Trine Pertou Mach (EL), 2025-06-03:
Vi står med et lovforslag, som vil have meget vidtrækkende konsekvenser for Danmarks sikkerhedspolitiske situation og danskernes retssikkerhed, og på mange måder, hvis man lytter til de jurister, der deltog i høringen, vi havde her i Folketinget, vil vi som folketingsmedlemmer i virkeligheden stemme lidt som blinde høns, fordi vi ikke helt er klar over, hvad omfanget er af at vedtage det her lovforslag og følge konsekvenserne af det.
Jurister har udtalt, at vi taler om elastik i metermål.
Det første ændringsforslag er, at forsvarssamarbejdsaftalen først skal træde i kraft, efter at der har været afholdt en folkeafstemning.
Og det andet ændringsforslag går på, at aftalen først skal træde i kraft, hvis der foreligger en skriftlig garanti fra USA's præsident om, at han ikke vil annektere Grønland imod den grønlandske og den danske regerings ønsker.
Om det første ændringsforslag, altså det med folkeafstemningen, vil jeg sige, at der jo har vist sig en betydelig folkelig modstand mod at stille baser til rådighed for USA under den nuværende præsident, Donald Trump.
I marts måned viste en måling foretaget af Verian for Berlingske, at 30 pct. mente, at aftalen med USA burde godkendes, mens 42 pct. ønskede den forkastet.
I starten af april offentliggjorde DR så en måling, hvor 43 pct. afviste aftalen, mens kun 28 pct. støttede den.
Og den 11. april, som var dagen, hvor vi havde første behandling af det her lovforslag, offentliggjorde Politiken og TV 2 en MEGAFON-måling, som viste, at 47 pct. var imod aftalen, mens kun 41 pct. var for.
Tallene varierer lidt, men alle tre pegede jo i samme retning, nemlig at regeringen og Folketingets store flertal er håbløst ude af trit med befolkningen i det her spørgsmål.
Der er rigtig mange mennesker i det her land, som er meget frygtsomme over for, hvad konsekvenserne af den her aftale med USA vil være.
Det er en frygt, mener vi, som de nærer med rette, hvis aftalen vil åbne op for, at amerikanerne kan stationere soldater.
Det er en stormagt,
der har truet med at annektere størsteparten af kongeriget Danmarks areal på den ene eller den anden måde, som USA's præsident har formuleret det.
Aftalen er mindst 10-årig, så den har ganske vidtrækkende konsekvenser, og Folketinget har stillet omkring 200 udvalgsspørgsmål om aftalen, hvoraf jeg personligt har stillet mere end halvdelen.
Jeg beklager over for embedsværket, men jeg er glad for på folkestyrets vegne, at vi har den mulighed.
Og rigtig mange af de her svar har mildest talt
ikke haft nogen særlig beroligende effekt.
Mange har været ikkesvar, eller også har de svar, vi har fået, i virkeligheden afsløret nye problemer med den her aftale.
Det har givet nye eksempler på, at USA kommer til at stå med alle rettighederne, mens Danmark skal bære byrder, udgifter og tab af danske borgeres retssikkerhed.
Og præsident Trump truer ikke alene Grønland.
Så det store spørgsmål er selvfølgelig, om man skal kunne føre amerikansk forsvarspolitik fra dansk territorie, hvis det er det virke, man har.
Så på alle mulige måder synes vi, det gør det på helt på sin plads at give befolkningen lejlighed til at udtrykke sin holdning igennem andet end bare meningsmålinger.
Vi har forstået, at det ikke inden for rammerne af grundloven er muligt at afholde en bindende folkeafstemning eller indskrive ønsket om en bindende afstemning, men selv en vejledende folkeafstemning, som muligvis ville kunne give et flertal mod aftalen, ville jo illustrere det gabende misforhold, der er mellem flertallet her og det, som befolkningen ønsker.
Og jeg håber, at regeringen har så stor tillid til sine egne argumenter for aftalen, at den tør spørge vælgerne, hvad de mener.
Det andet ændringsforslag stiller skarpt på den amerikanske præsident Trumps udtrykkelige ønske om at annektere Grønland.
Hvis vi i Danmark skal indlade os på at stille baseområder til rådighed for Trumps USA, er det mindste, vi kan forlange, da en skriftlig garanti for, at han ikke erobrer dansk, grønlandsk eller færøsk territorium, mens vi fra dansk side byder amerikanske soldater velkommen i Skrydstrup, Karup og Aalborg.
Det er et alvorligt lovforslag, og der er et eller andet paradoksalt i, at flertallet her i Folketinget, når vi diskuterer det lovforslag og betydningen af at åbne op for amerikanske baser, er af den overbevisning, at USA er vores vigtigste allierede, og at det har betydning for dansk sikkerhed at tilbyde amerikanske baser på dansk jord.
Men når vi diskuterer den globale retsorden, når vi diskuterer Grønland, sikkerhed og truslerne fra USA, så mener alle vel, at vi står i en ret alvorlig udenrigspolitisk krise, og at vi er glade for, at vores statsminister og regering står fast på folkeretten og siger: Vi bøjer os ikke.
Og på en eller anden måde er der noget mærkeligt ved, at begge de her spor kan eksistere på én gang, for det er jo den samme stormagt, vi taler om.
Derfor håber vi og opfordrer til, at I bakker op om ændringsforslagene.