runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Jeg er glad for at få lov til at udfolde det her.
Sagen er ikke, at vi ikke vil straffe.
Vi siger bare, at man bliver nødt til at tage andet i brug.
Vi ønsker ikke, at det her skal ske.
Hvordan kommer vi derhen, hvor det ikke sker?
Gør vi det ved at udvide strafferammen med 1 år?
Nej, det gør vi ikke.
Det gør vi ved at tage fat i de personer, der laver de her overgreb, og arbejde seriøst med dem, så de ikke foretager de her overgreb mere.
Det gør vi altså også med alt det forebyggende arbejde i regi af ungdomsuddannelser, skoler osv.
Her kan vi netop snakke meget mere om seksualitet og alle de her ting, så vi ikke står i den situation, at folk begår overgreb.
Men det er ikke udvidelsen af strafferammen med 1 år eller 6 måneder, der får det her til at stoppe.
Det ses jo også tydeligt, når vi ikke engang bruger den strafferamme, der er.
Meget, meget gerne.
For det første bruger man ikke den strafferamme, man har, som det er i dag.
For det andet tror vi ikke på, at straf løser den her udfordring.
Så lad os udnytte, at der er en strafferamme.
Den kan bruges.
Og så vil vi gerne se på andre initiativer i stedet for.
Undskyld, jeg grinte ikke ad det spørgsmål, spørgeren kom med, men fordi spørgeren kom til at sige lempelser i stedet for stramninger.
Vi vil arbejde politisk for den flygtningepolitik, som vi mener er den rigtige.
Og det er for det første, at man skal finde europæiske løsninger på det her spørgsmål, for vi kan ikke stå her og diskuterer det og tro, vi kan løse det.
Alternativet vil gerne se på, hvordan man kan skabe verdens bedste integration i stedet for at koncentrere sig om, om det hedder 5.000 her eller 1.000.
For det er det, man bliver nødt til at kigge på.
Man stopper ikke de flygtningestrømme, der er, ved at tro, at vi herhjemme kan lave stramninger i forhold til hverken smykker eller plakater, eller hvad der nu er blevet lavet herhjemme.
Peter Skaarup (DF), 2016-06-01:
Under sådan en afslutningsdebat er det meget interessant at blive lidt klogere på, hvad partierne vil, og hvad de gør.
Og da vi her i weekenden hørte om det, som Alternativet foreslår, nemlig at man skal rulle alle lempelserne tilbage, så syntes vi måske, det var sådan en lille smule crazy.
Der er dem, der vil have udlændingestramninger, og der er gennemført lidt over 30 af slagsen under den nuværende regering, og så er der dem, der vil have lempelser, og der blev gennemført omkring 45 lempelser under den tidligere regering.
Hvad vil Alternativet gøre efter et folketingsvalg?
I hvilken retning arbejder Alternativet?
Vil man stille krav, eller er man ligeglad?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
For det første må jeg lige sige, at der jo ikke blev lavet nogen internationale aftaler.
Der kom jo ikke nogen aftaler på bordet, der faktisk kunne gå ind og løse den flygtningeudfordring, Europa stod i.
Og så begyndte landene at lukke grænserne.
Så nej, vi har ikke set, at det ikke lykkedes at få internationale løsninger.
Man ønskede ikke at skabe internationale løsninger, bl.a. fordi Danmark ikke pressede på for det.
I forhold til hvad for en politik, vi ønsker at føre, vil jeg sige, at vi selvfølgelig kæmper for at få vores politik igennem.
Det er da det, vi vil arbejde for hver dag.
Det er derfor, vi er valgt ind her og bruger så mange timer på det rundt i hele landet, og det er også det, vores medlemmer gør.
Men jeg står ikke her og stiller ultimative krav om, at det skal være sådan her eller sådan her.
Det er slet ikke den måde, vi arbejder på, og mig bekendt er det heller ikke den måde, spørgerens parti arbejder på.
Man arbejder seriøst på at få sin politiske dagsorden igennem.
Og vi mener, at vi skal rulle de her stramninger tilbage, og det vil vi arbejde for politisk.
Anni Matthiesen (V), 2016-06-01:
Jeg kan også mærke på mange af de andre spørgere, at de stiller spørgsmål for at finde ud af, hvad Alternativets politik er.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget for at finde ud, hvad Alternativets politik er.
