runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-12-05:
Tak for det.
Det er et vigtigt emne, vi behandler i dag, og helt generelt er vores folkeskole for dårlig til at løfte eleverne.
I dag er der jo kommet de nye resultater af PISA-undersøgelsen, og jeg synes helt ærligt, at der er grund til en generel bekymring for fagligheden blandt vores danske elever.
Drengene sakker bagud i folkeskolen, og de faglige forskelle mellem drenge og piger har været støt stigende gennem det seneste årti.
Det skal vi selvfølgelig fra Christiansborgs side gøre vores for at rette op på, og der er jeg faktisk glad for, at den tidligere undervisningsminister har nedsat den her ekspertgruppe, for der er allerede noget forskning på området, og der er også en hel masse teorier.
Er det, fordi drenge vokser op med en anden forventning til dem, end piger gør?
Er det, fordi drenge generelt har mere krudt omme bagi og vi har en folkeskole, der er for lidt praktisk og ikke alsidig nok?
Eller er der gået for meget projektpædagogik i den?
Jeg tror, at det er mange forskellige ting, der spiller ind, og jeg glæder mig til at se, hvad den her ekspertgruppe kommer med, når de snart er færdige med deres arbejde.
Derudover er Liberal Alliance ikke helt enige i alt det, der står i beslutningsforslaget, bl.a. det om, at man skal etablere øget læringsstøtte til drenge, som har behov for eksempelvis ekstra undervisning eller mentorordninger.
Og jeg håber bare, at DF mener, at der skal være læringsstøtte nok til alle elever, uanset hvilket køn de har.
Derudover er vi enige i, at der er behov for noget bedre vejledning i folkeskolen, og at der skal være et styrket samarbejde mellem skole og virksomheder.
Karina Adsbøl (DD), 2023-12-05:
Det er jo så en holdning, ordføreren kan have.
Det vigtigste er jo, at der kommer nogle anbefalinger.
Så kan vi politisk herinde jo kigge på dem, og dem, man er enig med som parti, kan man støtte op om, og dem, man er uenig med som parti, kan man sige man ikke ønsker.
Nu er partiet jo så heldig at være en del af folkeskoleforligskredsen, så derfor har Dansk Folkeparti jo rig mulighed for at gøre sin indflydelse gældende der.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-12-05:
Ikke lige det med ekspertgruppen og de her interesseorganisationer.
Jeg er bare lidt nysgerrig, fordi mange af de interesseorganisationer, der arbejder med udgangspunkt i køn – det er jo organisationer som KVINFO og alle mulige andre organisationer – altid arbejder til fordel for piger og aldrig nogen sinde til fordel for drenge.
Det er der, hvor jeg er lidt skeptisk over for, om sådan en ekspertgruppe, såfremt det er sådan nogle kvindeorganisationer, der sidder i den, egentlig kan bidrage med noget vildt konstruktivt i den henseende.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-05:
Tak for det.
Jeg vil godt anerkende Moderaterne.
Der er slet ingen tvivl om, at i hvert fald Moderaternes formand tidligere har brugt det her.
Men jeg vil stadig væk sige, at der er meget i forhold til folkeskoleaftalen, der sådan handler lidt om en fordom, vi har, hvor vi siger, at hvis man ikke er rigtig god i skolen, er det nok, fordi man vil være håndværker.
Og det har vi så fundet nogle løsninger på, både for drenge og piger, og den del er jeg sikker på.
Men er det ikke også rigtigt, også med tanke på ordførerens egen uddannelse, at vi simpelt hen har lavet et system, som ikke er specielt godt sat sammen, i forhold til hvordan drenge nu engang agerer?
Drengene er typisk dem, der får det stempel, at de er for urolige, eller de kan få det stempel, at de også er for dovne, fordi de har lidt krudt i bagdelen, mens de har en vis alder.
Så kommer de lidt bagud, og de synes ikke, at skolen er dejlig, og så har vi ligesom rumlen; de samler sig typisk i grupper med andre drenge, og så kører den jo.
Så hvorfor er problemstillingen så stor?
Hvorfor siger vi ikke bare, at vi har lavet system, der er forkert?
Hvorfor skal vi have en ekspertgruppe til at fortælle os det engang til jul – måske i år?
Trine Bramsen (S), 2023-12-05:
Jeg mener, at løndannelse er én ting, som vi skal kunne diskutere.
