runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Jeg har alligevel aldrig nogen sinde oplevet, at nogen, når en minister står på Folketingets talerstol, også selv om det er herinde, og siger, at man har haft en telefonopringning, så har betvivlet det.
Det fandt man så ud af senere hen ikke passede på en daværende socialdemokratisk formand, der ikke havde gennemført de telefonopringninger, som man har påstået.
Jeg gennemfører de opringninger, jeg siger jeg foretager, og jeg skal hilse fra Annette Hansen og sige, at hun ser frem til at få en skattelettelse.
Hun vil gerne have 400 kr. mere om måneden til sig selv i forbrug.
Det er væsentligt, og det kan mærkes i hendes økonomi.
Så vil hun også gerne have, at vi sikrer, at der bliver investeret i velfærd, at der bliver investeret i, at vi har gode sygehuse, et godt uddannelsessystem, og derfor er det også vigtigt, både for hende og for mig og for regeringen, at vi næste år kommer til at bruge flere penge på velfærdsområdet, end vi har gjort i år, og at vi i de kommende år kommer til at afsætte flere penge til velfærd.
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Også først tak til ministeren.
For det er sådan, at når man har de her debatter, finder man jo altid det at diskutere, som man ikke er enig i.
Men jeg vil da gerne kvittere for, at der i udspillet bliver lagt op til en stor reinvestering i SKAT, så vi kan få tilliden tilbage til SKAT og få arbejdsglæden tilbage i SKAT.
Vi er sådan set også glade for, at der er politi og forsvar med i udspillet fra regeringen.
Vi er glade for, at man har sådan noget som folkeskole med i udspillet.
Så det er ikke det hele, vi ikke er enige i.
En anden ting, jeg gerne sige, er, hvad angår 2-procentskravet omkring rationalisering af sundhedsvæsenet.
Jeg tror ikke, det kommer bag på ministeren, at det er noget, der betyder meget for Dansk Folkeparti.
Jeg vil egentlig bare spørge ministeren, om ministeren ikke også er enig i – det ved jeg jo at ministeren er – at 2-procentskravet faktisk har været ret godt, det har virket, og regionerne har faktisk leveret rigtig meget for de penge, som de har fået.
Men tiden er inde til, at 2-procentskravet skal væk.
Det skulle måske have været væk for et par år siden.
Så hvis der er en mulighed for at fjerne det i 2018, også i samarbejde med regionerne, efter at de har meldt positivt ud, at deres budgetter godt kan komme senere, er det så ikke noget, ministeren egentlig ser som positivt, altså at regionerne er kommet med den udmelding?
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Jeg indgår aftaler, og så holder jeg dem.
Og når jeg har indgået en aftale med Danske Regioner om, at vi i fællesskab skal kigge på, hvilket styringsredskab der kan udarbejdes for at forbedre det krav, der er nu, altså nå frem til et bedre styringsredskab, ja, så overholder jeg den aftale.
Aftalen er, at vi skal være i gang nu, og vi har allerede nedsat udvalget omkring det.
Jeg forventer, at arbejdet er i gang, og at man er ved at finde ud af, hvad der er godt, og hvad der er skidt omkring 2-procentskravet.
For der er ingen tvivl om, at det har været godt og med til at skabe højere produktivitet og dermed sørge for, at flere patienter kunne blive behandlet.
Der er selvfølgelig også nogle ting, man skal tage højde for, nemlig betyder det så, at man laver flere konsultationer for at efterleve 2-procentskravet?
Men det er faktisk i det nuværende regime indarbejdet, at man kan tage højde for det.
Der er der f.eks. Region Syddanmark, der har haft ansøgninger inde om at tage højde for, at de samler konsultationer og dermed har færre af dem, uden at det trækker negativt ned for deres efterlevelse af 2-procentskravet.
Nu kigger vi på det i fællesskab.
Jeg overholder i hvert fald mine aftaler.
Jeg går ud fra, at Danske Regioner også overholder deres.
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Så er det, man står tilbage og tænker: Var det et positivt eller negativt svar?
Men jeg har de positive briller på, og det, jeg også hører ministeren sige, er jo, at man er enig i, at udfordringerne er for store med 2-procentskravet.
Der skal noget andet i stedet for.
Og så er det jo sådan med en aftale, at den er der altid to til at indgå.
