runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-13:
Altså, de initiativer, vi har sat i værk, har alle sammen det modsatte ønske, nemlig at undgå at skulle indføre nogen som helst former for restriktioner for vandrende arbejdstagere, der pendler i vores nærmeste regioner.
Det gør vi konkret ved at styrke samarbejdet, lave branchespecifikke retningslinjer og sørge for også at øge tilstedeværelsen og kontrollen fra Arbejdstilsynets side ude på arbejdspladserne.
Tak for spørgsmålet.
Først og fremmest vil jeg gerne understrege, at regeringen arbejder på højtryk for, at coronaudbruddet skader vores samfund så lidt som overhovedet muligt.
Det gælder både i forhold til at begrænse de direkte negative virkninger af smittespredningen og den økonomiske usikkerhed, som hele coronasundhedskrisen fører med sig.
Sammen med Folketingets partier står vi bag hjælpepakker for et trecifret milliardbeløb.
Bl.a. med lønkompensationsordningen forventer vi at sikre, at mindst 150.000 lønmodtagere får fuld løn, mens de er hjemsendt.
Og for at skabe tryghed om de sygemeldte har vi bl.a. givet arbejdsgivere ret til refusion fra første fraværsdag for medarbejdere, der er fraværende som følge af smitte med covid-19.
Vi har også sammen med alle Folketingets partier afsat en reserve på 200 mio. kr. til personer, som kan få et meget alvorligt sygdomsforløb ved smitte med covid-19, og som derfor ikke kan møde fysisk på arbejde.
Det arbejde er vi i fuld gang med.
Når det er sagt, har jeg selvfølgelig stor forståelse for, at der for forældre kan opstå den situation, at de har opbrugt deres sygedage med barnet.
Men i Danmark har vi med den danske model en lang tradition for, at løn- og arbejdsvilkår forhandles og fastsættes af arbejdsmarkedets parter.
Det gælder også retten til fravær under børns sygdom.
Mange kollektive overenskomster har desuden typisk andre fraværsrettigheder med eller uden løn.
Det kan f.eks. være omsorgsdage for mindre børn, anden tjenestefrihed uden løn eller anden form for fleksibilitet.
Derudover vil mange forældre til syge børn lokalt på deres arbejdsplads og efter aftale med arbejdsgiveren kunne gøre brug af flekstid, hjemmearbejde, afspadsering, ferie og fravær uden løn.
Endelig findes der allerede i dag ordninger, hvor forældre i særlige tilfælde kan modtage en ydelse til pasning af syge børn.
F.eks. kan forældre efter barselsorloven modtage dagpenge ved pasning af et alvorligt sygt barn.
Derfor har regeringen heller ikke aktuelle planer om at indføre en lovreguleret ret til fravær med ydelse i forbindelse med børns sygdom.
Men vi overvejer hele tiden behovet for tiltag, der kan afbøde konsekvenserne af coronapandemien.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-13:
Som jeg også lige kort nævnte i min tale, har politiet på sin hjemmeside beskrevet en række anerkendelsesværdige formål, og den liste er også blevet længere, siden den oprindelige beslutning om indrejserestriktionerne startede.
Vi har også prøvet at beskrive, hvad der i hvert fald ikke er et anerkendelsesværdigt formål.
Men spørgeren har ret i, at der derimellem er en gråzone, og det er jo dén konkrete og individuelle vurdering, politiet foretager på grænsen.
Det er klart, at jo længere tid den her situation varer, jo mere bliver vi også nødt til at tage hensyn til det, og derfor har vi også løbende tilføjet flere anerkendelsesværdige formål.
Vi har så senest i forbindelse med aftalen med Folketingets partier sagt, at senest den 1. juni vil vi melde yderligere ud.
Men det er altså ikke endnu.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-05-13:
Tak til ministeren.
Men der mangler jo svar på, hvad det er, der skal til.
Min indbakke er fyldt med henvendelser fra folk, der ikke kan besøge deres demente far, deres syge moster; kærester, der ikke kan besøge hinanden, fordi de bor hver for sig på hver sin side af grænsen.
Hvad er til hinder for, at ministeren signalerede mere lempelige krav til de situationer, i respekt for at familieforholdene er lidt anderledes i et grænseland?
