runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Heidi Bank (V), 2021-01-26:
Tak for det.
Det kan ikke komme som nogen overraskelse, at vi i Venstre er meget optaget af danskernes sundhed, og at vi gerne vil holde mest mulig gang i samfundet under hensyn til sundhedsmyndighedernes anbefalinger.
I en svær tid præget af corona og bekymringen for, om vores sundhedsvæsen bliver overbelastet, hvis vi ikke er påpasselige, og hvor vi politisk nøje følger dagens smittetal, giver det mening at forebygge spredningen af smitte, og det gør vi jo allerede i stor stil.
Danskere i alle aldre vasker og spritter hænderne af, rengør berøringsflader, holder afstand, mødes udenfor, forsamles kun få.
Heldigvis er det midlertidigt – ligesom det hastelovforslag, som vi behandler i dag, om forebyggelse mod smitte med covid-19, når arbejdsgivere stiller bolig til rådighed for ansatte.
Det er, uanset om det er sjakket fra Nordjylland, der får stillet en bolig til rådighed, eller om det er håndværkere fra Østeuropa.
Også de skal gøres opmærksom på muligheden for at mindske spredningen af smitte.
Derfor har vi været optaget af, at der kommer til at være ordentlig vejledning af arbejdsgiverne, og at den vejledning, der stillles til rådighed, er klar og tydelig.
Vi lægger også vægt på i forhold til de frister og varsler, der gives til arbejdsgivere og medarbejdere – f.eks. hvis tvivl gør, at en kommune skal ud og besigtige de ansattes bolig, der er stillet til rådighed af en arbejdsgiver – at de ansatte har krav på den omtanke, som det er, at et besøg bliver varslet inden for rimelig tid, dvs. inden for de her 48 timer, som også blev nævnt af Socialdemokratiets ordfører.
Der mener vi, at der skal være en helt særlig begrundelse for det, hvis man ikke overholder dette som et absolut minimum i forhold til frist for varsel om en besigtigelse.
Men som sagt er vi i en ganske ekstraordinær situation, hvor vi skal sikre, at smitte kan og vil blive forebygget.
Tanja Larsson (S), 2021-01-26:
Jeg tænker, at det, man skal have for øje i det her, er coronasituationen og coronasmitten og håndteringen, og så er arbejdsforholdene jo en lidt anden diskussion, som også er væsentlig at tage.
Christian Juhl (EL), 2021-01-26:
En af grundene til, at jeg syntes, det var en god idé at støtte en socialdemokratisk regering, var jo netop, at så satte man mere fokus på arbejdernes vilkår, end tilfældet er i det her, og jeg vil da gætte på, at der blandt partierne, der bakker regeringen op, også er et flertal for, at man går et par skridt videre end det, der er i det her lovforslag.
Det er et lille skridt, men hvorfor skal vi sådan gå med museskridt, når vi har hele verden foran os og faktisk kan benytte lejligheden til at få ordentlige vilkår ind?
Tanja Larsson (S), 2021-01-26:
Jeg tænker umiddelbart, at det jo også er noget med, hvad det muliges kunst er.
Vi skal jo gerne have så mange som muligt, der bakker op om, at vi ligesom kan nå at gøre noget i forhold til coronaindsatsen.
Så hastighed betyder jo noget, og hvis vi ikke kan få flertal for tingene, kan vi ikke nå at sætte ind.
Men jeg deler da ordførerens opfattelse af, at det at have sin egen seng da må være god stil og et minimumskrav.
Christian Juhl (EL), 2021-01-26:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren har læst »Pelle Erobreren«, hvor Lassefar jo arbejder på en gård på Bornholm.
Han har egen seng, skal jeg sige.
Han har egentlig også adgang til, i hvert fald ude i gården, at vaske sig.
Jeg mener, at vi med det her forslag tager et lille skridt fremad, indrømmet, men i dagens Danmark kunne en arbejdsgiver eller en direktør eller en arbejdsleder jo aldrig drømme om, at han skulle overveje, om han skulle ligge i samme seng som en anden, når han var ude at arbejde, f.eks. til møder i København eller andet.
Men det kan man godt acceptere – eller det kan man i hvert fald i dag – for arbejdere, der kommer fra andre lande.
Hvorfor er det ikke sådan, at man følger de steder, hvor man i overenskomsterne har beskrevet de her ting?
