runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-13:
Jeg har hørt, at det er 15.000 mennesker, som det her kommer til gode, og det vil sige, at der er, jeg ved ikke hvor mange skøn, for der er vel også nogle, for hvem det bliver skønnet, at de ikke skal have den her fordel, men måske 20.000 skøn eller 30.000 skøn.
Altså, hvordan kan man være så sikker på, at det lige præcis er den her mængde mennesker, når det er sådan, at de skøn ikke er foretaget endnu?
Og hvad nu, hvis arbejdsgiveren siger, at nej, det er ikke coronarelateret, måske fordi arbejdsgiveren synes, det her er en åndssvag lov?
Hvad skal man gøre, hvis det er sådan, at man faktisk har coronarelateret overarbejde, men arbejdsgiveren ikke vil anerkende det?
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-13:
Jamen altså, det er jo klart, at hele den måde, vi har strikket den her ordning sammen på, har vi valgt for at forfølge det mål, som en meget, meget stor flerhed af partier kom til ordførermøderne med, herunder til mig som minister, nemlig at sige, at vi er nødt til at gøre noget i forhold til de mennesker og det frontpersonale, der er blevet nævnt som eksempler, og som har arbejdet mere i relation til corona.
Vi fandt så den her model, som dels var nemmest administrativt, dels i virkeligheden også skabte det største rum for, at man kunne tage flest mulige med fra alle de afledte brancher, der måtte være, og hvor der har været covid-19-relateret merarbejde, og jeg tror på, at borgerne i forening med deres arbejdsgiver godt kan finde ud af at forvalte den her tillid, som Folketinget med den her model rent faktisk giver dem.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-13:
Skal vi til at reagere ud fra Ekstra Bladet, eller skal vi sige, at vi vil prøve at komme af med det her fænomen generelt.
Det er også derfor, vi fremsætter et beslutningsforslag om at droppe gensidig forsørgerpligt her på torsdag sammen med Enhedslisten.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-13:
Tak for det.
Eller også kunne ordføreren måske følge en lille smule mere med.
Og når regeringen er lidt tunge i det, må vi jo bruge de parlamentariske metoder og virkemidler, der er, og det kan f.eks. være et beslutningsforslag, og vi har fremsat et beslutningsforslag, som skal behandles på torsdag.
Jeg vil bare høre, om Nye Borgerlige har skiftet mening og egentlig har tænkt sig at bakke op om at afskaffe principperne bag gensidig forsørgerpligt, for det sidste, jeg hørte, var, at man nølede og ikke ville handle, fordi der var nogle med andre rødder end etnisk danske, som fik en førtidspension osv. osv., og derfor ville man ikke afskaffe gensidig forsørgerpligt, før der var gjort noget ved det eller noget i den retning.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-04-13:
Tak for det.
Altså, jeg forstår ikke en brik, så er det sagt lige ud.
Mener regeringen og ministeren, at der overhovedet ikke skal være nogen nedre grænse?
Jeg synes, at der har været lidt forskellige ting fremme i forhold til det her forslag.
Skal der overhovedet ikke være nogen nedre grænse?
Det er lidt nyt for mig.
Men det gør det jo ikke bedre, det må jeg så sige, altså hvis man endelig skal finde noget.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvis man lagde det her ud til folkeafstemning, hvordan tror ministeren så den danske befolkning ville stille sig?
Det her er det rene galimatias.
Jeg synes, det er fuldstændig afsindigt, at en regering, der indimellem kurtiserer Konservative lidt, kan jeg forstå på de senere dage, og gerne vil være lidt nationalkonservativ, måske lidt borgerlig, kommer med sådan et forslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-13:
Jeg ved udmærket, hvad det er, der foregår, og det er, at man prioriterer anderledes til finanslovsforhandlingerne.
Ellers ville man jo have haft det som et kardinalpunkt.
Alle partier har en rød streg, med hensyn til hvad de ikke vil stemme for.
Det her er så bare ikke en rød streg for Enhedslisten.
Vi kan godt tage debatten i dag, men vi får den jo også på torsdag, men vi kommer til at kigge nuanceret på det her.
Vi kunne f.eks. godt tænke os at kigge på ægtefælleafhængigheden først.
Det forslag går ud på den gensidige forsørgerpligt generelt, og det er ikke sikkert, at vi kan stemme for det, for det indbefatter jo kontanthjælpen, alt efter hvordan man forstår det.
