runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-10-11:
Det er jeg da ganske enig med ordføreren i, men kan ordføreren så nævne nogle eksempler på steder, hvor man har set det her?
Når man fastsætter det til at være 30 timer – det er det, vi kan se at der er nogle kommuner der gør; ikke engang halvdelen af landets kommuner gør det her – så er der jo ikke noget i vejen for at sige, at okay, i den her uge bruger jeg kun 20 timer, men i næste uge skal jeg selv til tandlæge eller læge, og så kan jeg bruge 30 timer.
Så det giver en fleksibilitet for forældrene.
Jeg anerkender det da, hvis man vil sætte prisen endnu mere ned, men jeg siger også, at kommunerne er maks pressede på økonomien, så jeg er bange for, at det der er et drømmescenarie.
Men jeg vil kramme det alt, hvad jeg kan, hvis der kommer et forslag fra en kommune, der gerne vil prøve det.
Med 30 timer får børnefamilierne sat økonomien lidt ned, man får lidt mere til det sjove og det nødvendige, og så kan man køre lidt op og ned til de 30 timer.
Det synes jeg faktisk er en rigtig fin mulighed.
Anni Matthiesen (V), 2024-10-11:
Ja, og sådan kan vi finde rigtig mange områder, hvor vi synes vi åbenbart skal være klogere herinde, end man er lokalt
Jeg vil egentlig bare til sidst spørge ordføreren: Anerkender ordføreren ikke, at der faktisk er mange byråd, som også er dygtige til selv at finde nogle gode løsninger og dermed måske næsten kan finde bedre løsninger end dem, vi så skal diktere herindefra?
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-10-11:
Jeg havde også den helt store lup fremme – normalt bruger jeg briller, når jeg læser de her forslag – og jeg kunne jo godt se, at BUPL skrev, at de var meget skeptiske over for det her.
Så jeg læste lovforslaget en gang til for at spørge, om der ikke var ændringer i det her, og det kan jeg ikke se at der er.
Så jeg har en forventning om, at der kommer et nyt forslag fra ministeren lige nøjagtig om den her del; det er måske, fordi det skal have en yderligere drøftelse.
Men vi kan også se frem til det samråd, som jeg har kaldt ind til sammen med ordføreren.
Mai Villadsen (EL), 2024-10-11:
Tusind tak.
Der var noget, som jeg brugte lup for at finde i det her lovforslag, men ikke fandt, og det handler om afskaffelsen af opgørelsen af nomineringer på institutionsniveau eller normeringer i det hele taget i kommunerne.
For det er jo en regelforenkling, som også er lavet, men som det undrer mig at vi ikke skal behandle i Folketinget.
Det er noget, som ordføreren har været enormt optaget af, for jeg ved, at man sammen med SF har presset enormt meget på for at etablere minimumsnormeringer, og med de normeringer vil man jo også have en opgørelse af, hvordan det ser ud derude.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren har haft samme lup fremme, og hvad ordføreren tænker om, at det er noget, ministeren bare selv gennemfører, og at det ikke er noget, vi faktisk får lov at diskutere og behandle i folketingssalen.
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-10-11:
Tak for det.
Derfor vil jeg bare følge en lille smule op på det, fru Anni Matthiesen spørger om.
For det er jo rigtigt, at man kan vælge at spørge KL.
Det har vi gjort, for det er dem, der har problemerne i hverdagen.
Man kan også spørge børnefamilierne; det er fuldstændig korrekt.
Nu vælger vi så at spørge Danmarksdemokraterne: Hvis ikke det skal være sådan her, hvad skal vi så gøre?
Hvad er jeres bud?
Karina Adsbøl (DD), 2024-10-11:
Det var det, jeg også sagde i min ordførertale, i forhold til at vi jo kommer med et ændringsforslag.
Hvis vi skal have tillid til dem, det handler om, så er det jo også dem, vi skal lytte til i forhold til regelforenklinger.
Så synes jeg bare, at der er kæmpestor forskel på, om man er i en kommune, eller om man er i en børnefamilie i forhold til interesserne, og i forhold til hvad man taler om, når man taler om regelforenklinger.