I f.eks. elektrikernes overenskomst skriver man i forhold til overnatning til arbejdere, der er ude i ærinde for arbejdsgiveren, at man skal have hotellignende faciliteter stillet til rådighed, dvs. eget værelse, eget bad og også en mulighed for at opvarme sin mad, og at man ikke skal dele det med andre, hvilket er vigtigt især i den her tid med corona.
Hvad er årsagen til, at man ikke tager det fulde skridt og siger, at man har respekt for, at arbejderne skal have lige så gode vilkår som arbejdsgiverne, og så giver dem nogle ordentlige vilkår?
Tanja Larsson (S), 2021-01-26:
Med dette hastelovforslag vil vi sikre os imod udbredelsen af covid-19 i Danmark blandt tilrejsende arbejdskraft, når arbejdsgivere stiller bolig til rådighed for ansatte.
I løbet af efteråret så vi nemlig en stor stigning i antallet af østeuropæiske arbejdstagere i Danmark, der blev smittet med covid-19.
Dernæst er det særdeles vigtigt for os socialdemokrater, at arbejdstagere i Danmark både bor og arbejder under ordentlige forhold.
At begrænse smitten er helt afgørende både for danskernes tryghed og for det danske samfund i al almindelighed.
Hastelovforslaget vil indføre krav til arbejdsgivere om at udarbejde en plan for smitteforebyggelse ved indkvartering af ansatte.
Planen vil bl.a. skulle indeholde oplysninger om bl.a. boligens antal kvadratmeter, ret til egen seng, bade- og køkkenfaciliteter, adgang til sprit og sæbe og antallet af ansatte, som bor der.
Lovforslaget har to ben.
Det første ben er, at Arbejdstilsynet vil kunne påbyde en arbejdsgiver at udbedre eventuelle mangler ved planen.
Hvis en arbejdsgiver ikke har udarbejdet en plan, kan dette sanktioneres med påbud og eventuelt en bøde.
Det andet ben er, at med lovforslaget foreslås det desuden, at kommunerne skal have hjemmel til at føre tilsyn med de boliger, der er stillet til rådighed af en arbejdsgiver; dette for at sikre, at minimumskrav om bl.a. afstand og rengøring er overholdt.
Derudover vil kommunen få mulighed for at varsle tilsynet 2 dage før i stedet for varslet på 14 dage nu, og det er jo selvfølgelig helt afgørende i forhold til at nå at inddæmme smitten.
Kommunerne vil desuden få hjemmel til at påbyde en arbejdsgiver at genhuse de ansatte, såfremt de påbudte foranstaltninger ikke umiddelbart kan gennemføres og det vurderes, at genhusning er nødvendig.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Pause Pause (Pause), 2021-01-26:
Mødet er udsat.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-01-26:
Det har jeg sådan set ikke forholdt mig til i min tale, men det er jo rigtigt, at kommunerne har et tilsyn, og at der også står nede i lovparagrafferne, at det kan ske uden retskendelse.
Hvad er det så, de skal ind at undersøge?
Ja, de skal vel ind at undersøge, om en arbejdsgiver overholder de regler, som nu bliver præciseret i det her lovforslag.
Er det vidtgående, at de kan komme der, uden at beboerne ved det på forhånd, og uden at arbejdsgiveren ved det på forhånd?
Hvis hensigten er at kontrollere arbejdsgiveren, tror jeg sådan set, det kunne være en fordel, at de kunne komme på uanmeldt besøg.
Det er jo sådan set også det, vi har en praksis for på arbejdspladser, hvor jeg er ret sikker på, at det er med til at sikre, at der er flere reelle uhensigtsmæssigheder og overtrædelser af regler, der sådan set bliver opdaget.
Men jeg kan sagtens se dilemmaet i forhold til privatlivets fred, også for østarbejdere.
Men nu er der vel heller ikke tale om, at kommunen kommer og fører sit tilsyn hele tiden.
De kommer vel ganske få gange, og måske er det ud fra en begrundet mistanke om, at der er noget, der er forkert.
Heidi Bank (V), 2021-01-26:
Jeg er faktisk glad for at høre, at den side også er noget, Enhedslisten er opmærksom på.
For jeg synes, der tit er en tendens til, at det bliver italesat, som om østarbejdere, vandrende arbejdstagere, er en eller anden form for borgere, der er mindre værd, og som om deres rettigheder angående privatliv ikke også gælder; også i forhold til den måde, de skal behandles på.