Vi skal også kunne diskutere lønforskelle.
Senest er vi i går kommet med nogle bud på, hvordan vi rent faktisk sikrer, at der er mere ligeløn i Danmark.
Accepten af, at der er forskel på kønnene, skal være der, men løsningerne er nogle ganske andre.
Lad os nu se, hvad ekspertgruppen kommer frem til.
Jeg vil give ordføreren ret så langt, at det starter og slutter med, at vi anerkender, at der er forskel på kønnene.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-12-05:
Hvorfor kan vi ikke det?
Trine Bramsen (S), 2023-12-05:
Jeg mener helt ærligt ikke, at man kan blande de to diskussioner sammen.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-12-05:
Det er jo sådan et udsagn, der næsten er kontroversielt i 2023.
Altså, jeg kunne forestille mig, at der var partier herinde, der ikke engang ville anerkende det rimelig åbenlyse forhold.
Men jeg er lidt nysgerrig på noget.
Ministeren har tidligere været ude at sige, at det, at der eksempelvis er lønforskelle mellem mænd og kvinder, er udtryk for, at kvinder værdisættes lavere end mænd.
Nu er der så en karakterforskel mellem drenge og piger gennemsnitligt set.
Er det udtryk for, at vi i skolesystemet værdisætter drenge lavere end piger?
Trine Bramsen (S), 2023-12-05:
Tak for det.
Forslaget har som nævnt til formål at pålægge regeringen inden udgangen af indeværende folketingsår at iværksætte initiativer, der skal afhjælpe den tendens, at drenge sakker fagligt bagud i folkeskolen.
Lad mig indledningsvis slå fast, at vi følger vores børn og unges udvikling tæt.
Der er det faglige, hvor vi fra dagens PISA-undersøgelse faktisk kan se, at både piger og drenge sakker bagud – pigerne mere i forhold til matematik og naturfag og drengene mere i forhold til læsning.
Så der er grund til at være bekymret.
Så er der mange børn, der finder undervisningen decideret kedelig, og så er der altså netop det her, der handler om forskellen på indlæringen blandt piger og drenge, hvor drengene, helt som forslagsstillerne også skriver i forslaget, fagligt sakker bagud, og hvor det særlig kan ses på karaktergennemsnittene.
Under den tidligere regering nedsatte vi derfor netop en ekspertgruppe, der skulle adressere forskellen på drenge og pigers indlæring, og jeg synes, det var godt, at den ekspertgruppe blev nedsat, og jeg glæder mig endnu mere til at se, hvad de kommer frem til, og det er jo om ganske kort tid.
For der er selvsagt en grund til at gøre mere end bare at konstatere, at der er forskelle, for vi skal også gøre vores absolut bedste, for at vores skoler passer til både piger og drenge.
Vi kan ikke støtte forslaget her, men vi støtter i den grad, at vi taler om de kønsmæssige forskelle, der er i forhold til indlæringen, og at vi bliver bedre til at prøve at forstå, hvilken rolle de spiller, og hvad det er, vi kan gøre ved det.
Derfor vil jeg også sige tak til Dansk Folkeparti for, at man sætter ord på, at der er forskel på kønnene – det er der i folkeskolen, og det er der mange andre steder i samfundet – og at man, som jeg også hører det, vil være med til at adressere nogle løsninger, når det gælder folkeskolen og det at sikre, at alle børn kan rummes i folkeskolen.
Mattias Tesfaye (S), 2023-12-05:
Når jeg opremser nogle af de forslag, vi har i vores folkeskoleudspil, altså erhvervspraktik til alle, mere mulighed for selv at påvirke sit skema, flere timer til de praktisk-kreative fag i udskolingen og en mulighed for, at de mest skoletrætte og andre kan gå i skole 3 dage om ugen og være 2 dage på en virksomhed eller på teknisk skole, så ved jeg jo godt, at der med stor sandsynlighed vil være en anelse flere drenge end piger, der måske kunne være interesserede i nogle af de tiltag.
Det er bare vigtigt for mig, at det ikke kun er til drenge, og at vi heller ikke politisk får det italesat, som om det kun er til drenge.
For selv om der er en kønsmæssig ubalance, er der også piger, der bokser med nogle af de udfordringer, der er i folkeskolen i dag.