Kommunerne har jo en interesse i, at der er ret mange regelforenklinger, tænker jeg, også nogle, som jeg mener kommer til at ramme borgerne, bl.a. i forhold til retssikkerheden.
Jeg kan nævne det igen, i forhold til det der ligger i den økonomiaftale; det gælder også på socialområdet og på handicapområdet, hvor man vil fratage nogen noget, kan man sige.
Det er sådan nogle ting.
Hvis det er gode regelforenklinger i Socialdemokratiets øjne eller i Venstres øjne, må det jo stå for jeres egen regning.
Det mener jeg bare ikke det er i Danmarksdemokraternes øjne.
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-10-11:
Jamen det er jeg helt med på.
Det var også derfor, jeg startede med at sige, at jeg har stor respekt for selve intentionen, som Danmarksdemokraterne har.
Men når jeg lytter til Danmarksdemokraterne udtale sig om bureaukrati, er det mit indtryk, at I også mener, der er for meget af det.
Det var egentlig bare derfor, jeg stillede mit spørgsmål nu her i salen, hvor vi har debatten.
Kunne fru Karina Adsbøl så ikke bare komme med et bud eller to på, hvad gode regelforenklinger så er, altså hvad vi så kan gøre?
Ministeren sidder her, regeringsordførerne sidder her, og vi vil rigtig gerne lytte på det.
Kunne fru Karina Adsbøl ikke allerede nu åbne lidt op for lågen?
Karina Adsbøl (DD), 2024-10-11:
Jeg kan godt tydeliggøre for spørgeren, at når vi snakker regelforenklinger og bureaukrati, er det vigtigt for mig som ordfører, at det ikke går ud over borgernes retssikkerhed eller borgernes hjælp, som vi jo har set at nogle af de her regelforenklinger, der er fremsat forslag om, gør.
Mai Villadsen (EL), 2024-10-11:
Jeg synes, det er en interessant debat, der udspiller sig, for på den ene side står der en regering og taler om bureaukrati og regelforenklinger, og på den anden side står en ordfører oppe på talerstolen og taler om familierne og de vilkår, man oplever derude.
Derfor vil jeg bare gerne bede ordføreren om at bekræfte, at med det her lovforslag – hvis man stemmer det, som regeringen har fremlagt, igennem – bliver det for nogle børnefamilier dyrere at være børnefamilie.
Karina Adsbøl (DD), 2024-10-11:
Ja, det har ordføreren fuldstændig ret i, og det er jo derfor, der netop er forskel på regelforenklinger og bureaukrati.
Det kan jeg så forstå at der er nogle ordførere der har svært ved at forstå.
Det her kommer til at betyde noget for familierne.
Det er noget, man fratager familierne at have mulighed for, og det undrer mig bare, for jeg synes netop, at vi, apropos de mange skåltaler, har hørt, hvad man vil gøre for børnefamilierne.
Så jeg vil bare rejse den bekymring her, og jeg tror, at vi i fællesskab måske i opposition kan lave et ændringsforslag til det her lovforslag, hvor vi i hvert fald kan påpege, at der måske er forskel på, hvad vi ser som regelforenklinger og bureaukrati, og sikre, at børnefamilierne kan bevare den her bestemmelse.
Mai Villadsen (EL), 2024-10-11:
Det vil vi i hvert fald gerne være med til fra Enhedslistens side.
Og så vil jeg bare spørge, om ikke ordføreren ligesom mig synes, det er paradoksalt, at en af regeringslederne, nemlig udenrigsministeren, i sommers udtalte, at vi selvfølgelig også skal være parate til at fjerne nogle af de barrierer, der gør det komplekst og dyrt at etablere sig som familie, og at man så 2 måneder efter fremsætter et lovforslag, der gør det dyrere at være familie.
Karina Adsbøl (DD), 2024-10-11:
Jeg er fuldstændig enig med Enhedslistens ordfører – fuldstændig.
Det samme så vi jo faktisk også på Venstres landsmøde, hvor man ville gøre så meget for børnefamilierne, og så står vi her i dag med det her lovforslag, som i hvert fald ikke gavner børnefamilierne.