Der tror jeg bare, det er vigtigt, at der også er den balance.
Men tak for svaret.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-26:
Jo, men der sker jo smittespredning i alle hjem.
Uanset om det er kollegiegange eller kollektiver eller familieboliger, sker der smittespredning fra far eller mor, der tager på arbejde og bliver smittet der og kommer hjem og smitter den anden osv.
De er jo i praksis i deres familieagtige boble dér, og det accepterer vi andre steder.
Ja, selvfølgelig sker der er smitte i familier, fordi man bor tæt.
Hvorfor må det ikke ske her?
Hvorfor skal de udsættes for den her særlige opmærksomhed?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-01-26:
Den eneste årsag, der er, til, at man kan fravige 48-timerskravet, er jo, hvis man mener, at formålet med tilsynet forspildes, hvis man venter.
Men så vil jeg sige, at man jo kan anskue det her lovforslag fra mange forskellige vinkler.
Man kan tage en meget liberal ideologisk tilgang til det og sige: Skal vi dog finde os i, at nogen går ind på vores matrikel? –
eller man kan tage det udgangspunkt, som vi har taget, og som er at sige: Vi har en pandemi her i landet, og vi vil gerne sørge for, at vi sætter ind over for de steder, hvor vi konkret ser at der opstår stor smittespredning.
Vi laver det som en midlertidig lov.
De 261, tror jeg, forskellige undtagelser, der er, vil altså stadig til sommer være 261, fordi den her lov forsvinder igen.
Men den vil altså have hjulpet os undervejs til at sikre, at vi stopper den smitte, som koster samfundet sundhedsmæssigt, og som økonomisk koster milliarder af kroner.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-26:
Og ingen af de steder, hvor tusinder, millioner af mennesker bor, er der nogen krav om, hvor meget afstand man skal kunne holde til hinanden i bestemte rum, og der er ikke noget krav om, at kommunen skal kunne komme på besøg for at tjekke, om man nu kan holde den afstand osv.
Dér bliver vi simpelt hen nødt til at håndhæve nogle afstandskrav, og der skal kommunen kunne komme uanmeldt på besøg som udgangspunkt, forstår jeg, med 2 døgns varsel, men ikke altid, hvis det skønnes nødvendigt at komme uden varsel.
Hvad er egentlig rationalet bag, at i alle disse millioner af hjem kan vi godt lade tingene råde, som de nu engang gør, men lige præcis når det er arbejdsgiveren, der stiller bolig til rådighed, bliver vi nødt til at have en masse kontrol?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-01-26:
Jamen det ved jeg faktisk ikke.
Jeg kan sådan set godt se ordførerens argument, men omvendt vil jeg sige, at Arbejdstilsynet, sådan som det fungerer – det er jo ikke mit konkrete ansvar, men jeg har ansvar for det lovforslag her – må vi antage har nogenlunde indblik i, hvordan de her ting foregår, og er dygtige nok fagligt til også at kunne viderebringe det til kommunerne i de tilfælde, hvor der er brug for det.
Det er sådan, jeg ser det, og det tror jeg de fuldt ud er i stand til at gøre, uanset at man ikke laver et tjek hver gang.
Der vil komme ca. 170 kontroller ud af det her lovforslag samlet set.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-01-26:
Jeg er sådan set meget for, at den, hvis man skal vedtage en ny lov, skal have noget effekt.
Jeg tror, at det sådan set kunne være et plus, hvis de her arbejdsgivere skulle meddele til både Arbejdstilsynet og kommunen, hvad det er for en plan, de har for indkvartering, så det ikke er noget, Arbejdstilsynet eller kommunen ligesom skal ud og opdage.
Kan ministeren ikke se, at der kunne være en fordel i, at der var en eller anden form for indberetningspligt for arbejdsgiveren til Arbejdstilsynet og kommunen forinden indkvartering, så man kan forebygge eventuelle konflikter?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-01-26:
Det er jeg faktisk ikke hundrede procent klar over, men hvis vi skal tænke eksemplet ud i det yderste, så kan vi jo sige, at hvis man eksempelvis er indkvarteret i en køjeseng og man til alle tider skal holde 1 meters afstand, så forudsætter det jo, at ham, der bor øverst, skal vente på, at ham, der bor nederst, har flyttet sig ud af køjesengen om morgenen, for ellers kan man jo ikke komme forbi – hvis vi sådan skal være meget principielle omkring det.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi får mulighed for at lave de her besøg, når der er grund til det.