Jeg kan forstå, at Alternativet som det eneste parti her i Folketinget faktisk er imod at forhøje straffen for voldtægt.
Kunne Alternativets ordfører prøve at forklare nærmere, hvad årsagen er til det?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Først: Selv tak for samarbejdet.
Det var alle ikkeklassificerede dokumenter, der skulle fremlægges.
Det passer altså heller ikke i min verden, at journalister mente, at det her var det helt fantastiske.
Jeg lavede indtil flere interviewes samme morgen, som vi førstebehandlede sagen, med journalister, der sagde: Er I klar over, hvor lidt I får ud af at se på ikkeklassificerede papirer?
Vi mener, at vi får mere ud af det her.
Nu ved vi jo så, at Enhedslisten genfremsætter det her forslag – og dejligt og godt med det – men det er også vigtigt for mig at sige igen og igen, at vi jo er fuldstændig enige, som spørgeren også siger, og det er det, vi kæmper videre for.
Vi har endda fået det skrevet ind i aftalen, at det her ikke er en erstatning for – vi siger endda i pressemeddelelsen, at vi vil arbejde videre for det – at vi får placeret et juridisk ansvar, at vi får set på de folkeretlige elementer i det, og netop også i forhold til fanger osv.
Så vidt jeg ved, bor spørgeren netop i nærheden af en af de nye produktionsarbejdspladser, som jo faktisk tager det meget alvorligt at arbejde med grøn omstilling og arbejde med grøn energi – så gerne mere af det, tak.
Det, vi helt konkret foreslår i forhold til økonomi, er for det første, at vi skal se på, hvordan vores skattesystem er skruet sammen.
Vi var glade i morges, da vi læste de økonomiske vismænds rapport om eksempelvis boligskat – det ved jeg så vi ikke helt er enige om.
Og så er det klart, at spørgsmålet om økonomi jo også er et meget stort spørgsmål, og så kaster man det ud, og så skal vi kunne svare bredt på det – det kan vi ikke.
Vi ønsker et andet skattesystem end det, vi har i dag, vi ønsker et mere ressourcebaseret skattesystem, vi ønsker skatten ned på arbejde.
Og så er det noget, som vores knalddygtige finansordfører også sidder og arbejder på nu og prøver at sætte alle blokkene sammen i en økonomisk politik for Alternativet, og det bliver fremlagt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-06-01:
Tak, og tak for indlægget.
Jeg er imponeret over Alternativets tilgang til politik og den interesse, der altid er for at høre, hvad modstanderen mener.
Jeg havde også den fornøjelse at diskutere med hr. Uffe Elbæk på Frederiksberg Bibliotek i mandags.
Det var en rigtig god debat.
Der bliver talt meget om de tre bundlinjer, og jeg oplever lidt det samme her som i mandags.
Jeg er sådan en konservativ, der også går op i den økonomiske bundlinje.
Det er næsten nemmere at sømme budding på en væg end at få sådan et helt konkret økonomisk oplæg fra Alternativet om, hvordan det er, vores samfund skal hænge sammen økonomisk, hvis Alternativet får sin vilje.
Jeg bor i Produktionsdanmark.
Skal det så nedlægges over en nat, skal folk gå fra hus og hjem, skal Danmark køres fallit?
Jeg er meget bekymret over den økonomiske politik, som Alternativet fører.
Og det vil jeg sådan helt ærligt gerne spørge nysgerrigt ind til, for mange mennesker lever jo i Produktionsdanmark.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Jeg bliver nødt til at tage et skridt tilbage igen, for det er, som om hr. Jakob Ellemann-Jensen tror, at vi bare vil afskaffe al lovgivning, og så vil vi gå ud ad døren her og låse den efter os.
Det er ikke det, vi ønsker.
Vi ønsker faktisk at lave en række initiativer, europæiske initiativer, der går ind og adresserer det her solidarisk og i fællesskab, for det er det, vi er nødt til.
Så vi tror ikke på, nej, at der vil komme flere flygtninge af den grund, netop fordi det er et fælles europæisk initiativ, der skal til for at håndtere de flygtninge, der kommer til Europa.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-06-01:
Jeg erkender, at det måske ikke er helt fair at sige: Giv mig lige en økonomisk samfundsmodel, fuldstændigt og helt.
For det, der betyder noget for ethvert menneske, er trods alt også at have et arbejde at stå op til hver dag.