Mette Thiesen (DF), 2023-12-05:
Tusind tak.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Altså, den ekstreme detailstyring, der har været af folkeskolen, særlig efter folkeskole de formen, fristes jeg til at sige
Jeg tror sådan set, alle kan være enige om i dag, at det også har ødelagt rigtig meget.
Det har både ødelagt noget for drengene, men det har i særdeleshed også ødelagt noget for pigerne.
Og så skulle jeg hilse at sige, at når man står derude som lærer og bruger nærmest halvdelen af sin tid, hvis ikke mere, på at udfylde ting til politikerne i stedet for at være sammen med børnene, så undrer man sig også over, hvad det er for en retning, skolen er gået i.
Men tak til ministeren for at besvare det her.
Jeg synes, vi har et reelt problem.
Vi er selvfølgelig på vej ned ad en rigtig sti i forhold til at få løst det, men der er lang vej igen.
Mattias Tesfaye (S), 2023-12-05:
Jeg vil starte med at sige, at andelen af skolelærere i denne ærede forsamling er højere end andelen af skolelærere i befolkningen.
Og hvis du ser på andelen af skolelærere i kommunalbestyrelserne, som jo har ansvaret for folkeskolen, tror jeg også, den er en anelse højere, end den er i gennemsnittet af befolkningen.
Den er det i hvert fald blandt borgmestrene.
Jeg har også selv to drenge i den danske folkeskole, og jeg kan sagtens forstå, hvad det er, I begge to siger.
Jeg vil bare holde fast i, at den måde, undervisningen er tilrettelagt på i dag, som er stillesiddende, meget skærmstyret og med nogle helt ekstremt detaljerede læringsmål at styre efter, er der også mange piger der slår sig på.
Og jeg vil meget gerne have, at det kvalitetsprogram, vi forhåbentlig får gennemført, er med henblik på at styrke skolegangen for alle elever, og at det ikke bliver til et drengeprogram.
Mette Thiesen (DF), 2023-12-05:
Tusind tak.
Som ministeren også ved, er jeg også selv skolelærer og har været det en hel del år, inden jeg kom herind.
Min klare oplevelse er, at den danske folkeskole er skabt af kvinder til piger – for sådan at skære det fuldstændig firkantet ud.
Og det er jo sådan set også det, vi ser.
I Dansk Folkeparti er vi rigtig glade for, at man netop åbner op for det her med udskudt skolestart, fordi man jo tit oplever, at de her drenge, der kommer for tidligt i skole, ender med bare at skulle gå et år om, og det er en rigtig dårlig måde at starte sin skoletid på.
Men vil ministeren ikke også anerkende, at der igennem alt for mange år har været mere fokus på, at folkeskolen blev indrettet af kvinder til piger, i stedet for at man også så de her drenge, som jo agerede lidt anderledes, men som der også skal være plads og rum til?
Mattias Tesfaye (S), 2023-12-05:
Jeg vil ikke sige, at drenge diskrimineres.
Når der bliver målt på elever i den danske grundskole, så er pigernes trivsel lavere end drengenes, men pigernes faglige resultater er højere end drengenes.
Så i stedet for at det bliver til sådan en kønspolitisk identitetsdebat, vil jeg egentlig hellere bare nøgternt forholde mig til, at vi har trivselsudfordringer særlig blandt pigerne, og at vi har faglige udfordringer særlig blandt drengene.
Anni Matthiesen (V), 2023-12-05:
Tak for det, formand, og tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte beslutningsforslaget, som vi debatterer nu her i Folketingssalen.
Det er rigtigt nok, at vi ser den her tendens til, at pigerne i dag klarer sig bedre i folkeskolen, end drengene gør.
Dog er der jo så her i dag også lige kommet nogle målinger, som viser noget lidt forskelligt.
Men uanset hvad tror jeg, det er nødvendigt, at vi nu holder fast i, at vi skal have kigget på de anbefalinger, som ekspertgruppen inden længe kommer med.
Det er vigtigt, og jeg tror også, at vi efterfølgende vil være nødt til at kigge ind i, om der er nogle af de anbefalinger, som vi rent politisk skal gøre noget ved.
Noget af det, som jeg glæder mig rigtig meget over, er det folkeskoleudspil, som vi jo har præsenteret her for få uger siden, og hvor jeg simpelt hen også tror der er nogle ting, som kan være med til at gøre det mere interessant for drengene at gå i skole og for den sags skyld også gøre det mere praksisnært.
