runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz (IA), 2025-10-09:
Mange tak.
Hvis jeg tager råstofområdet først, vil jeg sige, at noget af det, som vi jo har efterlyst, er nogle modne projekter.
Et af de modne projekter, som jeg ser for mig, er Greenland Resources, som har molybdæn i Østgrønland.
Så er der anorthositprojektet, som også er interessant, og der er nogle perspektiver i det.
Det er bare for at give nogle meget konkrete eksempler.
Hvis jeg skal tage turisme, vil jeg sige, at det handler om at bygge nogle flere hoteller.
Samtidig ser vi, at en del af den turisme, der er kommet, i virkeligheden er flyttet fra Kangerlussuaq til Nuuk, og den er selvfølgelig steget noget.
Men hvis vi ligesom skal få den til at stige mere, også så lokalbefolkningen synes, det er rart at have turister, så er vi nødt til at sprede den ud.
Så der ligger stadig væk en opgave i forhold til at sikre flere hoteller rundtomkring.
Alex Vanopslagh (LA), 2025-10-09:
Tak, også for talen og for ordførerens parlamentariske virke.
Og måske lidt i den boldgade vil jeg egentlig spørge lidt ind til det indtryk, som jeg i hvert fald sad tilbage med efter den grønlandske valgkamp, nemlig at der i stigende grad er kommet lidt vind i den del af bevægelsen i Grønland, som føler et stort historisk svigt fra Danmark mod Grønland, og at det også giver sig udslag i nogle meget lidt konstruktive følelser.
Ikke bare på grund af det
, men i det hele taget mener jeg, det var fornuftigt, at statsministeren gav en undskyldning for spiralsagen, og at der også på et tidspunkt kommer noget kompensation.
Men i tiden derefter skal vi jo stadig væk arbejde på, hvordan vi styrker rigsfællesskabet og også styrker følelsen af samhørighed.
Der vil jeg egentlig høre ordførerens bud på: Hvad er de vigtigste ting, der skal ændre sig fra både grønlandsk og dansk side, for at vi kan opnå en højere grad af forsoning i forhold til ting, der er sket i fortiden?
Jeg håber, at spørgsmålet giver mening.
Louise Elholm (V), 2025-10-09:
Det er jo også noget af det, vi nogle gange har diskuteret i Grønlandsudvalget, altså det her med erhvervsudvikling.
Men der er ligesom to retninger på det med erhvervsudvikling.
Det ene handler om de store projekter, makroprojekterne, og det andet handler om de små projekter, hvor der er alle mulige idéer, de små iværksættere, der gerne vil starte selv.
Hvor mener fru Aaja Chemnitz at det er vigtigst at lægge trykket i første omgang, hvis man skal prioritere?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-10-09:
Mange tak.
Det er helt oplagt at kigge lidt mere på efterskoleområdet og se, om vi ikke kan gøre lidt mere, måske også for de allermest udsatte på det område, som måske har brug for et lille løft.
Så er vi i gang med at få lavet en undersøgelse omkring årsagen til, at folk flytter, og det skyldes – det er det, vi hører fra alle dem, vi taler med – sundhedsområdet, altså et svigtende sundhedsvæsen, som gør, at folk flytter hertil.
Det er børn og unge, men også personer med handicap, som føler, at der ligesom ikke er den hjælp, de har brug for, i det grønlandske samfund.
Og der er det ikke kun den ene, der flytter, men det er jo hele familien og nogle gange flere generationer, der flytter.
Det er i hvert fald dem, der vælger at flytte, uden at det er det, de egentlig nødvendigvis ønsker.
Anders Kronborg (S), 2025-10-09:
Jeg vil også godt benytte lejligheden til at sige tusind tak for det rigtig fine samarbejde, som vi har, og som jeg synes er frugtbart.
Jeg er også dybt imponeret over, hvor meget indflydelse ordføreren får i forhold til Grønland.
Det er meget imponerende, og det er meget rart at samarbejde med ordføreren, og vi har også selv besøgt Grønland sammen flere gange.
Der vil jeg godt tage udgangspunkt i nogle af de problemstillinger, jeg har oplevet i Grønland.
Da vi besøgte Qaanaaq for et par år tilbage, spurgte hr. Alex Ahrendtsen og jeg det lokale politi, om ikke de kunne vise os noget, der ikke stod i programmet.