Jeg må bare sige, at jeg er fuldstændig enig.
Karina Adsbøl (DD), 2024-10-11:
Men altså, i den aftale, som Venstre stod bag, står der jo netop i aftaleteksten, at ved at fastsætte en deltidsplads til 30 timer tages der hensyn til forældrenes ønske om reduceret betaling, børnenes mulighed for at deltage i de pædagogiske aktiviteter og indgå i børnefællesskabet samt personalets mulighed for tilrettelægge det pædagogiske arbejde meningsfuldt for hele børnefællesskabet.
Det, man indførte, ville altså tilgodese familierne.
Anni Matthiesen (V), 2024-10-11:
Jeg kan sige så meget, at Danmarksdemokraternes ordfører ikke behøver at undre sig, for der er jo stadig væk forskellige steder, hvor vi må erkende, at vi har skabt noget, som har været fuldstændig unødvendigt.
Jeg ved bl.a., at transportministeren, altså Venstres transportminister, har sat sig i spidsen for nu at ville kunne fjerne en række unødvendige regler.
Og jeg har stadig væk tillid til, at vores kommunalpolitikere selvfølgelig – og det håber jeg da at alle partier her i Folketingssalen er enige med mig i – udfører tingene på en god måde.
Tak for det, formand.
Som også den tidligere ordfører talte om, er det her lidt en genganger, eller det er, som jeg selv lige har noteret det her, næsten blevet en fast tradition.
I hvert fald har jeg stået her på talerstolen en del gange og også holdt taler omkring AUB-loven.
Det er jo et lovforslag, som er af meget teknisk karakter, men det er faktisk et vigtigt lovforslag.
For det er nemlig med til at understøtte, at vi kan få flere faglærte, og dem har vi hårdt brug for.
Beregningerne peger faktisk på, at vi vil mangle næsten 100.000 faglærte i 2030, og derfor er det strengt nødvendigt, at vi løfter erhvervsuddannelserne, og mange af initiativerne er heldigvis også i gang.
Vi er i Venstre meget glade for, at der er fokus på det her område, og vi støtter det hele vejen rundt.
Jeg skal lade være med at holde en lang tale, men blot sige, at vi selvfølgelig også støtter de ændringer, som ligger i lovforslaget her, og at vi jo dermed også kommer til at stemme ja til forslaget.
Karina Adsbøl (DD), 2024-10-11:
Tak, formand.
Det er dejligt at se Dem tilbage i formandsstolen.
Det mest overraskende ved de taler, der nu har været, er da, at hr. Thomas Skriver Jensen fra Socialdemokratiet har været til bankospil.
Det her lovforslag har til formål at udmønte en række elementer i forskellige trepartsaftaler på erhvervsuddannelsesområdet, og som mine kolleger også har sagt, er det faktisk et vigtigt lovforslag, men flere af initiativerne er jo årligt tilbagevendende.
Konkret skal forslaget fastsætte det fleksible uddannelsesbidrag for 2025 og bidrage til finansiering af godtgørelse m.v. ved deltagelse i den erhvervsrettede voksen- og efteruddannelse.
Det er jo også utrolig vigtigt.
Forslaget skal også sikre en balance mellem indtægter og udgifter i ordningen.
Herudover foreslås der bl.a. en forhøjelse af den gældende maksimale sats for refusion af arbejdsgiveres udgifter til pensionsbidrag i skoleperioder for elever og lærlinge.
Jeg kan ligesom mine andre kolleger her i Folketinget sige, at vi støtter det.
Danmarksdemokraterne støtter også op om det her forslag.
Tak for ordet.
Sofie Lippert (SF), 2024-10-11:
Tak for ordet.
Lovforslaget, som vi behandler her, indeholder først og fremmest en række tekniske årlige justeringer af arbejdsgivernes bidrag til centrale ordninger på eud- og veu-områderne.
Dertil kommer en masse justeringer på baggrund af en række trepartsaftaler.
Jeg vil ikke gå ind i detaljerne med de konkrete lovændringer, da flere af ordførerne allerede har gennemgået det.
