runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Tak for det.
Jeg bliver jo nødt til at sige, at det er imponerende, hvis man lige tager i mente, hvad der er sket herinde, altså at fru Zenia Stampe kan sige sådan noget grimt om fru Inger Støjberg og Danmarksdemokraterne, at selv DF vælger at tænke, at det bliver de nødt til at gå i forsvar for.
Der bliver jeg jo nødt til at sige, at jeg har stor respekt for politikere, der brænder for sagen, men at jeg, fordi jeg selv er en type, der brænder for sagen, også ved, at man nogle gange, når man bliver grebet af det, kommer til at sige nogle ting, som man nok faktuelt ikke skulle have sagt.
Så kan man udskamme mig med alt muligt, men sart er jeg ikke.
Men for at vende tilbage til forslaget går det jo dybest set ud på, at vi i det danske samfund har set en problemstilling med antisemitisme, og når jeg brænder for sagen, er det, fordi jeg har en bror, som er halvt israelsk, og han og hans børn heller ikke kan leve i fred.
Så bliver jeg bare nødt til at spørge fru Zenia Stampe, hvad det er, der er så frygteligt, at det er en udskamning, ved at tilføje noget så simpelt som en anerkendelse af en demokratisk stat som det første skridt i at bekæmpe en antisemitisme.
Zenia Stampe (RV), 2024-05-15:
Undskyld, at jeg udskammede Dansk Folkeparti.
Men nu har jeg så til gengæld fået at vide, at det er os, der har ødelagt alt i de sidste 40 år, og at vi er skyld i alverdens frygteligheder.
Ja, det er en virkelig seriøs debat, vi har i dag.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Det er det pureste nonsens.
Hr. Søren Krarup har aldrig nogen sinde delegitimeret folks synspunkter på baggrund af deres religiøse ophav.
Hvis der var nogen, der stod last og brast med de danske jøder, så var det hr. Søren Krarup, og det har i de sidste fire årtier været Dansk Folkeparti, der fuldstændig betingelsesløst har stået last og brast med de danske jøder.
Så jeg er mildest talt
meget forundret over fru Zenia Stampes historieforfalskning og fortsatte udskamning her fra Folketingets talerstol.
Jeg synes, Radikale Venstre skulle se at vågne op og så anerkende den virkelighed, der er uden for Borgens tykke mure, nemlig at Radikale Venstres politik er dybt, dybt skadelig for Danmark, og at den på daglig basis ødelægger alt det, Danmark står for.
Mohammad Rona (M), 2024-05-15:
Tak for det, og tak for talen.
Tidligere har ordføreren udtalt – altså i forskellige radioprogrammer, som jeg også selv har været med i, og også i forskellige medier – at det her forslag er et symbolpolitisk forslag.
Så jeg vil bare spørge ordføreren: Hvad løser det her?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Nu bliver det her forslag formentlig ikke vedtaget, så det løser nok i sig selv ikke særlig meget.
Jeg skal ikke kunne sige, hvor meget det ville løse, hvis det blev vedtaget.
Nogle ville måske have svært ved det.
Jeg ved det ikke.
Jeg synes også, at nogle substantielle forandringer på indsatsområdet, der forhindrer eksempelvis kriminelle, voldtægtsforbrydere, bandemedlemmer, folk, der ikke taler et ord dansk, og folk, der ikke ved noget om Danmark, i at få dansk statsborgerskab, ville være meget mere nyttige værktøjer i forhold til at sikre en mere ansvarlig proces i tildelingen af statsborgerskaber.
Når vi ser ind i et område – i dag er det indfødsretsområdet – som bliver varetaget så dybt uansvarligt, som det er tilfældet, så bakker vi i Dansk Folkeparti principielt op om alle former for stramninger, der gør, at man kan få bare en lille smule mere hånd i hanke med, hvem det er, der får dansk statsborgerskab.
Inger Støjberg (DD), 2024-05-15:
Vi er i øjeblikket vidne til stigende antisemitisme og jødehad i Danmark.
Det er en antisemitisme og et jødehad, som for alvor blev vakt til live efter Hamas' modbydelige terrorangreb mod Israel den 7. oktober sidste år.
Det skal vi tage alvorligt.
Gaderne herhjemme og i andre store europæiske byer er fyldt med voldsomme propalæstinensiske demonstrationer, hvor der råbes: Palæstina er besat, det skal løses med jihad.