Det har været det centrale afsæt.
Vores afsæt har ikke været en generel arbejdsmarkedsændring.
Det har været med udgangspunkt i at stoppe smittespredningen og have mulighed for at lave kontrolbesøg de steder, hvorfra der kommer underretninger om, at det ikke bliver taget alvorligt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-01-26:
Nu agiterer ministeren for, at nå, noget skal jo gælde i flere måneder, så derfor er afstandskravet på 1 meter noget, der kan være en pragmatisk løsning.
Men når vi lige nu er i en særlig situation, hvor sundhedsmyndighederne siger, at der skal være afstand på 2 meter, og hvor Arbejdstilsynet siger, at man skal holde 2 meters afstand på arbejdspladserne, så er det lidt specielt, at man så italesætter, at det er nødvendigt med et hasteforslag, en hastelov, fordi vi er i en særlig situation, men så går ned på 1 meter, som om man alligevel ikke tager det helt alvorligt.
Er det her lovforslag så noget, der giver mening?
Er det noget, der vil rykke i forhold til virkeligheden derude i øjeblikket?
Har ministeren kendskab til, at man indkvarterer sig med ½ meters afstand?
Er det det, vi skal gøre op med?
Er det den virkelighed, vi kigger ind i?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-26:
Jeg ved ikke helt, om det, jeg sagde, var tydeligt nok, men mig bekendt er det sådan, at selv om de mennesker, der bor der, ikke ønsker det besøg, så kan de ikke sige nej.
Det handler ikke om arbejdsgiveren eller udlejeren eller lignende – det handler om, at dem, der bor der, ikke kan få lov til at sige nej.
Det vil sige, at hvis de gør nogle ting, som de ikke har lyst til at andre mennesker skal se, så kan de ikke sige nej til det.
Hvis de render rundt uden tøj på, skal de alligevel åbne døren, eller hvis de har besøg af en, som de ikke synes de burde have besøg af, når der kommer nogle på besøg for at kigge, så må de ikke sige nej til, at de kommer ind og kigger, eller hvis de laver aktiviteter, som de ikke har lyst til, at andre mennesker skal blandes ind i, så kan de ikke sige nej.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-01-26:
Det er så simpelt, at det jo er vores erfaring, at der her er sket smittespredning.
Det er det, vi kan se der er sket ude i virkeligheden.
Og her i regeringen er det jo fuldstændig ligegyldigt, om det er i indvandrermiljøer, man ser en stor smittespredning, eller blandt vandrende arbejdstagere.
Selvfølgelig er det sådan, at folk, der bor tæt sammen, har en større smittespredning.
Det giver jo sig selv, at hvis man er et ældre ægtepar, der bor i et parcelhus i Lemvig, så spreder man mindre, end hvis man bor tæt sammen med en masse andre mennesker.
Christian Juhl (EL), 2021-01-26:
For mig er det væsentligt, at når man laver en lov som den her, så er det for at beskytte de medarbejdere, der arbejder i virksomheden og bor i, så vidt jeg har forstået, virksomhedens boliger, altså at det er deres vilkår, man tager hensyn til, og at det er deres sundhedsforhold, man prøver at varetage ved at forbedre boligens tilstand – f.eks. med afstand, ordentlig hygiejne osv. osv.
Og derfor er det vel vigtigt, at vi tager udgangspunkt i det, når vi diskuterer det, og at vi ikke tager udgangspunkt i, om udlejeren eller i det her tilfælde arbejdsgiveren synes, at det er relevant, at myndighederne kommer ind i lejligheden.
Nu er tiden kort, så vi må tage litteraturen næste gang.
Jeg mener: Når vi alligevel skal til at lave en lov, hvorfor skulle vi så ikke tage højde for de andre ting i boligen, som også er smittekilder, i stedet for kun at tage højde for de få ting, der er med i den her lovgivning?
Det er noget, der siger sig selv.
Det er derfor, de fleste direktører og andre da gerne vil have et hotel at bo på og ikke et fællesrum nede på vandrerhjemmet, når de er ude til forhandlinger.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-01-26:
Jamen jeg er jo helt enig i den litterære del af spørgsmålet.
Jeg kan også anbefale Jeppe Aakjærs »Vredens børn«.
Det er også en klassiker.
Man skal lige være fortrolig med det jyske, men når man først er det, glider den jo helt nemt ned, og der er også et konkret eksempel på det samme.