I stedet vil jeg bruge lidt af min taletid på at fremhæve SF's visioner for voksen- og efteruddannelsesområdet, som vi ønsker prioriteres i langt højere grad, og som vi ønsker at få mulighed for at diskutere langt mere her i salen.
Lige nu står vi i Danmark over for gigantiske rekrutteringsudfordringer.
Vi har brug for langt flere dygtige og engagerede medarbejdere til vores børn, ældre, syge og udsatte og til den grønne omstilling, og her spiller efteruddannelse og opkvalificering en afgørende rolle.
Derfor ønsker vi i SF at investere massivt i bl.a. efteruddannelse.
Vi ved, at økonomiske incitamenter har stor betydning, hvis vi skal gøre det attraktivt for flere voksne at opkvalificere sig.
Derfor foreslår vi at oprette en uddannelsesfond, der giver langt flere voksne, som vælger en uddannelse inden for velfærdssektoren eller den grønne omstilling, mulighed for at modtage en ydelse svarende til 110 pct. af dagpengesatsen.
Det kan hjælpe de mennesker, som frygter at blive ledige, fordi de arbejder i et erhverv, der står over for markante ændringer som eksempelvis landbruget, til at videreuddanne sig.
I dag gælder ordningen med 110 pct. af dagpenge alene for ledige og ufaglærte og faglærte med forældede uddannelser, ligesom ordningen kun gælder til udvalgte erhvervsuddannelser.
Det bør laves om, så langt flere får mulighed for at uddanne sig senere i livet.
Vi har altså store ambitioner på det her område, og jeg håber, at ministeren er villig til at tage fat, så vi kan få skabt de nødvendige forandringer.
Når det er sagt, er der en enkelt ting, jeg alligevel gerne vil fremhæve ved det her lovforslag, nemlig at vi næste år hæver veu-bidraget, bl.a. fordi vi med aftalen om sosu-uddannelserne gav personer med en videregående uddannelse, der deltager i amu-kurser på social- og sundhedsområdet, mulighed for at få veu-godtgørelse.
Det er et positivt lille skridt i den rigtige retning, som vi skal have meget mere af.
I SF støtter vi lovforslaget, og vi skal hilse fra Radikale Venstre og sige, at det gør de også.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2024-10-11:
Tak for det.
Jeg havde egentlig ikke troet, der ville komme spørgsmål, men jeg tænkte, nu SF's ordfører alligevel står og præsenterer SF's forslag på voksen- og efteruddannelsesområdet, at det kunne være lidt spændende at høre, om SF har regnet på, hvad forslaget vil koste.
Sofie Lippert (SF), 2024-10-11:
Det har vi i hvert fald.
SF var ude med det her udspil i foråret, og det er et fuldt finansieret udspil, hvor vi i første omgang sætter 1 mia. kr. af og arbejder med det som fond.
På den måde giver det selvfølgelig en begrænset mængde mennesker adgang til det, og så justerer vi økonomien, alt efter hvor mange der måtte ønske det, og hvor stor efterspørgslen på opkvalificering er blandt nogle af dem, der måske er bekymrede for at miste deres arbejde eller lignende.
Ja, det er der.
Fonden er i høj grad finansieret af de uforbrugte midler på især Uddannelses- og Forskningsministeriets område, som hvert år beløber sig til over 0,5 mia. kr.
Det suppleres derfra af råderummet, men er primært finansieret af uforbrugte midler.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-10-11:
Tak for det.
I Liberal Alliance mener vi, at det er afgørende, at flere unge får øjnene op for vores fantastiske erhvervsuddannelser.
Men i forhold til det her forslag er vi også meget positive.
Vi mener særlig, at det er klogt, at refusion for udbetalt løn under skoleophold ikke må udgøre mere end 100 pct. af lønnen under skoleopholdet, da vi er enige i, at lønrefusion, der udgør mere end 100 pct. af den udbetalte løn, udgør statsstøtte.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Tak for ordet.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-10-11:
Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag spiller en central rolle i vores uddannelsessystem og er en vigtig motor til at sikre flere faglærte i Danmark, og vi står nu over for vores årlige opdatering af reglerne, så vi sikrer, at systemet fortsat fungerer effektivt og understøtter erhvervsuddannelserne og arbejdsmarkedsuddannelserne.
