runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Nu tror jeg egentlig ikke, at det er hunløven, der brøler specielt meget.
Det er til gengæld hunløven, der gør arbejdet.
Og nu har jeg selv haft lejlighed til at se løver in real action nogle gange, og der er ikke nogen, der skal føle sig på den måde stødt eller ramt, men ofte vil hanløven jo ligge lidt stille og vente på, at maden bliver bragt.
Det er jo faktisk hunløven, der jager; det gør hanløven ikke.
Det er rigtigt: Han brøler, men han gør så heller ikke så meget andet end det.
Hunløven, derimod, er fodrap, hun jager, og hun kan finde ud af at nedlægge sit bytte.
ja, nej, jeg svarer også bare på spørgsmålet.
Det, jeg var ved at overveje, er, hvor vi er henne på den afrikanske savanne, hvad angår spørgeren, og der er jo noget med højden, og så kan det være en struds, eller det kan være en giraf, men det tror jeg vi skal tænke en lille smule mere over.
Har vi en udfordring med det vildtvoksende bureaukrati?
Gælder det også staten?
Ja, det mener jeg bestemt vi skal kigge kritisk ind i.
Det er vi i gang med.
Det har været nødvendigt at ansætte nogle flere statslige ansatte, og det kommer vi i øvrigt også til at gøre i forsvaret, når vi laver forsvarsforlig.
Vi har skullet genoprette nogle ting på skat, som har krævet nogle medarbejdere, og håndteringen af en pandemi har også krævet nogle flere medarbejdere, f.eks. i Erhvervsstyrelsen, for at være sikker på, at virksomhederne har kunnet komme ordentligt igennem krisen, hvilket jo er rigtig godt, for dansk økonomi har det godt i dag.
Men det er klart, at når den her regering kigger på, hvad der sker i kommuner og regioner, så skal vi også se på, hvad der sker i staten.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-05-23:
Tak for det.
Det har jo været sådan lidt på mode i de senere år i dansk politik, at man bruger metaforer fra dyreverdenen ude på savannen, og den tradition skal jo i hvert fald ikke dø i dag.
Så jeg vil egentlig gerne tage fat på løven.
Man kan jo sige, at statsministeren qua at være statsminister jo er den største løve eller løvinde på savannen, og man har jo ofte, både igennem de senere år, men også før statsministeren blev statsminister, kunnet høre løven brøle med sit stærke løvebrøl om behovet for et opgør med antallet af akademikere i den offentlige sektor, et opgør med det stigende bureaukrati og et opgør med omfanget af puljemageri og pseudoarbejde, og det er alt sammen noget, som statsministeren ofte har talt om.
Men det er jo som bekendt sådan med løven, at det jo ikke er på dens brøl, den skal kendes, men på dens klo, og her må vi bare konstatere, at det trods gode intentioner og fine skåltaler er gået den forkerte vej under statsministerens regeringstid.
Alene de seneste 5 år er antallet af ansatte i de offentlige styrelser steget med 41 pct.
Selv 3F synes, at nu har det taget overhånd.
De lavede på et tidspunkt for et par måneder siden en analyse af statsministerens første 3 år ved regeringsmagten, hvor de i deres analyse viser, at der er kommet 34.000 ekstra ansatte i den offentlige sektor – 17.000 af dem er akademikere.
Hver anden nyansat i den offentlige sektor under statsministerens regeringstid er altså en bureaukrat.
Det er nok det, som udlændinge- og integrationsministeren ville kalde de lærdes tyranni, og det fik jo så Ekstra Bladet i sidste uge til at kåre statsministeren som bureaukratiets dronning, og hvis man ikke er så meget til Ekstra Bladet, kan man jo for tiden også læse nogle spændende artikler i Zetland om det pres, der er i embedsværket.
Nu er tiden ved at løbe ud, så lad mig bare skynde mig at spørge: Hvad mener statsministeren selv er gået galt?
Hvor er det, statsministeren har gjort noget forkert, når udviklingen går den stikmodsatte retning, end hvad jeg antager er intentionen?
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Nu ved spørgeren jo godt, at man godt på en enkelt sag kan have flere ressortministre, der har en del af ansvaret.
Det, jeg ikke forstår i ordvekslingen i dag, er, at der ikke er faldet ét ord om sundhed.