Så spurgte betjenten: Har I været ude på Dunken?
Så kørte vi derud.
Til dem, der ikke ved, hvad Dunken er, vil jeg sige, at det simpelt hen er en losseplads, der har ligget derude i rigtig mange år.
Plastic ligger 10-15 m fra vandkanten.
Jeg har set de samme udfordringer i grønlandske bygder, og man må bare sige, at det virkelig er noget, der er med til at forøge plastikforureningen i verdenshavene, og det er noget, der er med til at forøge mikroplast i fisk.
Så jeg vil gerne høre ordføreren om, hvordan ordføreren ser på den stigende affaldsproblematik, som der er i Grønland.
Anna Falkenberg (SP), 2025-10-09:
Tak for spørgsmålet.
Min tale skulle ikke forstås på den måde, at Færøerne ikke bliver inddraget, for det er min opfattelse, at det gør Færøerne.
Jeg føler mig fuldt inddraget, også her som folketingsmedlem fra Færøerne.
Det, jeg gerne vil rejse et flag i forhold til, er, at der sker rigtig mange ting på Færøerne lige nu.
Der er fem partier, der ønsker, at Færøerne skal gøres selvstændigt.
Hvor mange herinde vidste overhovedet det?
Det tror jeg altså ikke er særlig mange.
Så opmærksomheden er et andet sted lige nu.
Det er okay, og det er med rette, men det forsvarer ikke, at der sker nogle ting på Færøerne, som ikke bliver set.
Her tænker jeg ikke på det politiske system, jeg tænker på den brede befolkning, på samfundet som helhed og på mediedækningen og andet.
Nu ved jeg ikke, om jeg helt når at svare på spørgsmålet i forhold til modernisering.
Det, der for Sambandspartiet er vigtigst i den her moderniseringsproces – og vi har lavet et helt udspil på det, som også er oversat til dansk – er de udenrigspolitiske hjemler.
Det er dem, som er de vigtige.
Det synes jeg nemlig at afgørelsen i § 6-nævnet understreger meget tydeligt, altså at det er muligt, og vi har behov for i andre fora også at kunne repræsentere os selv som land, men hvor vi samtidig deler en grundlov.
Per Husted (S), 2025-10-09:
Det gør jeg også for, at der bliver mulighed for at uddybe, da tiden bliver kort.
Men jeg vil også gerne takke for det gode samarbejde, vi har i regi af Nordisk Råd, hvor der jo også er sket forandringer efter ønske fra bl.a. Færøerne.
Der kunne jeg da også godt tænke mig, at ordføreren prøver at sætte nogle ord på, hvilken rolle det nordiske samarbejde kan spille i den situation, vi er i sikkerhedsmæssigt osv., og hvor meget Nordisk Råd kan være med i den fornyelse, vi også fra dansk og færøsk side skal igennem.
Anna Falkenberg (SP), 2025-10-09:
Tak og i lige måde for det gode samarbejde.
Der er Færøerne, Grønland og Danmark gået ind i den kamp som et hold, og der får vi fuld opbakning fra den danske regering, og der er der måske nogle af de andre nordiske lande, vi skal have overbevist om, at det er en god idé.
Så det er bare for at sige, at Nordisk Råd og det nordiske samarbejde er fine eksempler på steder, hvor vi har behov for at være os selv.
Louise Elholm (V), 2025-10-09:
Tusind tak, og tak for talen, fru Anna Falkenberg.
Det var som sædvanlig en fornøjelse at høre, hvor godt ordføreren er inde i stoffet.
Jeg vil benytte anledningen til at spørge lidt ind til den aftale, som de fem partier på Færøerne lavede her i sommer.
For dem, der ikke lige er så godt kendt med færøsk politik, findes der jo seks partier på Færøerne.
Det vil sige, at Sambandsflokkurin er den eneste, som ikke er med den her aftale.
Det kan være, at ordføreren lige vil uddybe lidt mere præcist, hvad den her aftale går ud på, og hvorfor det er, at Sambandsflokkurin ikke er med.
Anna Falkenberg (SP), 2025-10-09:
Tak for spørgsmålet.
De fem partier, der har indgået den her aftale, ønsker selvstændighed.