Og der er nok arbejdspladser i Produktionsdanmark – men det ikke det, der er fokus for Alternativet, tror jeg.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-06-01:
Jo, men nu var det heller ikke det, jeg sagde
Jeg sagde sådan set ikke, at det var det, der ville give flere flygtninge til Danmark; jeg sagde, at det var den tilbagerulning af alle stramninger i udlændingepolitikken, som Alternativet foreslår at man skal foretage, som vil føre til flere flygtninge i Danmark.
Så lad mig spørge lidt videre.
Hvis man ruller alle disse stramninger tilbage, er det rimeligt at antage, at der vil komme væsentlig flere flygtninge til Danmark.
Hvordan skal vi finansiere det?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Det, der jo er hele min pointe i den tale, jeg har holdt, er, at det her kan vi slet ikke gøre noget ved på nationalt niveau.
Det her er et internationalt spørgsmål, som vi internationalt skal tage stilling til.
Den løsning fra Kommissionen indeholdt jo ikke kun en omfordeling; der var en række ting, der var med i den her løsning, som var rigtig fornuftige, og det så vi meget gerne at Danmark brugte sin energi på at støtte op omkring.
Og det tror jeg faktisk ikke ville betyde, at der kom flere flygtninge til Danmark.
Jeg tror, det ville betyde, at vi fik et langt tættere samarbejde i Europa, og at der netop kom til at være en fælles solidarisk ansvarstagen for det her problem.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-06-01:
Tak for det.
Og mange tak til hr. Rasmus Nordqvist for ordførertalen.
Der blev stillet et spørgsmål undervejs, som jeg ikke kan lade være med at svare på – det kan man jo også bruge en kort bemærkning til.
Og det er den her anerkendelse af, at vi ikke kan løse verdens flygtningeproblemer alene, og en undren fra ordførerens side over, at der ikke var dansk opbakning til den europæiske løsning, som det blev udtrykt.
Det var jo netop, fordi det ikke var en løsning; det var, fordi det var en måde at flytte problemet rundt på.
At fordele flygtninge løser ikke flygtningeproblemet.
Derfor.
Men lad mig vende tilbage til hr. Kristian Thulesen Dahls spørgsmål, for hvis man ruller alle disse stramninger på udlændingeområdet tilbage, hvilke konsekvenser tror ordføreren så at det vil have for antallet af asylansøgere i Danmark?
Altså, vi bliver nok hurtigt enige om, at det vil stige, men hvor meget tror ordføreren egentlig at det vil stige, hvis man ruller alle de her stramninger tilbage?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Jamen som jeg sagde meget tydeligt tidligere i morges, da jeg stillede et spørgsmål til Socialdemokratiets leder, er det jo helt åbenlyst for enhver, at der er politik, som vi er dybt, dybt uenige om.
Og i forhold til at vi skal begynde at have et samarbejde på et tidspunkt efter et valg om måske 3 år og 1 måned – vi ved også, hvor meget der sker i politik på 3 år og 1 måned, for for 3 år og 1 måned siden eksisterede Alternativet ikke – vil jeg sige, at der altså kan ske meget.
Jeg er sikker på, at hvis vi ønsker at lave et fælles politisk projekt, så sætter vi os ned og gør det.
Men vi har bare sagt, at det her ikke er automatik.
Der er altså andre end to partier i Folketinget – også andre end to partier, som kan stå forrest.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Det kan man godt mene.
Men der er jo mange ting, man skal diskutere i politik, hvor man må spørge sig selv: Hvorfor skal vi diskutere det her lige nu?
Men det er klart, at når vi på forsiden af Jyllands-Posten i dag kan læse, at røde partier er i internt opgør om regeringsmagten efter næste valg, og når hr. Uffe Elbæk som Alternativets frontfigur udtaler sig om det, er det jo ikke uinteressant, synes jeg, at danskerne også bliver bekendt med, hvad det er for nogle politiske krav, man har – og specielt fordi man har pakket det ind i nogle meget klare udtalelser om, at alle udlændingestramninger skal rulles tilbage, altså at alle udlændingestramninger siden i sommer skal rulles tilbage.
Det er det politiske udgangspunkt.
