runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-03-27:
Tak for ordet, formand.
Det Konservative Folkeparti hilser regeringens lovforslag velkommen.
Kortere ventetider for tildeling af su-handicaptillæg og større gennemsigtighed i sagsbehandlingen er nødvendige forbedringer, som vi og rigtig mange unge samt deres forældre har efterlyst i lang tid.
Når studerende med handicap søger støtte, bør de mødes af et system, der arbejder hurtigt og effektivt, og ikke af et bureaukrati, der trækker tiden ud.
Vi bifalder også, at lovforslaget lægger vægt på klare dokumentationskrav.
Det skaber forudsigelighed for ansøger og sikrer en retfærdig proces for alle.
Samtidig ser vi positivt på, at ny teknologi, herunder kunstig intelligens, kan bidrage til en mere effektiv sagsbehandling, så længe de studerendes rettigheder og retssikkerhed respekteres.
Men vi er og bliver skeptiske, når ministre ønsker at tiltage sig øget beslutningsmagt.
Lovforslaget giver uddannelses- og forskningsministeren en bred bemyndigelse til at fastsætte nærmere regler for su-handicaptillæg.
Det kalder på årvågenhed.
Vi har før set, at velmenende initiativer risikerer at koncentrere magten for meget i ministerierne, og det skal vi være varsomme med.
Beslutninger, der påvirker unges uddannelse og vilkår, bør træffes i Folketinget og ikke alene i ministerkontorerne.
Vi støtter lovforslaget, men vi vil holde et vågent øje med, hvordan bemyndigelsen bruges.
Effektivitet må aldrig ske på bekostning af retssikkerhed og demokratisk kontrol.
Tak for ordet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-03-27:
Vi behandler i dag et lovforslag om ændringer af su-loven, og det er ændringer, der beror på anbefalinger fra den nedsatte taskforce og en ny administration af su-handicaptillæg.
Vi har i dag rigtig mange studerende med handicap, der oplever en lang og kompleks sagsbehandling, når de søger om handicaptillæg til deres su.
De meget lange ventetider skyldes ganske enkelt en uhensigtsmæssig administration, og det skaber en usikkerhed og en afmagt hos de studerende, som allerede står over for betydelige udfordringer.
Men med dette lovforslag tager vi nu et skridt mod mere effektiv sagsbehandling.
Lovforslaget indeholder først og fremmest en ændring, så der fremover er klare retningslinjer og minimumskrav til den dokumentation, der skal sendes ind sammen med en ansøgning om su-handicaptillæg.
Fra en, der som jeg ved, hvad det vil sige at sagsbehandle en ansøgning, kan jeg skrive under på, at dette tiltag vil gøre en stor forskel.
For ændringerne vil ikke kun være med til at sikre, at mange flere ansøgninger er tilstrækkeligt oplyste; det vil også give de administrative medarbejdere et værktøj til at sortere de ansøgninger fra, hvor der ikke er dokumenteret en diagnose.
Det vil i den virkelige verden betyde, at medarbejderne i højere grad vil fokusere på de ansøgere, det reelt set handler om, og give alle hurtigere svar på deres ansøgning.
Derudover foreslås det at give mulighed for brugen af moderne teknologi, herunder kunstig intelligens, til at understøtte en mere effektiv sagsbehandling.
Dette kan være med til at sikre en mere målrettet sagsbehandling af ansøgningerne.
Men jeg er trods alt glad for, at det indrammes, så det kun bruges som et værktøj og ikke som en direkte sagsbehandler, der træffer en afgørelse.
Det kommer muligvis en dag dertil, at kunstig intelligens kan gøre dette, men efter min vurdering er teknologien slet ikke der endnu.
Vi kan i Liberal Alliance støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-03-27:
Der er i dag en meget lang sagsbehandlingstid for de studerende, som søger om su-handicaptillæg.
Gennemsnitligt er der en sagsbehandlingstid på over 6 måneder, og der er al mulig god grund til at få nedbragt den sagsbehandlingstid.
Vi i Danmarksdemokraterne er dybt bekymret for, at der er nogle studerende, der aldrig får startet på studiet eller hurtigt falder fra, fordi der er usikkerhed om økonomien.
Vi har i Danmark brug for, at alle, der kan, tager en uddannelse og et arbejde, men der er nogle, der har brug for en ekstra støtte.
