runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (LA), 2024-05-17:
Tak for det, og tak for ordet.
Jeg står her på vegne af LA's normale ordfører, Henrik Dahl, som desværre er forhindret i at møde op i dag.
Med dette borgerforslag foreslås det, at den danske regering skal anerkende risikoen for folkedrab i Gaza og arbejde aktivt for at forebygge og standse det i overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtelser til at forhindre folkedrab under folkedrabskonventionen og folkeretten.
I Liberal Alliance mener vi ikke, at Israel har begået eller begår folkedrab i Gaza.
Israel forsvarer sig mod en terrororganisation, Hamas, der stadig holder israelere som gidsler.
Vi skal huske på, at den israelske hær er sendt i felten for at nedkæmpe Hamas, ikke at udrydde et helt folk.
Samtidig advarer det israelske militær civilbefolkningen i Gaza mod angreb.
Derfor mener vi heller ikke, at Israels ageren i Gaza kan betragtes som folkedrab.
Det er ikke ensbetydende med, at vi ikke mener, at konflikten i Israel og Palæstina har haft enorme konsekvenser for både israelere og palæstinensere.
Der er tragiske menneskeskæbner både i Israel og i Gaza.
I Liberal Alliance mener vi, at målet bør være at få de israelske gidsler løsladt og skabe en varig fred mellem Israel og Palæstina.
Liberal Alliance støtter ikke forslaget.
Tak for ordet.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-05-17:
Vi er jo klar til at rykke i forhold til folkedrabskonventionen uanset hvad, som jeg også har tydeliggjort det i min tale.
Det om, hvorvidt vi med de nævnte ændringsforslag kan stemme for, synes jeg at jeg vil overlade til den rigtige ordfører at svare på.
Jeg vil dog sige, at i og med at jeg henviser til bemærkningerne, som jo fylder utrolig meget her, så ser jeg for mig, at der skal mere til end bare de ændringer, som Alternativet har opridset.
Og som nævnt før er anerkendelsen af Hamas' del i situationen jo heller ikke til stede.
Om det er nok, må ordføreren spørge SF's rigtige ordfører på området om.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-17:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Tænk, jeg synes faktisk ikke, vi diskuterer det her så meget, som vi burde.
Den her konkrete sag er jo ikke noget, vi har diskuteret før, altså hvorvidt Danmark skulle anerkende risikoen for folkedrab som en beslutning, vi skulle tage i Folketinget.
Det har været en del af en samtale om nogle andre ting.
Men i dag er spørgsmålet, om man vil bakke op om, at den danske regering skal anerkende risikoen for folkedrab, eller om man – i forhold til resten af sætningen – ikke vil bakke op om det.
Der vil jeg sige, at der altså ikke er noget fælles »vi« her i salen, hvilket er ret åbenlyst.
Der, hvor der er et fælles »vi«, er der, hvor det handler om, at Danmark faktisk står på mål UNWRA, i forhold til at vi gør noget på den humanitære front, og at der bliver lagt et pres.
Men der er jo ikke noget »vi«, medmindre ordførerens parti i næste uge stemmer for sanktioner mod Israel, stop for våbenhandel og anerkendelse af Palæstina.
Så »vi'et« er ikke bredt på den her dagsorden; det er på nogle områder.
Jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren, hvad det er, der gør, at man fra Moderaternes side vælger at stemme imod, at den danske regering skal anerkende risikoen for et folkedrab i Gaza, og at Danmark er forpligtet til at forhindre det.
Jeppe Søe (M), 2024-05-17:
Det gør jeg absolut.
Tænk, jeg synes jo, jeg svarede på det, men det er muligt, at det er den store arrogance, som gjorde, at det ikke kom ordentligt frem.
Jeg ved ikke, om der er en risiko for folkedrab.
Det er der nogen, der vil tage stilling til på et tidspunkt.
Det er ikke vores opgave overhovedet at botanisere i juraen omkring det.
Jeg ved det simpelt hen ikke.
Det er der ikke nogen, der ved.
Det er der ikke.
Der er nogle, der påstår det; der er nogle, der tænker det, og der er nogle, der tror det.
Der er en retssag i gang.
Lad os nu afvente den og så gøre alt, og det synes jeg vi gør, for at fordømme det, der foregår.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-17:
Jeg synes, det er en mageløs arrogance at lægge an med i den her sag, sagt med al respekt for ordføreren.