Gensidig forsørgerpligt er jo sådan en paraplybegreb, så det bliver spændende at se, når I fremlægger det og måske kommer lidt nærmere ind på, hvad det helt præcist er, man mener, altså om det er alle tre grupper, altså førtidspensionister, folkepensionister og kontanthjælpsmodtagere.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-13:
Det er derfor, det er principperne bag gensidig forsørgerpligt, vi taler om, og det står faktisk også i beslutningsforslaget.
Er det stemningsmusik fra ordføreren, jeg kan høre?
Nej undskyld, det er den tidligere formand, som ikke har slukket sin telefon.
Men nu handler det altså om dem, der bliver ramt af gensidig forsøgerpligt, så lad os lige få fokus tilbage på det igen.
Det står faktisk i beslutningsforslaget, at det gælder alle tre dele, men skal vi forstå det sådan, at Nye Borgerlige ikke vil stemme for, fordi det også kommer til at gavne kontanthjælpsmodtagere, som ellers står til at få 0 kr., hvis deres ægtefælle tjener mere, eller hvordan skal jeg forstå svaret fra Nye Borgerlige?
Jeg synes, der kommer flere og flere undskyldninger for ikke at kunne støtte forslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-13:
Det er jo dejligt med underlægningsmusik – der er også underlægningsmusik, når der gives vacciner i Aalborg, og det er også dejligt.
Det, der kaldes undskyldninger, er sådan set forklaringer på, hvorfor vi måske synes, at forslaget er dårligt stillet.
Men det kan jo være, at Nye Borgerlige stiller et ændringsforslag til det beslutningsforslag, der bliver fremsat, og så kan man jo se, om man stemmer for det ændringsforslag.
Karsten Hønge (SF), 2021-04-13:
Men jeg kan forstå, at det åbenbart er sådan, man arbejder i Nye Borgerlige, i forhold til at hvis det ikke lykkes første gang eller anden gang, er det, fordi det bare er pjat og fidus, og fordi man alligevel har opgivet kampen.
Jeg tilbyder nu hr. Lars Boje Mathiesen en anden måde at se på politik på, nemlig ved at sige, at på nogle områder kræver det en kamp, der foregår over længere tid.
Da SF første gang nævnte minimumsnormeringer for nogle år tilbage, lykkedes det os jo ikke at komme igennem med det.
Folk sagde også langt hen ad vejen: Jamen det bliver svært, og det er umuligt, og hvad med kommunalt selvstyre?
I dag har vi minimumsnormeringer.
Da vi begyndte at tale om vores grønne klima- og miljømæssige ambitioner og snakkede om en 70-procentsmålsætning, blev det fejet af bordet af rigtig mange.
Nogle bakkede det op, men andre fejede det af bordet.
I dag er det et faktum, at vi har en 70-procentsmålsætning.
Så hvad er det for en måde at tænke politik på, når man siger til SF, at det er at holde vælgerne for nar, i forhold til at der er nogle sager, vi slås for, men som det indtil nu ikke er lykkedes at komme igennem med?
Det betyder da bare, at vi ikke har opgivet kampen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-13:
Det er derfor, at de indefrosne feriepenge blev udbetalt.
Det er derfor, vi lige har behandlet noget om offentlighedsloven.
Anden gang vi fremsatte det forslag, blev der også rykket der.
Så det anerkender vi selvfølgelig.
Så kan vi jo se, hvor lang tid der går, inden man får det her igennem.
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-13:
Tak for ordet, formand, og også tak for indlæggene og den, synes jeg, faktisk på rigtig mange måder spændende debat, som der har været indtil videre.
Den handler jo grundlæggende om principperne omkring ægtefælleafhængighed, men den afslører og blotlægger også forskellige metoder i det politiske arbejde.
Så tak for det.
Alle har været inde på og har jo bemærket, at det her lovforslag er et lovforslag, som giver førtids-, senior- og folkepensionister og deres ægtefæller eller samlevere mulighed for at bidrage i kampen mod corona, uden at deres merindtægter bliver modregnet i pensionen.
Det gør vi, fordi vi har brug for alle gode kræfter til at give en hånd med i bekæmpelsen af pandemien, og der må ikke være økonomiske konsekvenser, der afholder borgerne fra at hjælpe i den her vigtige sags tjeneste.