Det kan f.eks. være en såkaldt SPS-støtte eller en økonomisk støtte i form af et handicaptillæg.
Det giver god mening, for på den måde får vi så mange som muligt med.
Men det, der ikke giver mening, er, når det hele sander til og administrationen bliver så langvarig, at det går ud over de studerende.
Det er ikke acceptabelt.
Derfor var det positivt, at der blev nedsat en taskforce, der skulle se på, hvordan man kunne lette administrationen og sagsbehandlingen og dermed nedbringe tiden, der bliver brugt på sagsbehandling.
Det foreslås på baggrund af taskforcens anbefalinger, at uddannelses- og forskningsministeren i su-loven bemyndiges til at kunne fastsætte regler om kravene til den dokumentation, der skal vedlægges ansøgning om su-handicaptillæg, men også at kunne fastsætte regler om afvisning af ansøgning som følge af manglende indsendelse af dokumentation.
I forhold til reglerne om afvisning af ansøgning på grund af manglende indsendelse af dokumentation, kommer vi i i Danmarksdemokraterne til at spørge ind til det under udvalgsbehandlingen, fordi vi gerne vil være sikre på, at der tages hensyn til, at mennesker med handicap er forskellige, og at der er nogle, der kan have brug for ekstra hjælp og støtte, også i en ansøgningsproces, hvorfor reglerne om afvisning heller ikke være urimelige.
Endelig foreslår lovforslaget, at ministeren bemyndiges til at kunne fastsætte regler om, at der kan anvendes kunstig intelligens eller lignende digitale løsninger til at understøtte sagsbehandling efter su-loven, herunder om behandling af personoplysninger i forbindelse med det.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at det giver god mening at anvende kunstig intelligens eller lignende digitale løsninger, hvor det giver mening.
Det kan forhåbentlig nedbringe de ressourcer, der anvendes på ansøgningsprocessen, smidiggøre arbejdsgangene og sikre en lavere sagsbehandlingstid.
Men vi kommer også i udvalgsbehandlingen til at stille spørgsmål til anvendelsen af kunstig intelligens, for sikkerheden skal være i orden, så ansøgerne ikke risikerer, at deres personlige data pludselig ender i hænderne på de forkerte.
Danmarksdemokraterne kan bakke op om lovforslaget.
Heidi Bank (V), 2025-03-27:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler nu, har til formål at gennemføre et statsligt opgavebortfald på Uddannelses- og Forskningsministeriets område.
I den forbindelse foreslås det, at Danmarks Akkrediteringsinstitution nedlægges.
Den grundlæggende model for akkreditering af uddannelsesinstitutioner og uddannelser ændres ikke, og beslutninger træffes derfor stadig væk af Akkrediteringsrådet.
I Venstre mener vi, at det giver god mening, at der ikke findes offentlige institutioner, hvor det kan gøres klogere.
Derfor er det konkluderet, at Akkrediteringsrådet fremover betjenes af et sekretariat under Uddannelses- og Forskningsministeriet.
I den forbindelse er det for Venstre vigtigt, at det med lovforslaget understreges, at et sekretariat naturligvis skal være fagligt uafhængigt og gennemsigtigt i sin opgavevaretagelse.
Det er nødvendigt.
Venstre støtter lovforslaget, og jeg skal igen hilse fra Moderaternes ordfører og sige, at det gør de også.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-03-27:
Ordføreren siger, det er vigtigt, at sekretariatets beslutninger er fagligt uafhængige.
Hvordan bliver det sikret?
Sekretariatet kommer til at ligge inde i ministeriet.
Det er politisk styring.
Så hvorfor kan ordføreren sige, at faglig uafhængighed er vigtig, når det er præcis det modsatte, der sker her?
Sofie Lippert (SF), 2025-03-27:
Som jeg læser lovforslaget, skal der oprettes en enhed, enten i Uddannelses- og Forskningsministeriet eller i en statslig myndighed under ministeriet – det kunne jo f.eks. være i Uddannelses- og Forskningsstyrelsen – og den enhed skal selvfølgelig leve op til definitionen på organisatorisk afhængighed.
Jeg forstår ikke, hvorfor spørgeren mener, at jeg ikke svarede på det i første omgang.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-03-27:
Jamen ordføreren svarede ikke på spørgsmålet.