Og der mangler ministeren jo netop at give nogle retningslinjer til politiet, så man ikke er afhængig af, at det er den enkelte politimand, der står i den konkrete sag og skal lade sit gode hjerte løbe af med sig eller skal holde sig restriktivt til, hvad ministerens udmeldinger har været.
Så minister, hvad er det, der skal til, i forhold til at de her familier kunne få lov til at besøge hinanden?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-13:
Jeg vil godt starte med at sige, at jeg har stor forståelse for, at det kan opleves som indgribende ikke at kunne besøge sine nære i den her tid.
Det gælder, uanset hvilket land man indrejser fra, og hvilken nationalitet man har.
Hvis et formål anses som anerkendelsesværdigt, enten generelt eller efter en konkret vurdering, så er nationalitet eller landet, hvorfra indrejse sker, ikke det afgørende.
Det er formålet, der er det afgørende.
Og som spørgeren også er bekendt med, er der på politiets coronaspecifikke hjemmeside opregnet nogle eksempler på anerkendelsesværdige formål.
Besøg hos alvorligt syge familiemedlemmer i Danmark er f.eks. nævnt.
Listen er ikke udtømmende.
Også andre formål end de nævnte vil kunne anses for anerkendelsesværdige.
Men det er også vigtigt for os at gå lidt forsigtigt frem, så vi ikke risikerer at sætte den positive udvikling med håndteringen af corona over styr.
Jeg vil gerne understrege, at regeringen ikke har noget ønske om at opretholde indrejserestriktioner længere end nødvendigt.
Som det fremgår af aftalen med Folketingets partier, vil regeringen på baggrund af udviklingen i Danmark og i vores nabolande melde ud om indrejserestriktionerne senest den 1. juni 2020, altså til den 1.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-05-13:
Der er jo stadig væk mange dage tilbage i maj måned, og alle de dage kommer oveni alle de dage, hvor man har været forhindret i at se hinanden – som jeg siger: den demente far, den syge moster.
For det bliver ikke omfattet.
Men lad mig spørge helt konkret til et par, kærester, der har hver deres bopæl.
Vil ministeren åbne op for, at man, selv om man ikke har samme bopæl, men den ene bor i Tyskland, og den anden bor i Danmark, kan få mulighed for at besøge hinanden?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-13:
Jeg er hundrede og ti procent enig i, at sagens kerne er: Har det danske demokrati, har grundloven, folkestyret, forrang for religiøse regler, eller er det omvendt?
Hvis der nu står i færdselsloven, at man skal køre i højre side af vejen, og i Koranen, at man skal køre i venstre side af vejen, hvilken side af vejen skal muslimer så køre i?
Jamen de skal køre i højre side af vejen.
For når demokrati og religion støder sammen, er det Gud, der har vigepligt.
Og det lyder banalt og simpelt, men det er lige præcis den værdikamp, vi står i, og jeg glæder mig over, at stadig flere af dem, jeg møder, er klare på det her som muslimer.
De praktiserer deres religion på samme måde, som masser af kristne praktiserer deres religion: inden for rammerne af folkestyret.
Men jeg vil også godt erkende, og det piner mig at erkende, at når jeg ser det der bønnekald, eller når jeg hører om endnu et eksempel på social kontrol, tænker jeg på mine sorte dage: Er vi i virkeligheden på vej fremad, eller er vi på vej ned i et sort hul?
Men jeg er fortsat optimist, bl.a. af at kigge på statistikkerne, og så bare af at bo i Albertslund, hvor der er masser af indvandrere.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-13:
Jeg glæder mig over ministerens optimisme.
Jeg tror bare ikke, at de beboere i Gellerupplanen, der kigger ud over en fodboldbane og hører bønnerne gjalde ud over hele det her område, himmelhøjt, deler optimismen.
Jeg tror ikke, de tror på det, ministeren siger.
Men jeg vil godt spørge ministeren om noget, for jeg synes, der er sådan vis en fornægtelse i det, der bliver sagt her, altså at det ikke må gå ud over islam, og at det ikke har så meget med islam at gøre.
Men det har jo noget med islam at gøre.
Det handler jo om, at islam sætter sig over loven: at der er nogen, der tror på, at loven ikke er højest, men at det er religionen, der er højest.
Og derfor følger man ikke loven.
Det er i virkeligheden det, der er sagens kerne, og derfor undrer det mig, at man ikke ser den kendsgerning i øjnene og agerer efter den og forbyder de her bønnekald.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-05-13:
Vil ministeren åbne grænsen for de familier, der har pårørende i henholdsvis Danmark og Tyskland, så besøg hos den demente, gravide, syge eller elskede tillades?