Det er da interessant i forhold til at ville støtte en kandidat fra et parti, som har været med i de fleste af de stramninger, der er lavet siden i sommer, og det er jo derfor, jeg synes, at det i en rent politisk diskussion er interessant at høre ordførerens bud på de her ting.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Nu vil jeg starte med at sige, at jeg altid plejer at sige: Åh nej, jeg håber ikke, der er noget parti, der nogen sinde får 90 mandater, for det tror jeg ikke er særlig sundt for demokratiet.
Det er klart, at vores partiprogram vil skabe store, store forandringer i den måde, vi lever på, vi bor på, vi forbruger på.
Så det er store, store forandringer, og det er jo ikke noget, man laver over en nat.
Det er netop noget, der skal indføres stille og roligt.
For når vi skal skabe så stor en forandring, som en seriøs bæredygtig omstilling vil give, så skal vi også kunne vænne os til den, men vi bliver nødt til at gå i gang i dag.
Klimaklokken har ringet, jorden har råbt vores navn, og vi skal altså svare på det.
Eva Flyvholm (EL), 2016-06-01:
Jeg vil gerne starte med at sige tak for en rigtig fin tale og tak for det virkelig gode samarbejde, vi har haft her, mellem Alternativet og Enhedslisten gennem det sidste år.
Det sætter jeg virkelig meget stor pris på.
Det er rigtig dejligt.
Men jeg må også sige – og det har vi også diskuteret – at jeg undrer mig over, at Alternativet har valgt at lave den her aftale med regeringen og Liberal Alliance om en historisk redegørelse om Danmarks krigsdeltagelse.
For vores partier er helt enige om, at der netop er brug for at få genoprettet Irakkommissionen, især fordi der netop er brug for at få undersøgt de her sager, der handler om, at fanger er blevet udleveret, selv om der var risiko for, at de ville blive tortureret eller få dødsstraf.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Jeg kan se på det helt konkret her i Europa inden for EU.
Der har man netop den her neoliberale kassetænkning, og det er det, vi ønsker et opgør med.
Vi ønsker et opgør med, at hver gang vi taler om sundhed, hver gang vi taler om uddannelse, siger vi, at det er udgifter, og når vi bygger en motorvej, er det en investering.
Det vil vi gerne have et opgør med.
Det er den tænkning, der har lagt sig ned over Europa, som vi mener ikke er sund, som vi jo også i dag ser førende økonomer lave et opgør med.
Hvis man åbner Politiken – eller også var det Information, det kan jeg ikke huske, men det var i hvert fald en spændende artikel – kan man se det.
Det er det, vi ønsker et opgør med.
Vi ønsker et opgør med den fuldstændig blinde kassetænkning og nedskæring, vi har set i Europa, og som ikke har ført det gode liv med sig.
Anders Samuelsen (LA), 2016-06-01:
Tak for bekræftelsen af, at indtil nu i denne virkelighed, som vi lever i, og på denne planet, som vi lever på, har det aldrig kunnet lade sig gøre at fremme kvinders ligestilling, at sørge for et ordentligt sundhedssystem, uddannelsessystem osv. uden at have vækst.
Men det er så den vej, som Alternativet eksperimenterer med at gå ud ad.
Held og lykke med det.
Alternativets leder, Uffe Elbæk, sagde i landsmødetalen, at han virkelig ønskede et opgør mod den neoliberale tænkning.
Jeg har så haft en dialog med Uffe Elbæk på Twitter og også direkte personligt, og han har sagt, at det ikke var Liberal Alliance, han tænkte på stod for neoliberal tænkning.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren vil pege på, hvilket andet parti det så er, der står for den neoliberale tænkning i det her land.
Hvor er det i det her land, som har verdens måske højeste skattetryk, at man kan se, at der er neoliberal tænkning?
Hvor er det, man kan se, at man sætter markedet før mennesket?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Vi har haft ekstrem økonomisk vækst i rigtig, rigtig mange år, men vi bor altså på en planet, vi ser lige nu på en global ulighed, som er fuldstændig ekstrem.
Måske skal vi begynde at arbejde lidt på at få hele planeten med i stedet for at tro, at det er her i lille Danmark, hvor vi har det rigtig godt.
Vi kunne få det bedre, men vi har det rigtig godt.
Jeg tror ikke på, at det er økonomisk vækst i Danmark, der kommer til at skabe et bedre samfund i Danmark eller for den sags skyld i resten af verden.