Lovforslaget gælder for alle offentligt og privat ansatte, der har haft øgede indtægter fra coronarelateret ekstraarbejde, og med lovforslaget fjernes modregningen, der skyldes indtægter fra ekstra coronarelateret arbejde fra marts 2020 og i hele 2021.
For at undgå modregningen skal pensionister indberette ekstraarbejde som følge af corona til Udbetaling Danmark.
Merindtægten skal dokumenteres med en lønseddel, og man skal derefter skrive under på en tro og love-erklæring.
Man skal desuden have en arbejdsgivererklæring, der bekræfter, at merindtægten er direkte relateret til corona, og at der er tale om en arbejdsindsats, som går ud over det, som medarbejderen ellers ville have ydet i henhold til sin ansættelseskontrakt.
Derfor giver det ikke mening, at modregningsregler kan blokere for, at vigtigt frontpersonale i f.eks. sundhedssektoren påtager sig ekstra vagter.
Afslutningsvis vil jeg gerne takke partierne for at bidrage konstruktivt i forhandlingerne, der har sikret en hurtig aftale om denne ordning.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-13:
Det kommer an på, hvilke borgerlige partier du snakker med.
Men derudover mener jeg jo bare, at det handler om ærlighed.
Når man siger, at det er op til betjenten og op til sygeplejersken at få det her igennem, så synes jeg ikke, man er ærlig over for vælgerne.
Så skal man sige til vælgerne: Vi står i en situation, hvor vi prioriterer anderledes.
Det kan godt være, at vi ikke får det her igennem, men vi prioriterer så nogle penge til Danmarks Radio og alt muligt andet, for det synes vi er vigtigere på vores finanslove.
Det er fair nok.
Det er en politisk prioritering.
Hvis man allerede nu er kommet til en erkendelse af, at det ikke kommer til at ske i den her valgperiode, så er det jo det, man skal sige til vælgerne, og så håbe på, at de bakker en op til næste valg.
Karsten Hønge (SF), 2021-04-13:
Jeg tror, at det mest brugte ord i talen her var ordet hvis.
Hvad nu hvis, og hvad nu hvis?
Det er ligesom de spørgsmål, hr. Torsten Gejl har stillet tidligere til andre ordførere: Hvad nu hvis, og hvad nu hvis?
Og det er jo åbenlyst, at der er uafklarede områder, altså om det ene vil falde ind under det andet.
Men når det kommer til stykket, kommer hr. Torsten Gejl jo til at tage stilling, ikke ud fra den der kritiske holdning, som jo nok kan have en lyttermasse ude på hr. Torsten Gejls facebooksider, hvor man hele tiden kritiserer det her forslag og hele tiden sætter spørgsmålstegn ved det.
Og det er jo ikke perfekt, men det, der til sidst bliver afgørende, når hr. Torsten Gejl bliver spurgt, er, om det er godt eller skidt, at vi nu bruger 50 mio. kr. til pensionisterne.
Er det godt eller skidt?
Er det svært at tage stilling til?
Jeg troede egentlig, at en af Alternativets dyder var ikke at gøre nar af vælgerne, og det er det her faktisk, altså ved at henvise til et beslutningsforslag, som partiet har på på torsdag, som enhver ved ikke bliver vedtaget.
Enhver ved, at det ikke bliver vedtaget.
Det er jo et paradeforslag, som så – vi vender tilbage til det – kan være interessant nok, men det er et rent paradeforslag.
I dag er det virkelighed.
Der er det en lov, vi taler om.
Her er der faktisk et flertal, der kan gå ind og påvirke menneskers virkelige liv, og derfor kommer det til den afgørelse hos hr. Torsten Gejl: Er det bedre at give pensionisterne 50 mio. kr. med de tvivlsspørgsmål, der kan være, end at stå med fanen så højt hævet?
Hvad er det, pensionisterne kan leve af?
Er det en højt hævet fane og ord fra hr. Torsten Gejl, eller er det 50 mio. kr.?
Det er det spørgsmål, som Alternativet kommer til at tage stilling til.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-13:
Altså, selv om hr. Karsten Hønge gør det lidt aggressivt, så peger hr. Karsten Hønge faktisk på et virkeligt dilemma, for det er det.
