runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2025-03-13:
Det var jo slet ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte ikke om udlændinge; jeg spurgte om danske statsborgere.
Det er jo derfor, at forslagsstillerne foreslår, at vi udtræder af statsborgerretskonventionen, altså for nemmere at kunne fratage folk deres statsborgerskab.
Det er altså ikke udlændinge; det er danskere.
Og så spørger jeg hr. Hans Andersen som repræsentant for regeringen, for jeg kunne ikke få svar, da jeg stillede Socialdemokratiets ordfører det samme spørgsmål: Hvad skal der til, for at man som dansk statsborger kan frakendes sit statsborgerskab?
Det må vi da kunne få svar på, når regeringen siger, at man gerne vil gøre det nemmere at fratage folk deres statsborgerskab.
Hans Andersen (V), 2025-03-13:
Men det her forslag handler om, at vi netop siger, at vi ikke vil udtræde af statsborgerretskonventionen, så det handler jo ikke om det.
Det her handler om, at vi skal udfordre konventionerne, i forhold til at vi sådan set ikke kan tage udlændinge, der har begået noget kriminelt, og så smide de pågældende ud af Danmark.
Det er sådan set det, vi er optaget af.
Vi er ikke optaget af at opsige statsborgerretskonventionen.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-13:
Jeg bliver meget forvirret.
Altså, hvis man mener, at domstolene ikke skal lave politik, men i overensstemmelse med magtens tredeling skal fortolke på loven, som loven står, så er det jo ikke domstolenes opgave at være aktivistiske.
Derfor er jeg nysgerrig på, om SF på nogen som helst områder er tilhængere af aktivistiske domstole, altså domstole, der selv laver politik, i stedet for at lade det være op til politikerne og så fortolke på den lov, som politikere har lavet.
Frederik Vad (S), 2025-03-13:
Tak for det.
Først vil jeg gerne beklage mit grineflip over for hr. Peter Skaarup.
Det er, fordi han har en partifælle, der gav et billede af konventionsambassadøren fra udenrigsministerens privatfly, der vinker nødt til landingsbanen – jeg kan ikke stå for det.
Jeg synes, det er lidt svært at blive klog på, hvad Danmarksdemokraterne egentlig mener om de her konventioner.
For man vil gerne stemme lidt for nogle hårde ting på den ene side, og på den anden side siger man, at man står ligesom på konventionernes grund osv.
Jeg skal bare lige have skåret helt ud i pap: Er det rigtigt forstået, at forskellen på Danmarksdemokraterne og Dansk Folkeparti er, at Dansk Folkeparti vil ud af konventionerne og Danmarksdemokraterne vil også efter en afsøgning af rammerne blive i konventionerne?
Peter Skaarup (DD), 2025-03-13:
Nu synes jeg ikke, det er min opgave sådan at lave forbrugervejledning til hr. Frederik Vad eller andre om, hvad forskellen er på nogle bestemte partier og andre partier osv.
Jeg tror sådan set, at de blå partier er enige om, at det her arbejde burde være sat i gang for lang tid siden, og har jo via både samråd og spørgsmål i Folketinget, og jeg ved ikke hvad, forsøgt at holde regeringen til ilden.
Min fornemmelse er, at der har siddet en udenrigsminister oppe i det der babelstårn ovre på asiatisk plads og har syntes, der var mange, mange andre vigtigere opgaver end det her, og det handler ikke kun om den nye amerikanske præsident, det handler om alt muligt andet, man har brugt tid på her siden 2022.
Det er hovedproblemet.
Og det er i virkeligheden også det, jeg synes hr. Frederik Vad burde forholde sig til sådan en dag som i dag.
Hvorfor ikke bare lytte til det, som De Konservative siger i det her forslag, hvor man siger, at man gerne vil have af statsborgerretten involveret også?
Hvordan kan vi f.eks. tage statsborgerskab fra en person, der har fået det?
Hvorfor skal vi være forpligtet til at give statsborgerskab til nogle mennesker, vi ikke vil give statsborgerskab til osv. osv.?
Alt det kunne man da sagtens sige ja til i dag; hvorfor gør man ikke det?