Internettet flyder nærmest over med antisemitisk indhold, og studerende ligger i telte foran universitetet i København for at protestere mod alt samarbejde med og tilknytning til Israel.
Det er demonstrationer, ord, billeder på internettet og en teltlejr, hvor historieskrivningen først går i gang efter den 7. oktober sidste år.
Væk fra hukommelsen er de 1.200 jøder, som brutalt og bestialsk blev myrdet den 7. oktober om morgenen.
Væk fra hukommelsen er voldtægten af de mange kvinder i kibbutzerne rundtomkring i Israel, på Novafestivalen og andre steder.
Væk fra hukommelsen er overgrebene på børnene og de afklippede små fingre.
Væk fra virkeligheden er det traume, som blev påført et fuldstændig uskyldigt jødisk folk.
I stedet er tusind hævede pegefingre blevet vendt mod offeret.
Der er verdensfjerne belæringer af et land, Israel, og et folk, der er blevet angrebet af ondskaben selv.
Man kan ikke forhandle med ondskab, og der er ikke noget kompromis med en terrororganisation som Hamas, som jo ønsker at udslette Israel.
Derfor har Israel ikke bare en ret, men også en pligt til selvforsvar.
Det er 400 år siden, at de første jøder kom til Danmark.
Jøderne i Danmark har fra første færd taget den danske levevis, demokratiet og vores værdier til sig.
De har i stilfærdighed dyrket deres tro, aldrig stiller de særkrav, og aldrig presser de på for, at alle vi andre skal indrette os efter dem.
De har stilfærdigt tilpasset sig uden at stille krav til, at der skal tages et ekstra hensyn.
Men virkeligheden i dag er, at danske jøder lever i frygt i det land, som man er en fuldstændig ligeværdig og integreret del af, mens vi kan se, at utilpassede muslimer, som aldrig har taget vores frihedsidealer og vores levevis til sig, truer dem.
Det kan vi ikke stiltiende se på.
Historien skræmmer, og vi lovede hinanden tilbage i tiden, at det aldrig nogen sinde måtte ske igen.
Men i dag sker det igen, og det gør det lige for øjnene af os.
Vi har et historisk ansvar for at beskytte vores jødiske befolkning imod forfølgelse og imod had.
Danske jøder skal ikke leve i frygt i Danmark.
Det skal de ikke, for at vi kan se, at der er udlændinge og muslimer i Danmark, der mentalt befinder sig i Gaza i stedet for i Danmark, og som støtter antisemitiske demonstrationer.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Israelerne har først og fremmest ret til sikkerhed og tryghed i deres eget land, og det er klart, at skal der landes en tostatsløsning mellem israelerne og palæstinenserne, skal det jo ikke være en tostatsløsning, som går på kompromis med israelske liv og israelsk sikkerhed og tryghed.
Og det er desværre det scenarie, man kigger ind i, i mange af de modeller, som man ville skulle kigge i, hvis det var en tostatsløsning: at palæstinenserne ville have lettere ved at affyre missiler og bomber ind over civile israelere.
Det er selvfølgelig ikke et scenarie, vi kan acceptere.
Men jeg regner med, at de selv finder en løsning, og at det ikke er os her i Folketinget, der skal spille ind med scenarier for Israel-Palæstina-konflikten.
Zenia Stampe (RV), 2024-05-15:
Så må jeg lige opdatere hr. Mikkel Bjørn på den nyeste udvikling.
I januar eller februar, tror jeg det var, afskrev Netanyahu en tostatsløsning, altså palæstinensernes ret til en stat.
Det er den nuværende situation.
Derfor bliver jeg nødt til at gentage mit spørgsmål: Går Dansk Folkeparti ind for, at palæstinenserne har ret til en stat?
Og hvis man ikke gør det, vil jeg også bare gerne spørge: Hvor er det så, man gerne vil sende de der palæstinensere, som jeg kan forstå Dansk Folkeparti også gerne vil sende ud i rigt mål, hen?
Hvor skal de hen, hvis de ikke har ret til en stat?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Jeg kan jo starte med at sige, at Dansk Folkeparti og Radikale er ærkefjender i dansk politik, og derfor vil vi altid fortsætte med at bekæmpe alt, hvad Radikale Venstre står for og arbejder for.