Jeg er sådan set enig i, at vi skal holde fast i aftalesystemet Danmark.
Det skal vi værne om.
Det fungerer rigtig godt.
Det er faktisk også sådan, at der er lavet en aftale mellem alle de store partier i Folketinget om, at man stemmer for de aftaler, som regionerne og regeringen til enhver tid indgår, ligegyldigt hvad farve regeringen har.
Men det, jeg trods alt hører ministeren sige, er, at man overholder en aftale.
Men er det ikke sådan med aftaler, at hvis den ene part siger, at skulle vi tale om aftalen igen, vil ministeren så afvise at tale med regionerne om, om der var en mulighed i 2018, når den ene part nu rækker hånden frem.
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Jeg tror sådan set, at jeg kommer til at tale rigtig meget med Danske Regioner om rigtig mange forskellige ting.
Så jeg kommer til at tale med dem også i løbet af efteråret 2018.
Men vi har en fælles aftale og en fælles forståelse om, at vi skal arbejde sammen om at se på, hvad der har været positivt, hvad der er udfordrende ved det nuværende 2-procentskrav, og hvordan vi sammen formulerer et bedre styringsredskab.
Det har vi sat fart på, bl.a. for at være sikre på, at det kan ligge klar til vurdering i forbindelse med økonomiaftalerne for 2019.
Det var et klart ønske fra Danske Regioner.
Det ønske har vi leveret på.
Det ønske holder jeg selvfølgelig fast i at vi skal levere på.
Pelle Dragsted (EL), 2017-09-07:
Jeg synes også, at Annette Hansen fortjener en skattelettelse, ligesom andre lavtlønnede danskere gør.
Jeg synes også, at Annette Hansens far og mor, hvis hun har sådan nogle, der er folkepensionister, fortjener en skattelettelse, eller hvis hun har kollegaer, der er endt på førtidspension på grund af en arbejdsulykke, fortjener de også en skattelettelse.
Men jeg synes først og fremmest, at Annette Hansen fortjener, at finansministeren faktisk er ærlig over for hende, for man kan selvfølgelig ikke bruge pengene to gange.
Det er det første.
Det næste, finansministeren jo glemmer at fortælle Annette Hansen, er, hvor de sidste 5 mia. kr. – de penge, man ikke snupper fra råderummet – kommer fra, nemlig fra det, ministeren kalder for justeringer af overførselssystemet, som altså er justeringer for 5 mia. kr.
Og jeg har hørt det her om børnechecken og optjeningsprincipper, men vi ved alle sammen godt, at det aldrig kommer i nærheden af 5 mia. kr.
Ministeren skylder Annette Hansen og resten af danskerne et klart svar på, hvem der skal betale regningen, for alle vil da gerne have en skattelettelse.
Men er det Annette Hansens forældre, hvis de er folkepensionister, der skal betale?
Er det hendes børn, hvis de er studerende, der skal betale?
Er det hendes tidligere kollegaer, der er på førtidspension, der skal betale?
Kan vi ikke få en klar garanti i dag fra ministeren om, at de 5 mia. kr., som I vil snuppe i overførselssystemet, ikke bliver taget fra hverken folkepensionister, førtidspensionister, syge eller studerende?
Bare et klart svar fra ministeren.
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Jeg synes egentlig, at også førtidspensionister og folkepensionister gerne må betale mindre i skat, men når vi har valgt at målrette vore skattelettelser de mennesker, der er i arbejde, er det, fordi man der har en effekt.
Og den største udfordring, som jeg ser for dansk økonomi i øjeblikket, er, at opsvinget er ved at være så stærkt, at ressourcerne til de job, der bliver skabt, er svære at finde i Danmark.
Det kan resultere i to ting.
Det kan enten resultere i, at vi får lønstigninger og flaskehalse og en begyndelse på en overophedning, som vi har set det tidligere, eller det kan resultere i, at danske virksomheder vælger at flytte ud af Danmark og lægge deres produktion et andet sted end i Danmark.
Jeg synes, vi skal vælge en tredje vej.
Jeg synes, vi skal vælge en vej, hvor vi øger arbejdsudbuddet og øger det antal hænder og hoveder, der er til rådighed.
For at gøre det præsenterer vi en skattelettelse i form af det udspil, som vi er kommet med.