Jeg vil sige, at hvis vi kan få præciseret det her og finde ud af præcis, hvem der får den her fordel, og hvem der ikke gør – eventuelt udvider det, hvis der er mange i kanten, som burde have det – så stemmer vi grønt.
Hvis det bliver ved med at være noget rod og noget uklarhed, som i øvrigt er baseret på populisme, så stemmer vi gult.
Karsten Hønge (SF), 2021-04-13:
Nu må vi jo ikke vædde her i Folketingssalen, i hvert fald ikke i henhold til Folketingets forretningsorden.
Men det, det handler om her, er jo bare, at hr. Lars Boje Mathiesen anerkender, at det her ikke er at gøre nar af vælgerne; det er ikke at love vælgerne noget, som vi ikke slås for.
Det handler om, at magtforholdene, som de ser ud i dag, ikke har været sådan, at vi kunne gennemføre det.
Og hvis vi skulle trække tæppet under den her regering, som vi sammen med har nået mange glimrende resultater, for at nå et resultat på det her område, fordi vi skulle have en opposition, der så ville støtte det, så er der jo ikke noget som helst, der tyder på – og det er den diskussion, jeg var inde i med hr. Bent Bøgsted – at det ville ske; der er det jo bare lige modsat.
Der er da betydelig større chancer for, at vi kan få Socialdemokraterne overtalt til det her end de borgerlige partier.
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-13:
Men jeg synes stadig væk, vi mangler ministerens politiske holdning til det her spørgsmål, for det her er også politik.
Det er identitetspolitik, og det er, som fru Pia Kjærsgaard siger, noget, der vælter ind over de europæiske lande i øjeblikket.
Og det, jeg tror vi er flere der ligesom efterspørger, er en politisk stillingtagen til det her og ikke bare noget med at holde det ud i strakt arm og sige, at det er nogle andre, der tager stilling til det her, og at vi også har Det Etiske Råd.
Hvordan ser ministeren på det her selv?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-13:
Jamen jeg ser på det på den måde, at der kan være tilfælde, hvor der er børn, som har et ønske om at være et andet køn, og det er jo sådan set også resultatet af den sexusundersøgelse, en stor forskningsundersøgelse, der blev lavet, at det er der tilfælde af.
Jeg tror ikke på og er ikke tilhænger af alle mulige identitetspolitiske følgevirkninger, altså at man så ikke må have dame- og herretoiletter, eller hvad man kan forestille sig, men jeg er tilhænger af, at hvis man gennem en hormonbehandling har skiftet sit køn, skal man selvfølgelig også kunne skifte sit cpr-nummer, så det passer med det køn, man biologisk har.
Astrid Carøe (SF), 2021-04-13:
Tak for det.
Det var såmænd bare, fordi ministeren flere gange sagde det her med, at man skal have mulighed for at skifte juridisk køn, efter man er gået i gang med en hormonbehandling.
Så vil jeg bare have ministeren til at bekræfte, at det, som der er et flertal for i Folketinget, er, at man faktisk kan få lov til at skifte juridisk køn, inden man starter hormonbehandling – som voksen; og hvis der er flertal for det her med, at man også skal kunne gøre det som mindreårig, så selvfølgelig også som mindreårig.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-13:
Det er klart, at de to behandlinger hænger sammen.
Men den store beslutning er jo, om du vil tage hormoner for at skifte det køn, du har.
Og det er jo den væsentligste og oprindelige beslutning, og cpr-registreringen er en følge af det.
Astrid Carøe (SF), 2021-04-13:
Det er jeg helt enig i, og der er også noget, der er reversibelt, og andet, der er irreversibelt.
Jeg skulle bare være helt sikker på, at vi snakkede om det samme, altså det her med, at man faktisk kan skifte det sidste nummer i sit cpr-nummer, som jo altså relativt nemt kan laves om igen, før man går i gang med hormonbehandling og alt muligt andet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-13:
Jamen du gør det, når beslutningen er truffet, for så er der jo, som du siger, ikke nogen vej tilbage.
Det er jo det centrale i det.
Heidi Bank (V), 2021-04-13:
Man kan jo ikke spritte for meget af, har vi hørt, selv om det lader til, at det ikke er helt så nødvendigt, som vi har fået at vide tidligere.
Jeg er blevet lidt i tvivl i forhold til det, ministeren har sagt om, hvor Socialdemokratiet står i forhold til juridisk kønsskifte.
