runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-10:
Vi får virkelig bekræftet Dansk Folkepartis eksistensberettigelse i dansk politik på talerstolen i dag.
Ministeren, Radikale Venstre, Danmarksdemokraterne og hele Folketinget med undtagelse af Dansk Folkeparti står hånd i hånd og er enige om at forsvare kriminelle bandemedlemmer, voldtægtsforbrydere og hjemmerøveres ret til at beholde et dansk statsborgerskab, de har fået på forkerte forudsætninger.
For det er det, vi taler om.
Vi taler om mennesker, der har fået et dansk statsborgerskab og muligvis også har underskrevet en erklæring om, at når de har fået det, vil de fremadrettet være lovlydige borgere, der tager det danske samfund til sig, engagerer sig i civilsamfundet og alt mulig andet, og så går de siden hen ud og engagerer sig i en bande, begår voldtægt eller noget helt andet.
Der synes jeg og Dansk Folkeparti altså ikke, at der er noget urimeligt i at sige, at de mennesker, der har fået statsborgerskab på baggrund af sådan et løfte, da har begået kontraktbrud, og at de selvfølgelig skal have frataget deres danske statsborgerskab.
For det handler jo også i langt hovedparten af tilfældene om mennesker, der faktisk har ret til statsborgerskab i et andet land og derfor pr. definition ikke er statsløse.
Zenia Stampe (RV), 2024-01-10:
Jeg hørte ikke noget spørgsmål.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-10:
Så vil spørgsmålet være, om ikke ordføreren kan bekræfte det, jeg lige har sagt, nemlig at langt hovedparten af de her mennesker faktisk har ret til statsborgerskab i deres eget hjemland, altså det land, de kom fra, før de fik et dansk statsborgerskab, og at det derfor ikke handler om statsløse.
Det her handler om mennesker, der har udenlandsk statsborgerskab og har fået dansk statsborgerskab på falske forudsætninger, som nærmest har løjet sig til det ved at love at være lovlydige borgere og så siden hen går ud og begår kriminalitet.
Synes Radikale Venstre virkelig, at sådan nogle mennesker fortjener at beholde deres danske statsborgerskab?
Zenia Stampe (RV), 2024-01-10:
Det kan jeg ikke bekræfte.
Tværtimod tager ordføreren jo fejl, for han siger, at det er mennesker, der har fået statsborgerskab under falske forudsætninger, fordi de har løjet.
Det er der jo ikke tale om.
For hvis man rent faktisk får statsborgerskab ved lov, og det bagefter viser sig, at man har givet urigtige oplysninger, kan man få frataget det statsborgerskab.
Så derfor: Nej, jeg kan ikke bekræfte det, hr. Mikkel Bjørn siger – det er forkert.
Anders Kronborg (S), 2024-01-10:
Tak for det, og tak for en tale, der førte os lidt tilbage i historiebøgerne, og man skal selvfølgelig også tilbage i historien for at blive klogere i forhold til fremtiden, synes jeg.
Jeg har jo selv interesseret mig lidt for den 11. december 2002, som var cirka et år efter, at VK-regeringen sad ved magten.
Anders Fogh Rasmussen var statsminister, og fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti var støtteparti.
Da kom der et lovforslag her i Folketingssalen omkring indfødsret.
Det vil sige, at 14 gange har Dansk Folkeparti stemt for loven om indfødsrets meddelelse, og i forhold til hvad jeg kan se, er det omkring 35.000 mennesker, som Dansk Folkeparti har været med til at give statsborgerskab i Danmark.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre om ordføreren vil bekræfte, altså at det forholder sig sådan.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-10:
Om det præcis er 35.000, kan jeg ikke lige redegøre for, men det er fuldstændig rigtigt, hvad ordføreren siger.
Og hvis jeg skal kontekstuere en lille smule, hvad det er for en sammenhæng, som det, ordføreren nævner, skriver sig ind i, så er det, at det område var totalt laissez faire, før VK-regeringen med Dansk Folkeparti som opposition kom til.
De mest markante stramninger, der er nogen sinde er lavet i indfødsrettens historie, kom igennem, på baggrund af at Dansk Folkeparti indgik en indfødsretsaftale, hvor forudsætningen desværre bl.a. var, at man efterfølgende skulle stemme for en række af de indfødsretslovgivninger, der blev fremsat her i Folketinget.