Det er rigtigt, at der er nogle justeringer af overførselsindkomsterne, og det er bl.a. spørgsmålet om at indføre flere optjeningsprincipper; det er spørgsmålet om at indføre deltagerbetaling til danskundervisningen; og det er spørgsmålet om at lægge et loft ind over, hvilken børnefamilieydelse man kan få i Danmark.
Pelle Dragsted (EL), 2017-09-07:
Det vigtige ord, der her kom fra ministeren, var det lille ord bl.a., for virkeligheden er, og det ved alle, der har indsigt i offentlig økonomi, at I ikke kan finde 5 mia. kr. med de eksempler, som ministeren giver.
Hvis I skal finde 5 mia. kr., skal I enten ud og have fingrene ned i lommerne på de store grupper af overførselsindkomstmodtagere – det er folkepensionisterne, det er førtidspensionisterne, og det er de studerende – eller lave en generelt lavere regulering af overførslerne.
Det er jo virkeligheden.
Men vi må bare konstatere, at vi ikke kan få et svar.
Men så må folkepensionister og førtidspensionister og studerende bare gå og vente, mens regeringen forhandler med Dansk Folkeparti bag lukkede døre.
Så må de jo gå og dukke sig og håbe på, at det ikke er dem, der bliver ramt den her gang.
Jeg synes bare, det er ærgerligt, at man ikke kan give et klart svar, hverken til Folketinget eller til befolkningen.
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Jeg synes sådan set, det er meget rimeligt, at man skal yde, før man kan nyde.
Jeg synes, det er rimeligt, at mennesker, der kommer til Danmark, er med til at bidrage til velfærdssamfundet, inden de modtager fra de kasser, der er, til overførselsindkomster.
Det er derfor, at vi har en række områder, hvor vi har foreslået mere brug af optjeningsprincipper.
Der er en række andre områder, hvor man kan bruge optjeningsprincipper.
Spørgsmålet er selvfølgelig, hvor meget optjening der kræves, inden man kommer derhen, hvor man kan sige, at nu har man bidraget nok til også at være i den situation, at man kan modtage fra de offentlige kasser.
Det skal vi naturligvis forhandle om, og vi har aftalt i aftalen »Flere år på arbejdsmarkedet« fra juni måned i år, at vi skulle sætte os ned sammen med Dansk Folkeparti og drøfte det her i efteråret.
Det er det, vi skal gøre fremadrettet.
Josephine Fock (ALT), 2017-09-07:
Tak til finansministeren for de pæne ord til Alternativet og Alternativets finanslovsudspil sidste år, men det skal jo ikke hindre mig i at stille nogle kritiske spørgsmål, for jeg synes, at det er ejendommeligt, at der er ingen herinde, der snakker om Annette Hansens børnebørn.
Hvordan sikrer vi, at der overhovedet er et ordentligt klima til Annette Hansens børnebørn?
Hvordan sikrer vi, at vi efterlader en klode til hendes børnebørn, som kan ånde, og sikrer, at der ikke er oversvømmelser, orkaner, storme, som driver millioner af mennesker på flugt?
Man siger jo, at vi er den første generation, der kender omfanget af klodens problemer, men vi er faktisk reelt den sidste, der kan nå at gøre noget ved dem.
Så mit spørgsmål til finansministeren er jo selvfølgelig klimaregnskabet.
Jeg har forståelse for, at finansministeren ikke nødvendigvis kan fremlægge sådan præcise CO2-tal, konsekvenser i forhold til finansloven, men jeg er bekymret over, at vi hører en transportminister, der siger: Det er ikke mit bord; klima er ikke mit bord.
Er klimaet ikke også samtlige af ministrene i regeringens bord?
Skal det ikke samtænkes?
Så vil finansministeren oplyse Folketinget om, hvilke konsekvenser finansloven har i forhold til klimaet?
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Jeg ville blive overrasket, hvis ikke der kom kritiske spørgsmål.
Det er jo ligesom det, den her time er afsat til, men jeg synes dog alligevel, at jeg så vil give et helt ærligt og åbent svar.
Klima er også mit bord.
Det er alles ansvar, og det er også regeringens ansvar.
Det er bl.a. derfor, at vi gerne vil understøtte en omstilling til et elsamfund, altså en omstilling til, at vi bruger mere el på forskellige leder, fordi el er en fantastisk energikilde.