Hvordan vil ordføreren forstå organisatorisk uafhængighed?
Normalt forstår man det sådan, at det er et sekretariat, der har sin egen enhed og sin egen lille virksomhed, hvor man ansætter medarbejdere og har sine egne regler, og så er der armslængde.
Og det er ikke totalt uafhængigt, for vi er et velfærdssamfund, hvor meget er offentligt finansieret, og det er derfor, at armslængdeprincippet er rigtig, rigtig vigtigt.
Det gælder i forhold til alle de kulturinstitutioner, vi har.
Så det handler om organisatorisk afhængighed.
Sofie Lippert (SF), 2025-03-27:
For det første er den nuværende Danmarks Akkrediteringsinstitution jo også oprettet under Uddannelses- og Forskningsministeriet.
For det andet betragter jeg det som et afgørende spørgsmål, hvorvidt ministeren har mulighed for at bestemme over henholdsvis sekretariatet og rådet.
Men det mest afgørende er jo, at Akkrediteringsrådet er fuldstændig uafhængigt.
Men som jeg også sagde i min tale, vil vi gerne opfordre ministeren til at have et vågent øje på de her ting, for der er ikke nogen tvivl om, at vi selvfølgelig skal overholde vores internationale forpligtelser.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-03-27:
Ordføreren siger, at det er vigtigt, at akkrediteringen foregår uafhængigt og lever op til de europæiske standarder.
Er ordføreren opmærksom på, at organisatorisk afhængighed er en af måderne, man definerer uafhængighed på i forhold til universiteternes uafhængighed, herunder akkrediteringsinstitutionerne?
Og har vi i så fald ikke organisatorisk afhængighed længere – det vil sige, at vi ikke længere har uafhængighed i akkrediteringsinstitutionerne?
Hvad tænker ordføreren om det?
Sofie Lippert (SF), 2025-03-27:
Tak for ordet.
Det her lovforslag handler om at ændre loven om akkreditering af videregående uddannelser, og formålet er at bureaukratisere.
Ministeriet foreslår, at Danmarks Akkrediteringsinstitution nedlægges, og at Akkrediteringsrådet fremover betjenes af et sekretariat, der oprettes som en enhed i Uddannelses- og Forskningsministeriet eller i en statslig myndighed under ministeriet.
Systematiske akkrediteringer er nødvendige for at opretholde og udvikle kvaliteten af de videregående uddannelser.
I SF anerkender vi dog behovet for en effektiv akkrediteringsproces og erkender, at det sandsynligvis kan ske på mindre bureaukratisk vis, end det gør i dag.
Dog er jeg nødt til at understrege, at det nye sekretariat naturligvis skal fungere uafhængigt og i tråd med armslængdeprincippet.
Det er afgørende, at gennemsigtigheden sikres, og at akkrediteringssystemet fortsat lever op til de europæiske standarder.
Jeg vil desuden gerne kvittere for, at regeringen har lyttet til bekymringerne fra Danske Studerendes Fællesråd og fra uddannelsesinstitutionerne, ved at man fastholder to studenterrepræsentanter i Akkrediteringsrådet.
De studerende spiller en helt central rolle i kvalitetsudviklingen af vores uddannelser, og derfor er det utrolig vigtigt, at deres stemme bevares.
Jeg skal endnu en gang hilse fra Enhedslisten, som også støtter forslaget .
Tak for ordet.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-03-27:
Modellen for, hvordan man akkrediterer, ændres der ikke ved.
Den helt grundlæggende model ændres der ikke ved, og det skal der heller ikke, og det bør der ikke gøres; den er rigtig god, som den er.
Det, der bliver ændret ved, er, at man nedlægger en akkrediteringsinstitution og sikrer, at der er et sekretariat i Akkrediteringsrådet, der sidder med det arbejde, der er i dag.
Men modellen – hvordan man gør det, processerne for det – ændres ikke.
Og selvfølgelig er der heller ikke nogen embedsfolk, hørte jeg det som, der skal sidde på skødet af ministeren.
Det tænker jeg altså heller ikke kommer til at foregå.
Det var måske lige at stramme den lidt fra fru Theresa Scavenius' side.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-03-27:
Det er så internationalt set
helt atypisk, at man gør det på den her måde, så det skal man jo bare vide, altså at den metode, vi bruger til at definere uafhængighed på, og hvem vi har tillid til, bruger man ikke i andre videnssamfund.
