Josephine Fock (ALT), 2016-11-11:
Tak for det.
Ja, umiddelbart kan det her jo virke som et positivt forslag, men når vi læser forslaget igennem, er det, der jo går igen efter vores opfattelse, at den form for produktivitet, man sigter efter, en alt for ensidig form for produktivitet; det er et ensidigt BNP-mål, man går efter.
Vores bekymring gør sig også gældende, i forhold til hvad det egentlig er, vi skal bruge den her produktivitet til, og hvorfor det er, vi skal være mere produktive.
Skal vi blive mere produktive, så vi kan producere flere ting, forbruge mere, eksportere mere og konkurrere hårdere?
Skal vi blive mere produktive, så vi kan løbe hurtigere i det store væksthjul?
Det mener vi ikke i Alternativet.
I stedet for skal vi have et bredere perspektiv med fokus på alle tre bundlinjer og ikke kun den økonomiske, men altså også den sociale bundlinje og den miljø- og klimamæssige bundlinje.
Så vi skal altså bruge en øget produktivitet til f.eks. at kunne holde mere fri, belaste miljøet langt mindre og bevare vores velstand.
For det er ikke en gevinst i sig selv at have en øget produktivitet, hvis vi bruger produktiviteten til det forkerte.
Som det er i dag, er forståelsen af produktivitet alt for snæver og blot endnu en fortsættelse af det blinde vækstparadigme, som BNP lægger op til.
Derfor er vi opsatte på at sikre, at de fremtidige analyser af Danmarks produktivitet anlægger et bredt og nuanceret perspektiv med input fra alle sider og med fokus på de tre bundlinjer – og altså ikke kun ensidigt fokus på BNP.
Vi vil derfor i udvalgsarbejdet spørge ind til præcis, hvad det er for nogle analyser, man har tænkt sig at lægge til grund, således at vismændene kan få en bred tilgang til, hvad det er, der øger vores produktivitet, og hvad det er for en produktivitet, vi ønsker.
Vi tror jo f.eks. på, at uddannelse, lighed, tillid, vidensdeling, sociale relationer og kreativitet er vigtige forudsætninger for innovation, og at de faktorer også er afgørende for omstilling fra et konkurrencesamfund til et balancesamfund.
Vi er positive over for at lovfæste følg eller forklar-princippet, da det styrker den finanspolitiske åbenhed og gennemsigtighed, f.eks. i forhold til de antagelser, som ligger bag forskellige regnestykker.
Men vi mener, at følg eller forklar-princippet skal udvides til at gælde alle elementer af vismændenes overvågning af finanspolitikken og altså ikke kun budgetlovens korrektionsmekanisme og bestemmelser om exceptionelle omstændigheder, som der står i forslaget.
I forhold til hvem, der skal sidde i det, vil jeg sige, at vi i Alternativet sådan set er generelt imod den tendens, at private tænketanke får mere og mere indflydelse i samfundet.
Vi bakker op om den danske model, og derfor vil vi foreslå, at det er arbejdsmarkedets parter, henholdsvis lønmodtager- og arbejdsgiverorganisationer, som skal have den afgørende indflydelse til at udpege dem, de vil.
For os er det essentielt, at vi sikrer os, at de ser på alle tre bundlinjer og har mulighed for at inkorporere dem.
Hvad er det, regeringen påtænker at de løbende produktivitetsvurderinger skal bruges til?
til sidst: Hvad er regeringens argument for ikke at udvide følg eller forklar-princippet til at gælde alle elementer af vismændenes overvågning af finanspolitikken?
Det skulle være ordene.