Som i tidligere år foreslår vi at fastsætte AUB-bidraget og veu-bidraget for 2025.
Bidragene foreslås hævet, hvilket reflekterer de aktuelle omkostningsniveauer og behovet for at sikre tilstrækkelig finansiering til systemet.
Med forslaget foreslår vi også at fjerne muligheden for, at virksomheder kan få mere end 100 pct. af den udbetalte løn refunderet, da det vurderes at være i strid med EU's regler om statsstøtte.
Derudover foreslår vi at hæve den maksimale pensionsrefusionssats fra 8 til 10 pct.
Det er et ønske fra arbejdsmarkedets parter, der er blevet enige om tilsvarende stigninger ved overenskomstforhandlingerne.
Så alt i alt kan Moderaterne godt støtte dette forslag.
Lise Bertelsen (KF), 2024-10-11:
Tak for ordet, formand.
Forslaget her har til hensigt at styrke erhvervsuddannelserne og sikre, at vores arbejdsmarked fortsat har adgang til kvalificeret faglært arbejdskraft.
Lovforslaget omhandler ændringer i Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag og indeholder en række tekniske justeringer, som vil være til gavn for både virksomheder og elever.
Tidligere ordførere har været inde på alle teknikaliteterne, så det vil jeg ikke trætte nogen med, men jeg vil springe til konklusionen, som netop er, at man med det her forslag viser, at vi tager ansvar for, at erhvervsuddannelsessystemet får de ressourcer, der er brug for, samtidig med at vi støtter arbejdsgiverne i deres vigtige rolle i uddannelsen af Danmarks fremtidige faglærte arbejdskraft.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Anni Matthiesen (V), 2024-10-11:
Hvor tænker SF fondsmidlerne skal komme fra?
Altså, er der en statslig medfinansiering ind i fonden, og eventuelt hvor meget?
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-10-11:
Det er nemlig blevet tid til den årlige genopfriskning af AUB- og veu-bidragene, og med al spøg til side er det faktisk et vigtigt lovforslag.
AUB-ordningen er nemlig en central spiller for alle os, som ønsker flere faglærte i Danmark.
Med det her lovforslag fastsætter vi AUB- og veu-bidragene for 2025, og begge bidrag foreslås denne gang forhøjet.
Derudover laver vi en opdatering af lidt mere teknisk karakter.
Det vil ikke længere være muligt med det her lovforslag.
Vi håndterer også et efterslæb i AUB-ordningen, som opstod ved sidste års beregning af AUB-bidraget.
Dernæst opdaterer vi reglerne for refusion af pensionsbidrag, så man i fremtiden vil kunne få refunderet et pensionsbidrag på 10 pct. i stedet for de nuværende 8 pct.
Det gør vi efter ønske fra arbejdsmarkedets parter.
Sluttelig fastsætter vi modelparametre i læreplads-AUB'en for 2025 og gennemfører andre tekniske ændringer af lov om Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag.
Det er lidt en teknisk omgang, men med det klare formål at sikre gode rammer for flere faglærte i Danmark.
Det budskab kan vi Socialdemokrater godt lide, og derfor bakker vi op om lovforslaget, og jeg skulle hilse fra vores gode venner ovre i Dansk Folkeparti og sige, at det gør de også.
Monika Rubin (M), 2024-10-11:
Jeg må indrømme, at jeg simpelt hen synes, at ordføreren står og vrøvler en lille smule på talerstolen.
Jeg står og siger, at det private siger, at de har ledig kapacitet til fertilitetsbehandling.
De ville rigtig gerne have, at vi indførte en behandlingsgaranti.
Der har vi i regeringen så valgt at sige, at det gør vi ikke.
Det vil sige, at den ledige kapacitet er der sådan set på nuværende tidspunkt, men ordføreren bruger argumentationen med, at det her vil påvirke behandlingskapaciteten.
Det vil det jo ikke, når den er ledig.
Så jeg forstår simpelt hen ikke ordførerens argumentationsrække i det her.
