runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frederik Vad (S), 2024-11-14:
Det er jo meget polemisk at ville have mig til at stå og give folk sådan nogle stempler i panden heroppefra, og jeg synes på en eller anden måde, at det trækker debatten ned på et lidt specielt niveau.
Når jeg grundlæggende er lidt skeptisk, når de røde partier går sammen om at foreslå lempelser af udlændingepolitikken, er det jo, fordi det primært er det, der kommer fra den kant, og det har ikke rigtig nogen ende.
Det var det, jeg mente.
Selvfølgelig skal man kunne leve op til krav, også selv om man har været i Danmark i lang tid, også selv om man er født her; selvfølgelig skal man det.
Jeg går da heller ikke ud fra, at fru Zenia Stampe vil give de her mennesker statsborgerskab automatisk.
Vi vil måske gerne ændre på noget af det, hvis vi kan blive enige,
men ikke så meget, som der er lagt op til her.
Nej, det tror jeg sådan set ikke jeg ville mene, men der er jo mere lempelige muligheder for at søge om permanent opholdstilladelse, hvis man er 18-19 år gammel.
Sådan er det jo allerede i dag.
Der er en lang række forskellige krav, man skal leve op til.
Selv om man er født her i landet eller er kommet hertil meget tidligt, skal man stadig væk gøre sig umage for at få lov til at få privilegeret adgang til det bedste land i verden.
Som ministeren også var inde på i sin tale, har vi jo eksempler på, at hvis man først har givet en permanent opholdstilladelse, er det enormt svært for os at komme af med folk, hvis de misbruger den tillid, de har fået på et meget tidligt tidspunkt i deres liv fra det danske samfunds side.
Zenia Stampe (RV), 2024-11-14:
Det er sådan lidt underligt, synes jeg, at bruge ordet lempelse af udlændingepolitikken om det her, fordi det jo er mennesker, der for de flestes vedkommende er født og opvokset i Danmark.
Derfor kunne jeg bare godt tænke mig at udforske ordførerens syn på de her mennesker.
Hvis nu det er en ung 18-årig, hvis forældre måske er indvandret fra Pakistan, men som stort set aldrig har været i Pakistan, og som så har været i Danmark i hele sit liv og har midlertidigt ophold, hvad er den her person så?
Det vil jeg bare gerne spørge hr. Frederik Vad om.
Er den person så pakistaner?
Frederik Vad (S), 2024-11-14:
Jeg kan f.eks. godt forstå den frustration, som dele af den danske fagbevægelse har haft over, at f.eks. industriteknikerlærlinges læretid ikke har talt med.
For det er jo åndssvagt, altså forstået på den måde, at man godt på en eller anden måde kan sige, at forskellige arbejdssituationer, uanset om du har et fuldtidsarbejde, eller om du indgår på en arbejdsplads som lærling, er sådan nogenlunde ens.
Så det kan jeg sådan set godt forstå, og det er vi åbne over for.
Problemet var jo bare, at Radikale Venstre væltede den sidste socialdemokratiske regering, da den regering var i gang med at finde ud af, hvordan man kunne strikke noget sammen her, og det stoppede jo faktisk den proces, som var tilrettelagt.
Zenia Stampe (RV), 2024-11-14:
»Tillid, som det danske samfund har givet det her menneske i en meget tidlig alder«
– ja, det er jo børn, der har fået lov til at bo her med deres forældre, som så er blevet større.
Når vi kredser meget om det, er det jo, fordi det er en større og større gruppe mennesker, som lever permanent i Danmark, ikke rigtig har nogen stærk tilknytning til deres forældres eller bedsteforældres oprindelsesland, føler sig som danskere, men som efterhånden er at betragte som sådan en underlig statsløs B-befolkning, fordi de ikke rigtig har nogen status.
Hvad skal de her mennesker egentlig opfatte sig selv som?
Er de udlændinge?
Er de danskere?
Er de pakistanere?
Er de statsløse?
Hvad er de egentlig?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-14:
Det mener jeg helt grundlæggende ikke.
Så kan vi være uenige.
Jeg tror, at der kan være nogle ting, som vi godt kan mødes om.
Det er bare min egen holdning, som jeg også sagde, da jeg var minister i en ren S-regering, at jeg synes, det kan give mening at se på eksempelvis pædagoger, som er i lønnet praktik, eller folk, der er på et plejehjem som sosu-assistentelever, eller for så vidt journalistelever, der er i lønnet praktik.