I modsætning til kul, i modsætning til varme, i modsætning til andre former for energiproduktion kan el transporteres meget langt, det kan bruges i mange forskellige sammenhænge.
Det kræver så noget.
Det kræver noget viden om, hvordan man samtænker.
Det kræver noget viden om, hvordan man opbevarer og lagrer, og det kræver også noget viden om, hvordan vi kan gå fra den situation, vi har i dag, hvor vi faktisk beskatter el ret højt, til en situation, hvor man kan understøtte et elsamfund.
Det er en af grundene til, at vi til efteråret kommer med et udspil om en klima- og energiaftale.
Vi skal også internationalt set
arbejde på at gøre mere, og derfor er jeg glad for, at vi senere i den her måned præsenterer en SDG eller verdensmålfond, der er 6 mia. kr. stor, som skal være med til at investere i aktiviteter, der understøtter verdensmålene rundtom i verden.
Josephine Fock (ALT), 2017-09-07:
Tak for svaret, som også, indledningsvis i hvert fald, var ret personligt i forhold til det at være far, for det er jo vores børns og vores børnebørns fremtid, vi tager hånd om også herinde i Folketinget.
Finansministerens svar er jo meget fint, men det undrer mig stadig væk, at man vælger at spare det grønne nationalregnskab væk.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Det er jo peanuts i den store sammenhæng, så jeg kunne godt tænke mig at få en bekræftelse fra finansministeren på, at selvfølgelig kommer det til at fortsætte.
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Det er sådan, at selv om den midlertidige bevilling til et grønt nationalregnskab er udløbet, vil vi stadig væk lave et slanket grønt nationalregnskab.
Det er faktisk en del af noget af det, som Danmark har været med til at indføre igennem EU, nemlig at alle EU-lande skal have en opgørelse over, hvad deres nationalregnskab er i sådan en grøn eller energi,- natur- og klimamæssig sammenhæng.
Vi har også tilkendegivet, at vi skal drøfte det her videre i forbindelse med udmøntningen af den række anbefalinger, vi fik, fra Rådet for cirkulær økonomi, og derfor er det, der sker ved finansloven, at den særbevilling, der har været, ikke længere er, men at vi stadig væk arbejder videre med at lave et slanket grønt nationalregnskab.
Morten Bødskov (S), 2017-09-07:
Jeg har stået på den her talerstol mange gange, men jeg tror aldrig nogen sinde, at jeg har oplevet, at man er nødt til at hjælpe en regering med at fylde hullet op.
Det er regeringens forpligtelse at fremlægge en finanslov, hvor det klart fremgår, hvordan man har tænkt sig at fylde det hul op, som man efterlader her.
Det, finansministeren siger her, er jo en total indrømmelse af, at man ikke har noget svar.
Man er nødt til at bede Socialdemokratiet om hjælp til at fylde et hul op.
Så er vi kommet lidt ad vejen, sagde ministeren, og det er jo en total indrømmelse af, at man ikke har noget svar på, hvordan man skal nå de der 5,25 mia. kr., eller man vil i hvert fald ikke fortælle det nu, hvordan man skal nå de der 5,25 mia. kr. i 2022.
Så jeg spørger bare: Det, finansministeren siger, er det, at finansministeren afviser, at regeringen har planer om at klippe SU'en, så man ikke kan få SU fra bachelor og opefter, at studerende, der overgår til dagpenge, ikke vil få forringet deres dagpenge, og det, man så måske kan finde på, er, som ministeren her siger, at finde lidt på nogle ydelser.
Men med hensyn til de to andre store ting kan ministeren afvise, at man har planer om at røre ved dem?
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Jeg ville sådan set gerne have haft et svar på mit spørgsmål, fordi det har undret mig, at hr. Dan Jørgensen var så klar i mælet i maj måned sidste år om, at man skulle genindføre det loft, der var på børne- og ungeydelsen, som VK-regeringen havde, men som den socialdemokratisk ledede regering havde fjernet igen.
Man har altså fortrudt den politik, man havde, mens man sad i regering.
Så burde det da være rimelig enkelt for hr. Morten Bødskov eller en anden socialdemokrat at svare på, hvad man egentlig mener om børnefamilieydelsen.
Vi kan ikke få svar på, hvad man mener om et helt konkret forslag.