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-13:
Tak til hr. Nils Sjøberg for spørgsmålet.
Kort opsummeret er der knap 50.000 flere ledige i dag end den 9. marts, og der er noget færre nyopslåede stillinger på det ellers så dynamiske danske arbejdsmarked.
Det er klart, at det har konsekvenser for mange ledige.
Regeringen og Folketingets partier er nu i gang med gradvis og kontrolleret at genåbne Danmark, i takt med at situationen tillader det.
Det gælder de private arbejdspladser, hvor nogle har været lukket helt eller delvis ned, og det er min forhåbning, at nogle af de her virksomheder begynder at ansætte igen.
Opkvalificering og jobformidling kommer til at få en helt central rolle.
Regeringen vil styrke indsatsen for at formidle til ledige de konkrete job, der er.
Det vil komme de seniorer til gavn, som kan have brug for en hjælpende hånd til at komme tilbage i arbejde.
Regeringen vil samtidig bruge den aktuelle krise til at få flere ledige til at opkvalificere sig tilbage i arbejde, og det er, uanset hvilken ledighedsgruppe vi taler om.
Jeg vil samtidig pointere, at når jeg ikke præsenterer spørgeren for specifikke initiativer målrettet ledige seniorer i dag, er det, fordi jeg i udgangspunktet tror på, at udfordringerne først og fremmest kan løses gennem den aktive beskæftigelsespolitik, som kommunerne og a-kasserne har ansvaret for at føre ud i livet.
Fra de analyser, der er lavet til Seniortænketanken, ved vi bl.a., at seniorer over 60 år ikke er mere ledige end andre aldersgrupper.
Men når de bliver ledige, har de sværere ved at finde tilbage på arbejdsmarkedet.
Vi er lige nu ved at se på, hvordan der konkret kan følges op på Seniortænketankens anbefalinger.
Den ambition er jeg enig i at forfølge.
Jacob Mark (SF), 2020-05-13:
Vil regeringen følge FH og SF’s forslag om at indføre en ydelse på minimum sygedagpengeniveau til forældre, som har opbrugt deres eksisterende sygedage med barnet, og hvis børn udviser symptomer og efter myndighedernes retningslinjer bør holdes hjemme, således at familiernes økonomi sikres og retningslinjerne overholdes?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-13:
Politiet har en hotline, man kan henvende sig til, og jeg har også fået henvendelser fra andre medlemmer af Folketinget om konkrete sager.
Informationer fra begge kanaler har været med til at indsnævre gråzonen og præcisere, hvordan vi håndterer situationen på grænsen.
Så det er folk altid velkomne til.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-05-13:
Når det nu piner ministeren så voldsomt, kunne ministeren jo tage ansvaret i form af at sige, at den gråzone, som ministeren netop understreger der er, vil ministeren gerne indsnævre.
Jeg kunne sørge for at sende en række eksempler over til ministeren på, at folk føler, det er helt urimeligt, at de ikke får lov til noget samvær.
Ministeren kunne selv åbne op for, at folk kunne skrive om deres konkrete sager, og på den måde kunne ministeren tage ansvar og få indsnævret den gråzone, der er i dag.
Så vil ministeren i dag give tilsagn om, at ministeren går hjem og kigger på, hvor man kan indsnævre gråzonen og give klarere besked til politiet og dermed få løst mange af de udfordringer, der er i grænselandet i dag?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-13:
I første omgang har vi sagt faste samlevende.
Det kræver mere, end at man bare er kærester.
Men det betyder ikke, at det konkrete forhold, spørgeren henviser til, nødvendigvis ikke ville kunne imødekommes.
Det tør jeg simpelt hen ikke stå og afgøre her.
Det vil politiet skulle afgøre i den konkrete sag.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-13:
Så ministeren vil ikke på nogen måde tage initiativ til, at det elskende par skal have mulighed for at mødes og have deres normale familieliv.
Det synes jeg er trist.
Det er særlig trist i et år, hvor vi ellers havde udsigt til at skulle højtideligholde og fejre hundredåret for genforeningen.
Jeg synes, det er et meget, meget kedeligt svar at give de mange mennesker, som har deres dagligdag på hver sin side af grænsen, men som selvfølgelig udgør et fællesskab.