Er det kun i de tilfælde, hvor der er igangsat en hormonbehandling, eller kan det også være i tilfælde, hvor der ikke er igangsat en hormonbehandling?
Jeg vil gerne have oplyst, hvor det er, Socialdemokratiet står politisk der.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-13:
Det er sådan, at det, vi tager stilling til i dag, er et beslutningsforslag – nu skal jeg nok lade være med at skyde spørgeren i skoen, at vedkommendes parti er med; det er det ikke, men det er andre borgerlige partier – og der er spørgsmålet: Kan man få lavet juridisk kønsskifte, når man er under 18 år gammel?
Der siger vi fra regeringens side, at det synes vi man skal kunne, og vi kommer til at lægge et forslag frem i næste samling, som jeg også sagde i min tale.
Der kommer vi selvfølgelig til også at have redegjort for, hvordan det præcis skal indrettes, både i forhold til det, som spørgeren spørger til, og det, som andre har spurgt til.
Nej, sådan skal det ikke forstås.
Det skal forstås på den måde, at på det tidspunkt, hvor vi ikke behandler et beslutningsforslag om, hvorvidt man overhovedet skal kunne få juridisk kønsskifte, når man er under 18 år, og vi fremlægger et lovforslag, der giver tilladelse til det, så vil vi selvfølgelig også stille de præmisser op, som det lovforslag skal vedtages på.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-04-13:
Altså, ordføreren er godt klar over, at det er børn, vi taler om.
Med den tale, som blev holdt her, synes jeg ikke rigtig det fremgik, at det er børn, vi taler om.
Det er små børn, der pludselig skal have lov til at være sig selv – og noget med et personnummer.
Altså, hvor mange 10-12-årige koncentrerer sig rigtig meget om, om personnummeret ender på 1 eller 2?
Det tror jeg faktisk ikke der er ret mange der gør, for ikke at sige nogen overhovedet.
Det her er bare blevet en holdning, man lægger frem, fordi man forsøger at få det solgt på den måde.
For øvrigt kan man på biblioteket bare gå hen og scanne.
Jeg tror faktisk ikke, at børn, der låner bøger på biblioteket, kommer med et personnummerbevis.
De går hen og scanner, og så er den hjemme.
Altså, det her er simpelt hen for nemt, altså at få folk til at sluge det her, som er en meget, meget alvorlig og fuldstændig forskruet idé, nemlig at gøre køn til en valgfri rettighed.
Jeg synes, at man ikke bare kan stå på talerstolen og slå lidt ud med armene og sige, at vi skal bare have lov at være os selv.
Bare have lov at være os selv, ja, det skal vi, men det er børn, vi taler om.
Børn, som overhovedet ikke endnu er klar over, hvad det betyder for hele deres identitet fremover.
Birgitte Vind (S), 2021-04-13:
Jeg er ikke sikker på, om jeg hørte spørgsmålet, men jeg er helt med på, at det her lige præcis handler om børn og unge.
Nu har jeg som ordfører både i Sundheds- og Ældreudvalget, da det hed sådan, men også i Ligestillingsudvalget haft familier og børn og unge inde i deputation, altså i foretræde for udvalget, som med tårer i øjnene så inderligt har bedt om, at vi tager det her alvorligt, og det har selvfølgelig også gjort indtryk.
Det har også gjort indtryk at lytte til de civilsamfundsorganisationer, som taler de her meget, meget få børn og unges sag, for jeg vil medgive, at det ikke er ret mange.
Men blandt de mennesker – og det ved vi i dag – der som voksne er transkønnede, har over halvdelen haft selvmordstanker.
Og der er en meget høj grad af mistrivsel blandt transkønnede personer, og det kunne da være det smukkeste og flotteste, hvis vi her fra Folketingets side kunne hjælpe også den lille gruppe af mennesker.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-04-13:
Jeg fik ikke noget svar på noget, jeg så faktisk kommenterede, men man kan jo godt svare, hvis ellers man er uenig i udsagnet, altså på det der med, om børn virkelig går op i, om personnummeret ender på 1 eller 2.
Det tror jeg altså ikke de gør.
