergaard (RV), 2018-02-27:
Det, jeg appellerer til, er i virkeligheden det liberale i statsministeren, som folk indimellem må kigge lidt langt efter.
Det er jo det med, at man ikke holder folk op og forpligter alle på et synspunkt, som man møder hos nogle.
Der bor 10.000 mennesker i Vollsmose.
Det er langtfra dem alle sammen, som har en anden baggrund end statsministeren og jeg.
Jeg refererede til nogle pensionister før.
Der bor masser af mennesker, som har en tosproget baggrund eller en anden etnisk baggrund, som hver eneste dag bidrager til det danske samfund.
Det er bare dér, jeg appellerer til, at man ikke gør dem uret, ved at man lader, som om de er ligeglade med, om det går deres børn godt, eller om de er en del af bandekriminaliteten, eller at de ikke ønsker ligestilling.
Er det en løsning fortsat at se opdelte daginstitutioner, opdelte folkeskoler eller opdelte uddannelsesinstitutioner?
Det modsatte har været instrumentelt for, at Danmark er blevet det samfund, som det er blevet, med den høje grad af ligestilling, som vi har opnået.
Derfor er det sikkert også godt for integrationen, og så er det måske der, man skal sætte ind og ophæve undervisningsministerens stædige og vedholdende forsøg på at undgå, at vi f.eks. får blandet eleverne på gymnasierne, som undervisningsministeren jo har gjort nu i månedsvis.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-02-27:
Jeg vil gerne sige, at når jeg har talt om, at der er slået huller i danmarkskortet, så er det, fordi der er slået huller i danmarkskortet.
Der er belæg for at sige, at nogle af de værdier, som eksisterer bredt i det danske samfund, står anderledes nogle af disse steder.
Når man spørger ind til homoseksuelle parforhold, altså om det er moralsk i orden eller amoralsk, så får man nogle svar ud af de her områder, som altså er meget anderledes end den almindelige danske holdning til det.
Og når man spørger til, jeg havde nær sagt styrkeforhold i familien, så får man et svar frem, der tegner et billede af, at manden er den naturlige autoritet i et langt større omfang end det, man ser i resten af Danmark, og i øvrigt også i et større omfang, end man ser hos andre med ikkevestlig baggrund.
Derfor er der noget med de her områder, som på grund af den fortætning, der har fundet sted, ikke er godt.
Og det kan ikke nytte noget, at vi lader være med at tale om problemerne, fordi vi tror, at de så forsvinder.
Altså, jeg skal ikke tage æren for, at hr. Morten Østergaard har været ude.
Og når vi lægger vores forslag frem på torsdag, vil man se, hvor kloge vi er blevet.
Morten Østergaard (RV), 2018-02-27:
Hvis der var en erkendelse af at være blevet klogere på noget, så undslap den mig.
Men det er i hvert fald rigtigt, at når man taler med folk, som bor i de udsatte boligområder, som mange taler om, så siger de, at de er kede af, at statsministeren kalder deres hjem for et hul.
Det tror jeg bare er vigtigt at tage med, hvis man gerne vil føre en politik for bedre vilkår og ikke en politik, der går imod dem, man taler om.
Det næste, der så er vigtigt, er jo, hvad det er for nogle synspunkter, man tillægger folk.
Og jeg siger bare, at det, der møder mig, er et ønske om, at børnene møder hinanden i daginstitutioner og i skolesystemet og videre i ungdomsuddannelserne.
Det er ikke et ønske om at isolere sig i samfund med et andet værdisæt.
Det er muligt, synspunktet findes, men det er ikke det dominerende.
Det er derfor, jeg bare synes, det er så vigtigt at tage det rigtige afsæt.
Og derfor undrer det mig, at regeringen så massivt har forhindret og blokeret, at der er blevet gjort noget ved det første oplagte sted, nemlig ungdomsuddannelserne, som også er blevet mere og mere opdelt, og hvor regeringen jo helt klart indtil nu har forhindret de initiativer, som kunne være taget på det område.
Men måske er man blevet klogere.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-02-27:
Tak for det spørgsmål og den lange opfølgning.
Og ja, det er i hvert fald sådan, at indtil der måtte være placeret lejre i Afrika, hvor man laver asylsagsbehandling fra, så er de jo fiktive.
Og det er også rigtigt, at udenrigsministeren tidligere har fremført det synspunkt, og det blev så betegnet som værende inhumant fra Socialdemokratiets side – ja, lad nu det være.
Jeg bevæger mig bare i virkelighedens verden, og der kan jeg forstå at hr. Morten Østergaard også har været ude – og det er fint.
Jeg tror, det var hr. hr. Kristian Thulesen Dahl, der gjorde den bemærkning i sit ugebrev, at hvis man efter tre dage i de der boligområder kunne gå ind for bandepakken, så var det ærgerligt, at man ikke var taget af sted noget før – eller var blevet der lidt længere.
Det var jo ikke min bemærkning, men jeg synes, den var god.
I forhold til det med de der flygtningelejre vil jeg sige, at så længe de ikke er der, har vi et problem herhjemme, og det forsvinder i øvrigt heller ikke, selv om de kom.