Så er der spørgsmålet omkring en tostatsløsning: Jamen Israel har jo selv ad flere omgange forsøgt at indgå aftaler med palæstinenserne om en tostatsløsning, mens det er palæstinenserne, der gang på gang konsekvent har afvist de forslag, som israelerne har spillet ind med.
Kunne der landes en aftale mellem Israel og Palæstina, synes jeg da, det ville være fremragende.
Jeg ønsker da fred i området.
Det ville da være det ideelle scenarie.
Men det skal jo ikke ske på bekostning af israelske liv og israelsk sikkerhed.
Zenia Stampe (RV), 2024-05-15:
Om ikke andet må jeg virkelig konstatere, at jeg har en nærmest terapeutisk virkning på Danmarksdemokraterne og Dansk Folkeparti; det er længe siden, jeg har mærket så varme følelser mellem de to partier.
Det tager jeg gerne på mig.
Det, jeg egentlig gerne vil spørge om, er: Nu hørte vi, at Danmarksdemokraterne går ind for en tostatsløsning.
Jeg kender egentlig ikke Dansk Folkepartis position i det her spørgsmål.
Anerkender Dansk Folkeparti palæstinensernes ret til egen stat?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Jeg kan ikke huske, om det var Martin Henriksen eller Langballe , men det er fuldstændig rigtigt, at det stammer fra Dansk Folkeparti, og det er et forslag, som vi stadig bakker fuldt op om i dag.
Men vi vil gerne have noget, der sikrer, at det store antal af dem, der slipper gennem nåleøjet – kriminelle, folk, der ikke taler et ord dansk, folk, der ikke ved noget om danske samfundsforhold, og folk, der måske oven i købet bakker op om udanske synspunkter og terrorisme osv. – er dem, vi virkelig forhindrer i at få dansk statsborgerskab.
Og det er jeg ikke overbevist om at det her forslag for alvor ville rykke det store ved.
Inger Støjberg (DD), 2024-05-15:
Jeg ville sådan set også bare bekræfte, at jeg faktisk i grunden tror, at forslaget omkring håndtryk stammede fra Dansk Folkeparti – godt nok fra et medlem af Dansk Folkeparti, der nu ikke længere er i Dansk Folkeparti, nemlig hr. Martin Henriksen.
Jeg tror faktisk, at det stammede derfra, men det var noget, vi gennemførte sammen i sin tid.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Det kan man sagtens.
Man kan sige, at Dansk Folkeparti spillede med på den idé om håndtrykskravet i sin tid, og det er et fint forslag, og vi bakker stadig væk fuldt op om det.
Men det er nok ikke det, der har forhindret rigtig mange mennesker i at få dansk statsborgerskab, og det er derfor, at jeg principielt er mere tilhænger af nogle reelle, substantielle stramninger end de lidt mere symbolpolitiske
Men jeg synes, det er fint.
Lad os endelig bare lave nogle symbolpolitiske stramninger, men lad os også lave nogle substantielle stramninger på området.
Så vil jeg selvfølgelig sige tak til fru Inger Støjberg for rosen.
Sådan er det.
Inger Støjberg (DD), 2024-05-15:
Først og fremmest vil jeg gerne sige tak til hr. Mikkel Bjørn, og det er i høj grad for den kollegiale måde, som hr. Mikkel Bjørn tog til genmæle på over for fru Zenia Stampe, da fru Zenia Stampe kom med noget af et udfald mod Danmarksdemokraterne og mod mig, tror jeg nok man kan sige.
Det synes jeg var enormt kollegialt, så tak for det.
Jeg er selvfølgelig også glad for, at Dansk Folkeparti støtter det her forslag, om end der måske er nogle ting i det, som Dansk Folkeparti måske ville have gået videre med og set lidt anderledes på.
Men det er jeg selvfølgelig glad for at I støtter op om alligevel.
Og så vil jeg bare gerne have hr. Mikkel Bjørn til at bekræfte, at det her jo på en eller anden måde ligger i lige forlængelse af kravet om håndtryk, i forhold til at her er statsløse også undtaget.
Så det er bare for at sige, at på en eller anden måde ligger de to ting i lige forlængelse af hinanden.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Det er noget, både ministeren og hr. Anders Kronborg har sagt ad nogle omgange, altså det her med, at Dansk Folkeparti på et eller andet tidspunkt i danmarkshistorien har svinget taktstokken
Men det er jo ikke ensbetydende med, at vi ikke stadig er dem, der ligger på det mest fornuftige område.