Anders Samuelsen (LA), 2016-06-01:
Alternativet vil gerne have et opgør med den tænkning, at vækst er godt i sig selv, så jeg kunne godt tænke mig at høre, om Alternativets ordfører kan pege på ét land i verden, hvor det kan lade sig gøre uden vækst at fremme kvinders ligestilling, at sikre uddannelse til stort set alle, at fremme sundhedssystemerne, at afskaffe fattigdom, at bekæmpe sult.
Er der et land, er der et sted i verden, hvor det her vil kunne lade sig gøre uden at have vækst?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Vi fuldstændig enige i, at når der er en udgift, skal der også være en indtægt, men jeg kommer altså ikke til at tage ansvaret for en finanslov, som jeg ikke var med til at forhandle, som jeg ikke har været med til at skrive under på, som jeg ikke har været med til at stemme igennem.
Vi kunne sagtens finde finansiering til den her ordning, og vi tilbød endda at være med til at finde finansieringen, men det blev der ikke taget imod fra regeringens side.
Benny Engelbrecht (S), 2016-06-01:
Vi er forhåbentlig enige om en forudsætning for, at boligjobordningen har kunnet gennemføres, er, at regeringen gennemførte en finanslov og i den finanslov var der bl.a. besparelser på udviklingsbistand, på forskning, på uddannelse og på mange andre elementer.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Det korte svar ville være: overhovedet ikke.
Jeg står ikke her og tager ansvaret for den finanslov, som finansministeren har lavet, og det får spørgeren mig ikke til på noget tidspunkt.
Vi var ikke med i forhandlingerne, vi var ikke med til at sætte underskriften
, så derfor har jeg heller ikke lyst til at tage ansvaret for det arbejde, der er lavet.
Vi kunne sagtens finde en finansiering til den her ordning i det finanslovsoplæg, som vi selv kom med, og det vil jeg gerne tage ansvar for, men jeg tager altså ikke ansvar for Venstreregeringens finanslov.
Benny Engelbrecht (S), 2016-06-01:
Det er naturligt i forhold til et parti, som er så nyt som Alternativet, ikke alene at kigge fremad, men også at kigge på de resultater, der er opnået, og det resultat, som jeg godt lige vil spørge ind til, er boligjobordningen – ikke så meget, fordi vores partier er dybt uenige om den skæve boligjobordning, men om finansieringen af det.
Kunne ordføreren ikke lige forklare, hvordan finansieringen af det her er, for det er jo finansieret af en finanslov, hvor der er besparelser på forskning, på uddannelse, på udviklingsbistand og meget andet.
Så i hvilket omfang føler man at man har været med til også at bidrage i den sammenhæng?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Det, som er meget afgørende for os at sige, er, at vi synes, det faktisk er lidt underligt, at vi skal stå 11 måneder inde i en valgperiode og diskutere resultatet af næste valg, som vi ikke engang ved hvornår kommer.
Det, der er vigtigt for os at sige i forhold til et eventuelt kommende andet flertal, hvor vi kan spille en afgørende rolle for at få en anden politik, er, at selvfølgelig skal vi kunne se os selv i det politiske projekt.
Men vi sagde ved sidste valg, at vi ikke kommer med krav, med en liste, som vi skal sætte kryds ved.
Nej, vi har en politisk retning, der er meget tydelig, tror jeg, for enhver, og det er den, vi arbejder efter.
Kan vi slet ikke se os selv i x, y, z parti, der måtte ønske at lave en regering, i vores samarbejdsblok, så er det klart, at vi ikke er en del af det.
Men i forhold til den her automatik om, at vi i dag skal gå ud og sætte vores politiske mandat hos Socialdemokraterne, vil jeg sige, at jeg virkelig synes, det er underligt, at vi overhovedet skal diskutere det.
Anni Matthiesen (V), 2016-06-01:
Jeg havde nok forventet det svar.
Men jeg kunne godt tænke mig, at Alternativets ordfører kom dybere ned i de alternative løsningsmuligheder i stedet for straf.
Jeg kan også forstå, at sådan noget som seksuelle overgreb på børn heller ikke er noget, Alternativet vil forhøje straffen for.
Det har jeg lidt svært ved at forstå.
Kunne Alternativets ordfører prøve at forklare lidt nærmere, hvordan man så kunne straffe de kriminelle?
Pelle Dragsted (EL), 2016-06-01:
Jamen selvfølgelig skal man have mere for at gå på arbejde, og det har man også.
Det, man kalder kompensationsgraden, altså hvad man får, i forhold til hvis man var i arbejde, er jo faldet og faldet over de seneste årtier.