Derfor bliver jeg nødt til igen at spørge: Hvorfor vil ministeren ikke lade to elskende få lov til at mødes på tværs af grænsen?
Det handler jo om at give mulighed for et samvær.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-13:
Jeg ønsker sådan set ikke at fralægge mig ansvaret.
Jeg er helt sikker på, at alle ministre i regeringen er dybt opmærksomme på, at der hviler et stort ansvar på alles skuldre, både i regeringen og i resten af Folketingssalen i de her dage.
Der er masser af danskere, der lider store afsavn: konfirmationer, der bliver aflyst, efterskoleophold, der er blevet ødelagt, en masse ting.
Jeg må også bare insistere på, at når nu, der er en spørger, der henviser til en konkret sag, så har jeg svært ved at stå her og vende tommelfingeren opad eller nedad, men jeg kan bare sige, at det i hvert fald ikke pr. automatik er et anerkendelsesværdigt formål, at man er kærester og har bopæl på hver sin side af grænsen.
Det kan jeg i hvert fald sige.
Men eksemplet med faste samlevende og ægtefæller har vi tilføjet listen over anerkendelsesværdige formål.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-13:
Jeg synes faktisk ikke, det er særlig klædeligt, at ministeren står her og fralægger sig ansvaret og siger, at det er politiet, der afgør det.
Jeg er helt med på, at det er politiet, der foretager den enkelte sagsbehandling, men jeg synes faktisk, det er uklædeligt, som ministeren står her.
Når vi nu ved, at det var en politisk beslutning at lukke grænsen, så ved vi også, at en politisk beslutning er nødvendig for at kunne genåbne grænsen.
Så synes jeg faktisk ikke, det er særlig klædeligt, at ministeren står her og tværer det af på politiet, hvis jeg må have lov at sige det på den måde.
Vil ministeren – vil jeg så spørge om – tage initiativ til, at retningslinjerne bliver præciseret over for politiet, så det eksempel, som fru Eva Kjer Hansen gav, hvor et par har bopæl på hver sin side af grænsen, imødekommes, så de får mulighed for at mødes?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-13:
Fri bevægelighed over den dansk-tyske grænse er en kæmpe gevinst for det danske samfund, både økonomisk og kulturelt.
Jeg er selv kæmpe fan af Tyskland.
Min ene søn har fået et tysk navn.
Jeg elsker Tyskland, og det piner mig at se, hvad der foregår på grænsen for tiden.
Det gør det virkelig.
Så årsagen til det er jo ikke, at vi elsker at holde grænsen lukket.
Det er jo, fordi vi forsøger at håndtere den aktuelle situation med corona.
Og vi skal da hen til, at de to kan mødes.
Der er masser af mennesker, der lider afsavn i de her dage og uger og måneder, og vi skal forhåbentlig have det håndteret.
Men det værste, vi kan gøre nu, er at være uforsigtige, for så bliver vi slået tilbage i ludo, og så kan vi starte forfra.
Demokratiet bøjer sig ikke for sharia.
Det skal vi aldrig.
Vi skal ikke rykke os en millimeter.
Det er vi to hundrede og ti procent enige om.
Men jeg vil insistere på, at det her ikke er en forfaldshistorie.
Vi er i gang med at lykkes.
Det danske samfund kommer stærkere ud på den anden side.
Der er en ny generation af unge efterkommere til indvandrere, som tager demokratiet til sig, som blander sig i debatten, som engagerer sig, som tager uddannelse, og som er en aktiv del af det danske samfund.
De kommer til at hjælpe os, vi står på deres side, og de kommer til at hjælpe os med at få de radikaliserede typer ned med nakken.
Det her skal nok lykkes.
Og Dansk Folkeparti kommer også til at bakke det op.
Det er jeg helt sikker på.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-05-13:
Så der fik jeg så heller ikke et svar.
Det er efterhånden ved at blive et symptom på det, for jeg spurgte konkret, om man ikke skulle lade teknologi afløse et lugtpanel.
Jeg tror, der er meget, meget få borgere, inklusive undertegnede, som synes, at det er en valid løsning, at man har nogle såkaldt gode mennesker, som simpelt hen sidder og afgør med deres lugtesans, om det er et problem eller ej, i en boks, som har været fragtet fra Randers til København, når man har ny teknologi, der kan gå ind og simpelt hen være sensorstyret og kan kontrollere lugten 24-7.