Der kan man jo selvfølgelig tale om, at de indgår på en arbejdsplads på lige vilkår med alle andre.
Men generelt set er det fuldstændig ufravigeligt min holdning, at det at være på et fuldtidsstudium ikke integrerer dig lige så godt i det danske samfund som det at være på en arbejdsplads.
Der er masser af studier, som slet ikke foregår på dansk, og som har et flertal af udenlandske studerende.
Det mener jeg ikke er lige så integrationsfremmende som det at være på en arbejdsplads.
Zenia Stampe (RV), 2024-11-14:
Altså, hvad er værst: at blive væk, fordi man sidder i nogle andre forhandlinger, når man har hundrede sytten ordførerskaber, eller at være her og bruge sin taletid og landets fornemste talerstol til at tale udenom?
Så nu stiller jeg bare et helt basalt spørgsmål: Hvad er det, regeringen, Socialdemokratiet eller udlændinge- og integrationsministeren har imod, at uddannelse tæller med på lige fod med fuldtidsbeskæftigelse?
Mohammad Rona (M), 2024-11-14:
Så vidt jeg ved, må man ikke lyve oppe fra talerstolen.
Så jeg forstår ikke, hvad det er for nogle anbefalinger, jeg decideret har givet til nogle foreninger.
Det vil jeg gerne lige høre, fru Susie Jessen.
Forklar mig lige, hvilke foreninger det er, jeg har givet tilsagn bare kan søge dispensation.
Jeg har sagt helt klart og tydeligt, at regeringen er kommet ud med en bekendtgørelse, som jeg sådan set synes er rigtig fin, og det støtter vi ethundredeti procent.
Så er der en dispensationsmulighed, og det er jo noget, Miljø- og Ligestillingsministeriet har vurderet skal være der.
Det er jo ikke noget, jeg har vurderet, og det er ikke noget, jeg har bestemt på nogen som helst måde.
Så hvilke foreninger er det, jeg har rådgivet?
Det vil jeg gerne lige høre.
Susie Jessen (DD), 2024-11-14:
De kan bare søge om det.
Det var det, hr. Mohammad Rona gjorde i går.
Så hvis hr. Mohammad Rona mener, at den kønsopdelte svømning skal stoppe – hvis hr. Mohammad Rona er så sur over det – så kunne det jo godt være, at man skulle lade være med at sidde inde på de sociale medier og give anbefalinger til foreningerne til, hvordan de kan omgå det her.
Mohammad Rona (M), 2024-11-14:
Det kan jeg så sige at vi ikke er, og jeg forstår slet ikke, hvorfor ordføreren siger det.
Jeg synes, det er dybt, dybt problematisk, når der står en ordfører på talerstolen og siger, at jeg og mit parti støtter islamisk svømning.
Hvor står det henne?
Susie Jessen (DD), 2024-11-14:
Jo, og det her er jo i virkeligheden et symptom på Socialdemokratiets udlændingepolitik, altså at de slår tingene utrolig stort op
Jeg har ikke tal på, hvor mange gange jeg har set socialdemokrater i avisen tale om den ene, den anden og den tredje erkendelse, altså det ene, det andet og det tredje, men er der nogen som helst handling?
Vi har lavet et udspil på området vedrørende social kontrol med 11 punkter.
Vi begynder nu at hive dem ned i salen, og jeg håber, at Socialdemokratiet bakker op.
Hidtil har vi jo ikke set noget som helst om social kontrol fra Socialdemokratiets side, og jeg tvivler ærlig talt på, at der kommer noget.
For med Moderaterne med på vognen kan det godt være svært at få noget igennem.
Peter Skaarup (DD), 2024-11-14:
Tak for det.
Jeg blev lidt provokeret af det, som hr. Frederik Vad kom med, og det kan jeg også høre på ordføreren at ordføreren blev, altså at Danmarksdemokraterne ikke skulle ønske at løse den her problematik.
Det er dog lidt langt ude.
Er problemet her i virkeligheden ikke, at der bliver solgt noget med en forkert varebetegnelse fra regeringens side, fra Socialdemokratiets side, fra hr. Frederik Vads side?
Det er det, jeg godt vil spørge ordføreren om.
Hr. Frederik Vad skrev i går, at det her blev forbudt, altså at regeringen nu tog initiativet og forbød kønsopdelt svømning.
Men det, vi har på bordet her i dag, er jo ikke et forbud, fordi der er dispensationer.