Jeg kan sige, at jeg selv er mor til tre drenge, og at jeg jo dermed også har fulgt deres udvikling i folkeskolen, og undervejs var det jo helt klart, at der i hvert fald hos et par af dem var et behov for, at tingene blev mere praksisnære.
Og der synes jeg i hvert fald igen, at der var nogle af lærerne, som formåede at tilpasse undervisningen, så den blev gjort mere interessant for dem.
Blandt de ting, som vi har taget med i folkeskoleudspillet, og som vi også kommer til at skulle forhandle i folkeskoleforligskredsen, synes jeg især, jeg vil fremhæve det med juniormesterlæreordningen, altså muligheden for, at man, uanset om man er dreng eller pige, hvis man f.eks. er skoletræt, kan komme ud af skolehverdagen og eventuelt ind i en virksomhed.
Ud over det kan en erhvervspraktik for alle også være med til at understøtte det praksisnære, som jeg tror bliver til gavn for alle, men hvor det måske især er en efterspørgsel, der vil være hos drengene.
Vi kan ikke bakke op om beslutningsforslaget her, for vi vil gerne afvente og se, hvad ekspertgruppen kommer med af anbefalinger.
Men jeg mener helt klart, at det er en vigtig debat at tage, og på den måde kan jeg også sige, at vi fra Venstres side mener, at det er utrolig afgørende, at vi får kigget på, hvordan vi kan gøre vores folkeskole bedre for både piger og drenge.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-12-05:
Tak for det.
Jeg synes, det er rigtig positivt, at der både er kvindelige og mandlige rollemodeller i vores børnehaver og i vores skoler og mange andre steder i det hele taget, men jeg er nysgerrig på, om man kunne forestille sig – og det er sådan min egen lommefilosofi– at der mangler mandlige rollemodeller både i børnehaverne, men også i skolerne.
For det er jo meget blevet et kvindefag; det var det ikke engang, men der er rigtig mange kvindelige folkeskolelærere og kvindelige pædagoger osv. osv. Kunne det være med til, at der måske er nogle drenge, der simpelt hen bliver koblet af, fordi de mangler mandlige rollemodeller i deres dagligdag?
Astrid Carøe (SF), 2023-12-05:
Tak for det.
I forhold til om ekspertgruppen kommer med noget nu til jul eller næste jul, vil jeg først sige, at jeg tænker, at det er på trapperne, når det er det, vi får at vide af ministeriet.
Men vi kan være ærgerlige over, at det ikke er sket noget før.
I forhold til måltal synes jeg, det er enormt vigtigt, at vi holder øje med den her problemstilling, og jeg synes faktisk også, det er vigtigt, at vi anerkender, at det er en kønnet problemstilling.
Jeg mener jo, at vi generelt skal have måltal for, at alle børn og unge skal komme ud af folkeskolen og kunne læse og skrive osv.
Så selvfølgelig skal drengene også kunne det, men jeg ved ikke, om det var det, der var ordførerens spørgsmål, undskyld.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-05:
Der er slet ingen tvivl om, at de kommer på et eller andet tidspunkt inden jul.
Så er spørgsmålet, hvilken jul vi snakker om.
Det er jo det, der er problemet med de her ekspertudvalg, altså at jordens bedste måde for politikere til ikke at forholde sig til tingene er at sige, at man lige mangler en ekspert.
Når det er sagt, er vi så simpelt hen ude i, at SF måske går og tænker på – det ved jeg at SF tidligere har stemt for på andre områder, hvor kønnene er ulige fordelt i forhold til deres muligheder – at der skal være nogle måltal for, hvor mange drenge der kommer godt igennem folkeskolen?
Astrid Carøe (SF), 2023-12-05:
Jo, det tror jeg godt kan være en del af det.
Og må jeg ikke bare sige, at det jo ikke er, fordi man beder ekspertgruppen om at kigge på, om der er et problem.
Jeg tror faktisk, de fleste herinde anerkender, at vi har et problem, og at vi beder eksperterne om at sige, hvad der er løsningerne på det.
Så er jeg enig med ordføreren i, at det er gået for langsomt, og at de her anbefalinger vist også skulle være kommet meget før.