Og det synes jeg faktisk er mærkeligt, når man ellers gerne vil repræsentere Nordjylland.
Så er det jo godt, at man har mig til at gøre det.
For hvis der er ét sted i Danmark, hvor der er behov for et sundhedsløft, er det i Nordjylland, hvor der er rigtig mange mennesker, der har haft et hårdt arbejde, og hvor der også er rigtig mange mennesker, der har nået en vis alder nu – og hvor afstandene ikke er blevet mindre – som ikke altid oplever at få den lægehjælp, som de har behov for, og som ikke altid oplever, og jeg taler desværre af bitter erfaring, at overleve også de alvorlige sygdomme.
Så hvis man rigtig går op i Nordjylland, og hvis man kerer sig, skal man også være optaget af sundhedspolitik, og det er regeringen.
Inger Støjberg (DD), 2023-05-23:
Statsministeren har fuldstændig ret i, at der ikke er ladestandere nok.
Den første blev sat op i marts måned i år, og der er efter sigende ikke sat andre op siden: én ladestander!
Så teknologien er der ikke.
Det er urealistisk at gennemføre det her, og det vil være til stor gene for branchen.
Men når jeg nu lige har statsministeren, er der en anden ting, jeg gerne lige vil spørge til.
Jeg synes, der har udviklet sig sådan et underligt abespil i regeringen, når det kommer til, hvem der egentlig har ansvaret for, at syriensbørnene og deres terrorsympatiserende mødre nu hentes hjem til Danmark.
Udlændinge- og integrationsministeren har her for få dage siden sagt, at det er udenrigsministerens ansvar.
Det er ikke noget, resten har noget at gøre med.
Derfor vil jeg egentlig bare gerne lige i dag have statsministeren til at bekræfte, at det selvfølgelig er en samlet regering, der står bag at skulle hente mødrene og børnene til Danmark, og at beslutningen selvfølgelig bakkes fuldt og helt op af statsministeren personligt og af hele Socialdemokratiet.
Jeg kan så bare sige, at i Danmarksdemokraterne er vi komplet imod det her.
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Jeg tror faktisk ikke, vi er uenige.
Noget af det, vi har fokus på i dag, er, at en del kræftpatienter oplever, at det går ud over tænderne, når de har været igennem den behandling, de nu har skullet have for deres kræftsygdom.
Vi ønsker at give vores støtte til, at flere får ordnet det på en ordentlig måde.
Men det behøver vi jo ikke at afvente nogen af de andre ting for.
Så jeg tror, det er vigtigt at sige, at noget af det, vi godt kan gå i gang med nu, og som der er et akut behov for, går vi i gang med.
Så er det jo rigtigt, at hvis vi så kigger på den anden del af kræftbehandlingen, nemlig de stadig flere, der heldigvis overlever deres kræftsygdom, og som måske har behov for noget genoptræning eller noget rehabilitering – der kan også være noget medicinsk opfølgning – ser vi, at vi har behov for det, vi har talt om igennem mange år, nemlig hvordan vi så skaber det her nære sundhedsvæsen, hvor patienten ikke forsvinder imellem elementerne.
Så det er jo rigtigt, at noget skal ses i sammenhæng, og at noget kan vi godt gøre hver for sig.
Men mest af alt lytter jeg mig jo til en positiv tilgang fra Det Konservative Folkepartis side i forhold til at gå ind sammen med regeringen og løse nogle af de problemer, der er på sundhedsområdet.
Så det vil jeg egentlig bare tage positivt ned og imod.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-05-23:
Traditionen tro er der også et spørgsmål til sidst fra et af Alternativets medlemmer.
Dette er fra Kim Hjerrild fra Østerbro i København, og han spørger: Hvad er statsministerens holdning til det faktum, at der med Transportministeriets strategiske miljøvurderinger for Lynetteholmen og udviklingen af Østhavnen i København planlægges efter, at der frem mod 2070 skal bo 180.000 flere mennesker inden for Københavns Kommunes bygrænse, så kommunen altså i fremtiden omfatter hele 12,7 pct. af landets befolkning mod de 10,7 pct. i dag?
Er det her et udtryk for et Danmark i balance?
