runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Preben Bang Henriksen (V), 2025-02-25:
Jeg kommer til at gentage, hvad jeg sagde før: Jeg ved ikke, hvad der er sket i de 3 år.
Og sagt for anden gang: Er 3 år ikke lang tid?
Jo, det skal jeg lige love for.
Og jeg er helt sikker på, at fru Betina Kastbjerg eller andre her i Folketinget kommer til at holde justitsministeren op på, hvad der sker, eller rettere hvad der ikke sker, for det skal vi selvfølgelig have en afklaring på.
Det her kan være et værktøj, der er rigtig godt, og så skal politiet jo se at have adgang til det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-02-25:
Tak for ordet.
Vi har jo længe vidst, at kriminelle er meget glade for taletidskort.
For som forslagsstillerne også er opmærksomme på, kan man jo mere eller mindre anonymt få fat i en telefon med et taletidskort, som politiet så får svært ved at spore, når der bliver begået kriminalitet.
Så derfor er jeg faktisk enig med forslagsstillerne i, at uregistrerede taletidskort er et stort problem, både for politiets efterforskning af alvorlig kriminalitet, men også for almindelige danskere, som udsættes for svindel.
Men jeg mener måske så ikke, at der er brug for en lovændring.
For selve den lov, som gør det muligt at gøre noget ved det, er vedtaget tilbage i 2022 af den daværende regering med støtte fra Venstre, Konservative, Nye Borgerlige og ikke mindst Dansk Folkeparti, og SF er ikke med, og det er, fordi det var en del af et forslag om logning, som vi dengang ikke støttede.
Så kunne jeg høre, at Socialdemokraternes ordfører spurgte, hvorfor jeg ikke selv har taget det op.
Ja, det er af den simple årsag, at jeg ikke var klar over, at der var en ændring i det lovforslag, som gav den her mulighed, og det kan bare undre mig, at man, når man nu indsætter det i sådan et lovforslag, så ikke har gjort noget ved det i 3 år, men nu igangsætter en undersøgelse, fordi der så kommer et beslutningsforslag.
Så kan jeg bare undre mig over, at man åbenbart har ment, at vi skulle have det i 2022, men så ikke rigtig har foretaget sig noget for at få det til at ske. Så det var egentlig bare en stilfærdig undren over, hvad tiden egentlig er gået med.
Men dengang blev det jo så vedtaget, at købere af taletidskort skulle registreres med navn og cpr-nummer, men på grund af et hensyn til teleindustrien blev den nødvendige bekendtgørelse fra justitsministeren udsat, og så er der siden hen ikke sket noget, som Finans Danmark siger.
Så der er nok ikke brug for en lovændring, men der er brug for, at Justitsministeriet udsteder en bekendtgørelse, og det kan jeg så forstå kommer, når man engang har undersøgt det her nærmere.
Tak for ordet.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-02-25:
Tak for det.
Nu er ordføreren jo selv på talerstolen og kan fortælle lidt om, hvorfor SF ikke er med i aftalen, fordi man ikke bakker op omkring flere af de forskellige aftaler, der er lavet i forhold til at kunne bruge logning til at bekæmpe organiseret kriminalitet, og det har jo sin helt egen historik, at SF på intet tidspunkt har været med i de aftaler.
Nu kan jeg forstå på ordføreren, at ordføreren synes, det er et rigtig godt værktøj til at kunne bruge her, men ikke vil bakke op om det, fordi man jo så mener, at der allerede i lovgivningen er mulighed for at gøre det.
Derfor vil jeg bare spørge, om det får SF's ordfører til at reflektere lidt, i forhold til at man har stillet sig uden for de aftaler, der handler om at kunne bekæmpe logning effektivt, og hvor det her er et af redskaberne, og betyder det faktisk, at man bakker op om det nu, eller er det en lille del af det, man synes er godt, eller kan SF's ordfører måske fortælle lidt om det?
Nu er det jo andre partier, der har lavet aftalen, der muliggør det her, så måske kan ordføreren fortælle lidt om det.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-25:
Tusind tak.
Første gang, jeg lige stiftede bekendtskab med det her forslag, tænkte jeg egentlig, at det var sådan et meget lille nicheforslag.