Så er det rigigt, at vi ikke går med i en indfødsretsaftale, for vi kan ikke stemme for lovforslagene hernede i salen, når vi gang på gang kan se, at der eksempelvis er kriminelle, folk, der ikke taler dansk, og folk, der ikke bakker op om danske værdier, som står til at få dansk statsborgerskab.
Anders Kronborg (S), 2024-05-15:
Hør nu her, hr. Mikkel Bjørn.
I må jo gerne være med i hulen, og dansk udlændingepolitik og dansk indfødsretspolitik er strammere nu end dengang, da Dansk Folkeparti sad med taktstokken.
Så der er overhovedet ingen skovsnegl, I er nødt til at spise inden.
Kom ind ved bordet, og få indflydelse, ligesom hr. Søren Krarup og hr. Jesper Langballe gjorde.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at Dansk Folkeparti vælger at stille sig over i det yderste hjørne, lægge armene over kors og så være sure frem for rent faktisk at forsøge at få ændret politikken inde ved bordet.
Så hvorfor er det, at I ikke vil være med i hulen?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Nu har vi haft den her debat nogle gange, hr. Anders Kronborg.
Det er fuldstændig rigtigt, at hele det politiske spektrum tilbage i tiden var markant til venstre for der, hvor det er i dag.
Det vil sige, at de borgerlige dengang jo også lå til højre for Socialdemokratiet.
Nu har hele det politiske spektrum så rykket mod højre.
Så det er rigtigt: Vi er et fornuftigere sted i dag, end vi var tilbage i 1990'erne.
Det er jo ikke udtryk for, at Socialdemokratiet i dag er mere fornuftige end eksempelvis Dansk Folkeparti på indfødsretsområdet.
Og så er det fuldstændig rigtigt, som hr. Anders Kronborg nu gentagne gange har påpeget, at Dansk Folkeparti dengang i 2001 indgik en aftale om indfødsret, som strammede markant op på kravene, eksempelvis ved at indføre en indfødsretsprøve, som siden har udelukket titusindvis af mennesker – hvis ikke hundredtusindvis af mennesker – fra at få dansk statsborgerskab, fordi de ikke vidste noget om Danmark.
Havde vi ikke indgået den aftale og det kompromis, at vi i en periode derefter ville stemme for nogle lovforslag hernede i salen, så ville der talmæssigt bare være flere, der havde fået dansk statsborgerskab.
Og der vil jeg sige, at der er det at foretrække det scenarie, som vi valgte, nemlig at sikre, at færrest mulige af de forkerte mennesker fik dansk statsborgerskab.
Anders Kronborg (S), 2024-05-15:
Tak for det.
Jeg synes, at der er grund til, hr. Mikkel Bjørn, lige at lave lidt korrektion af historien, for i 2001 får Danmark en borgerlig regering bakket op af Dansk Folkeparti, og ser vi på perioden fra 2001 frem til 2024, har der været en væsentlig større del af den periode, hvor det har været det blå Danmark, der har haft ansvaret for dansk udlændingepolitik og dansk politik omkring indfødsret.
I min ordførertale kvitterede jeg for den indsats, bl.a. det, hr. Søren Krarup og hr. Jesper Langballe havde gjort ved at få strammet kravene til dansk indfødsret, men alligevel står hr. Mikkel Bjørn og siger, at der hovedløst er givet statsborgerskaber, og i hr. Mikkel Bjørns indlæg til fru Zenia Stampe fik Radikale Venstre skylden for alle dårligdomme i dansk udlændingepolitik.
Så jeg er bare nødt til at spørge hr. Mikkel Bjørn: Er det ikke korrekt, at Dansk Folkeparti herinde i salen 14 gange har stemt for lovforslagene om at tildele folk statsborgerskaber, og at der faktisk er givet statsborgerskaber til omkring 35.000 mennesker de gange, hvor Dansk Folkeparti har stemt grønt?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Vi har jo i Dansk Folkeparti foreslået at sætte et loft over tildelinger af danske statsborgerskaber på 250 årligt.