Vi kender alle sammen tallene, og vi kender alle sammen dimensionerne.
Det er også noget, ordføreren og ordførerens parti stiller sig op og siger fra talerstolen og taler hårdt om.
Det her handler om at anerkende, at der er en risiko for et folkedrab – verdens værste forbrydelse!
Det er det, det handler om.
Det kan man altså ikke flytte rundt med ved at sige, at det er noget, vi har diskuteret, og at man ikke behøver at gentage det.
Jeg vil gerne høre ordføreren: Anerkender ordføreren, at der er en risiko for, at der finder folkedrab sted Gaza – ja eller nej?
Jeppe Søe (M), 2024-05-17:
Jeg ved godt, at Søren Kierkegaard sagde, at kærlighed er gentagelse, men det er jo blevet sagt; det er blevet besvaret.
Spørgsmålet er besvaret både af udenrigsministeren og andre partier, og jeg synes simpelt hen, vi går i ring med spørgsmålene.
Jeg har ikke lyst til at spilde tiden på at gentage.
For mit vedkommende og for vores vedkommende synes jeg, at vi allerede gør meget for at forhindre folkedrab.
Jeg synes, vi i vores retorik og i vores handlinger er med til at forhindre folkedrab, og jeg synes vi har en klar og stærk stemme og har sagt det samme fra start, hvor udenrigsministeren sagde, at vi godt kan kende forskel på Hamas og på civilbefolkningen i Palæstina.
Zenia Stampe (RV), 2024-05-21:
Jamen nu ved jeg ikke, hvad det helt præcis er, de har svaret på, altså om de er bange for, at en kvinde udsætter dem for en falsk anklage, eller om de selv er usikre på, hvad loven er.
Det har jeg ikke læst den undersøgelse godt nok til at vide.
Men uanset hvad skal man jo følge loven.
Men når der er så mange drenge, der faktisk bekymrer sig om det, tyder det jo på, at budskabet er nået derud.
Man ved godt, at der er sket et eller andet herinde, som har en betydning for, hvad der sker fredag aften eller lørdag aften et helt andet sted i Danmark.
Og vi skal selvfølgelig blive ved med at tale med de unge mennesker om, hvad det her paradigmeskifte – og det er jo lige præcis det, det er – indebærer.
Og det er: Du må aldrig være i tvivl, så lad være.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-21:
Her er der to forslag, som tyder lidt på at være om det samme, men som alligevel er to forskellige ting, og når man kører dem sammen herinde, bliver det jo sådan lidt svært.
I forhold til det her med det samtykkebaserede kan man sige, at drenge og piger jo med kropssproget eller sådan noget skal give udtryk for intentionen; man skal altså tolke hinanden.
Jeg tror, det er det, unge drenge er rigtig bekymrede for, altså om de tolker rigtigt hele vejen igennem, og det er jo en usikkerhed, for havde loven nu drejet sig om, at det gælder, bare der bliver sagt nej, var det noget andet, for det forstår drenges hjerner.
Altså, der er jeg bare nødt til at sige i forhold til mænd og kvinder i den alder, at mænd nok generelt ikke er så gode til at tolke signaler, som kvinder er, og det er nok det, de er bekymrede for.
Det er også derfor, jeg vil spørge, om ordføreren ikke synes, det er en god ting, at vi i hvert fald får en revision af det her og ser, om vi rammer rigtigt.
For når man laver et paradigmeskifte, er det i sig selv et stort skifte fra A til B, og det skulle være underligt, om vi ramte helt rigtigt med det paradigmeskifte i første hug.
Vi er dygtige i Folketinget, men vi er også kendt for en gang imellem at gå tilbage og se på nogle love, vi har lavet, og sige: Der er lige nogle ting, der skal justeres.
Er ordføreren uenig i det?
Mai Mercado (KF), 2024-05-21:
I Det Konservative Folkeparti er vi medforslagsstillere på B 188 om at få lavet en undersøgelse af falske anmeldelser og anklager i voldtægtssager.
Vi støtter også B 160, og begge forslag bliver jo sambehandlet her i dag, for med vedtagelsen og implementeringen af samtykkeloven er en ny debat om lovens anvendelse blusset op.
Og for os i Det Konservative Folkeparti skal der ikke herske nogen tvivl om, at der selvfølgelig skal være gensidigt samtykke, når to mennesker er sammen seksuelt – det kan der ikke herske tvivl om.