Derfor er det fuldstændig rigtigt.
Men alternativet til ikke at have indgået den aftale ville være, at der ikke kom alle de stramme krav, Dansk Folkeparti har været med til at implementere, og som siden har forhindret hundredtusindvis af mennesker i at få dansk statsborgerskab.
De ville ellers have fået dansk statsborgerskab, hvis ikke Dansk Folkeparti ikke havde indgået den aftale.
Så det er rigtigt, men konsekvensen er, at der som følge af den aftale er færre, der har fået dansk statsborgerskab.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-10:
Vi mener, at man skal gøre sig fortjent til at få dansk statsborgerskab.
Fra Danmarksdemokraternes side indgår vi hjertens gerne i et samarbejde med Dansk Folkeparti og deres gode medlemmer herinde om at få presset regeringen til at komme i omdrejninger med at få nedsat den ambassadør, komme ud at undersøge i resten af EU og verden for den sags skyld, hvad det er, der skal til, for at vi kan ændre på tingene her, sådan at vi i fremtiden netop kan fratage seriekriminelle voldtægtsforbrydere dansk statsborgerskab.
Mette Thiesen (DF), 2024-01-10:
Tak for svarene.
Det er jo lidt den samme sang, vi hører hele vejen rundt.
Jeg tror bare, at jeg godt kunne tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren reelt set mener, at det her kommer til at ændre noget som helst.
Det er jo en syltekrukke, som det blev sagt.
Selv om man skriver det ind i et regeringsgrundlag, betyder det jo ikke, at der kommer til at ske en hujende fis.
Der er jo også andre, der tidligere har talt om det her.
Hvordan skulle man ændre den her konvention?
Den her konvention har man tilsluttet sig.
Man har ratificeret den ind i dansk lovgivning.
Mener man reelt set fra Danmarksdemokraternes side, at det er en ret at få dansk statsborgerskab?
For i fald man ikke mener, det er en ret, hvad vi kan forstå at Socialdemokratiet, Venstre, Moderaterne, Socialistisk Folkeparti og flere andre synes, vil jeg sige, at det gør man ikke i Dansk Folkeparti.
Der kunne jeg bare rigtig godt tænke mig at høre Danmarksdemokraterne med Inger Støjberg i spidsen, om I reelt set mener, at det er en ret at få dansk statsborgerskab?
For hvis I ikke mener det, skal I jo stemme for det her forslag.
Tusind tak.
Jeg bliver for at være helt ærlig en lille smule træt.
Problemet, vi står med i dag, og det, vi adresserer konkret med det her, er alle de tosser, der har fået statsborgerskab, som aldrig burde have haft det, og som ligger Danmark til last.
Det er jo bl.a. det, vi taler om, det er jo det, vi taler om.
Ministeren taler om lave asyltal.
Ja, det er meget sødt og fint, at man er glad for det, det er vi da bestemt også, men det, vi også taler om her, er jo konkret, at vi skal kunne frakende dem, som har fået statsborgerskab, og som aldrig burde have haft det, deres statsborgerskab.
Mener ministeren virkelig, at statsborgerskabskonventionen er til gavn for danskerne?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-10:
Jamen det er jo endnu en omgang af den her seance med folk, der har været medlem af partier, som gladelig har stemt for statsborgerskabslovforslag.
Fru Mette Thiesen har været medlem af De Konservative, som sad i regering og stemte for alle de her statsborgerskaber, og nu kommer man her med bondeanger og er ærgerlig over det, som man selv har bakket op om tidligere.
Måske kigger man også lidt misundeligt til, at der nu er en regering, der har fået så godt styr på indvandringspolitikken, som den har, mens man ikke selv lykkedes med det, da man var medlem af De Konservative tilbage i 00'erne.
Anders Kronborg (S), 2024-01-10:
Tusind tak for det.
I Socialdemokratiet mener vi, at vi i videst muligt omfang skal tage statsborgerskabet fra f.eks. hårdkogte kriminelle.
Det fremgår i øvrigt også af indfødsretsaftalen fra 2021, hvor der er enighed blandt aftalepartierne om at undersøge, om det er muligt at udvide muligheden for frakendelse af statsborgerskab til også at omfatte andre former for kriminalitet, som er til alvorlig skade for statens vitale interesser, end de kriminalitetsformer, hvor det allerede er tilfældet, som f.eks. visse former for alvorlig bandekriminalitet.