Men i forhold til spørgsmålet om, om vi tror, det virker, vil jeg sige: Ja, det er jeg overbevist om det gør.
Nu optrapper vi det så i virkeligheden med, at man kan lave de her besøg.
Der kommer en 170 besøg ud af det sammenlagt, men selvfølgelig vil det jo også have en effekt ud over de konkrete steder, man besøger, i forhold til at folk er klar over, at det er den her lovgivning, som gælder.
Og det tror jeg har en effekt i forhold til at hindre smittespredningen, altså at man ikke bare kan indkvartere sig præcis, som man har lyst til, men at der altså gælder nogle basale regler for, hvordan man omgås hinanden.
Christian Juhl (EL), 2021-01-26:
Tak for det.
Jeg citerer gerne fra »Pelle Erobreren«.
Jeg har selv kørt rundt og kontrolleret dem.
Jeg vil gerne spørge: Tror ministeren, at de her regler vil være med til væsentligt at dæmpe smitten i de boliger her, når vi ikke tager højde for fællesarealer, fællesbad og fælleskøkken?
For så har vi jo i hvert fald åbnet en dør for, at der stadig væk er rimelig stor risiko for smitte.
Altså, hjemme i vores hus har vi besluttet, hvad vi gør, hvis en af os bliver smittet, og vi har fundet ud af, hvordan vi kan lave en plan for, at vi ikke kontakter hinanden i den periode, vi skal være isoleret.
Det tror jeg de fleste gerne vil, men hvis det ikke er fysisk muligt for arbejdere, der er heroppe, hvad så?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-01-26:
Jamen vi har haft en kort diskussion af det, og jeg vil sige, at der jo ikke er en tradition for her i landet, at man regulerer den måde, man er sammen på i privat transport, altså i sin egen bil.
Det er der andre lande der gør, men det har vi sådan set aldrig rigtig gjort.
Vi kan regulere den offentlige transport, den kollektive transport, altså hvordan den fungerer i forhold til fly og tog osv., men vi har ikke nogen tradition for det.
Og det har været udgangspunktet, at det er en ret stor opgave at gå ind at begynde at regulere det på det her, især når man tager i betragtning, at det er en 4-månedersperiode.
Halime Oguz (SF), 2021-01-26:
Så har jeg et andet spørgsmål.
Jeg stillede også et spørgsmål om muligheden for at kigge på fælles transport.
Er det noget, man kunne have med i overvejelserne også?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-01-26:
Det indfører vi ikke med den her lovgivning.
Som det også blev nævnt tidligere af en af de andre ordførere, er der jo mulighed for, at f.eks. elektrikere i deres overenskomst kan kræve, at man har mulighed for at få et ordentligt hotelværelse til sig selv, når man er udsendt til en opgave.
Det, der har været opgaven her, har været at sørge for, at vi kan lave tilsynene.
Det har ikke været at fastsætte, præcis hvordan man skal bo, og om man har mulighed for at bo mindre end fem sammen.
Altså, det er sundhedsmyndighedernes anbefalinger, der gælder, og ligesom vi andre skal være opmærksomme på det, skal man også det dér.
Men det har ikke været udgangspunktet at ændre i de regler, der er for, hvordan man indkvarteres, andet end at der skal være afstand og der skal være de basale ting til rådighed: egen seng og skab, adgang til bad og toilet osv.
Halime Oguz (SF), 2021-01-26:
Tak for det.
Jeg vil lige starte med at sige, at det med afstandskravet ikke var et spørgsmål fra SF, men fra Enhedslisten.
Det, jeg spurgte om, var, hvor mange mennesker der kunne bo i de forskellige boliger, når man tænker på, at vi kun må se fem personer ud over vores egen familie.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-01-26:
Ja, det vil jeg bede dem om.
Det grundlæggende i sagen er jo, at der er mulighed for at fravige bestemmelser, hvis man har en klar lovhjemmel, f.eks. til et tilsyn, og der er det vurderingen, at man i den her situation, vi står i som samfund, har tungtvejende grunde til at gøre det, og det er udgangspunktet for, at vi kan fravige de bestemmelser, der normalt er.
Men det er klart, at vi nok skal sørge for at få det uddybet til Dansk Folkeparti.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-01-26:
Så har jeg et spørgsmål til grundloven.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at forstå, hvorfor grundlovens paragraf vedrørende boligens ukrænkelighed ikke er brudt.