Derfor bakkede vi også op om, at Folketinget traf beslutning om en ny samtykkelov.
Det kan de med samtykkeloven i dag.
Men – for der er et meget stort »men« – det nytter ikke, at samtykkeloven samtidig skaber nye ofre.
Spørgsmålet er derfor, om loven er udformet på den måde, som udmønter de politiske intentioner, vi politisk var enige om, da vi lavede samtykkeloven.
Og det betyder, at den juridiske retstilstand bliver uholdbar, hvis det rent faktisk viser sig, at uskyldige unge mænd bliver ofre for en samtykkelov, der ikke i tilstrækkelig grad sikrer deres retssikkerhed i bestræbelserne på at sikre andres retssikkerhed, således at der i dag er uskyldige, som bliver dømt for voldtægt.
Vi må aldrig komme dertil, hvor mænd bliver udsat for falske anmeldelser og ovenikøbet ender i en situation, hvor de ikke kan bevise deres uskyld.
Det er uholdbart i et retssamfund.
Når en undersøgelse foretaget af Det Kriminalpræventive Råd viser, at 56 pct. af unge mænd er bekymrede for fejlagtigt at blive beskyldt for voldtægt, så er der behov for at få undersøgt samtykkeloven til bunds for at undersøge, hvad der er op og ned.
For tænk nu, hvis vi står med en lovbestemmelse, som udsætter unge drenge for justitsmord.
Det kan et retssamfund selvfølgelig ikke acceptere.
Om beslutningsforslaget B 160 skal jeg egentlig bare sige, at selv om vi i Det Konservative Folkeparti ikke på nuværende tidspunkt kan lægge hånden på kogepladen og sige, at der er behov for en revision af loven, så må det jo undersøges, om der er behov for en revision af loven.
Derfor er vi også positive over for B 160.
Zenia Stampe (RV), 2024-05-21:
Jeg er måske lidt uenig i den vinkling, der ligger i det beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, men vi har jo selv fremsat et forslag nu, der handler om at afdække de her ting.
Så selvfølgelig er vi også interesserede i det, også fordi det er et paradigmeskifte og et kulturskifte.
Jeg synes bare, det er meget trist, hvis samtalen om den her nye samtykkebaserede lovgivning og paradigmeskiftet skal bygge på nogle myter om, at det her er et instrument, mange kvinder bruger, og at det hele er meget svært at finde ud af.
Det er egentlig ikke så svært, for hvis man er i tvivl, spørger man.
Så let er det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-21:
Tak for det.
Og tak til ordføreren.
Jeg kan sagtens mærke på ordføreren, at det betyder noget, og jeg er også enig med ordføreren i, at det ligesom er et paradigmeskifte, og det er godt.
Det er jeg faktisk ikke uenig med ordføreren i.
Men vi skal også passe på drengene.
Og det, der lidt er min bekymring i det her, er jo det der med også at huske at passe på drengene i det her.
Altså, det her er jo at balancere på en knivsæg, og det tror jeg vi alle sammen er klar over, for der er ikke en eneste af os herinde, der ikke ønsker, at vi på en eller anden måde kommer i mål i forhold til alle former for voldtægt.
Men mener ordføreren ikke også, at det kan være problematisk, at det gælder over 50 pct. af drengene?
For det er jo et problem, at 54 pct. af drengene dybest set ikke rigtig lige er klar over det.
De ved godt, hvad loven er, men er alligevel meget bekymrede for, at de kan komme til at overtræde den.
Så er det ikke problematisk i dansk lovgivning?
Mette Thiesen (DF), 2024-05-21:
Det har vi også nu, er jeg bare nødt til at sige.
I hvert fald i forhold til den undersøgelse, man lavede tidligere, har vi flere.
Nu er ordføreren jo selv advokat og ved en del om det her område.
Det, som blev problematiseret ved høringer, som jeg også hørte rigtig, rigtig mange sige, er jo nødvendigvis ikke, om der er samtykke til at starte med, ud over at det kan være to unge mennesker, der er fumlende og måske er svært påvirket af alkohol og alt muligt andet, som gør tingene endnu mere svære, men det er også rækkevidden af det samtykke: Hvad er det egentlig, jeg giver samtykke til?