Og det betyder jo også, at i de internationale rankings, der er i øjeblikket, kommer vi jo til at falde.
Vi er allerede faldet i øjeblikket.
Så man skal bare være vidende om, at det er det, der sker i Danmark.
Det er lidt ligesom på medieområdet, hvor vi jo heller ikke synes, at redaktøren skal sidde på skødet af ministeren hver dag.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-03-27:
Selv om jeg gerne så en anden regering – det skal der ikke være tvivl om – har jeg fuld tillid til, at uddannelses- og forskningsministeren ikke blander sig i Akkrediteringsrådets arbejde, ligesom hun ikke blander sig i den nuværende akkrediteringsinstitutions arbejde.
Og derudover har jeg fuld tillid til, at de mennesker, som i dag sidder i de forskellige institutioner og råd, gør alt, hvad de kan, for at sikre sig, at de ansøgninger, der kommer igennem, bliver behandlet ordentligt og professionelt, og at der selvfølgelig ikke sker en politisk indblanding.
Det må der ikke, og det skal der ikke – og det sikrer man sådan set også med lovforslaget heller ikke sker i fremtiden.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-03-27:
Jeg har det samme spørgsmål som før, for vi kan jo ikke bare sige ting, som at vi ønsker faglig uafhængighed, og så ikke rigtig sige, præcis hvordan det skal foregå.
Så helt ærligt, hvordan skal det organisatorisk designes, så vi sikrer det, som ordføreren siger hun ønsker?
Marlene Harpsøe (DD), 2025-03-27:
Vi i Danmarksdemokraterne er fortalere for afbureaukratisering.
Vi mener, at der alt for meget bureaukrati i det offentlige i dag, og at der brug for at lette bureaukratitrykket og frigøre ressourcer.
Det er muligt, også uden at der slækkes på kvaliteten – og så man også kan anvende de penge og ressourcer til noget, der er langt vigtigere.
Lovforslaget her har til hensigt at mindske bureaukrati ved akkreditering, dvs. kvalitetssikring, af vores uddannelser.
Den grundlæggende model for akkreditering ændres ikke, men man vil med lovforslaget nedlægge Akkrediteringsinstitutionen, hvorfor afgørelser om akkreditering af uddannelser fremover skal ske i Akkrediteringsrådet.
Vi mener i Danmarksdemokraterne, at det er vigtigt at sikre, at sekretariatet i Akkrediteringsrådet er fagligt uafhængigt, og vi har konstateret, at det også med lovforslaget er skrevet ind i akkrediteringslovens § 3. Derudover er der en række mindre justeringer, som vi i Danmarksdemokraterne også kan bakke op om.
Det mener vi i Danmarksdemokraterne er fornuftigt, så der sker en så effektiv anvendelse af ressourcerne som muligt.
På den baggrund kan vi støtte lovforslaget.
Heidi Bank (V), 2025-03-27:
Dér kom vi godt nok op på en stor klinge.
Virkeligheden her handler jo om, at man i lovforslaget har beskrevet, hvordan man sikrer det.
Det handler også om at bruge ressourcer fornuftigt, så vi ikke har medarbejdere siddende på ét område, som sådan set ikke har nok at lave til at bruge et helt arbejdsår på det.
Derfor går man ind og ser på: Hvordan kan vi gøre det her på en smidigere og klogere måde?
Jeg tror i øvrigt også, at der udeomkring vil være en opfattelse af, at det her gør arbejdet lettere på det her område.
Og så er det jo i øvrigt også sådan, at de har været igennem flere processer forinden.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-03-27:
Okay, vi har forskellige syn på embedsværket.
Kan ordføreren så definere for mig: Hvad betyder politisk styring så?
Hvad laver en minister ovre i ministeriet, hvis der ikke er en politisk styring ovre i ministeriet?
Hvorfor er det, vi traditionelt set har haft mange uafhængige organer med armslængde, f.eks. at der også på medieområdet diskuteres det samme?
Hvordan kan det være, at en ordfører fra et liberalt parti fuldstændig mister sansen for at kigge på, hvad politisk uafhængighed betyder i et samfund som Danmark?
Det er dybt skræmmende for mig at være vidne til.