Frederik Vad (S), 2025-03-13:
Ordføreren har jo selv travlt med altid at spørge mig eller Venstres ordfører, om det er Moderaternes skyld, at der er noget, der er forsinket, og det ene og det andet, så jeg synes da, det er helt oplagt, at man sammenligner partierne; det gør ordføreren jo også selv.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Danmarksdemokraterne kommer til at stemme imod alle forslag i den her sal, som strider imod Danmarks internationale forpligtelser.
Er det korrekt forstået?
Peter Skaarup (DD), 2025-03-13:
Det, vi har på tapetet i dag, hr. Frederik Vad, er en kritik af, at det, regeringen har haft gang i den her sag, ikke er blevet til noget.
Det her bliver måske til noget delvis, hvis ellers der er tid til det for den her nye konventionsambassadør.
Det er det, vi har på tapetet i dag.
Alle de der insinuationer og alle mulige mærkelige ting, som Frederik Vad vil ind på, kan jeg ikke rigtig forholde mig til.
Jeg synes, regeringen og ministeren jo ikke mindst burde koncentrere sig om den opgave og også sikre, at vores gode udenrigsminister få sat fut i den sag.
Mads Olsen (SF), 2025-03-13:
Tak for ordet, formand.
Og tak til Konservative for at fremsætte det her forslag, da det om ikke andet giver anledning til en vigtig diskussion.
Og jeg kan lige så godt sige fra startskuddet, at SF stemmer imod det her forslag, hvis det sættes til afstemning, og det handler om to ting.
For det første er det vores forståelse, at regeringen allerede har i sinde at foretage en afdækning a la den her, der efterspørges, hvilket jo i så fald vil gøre forslaget lidt omsonst.
For det andet synes jeg, at forslagets tekst emmer lidt af, at der er en generel skepsis over for de konventioner, som andre lande ikke har tiltrådt.
Og her er jeg lidt i tvivl om, hvorfor andres manglende dedikation til basale rettigheder skulle spille ind på Danmarks overholdelse af selv samme.
Med det sagt er jeg helt på linje med, at de seneste år har vist, at Danmarks fortolkning af konventionerne ofte har været unødigt vidtgående, som da det eksempelvis lykkedes at stramme grebet om udvisningen af kriminelle udlændinge, som SF var med til.
For det andet bør man som et parti i mine øjne aldrig afvise undersøgelser og diskussioner af politiske grundlag, der forekommer utidssvarende.
Jeg er, og det er nok noget, jeg deler med min partifælle Jacob Mark, f.eks. sympatisk indstillet over for den grundtanke, at det er meget uheldigt med den måde, konventionerne er endt med at skabe et ret kritisk, fejlbehæftet system for spontan asyl.
Jeg tror dog i vid udstrækning, at det mere er det her system, vi har bygget op efter fortolkning af konventionerne, end egentlig konventionerne, den er gal med.
Det viser sig f.eks., når vi her i Folketingssalen har diskuteret nærhedsprincippet, og hvad det betyder i asyldebatten.
Her kunne professorer som Thomas Gammeltoft-Hansen jo berette, at princippet om nærhed selvfølgelig kan tillægges vægt.
Det samme skete, da Institut for Menneskerettigheder skrev deres nu berømte analyse, der viste, at vi udviste færre kriminelle udlændinge, end vi egentlig kunne.
Af samme grund er en afdækning af den her type slet ikke nogen dårlig idé, i princippet.
Men vi må også huske på, hvorfor vi i første omgang tilsluttede os konventionerne, og at Danmark som et lille land har en ekstremt stærk interesse i, at den internationale orden baserer sig på rettigheder frem for den stærkestes styrke.
Det var ordene for nu.
Vi ser frem til at tage en del af diskussionen fremadrettet.
Steffen Larsen (LA), 2025-03-13:
Nu nævner ordføreren selv flygtningekonventionen, hvor den midlertidige asyl f.eks. er en del af det grundlag, der er for flygtningekonventionen.
Men her har vi jo den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8, og den går jo egentlig ind og undsiger flygtningekonventionens grundlæggende princip om midlertidighed og siger, at asyl reelt set ophører med at være midlertidigt, hvis man sådan set er et sted længe nok.
Er det ikke et problem, at konventionerne også modarbejder hinanden?
Mads Olsen (SF), 2025-03-13:
I forhold til den diskussion om, om det burde være midlertidigt eller ej, vil jeg sige, at det jo også er en balancegang, for hvis man har været i landet i 60 år og der så er fred, skal man så sendes tilbage til det land?