Det er fuldstændig rigtigt, som fru Mai Mercado sagde, at man meget nemt kan komme til at ramme nogle grupper, man ikke har nogen intentioner om at ramme, eksempelvis Hus Forbi-sælgerne, som vi jo i den samlede opposition kæmper ret hårdt for faktisk at sikre fortsat eksistens, hvis man kan sige det sådan.
Så synes jeg jo altid, at når vi drøfter de her mindre forslag, får jeg sådan lyst til at sige: Lad os nu bare løse problemerne fra bunden.
Når det gælder de her indvandrerbander, som vi jo desværre har set et massivt i Danmark, vil jeg sige: Lad os nu bare få smidt de kriminelle udlændinge ud, og lad os få løst de her problemer.
Så løser vi både problemerne, i form af at vores fængsler er propfyldte med folk med udenlandsk baggrund, og vi får løst rigtig, rigtig mange af de problematikker, der desværre er blevet implementeret, i forhold til at man har ført en fuldstændig uforsvarlig og dybt skadelig udlændingepolitik igennem rigtig, rigtig mange år, hvor der er kommet alt for mange hertil, som aldrig nogen sinde burde have været her, og som skal have en enkeltbillet hjem herfra igen.
Så i stedet for at blive ved med at lave de her små bitte tiltag, kunne det være så dejligt, hvis de andre partier i Folketinget egentlig bare stillede sig bag Dansk Folkeparti og skubbede forældede konventioner, der er skrevet i en anden tid med et andet formål, til side og reelt set løste problemerne til gavn for alle de danskere, som desværre oplever de her konsekvenser på første hånd.
Jeg har også den samme bekymring, som fru Mai Mercado var inde på, i forhold til at det kommer til at ramme nogle, som vi ikke har lyst til at ramme.
Jeg har ikke noget problem med at gøre livet så surt som overhovedet tænkeligt muligt for de her bandemedlemmer, men alle de her små stramninger løser jo ikke det egentlige problem, og det egentlige problem er, at vi har nogle grupperinger i vores land, som slet ikke skal være.
Tak for ordet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-02-25:
Det kan ordføreren sagtens, fordi vi ikke har været for logning af samtlige danskeres mobiler, og det har jo heller ikke været lovligt, hvorfor man i Justitsministeriet ad flere omgange har ændret reglerne.
Jeg synes ikke, det forslag lever op til de retssikkerhedsmæssige garantier, som vi gerne vil have, så derfor har vi været imod det konkrete lovforslag.
Vi har også fremlagt modeller for, hvordan vi så synes det kunne se ud, men den her del om taletidskort kunne vi sådan set godt have bakket op.
Men jeg var ikke engang klar over, at det var en del af det lovforslag dengang.
Det, der bare undrer mig, er, at man i Socialdemokratiet ikke har gjort noget for at se på, hvordan det så kunne implementeres over 3 år, men nu vil man så gerne gøre noget.
Det kan jeg forstå at man måske også gerne vil, når man har talt med politiet, men hvorfor i alverden gjorde man det ikke tilbage i 2022?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-02-25:
Nu siger ordføreren, at det handler om overvågning.
Det handler det jo ikke om.
Det er aftaler, der handler om at kunne bekæmpe organiseret kriminalitet effektivt, at kunne opklare overfaldsvoldtægter, drab, og hvad den her teknologi ellers er blevet brugt til.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-02-25:
Jeg er godt klar over, at der er andre partier her i Folketinget, som måske er mindre optagede af borgernes retssikkerhed, og den er vi jo så andre partier der må forsøge at varetage, samtidig med at vi også synes, vi skal finde veje i, hvordan vi bekæmper kriminalitet.
Nu er det sådan, at man i ministeriet selv har måttet anerkende, at de lovforslag, man har fremsat omkring logning, viste sig sådan set at blive underkendt, og derfor måtte man rette lovgivningen til, og man anerkendte jo også, at der er en procesrisiko.
Steffen Larsen (LA), 2025-02-25:
Mange tak, hr. formand.
Og tak til Danmarksdemokraterne for dette beslutningsforslag, der igen åbner op for en interessant debat om anonymitet og kommunikation.
For det er jo den kriminelles kommunikation, vi reelt er interesseret i, og ikke bare et tilfældigt telefonnummer.