I forhold til at der er lugtproblemer andre steder, vil jeg sige, at ja, men der er ingen fabrikker ligesom Daka i hele landet.
Det er en unik virksomhed, om ministeren kan lide det eller ej.
Lea Wermelin (S), 2020-05-13:
Men det er jo ikke et spørgsmål om, at jeg ikke kan lide det.
Jeg påpeger bare, at der er rigtig mange virksomheder i Danmark, der kan give lugtgener, og derfor er det selvfølgelig min og Folketingets opgave at sikre, at der er plads til begge dele, altså at der både er plads til virksomheder, men selvfølgelig også til, at der kan være beboere.
Og dermed skal man også tage det meget alvorligt, når der er gener ved det og klager, og der skal være et ordentligt tilsyn, en ordentlig kontrol.
Det vil jeg da ikke afvise, og jeg oplever også, at vi har en Miljøstyrelse, som rigtig gerne vil kigge på ny teknologi og nye muligheder.
Som jeg har forstået det, har Daka investeret i luftrensningsteknologi, som i dag betragtes som den bedste tilgængelige teknik.
Derfor er der jo selvfølgelig også grænser for, hvad de så mere kan gøre i forhold til den del.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-05-13:
Jeg anerkender fuldt ud, at Miljøstyrelsen er vores styrelse på det her område, men en gang imellem må man også fra politisk side vise nogle klare takter – hvad det er for en vej, vi ønsker at embedsmændene skal gå.
Det er også en gang imellem en politisk beslutning.
Og her, hvor det er en så speciel, unik virksomhed, som berører så mange tusind borgere i et lokalområde, mener jeg faktisk også, at det er vores forpligtigelse at prøve at se på, hvad der er af gode løsninger.
Jeg er optimist af natur, og derfor er jeg da glad for den lille åbning, der kom til sidst, om, at ministeren da gerne vil åbne op for at kigge på, om der er ny teknologi eller andre ting, vi skal gøre, og derfor vil jeg da få lejlighed til at stille nogle mere konkrete spørgsmål om det senere hen.
Lea Wermelin (S), 2020-05-13:
Tak for det.
Det er i virkeligheden den måde, vi arbejder på, altså at vi hele tiden forsøger at få implementeret den bedste tilgængelige teknologi på et område for at mindske de gener, der kan være.
Så når spørgeren sådan lidt polemisk siger, at jeg ikke svarer, er det jo også et spørgsmål om, at man kan være uenig, eller at man ikke vil acceptere det grundlag, der ligger, for lugtgrænser, som jo ikke bare gælder Daka, men virksomheder generelt i Danmark.
Mai Villadsen (EL), 2020-05-13:
Tak for det.
Lea Wermelin (S), 2020-05-13:
Tak for det.
Vi står ikke kun i en klimakrise, men også i en naturkrise, og jeg er enig i, at der er behov for en markant styrket indsats for naturen i Danmark.
Men jeg har også allerede sagt, at jeg ikke vil lægge mig fast på ét bestemt forslag, før vi har set på forslagene i en sammenhæng med de mange andre forslag til indhold i en ny natur- og biodiversitetspakke.
Jeg synes, det vil være at foregribe den videre proces, at vi træffer beslutning om det her, før vi går i gang med alle de mange andre forslag på området.
Naturen er i tilbagegang, og der er brug for mange forskellige indsatser i skovene, i havet og i det åbne land.
Derfor har regeringen jo også allerede med støtte fra bl.a. Enhedslisten afsat midler til en række naturtiltag, herunder udlæg af mere urørt skov.
Så jeg ser frem til et fortsat godt politisk samarbejde om en markant styrket naturindsats i Danmark.
Mai Villadsen (EL), 2020-05-13:
Naturkrisen buldrer jo derudad, som ministeren også siger, og vores liv kan jo formentlig sagtens fortsætte, selv om perlemorssommerfuglen eller spidsmusen forsvinder for evigt, men vi frarøver jo fremtidige generationer den magi, som naturen også har, hvis ikke vi sikrer plads til naturen.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at vi i fællesskab har lavet et forståelsespapir, der siger, at vi skal lave en biodiversitetspakke.