De ønsker at indlemme Færøerne i FN som en selvstændig nation.
Vi ved godt fra Sambandspartiets side, hvad det er for nogle fordele, vi har i rigsfællesskabet i dag, og vi ved godt, at dem får vi ikke, hvis vi bliver en selvstændig stat.
Her tænker jeg på NATO, jeg tænker på uddannelse, jeg tænker på sundhed, jeg tænker på rigtig mange områder, som vi har fælles i dag.
Det eneste, de her fem partier fokuserer på, er selvstændighed, og at det skal blive muligt for Færøerne at melde sig ind i f.eks. EFTA, EU og andre steder, selv om vi nok alle sammen godt ved, at det at blive defineret som en selvstændig stat ikke gør, om man kan blive en del af EFTA og EU.
Vi ved jo godt, at f.eks. Grønland har været en del af EU, men har valgt at melde sig ud igen.
Det kunne være vejen for Færøerne at gøre det samme igennem rigsfællesskabet, og det synes jeg ville være en god idé.
Per Husted (S), 2025-10-09:
Først vil jeg sige mange tak for en meget indholdsrig tale, selv om det kunne være lidt hårdt at høre om alle de her sportshenvisninger, når nu der er landskamp, samtidig med at vi er her.
Men jeg vil sige, at den tale, der blev holdt, er jo bedre end at se landskamp.
Færøerne bliver ikke hørt, hører jeg, der bliver sagt.
Det lytter jeg meget til og håber ikke, at det er helt rigtigt.
For jeg synes, vi gør meget for at inddrage Færøerne på alle punkter, hvor vi kan komme til det.
Men det var en flot tale med virkelig meget indhold.
Rigsfællesskabet er en levende størrelse, som vi hele tiden skal tilpasse og udvikle.
Så ud over konklusionen, som kom fra § 6-nævnet, og som der var stor tilfredshed med, kan ordføreren så sætte nogle ord på, hvilke andre områder hun og Sambandsflokkurin forestiller sig at det fortsatte fremtidige fællesskab skal modernisere, sådan at rigsfællesskabet kommer ind i næste fase?
Anna Falkenberg (SP), 2025-10-09:
Jeg tror, at der bliver talt i rigtig mange tunger fra de forskellige partiers side om, hvad indholdet af aftalen er.
Sandheden er, at der ikke er nogen, der ved andet, end at Færøerne skal blive en selvstændig stat.
Lagmanden siger åbent og ærligt, at vi vil kunne alt det samme i morgen, som vi kan i dag, men jeg synes, det er meget naivt at stå og bilde den færøske befolkning det en, for det ved vi alle sammen ikke vil kunne lade sig gøre, og det kommer ikke til at ske.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-10-09:
Jeg stod og fik lidt kaffe og kunne næsten drømme mig væk, da du lavede et meget levende billede af de dejlige øer deroppe, og det er jo nostalgi for mig.
Men jeg synes, det er meget spændende, når nogle af vores kollegaer har været oppe at besøge Færøerne og de kommer hjem igen og fortæller: Ej, jeg vidste ikke, det var sådan, og jeg vidste ikke, det var sådan.
Der er en masse eventyr i gang.
Der er energiprojekter.
Der er alle mulige ting.
Så jeg føler lidt, at jeg oplever Færøerne på ny, hver gang jeg kommer derop nu.
Og det siger jo meget om, hvor vigtigt det er, at vi ved mere om, hvad der sker deroppe, især fordi vi faktisk sidder med en del af bemyndigelserne, som skal til for at styrke det bedst muligt.
Hvis man tror, at nordjyder ikke gør et stort væsen af sig, altså hvis »fint« er rigtig godt i Nordjylland, så er det endnu mere ekstremt på Færøerne.
Hvordan tror du at vi kan øge den her bevidsthed og løbende holde folk orienteret om den her viden i Danmark?
Anna Falkenberg (SP), 2025-10-09:
Undskyld.
Tak til spørgeren, fru Sólbjørg Jakobsen, som har et godt kendskab til de færøske forhold og det færøske samfund.
Men det bekymrer mig, hvis selv spørgeren, der har sin oprindelse på Færøerne, ikke kan følge med i udviklingen, og hvad der sker deroppe.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, og jeg har haft fokus på det i lang tid, også sammen med min gode, grønlandske kollega fru Aaja Chemnitz.