Det er naturligvis også den rette måde at tilgå det her på, da kommunikationen i dag bl.a. i kriminelle miljøer retter sig direkte mod Telegram, Snapchat, WhatsApp, Messenger, e-mails og lignende.
Man får næsten lyst til også at sige røgsignaler og breve sendt med usynlig blæk, for kriminelle har evig og altid fundet måder at kommunikere på, således at det har været anonymt eller svært at gennemskue, hvad det var, eller hvem det var, der kommunikerede.
Taletidskortene er i den forbindelse et meget lille problem, men dog stadig væk et problem i forhold til det her med spoofing, og der tager vi selvfølgelig også Finans Danmarks problemer med den sag alvorligt.
Men taletidskort er jo faktisk også på samme tid en løsning på mange problemer, også i forhold til at det er let tilgængeligt.
Det er nemt for turister, gæster og besøgende i vores land, der skal være her midlertidigt, at få et dansk telefonnummer og også den vej rundt kunne kommunikere og ringe rundt og deltage i, hvad der foregår, på en nem og ordentlig måde.
Derfor bliver det også lidt besværligt, hvis tilrejsende håndværkere og lignende skal have et dansk nummer i en kort periode.
Ligeledes mener vi også, at vi i hvert fald ikke skal risikere at lægge hindringer for Rigspolitiets arbejde, og der har bl.a. justitsministeren redegjort for, at vi faktisk ikke ved, hvad Rigspolitiets indstilling er til det her.
Det synes jeg vi skal have afklaret, og man kunne jo skynde sig at få det afklaret – det kunne jo så være en opfordring til justitsministeren til at få fundet ud af det i en fart.
Vi er derfor i Liberal Alliance imod forslaget, da det ikke umiddelbart løser det helt underliggende problem med anonymitet, men i stedet lader til bl.a. at skade turisters og andres muligheder for at være her i landet på en måde, så det er nemt og lettilgængeligt.
Så synes vi også, at vi skal have afklaret det rent retspolitiske spørgsmål i forhold til Rigspolitiet, og hvad de mener, for hvis de synes, at det her er en nem vej til måske endda at kunne lokalisere de kriminelle og fange dem, skal vi være påpasselige med at lægge hindringer der.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-02-25:
Tak for det.
Så vil jeg måske også gerne lige spørge ind til, om det ikke gør indtryk på ordføreren, at der er kommet det fra Finans Danmark om, at man jo bruger de her taletidskort til netbankssvindel, og at man spoofer de her kort, så det ser ud, som om det er banken, der er ringer, osv.
Steffen Larsen (LA), 2025-02-25:
Der er flere muligheder for at lave det her såkaldte spoofing end bare med taletidskort.
Nu skal jeg ikke gå ned i de tekniske detaljer, men jeg har bare bemærket, at der er mange, mange flere muligheder, også via internettet, for at kunne ringe og lade, som om man ringer fra et andet telefonnummer, end bare via et taletidskort.
Så det er derfor, jeg siger, at det med taletidskortene er en meget lille del af problemet.
Det andet element er jo, at man besluttede noget herinde i 2022 og sagde, at nu skulle der ske noget med den sag, og så sker der ikke noget.
Det er ikke min kop te at lave den her form for politik, hvor man sætter så stærke grænser for noget, men jeg synes jo trods alt, at ting, der bliver vedtaget i Folketinget, også bør udmøntes.
Peter Skaarup (DD), 2025-02-25:
Altså, vi har da brug for løsgængerne her, fordi regeringen jo ikke sidder med et flertal, som det er nu.
Det skal man jo lige huske på.
Man skal ud og have fat i både de nordatlantiske mandater og løsgængerne.
Så man kan sige, at løsgængerne jo spiller en rolle.
Der skulle man være lidt mere omhyggelig, synes jeg.
Peter Hummelgaard (S), 2025-02-25:
Helt grundlæggende tror jeg jo på ministerstyre, hvor det er, at det syvende og sidst er ministeren, der har ansvaret, også for de beslutninger, der bliver truffet på godt og ondt, og det er jo et ansvar, som man så forvalter i overensstemmelse med de kritikmuligheder, Folketinget har.