Det synes jeg er ærgerligt.
Thomas Jensen (S), 2017-09-07:
Jeg har tjekket op på, hvad hr. Dan Jørgensen har sagt, og han har ikke sagt, at man vil genindføre noget.
Hr. Dan Jørgensen har sagt, at man er villig til at se på, hvordan man kan justere på det her.
Det er ikke det samme som at sige, at man bare vil genindføre noget.
Så vi skal holde os til sandheden her i Folketingssalen, også når vi citerer andre kolleger.
Hr. Kristian Jensen har tidligere været med til at rundbarbere dagpengesystemet i Danmark, og der vil jeg bare spørge: Kan dagpengemodtagerne i Danmark være sikre på, at finansministeren sammen med Dansk Folkeparti ikke går ind og rundbarberer eller tager nogle flere penge fra dagpengeområdet for at finansiere de her skattelettelser?
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Jamen i artiklen fra Ekstra Bladet, som stadig væk ligger på deres hjemmeside, er hr. Dan Jørgensen faktisk citeret for at sige, at der skal genindføres en graduering af børnefamilieydelsen, og faktisk klandrer Socialdemokratiet i den periode den daværende Venstreregering ret voldsomt for ikke at have gjort det allerede.
Jeg synes egentlig, det er lidt pudsigt, at vi bliver klandret for, at den tidligere socialdemokratisk ledede regering havde afskaffet en ydelse, og man så beder os om at få den tilbage igen.
Vi vil gerne gøre, hvad vi kan, for at sikre, at overførselsindkomstsystemet er så præcist som muligt i forhold til at sikre, at vi gavner og understøtter beskæftigelsen, og beskæftigelsen i Danmark har brug for, at vi tilfører den mere arbejdskraft.
Henning Hyllested (EL), 2017-09-07:
Ja, Jylland, Danmark.
Finansministeren er jo blevet spurgt af en stribe ordførere og folketingsmedlemmer om, hvor finansieringen kommer fra til de her godt 5 mia. kr., fordi der ikke er anvist finansiering til det.
Finansministeren svarer, at vi kigger lidt på genoptjeningsprincipper.
Det er sådan set det eneste konkrete – uden at det er særlig konkret – vi har hørt.
Men finansministeren forestiller sig vel ikke, at man kan skaffe 5 mia. kr. via genoptjeningsprincipper.
Anerkender finansministeren ikke, at man er nødt til at lave et ordentlig indhug i overførselsindkomsterne, hvis man skal skaffe bare i nærheden af 5 mia. kr.?
Diskussionen bliver jo absurd, når finansministeren ikke vil svare på, hvor finansieringen kommer fra – ud over nogle løse bemærkninger om, at vi kigger lidt på genoptjeningsprincipperne.
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Jeg anerkender ikke, at der skal laves et ordentlig indhug, og jeg anerkender heller ikke, at jeg kun skulle have peget på genoptjeningsprincipperne.
Jeg har peget på tre kilder.
Det er at lave en genindførelse af den graduerede børn- og ungeydelse, som vi har haft tidligere, og som desværre blev fjernet af den daværende socialdemokratisk ledede regering; det er at kigge på deltagerbetaling på vores danskkurser, for vi mener, at personer, der kommer til Danmark for at arbejde og studere her, selv skal være med til at betale for deres danskkurser, for det synes vi egentlig er ganske rimeligt at man gør, så det ikke er noget, som danske skatteydere skal betale hundrede procent.
Og så er det korrekt, at ja, vi tror på, at der kan være flere områder, hvor vi indfører genoptjeningsprincipper, altså princippet om, at man skal yde, før man kan nyde.
Det undrer mig faktisk meget, at der er så stor modstand mod genoptjeningsprincippet, altså at der er så mange, der reagerer så negativt på det.
Jeg mener egentlig, at det er en god dansk værdi, at man skal yde, før man kan nyde.
Det ønsker vi at udbrede til flere områder.
Henning Hyllested (EL), 2017-09-07:
Vi bruger jo ikke engang 5 mia. kr. på udlændinges velfærdsydelser overhovedet.
Så jeg ved ikke, hvordan og hvorledes man kommer frem til, at man kan skaffe 5 mia. kr.
Okay, finansministeren har så også nogle andre finansieringskilder.