Vi har behov for at hæve vidensniveauet i Danmark, særlig blandt børn og unge, synes jeg, for det er dem, der tager det med videre i livet.
Bl.a. synes jeg, det burde være et krav
for alle folkeskoleelever at have besøgt Færøerne og Grønland, inden de slutter deres folkeskole.
Det synes jeg ville være en rigtig god start, for – ikke for at bruge for mange engelske vendinger, men – det er ofte støvler på jorden, der gør, at man faktisk får en opfattelse og fornemmelse af, hvad det er for et samfund, og det er der, det begynder at spire, og interessen fortsætter, og man selv opsøger den viden, der kommer efterfølgende.
Det synes jeg ville være en rigtig god start.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-10-09:
Mange tak for et rigtig godt og fint svar.
Jeg beklager den direkte tiltale.
Jeg synes, det er godt, vi kommer med de her idéer, hvor vi tænker: Hvordan kan man egentlig få indlevelsen i det?
For ja, det er bekymrende, hvis selv en, der er født og opvokset der, og en, der er interesseret i politik, kan blive overrasket over nogle ting.
Så jeg synes, det er et godt udgangspunkt at sige, at vi alle sammen skal på besøg deroppe, men det er tydeligvis ikke nok.
Jeg er jo født der, og jeg føler godt, at der mangler lidt.
Skal der en præsident i USA til at true, for at man skal følge lige så meget med, eller kunne man tænke, at den danske presse måske også havde et ansvar i det her?
Anna Falkenberg (SP), 2025-10-09:
Det er også det, der ligger lidt i budskabet i min tale i dag.
Jeg synes, det er begrædeligt, at der skal en amerikansk præsident til for at skabe den opmærksomhed, der er i dag.
Jeg synes, det er godt, at opmærksomheden på Grønland er der i dag, og jeg ville ønske, den var lidt højere for Færøerne.
Så der kommer vi ikke udenom, at medierne bærer et kæmpe, kæmpe ansvar.
Prøv at forestille jer nu, hvis Færøerne løsriver sig ud ad bagdøren, mens man har lagt alle kræfter i mediedækningen og her i huset på at beholde Grønland, så at sige.
Det ville jeg i hvert fald begræde.
Louise Elholm (V), 2025-10-09:
Tak, og tak for besvarelsen.
Jeg er også ganske bekymret over den udvikling.
Hvordan ser fru Anna Falkenberg diskussionen på Færøerne?
Hvor meget fylder den, og har man en vurdering af, hvad det her kommer til at koste for Færøerne?
Har man et billede af det?
Og hvad er opbakningen i befolkningen?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-10-09:
Mange tak for spørgsmålet, og også tak for samarbejdet.
Affaldshåndtering er ikke et folketingsanliggende i forhold til Grønland, det er et rent hjemtaget område.
Vi har lavet et selskab, der hedder Esani, hvor de enkelte kommuner, som står for den her affaldshåndtering, køber sig ind, og så er det meningen, at man ligesom skal udvikle den her affaldshåndtering lokalt.
Et område, jeg gerne vil sætte fokus på, og som vi rent faktisk godt kan gøre noget ved herfra, er i forhold til kultur.
Jeg vil egentlig gerne rose ordføreren for, at det lykkedes os at få afsat penge til kultur, for det er sådan set også ordførerens fortjeneste sammen med undertegnede, at vi fik afsat nogle penge til noget mere grønlandsk kultur på tværs af Grønland og Danmark med et særligt fokus på Cirkus Arena.
Anders Kronborg (S), 2025-10-09:
Tusind tak, og også tusind tak for indsatsen i forhold til kultur.
Jeg er meget med på, at affaldsområdet er hjemtaget til Grønland, men det, der jo er særlig kendetegnende ved netop affaldsområdet, er, at det er grænseoverskridende, især når affaldet kommer ud i vores verdenshave.
Vi har en stigende udfordring i forhold til mikroplast, så mit spørgsmål er til ordføreren: Når det er et grænseoverskridende problem, og når man kan se, at de her affaldsbjerge hober sig op, og de ligger tæt ved vandkanten, er der så ikke noget, vi måske kan hjælpe hinanden med i fællesskab?