Det er jo en diskussion, som jeg i hvert fald er glad for at der er nogen konventioner omkring.
Det er klart, og helt generelt synes jeg, at det er bedst, at der er klarhed over, hvad konventionerne mener.
Så principielt ville jeg da gerne have, at det var så klart som overhovedet muligt.
Altså, til hr. Mikkel Bjørns spørgsmål vil jeg sige, at vi jo generelt er tilhængere af magtens tredeling; det er der i øvrigt slet ikke nogen tvivl om.
Jeg vil bare nuancere debatten lidt og sige, at der også er andre elementer i den her aktivistiske tilgang, som konsekvent bliver underbelyst, når vi snakker om det.
Jeg tror, man skal være meget varsom med kun at belyse domstolenes aktivistiske tilgang til ét emne og så træffe beslutning ud fra det og sige: Det kan vi slet ikke kan lide.
Domstolene har jo også gjort en masse andre ting, som jeg egentlig ikke oplever at der er uenighed om her i Folketingssalen har været meget fine, f.eks. at man har sikret bedre rettigheder til homoseksuelle.
Mohammad Rona (M), 2025-03-13:
Vi er sådan set meget seriøse omkring det spørgsmål.
Det står jo i regeringsgrundlaget, og det er noget, vi har skrevet under på.
Så jeg synes, det er rigtig godt, at vi har fået den her konventionsambassadør, Nikolaj Petersen, som nogle af os kender, og i den forbindelse ser vi bare frem til et godt samarbejde med ham.
Søren Søndergaard (EL), 2025-03-13:
Der er to elementer i det her forslag.
Det andet element er, at Danmark skal trække sig fra den europæiske menneskerettighedskonventionens artikel 8.
Hvad er det så, der står i den?
Der står: »Ret til respekt for privatliv og familieliv.
1. Enhver har ret til respekt for sit privatliv og familieliv, sit hjem og sin korrespondance.
2. Ingen offentlig myndighed kan gøre indgreb i udøvelsen af denne ret, undtagen for så vidt det sker i overensstemmelse med loven og er nødvendigt i et demokratisk samfund af hensyn til den nationale sikkerhed, den offentlige tryghed eller landets økonomiske velfærd, for at forebygge uro eller forbrydelse, for at beskytte sundheden eller sædeligheden eller for at beskytte andres ret og frihed«.
Det er den paragraf, Det Konservative Folkeparti ønsker at Danmark skal træde ud af.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-03-13:
Mange tak, og tak for talen.
Jeg blev bare lige lidt nysgerrig, for det blev ikke helt klart for mig.
Jeg er med på, at Dansk Folkeparti gerne vil udtræde af konventionerne, men det blev ikke helt klart for mig, om Dansk Folkeparti kunne støtte forslaget, som jo netop går ud på, at vi i forhold til statsborgerretskonventionen jo heller ikke behøver at være klassens duks i Danmark, når der er andre nabolande, som ikke har ratificeret den, og at vi i forhold til den europæiske menneskerettighedskonvention får undersøgt netop det her med, om vi kan træde ud af artikel 8 og træde ind igen med forbehold for den.
Det blev ikke helt klart for mig, om Dansk Folkeparti kunne støtte det.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-13:
Jeg ser ikke nogen tungtvejende argumenter for, hvorfor Dansk Folkeparti ikke skulle kunne støtte det her beslutningsforslag.
Men det er jo ingen hemmelighed, at for os er det her et komma i et større ligegyldigt skridt i retning af ikke rigtig at ville noget på det her område.
For vi ved allerede, hvad det er for nogle begrænsninger, konventionerne sætter.
Vi ved allerede, hvad konsekvenserne er af ikke at overholde de konventioner, for vi har masser af lande, der ikke har ratificeret konventionen.
Så dermed bliver det en syltekrukke, i stedet for at man blot tager det skridt, som er nødvendigt, nemlig at sætte dansk lovgivning, danske borgere og danskernes sikkerhed øverst og først.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-03-13:
Jeg synes jo ikke, at det bliver en syltekrukke, hvis nu ellers regeringen gad bruge tid på at få det her undersøgt.