Og så må jeg altså bare sige, at vi jo kender det fra USA, hvor hele den her identitetspolitik efterhånden kommer fra, og vi bliver mere og mere mærkelige i vores omgangsform med hinanden og kan ikke finde ud af, om det hedder forperson eller forkvinde eller hen eller han, eller hvad det gør.
Det her breder sig, og det synes jeg er helt ulykkeligt.
Jeg må bare sige, at det med at vælge et køn breder sig – det ved man fra USA – til langt flere end den meget lille del, der rent faktisk har en kønsforvirring.
Og jeg er ikke i tvivl om, at vi skal tage det alvorligt, for det findes.
Der er børn, der ikke rigtig kan forstå det her.
Men jeg synes, at så længe det er børn, så skal der sættes alt muligt ind for at hjælpe dem, også deres forældre, som åbenbart bare giver op og siger, at jamen herregud lille Emil, hvis du hellere vil være Emilie, så er det bare det.
Jeg synes, at det, vi er ude i i øjeblikket, er så forkert, og jeg forstår slet ikke Socialdemokratiet.
Jeg forstår de knaldrøde partier, men Socialdemokratiet, som burde stå vagt om flere værdier – jeg fatter ikke, hvor man er henne.
Og det er jo desværre det, der giver flertallet.
Birgitte Vind (S), 2021-04-13:
Værdierne er jo, at vi er et Folketing for hele folket, også minoriteterne, og er der grupper i vores samfund, som har brug for, at vi gør noget særligt for dem, så skal vi da prøve at række hånden ud.
Det er børn, det er fuldstændig rigtigt.
Og der skal lyttes til dem, og det skal forældrene også.
Det forslag, vi er kommet med, er også, at der jo er en aldersgrænse, der hedder 15 år, og forældrene skal selvfølgelig være med til at træffe en beslutning.
For det er en stor beslutning at tage.
Og der er naturlige perioder i barnets liv – jeg har selv arbejdet med børn i 30 år – hvor man kan være kønsforvirret og usikker på, hvad man er.
Så det er da ikke noget, man bare lige skal tage let på.
Men der er altså en lille minoritet herhjemme af børn og unge, som har det rigtig, rigtig svært, og dem skal vi selvfølgelig hjælpe.
Heidi Bank (V), 2021-04-13:
Det svar undrer mig noget.
Skal det forstås sådan, at Socialdemokratiet alene går ind for juridisk kønsskifte, hvis der er igangsat en hormonbehandling og et ungt menneske er i gang med den proces?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-13:
Jamen regeringens holdning er den, der stod i vores udspil fra august 2020, og som er, at man skal have mulighed for at skifte køn og man skal have mulighed for også at få hormonbehandling.
Jeg tror ikke, det er sådan en ting, som man bare får, når man går ned første gang på sygehuset og beder om det, eller hvor man går hen og beder om det.
Men det er klart, at der er tilfælde, hvor der også er børn, som oplever meget klart og meget tydeligt at ønske sig at tilhøre et andet køn, og der ville jeg også synes, det var mærkeligt, at man, hvis man gjorde det som 14-15-årig, skulle vente, til man blev 18 år, før man kunne starte, og for hormonbehandling ville det jo så sandsynligvis også være for sent.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-04-13:
Man kunne jo lade det komme an på en prøve, det vil jeg da stærkt opfordre til.
Det kunne da være interessant.
Men jeg bliver bare nødt til at få det skåret ud i pap.
Man forlader sig åbenbart på Det Etiske Råd, som jeg slet ikke synes man kan regne med mere, når 16 ud af 17 medlemmer synes, at der skal ske et juridisk kønsskifte for børn.
Skal der være en nedre grænse, eller skal der overhovedet ikke være en nedre grænse?
Det er jeg bare nødt til at få fuldstændig på det rene.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-13:
I det udspil, som vi kom med i august 2020, som det også står beskrevet, var udspillet, at vi ikke skulle have en nedre grænse, fordi der ikke er nogen nedre grænse for den medicinske behandling.
Det, der er centralt, og det, vi behandler med det her beslutningsforslag, er jo det juridiske spørgsmål om, om man kan ændre personnummer.
Det, der er det centrale, og som er det væsentlige ude i virkeligheden, er jo spørgsmålet om det medicinske først og fremmest, altså hvornår du får de behandlinger.
Når du har fået sådan en behandling, ville det jo være mærkeligt at sige, at du så ikke også skulle kunne få en ændring af dit personnummer.