Det er et overkommeligt antal, som der rent faktisk ville være mulighed for at nå at mødes med i Indfødsretsudvalget og kontrollere i dybden, så vi ikke risikerer, som vi nu har set utallige eksempler på, at folk, der eksempelvis er dømt for kriminalitet, har bakket op om terror på sociale medier osv. osv., slipper igennem nåleøjet og ender med at få dansk statsborgerskab.
For det kan vi ikke i Dansk Folkeparti på nogen som helst måde forsvare.
Mohammad Rona (M), 2024-05-15:
Jeg tror faktisk, at jeg er enig i det, som hr. Mikkel Bjørn sagde i starten om, at det nok ikke løser noget som helst.
Det tror jeg at ordføreren sådan set har ret i.
Jeg er sådan set også enig i, at hvis man skal ændre noget ved aftalen og ved aftalekredsen osv., så skal der nogle andre ting til end sådan et symbolpolitisk forslag.
Men hvordan vil man praktisere det med samtaler i fremtiden?
Anders Kronborg (S), 2024-05-15:
Tak for det.
Jeg er enig i ordførerens udlægning af, at historisk har vi set en minoritet, jøderne, som har været enormt udsat.
Vi så jo i 2015 et terrorangreb på dansk jord, hvor der også var en jøde inde ved den jødiske synagoge, som blev likvideret, mistede livet, og der har i mange år stået vagtkorps ved de forskellige jødiske institutioner i Danmark.
Det er dybt alvorligt.
Og man kan ikke afvise, at nogle af dem, der har opnået dansk indfødsret på fru Inger Støjbergs vagt som minister, er nogle af dem, der prædiker jødehad i gaderne i forbindelse med demonstrationer.
Så jeg kunne sådan set godt tænke mig at spørge fru Inger Støjberg, om fru Inger Støjberg vil anerkende, at der på den socialdemokratiske vagt, da vi overtog Udlændinge- og Integrationsministeriet i 2019 og så frem til i dag, er blevet givet væsentlig færre statsborgerskaber, end da fru Inger Støjberg sad på vagten.
Zenia Stampe (RV), 2024-05-15:
Udskamning, siger spørgeren.
Jeg ved ikke, hvad man kalder det.
Jeg tror faktisk ikke, det er udskamning.
Jeg tror, det er noget, der er grovere, men jeg er blevet så vant til det.
Så vil jeg bare sige, hvis vi også skal snakke historie, at jeg også synes, Dansk Folkeparti har en ret tvivlsom arv, når det handler om jødedommen og danske jøder.
Nu nævnte jeg selv lige Georg Brandes, som havde svært ved at blive anerkendt, fordi han var jøde, og selv Søren Krarup sagde for ikke så lang tid siden, at man ikke helt kunne regne med hans nationale sindelag, fordi han jo var jøde.
Det kunne vi aldrig have drømt om at sige i mit parti.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Jeg synes, at fru Zenia Stampe skulle kigge sig selv i spejlet.
Den udskamningsretorik, som hun står og praktiserer fra Folketingets talerstol, er den udskamningsretorik, som Radikale Venstre har været eksponent for de sidste fire årtier over for enhver person, som har tilladt sig at sige det åbenlyse, at den indvandring, som Radikale Venstre har været eksponent for, også de sidste fire årtier, er hovedårsagen til, at danske jøder i Danmark ikke kan leve i tryghed og sikkerhed.
Det er Radikale Venstres fuldstændig hovedløst uansvarlige udlændingepolitik, der er årsagen til, at danske jøder ikke kan leve i tryghed og sikkerhed i Danmark.
Det synes jeg at Radikale Venstre skulle gøre sig bevidst, før man stiller sig op på Folketingets talerstol og udskammer professionelle, almindelige politikere for at fremsætte et stilfærdigt forslag om opstramning af reglerne for tildeling af dansk statsborgerskab.
Rosa Lund (EL), 2024-05-15:
Vi skal ikke over til individuelle samtaler.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-05-15:
Når fru Rosa Lund mener, det er svært at kontrollere og tjekke det her, er det så Enhedslistens holdning, at vi skal over til de individuelle samtaler med hver enkelt ansøger, som der er snakket om?
Eller skal vi bare slække på det hele og så gå ud fra, at det går nok?
Rosa Lund (EL), 2024-05-15:
Det er jo sådan noget, der er ret svært at tjekke.
Det er jo ret svært at tjekke, om man har taget de danske værdier til sig.
Det er også ret svært at kontrollere og tjekke, hvad man mener med det.