Så kunne vi da i hvert fald komme et skridt videre, i forhold til at vi, når der er kriminelle udlændinge, der bliver dømt til udvisning, kan udvise dem, uden at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol kan komme bagefter og sige: Nej, nej, det kan I ikke, for retten til familielivet gør, at det kan I ikke tillade jer i Danmark.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-13:
Det er jo den her formulering med »hvis regeringen vil bruge tid på at få det her undersøgt«, som jeg slår mig på, for det, vi har brug for, er ikke flere undersøgelser.
Vi har bare brug for at sætte dansk lovgivning over de bestemmelser i de internationale konventioner, som forhindrer os i at føre den rigtige politik.
Undersøgelser er meget ofte syltekrukker i stedet for at lave den lovgivning, som man mener er den fornuftige, og tage de forbehold, som man mener er de fornuftige, og så indtræde igen med den lovgivning, som man selv synes er den fornuftige.
Frederik Vad (S), 2025-03-13:
Tak for det.
Ordføreren fra Dansk Folkeparti har brugt meget tid på at sige, at Socialdemokratiets politik mest bare er ord og signaler til vælgerne.
For det her er et beslutningsforslag, som jeg ikke i min vildeste fantasi tror – det gælder f.eks. den del, der handler om statsborgerretskonventionen, og det fru Brigitte Klintskov Jerkel har sagt i dag – at Det Konservative Folkeparti ville stå på mål for, hvis de var i regering.
Så tror Dansk Folkeparti på det, når Det Konservative Folkeparti siger, at det her er deres politik, også efter et valg?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-13:
Dansk Folkeparti har altid været en kile ind i den handlingslammelse, der har hersket her i Folketinget.
Jeg kan forstå, at hr. Frederik Vad også er kommet til en tredje erkendelse.
Altså, han kan bare hente de næste 20 erkendelser oppe på mit kontor, hvis han har brug for dem.
Så jeg er overbevist om, at det er Dansk Folkeparti, der som parlamentarisk grundlag eller i en regering kommer til at rykke de her spørgsmål i den rigtige retning.
Det er ikke nogen andre partier, hverken Det Konservative Folkeparti eller Danmarksdemokraterne – eller Socialdemokratiet eller andre partier på venstrefløjen.
Frederik Vad (S), 2025-03-13:
Jeg går gerne forbi hr. Mikkel Bjørns kontor, det er bedre møbleret end mit.
Jeg kunne godt tænke mig lige at følge op, for betyder det her, at hr. Mikkel Bjørn egentlig har lige så lidt tillid til Det Konservative Folkepartis udlændingepolitik som til Socialdemokratiets?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-13:
Jeg oplever faktisk en større lydhørhed, når jeg taler med mine gode venner i Det Konservative Folkeparti, så jeg håber og tror på, at med Dansk Folkepartis rette vejledning skal vi nok komme i den rigtige retning.
Men siger det ikke noget om, hvor meget regeringen og måske også navnlig Moderaterne prioriterer det her område, når man ansætter en mand på deltid, i stedet for at man, hvis man mener, at det her er et af de vigtigste områder overhovedet, giver ham fuld tid til at prioritere arbejdet med at udfordre konventionerne?
Vi mener i Dansk Folkeparti jo grundlæggende, at ambassadøren er et figenblad og en gallionsfigur for Socialdemokratiets ønske om at virke stramme i udlændingepolitikken.
Men ikke desto mindre kunne det da være interessant at høre, hvad Moderaternes ordfører mener om det spørgsmål.
Mohammad Rona (M), 2025-03-13:
Det er jo igen et sjovt processpørgsmål.
Jeg er sådan set mere optaget af, hvad det er for nogle ting, han kommer til at arbejde med, og hvordan der er, han kommer til at inddrage Folketingets partier i det.
Det er jeg da meget mere spændt på at høre noget om.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-13:
Tak for det.
Jeg vil bare lige slå fast, at hvis vi ønskede at have lovgivning, der eksempelvis beskytter adopteredes rettigheder til at opsøge deres ophav, så er vi jo en del af den parlamentariske forsamling og kan derfor vedtage den lov, hvis vi synes, den er fornuftig.
Det har vi jo ikke behov for en international konvention der gør.
Så vil jeg gerne kommentere på noget.
Jeg ikke sikker på, det helt er det, ordføreren mener, men jeg synes, ordføreren indledte med at sige, at det ikke er konventionerne som sådan, der er et problem; det er fortolkningen af dem.
Men der er jo også konventioner som eksempelvis statsløsekonventionen og statsborgerretskonventionen.