Men vi er jo bekymret for, at det her skal blive betalt af folkepensionisten, når vi nu snakker om, at det skal komme fra overførselsindkomster, altså at det skal betales af førtidspensionisten, at det skal betales af folkepensionisten, at det skal betales af folk på dagpenge.
Det er jo der, de store, om jeg så må sige,
beløb er, når vi snakker overførselsindkomster.
Det er jo det, vi er bekymrede over.
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Det er faktisk sådan, at vi mener, at man kan hente en ret anselig sum ved at indføre optjeningsprincipper på en række områder.
Det er sådan, at der er rigtig mange, der kommer til Danmark i dag og modtager noget fra de offentlige kasser, uden at de har været med til at bidrage til dem i tilstrækkelig grad først.
Vi synes faktisk, det er rimeligt, at dem, der har været med til at indbetale til det velfærdssamfund, vi har i dag, også primært er dem, som modtager noget fra det.
Derfor er spørgsmålet, om man skal have fulde rettigheder til overførselsindkomster, inden man har været med til at bidrage til dem.
Det mener jeg bare ikke man skal, det mener regeringen ikke, og derfor er det, vi ønsker at udbrede optjeningsprincipper til flere områder.
Det arbejdede vi med allerede tilbage i den daværende VK-regering i 2011, hvor vi kom med en stor rapport på området, der prøvede at kortlægge nogle af mulighederne.
Der har efterfølgende på enkeltområder været tiltag i den retning, men der er stadig væk rigtig meget mere at komme efter, og det ønsker vi at drøfte i forbindelse med den her forhandlingsrække, der nu bliver omkring jobreformens fase to.
Nej, vi fastholder vores målsætning.
Og vi har faktisk sagt, at vi gerne vil komme med et udspil til en ny SU-reform i løbet af 2018, fordi vi netop anerkender, at der ligger et forlig på området, der løber til og med 2018.
Og derfor er det vores intention at komme med et udspil, der tilskynder til, at man hurtigere kommer igennem uddannelserne, og som sørger for, at man har en mere rimelig balance i forhold til det, man kan tjene selv, og det, man kan få i stipendier, og det, man kan låne fra det offentlige.
Julie Skovsby (S), 2017-09-07:
Så har min kollega hr. Morten Bødskov måske ret i forhold til de spørgsmål, han har stillet til finansministeren om, hvorvidt man har planer om at klippe i SU'en for kandidater og forringe dagpengene osv.
Jeg vil gerne her afslutningsvis sige nu, hvor finansministeren har talt med Annette Hansen, at det lyder, som om hun er en klog kvinde, og hun stiller nogle gode spørgsmål.
Så jeg synes, at finansministeren skal gemme hendes telefonnummer, ringe hende op en gang imellem og så måske ikke tale så meget selv, men lytte til hendes spørgsmål.
Måske vil hun stille det spørgsmål, om regeringen nu med de seneste udspil, man er kommet med, virkelig kan indfri sine økonomiske mål.
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Vi kan indfri vores økonomiske mål – det kan vi.
De udspil, vi er kommet med, trækker i den rigtige retning.
Vi bevæger os fremad mod at indfri målene, men det er sådan, at de målsætninger, vi har sat os, ligger frem mod 2025.
Der vil gradvis komme nye udspil, der bevæger os i den rigtige retning.
Vi har peget på fem forskellige veje til at få et større arbejdsudbud.
Det er bl.a. spørgsmålet om at komme tidligt ind på arbejdsmarkedet, at færre skal være på overførselsindkomst, at man skal blive lidt længere tid på arbejdsmarkedet, at dem, der er i gang, skal lægge nogle flere timer, og så også, at vi får en bedre mulighed for at have international rekruttering.
Det sidste ved jeg at der er rigtig mange virksomheder der er glade for, og derfor ærgrer det mig også, at Socialdemokratiet på det seneste har været med til at gøre det sværere at lave en international rekruttering i forhold til den arbejdskraft, som virksomhederne har brug for.
Til sidst vil jeg bare sige: Ja, jeg skal nok gemme Annettes telefonnummer, og hvis hun har tid og lyst og lejlighed til at have en samtale med mig, vil jeg også gerne lytte til hende og til andre stemmer fra hverdagen.
Det er jo dem, politik rent faktisk handler om.