Er det ikke det, der er hovedproblemet?
Er det ikke bare udenomssnak fra hr. Frederik Vads side, når hr. Frederik Vad siger, at Danmarksdemokraterne ikke vil løse problemet?
Susie Jessen (DD), 2024-11-14:
Det, der bekymrer mig, er, at der sidder en repræsentant for et af regeringspartierne, et folketingsmedlem, og direkte reklamerer for, at man kan bruge den her dispensationsmulighed til at få situationen til at være den samme, som den er nu.
Det, der bekymrer mig, er, at man sidder og har de tanker i et regeringsparti, og at der er den her kattelem.
Så virker det ærlig talt meget som varm luft og meget lidt, som om problemet er blevet løst, for det er det jo netop ikke, hvis man bruger den her dispensationsmulighed.
Det burde hr. Frederik Vad også godt kunne acceptere og indse, hvis hr. Frederik Vad stadig gerne vil fremstå som en, der tager det her alvorligt.
Frederik Vad (S), 2024-11-14:
Jeg synes ikke, det er frækt, for ordføreren burde jo være glad for, at problemet er løst.
Der er blevet svaret på de spørgsmål.
Hvis Danmarksdemokraterne har noget imod, at der i ekstraordinære situationer kan være en dispensationsmulighed her, fordi man er bange for, at det kan misbruges, så må Danmarksdemokraterne jo også være bange for, at alle andre dispensationsmuligheder kan misbruges på alle andre områder, hvis de forkerte politikere bliver ministre på et tidspunkt.
Ellers hænger det jo ikke sammen.
Susie Jessen (DD), 2024-11-14:
Vi vil gerne have det her løst, og jeg synes ærlig talt, at det er ret frækt af hr. Frederik Vad at stå og sige, at vi gerne vil have, at der er de her problemer, for at vi ligesom kan fortsætte debatten.
Vi er nogle, der synes, at det her er enormt vigtigt.
Jeg har ikke snakket om andet end social kontrol i muslimske miljøer som ligestillingsordfører.
Det er meget vigtigt for mig at sige.
Når hr. Frederik Vad taler om dispensationer på andre områder, vil jeg sige, at jeg ikke har noget imod, at der er et svømmehold for voldtægtsofre – det er et eksempel, som regeringen selv bruger – så de kan få lov til at svømme i trygge rammer.
Det har jeg ikke noget imod.
Det, jeg har noget imod, er, at det her kan ende med, at den her dispensationsordning kommer til at være en kattelem for de her islamiske foreninger.
Når jeg ser et regeringsparti på egen hånd og helt af sig selv, uden at jeg overhovedet har spurgt om det, bruge det som et eksempel på noget, der kan ske, så bliver jeg bekymret.
Så hvis det her ikke var sket, hvis man ikke havde talt for den her dispensationsmulighed, så kan det da godt være, at jeg havde været glad.
Men der var jo maskefald efter 3 timer, og det er brandærgerligt.
Hr. Mohammad Rona stod selv for kort tid siden heroppe på talerstolen og brugte ordet foreninger, og man har i øvrigt også i de svar, der er blevet givet, sagt, at foreningerne bare kan søge.
Det er det, der står inde i det citat på X, som er blevet nævnt flere gange her i dag.
X er et offentligt medie, hvor folk kan læse med, og hvis det grundfæster sig, at der sidder Moderater, et regeringsparti, som anbefaler, hvordan man kan omgå regeringens egen bekendtgørelse, så er det måske bare et tegn på, hvor lidt man egentlig går op i det her inde hos Moderaterne.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-14:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Det er mere, i forhold til at vi nu hørte hr. Frederik Vad være meget sådan bombastisk, men jeg mindes jo at have hørt hr. Frederik Vad stå på talerstolen lige for lidt siden og sige, at nu havde man løst problemstillingen.
Men er den fjerde erkendelse, hr. Frederik Vad lige om lidt kommer til, ikke, at man, fordi man har en dispensationsordning, så ikke har løst noget som helst?
Så har man som sædvanlig snakket, og der kommer sikkert en eller anden erkendelse, ja, det kan også være, at det bliver en femte eller en sjette erkendelse – der kommer jo mange erkendelser fra hr. Frederik Vad – men er der i hvert fald ikke en sandsynlighed for, at en erkendelse i rækken fra hr. Frederik Vad bliver, at problemet ikke er løst?
Er det ikke bare fakta?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-14:
Det mener jeg ikke er rigtigt.