Jeg har ikke forholdt mig i dybden til, i hvilket omfang, hvis der er grov pligtforsømmelse eller lignende fra individuelle embedsmænds side, man skal gøre et ansvar gældende, men det vil jeg da gøre mig nogle tanker om.
Jeppe Søe (UFG), 2025-02-25:
Tak for det.
Jeg ville blot bekræfte, at der altså faktisk også er et arbejde at gøre her fra bagerste række, og at det stadig væk er et mandat, der kan arbejde.
Jeg tror, at det er et vigtigt redskab i det parlamentariske arbejde, også for at sikre imod topstyring.
Så er jeg enig i, at det kræver samtale.
Det synes jeg ikke er noget negativt; jeg synes ikke, at det er negativt, at en regering skal ud i en samtale.
Vi hørte netop i går Peter Birch ovre til gudstjenesten om Ukraine sige, at samtalen er de frie samfunds åndedræt.
Det synes jeg at vi skal holde fast i, og det er i virkeligheden det, det her beslutningsforslag gerne vil sikre at det fortsat er.
Magnus Heunicke (S), 2025-02-25:
Det var jo også derfor, at en af de ting, jeg netop fremhævede i min tale, var en sag om forskning i kvindesundhed, som der virkelig er behov for, og jeg skulle så redegøre for, hvordan forskerne bag det projekt håndterede det, at der så var en forsvindende lille del af dem.
Og de mente jo ikke, at dette cpr-element hos denne lille gruppe var noget, som på nogen måde forurenede eller ødelagde deres forskning.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-25:
Når jeg læser loven om juridisk kønsskifte, har jeg svært ved ud af teksten at læse, hvad formålet er, og hvad det er for nogle rettigheder, man opnår, når man får et juridisk kønsskifte.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om han kan prøve at forklare mig det.
Magnus Heunicke (S), 2025-02-25:
Det vil vi meget gerne bidrage med.
Hvis der er konkrete spørgsmål, så kom endelig med dem skriftligt.
Vi kan også arrangere et møde med vores eksperter og bidrage med en juridisk udtømmende gennemgang af indholdet af den.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-25:
Jeg kan godt forstå, at ministeren smiler, når han svarer, for han ved jo udmærket godt, at det ikke er det, jeg spørger om.
Jeg spørger om, hvad det er for nogle rettigheder, for jeg kan ikke læse det ud af lovgivningen, og når jeg ikke kan det, kan alle andre jo heller ikke.
Hvis man laver et juridisk kønsskifte, er der formentlig nogen, der har en forventning om et eller andet.
Hvad er det, de kan forvente?
Når jeg ikke kan læse det ud af lovgivningen, kan de heller ikke.
Jeg har ikke brug for ministerens ministerium til at lave en teknisk gennemgang.
Jeg har brug for, at ministeren forklarer mig, hvad det er for nogle rettigheder, man får.
Magnus Heunicke (S), 2025-02-25:
Så kunne man måske have lyttet efter den tale, jeg holdt ved indledningen af den her diskussion, hvor jeg jo redegjorde for det.
Det var lidt en gave for os, at der var den her provokunstner.
Jeg må indrømme, at jeg på ingen måde støtter den provokunstner.
Jeg er overhovedet ikke enig i noget af det, som vedkommende foretager sig, men i forhold til det er det jo så prøvet af: Har man ret til at kræve noget?
Nej, det har man ikke.
Har man ret til at kræve adgang til f.eks. kvindeomklædningsrum?
Nej, det har man ikke .
Har man ret til at kræve mulighed for at afsone i et kvindefængsel?
Nej, det har man ikke .
Det kan man jo dykke mere ned i.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-25:
Det er en tåbelig lov, man lavede, dengang man havde et rigtig godt cpr-system, som vi bruger på alle mulige områder i Danmark til at sikre, at de forskellige køn bliver behandlet efter de behov, som der nu engang er.
Sundhed er jo det primære.
Der er mange andre områder, hvor mænd og kvinder, bare fordi vi er født som mænd og kvinder, har behov for, at tilgangen er forskellig.
Når ministeren så vælger det her med at sige, at der var en, der havde begået den voldtægt, og så måtte han ikke være i kvindefængsel, er præmissen, de lægger til grund jo, at han faktisk er blevet taget i at begå en voldtægt mod en kvinde, inden han blev juridisk kønsskiftet.