Jeg ved ikke, om det er på grund af folketingsvalget, eller hvad det er, der er sket, og ordføreren griner, og det kan jeg også selv gøre.
For det er altid det, der bliver brugt som en undskyldning.
Men ikke desto mindre kommer de her anbefalinger måske inden jul, og det ville være dumt ikke at lytte til dem, når de nu er så tæt på at være færdige.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-05:
Jeg synes bare, det er vildt, at man i 2022 har behov for eksperterne, når det her vel er en problemstilling, man har kendt til siden 1960'erne.
Man studser jo også over, at det er kønnene, vi snakker om, for hvad gør kønnene i de her pædagogiske tilbud?
Det er ikke det, vi snakker om her.
Men det her er en faktuel ting.
Vi kan se, at drengene i årtier har sakket bagud, og at det bestemt ikke er blevet bedre, efter at vi lavede skolereformen.
Er det ikke bare, fordi vi har produceret et skolesystem, der er gearet supergodt til piger, der er bedre til at sidde stille og læse, end drenge er?
Og er løsningen så ikke, at de ikke skal være smede, men at vi måske skal ændre på skolen, sådan at den tager højde for, at drenge er anderledes?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-05:
Problemet med den her praksisfaglighed er, at man som udgangspunkt vil løse det med, at drengene måske sidder i et system, hvor de ikke får de høje karakterer, ved at tænke: Så skal I være håndværkere, for det er det, I gerne vil, fordi I ikke kan sidde stille i 6. klasse.
Men det er jo ikke nødvendigvis det, der er virkeligheden.
Den her folkeskoleaftale sigtede, sådan som jeg så det, mod nogle andre, som måske ikke ønskede en boglig uddannelse.
Er Venstre i det hele taget interesseret i, at drengene får samme vilkår som pigerne i folkeskolen, sådan at de også har en mulighed for at få en boglig uddannelse?
Anni Matthiesen (V), 2023-12-05:
Først og fremmest tak for roserne, i forhold til at jeg er en af de virkelige eksperter, for det vil jeg give ordføreren fuldstændig ret i.
Altså, når man selv har tre drenge, som man har fulgt op igennem skolesystemet, bliver man jo en slags ekspert.
I forhold til hele den her praksisfaglighed, som jeg faktisk også synes vi har fået med i det folkeskoleudspil, vi er kommet med, handler det om, at vi er nødt til at skrue på nogle større skruer, end vi har gjort hidtil, i forhold til at få tænkt mere praksisfaglighed ind i fagene.
Og det tror jeg helt klart også kommer drengene til stor gavn.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-05:
Tak for det.
Og tak til Venstres ordfører.
Man bliver lidt overrasket, når Venstres ordfører siger, at vi lige skal afvente nogle eksperters arbejde, for ordføreren er jo om nogen ekspert – hun har selv tre drenge.
Vi hører det her med ekspertgrupper – det tænker man som nyt folketingsmedlem – hver eneste gang man ikke har tænkt sig at forholde sig til noget; så nedsætter man en ekspertgruppe.
Og hvis man slet ikke har tænkt sig at forholde sig til det på lang sigt, nedsætter man en ekspertgruppe, der har rigtig, rigtig lang leveringstid på tingene.
Er ordføreren uenig i, at det ikke udelukkende handler om, om det er kvindelige eller mandlige lærere, men at det måske er systemet, vi har sat sammen?
Drenge har jo nogle hormonelle udviklinger i de tidlige faser, hvor de gerne vil bevæge sig rundt; de skal helst sidde stille, og de får rigtig mange diagnoser, fordi de ikke vil sidde stille.
Er virkeligheden ikke bare, at Venstre godt ved, at vi har et system, der er sat forkert sammen, men at Venstre måske ligesom os andre leder lidt efter de vises sten, i forhold til hvordan vi gør det bedre?
Anni Matthiesen (V), 2023-12-05:
Det vil jeg gerne svare ja til.
Jeg tror egentlig, at mange af drengene har brug for også at have mandlige rollemodeller, og det er klart, at hvis man går enten i en børnehave eller i en folkeskole, hvor måske op mod 90 pct. eller mere af lærerne er kvinder, så kan der sagtens være drenge, som mangler mandlige rollemodeller.