Statsløsekonventionen forpligter os på at give statsborgerskab til mennesker dømt for voldtægt og grov personfarlig kriminalitet, og statsborgerretskonventionen gør det stort set umuligt for os at tage statsborgerskabet fra de mest grove personfarlige kriminelle.
Og det handler ikke som sådan om fortolkning af konventionen.
Det er jo skrevet ind i konventionen, at de her ting skal forhindres, eller at vi er forpligtet på de her ting.
Steffen Larsen (LA), 2025-03-13:
Lige når det kommer vi f.eks. statsborgerretskonventionen, er det korrekt, at der har vi nogle helt klare problemer med, hvordan den er indrettet.
Så har vi alle mulige andre konventioner – jeg nævner jo bl.a. også flygtningekonventionen i min tale her – som har nogle forskellige virkninger, og nogle af de virkninger, som skulle være der, bliver så fjernet via andre konventioner.
Men helt grundlæggende er der de problemer.
Så kan jeg bare tilføje, at når man tilslutter sig en konvention, bør man altså være fuldstændig klar over, hvordan den påvirker grundlæggende forhold i andre konventioner eller gældende lov, og der tror jeg, at det, der er sket, jo er, at domstolen har tolket i sådan en grad, at ved den tiltrædelse, vi egentlig laver af flygtningekonventionen i 1951 og så efterfølgende af EMRK i 1953 og så igen med EMRK, da vi så laver inkorporeringsloven i 1992, er vi sådan set ikke klar over de fulde effekter af det, vi laver i Folketingssalen på de tidspunkter.
Og jeg synes, det er ekstremt beklageligt, at den tolkning, der er nu, sådan set underminerer de idealer og idéer, som Folketinget tilsluttede sig i sin tid.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-13:
Nu ved jeg, at hr. Steffen Larsen også kender og formentlig også måske er en lille fan af Jyske Lov, og i Jyske Lov står der jo, at lovgivning skal være konkret, letforståelig, tålelig og nyttig.
Og det er jo det, der er problemet med menneskerettighedskonventionen: at den i sig selv er abstrakt lovgivning.
Den er hverken konkret eller nyttig.
Det er abstrakte principper skrevet i sten.
Ret til liv, ret til familieliv – hvad betyder det helt konkret?
Der skal lovgivning ned i detaljer og udpensle, hvad det her handler om.
Det gør man ikke i menneskerettighedskonventionen, og derfor er den i sig selv et problem.
Det er ikke bare fortolkningen af den.
Den er vi ikke tilhængere af i Dansk Folkeparti.
Steffen Larsen (LA), 2025-03-13:
Der er jo meget i lovgivningen, der kan blive abstrakt.
Og jeg er da egentlig grundlæggende enig i den måde, Jyske Lov er indrettet på.
Jyske Lov er jo for resten også der, hvor vi stadfæster ejendomsretten i Danmark første gang, og det er jeg jo som kapitalist utrolig glad for.
Men ellers er det da grundlæggende korrekt, at jo mere konkret vi kan gøre tingene, jo bedre.
Den danske grundlov er baseret på det negative princip, altså at man simpelt hen fortæller, hvad staten ikke må.
Det synes jeg sådan set giver nogle fordele, for så behøver vi ikke skrive, hvad den enkelte borger må gøre i alle mulige tilfælde, men vi kan nøjes med egentlig bare at beskrive, hvad staten ikke må.
Så der er mange forskellige måder at tilgå det her på, og ja, der kan være problemer med den abstrakte tilgang.
Mohammad Rona (M), 2025-03-13:
Tak for det, formand.
Tak for debatten, og tak til De Konservative for at stille det her vigtige spørgsmål.
Det er jo sådan set et spørgsmål, der optræder igen og igen, især når vi har de her debatter på udlændingeområdet, mange af os er også bekendte med at debattere det her, og vi har nu efterhånden gjort det et par gange.
Vi havde faktisk også lige før jul en større debat om det her, som LA havde inviteret til, og hvor udenrigsministeren og udlændingeministeren også var her, og hvor vi sådan set også havde en ret fin debat om, hvor det helt konkret er, man gerne vil lave det om.
Det er jo nu sådan, at man, som der også står i regeringsgrundlaget, har ansat en konventionsambassadør, og så ved jeg også godt, at der er nogle, der har lavet lidt sjov med, om vedkommende arbejder halv tid eller fuld tid osv. osv.