Derfor kunne vi godt se, at han var farlig.
Men hvis jeg nu som 108 kg tung nordjyde kommer i et kvindefængsel – og der er nok lang tid til – er jeg også en fare, eller jeg vil i hvert fald blive opfattet som en fare af de kvinder, der er der.
For Højesteret tager nemlig helt specifikt udgangspunkt i, at manden er dømt for voldtægt, altså en sædelighedsforbrydelse, og at han så vil være til fare.
Det er et argument, som Socialdemokraterne har brugt tit, f.eks. når vi snakker krisecentre.
Mænd på krisecentre duer ikke, og kvinder vil i den situation opfatte det som en fare.
Magnus Heunicke (S), 2025-02-25:
Jeg synes i hvert fald, at man, før man begynder at ændre loven og indføre bureaukrati eller noget andet, skylder at kunne vise, hvad det er for et problem, det er, man vil ændre eller rette op på.
Nu nævnte jeg i den gennemgang, jeg havde, at der var en sag fra Højesteret, og det er jo rigtigt, og det er den, som nævnes her, men der var jo også en sag, hvor Kriminalforsorgen traf en beslutning, og beslutningen var den meget klare, at man ikke fik lov til at afsone i kvindefængslet, fordi man biologisk var en mand, trods det at man havde fået et andet cpr-nummer.
Det vil sige, at det tyder på, at de myndigheder, som har truffet beslutning her, uanset hvem de er, også Ligebehandlingsnævnet, har truffet de rigtige beslutninger.
Derfor synes jeg, at forslagsstillerne skylder at sige, hvad det så er, der skal ændres, hvis man, når man vurderer reglerne, træffer de rigtige beslutninger.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-25:
Ministeren kan simpelt hen ikke bruge mindre bureaukrati på det.
Vi har jo lavet en lov, der i sin sjæl laver mere bureaukrati, fordi vi har et cpr-nummer fra fødslen ud fra vores køn.
Der har man så valgt at lave en lov, der er meget bureaukratisk.
Og virkeligheden er jo lige nøjagtig med Ibi-Pippi sådan, at vi skal vurdere det.
Det skal vi også med den næste mand, som har fået juridisk kønsskifte til kvinde, og som ønsker at være i et kvindefængsel.
for der skal man nemlig vurdere det fra sag til sag, altså mere bureaukrati.
Det danner jo ikke præcedens, fordi man tager den enkelte sag.
Det der danner jo ikke præcedens?
Det er ministeren vel enig i.
Så det er mere bureaukrati.
Så det, forslagsstillerne, det, vi egentlig siger, er: Skal vi ikke rulle det her tilbage og stramme op, sådan at vi har nogle klare regler, så vi skal bruge alle de offentlige penge på de her tåbeligheder?
Magnus Heunicke (S), 2025-02-25:
Forslaget er jo, som jeg har redegjort for – og det er jo jer selv, der har lavet forslaget, så det må forslagsstillerne så stå på mål for – sådan, at man ikke skal få det, som man gør i dag, nemlig simpelt og selvrapporteret og udemokratisk, men man skal gå længere.
Og der redegjorde jeg for, hvad det betyder at gå længere.
Det vil jo så betyde, at man skal have bureaukrati, der skal undersøge, om det ønske, man så i givet fald har om ikke at have det biologiske køn, men altså at få et juridisk kønsskifte, en juridisk ændring af cpr-nummeret, skal opfyldes og ske.
Og det vil jo så betyde mere bureaukrati.
Det er der ingen tvivl om.
Gunvor Wibroe (S), 2025-02-25:
Tak for ordet.
Beslutningsforslaget, der er fremsat af Dansk Folkeparti, Danmarksdemokraterne, Konservative og Liberal Alliance, vil pålægge regeringen at sørge for, at retten til juridisk kønsskifte begrænses mest muligt inden for rammerne af den europæiske menneskerettighedskonvention.
Partierne begrunder forslaget med, at vores lovgivning, som giver personer over 18 år mulighed for juridisk kønsskifte ved selverklæring, går længere end nødvendigt i forhold til forpligtelserne efter den europæiske menneskerettighedskonvention.
For at understøtte deres forslag peger forslagsstillerne på to konkrete sager.