Jeg kan huske det fra min mellemste søn, som satte pris på det, da de i børnehaven fik en mandlig vikar, for så var der pludselig nogle ting, der foregik på en anden måde, og derfor flokkedes drengene om ham.
Henrik Frandsen (M), 2023-12-05:
Det tænker jeg ikke tilkommer mig, selv om det er min partiformand.
Det tænker jeg han selv skal have lov at gøre.
Men for os – er jeg bare nødt til at sige, og jeg har sagt det flere gange – er det sådan, at vi er fuldt betryggede ved, at den undersøgelseskommission, der bliver nedsat, og den udvidelse af kommissoriet for den undersøgelseskommission, der bliver nedsat, gør, at vi får vendt de sten, som vi mener er relevante at vende i den her sag.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-12-05:
Men det er jo ikke i en juridisk sammenhæng usagligt, hvis regeringen er kommet til at overreagere, dengang man i regeringen besluttede at føre sagen mod hr. Claus Hjort Frederiksen.
Så er spørgsmålet bare: Hvorfor ikke gennemføre en undersøgelse, som viser hele forløbet ind i regeringen – hvad statsministeren havde ansvaret for, hvad justitsministeren havde ansvaret for, hvilke møder der blev holdt, som førte til det her, som ifølge hr. Lars Løkke Rasmussen var en overreaktion?
Hvorfor må vi ikke få en redegørelse for det?
Henrik Frandsen (M), 2023-12-05:
Det, der ligger i kommissoriet for den undersøgelseskommission, der er nedsat, er, at forløbet af sagen skal klarlægges.
Der vælger vi så fra regeringens side at indbyde Folketingets partier til at være med til at se på kommissoriet.
Samtidig med det melder vi også ud, at det skal omfatte det, der kaldes for usaglige hensyn.
Derfor mener jeg også, at de ting, der bør undersøges i den her sag, bliver undersøgt af en undersøgelseskommission, som det er besluttet skal nedsættes.
Peter Kofod (DF), 2023-12-05:
De fleste folketingsdebatter kommer jo ikke til at bringe nye ting til torvs, men det synes jeg at den her debat alligevel har gjort, og noget meget dagsaktuelt, fordi det jo for kort tid siden blev ret klart, at der foregik nogle forhandlinger – foregår forhandlinger ret intenst måske – mellem regeringen og i hvert fald Socialistisk Folkeparti.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Moderaternes ordfører: Hvor langt er man?
Hvornår regner man med at kunne præsentere noget?
Og hvad er det i det kommissorie, som et mindretal i Folketinget har lagt frem, som man fra regeringens side ikke kan leve med, og som gør, at man er nødt til at agere, som man gør, i stedet for bare at tilslutte sig det, som et meget stort mindretal i Folketinget ønsker sig?
Henrik Frandsen (M), 2023-12-05:
Ja, det kunne jeg egentlig også godt tænke mig at vide, altså hvad der foregår i de forhandlinger dér.
Jeg sad nede på den plads dernede foran, da jeg fik det at vide.
Men så vil jeg da også sige, at for mig at se er det da meget naturligt, at SF som et seriøst parti i Folketinget, et stort parti i Folketinget, går i forhandlinger med regeringen, hvis det er det, der sker.
Jeg ved det jo ikke, for jeg er ikke en del af regeringen.
Jeg er faktisk gruppeformand og sidder dér.
Men jeg er som sagt ikke vidende om nogen forhandlinger, og jeg er ikke selv en del af de forhandlinger, så jeg kan hverken svare det ene eller det andet, i forbindelse med hvad der foregår der.
Peter Kofod (DF), 2023-12-05:
Respekt for det ærlige svar.
Jeg synes, det var fint svaret.
Men så vil jeg spørge ordføreren om noget andet, og det er: Vil det egentlig ikke være mærkeligt, hvis man stemmer imod et beslutningsforslag, som man selv har været med til at skubbe igennem systemet?
Henrik Frandsen (M), 2023-12-05:
Nej, det kan jeg ikke stå her på talerstolen og sige at det er.
Der kan være rigtig mange gode grunde til, at man stemmer på den ene måde, eller at man stemmer på den anden måde.
Det må jo være op til de partier eller til partiet – nu ved jeg jo ikke, hvordan det her ender – hvordan man vurderer, hvad der er mest fornuftigt for en selv.
Så det vil jeg ikke forholde mig til.