Jeg kan finde på enkelte gode grunde til, at man som et helt parti ikke prioriterer at møde op, men jeg synes godt nok ikke, der er særlig mange ting, som kan retfærdiggøre det.
Men det må vi jo holde hus med hver især.
Selvfølgelig betyder det noget for den enkelte.
Det er jo bl.a. det, som mit job går ud på at afveje.
Serdal Benli (SF), 2024-11-14:
Jeg synes, at det at problematisere, at en af forslagsstillerne ikke er her, og derved sætte spørgsmålstegn ved relevansen og legitimiteten af forslaget, er en problematisk tilgang til spørgsmålet her.
Det er rigtigt, at en af forslagsstillerne ikke er her, og jeg har som ordfører motiveret og hils på vegne af Alternativet, som ikke er her i salen i dag.
Det kan der være mange gode grunde til – det er mindre parti, og der kan være sket alt muligt undervejs i løbet af dagen, så man derfor ikke kan være til stede.
Men jeg er som udgangspunkt enig i, at når vi er ordførere og har ansvaret for et område, så skal vi sådan set være til stede her i salen.
Jeg mener ikke, det klæder ministeren at bruge det argument, at fordi en af forslagsstillerne ikke er her, er det ikke legitimt.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-14:
Der må jeg rette hr. Serdal Benli.
Det er jo ikke mig, der siger, at det ikke er vigtigt.
Det er jo forslagsstillerne, der med deres handlinger viser, at det her forslag ikke er vigtigt.
Når man ikke engang orker at møde op i Folketingssalen og forsvare det forslag, man selv har fremsat, så viser man jo, at man ikke synes, at det er vigtigt.
Folketingssalen er jo det sted, som det som folketingsmedlem er helt centralt at komme.
Jeg ved godt, at det er blevet en tendens hos mange partier, at man ikke føler, at man behøver møde op til førstebehandlinger, men det synes jeg er skidt.
Det synes jeg man skal gøre.
Og når man så endda selv har fremsat forslaget, må det jo tyde på, at man synes, at man har haft debatten før.
Jeg synes, det er en vigtig debat.
Jeg synes sådan set principielt, der er nogle vigtige elementer i det her.
Jeg har det sådan, at jeg ikke mener, at enhver uddannelsesaktivitet i sig selv skal kunne tælles med i optjeningen til permanent ophold, men som jeg tidligere har sagt, og hvad det også kan være at regeringen på et tidspunkt kommer til at tage fat i, synes jeg, der kan være ræson i, at man eksempelvis for lærlinge, som er på en byggeplads, eller for pædagoger, der er i en børnehave i betalt praktik, lader den periode tælle med i optjeningen.
Serdal Benli (SF), 2024-11-14:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg synes, det var lidt arrogant at sige, at vi har haft debatten før, og derfor er der ikke nogen grund til at fremsætte forslaget.
Det er lidt det, jeg hører ministeren sige.
Vi har stadig væk problemet, vi har stadig væk udfordringen.
Jeg får personligt rigtig mange henvendelser fra unge mennesker, der står i det her dilemma, hvor vi har skabt en incitamentsstruktur, der betyder, at for at kunne opnå permanent ophold er de nødt til at droppe ud af deres uddannelse for at kunne leve op til beskæftigelseskravet.
Mener ministeren så dermed, at problemet ikke er eksisterende, eller at den følelse, nogle af de her unge mennesker går rundt med, ikke er reel nok?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-14:
Tak for det.
Også tak til forslagsstillerne for det her forslag om at ændre i reglerne for tidsubegrænset opholdstilladelse.
Det, man foreslår, er, at et fuldtidsstudium, læretid og praktiktid sidestilles med fuldtidsarbejde i forhold til at opfylde beskæftigelseskravet.
Og så skal reglerne for unge udlændinge under 19 år justeres, så tidsubegrænset opholdstilladelse kan gives, uanset at den unge ikke har været i uafbrudt uddannelse eller på et fuldtidsstudium siden afslutningen af folkeskolen.
De foreslåede ændringer vil betyde, at flere kan få tidsubegrænset opholdstilladelse, og indebærer således lempelser i reglerne.
Så det kan være, sagt sådan i al stilfærdighed, at det er derfor, at ikke engang forslagsstillerne selv har haft anledning til at komme alle sammen her.
Jeg tror, det er første gang, jeg har oplevet, at folk, der har fremsat et beslutningsforslag, ikke kommer i Folketingssalen for at fremføre det.