Er det, fordi de har en hotellignende karakter, at man kan gøre, som man kan gøre?
Jeg ved godt, at ministeren ikke er jurist, men måske kunne Justitsministeriet svare uddybende på det spørgsmål.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-01-26:
Det er delvis korrekt.
Det er rigtigt, at først og fremmest retter det her lovforslag sig imod situationer, hvor arbejdsgiveren ejer eller lejer boliger og så direkte formidler dem, men der kan også være situationer, hvor man via en mellemmand organiserer en bolig eller på anden vis har tilknytning til boligen.
Jeg kan ikke sige præcis, hvordan tilfældet ville være med det opstillede eksempel.
Det kommer nok også an på, præcis hvordan forbindelseskæden er imellem dem, men udgangspunktet er jo, at det er, hvis man arrangerer den indkvartering.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-01-26:
Jeg vil bede ministeren om at tage på en lille rejse med mig.
Fire vandrende arbejdstagere tager til Danmark, og de bliver indkvarteret i en bolig af deres kommende arbejdsgiver.
Det kan være en skurvogn.
Det kan være en campingvogn.
Det kan være en lejlighed.
Det kan være et loftsrum.
For dem gælder dette lovforslag.
Så er der fire andre vandrende arbejdstagere, der tager til Danmark.
De er kaldt herop af et vikarbureau, og vikarbureauet siger til dem: I skal selv finde en bolig.
Vi kender en, I lige kan ringe til, og han har ét rum, og det er på 12 m², og der er fire madrasser.
De fire vandrende arbejdstagere flytter ind der, og der bor de.
Er det korrekt?
Jeppe Bruus (S), 2021-01-26:
Tak for det, og tak for at bakke op om det her lovforslag, også selv om man ikke er med i den samlede aftale.
Jeg beklager, at jeg nu også kommer til at bevæge mig lidt ud over det, der er genstand for lovforslaget her, men det er ordføreren jo også selv inde på, og det er lige præcis spørgsmålet om konfiskation af bilen.
Det er mit indtryk, at man har arbejdet – også i den daværende borgerlige regerings tid – med, hvordan vi sætter hårdere ind over for vanvidsbilisme.
Jeg kan godt forstå det kontroversielle i, at man går ind og konfiskerer en tredje mands ejendom.
Omvendt må man sige, at det jo er et af de elementer, som er helt afgørende for at kunne skride ind, og for, at det har en præventiv effekt.
Derfor vil jeg egentlig bare spørge ordføreren, om ikke ordføreren også har tillid til, at markedet som sådan med nogle af de virksomheder og andre, der betjener sig af ordninger, nok skal kunne løse den udfordring også.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-01-26:
Nu skal man jo læse lovforslaget, som ordet står.
Så jeg tror slet ikke, ordføreren har ret.
Men vi kan selvfølgelig spørge ministeren om, hvem der har ret.
Egil Hulgaard (KF), 2021-01-26:
Det må ministeren svare på.
Jeg har læst forslaget sådan, at det gælder udenlandsk arbejdskraft, altså al udenlandsk arbejdskraft.
Det regner jeg med at ministeren svarer på om det gør.
Sådan læser jeg det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-01-26:
Nu sagde ordføreren, at det her lovforslag gælder alle udenlandske arbejdstagere.
Det er jo ikke rigtigt, for de udenlandske lønarbejdere, der selv finder en bolig, er ikke omfattet af det her forslag.
Derudover står der jo i § 2, at en arbejdsgiver skal sikre, at en bolig, som arbejdsgiveren har stillet til rådighed for sine ansatte, opfylder følgende krav, og så er der nogle krav.
Men det er jo egentlig nogle krav, der lige så vel kunne gælde jyder, som arbejder i København, og hvor arbejdsgiveren skaffer en bolig.
Så det fokus skal man altså også have på det her lovforslag.
Det er derfor, Enhedslisten har sagt, at vi ikke skal ende i noget, hvor det her lovforslag forringer danske overenskomstvilkår for nogle særlige faggrupper.
Så jeg vil godt høre ordføreren: Selv om der står noget prosa et eller andet sted i bemærkningerne til lovforslaget om, at det er møntet på udenlandsk arbejdskraft, er det så ikke korrekt, at det her faktisk er et lovforslag, som gælder alle lønmodtagere, som har en bolig som en del af sin ansættelseskontrakt?