Vi kan dog ikke frakende til statsløshed, og frakendelse af statsborgerskab kan kun ske, når en person har udvist en handlemåde, som er til alvorlig skade for statens vitale interesser.
Når det er sagt, anerkender jeg fuldstændig fortolkningen af, at eksempelvis en voldtægtsforbryder er til alvorlig skade for de vitale interesser, som gør sig gældende i Danmark.
Men de muligheder for frakendelse, der er inden for konventionens rammer, vil vi selvfølgelig udnytte til fulde.
Vi er generelt villige til at gå rigtig langt, såfremt det er muligt inden for Danmarks internationale forpligtigelser.
Socialdemokratiet tror dog på, at det er vigtigt for et lille land i en meget stor verden, at vi vægter det internationale samarbejde utrolig højt.
Det kommer os til gavn på en række områder, bl.a. i forhold til vores arbejde med at hjemsende afviste asylansøgere eller udvisningsdømte kriminelle udlændinge.
Derfor ønsker vi ikke at udtræde af konventionerne.
Jeg kan også fornemme – Dansk Folkeparti sagde det selv i deres spørgsmål til ministeren – at der er meget få partier herinde i Folketinget, måske kun ét, der ønsker at gå den her vej, nemlig Dansk Folkeparti.
I regeringsgrundlaget er der jo også anerkendelse af, at vi skal prøve i forhold til det internationale samarbejde at presse konventionerne.
For jeg er sådan set enig med hr. Mikkel Bjørn i, at det er udfordrende, når man kan se, at der er personer, som man er nødt til at give dansk statsborgerskab, selv om synderegisteret er stort og omfattende.
Jeg mener bare, det skal ske ved et internationalt pres og ikke bare, ved at Danmark som lille land melder sig ud.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-10:
Tak for det.
Socialdemokratiets ordfører siger, at ordføreren er enig i, at vi i videst muligt omfang skal kunne tage statsborgerskabet fra kriminelle, og at han er meget villig til, og at Socialdemokratiet er meget villig til inden for rammerne af statsborgerretskonventionen at undersøge, hvad mulighederne er for at tage statsborgerskabet fra eksempelvis voldtægtsdømte kriminelle.
Jamen så kan jeg fortælle og kundgøre for ordføreren, at der ikke er nogen rammer inden for mulighederne i statsborgerretskonventionen for at tage statsborgerskabet fra eksempelvis voldtægtskriminelle.
Altså, bare for at nævne et eksempel kunne det være en 42-årig mand, der for nylig blev idømt 3½ års fængsel for voldtægt af en blot 9-årig pige.
Sådan en mand ville man ikke kunne tage statsborgerskabet fra inden for rammerne af statsborgerretskonventionen.
Og det er de konventioner, som Socialdemokratiet står på talerstolen i dag og forsvarer og synes er en rigtig god idé.
Jeg kunne godt tænke mig, i lighed med mit spørgsmål til ministeren, at bede ordføreren redegøre for, om han kan nævne en eneste konkret fordel, Danmark drager af at være medlem af statsborgerretskonventionen specifikt – ikke generelt konventionerne eller det internationale samfund eller alt muligt andet, men specifikt statsborgerretskonventionen, som er den konvention, der sætter begrænsninger for, at vi kan tage statsborgerskabet fra folk, der eksempelvis har voldtaget børn.
Anders Kronborg (S), 2024-01-10:
Men der er jo flere spørgsmål i det, som hr. Mikkel Bjørn siger her.
Hvis jeg tager udgangspunkt i det første, som jeg faktisk synes er meget vitalt – det ved jeg godt at hr. Mikkel Bjørn ikke vil tale så meget om – vil jeg sige, at siden fru Mette Frederiksen satte sig i Statsministeriet, er der jo sket stramninger på det her område, senest i 2022, hvor vi har strammet fuldstændig ud til kanten.
Når vi ser på tallene, er det jo sådan, at f.eks. asyltallene ser væsentlig bedre ud, end f.eks. dengang Dansk Folkeparti sad og havde magt, som de havde agt.
Altså, nu kan jeg forstå, at fru Pia Kjærsgaard har siddet i det her parlament i 40 år.