Men jeg synes egentlig, det er undskyldt, for vi har taget diskussionen flere gange før, og så kender man jo nok argumenterne.
Med de ord vil jeg sige, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Serdal Benli (SF), 2024-11-14:
Tak for ordet.
Jeg står her i dag som medforslagsstiller på dette forslag med mine gode kollegaer fra Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet.
Jeg skal hilse fra Alternativet, der desværre ikke kan være med til behandlingen af beslutningsforslaget her.
Det er et beslutningsforslag, som er blevet fremsat to gange tidligere, så vi håber, at tredje gang bliver lykkens gang – det siger man jo at den er her i vores skønne land.
Formålet med dette forslag er at lade fuldtidsuddannelse tælle med ved udregning af, om en person opfylder beskæftigelseskravet ved ansøgning om permanent opholdstilladelse.
Med ændringen af udlændingeloven i 2016 tæller uddannelse samt lærer- og praktiktid ikke med ved beregningen af en persons ret til opholdstilladelse.
Forslaget har til hensigt at ændre den incitamentsstruktur, der gør, at unge uden dansk statsborgerskab i dag fravælger en uddannelse for i stedet for at tage ufaglært arbejde for at kunne opnå permanent opholdstilladelse.
Det er det, der er motivationen og udgangspunktet for forslaget her.
Jeg ser frem til den videre debat.
Susie Jessen (DD), 2024-11-14:
Det kan faktisk godt være.
For de der erkendelser, som hr. Frederik Vad kommer til, kommer jo tit, noget tid efter mange af os andre har haft de erkendelser i meget, meget lang tid.
Så det kan jo godt være, at hr. Frederik Vad om 10-15 år også finder frem til den erkendelse, at der er foreninger, der kan bruge det her smuthul i bekendtgørelsen til egentlig bare at fortsætte islamisk svømning.
Så jeg glæder mig til debatten, hvis vi stadig væk er her, hr. Frederik Vad, om 10-15 år.
Så kan det jo være, at der kommer en femtende erkendelse.
Frederik Vad (S), 2024-11-14:
Vores samfunds syn på arbejde, på, hvad arbejde kan, og på arbejdets betydning bevæger sig jo i de her år på en lang række områder rigtig meget i arbejdets retning.
Tag nu f.eks. sådan noget som arbejdspligten for indvandrerkvinder, hvilket er kommet igennem.
Der er kvalitetsprogrammet for folkeskolen, hvor arbejde fylder rigtig meget mere.
Og der er den nye aftale omkring fritidsjob.
Altså, uddannelse og arbejde kan ikke det samme.
Arbejde har en lang række gode effekter, som uddannelse ikke på samme måde har.
Peter Skaarup (DD), 2024-11-14:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg hørte ordføreren sige om reglerne for permanent opholdstilladelse noget i retning af, at regeringen gerne vil lempe, at hr. Frederik Vad vil gerne lempe, men ikke så meget, som det her forslag lægger op til.
Hvordan skal det forstås?
Hvad er det, regeringen gerne vil lempe på, når det gælder reglerne for permanent opholdstilladelse, som jo er en ret stor hjørnesten i vores udlændingepolitik?
Mohammad Rona (M), 2024-11-14:
Tak for ordet.
Beskæftigelseskravet betyder i dag, at ansatte skal kunne dokumentere fuldtidsbeskæftigelse på mindst 30 timer om ugen.
For os handler det sådan set om at bidrage til det samfund, man gerne vil være en del af, men faktum er, at beskæftigelseskravet i dag skaber nogle uheldige udfordringer, f.eks. hvis man som studerende gerne vil søge om opholdstilladelse.
Det er uden tvivl utilsigtede konsekvenser, når bestemmelserne fastholder udlændinge i et ufaglært arbejde i stedet for at uddanne dem.
Vi bryster os ofte af at være et førende vidensamfund med masser af kloge hoveder, så hvorfor skulle uddannelse ikke tælle med som beskæftigelse?
Det spørgsmål stiller jeg jo lidt retorisk, og det indkapsler sådan set meget fint, hvad vi i Moderaterne mener.
For også at citere ministeren fra de tidligere gange, hvor det har været til behandling her i salen, vil jeg sige, at regeringen er baseret på tillid mellem tre partier, der har forskellige holdninger, prioriteringer og historiske rødder.
Og det respekterer jeg fuldt ud.