For det er et problem opbygget over en generation, og det skal vi gøre noget ved.
Jeg deler fuldstændig den der beskrivelse af, hvad der gør Danmark til Danmark, altså omkring tilliden.
Og det er præcis også der, at noget er gået galt, når vi har fået skabt nogle af de boligområder.
Altså, det er i virkeligheden ret få.
Jeg tror, der bor på den gode side af en million danskere i almene boliger rundtomkring i landet, men problemstillingen er, at en meget stor del af dem med ikkevestlig baggrund bor i almene boligområder, hvor der er en stor koncentration af folk med ikkevestlig baggrund, og det er det, der begynder at udfordre nogle værdisæt.
Noget af det, vi derfor er nødt til at se på – og det vender vi tilbage til på torsdag – er selvfølgelig, hvad det er for nogle opvækstvilkår, vi giver de børn.
Og jeg er nødt til at reservere mig, at det så er på torsdag, vi fremlægger dem.
Morten Østergaard (RV), 2018-02-27:
Det er jo ikke som sådan forbudt at blive klogere.
Men når man deltager i den politiske debat, kan man indimellem få det indtryk, at det skal man endelig ikke begive sig ud i.
Og det ved jeg ikke, men det kan der måske være noget om, for udenrigsministeren må jo være blevet noget klogere.
For tilbage i 2016 bar han jo selv forslaget frem og mente, at det kunne man sagtens fikse.
Og da jeg kunne se, at udenrigsministeren var meget enig med statsministerens anmeldelse af de fiktive flygtningelejre, er der jo noget, der tyder på, at man i hvert fald bliver klogere af at gå i regering.
Så det er jo godt, hvad det angår.
Så er der spørgsmålet om mig, altså om jeg er blevet klogere på noget så.
Og jeg har brugt noget tid på at tale med nogle af de mennesker, som der også er blevet talt meget om i dag, nemlig dem, der bor i de udsatte boligområder eller det, som statsministeren kalder et hul.
Og jeg vil starte med at hilse og sige, at de er en lille smule kede af at få omtalt deres hjem som et hul.
Jeg ved ikke, om statsministeren ville sætte pris på, at nogen kaldte hans hjem for et hul.
Men jeg tror ikke, man sætter pris på det ude i de udsatte boligområder.
Heller ikke hos de pensionister, jeg sad og spiste frokost med, og som mødes fire dage om ugen.
Kunne man forestille sig, at statsministeren var blevet klogere?
Noget af det, jeg elsker allermest ved Danmark, er jo, at vi er et samfund, der er præget af en høj grad af tillid til hinanden.
Jeg tror, at en af de grundlæggende forudsætninger for, at vi har den høje grad af tillid, er, at vi mødes i daginstitutioner og i skoler og i uddannelsessystemer, fordi der er fri og lige adgang, på tværs af hvem vi er.
Sådan er det desværre ikke omkring de udsatte boligområder, hvad angår daginstitutioner og skoler og ungdomsuddannelser.
Derfor vil jeg spørge statsministeren, om statsministeren og regeringen er blevet klogere og gerne vil gøre mere for at sikre, at vi får blandede institutioner, og at vi ikke bliver mere og mere opdelte, og om man vil holde op med at blokere for, at der eksempelvis bliver taget initiativer på gymnasieområdet, som undervisningsministeren har gjort i nogen tid.
Carsten Bach (LA), 2018-02-27:
Tak for det.
Jeg tror, at rigtig mange danskere faktisk har oplevet enten direkte eller indirekte at blive chikaneret af personer på vandscootere.
Det er personer, som ikke kan finde ud af, hvordan man gebærder sig og tager hensyn, når man nu speeder rundt på en vandscooter enten i havne eller ved strande.
Oftest resulterer mødet med sådan en vandscooterbølle blot i en rigtig dårlig oplevelse, men som vi jo desværre oplevede sidste sommer, og som det jo også allerede er blevet omtalt flere gange her fra talerstolen, kan det også få helt andre og meget mere fatale konsekvenser, som det fik for de to unge amerikanske studerende i Københavns Havn.
Så selv om man, som jeg selv, ikke direkte har haft en dårlig oplevelse med generende vandscootere, gør eksemplet fra Københavns Havn problemstillingen yderst nærværende.
Jeg mener således, at det i den grad er tydeligt, at der må ændringer til, men det er så også vigtigt at huske på, at det langtfra er alle steder, der opleves problemer.
Derfor mener jeg, at beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti meget klogt lægger op til, at det er den enkelte kommunalbestyrelse, som beslutter, hvordan de lokalt vil regulere brugen af vandscootere.
Helt at forbyde vandscootere i Danmark ville være en klar overreaktion, da langt størstedelen af brugerne af vandscootere sagtens kan finde ud af at have den respekt og tage det hensyn, der skal være, over for andre sejlere og badende gæster rundtomkring ved de danske strande og i de danske havne.
Derudover er der også store lokale forskelle.