Men jeg tror jo, at det vigtige her er, at vi nu har fået den her ambassadør, Nicolaj Petersen, og der er nogle af os, der kender ham godt, og jeg tror også, at han er den rette mand til den her opgave, og i den forbindelse glæder vi os i Moderaterne også til, at vi kommer i gang med det her arbejde.
For det er noget, der bliver diskuteret meget her i salen i forhold til konventionerne, og jeg synes også, det er på sin plads, at vi, når vi har fået en konventionsambassadør, også begynder at kunne finde ud af, hvad det egentlig er, vi kan gøre.
For Danmark går i dag til grænsen, og vi kan jo, hvis vi kigger på de seneste 10 år, så bare se, at der har været 37 udvisningssager hos EMD, og at Danmark altså har fået medhold i de 30.
Så det er jo faktisk kun i syv tilfælde, hvor Danmark ikke har fået medhold.
Så jeg tror ikke, man finder et andet land i EU, som går lige så meget til grænsen, som Danmark gør.
Altså, jeg kender ikke til det, og hvis der er nogen, der ved det, så må de meget gerne lige sige det.
Der bliver også tit stillet spørgsmål i forhold til, hvorfor vi ikke gør ligesom i andre lande som Belgien og Frankrig osv. Men jeg tænker da, at jeg hellere vil have en dansk udlændingepolitik end en belgisk udlændingepolitik, en fransk udlændingepolitik eller en tysk udlændingepolitik eller noget i den stil.
Så når vi sammenligner os med andre europæiske lande, ligger vi jo sådan set i toppen, når det gælder en stram praksis og en grænsesøgende adfærd på det her område.
Jeg kunne jo f.eks. også se, at Institut for Menneskerettigheder den 12. november sidste år om de fire seneste danske udvisningsdomme ved EMD skriver, at det tydeligt fremgår, at udviklingen er gået i retning af, at domstolen i højere grad accepterer udvisninger, selv for personer, der har haft et langvarigt ophold i Danmark, hvis de nationalt har foretaget en grundig afvejning af menneskerettighederne.
Men vi hilser altid debatten velkommen, og jeg synes, det er en rigtig fin debat, vi har her, og at jeg er rigtig glad for, at vi har fået ansat en konventionsambassadør, som skal afsøge nogle af de her muligheder endnu mere og gå endnu mere i dybden med det.
Men vi støtter ikke forslaget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-13:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Det er jo også en kolossal sejr for Moderaternes ordfører på udlændingeområdet, at han endnu en gang har fået styret udlændingedebatten på en sådan måde, at der kommer til at ske absolut ingenting.
Ja, det er vel den dansk-tyske grænse, for længere kan ambassadøren jo ikke tage i sin arbejdstid på en uge.
Så her kan man da altså virkelig sige at man har fået ramt den lige i bull's eye.
Man får lige krydset af, at man har fået ansat en mand, og man får så også krydset af, at han ikke kommer til at løse noget.
For det har man ikke givet ham en lang nok arbejdstid til.
Så tillykke til Moderaterne og Moderaternes ordfører, som i regeringens udlændingepolitik ligesom en eller anden af de små figurer endnu en gang bliver holdt i stram snor.
Snoren er lige nøjagtig så lang, at det ser godt ud, når man lige om lidt skal ud på Facebookt, men den er ikke lang nok til, at vi får noget reel handling.
Så tillykke med det – og det er jo nok mere en kommentar – det er altid dejligt at se, når et nordjysk folketingsmedlem får succes, og succes har Moderaterne fået, selv om det er fuldstændig malplaceret.
Mohammad Rona (M), 2025-03-13:
Tak for kommentaren, og jeg kan da godt lide at blive rost.
Jeg kan også godt lide, når vores parti bliver rost, og især når det bliver rost af et andet folketingsmedlem fra Nordjylland.
Jeg synes, SF's ordfører sagde det meget godt, altså at 0 timer er bedre end ... at nogle timer er bedre end 0 timer, og nu har vi fået en konventionsambassadør, som starter arbejdet her om et par måneder, og så må vi jo se, hvor det bærer hen.
Men jeg er da også fuldstændig overbevist om, at hr. Kim Edberg Andersen selvfølgelig nok har et par forslag til, hvad det er, sådan en ambassadør skal kigge på.