Den ene handler om en indsat transkvinde i et fængsel, som ønskede at afsone sin straf i fængslets kvindeafdeling.
Den sag endte i Højesteret, hvor den pågældende fik afslag.
Den anden er sagen med den hærværksdømte Ibi-Pippi Orup Hedegaard, som selv betegner sig som provokunstner.
Ibi-Pippi vakte som bekendt medieopmærksomhed med sit ønske om at afsone i fængslets kvindeafdeling.
Det fik Ibi-Pippi ikke medhold i hos kriminalforsorgen.
Det var også selv samme provokunstner, som ønskede at klæde om i kvindernes omklædningsrum.
Det gav Ligebehandlingsnævnet som bekendt heller ikke Ibi-Pippi medhold i.
Det er disse sager og så en mediesag om en amerikansk svømmer, som forslagsstillerne bruger som argument for, at regeringen skal ændre lovgivningen.
Forslagsstillerne er bekymret for, at sagerne fører til en glidebane og ødelægger det for de mennesker, som rent faktisk og oprigtigt har brug for juridisk at skifte deres køn.
Det er jo et nobelt hensyn.
Sagen er bare den, at de to sager jo netop endte, som de skulle, i henholdsvis Højesteret og kriminalforsorgen.
De to personer fik ikke held med deres forehavende, og jeg tænker, at der er meget få mennesker derude, som har nogen form for sympati med deres sag.
Jeg er enig i, at det er forstemmende at opleve, hvordan love, regler og rettigheder bliver forsøgt udnyttet af nogle ganske få, og jeg mener oprigtigt, at de burde skamme sig.
Men det lykkedes jo så netop ikke, og derfor falder argumentet om, at vi skal ændre reglerne, jo til jorden.
Loven om juridisk kønsskifte blev indført i 2014, og siden da har den hjulpet over 3.000 mennesker – mennesker, som for manges vedkommende er udsatte og har det svært og ikke føler sig tilpas i deres køn.
At der så er nogle ganske få ekstreme tilfælde på nogle, som forsøger at misbruge reglerne, skal ikke komme disse mennesker til skade.
Størstedelen af de personer, der har gennemført et juridisk kønsskifte, har haft et oprigtigt ønske om det, og de har kunnet få hjælp.
I Socialdemokratiets optik går en persons juridiske kønsskifte ikke ud over andre mennesker eller andre menneskers rettigheder i Danmark.
Socialdemokratiet afviser på den baggrund beslutningsforslaget.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-25:
Tusind tak.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren om noget.
Hvis man mener, at juridisk kønsskifte skal være en ting, er man jo også tvunget til at bruge de rigtige pronomener, tænker jeg.
Nu sagde ordføreren ikke, at vedkommende så skal kaldes Ibi-Pippi og hun, selv om alle kan se, at det er en mand.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren om, hvor langt regeringen vil gå.
Vil man gå ind i noget strafferetligt, hvis man ikke bruger de rigtige pronomener om de her mennesker, som jo på papiret har skiftet køn?
Hvor langt går den her tankegang?
Man tvinger jo danskerne til at acceptere en virkelighed, som ikke er rigtig.
Det er jo løgn, at folk bare lige med et fingerknips kan blive til noget andet end det, de er.
Hvor langt vil Socialdemokratiet gå med den her løgn?
Gunvor Wibroe (S), 2025-02-25:
Til spørgsmålet om, hvorvidt Socialdemokratiet og regeringen har tænkt sig at lovgive i forhold til brugen af pronomener, er svaret nej.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-02-25:
Jeg er nemlig fuldstændig enig, og det er mange andre rundtomkring os også, også i andre lande, og vi har en ekstremt høj kvalitet af vores data.
Men jeg føler, at den her debat meget tager udgangspunkt i, at vi blander kønsidentiteter sammen med biologisk køn.
Vi deler jo ikke vores borgere op i biologisk køn, fordi vi er interesserede i, hvad de identificerer sig som, og hvilket liv de ønsker at leve, for det skal de have friheden til selv at bestemme.
Men har ministeren så ikke øje for, at vi lige pludselig har blandet kønsidentiteterne sammen med biologiske køn, hvor vi sagligt har behov for, at de biologiske køn er opdelt?