Jeg har ikke regnet ud, hvor mange år sammenlagt fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti var tungen på vægtskålen, hvor de virkelig havde – virkelig havde – en mulighed for at stramme på det her område.
Jeg må så bare konstatere, at der, hvor de virkelige stramninger er sket, jo var, da fru Mette Frederiksen satte sig i Statsministeriet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-10:
Alle de lånte fjer, som ordføreren står og pynter sig med, og som Socialdemokratiet konstant pynter sig med i forhold til stramninger i udlændingepolitikken de sidste 20 år, er takket være Dansk Folkeparti og fru Pia Kjærsgaards indflydelse i dansk politik.
Så ordføreren kan godt stå og sige: Jamen vi vil gerne stramme noget mere inden for rammerne af konventionerne; vi har også lavet en aftale, der går helt til kanten.
Ja, de går helt til kanten, hvilket bl.a. betyder, at vi ikke kan tage statsborgerskabet fra folk, der har voldtaget små børn eller voldtaget kvinder i ét væk eller begået terror eller bandekriminalitet eller noget helt andet.
Vi kan ikke tage statsborgerskabet fra de her mennesker under forskellige forudsætninger på grund af netop de konventioner, som ordføreren står og forsvarer fra Folketingets talerstol.
Anders Kronborg (S), 2024-01-10:
Til hr. Mikkel Bjørn kan jeg sige: Det er jo generelt den holdning, der er herinde i Folketinget, at vi skal værne om det internationale samarbejde, som Danmark har forpligtet sig til, og som vi jo har høstet nogle rigtig, rigtig positive frugter af efter anden verdenskrig.
Fru Inger Støjberg støtter den linje, som regeringen har.
Hr. Alex Vanopslagh støtter den her linje, som regeringen har.
Stort set hele det borgerlige Danmark undtagen Dansk Folkeparti støtter den her linje.
Jeg synes, det er fornuftigt at gå den internationale vej, især som et lille land, i stedet for at Danmark skal stå fuldstændig uden for indflydelse.
Det er den vej, Socialdemokratiet anbefaler.
Mette Thiesen (DF), 2024-01-10:
Tusind tak.
Grunden til, at der er så mange, der støtter den linje, er jo, at der er alt for mange herinde, der bare gerne vil være minister, hellere end man bare vil passe på Danmark.
Det er sådan set et problem i sig selv – den diskussion kan vi tage på et andet tidspunkt – og hvis det ikke havde været for fru Pia Kjærsgaard, havde Danmark jo lignet Sverige.
Man blev udskammet for det.
For det er jo det, partierne herinde lader gøre ved sig.
Man lader sig jo binde på mund og hånd, fordi man så gerne vil tækkes det gode selskab nede i Bruxelles eller blandt de andre partier.
Det her er frygteligt for Danmark.
Det er en frygtelig konvention at være en del af.
Det er en frygtelig konvention, som er ratificeret.
Desværre har Socialdemokratiet jo også stemt for rigtig mange af dem, som har statsborgerskab i dag, og som vi ikke kan slippe af med.
Anders Kronborg (S), 2024-01-10:
Jeg synes faktisk, at det er at forenkle debatten og måske også, om man så må sige, at gøre grin med et meget vigtigt emne.
For det fine selskab, som fru Mette Thiesen siger det, er jo, om man så må sige, at have et samarbejde med andre lande, være i internationale konventioner og tro på et internationalt samarbejde.
Nu sidder jeg jo selv i Indfødsretsudvalget sammen med hr. Mikkel Bjørn, og jeg tror i virkeligheden, de fleste vil trække lidt på skulderen af det, hvis man opfatter undertegnede og Socialdemokratiet som slappere på det her område.
Der anser jeg sådan set mig selv som strammer, og jeg kan også selv være ganske fortrøstningsfuld og sige, at i den tid, jeg har været aktiv i politik, har jeg altid stået benhårdt på en stram udlændingepolitik, og jeg kan konstatere – der kan vi jo bare se på tallene – at dengang fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti sad som tungen på vægtskålen i forhold til et borgerligt flertal, væltede det jo ind over grænserne med folk, der ønskede asyl i Danmark.
Mette Thiesen (DF), 2024-01-10:
Ja, og det gjorde det, fordi alle andre partier var ligesom Radikale Venstre og bare åbnede sluserne.
Der var Dansk Folkeparti ikke store nok til at stoppe det hundrede procent, så der blev lavet de ting, der kunne laves.