Der er en solid gevinst ved at arbejde.
Du kan altid finde et eksempel på en, hvor man kan sige: Hvad så, hvis hun har 25 timer?
Skal man så sammenligne det med kontanthjælpen?
Eller hvad med en, der har to børn, eller bor i en lejlighed, hvor hun får noget særlig boligstøtte?
Men hvis du ser på det generelle billede, kan det godt betale sig at arbejde i Danmark, og det skal det også kunne.
Så er der det der med rimelighed.
Helt ærligt: Kunne vi ikke begynde at snakke om rimeligheden i, at bl.a. ordførerens parti og et flertal herinde har foræret 10 milliarder gode danske kroner væk til Goldman Sachs, fordi de i 18 måneder var inde og lege kong gulerod i bestyrelsen for DONG?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-06-01:
Man kunne have en lang debat om, hvorfor der er så meget udenlandsk arbejdskraft og så mange danskere, vi ikke får mange ind på arbejdsmarkedet.
Det er jeg helt sikker på der nok er mange svar på.
Men jeg ser det egentlig som et spørgsmål om rimelighed.
For hun sagde jo til mig: Mine børn skal se en mor, der går på arbejde hver dag.
Det vil jeg strække mig meget langt for.
Så for mig er det sådan set ud fra en rimelighedsbetragtning.
Er det ikke fair, at dem, der går på arbejde, trods alt får lidt mere ud af det end dem, der ikke gør?
Er det ikke bare fair og rimeligt i et samfund, hvor vi ikke kan leve af at give penge til hinanden?
Pelle Dragsted (EL), 2016-06-01:
Det sidste kunne da være en god idé.
Men jeg synes faktisk, det er en pudsig modstilling.
Jeg har godt hørt den før, også i debatten om kontanthjælpsloftet, at når man skal sætte ydelserne ned for de ledige, er det for at vise respekt for dem, der er i arbejde.
Tværtimod kan man jo sige, at lige præcis SOSU-assistenten eller den ufaglærte er dem, der har højst risiko for at blive ramt af perioder med ledighed.
Så en forringelse for deres arbejdsløse kollegaer bliver jo hurtigt en forringelse for dem.
Så jeg synes, det er en forloren respekt for SOSU-assistenten at forringe vilkårene for hendes arbejdsløse kolleger.
Det er ikke den rigtige måde at vise respekt på.
Mennesker er ikke arbejdsløse, fordi de ønsker det.
Mennesker er arbejdsløse, fordi der mangler arbejdspladser i vores samfund, og i nogle tilfælde er det desværre også, fordi de ikke er i stand til at arbejde, men alligevel er placeret i det der limbo, som jeg snakkede om.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-06-01:
Tak for det.
Jeg tror, at alle igennem det sidste års tid har syntes, at det har været nogle svære beslutninger omkring hele den store flygtningekrise, som vi står i.
Derfor anerkender jeg også, at hr. Pelle Dragsted på talerstolen i dag siger, at han rent faktisk og på vegne af Enhedslisten mener, at antallet betyder noget, og at der er en grænse for, hvor mange der kan komme til Danmark midt i denne krise.
Men når nu konventionerne ifølge hr. Pelle Dragsted ikke giver mulighed for at sætte den grænse og markere det antal, hvilke redskaber vil Enhedslisten så bruge for at regulere det antal, som så også gør, at vi som samfund kan følge med, at sammenhængskraften bliver bevaret, og at især kommunernes økonomi kan følge med.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-06-01:
Når jeg hører Enhedslisten, er det nogle gange, som om vi lever et samfund, hvor det hele bare er ved at falde fra hinanden.
Alt er forfærdeligt, og alt i den offentlige sektor er forfærdeligt, og nu er det blevet overskyet, og det er virkelig skidt.
Jeg tænker bare, om der også fra Enhedslistens side er et fokus på dem, der er i arbejde, altså noget, der hedder rimelighed, ordentlighed og respekt for hårdt arbejde.
Det provokerer mig, og nu taler vi kontanthjælpsloft, og det undrer mig, når jeg i valgkampen kan møde Janni fra Bjerringbro, der er enlig mor til to.
Hun er SOSU-assistent på 30 timer, og hun har mindre til sig selv end en enlig mor på kontanthjælp med to børn.
Er det rimeligt?