Heidi Bank (V), 2025-03-27:
Det er jo igen, hvad for et syn man har på vores systemer og vores embedsværk.
Det er sådan, at jeg forstår, at fru Theresa Scavenius sådan set vægter, at man ikke kan finde ud af at skille tingene ad, som det er beskrevet, og der kan man jo have en politisk uenighed.
Heidi Bank (V), 2025-03-27:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler i dag, handler om noget meget konkret og vigtigt, nemlig hvordan vi sikrer, at su-handicaptillæg bliver behandlet hurtigere og mere overskueligt for de studerende, der har allermest brug for det.
Forslaget bygger på anbefalinger fra den taskforce, der har set på, hvordan vi bedst administrerer handicaptillægget – det er positivt.
Lad mig nævne elementerne i forslaget.
Først og fremmest bliver det nu ministeren, der kan fastsætte regler for, hvilken dokumentation man skal sende med, når man søger su-handicaptillæg, og hvad der sker, hvis dokumentationen mangler.
I Venstre mener vi, det skal være nemt at forstå, hvordan man søger, og hvad der kræves.
Studerende skal ikke sidde tilbage med tvivl eller føle, at man skal gætte sig frem.
Det er rent ud sagt spild af deres tid – tid, de kan bruge bedre på deres studie, fritid og venner og på at være ung.
Samtidig må det selvsagt være et krav for at være berettiget til at modtage offentlig hjælp.
Det skal være et særligt behov, og det skal kunne dokumenteres.
Til gengæld skal man som studerende kunne forvente klar og tydelig vejledning fra myndighederne og hastighed i sagsbehandlingen.
Et andet element handler om at tage teknologien i brug.
Lovforslaget gør det muligt at bruge kunstig intelligens til at understøtte sagsbehandlingen, og det kan være med til at få sagerne hurtigere igennem, og det betyder, at de studerende kan få hurtigere svar.
Det bakker vi op om i Venstre.
Vi skal bruge de teknologiske muligheder, når det giver mening og skaber værdi for borgerne, her de studerende, naturligvis under de til enhver tid gældende regler inden for databeskyttelse.
Det tredje punkt handler om præcisering af su-reglerne for solistuddannelsen og pastoralseminariet.
Det er små uddannelser, men det giver god mening at sikre, at reglerne også her er klare og retfærdige, og at de to uddannelser er su-berettiget.
Venstre støtter forslaget.
Det handler om at bruge midlerne mere ressourcebevidst, mere gennemskueligt og mere tidssvarende, samtidig med at det er til gavn for de studerende.
Så skal jeg hilse fra Moderaternes nye ordfører på området, de bakker op om forslaget, og det kan jo nok ikke overraske så mange.
Tak for ordet.
Martin Lidegaard (RV), 2025-03-27:
Radikale Venstre kan ikke støtte dette beslutningsforslag.
Vi føler os egentlig godt dækket ind af de bemærkninger, som udenrigsministeren har fremført.
Det er klart; det følger af hele logikken omkring flygtningekonventionen.
På den anden side er der jo så nogle tilfælde, hvor det ikke kan lade sig gøre, enten fordi man ikke vil samarbejde med regimet som med Afghanistan, fordi der er brug for noget nødhjælp til sagesløse borgere, men der jo er altså også situationer, hvor der simpelt hen knap nok er en stat, der er i stand til at modtage de flygtninge, som vi i givet fald skulle hjemsende.
Så jeg synes, balancen er i orden.
Det er noget, der virker, og vi håber da, at regeringen vil fortsætte den praksis i den nye udviklingspolitiske strategi.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-03-27:
Jeg må bare sige, at jeg er meget optaget af, hvordan danskerne har det, og jeg kan i hvert fald konstatere, at de danskere, der bor omkring Kærshovedgård, udrejsecenteret i Ikast, lever en meget utryg hverdag, og det synes jeg simpelt hen ikke rimeligt.
Og så synes jeg, det er fuldstændig urimeligt, at der kan sidde udviste statsborgere på det udrejsecenter, og at deres lande ikke vil tage imod dem, men så kan landene samtidig modtage udviklingsbistand fra Danmark.
Det synes jeg er helt forkert, og det er det princip, vi er imod, altså at det skal kunne lade sig gøre, at man skal kunne få bistand, når man ikke tager imod sine statsborgere.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-03-27:
Det er klar tale, og det er virkelig et skifte i Det Konservative Folkepartis holdning set i forhold til de drøftelser, vi havde, da vi indgik den sidste udviklingspolitiske strategi.