Det mener vi jo i Enhedslisten.
For os er der ikke nogen bøjninger af ytringsfriheden.
Det synes vi i Enhedslisten er en vigtig dansk værdi, men det synes man ikke i Danmarksdemokraterne.
Det synes jeg er et ret godt bevis på, at det jo er svært sådan at hakke af, om man har taget de her værdier til sig.
Men jo, jeg mener da og arbejder for, at alle i Danmark går ind for ytringsfrihed, for ligestilling, for religionsfrihed, for de her værdier, som vi alle sammen står på, bl.a. i grundloven.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-05-15:
Jeg bliver egentlig lidt forvirret, når man hører talen her, for det er jo ikke nogen overraskelse, at Enhedslisten ikke støtter forslaget, men vi hører fru Rosa Lund stå og sige, at de faktisk gerne vil have lempelser, og at de i Enhedslisten er imod det, man fra Enhedslistens side kalder sindelagskontrol.
Så er jeg bare lidt nysgerrig på, om Enhedslisten slet ikke mener, at der skal være en eller anden form for kontrol, tjek – kald det, hvad man har lyst til – af, at man rent faktisk har taget de danske værdier til sig, inden man får et statsborgerskab.
Rosa Lund (EL), 2024-05-15:
Jeg kan oplyse hr. Anders Kronborg om, at jeg både som medlem af Folketinget, medlem af Enhedslisten og delegeret på Enhedslistens årsmøde både talte imod forslagene og stemte imod forslagene, og det fik jeg heldigvis opbakning til.
Forslagene faldt med et brag.
Om de skal have frataget deres danske statsborgerskab?
Nej, det mener jeg ikke, hr. Anders Kronborg.
Anders Kronborg (S), 2024-05-15:
Jo, men det er ikke et mærkeligt spørgsmål at stille, for det er jo præcis det, fru Inger Støjberg osv. har rejst med deres beslutningsforslag her.
Det handler jo også om at få den her debat og at anskue, hvad der egentlig sker ude i samfundet.
Det er jo derfor, det faktisk er ret interessant.
Vi har et parti i Folketinget, hvor de her ytringer finder sted, hvor der faktisk er forslag fremme om, at man skal samarbejde med organisationer, som er mistænkt for at stå i ledtog med Hamas, en frygtelig terrororganisation, og i virkeligheden er det med from the river to the sea, med formandens accept, jo, at Israel skal udslettes.
Det er uhyrlige synspunkter, og det synes jeg sådan set Folketinget gerne må vide.
Hvordan stiller fru Rosa Lund sig til de synspunkter i sit parti?
Eller siger man: Det kan vi faktisk ikke acceptere?
Rosa Lund (EL), 2024-05-15:
Det her beslutningsforslag, som vi diskuterer i dag, og som kommer fra Danmarksdemokraterne, handler om indfødsretsprøven, så derfor er jeg lidt forundret over, at spørgsmålet kommer op her, men jeg vil gerne svare på det.
Forslagene faldt heldigvis med et brag, og når hr. Anders Kronborg er så interesseret i Enhedslistens interne partidemokrati, ved han også, at de faldt med et brag.
Anders Kronborg (S), 2024-05-15:
Tak for det.
Jeg anerkendte jo forslaget og vigtigheden af, at vi også fik den her debat, og det er ikke mange uger siden, at Enhedslisten holdt deres årsmøde, og som jeg forstod det, var der også store debatter internt i Enhedslisten omkring forslag – der stod from the river to the sea, Palestine must be free; der var boykot af Israel; og der var forslag oppe om, at Enhedslisten skulle indlede samarbejde med nogle af de organisationer, som er mistænkt for at stå i ledtog med Hamas.
Jeg anerkender, at forslagene blev forkastet af et flertal i Enhedslisten.
Det synes jeg personligt var godt.
Men jeg kunne da godt tænke mig at spørge fru Rosa Lund: Når man har typer i sit parti, som kommer med så vidtgående forslag om ligefrem at samarbejde med terrororganisationer, hvordan håndterer man så det i et parti som Enhedslisten?
Går man ud efter debatten og drikker en frugtjuice og siger, at det er helt i orden, at de har de synspunkter, eller får de en enkeltbillet væk fra Enhedslisten, eller hvordan stiller man sig?
For det er uhyrlige synspunkter.