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Helt grundlæggende vil jeg jo gerne have, at man kan bo og leve i alle dele af Danmark, men jeg er jo ikke blind for, at ganske mange, og det gælder i særdeleshed mange unge danskere, har et ønske om, i hvert fald i en periode af deres liv, at bo i byerne, og der har København da en vis tiltrækningskraft.
Jeg synes også, at jeg kan mærke, når jeg bevæger mig rundt i vores vidunderlige hovedstad, at ganske mange af os, der har vores hverdag her, ikke er født her; vi er tilflyttere.
Og der går faktisk langt imellem, at man møder en indfødt københavner efterhånden – okay, bevares, det er Alternativets politiske leder, det er godt.
Men det er faktisk sjældent, at man møder en indfødt københavner.
Vi er rigtig mange, der er flyttet til hovedstaden, altså til København, og der er i hvert fald altid noget mærkeligt i, at nogle af dem, der så bor i København i dag, og som er rigtig glade for at bo i København, ikke synes, at der skal flytte flere til København.
Og der tror jeg bare, at jeg må sige, at ja, jeg synes, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at man kan bo og leve i alle dele af Danmark; men byerne har en tiltrækningskraft, ikke mindst på de unge, og der synes jeg det er vigtigt, at der er boliger, også boliger, man har råd til at betale.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-23:
Tak for det.
Vi får hurtigt debatten vendt om.
Nu har vi snakket om algoritmer, og det er én ting.
Det er ligesom Coca Cola's opskrift, den tror jeg ikke vi kommer til at finde.
Men vi snakker også om en udbyder, der har en monopollignende tilstand, og som går ind og censurerer noget, som faktisk kan have effekt i forhold til noget så enkelt som mandater herinde.
Så kan vi lave regler og love herinde, som så styrer, hvad vi må sige og gøre hvorhenne.
Men det er problematisk, og guderne skal vide, at jeg ikke er for at bryde ind i erhverv og private menneskers rettigheder.
Men lige her er det jo faktisk en monopollignende tilstand, som vi alle sammen mere eller mindre er afhængige af som politikere, og som går ind og censurerer og derved undertrykker politiske og fuldstændig lovlige og legitime politiske holdninger.
Anerkende statsministeren, at det er et kæmpe problem for et demokrati?
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
I gamle dage sad der en redaktør på en avis og sagde: Nu sviner du igen en eller anden lokalpolitiker eller virksomhedsejer, eller hvem det nu måtte være, til, og nu har vi hørt nok til dig.
Men det findes jo ikke længere.
Altså, jeg kan jo selv konstatere hver dag, hvor mange af de ting, der figurerer i den offentlige debat, der ikke er rigtige, og som aldrig har været rigtige, og som ikke bliver rigtige, men som bare bliver gengivet igen og igen.
Og det bliver udbyderne da nødt til at tage stilling til.
Det handler jo ikke kun om nøgenbilleder, som jeg ved bliver censureret, eller om ting, der er kriminelle.
Det er jo også, hvad det er for nogle aktiviteter, man ønsker der skal være på ens platform.
Og der bliver udbyderne nødt til at påtage sig et ansvar.
Stinus Lindgreen (RV), 2023-05-23:
Tak for det.
Tak til statsministeren for talen.
Jeg er meget enig i det, statsministeren siger, altså at det her er et område, som det er vanvittig svært at overskue konsekvenserne af, og som kræver regulering.
Der bliver nævnt censur, der bliver nævnt algoritmer, men noget af det, der er afgørende, er, at vi taler om private aktører, som selvfølgelig har mulighed for at begrænse, hvad de ønsker at bringe på deres platforme.
Så hvad tænker statsministeren om, hvad det er for nogle krav, i forhold til at de i hvert fald er gennemskuelige og gennemsigtige?
Hvad er det, der er lovligt?
Hvordan sikrer vi, at debatten er om ikke fuldstændig åben, så i hvert fald sådan, at vi ved, hvad det er for nogle begrænsninger, man har valgt at lægge ned over den?
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Altså, jeg er dybt bekymret for den måde, algoritmerne arbejder på, og som jo i høj grad styrer, hvad det er for et indhold, vi bliver præsenteret for, og dermed også, hvordan vi ser på andre mennesker og på det samfund, vi er en del af.