Der så vi netop på lande, hvor vi ikke kan samarbejde fra dansk side med de regimer, der er der, men hvor vi var enige om, at den humanitære bistand både var et spørgsmål om af hjertet at gøre noget menneske til menneske, men også et spørgsmål om at værne den danske og den europæiske interesse i at prøve at minimere de flygtningestrømme, som ellers var en fuldstændig forudsigelig konsekvens af en krise.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-03-27:
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at ud fra princippet i, at hvis man modtager udviklingsbistand fra Danmark, så tager man selvfølgelig også imod statsborgere, som er udvist fra Danmark.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-03-27:
Tak for det, og tak til ordføreren for så tydeligt at sige, at Det Konservative Folkeparti står fast på det tidligere standpunkt om at yde som minimum 0,7 pct. af bni i udviklingsbistand.
Det er jeg rigtig glad for, her forud for at vi skal til at drøfte en ny udviklingspolitisk strategi.
Men jeg har lyst til at spørge ordføreren, om ordføreren ikke kan se en sammenhæng, når vi tænker tilbage på Syrien tilbage i 2015 og 2016, hvor hundredtusindvis, millioner af mennesker flygtede ud, med baggrund i at den sikkerhedsmæssige situation var blevet så alvorlig, at de ikke kunne være der, i forhold til at der kan være en naturlig positiv sammenhæng i at udvise og støtte med kortsigtet humanitær bistand til områder, præcis som min kollega hr. Michael Aastrup Jensen fra Venstre sagde det i forhold til fuldstændig basale livsfornødenheder som mad og ly.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-03-27:
Mange tak.
Tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte forslaget om tilbageholdelse af udviklingsbistand til lande, der nægter at tage imod egne statsborgere.
Et af principperne i Danmarks udviklingspolitiske strategi fra 2021 er, at Danmark som udgangspunkt ikke giver langsigtet udviklingsbistand til stater, der nægter at tage imod deres egne statsborgere.
Det Konservative Folkeparti har flere gange forsøgt at få bekræftet eller afkræftet, hvorvidt der stadig ydes udviklingsbistand til lande, der nægter at tage imod egne statsborgere.
Udlændinge- og integrationsministeren har bl.a. svaret: Det er også min opfattelse, at der ikke er tredjelande, der modtager langsigtet udviklingsbistand fra Danmark, som ikke i et vist omfang samarbejder om tilbagetagelse af egne statsborgere.
Det Konservative Folkeparti deler ikke opfattelsen af, at det skulle være mere legitimt at give disse lande udviklingsbistand på kort sigt end på lang sigt.
Vi er principielt imod, at man yder udviklingsbistand til disse lande uanset tidsrammen.
Danmark giver hvert år 0,7 pct. af vores bruttonationalindkomst i udviklingsbistand.
Det Konservative Folkeparti bakker op om udviklingsbistandens niveau, og det gør vi særlig nu, hvor den geopolitiske situation spidser til, men vi mener ikke, at disse midler skal gå til lande, der ikke vil samarbejde med Danmark.
Det er vigtigere end nogen sinde at have de rigtige prioriteringer.
Det er principielt forkert at yde bistand til lande, der ikke vil samarbejde om hjemtagelse af deres egne statsborgere.
Samtidig er det et faktum, at udvisningsdømte på landets udrejsecentre forvolder store gener for de borgere, der bor i nærområdet, hvilket har været grundigt beskrevet i medierne flere gange.
Det er et rimeligt krav, at de lande, der modtager udviklingsbistand, også skal samarbejde med Danmark om hjemtagelse af udviste statsborgere.
Og hvis kravet ikke honoreres, kan Det Konservative Folkeparti ikke bakke op om udviklingsbistanden.
Med andre ord støtter Det Konservative Folkeparti beslutningsforslaget.
Henrik Frandsen (M), 2025-03-27:
Med det er jo heller ikke det, vi gør, så hvor er problemet?
Jeg mener til gengæld, at det er meget, meget vigtigt, at vi til hver en tid kan give humanitær bistand, hvis der opstår katastrofer, sult osv. rundtomkring i verden.
Så jeg fastholder mit synspunkt.