Jeg er bare nødt til igen at konstatere stilfærdigt, at hvis man kender sin historie, ved man også, at Danmark havde lignet Sverige, hvis det ikke havde været for fru Pia Kjærsgaard.
Så det er bare for at anerkende det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre noget, for det er ikke en forenkling.
Det er en realitet, at der desværre sidder for mange partier herinde i det danske Folketing, som snakker om stramninger, og vi ved godt, at der ikke kan strammes mere inden for, hvad skal man sige, de konventionsforpligtelser, der er.
Vi skal have ryddet op i 40 års fejl, men det vil man ikke, desværre.
Det er synd for vores børn og vores børnebørn.
Anders Kronborg (S), 2024-01-10:
Det tror jeg i virkeligheden var den største tilståelse, vi i lang tid har fået herinde i Folketingssalen, nemlig at
dengang Dansk Folkeparti var i deres velmagtsdage, dengang Dansk Folkeparti var store, kunne de ikke få gennemført en stram udlændingepolitik.
Så er jeg utrolig glad for, at Dansk Folkeparti er blevet et meget lille parti, så andre store partier kan lave en stram udlændingepolitik i Danmark.
Kim Valentin (V), 2024-01-10:
Mange tak, formand.
Jeg vil godt starte med at sige, at forslaget lægger op til en meget relevant debat om Europarådets konvention om statsborgerret.
Men helt grundlæggende mener vi i Venstre, at de internationale konventioner i det store hele gavner både Danmark og verdenssamfundet.
Danmark er et lille land og har derfor en meget stor interesse i at være en del af et internationalt regelbaseret samfund, for alternativet er en usikker verdensorden, der udelukkende baserer sig på de stærkes ret.
Her er jeg hundrede procent enig med ministeren i, at vi bare skal kigge tilbage på 1930'erne: Der så vi, hvad der skete i Europa.
Derfor er det klart i Danmarks interesse, at vi har et regelbaseret internationalt samfund og en stærk international retsorden.
Når det så er sagt, forstår jeg godt intentionen bag beslutningsforslaget, for nogle gange oplever vi uhensigtsmæssigheder ved konventioner og fortolkningen af dem.
Det er derfor relevant, at vi får diskuteret, hvad vi kan gøre.
Vi skal forholde os kritisk til tolkningen af konventionerne og udnytte rammerne inden for konventionerne fuldt ud.
Det gælder sådan set, både når vi snakker udvisning, og når vi snakker fratagelse af statsborgerskab for kriminelle udlændinge.
Derfor er jeg også glad for, at regeringspartierne i regeringsgrundlaget har forpligtet hinanden på at udfordre og afsøge grænserne for internationale konventioner med henblik på at begrænse de negative virkninger ved konventionerne.
Derfor skal vi bl.a. udnævne en ambassadør, der skal sikre, at Danmark engagerer sig i arbejdet med konventionerne, herunder hvordan de anvendes og fortolkes.
Det er vi i Venstre meget tilfredse med.
Men vi mener ikke, at løsningen på problemstillingerne er at melde os ud af konventionerne, og derfor kommer Venstre ikke til at støtte det her beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Jeg skal lige sige, at jeg ikke selv sidder i udvalget, men at jeg har taget den her debat for Mads Fuglede.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-10:
Fru Mette Thiesen har jo ret i, at Dansk Folkeparti er det eneste parti, der vil løse det på den måde, som bliver præsenteret her.
Men lad os lige prøve at se på, hvor mange spontane asylansøgere der er i Danmark i øjeblikket.
Hvor mange får asyl?
Det er omkring 800 mennesker i løbet af et år.
Vi har aldrig haft et lavere asyltal.
Dengang Dansk Folkeparti havde magten i det her land, var det jo et markant højere tal, vi snakkede om.
Nu, hvor Dansk Folkeparti er væk fra magten, har vi et meget lavere asyltal.
Nu ved jeg ikke med Nye Borgerlige.
Det eksisterer vel sådan formelt stadig.
Men før var der to partier, og nu er der så måske i fremtiden ét parti, som er klar til at træde ud af konventionerne.
Det er rigtigt, at hvis det f.eks. handler om markant at skærpe reglerne for statsborgerskab på den måde, så bliver man nødt til at træde ud af konventionerne, for at det kan lade sig gøre.