Jeg kan jo også selv konstatere på de sociale medier, at hvis man skriver noget, der er nuanceret og balanceret – hvad det meste i politik jo er, i hvert fald hvis man er socialdemokrat og man ikke ønsker at polarisere og man heller ikke ønsker ekstremerne i vores samfund – så er det sjældent de opslag, som nyder fremme, hvorimod der, hvis man laver et opslag, som sådan er meget klart i sin kommunikation, men som jo så ofte også er lidt unuanceret og tangerende det ubalancerede, og som for nogles vedkommende også kan være polariserende, så er et andet liv omkring det.
Så jeg indrømmer blankt, at jeg er dybt bekymret for, hvad det her gør ved os, og hvad det gør ved vores demokrati.
Jeg mener oprigtigt, at fremkomsten af sociale medier er en generel stor problemstilling i forhold til vores demokrati.
Og jeg synes, det vedrører mange elementer, også noget af det, som jeg ikke ved hvordan vi skal regulere.
Altså, bare det faktum, at man i dag selv skal efterspørge, hvad det er for nyheder, man præsenteres for, og i virkeligheden ofte får dem præsenteret, fordi man har bedt om noget, der minder om det, gør jo, at vi i mindre grad end tidligere bliver udfordret på vores eget verdenssyn.
Og det tror jeg ud fra sådan et grundlæggende demokratisk princip synspunkt er farligt.
For hvis man altid som Nye Borgerlige omgiver sig med mennesker, der også er fra Nye Borgerlige, og som ser verden igennem det prisme, så er det nok lige snævert nok.
Og det gælder faktisk også, når man er socialdemokrat.
Altså, man bliver også nødt til at have sine øjne og ører åbne over for, hvordan resten af verden og resten af vores eget samfund ser på tingene.
Og der er en indskrænkning i forhold til den måde, de sociale medier arbejder på.
Så jeg synes, der er flere forskellige problemstillinger.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-23:
Tak, og jeg vil også gerne benytte lejligheden til at takke statsministeren for at være meget klar i sin tale, både nu og også i spørgetimen tidligere.
Jeg har jo ellers været kritisk over for regeringen, i forhold til at jeg ikke synes, at der sker nok på det her område.
Men det, jeg egentlig vil spørge ind til, er det, som statsministeren også selv er inde på, altså hvad det er, der bliver fremhævet ved hjælp af algoritmerne.
For vi står jo i den lidt besynderlige modsætningsfyldte situation, at visse ting bliver censureret – og så kan man være enig eller uenig i det – og at vi samtidig har algoritmer, der fremhæver det mest voldsomme indhold, det mest hadefulde indhold, og at der så at sige derfor ikke er en neutral spilleplade.
Altså, hadefuldt, voldsomt indhold får mere liv på nettet end mere neutrale ytringer, og derfor er mit konkrete spørgsmål, om statsministeren ikke også ser sådan på det, at det er algoritmerne, vi skal ind at regulere, både i forhold til EU-lovgivningen, men også de krav, vi stiller, specielt i forhold til vores børn, altså hvad det er, algoritmerne må fremme.
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Jeg kender ikke den konkrete sag, men jeg er bekendt med, at det for mange mennesker virker som meget svært, hvis ikke umuligt, at klage over det, der sker.
Som en offentlig person må jeg da også sige, at jeg samtidig er lidt overrasket over, hvad folk får lov til at skrive om andre mennesker og sådan set også om mig selv, uden at der er nogen, der griber ind.
Så jeg tror, der er mange problemer i den her diskussion.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-23:
Tak for det.
Statsministeren nævner vigtigheden af, at Facebook ikke censurerer unødigt eller uberettiget.
Det er vigtigt at sikre, at techgiganterne som Facebook ikke udøver vilkårlig censur eller påvirker den offentlige debat på en måde, der favoriserer bestemte politiske synspunkter.
Selv har jeg oplevet, hvordan Facebook i længere tid har begrænset min mulighed for at nå ud til mine følgere i samme grad som normalt.
Facebook har ment, at jeg har opfordret til vold ved at kritisere, at en anden organisation, nemlig Socialistisk Ungdomsfront, på Facebook har opfordret til vold.
Jeg har naturligvis klaget over afgørelsen, og Facebook har da også skrevet tilbage, at det hele var en stor fejl.
Alligevel har de opretholdt min begrænsning.
