Rasmus Jarlov (KF), 2023-05-03:
Der er vel to steder, hvor det er helt sikkert, at man kan afsløre hemmeligheder, uden at det kommer ud i en bredere kreds, og det ene er i en ph.d.-afhandling, og det andet er i Folketingssalen sådan en sen eftermiddag her i en sag, som ikke bliver dækket af medierne.
Derfor vil jeg komme med den afsløring, at jeg er en skyldner.
Jeg skylder penge til det offentlige.
Jeg skylder 13 kr., og hele sidste år, i 2022, er jeg hver måned blev tilskrevet 4 øre i rente.
Det er gæld, jeg har i min virksomhed, og jeg er ikke helt sikker på, hvor den stammer fra, men jeg tror nok, at den stammer fra, at jeg på et tidspunkt i 2022, fik et brev fra myndighederne om, at de mente, at jeg skyldte nogle forskellige ting i min virksomhed, som lå 5-6 år tilbage, men de havde ikke lige haft mulighed for at kigge på det i mellemtiden, så nu sendte de det her brev, og jeg sagde: Okay, det betaler jeg så.
Jeg tror, det bl.a. var nogle rykkergebyrer for nogle regninger, som de sagde at jeg havde betalt for sent, og som jeg ikke havde været opmærksom på var betalt for sent, og så var der påløbet et rykkergebyr, som jeg åbenbart ikke havde fået betalt.
Så ringede jeg ind til Gældsstyrelsen og spurgte ind til den her gæld, og så fik jeg at vide, at jeg skulle betale om fredagen.
Derfor påløb der 13 kr. i rente i mellemtiden, inden jeg fik betalt.
De her 12 renteposteringer i 2022 skal jeg jo så i princippet lave bilag på hver måned.
Det skal indgå i mit årsregnskab, og min revisor skal kigge på dem, og således kan vi få en masse sjov ud af det.
Det er simpelt hen for småligt et system, vi har, og det er et utroligt spild, ikke bare af myndighedernes ressourcer, men også af privatpersoners og virksomheders og bogholderes og revisorers tid, at vi sidder og opererer med gældsposter af det beløb.
Det skal bare afskrives, og jeg er glad for at høre, at vi alle sammen er enige om, at vi skal have bagatelgrænsen op, og at det også skal eksekveres noget hurtigere.
Altså, sådan noget med, at man skylder 13 kr. i renter, bør ikke engang behandles.
Det skal bare afrundes, og så skal det være ude af verden.
Der var også en sag med en kioskejer, som kom frem i JydskeVestkysten her for en uge eller to siden, og han skyldte 89 kr.
De havde gennemgået hans regnskab meget, meget minutiøst.
Han var blevet udtaget til kontrol, og så havde de fundet ud af, at der var et enkelt sted, hvor han havde betalt 89 kr. for lidt i moms, tror jeg det var.
Det havde de så givet ham en bøde på 10.000 kr. for, og de havde kørt retssag imod manden.
Vi kan jo ikke på den ene side sidde hele tiden konstant og beklage os over, at der er for få ressourcer i skatteforvaltningen, og så på den anden side køre den slags sager og bruge tid på at sidde og føre renter med 4 øre hver måned og sådan noget.
Det hænger ikke sammen.
Noget af det nemmeste og hurtigste og bedste, vi kan gøre, er at få indført en bagatelgrænse og sørge for, at sådan nogle småbeløb kommer ud af verden med det samme.
Så det mener vi nok er hovedløsningen på det her bjerg af gældsposter, som vi aldrig nogen siden kommer igennem, og som er så meget spild af alles tid.
Derudover må vi nok tilslutte os de indvendinger, som har været fra bl.a. skatteministeren, om, er der er nogle retssikkerhedsmæssige udfordringer i, at man lader folk betale gæld, som egentlig ikke er konstateret som gæld.
Hvis det er rigtigt, hvad der står i beslutningsforslaget, at der er borgere, der sidder og ikke kan få lån i banker, fordi bankerne får oplysninger om, at de skylder småbeløb i ikkeinddrivelsesparat gæld, så vil jeg tillade mig at bringe det forslag på banen, at bankerne ikke får adgang til den slags oplysninger, fordi det ikke er gæld, før det er konstateret, at man skylder pengene, og derfor bør Gældsstyrelsen ikke oplyse banker om, at der findes sådan nogle poster, før den er inddrivelsesparat.
Jeg kunne i hvert fald godt tænke mig at høre en holdning fra regeringen og fra skatteforvaltningen til, om ikke det kunne være en vej frem, så det ikke skal være sådan, at skattegæld på 241 kr. gør, at man ikke kan få et lån, sådan som der står i beslutningsforslaget.