Det her beslutningsforslag er jo selvfølgelig ikke noget, vi på nuværende tidspunkt kan støtte.
Men det er et beslutningsforslag, som har nogle rigtig gode intentioner, som vi i Moderaterne i hvert fald støtter fuldt ud.
Derfor har det også været lidt ærgerligt, at det jo har været på lovprogrammet i 2022 under den daværende regering, hvor man så desværre ikke kunne få det med af forskellige grunde, nok bl.a. fordi der kom et valg.
Men når det så er sagt, er det i hvert fald et område, som vi i Moderaterne kigger meget på, men jeg har også stor respekt for, at ministeren og regeringen selvfølgelig har nogle andre prioriteringer.
Lige nu handler selvfølgelig om at få nogle af de ting i hus, som vi tre partier er blevet enige om.
Men de her er jo helt klart et af de områder, vi skal kigge på, både nu og nok også i fremtiden – men jeg håber, at vi får det løst med den nuværende regering.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-14:
Jeg tror, Moderaternes ordfører rent faktisk skal høre, hvad det er, jeg helt præcis siger: Når man er på et arbejde, er man en del af et arbejdsmiljø, men når man er indskrevet på et studie, er der rigtig mange studiemiljøer, hvor der bl.a. er selvstudie.
Der mener jeg da, at det, at man har en normal arbejdsuge på 37 timer, hvor man er sammen med sine kollegaer, fremmer ens integration markant mere, end hvis man sidder derhjemme og læser til et studie.
Mohammad Rona (M), 2024-11-14:
Okay, så det giver sådan set mere mening at arbejde ufaglært og dermed ikke opnå permanent ophold end at være i et studiemiljø, hvor man også lærer danske værdier, og hvor man også er blandt danske medborgere og alt muligt andet.
Det synes jeg sådan set er forkert.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren om: Hvor er det, man kan se, at det her fremmes mere ved beskæftigelse end ved uddannelse?
Hvor står det henne?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-14:
Jeg mener i den grad, det fremmer mere, at man er i beskæftigelse og har et arbejde frem for at gå på en uddannelsesinstitution.
Derudover er der jo forskellige måder at studere på.
Særlig når det kommer til de videregående uddannelser, er der jo oftest ikke krav om, at man skal møde op.
Meget af det kan være selvstudie, og det mener jeg da ikke fremmer integrationen på nogen måde.
Mohammad Rona (M), 2024-11-14:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil så i hvert fald først og fremmest sige: Jeg føler mig også mere dansk end afghansk, selv om jeg er født i Kabul, men jeg har sådan set boet her hele mit liv, så jeg er jo også dansk.
Det, jeg gerne vil spørge ind til, er: Fremmer det integrationen på nogen som helst måde, hvis man er i beskæftigelse frem for under uddannelse?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-14:
Jeg synes jo på ingen måde, at staten går ind og vælger, hvilken vej vi skal tilrettelægge for de unge mennesker.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-14:
Nu forestiller jeg mig egentlig, at hvis man er født og opvokset her i Danmark, er man dansker og ikke udlænding.
Og det er der, hvor jeg ikke helt forstår, hvorfor det ikke er mere liberalt at sige: Jamen du bidrager jo til samfundet.
Det er også at bidrage til samfundet, at man tager en uddannelse og man opkvalificerer sig.
Hvorfor skal staten gå ind at blande sig i, hvilken vej man vælger at gå som menneske?
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-11-14:
Er Moderaterne en del af regeringen?
Hvorfor bakker ordføreren så ikke ministeren op?
Mohammad Rona (M), 2024-11-14:
Jeg bakker fuldstændig ministeren op.
Ministeren sagde jo for kort tid siden, at det her er noget, der er spændende osv., men at det ikke er noget, vi kan støtte på nuværende tidspunkt, fordi vi har andre prioriteringer i regeringsgrundlaget.
Det var ikke det, jeg sagde.
Ja, vi vil rigtig gerne have, at sådan en type beslutningsforslag kan blive til et lovforslag på et senere tidspunkt.
Men det er jo klart, at der skal være enighed mellem de tre regeringspartier, og det har vi sådan set fuldstændig forståelse for.
Vi har jo forskellige prioriteringer, vi har forskellige historiske rødder, og vi står bare lidt forskelligt, når det handler om udlændingepolitikken, og det er vi sådan set fuldstændig bevidste omkring.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-14:
Det er det, jeg hører ordføreren sige.