Det svarer jo til at blive frikendt i retten og derefter alligevel blive smidt i fængsel.
Sådan fungerer Facebook.
Der er ingen muligheder for at klage eller gøre indsigelser, og derfor er det selvfølgelig meget vigtigt, at statsministeren og regeringen tager det her op og sørger for, at ytringsfriheden gælder på sociale medier.
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Tak for det.
Jeg synes helt generelt, det er utrolig relevant at diskutere, hvordan vi regulerer de sociale medier, og jeg er, som nogle af jer ved, ret bekymret for, hvilke negative konsekvenser det her kan have for vores demokrati.
Det er selvfølgelig helt afgørende, at virksomheder, der står bag sociale medier, er deres ansvar bevidst, og det vil sige, at de både sørger for, at debatten på deres platforme ikke bliver for hadefuld og for polariserende, og at de samtidig afholder sig fra at censurere unødigt eller uberettiget, som er temaet her i dag.
De sociale medier har jo på den ene side givet mange flere mennesker mulighed for ikke mindst globalt at deltage i samfundsdebatten.
Det er i lande med undertrykkende regimer en gevinst for ytringsfriheden, og det er altid godt, når mange mennesker kan være med.
Men med forbedrede muligheder for at ytre sig følger der på den anden side også et ansvar, som jo bl.a. handler om at undgå hadefulde udsagn om andre.
Jeg er bekymret, kan jeg godt sige direkte, for algoritmerne og for ekkokamre, hvor mennesker med de samme holdninger bekræfter hinanden i deres eget verdenssyn, og det gælder ikke mindst, hvad angår konspirationsteorier.
Og de debatfora, der ideelt set skulle åbne op for samfundsdebatten, demokratisere den og involvere flere mennesker med forskellige holdninger, ender jo i en række sammenhænge med faktisk at gøre det modsatte, nemlig at presse mennesker ud af den offentlige debat.
Ansvaret for at undgå, at debatten skrider ud og polariserer, ligger sådan set hos os alle sammen, men selvfølgelig i særlig grad hos de sociale platforme, som ejes af techgiganterne.
Lever de op til deres ansvar i dag?
Nej, det synes jeg ikke de gør.
Det er et særligt ansvar at sikre, at debatten ikke bliver for hadefuld, og det kan betyde, at platformene tager indhold ned, som strider imod deres retningslinjer, og det er de sådan set i deres gode ret til.
Og det må vi sådan set også forvente at de gør.
Samtidig er det selvfølgelig helt afgørende, at man ikke censurerer, hverken unødigt eller uberettiget, f.eks. på baggrund af politisk overbevisning.
Vi har behov for at tage meget stærkere stilling til de sociale platforme og techgiganterne.
Der skal reguleres mere.
Regeringens ambition er ret klar.
Vi skal styrke den demokratiske kontrol med techgiganterne.
Vi skal skærpe giganternes ansvar for de sociale platforme.
Der er vedtaget nogle europæiske regler, der strammer kravene, og det handler sådan grundlæggende om adgangen til den demokratiske samtale, om techgiganternes ansvar og om reguleringen af deres forretningsmodeller.
De regler skal ud at virke.
Nej, der er stadig behov for at regulere mere.
Jeg bliver spurgt til, om det næste EU-topmøde er det rette sted.
Det mener jeg ikke det er.
Her kommer vi især til at diskutere Ukraine og krigen og i øvrigt migration, og det tror jeg er de rigtige dagsordenspunkter til det næste EU-topmøde.
Så vil jeg herefter give ordet videre til erhvervsministeren, som bl.a. vil uddybe de fælles europæiske regler, der er vedtaget og er på vej.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-23:
Tak for det.
Dagens forespørgselsdebat omhandler Facebooks omfattende censur af borgerlige og i særdeleshed indvandringskritiske brugere samt de bekymrende konsekvenser, dette har for demokratiet og for ytringsfriheden.
Derfor stiller jeg selv og min partiformand, hr. Morten Messerschmidt, spørgsmålet til statsministeren: Anerkender regeringen dette som et demokratisk og samfundsmæssigt problem, og har de på den baggrund tænkt sig at tage problemstillingerne op ved det kommende europæiske topmøde med henblik på at få Facebook til at respektere og garantere ytringsfriheden på deres platforme?