Mener ordføreren ikke, at det grundlæggende er problematisk i et retssamfund?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-05-21:
Nu håber jeg egentlig, at ordføreren forstår mit budskab: at der er den her gråzone.
Jeg synes, også som advokat, at det er et retssikkerhedsmæssigt stort problem med samtykkeloven.
Der har ligesom været nogle årsager til, at man har indført samtykkeloven.
Det har haft nogle positive ting med sig, men klart også nogle negative ting, og det er så det, vi skal have undersøgt konsekvenserne af.
Mette Thiesen (DF), 2024-05-21:
Tusind tak.
Vi hører det der med datagrundlaget hele tiden.
Den sidste undersøgelse, vi har, er fra 2009, og den er for årene 2000-2002, tror jeg det er.
Altså, det er 2 år.
Med den her samtykkebestemmelse er det i hvert fald 3 år, vi har.
Så datagrundlaget er der jo.
Der er faktisk også mig bekendt flere sager allerede nu, end der var ved den tidligere undersøgelse.
Så vi har sådan set et forholdsvis godt grundlag at undersøge på allerede nu.
Det er jo derfor, jeg advokerer for, at vi kommer i gang.
Der er også en anden ting i det, nemlig at i den undersøgelse, man lavede dengang, gennemgik man alle sager manuelt.
Man kiggede simpelt hen på alle sager manuelt.
For den undersøgelse, som justitsministeren henviser til her tidligere, som Rigsadvokaten har lavet, kan vi ikke bruge til noget, for det er 13 sager, der er taget ud.
Vi er nødt til at kigge på alle sager manuelt, simpelt hen kigge dem igennem fuldstændig manuelt for at få det her solide grundlag.
Er ordføreren ikke enig i, at vi er nødt til at gå grundigt til værks for at få undersøgt det her grundigt?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-05-21:
Jo, det er jeg helt enig i.
Selvfølgelig er vi nødt til at gå grundigt til værks, og vi er bare nødt til at have nok afgørelser, der både har været gennem byretten og landsretten, til at kunne vurdere det.
For der er ingen tvivl om, at med den nye samtykkelov, der ligesom gik igennem retssystemet, tror jeg, at størstedelen af sagerne bliver anket til landsretten, fordi man selvfølgelig både fra anklagemyndighedens side og fra forsvarets side vil prøve grænserne i den nye samtykkelov, og derfor er det vigtigt, at vi har tålmodighed til, at vi får et tilstrækkeligt datagrundlag.
Jeg hører ikke rigtig et spørgsmål, men en kommentar fra fru Karina Lorentzen Dehnhardt.
Men jeg synes også, at hvis det, du har beskrevet her, fylder så meget, så er det ret skræmmende.
Jeg mener, det er problematisk, at der er så stor usikkerhed om samtykket og samtykkets varighed, og det er også derfor, jeg ser frem til at se, om afgørelser gennem retssystemet mon er noget, der så munder ud i, at man faktisk kan blive dømt for at have begået en voldtægt, hvor man har fået et samtykke, men hvor man bliver dømt på baggrund af, at det samtykke ikke er holdt hele gerningsindholdet igennem, og jeg synes, det bliver meget interessant at se, om vi kan blive klogere på det i forhold til de afgørelser, der er.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Nu snakker vi jo rigtig meget om samtykke, som kan være svært at forstå, og derfor vil jeg gerne høre Moderaternes retsordfører, om han synes, der foreligger samtykke, hvis situationen er, at man siger: Nej, vi skal ikke det her; hvis man samler benene og ligesom signalerer og siger, at det her vil man ikke; hvis man sover med tøjet på og vender siden til?
Det kan godt være, at man er gået med hjem, men mener Moderaternes ordfører, at det så signalerer samtykke, når man foretager de her, hvad kan man sige, handlinger, altså samler benene, vender siden til, beholder tøjet på, sover med alt sit tøj på eller siger: Nej, vi skal ikke det her?
Foreligger der samtykke der?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-05-21:
Det er et godt spørgsmål, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt stiller mig, og jeg vil sige, at jeg både er advokat og retsordfører, men i dag er jeg retsordfører.
Jeg vil ikke sådan konkret gå ind og sige, om jeg vurderer juridisk, at der er et samtykke på baggrund af det hændelsesforløb, du kommer med her.