Men det flertal, der er i Folketinget nu, varer jo ikke nødvendigvis for evigt, og jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi forpligter Folketinget til i al fremtid at sikre, at den natur, som måske ikke kan måles på et regneark, men som også er så vigtig for fremtidige generationer, bliver ved med at være i Danmark.
Derfor mener jeg, at det er rigtig vigtigt, at vi får lavet netop en biodiversitetslov, inden vi går i gang med de forhandlinger om alt det, vi gerne vil for naturen, en lov ligesom klimaloven – som vi jo har haft stor succes med, og som sætter nogle kvantitative mål for, hvad vi kan gøre for klimaet – altså så vi også kunne lave sådan en lov for naturen, så ligegyldigt hvilket nyt Folketing der kommer herind, skal de i hvert fald åbent og ærligt vælte den lov, hvis de vil mindske naturens plads igen.
Lea Wermelin (S), 2020-05-13:
Tak for det.
Nu kan man sige, at jeg lige kommer fra et andet samråd i dag om bedre beskyttelse af vores § 3-naturarealer, og at det i hvert fald ikke var nogen forhindring for blå blok, at vi havde indført en lov, som de så tilbagerullede, da de fik regeringsmagten sidste gang.
Men når det så er sagt, er jeg jo fuldstændig enig i, at der er behov for mere natur og mere vild natur og større sammenhængende arealer, og det er også der, hvor jeg oplever, at vi politisk – heldigvis – har sat en ny grøn kurs i fællesskab med det flertal, der er nu.
Det, der jo så bare er vigtigt at sige, er også, at man kan gribe det an på forskellige måder, og jeg er sådan set meget optaget af, at vi kommer i gang med at tale om, hvad det er, der skal til, og der er der jo ikke bare én indsats i forhold til CO₂ på naturområdet, som det er tilfældet med klimaet.
Kim Valentin (V), 2020-05-13:
Ministeren ved ikke, hvor glad jeg er for det svar, for det er præcis, hvad jeg også mener: at kulturen bør komme først og ikke sidst.
Derfor bliver jeg jo også nødt til at erindre lidt om, hvad man oplever som borgmester.
Det er jo, fordi der er rigtig meget økonomi i kommunerne, som er presset, og derfor bliver man altid nødt til at kigge på, hvor man finder pengene til de budgetter, der er.
Så det, jeg prøver at komme ind på her, er: Kunne man forestille sig, at ministeren ville udbringe et andet syn til kommunerne, altså et kultursyn, hvor man ikke har en residualkultur, som er noget med, at alle de penge, vi har til allersidst, bruger vi på kultur, i stedet for at udbringe en ny politik, hvor vi starter med at sige, at vi vil have en kultur, der ligger til grund for al den velfærd, vi i øvrigt har i samfundet?
Det ligger lige i forlængelse af det, som ministeren har sagt, og derfor må jeg spørge: Hvordan mener ministeren at vores kulturbranche ser ud i 2030?
Joy Mogensen (S), 2020-05-13:
Det korte svar er nej.
Det er, at mennesket, alle mennesker, uanset hvor de er, uanset hvor de bor, bruger den viden til at være de mennesker, de er, og det er jo det, kulturen står for.
Der bliver vi revet ud af de rammer, vi ellers lever vores liv under for at få mad på bordet og tag over hovedet og bare får lov til at være frie til at udtrykke, hvem vi er, hvad vi tænker, og hvad vi måske bare er nysgerrige på.
Dengang var det faktisk kontroversielt at sige, at kunsten og kulturen skulle være relevant og tilgængelig for alle i Danmark.
Men længslen efter at udtrykke sig kunstnerisk deler vi alle, uanset hvem vi er, og derfor er jeg i virkeligheden stolt over, at vi i dag kæmpes om, partier imellem, hvordan vi kan få kulturen ud at være tilgængelig for alle.
Kulturen er nemlig ikke noget, der kommer til sidst.
Det er også derfor, at regeringen helt fra begyndelsen af den her coronakrise tænkte kultur og foreningslivet ind i de generelle hjælpepakker og siden hen bl.a. med spørgerens parti har været med til at lave mere fokuserede hjælpepakker, fordi kulturlivet jo heldigvis heller aldrig kan puttes ind i et regneark.
Kim Valentin (V), 2020-05-13:
Tak til formanden.
Har coronakrisen og hjælpepakkerne til kulturlivet givet anledning til forandring i Socialdemokratiets kultursyn og kulturpolitik?