Flere politikere og meningsdannere har oplevet begrænsninger på Facebook, hvor deres opslag er blevet fjernet eller deres rækkevidde er blevet indskrænket.
Jeg, min partiformand, Morten Messerschmidt, og andre borgerlige medlemmer af Folketinget er selv blevet berørt af denne censur – en censur, der går imod de grundlæggende principper om ytringsfrihed og underminerer den demokratiske samtale.
Der ligger selvfølgelig også en principiel vinkel heri.
For hvordan står det egentlig til med demokratiet her i Danmark, hvis borgere, hvis folketingsmedlemmer, ja, sågar en partiformand ikke har ytringsfrihed?
Er det så ikke på tide, at statsministeren træder i karakter og får Facebook i tale?
Regeringen har tidligere udtrykt bekymring om techgiganternes rolle i demokratiet og behovet for at sikre ytringsfriheden og den demokratiske samtale.
Statsministeren har udtalt: »Hvad der burde være en demokratisering af debatten, ender for mange mennesker med at være en begrænsning.«
I 2021 publicerede den socialdemokratiske regering et samlet udspil for techgiganterne med ni principper for den demokratiske samtale på sociale medier.
Det er en bekymrende udvikling, som vi i Dansk Folkeparti ønsker at regeringen tager op.
Pause Pause (Pause), 2023-05-23:
Mødet er udsat.
Pelle Dragsted (EL), 2023-05-23:
Men sagen her er vel, at det er langt mere magtfulde virksomheder end dem, der historisk har været tale om.
Jeg tror, vi alle sammen kender eksemplet med Twitter, som ligesom fjerner Donald Trump fra deres feed.
Og jeg tror, vi alle sammen måske kunne have det sådan lidt blandet med det, fordi, puha, så slipper vi for at høre mere på ham, men samtidig var det jo helt åbenlyst en demokratisk udfordring, at en person, som havde fået en betydelig andel af stemmerne ved det amerikanske valg, kunne fjernes af en privat virksomhed, altså uden nogen demokratisk proces og uden andet.
Så kan statsministeren sige noget om, om det er tilstrækkeligt at tænke på den her måde med, at det her bare er private virksomheder, eller bliver vi nødt at anerkende, at de her medier grundlæggende har så stor magt over vores offentlige debat, at vi må se anderledes på det?
Mona Juul (KF), 2023-05-23:
Tak for det, og tak til erhvervsministeren.
Jeg kunne godt blive lidt nervøs og lidt bekymret for, at vi på det her område kommer til at lave noget lovgivning, som ikke er baseret på viden, men at vi kommer til at basere det på chok, rædsel og skræk, fordi vi ser nogle ting, som vi måske ovenikøbet burde vide, fordi vi alle sammen har siddet i en lufthavn og har ventet på noget wi-fi og givet alle vores data væk, fordi der gik 5 minutter for lang tid.
Derfor vil jeg også høre ministeren, om ministeren ikke kunne forestille sig at være en lille smule enig i det, så vi rent faktisk får sikret, at den lovgivning, vi laver, netop ikke bare er baseret på mavefornemmelser.
For så ender vi bare ligesom dengang, vi alle sammen troede, at »Counter-Strike« og spil med lidt vold i ville gøre alle børnene til voldtægtsforbrydere og bankrøvere og det hele, og det skete ikke, vel?
Morten Bødskov (S), 2023-05-23:
Nu ved jeg ikke – det er bare for at være helt ærlig – hvad det er for spørgsmål, spørgeren har stillet min kollega digitaliseringsministeren.
Så jeg tror, det vil være fair at sige, at det er en dialog, som spørgeren må holde til digitaliseringsministeren.
Men det er jo klart, at det, jeg tror man skal være opmærksom på ud fra sådan et sikkerhedsperspektiv, er tempoet i den kunstige intelligens.
Genereringen af data kombineret med eksempelvis hele kvanteområdet gør jo bare, at vi ser ind i en strukturel forandring af anvendelsen af data i et samfund som vores, som vi er nødt til at diskutere løbende, og det er jo også det, der er kernen i den her debat.
Men hvad der sådan helt eksplicit har været diskuteret, tror jeg det er bedst at spørgeren holder til min kollega digitaliseringsministeren.