Så jeg må alt andet lige konstatere, at det må være, fordi ordføreren har en ideologisk holdning til, at kvinder ikke skal kunne få partnerægdonation uden sundhedsfaglig begrundelse.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-10-11:
Tak for det.
Lovforslaget her indeholder forskellige elementer.
Et af elementerne er at implementere punkt 9 i aftalen »Sammen om dyrene«, en aftale, der handler om at sikre en god dyrevelfærd i Danmark.
Den aftale er der heldigvis en bred kreds af partier her i Folketinget der bakker op om.
Og det er vigtigt for os i Socialdemokratiet.
Vi kan se, at der nogle steder, hvor man har køer og grise, er udfordringer.
Derfor er det godt, at vi nu indfører, at der fremover kommer kontrol hvert femte år frem for hvert tiende år.
Vi siger så også, at vi vil have en mere målrettet kontrol.
Det giver god mening, for vi vil sætte ind der, hvor problemerne er.
Det tror vi på er den bedste måde, hvorpå vi kan sikre, at dyrene har det godt, og i sidste ende at vi også har en stærk fødevaresikkerhed.
Det er nemlig helt afgørende for, at forbrugerne også fremover kan have tillid til de produkter, de køber, ligesom det er afgørende for mulighederne for eksport.
Jeg er helt sikker på, at mange i branchen gør sig umage for at leve op til reglerne, fordi der er en stor opmærksomhed på at sikre et godt produkt til forbrugerne.
Og som socialdemokrat synes jeg, det er vigtigt, at vi netop har det sigte med også i dag, altså at vi gør noget godt for forbrugerne.
Desværre er der også nogle, der springer over, hvor gærdet er lavest, og som jeg har redegjort for, er det netop her, vi vil sætte ind med en mere målrettet kontrol.
En del af forslaget her handler også om, at vi afskaffer den anden opfølgende kontrol på veterinærområdet.
Vi har lyttet til, at det nogle gange ikke har den store relevans, og derfor giver det mening at afskaffe det i de tilfælde, hvor der er tale om en indskærpelse.
Og lad mig understrege, at hvis tingene ikke er bragt i orden med det, der så fremover bliver kontrolbesøget, vil der fortsat være kontrol.
På den måde gør vi også disse besøg mere målrettet de steder, hvor man ikke lever op til reglerne.
Der er i dette lovforslag andre tiltag, der har mere teknisk karakter, og som bl.a. handler om ændringer på baggrund af ændringer på EU-niveau samt løn- og prisfremskrivning.
Det giver god mening, at vi får revideret dette, når vi nu er i gang.
Jeg vil afslutningsvis kvittere for de høringssvar, der er kommet.
Jeg noterer mig, at der er blevet svaret på de problemstillinger, der er rejst.
På den baggrund kan jeg meddele, at Socialdemokratiet bakker op om lovforslaget.
Og jeg skal hilse fra Moderaterne og sige, at de også bakker op om lovforslaget.
Erling Bonnesen (V), 2024-10-11:
Mange tak for det.
Lovforslaget er allerede gennemgået meget grundigt af den foregående ordfører, så jeg kan bare sige, at Venstre støtter lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-10-11:
Jeg kan nok ikke gøre det helt så hurtigt som Venstres ordfører, men det bliver sådan set tæt på.
Det er jo et relativt lille og ukompliceret lovforslag, som skal sikre finansieringen af en manko på omkring 3 mio. kr. i forhold til at udligne indtægter og udgifter for kontrolbesøg på landbrug.
I Danmarksdemokraterne kan vi ikke støtte lovforslaget, fordi det er besynderligt, at de landmænd, der overholder loven, nu skal til at finansiere for de få, som ikke er særlig gode til at overholde loven.
Det burde altså have været en betalingsmodel, som havde sikret, at dem, der får den øgede udgift, også skal være dem, som får genbesøg; det skal være dem, som egentlig gør sig fortjent til, at der skal være ekstra besøg på deres bedrifter.
Med den betalingsmodel, der ligger her, rammer man i højere grad alle de andre landmænd, altså alle dem, som faktisk har styr på deres bedrift.
Det er ikke rimeligt, så vi stemmer imod.