Mette Thiesen (DF), 2024-01-10:
Tusind tak.
Jeg kan godt huske, da man lavede den her stramning omkring bandemedlemmer i de tilfælde, hvor det var til fare for statens vitale interesser, og der skal man jo både være terrorist og bandemedlem og alt muligt andet samtidig, før man kan komme ind under det – jeg ved ikke engang, om der er en eneste, der er blevet frakendt statsborgerskabet på den baggrund – netop fordi der holdes så stædigt fast i den her fuldstændig tåbelige konvention, som absolut ingen gavn gør for Danmark.
Tværtimod.
Der er jo masser af andre lande, som vi under normale omstændigheder sammenligner os med – der er Spanien, Italien, Irland, Storbritannien, Frankrig, Belgien, og jeg kunne blive ved – som ikke har ratificeret den her konvention, netop fordi det er tudetosset at overlade muligheden for bl.a. at frakende dybt kriminelle mennesker statsborgerskabet til nogle helt andre end dem, der ligesom er valgt i Danmark.
Så jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre ministeren om noget.
Det, ministeren reelt set står og siger her fra Folketingets talerstol – og jeg er sådan set glad for, at ministeren anerkender, at det er det, der er realiteterne, hvad vi jo er nogle der har vidst længe – er, at Dansk Folkeparti faktisk er det eneste parti i Folketinget, der reelt set kan løse de massive problemer, der har været på baggrund af en forfejlet udlændingepolitik, fordi vi netop er ligeglade med konventioner som dem, ministeren tilsyneladende er så glad for.
Kim Valentin (V), 2024-01-10:
Men det er jo ikke rigtigt.
Jeg ser i det her lovforslag, at der faktisk er nogle lande, som ryger ud af sortlisten, og det er jo et udtryk for, at netop det pres, som EU samlet set kan lægge, flytter landene et andet sted hen.
Vil ordføreren ikke medgive, at EU faktisk kan lægge pres på sortlistelande?
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-10:
Absolut.
Der er også andre fremskridt som f.eks. de her forhandlinger, der har været i OECD, omkring fælles minimumssatser, som jo også er en måde at komme noget af det her til livs på, altså de her forskellige mekanismer, som man arbejder på at indføre for at kunne, om man så må sige, beskatte de virksomheder, som ikke bliver beskattet ordentligt der, hvor de er hjemmehørende.
Så internationalt samarbejde, både i EU og i OECD, er jo helt afgørende for at få gjort noget ved det her.
Det er svært at gøre som et enkelt land, selv om vi også kunne tage initiativer i Danmark.
Så det er positivt.
Problemet er, at de kriterier, EU bruger for at sortliste, er relativt lempelige, og det vil sige, at med hensyn til nogle af de lande, der bliver taget af listen, kan man godt diskutere, om de rent faktisk ikke stadig væk er skattelylande, og om de ikke stadig væk udgør en belastning i forhold til vores evne til at kunne indkræve de skatter, som vi bør, for de selskaber, som tjener penge på at operere i Danmark.
Kim Valentin (V), 2024-01-10:
Jeg synes sådan set ikke, at jeg helt fik svar på det.
Er det trods alt ikke bedre, at vi bliver enige om noget i EU og det så bliver gjort og får en effekt, end at der er nogle lande, der går enegang?
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-10:
Jeg synes nu, at jeg svarede på spørgsmålet, men for det første vil jeg sige, at Danmark kunne arbejde i EU for en langt mere restriktiv linje, altså for at få flere lande på den her skattelyliste og for at få kriterierne for at komme på den gjort skarpere.
Det har den danske regering bare ikke gjort.
Man har hængt i bremsen.
Man har ikke været blandt de mest offensive lande.
Det var det første.
For det andet vil jeg sige, at jeg synes, at det jo er rigtig godt, at man kan blive enige om noget, men det bør vel ikke forhindre nogen i at gå videre og være endnu bedre?
Peter Kofod (DF), 2024-01-10:
Tak for det, formand.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-10:
Tak for ordet.
Jeg vil gøre det ganske kort.
Vi vil i Alternativet støtte lovforslaget, fordi vi mener, at det er positivt, at Danmarks liste over lande, der er omfattet af de danske defensive foranstaltninger, opdateres, så der er overensstemmelse med EU's sortliste over skattely.
Tak for ordet.