Jeg mener også, det må være op til en dommer i en eventuel konkret sag at skulle tage stilling til det, altså om der er samtykke eller ej.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Umiddelbart virker det ikke på mig, som om der er et aktivt samtykke i de her sager, og de udgør faktisk 60 pct. ifølge en undersøgelse, som Københavns Politi har lavet, og hvor de siger, at der er behov for mere oplysning omkring det her.
Jeg synes jo, at det handler lidt om, at man måske ikke forstår, hvordan en afvisning er, og så maser man på.
Og så ved vi jo godt, at i 75 pct. af sagerne fryser offeret og kan ikke rigtig gøre modstand eller sige fra, og så har vi balladen.
Så det handler vel i virkeligheden om uddannelse af, hvad kan man sige, både ham og hende i selve samtykkeloven.
Jeg synes i hvert fald, at det er meget tankevækkende, at det udgør 60 pct. af sagerne.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-21:
Det er lidt problemet, når man sambehandler noget, som egentlig tekstmæssigt minder meget om hinanden og så alligevel måske ikke helt gør.
For den første del her handler jo sådan meget om datagrundlag, hvor vi kan gå ind og se og analysere.
Og det andet er jo lige nøjagtig en følelse eller noget, hvor man beder folk om at fortolke noget.
Jeg er ikke uenig i det der med, at man skal passe på ikke at forfladige det.
Men jeg kan misforstå min kone på mange måder, for hendes måde at kommunikere på er anderledes end min, og nu beder vi helt unge mænd om at kommunikere i en situation, hvor de så faktisk, selv om de ved, hvad loven går ud på, kan komme til at bryde den uden at vide det, fordi de ikke er gode nok til at tolke signaler.
Er det ikke det, der er problematisk i den del?
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-21:
Det følger allerede af arbejdsmiljølovgivningen, som også gælder for vagtområdet, at det er arbejdsgiverens ansvar at kortlægge og vurdere, om der er en risiko for vold forbundet med arbejdet.
Hvis det er tilfældet, skal arbejdsgiveren sikre, at risikoen for arbejdsrelateret vold er effektivt forebygget.
Så der er altså allerede regler, der stiller krav til arbejdsgiverne, på det område.
Og på den baggrund mener jeg i hvert fald ikke, at der er behov for specifikke regler om det i vagtvirksomhedsloven.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-05-21:
Jeg er fuldstændig enig i, at det ikke er så sort-hvidt, og at der er en gråzone.
Altså, det er ikke ja-nej; der kan være nogle signaler, der viser, at man ønsker det, men det er faktisk ikke det, man oprigtigt har ønsket, og hvordan skal den anden så kunne fortolke på det i en situation?
Det er problematisk.
Det, vi bare stadig skal huske på, er, at ukendskab til lovgivningen ikke fritager en for ansvar.
Problemet her er bare for mig at se, at samtykkebegrebet i voldtægtsbestemmelsen er for unuanceret og et eller andet sted for svært ligesom at forstå, og det er problematisk.
For det gør jo, at der vil komme flere falske anklager, og det er problematisk for gerningsmændene.
Derfor ja, der skal en undersøgelse til, så vi kan blive klogere på og se, hvor stor andelen af de falske anklager og falske anmeldelser er, og særlig vigtigt, i hvor mange af alle de anmeldelser af voldtægter der sket domfældelse.
Og vi skal så dykke ned i de domme for at se, hvad det er, der har gjort, at de er endt der.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Nej, men man kan i hvert fald konstatere, at der er nuanceforskelle mellem den nuværende minister og forgængeren, som i øvrigt også var socialdemokrat.
Så vil jeg spørge til noget andet, nemlig til autorisationer, for det koster 5.000 kr. at blive autoriseret til at lave vagtvirksomhed.
Det synes måske ikke lige helt at udgøre, hvad kan man sige, et bolværk mod, at gud og hvermand kan lave en virksomhed, og det, som branchen siger at de ser, er, at det skyder op med alle mulige forskellige former for virksomheder.
Og så er der også dem, som bare kalder sig en eller anden form for vagter, men som slet ikke er autoriseret.
Giver det ikke anledning til at kigge på området?
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-21:
Jo, men nu vil jeg bare lige bare starte med at sige, også i forhold til bemærkningen om, at der er nuanceforskelle, at jeg jo i min indledende besvarelse tilkendegav, at når vi inde i den forsøgsperiode, der er omkring de kommunale tryghedsvagter, ser resultaterne af det, vil vi gerne vende tilbage og drøfte de her spørgsmål
Konkret i forhold til autorisation vil jeg sige, at vagtvirksomhedsloven giver politiet mulighed for til enhver tid at føre det nødvendige tilsyn med virksomhederne.