Der kan jo faktisk godt være steder, hvor man sagtens kan sejle på vandscootere uden at genere nogen, hvorimod det jo i høj grad er sværere i f.eks. Københavns Havn.
Liberal Alliance er således meget positive over for forslaget.
Jeg synes også, at jeg har noteret mig tidligere, at det var ministeren også, og at ministeren ville arbejde på at fremsætte et lovforslag på et senere tidspunkt for at få ændret lovgivningen.
Det vil vi se frem til, for vi er som sagt enige i indholdet og intentionen i beslutningsforslaget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-02-27:
Det var da i hvert fald en håndgribelig indrømmelse til de offentligt ansatte, som de sikkert bliver glade for.
Da SF sad i regering, ryddede vi op efter en økonomisk krise, som ikke var blevet varetaget særlig godt af den foregående regering, og derfor så de offentlige budgetter anderledes ud; det tror jeg godt statsministeren er klar over.
Men når det kommer til det, synes jeg egentlig, at der foregår en meget ubehagelig klapjagt på de offentligt ansatte.
Vi har kunnet se det med new public management.
Vi har kunnet se det af den måde, man går til de offentligt ansatte på generelt i forhold til ledelsessystemer og styringssystemer.
Og det er ikke det samme som at sige, at SF ikke også har været en del af det.
Jeg må bare sige, at nogle gange bliver man også klogere og må erkende, at der skal nogle andre ting til.
Det handler altså også om tilgangen til de offentligt ansatte, tilliden til dem, og der tror jeg vi er nødt til at tænke i andre styringssystemer.
Og det kunne man jo gøre, samtidig med at man også lige får fikset overenskomsten.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-02-27:
Jeg tror, at der er ret mange statslige ansatte, der ville blive kede af, at man lukkede Moderniseringsstyrelsen.
Altså, er det ikke der, vi får vores lønsedler fra en gang om måneden, alle os, der er ansat i staten – sådan som vi, der sidder her, er?
Det tror jeg, så det ved jeg ikke om ville være noget konstruktivt bidrag til at få lukket overenskomstforhandlingerne.
Men alt det sagt og polemikken til side
vil jeg i forhold til det med at møde de offentligt ansatte med tillid sige, at det er jeg sådan set ikke uenig i.
Tiden tillader ikke at gå dybt ind i det her, men når vi har iværksat et arbejde med en sammenhængsreform, som jeg også håber at den ansvarlige minister snart får tid til at kaste sin fulde energi ind i, når overenskomstforhandlingerne er sluttet, så er det jo, fordi også vi kan se – kald det at blive klogere eller andet – at der ville være et enormt potentiale i at frigøre noget faglig frihed i den offentlige sektor.
Der ville være et enormt potentiale i at få skabt noget bedre ledelse i den offentlige sektor, og der ville være et enormt potentiale i at få regelsaneret, få fjernet bureaukrati og få fagligheden til at række noget længere.
Det er jo alt sammen lettere sagt end gjort.
Altså, for der er også nogle, der har sagt det før – rimeligvis også den regering, fru Pia Olsen Dyhr selv var medlem af.
Men nu forsøger vi faktisk systematisk at arbejde med det, og det glæder jeg mig til at kunne vende tilbage med senere i år, både med indspil fra ledelsesudvalget, altså med henblik på at lave en ledelsesreform, og de andre dimensioner af den her sammenhængsreform.
Og hvis den gode stemning her fra i dag så også rækker til, at vi reelt får lavet nogle spilleregler om, så vil det jo være rigtig, rigtig positivt.
Erling Bonnesen (V), 2018-02-27:
Tak for det.
Dansk Folkeparti foreslår at give kommunalbestyrelser mulighed for på eget initiativ at fastsætte lokale regler i en begrænset periode af året for at undgå de mulige risici, vandscootere kan medføre i havne og ved badestrande.
Vandscootere kan, hvis de bliver brugt hensynsløst, udgøre en stor fare for badende og personer i kanoer og kajakker, og det er derfor en meget relevant problemstilling, som forslagsstillerne her tager op.
Set i lyset af den forfærdelige ulykke, vi var vidne til i Københavns Havn i august 2017, virker det fornuftigt at give mulighed for mere lokal regulering af vandscooterne.
Dette forslag supplerer endvidere de initiativer, som allerede er taget i kølvandet på ulykken, og det er vigtigt for Venstre, at turister, badegæster og andre, der ønsker at benytte sig af vores havne og strande, føler sig sikre ved at færdes dér.
Gentagne eksempler på vanvidssejlads med både og vandscootere har desværre vist, at der eksisterer et landsdækkende problem med tankeløs brug af vandscootere og andre fartøjer.
Der er allerede taget en række initiativer på området, da regeringen selvfølgelig ønsker at komme problemet til livs, og derfor støtter Venstre også den kommende ændring af naturbeskyttelsesloven, så vi kan komme denne form for generende og farlige færdsel til livs, uanset hvilket fartøj der er tale om.
Venstre støtter således beslutningsforslaget, og jeg skulle hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at det gør de også, da vi selvfølgelig ønsker, at det skal være sikkert at færdes ved danske havne og strande.
Tak for det.