Og der har Rigspolitiet så sent som i oktober 2023 oplyst, at Rigspolitiet vil tage initiativ til en drøftelse med politikredsene om behovet for at styrke politiets tilsyn med vagtvirksomheder.
Maria Durhuus (S), 2024-05-21:
Tak for ordet.
Beslutningsforslaget lægger op til, at der inden udgangen af i år nedsættes et udvalg, der inddrager de relevante parter fra vagtbranchen, med henblik på at kunne fremsætte et lovforslag om revision af vagtvirksomhedsloven.
Forslagsstillerne finder altså vagtvirksomhedsloven utidssvarende og ønsker, at regeringen ændrer den.
De mennesker, der arbejder i vores vagtbranche, skal selvfølgelig kunne gå på arbejde og føle sig trygge og sikre, og det skal vi sørge for at der er de rette rammer for.
Derfor kan vi i Socialdemokratiet bestemt forstå motivationen, der ligger bag dette forslag om at se på reglerne for vagtbranchen.
Nu er der jo et arbejde i gang med den nye ordning for kommunale tryghedsvagter, og i den forbindelse vil der blive gjort en masse erfaringer, som der selvfølgelig skal være en dialog med vagtbranchen om, og når nu arbejdet er i gang, synes vi ikke, at timingen for dette forslag er så god.
Så vi støtter ikke beslutningsforslaget, men vi vil gerne takke forslagsstillerne for forslaget, og vi ser frem til den mængde data og viden, vi vil få med at følge de kommunale tryghedsvagter og behovet, der kan være for ændring.
Tak for ordet.
Det lyder ikke super tilfredsstillende, hvis man så mange gange får påbud for ikke at overholde loven.
Jeg giver justitsministeren helt ret i, at det også er vigtigt at se, hvilken viden vi får om tryghedsvagterne, hvilken viden vi får om, hvordan deres arbejde og deres tryghed fungerer, og hvad vi skal ændre på, når vi har den viden.
Så timingen er bare fra Socialdemokratiets synspunkt ikke rigtig lige nu, men det betyder ikke, at vi ikke skal have fokus på problemet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Jeg vil i hvert fald sige, at jeg ikke synes, at tilsynet er godt nok.
Politiet foretager sig stort set ikke noget af egen drift, og de gange, hvor man lykkes med at gøre noget i forhold til en vagtvirksomhed, er det ofte branchen selv, der ligesom har leveret materialet.
Altså, der foregår ikke noget tilsyn.
Så kunne det ikke give mening, at man gjorde tilsynet lidt mere obligatorisk?
Maria Durhuus (S), 2024-05-21:
Det er jo en rigtig, rigtig vigtig betragtning, og det er også en vigtig betragtning, at når man har et så ansvarsfuldt arbejde som at være vagt, skal vi selvfølgelig være årvågne over for det.
Det tænker jeg også at vi sagtens kan tage med os, når vi er længere i arbejdet omkring tryghedsvagterne i de kommunale systemer.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Jeg vil egentlig bare høre ordføreren, om hun synes, hun er tilfreds med tilsynet med de her vagtvirksomheder.
I ét tilfælde er der faktisk en virksomhed, hvor der 19 gange er brud på lovgivningen, men de får alligevel ikke frataget deres autorisation.
Jeg synes faktisk, det er en lille smule ærgerligt, at ministeren ikke vil være med til at kigge på det her.
Ministerens forgænger anerkendte jo sådan set, at der var en udfordring omkring trusler mod vagter, og han lovede at kortlægge omfanget af det og at gå i dialog med branchen; det skete bare aldrig.
Og der kan jo godt være en risiko for, at der kan opstå en priskrig mellem virksomheder, hvor nogle måske har mere lyst til at tjene penge end andre og ser lidt stort på vagternes sikkerhed og dermed sætter færre vagter på.
Så kunne det ikke give mening at få kigget på lovgivningen, så der bliver et krav om at lave den her risikovurdering, som man jo altså har i Sverige, så man altid sikrer, at man sætter sikkerheden for vagterne i højsædet, og at de kan magte den opgave, de kommer ud til?