Hvordan ser ordføreren i virkeligheden på det her, som jeg oplever som et stigende problem og en stor udfordring i Grønland?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-10-09:
Mange tak.
Der blev faktisk lavet en undersøgelse i Grønland af WWF, hvor man undersøgte, hvor den plastik, der er i de grønlandske have, kommer fra, og det, man kunne se, var, at en del af det altså kom fra den nærmeste butik, der, hvor man tanker, når man skal ud at sejle.
Derfor synes jeg også, at man skal være opmærksom på det oplysningsarbejde, der skal til hjemme i Grønland.
Jeg vil sige, at plastic-, miljø- og klimahåndtering er noget, som ligger mig rigtig meget på sinde, og det er noget, vi godt kunne samarbejde noget mere om.
Hvad de præcise løsninger er, tror jeg jeg vil overlade til nogle, der ved lidt mere om det i Grønland, og som har ansvaret for det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-10-09:
Tak for talen, og også tak for et rigtig godt samarbejde igennem mange år, nu senest også på forsvarsområdet.
Hvis jeg lige må omformulere de tre f'er, som ordføreren nævnte, så kan man sige, at forsoning, forsvar og forsyningssikkerhed nu er flettet totalt sammen.
I de geopolitisk trange tider, vi lever i, tror jeg at det, der er godt for Grønland, også er godt for Danmark og for hele rigsfællesskabet, og på den måde skal vi også gøre nogle flere ting sammen.
Derfor vil jeg også bare sige, at i SF støtter vi det ønske om et ekstra søkabel, som I har ytret.
Vi støtter også en infrastrukturfond, som der også er ønske om, og som kan ligge i regi af EIFO.
I EIFO er det jo så at sige nærmest et hvile i sig selv-princip.
Så det er jo ikke en masse penge op af lommen.
Til gengæld kunne det gøre rigtig meget godt.
Som fru Aaja Chemnitz også var inde på før: Når man skal kunne holde mere orden i eget hus, skal man også have de her investeringer for at få mulighed for det.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-10-09:
Vi mener jo, at i forhold til den her forsyningssikkerhed, som ordføreren også var inde på – og i øvrigt også tak for det gode samarbejde – er det vigtigt, at vi både har fokus på søkablerne, og vigtigt, at vi også har fokus på satellitterne, for de to ting hænger sammen.
Vi ved bare, at 1 pct. af det internet, som vi har i Grønland, kommer fra satellitter.
Det vil sige, at man næsten ikke kan understrege nok, hvor vigtige søkablerne er.
I dag har vi to søkabler, som ligesom går i hver sin retning, og hvis man kapper et af dem over, vil det selvfølgelig have massive konsekvenser.
Militærstrategisk tror jeg også man skal tale om vejen mellem Sisimiut og Kangerlussuaq.
Det er jo egentlig, fordi hvis man har mulighed for adgang til en atlantlufthavn i Kangerlussuaq og man har adgang til en dybhavshavn i Sisimiut, så vil det også give nogle muligheder, også fra Danmark, og også når vi snakker nogle af de ting, vi måske ikke bryder os så meget om at snakke om.
Men når vi overvåger noget mere, skal vi også kunne handle, når der sker noget, vi ikke bryder os om.
Altså, der er nødt til at være en suverænitetshåndhævelse også.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-10-09:
Mange tak.
I forhold til infrastruktur har vi, som ordføreren var inde på,
bl.a. været i dialog med CIP, som er Copenhagen Infrastructure Partners, og som jo også har fået i opdrag at se på, hvilke muligheder der måske var i forhold til Grønland.
Der synes jeg jo både i forhold til infrastruktur – det giver lidt sig selv – men i virkeligheden også i forhold til den grønne omstilling, at det er nogle af de områder, som vi gerne så at man måske havde et tættere samarbejde om.
Men det gælder sådan set også i forhold til elforsyning og vand- og varmeforsyning i Grønland.
Der er det også vigtigt, at det fælles overlappende ansvar, der er på beredskabsområdet, bliver lidt stærkere mellem landene.
Leila Stockmarr (EL), 2025-10-09:
Tak for det.
Tak for talen og de mange gode svar.
Vi har jo talt lidt om klima og klimaforandringerne i dag, men meget i en dansk kontekst.
Jeg var i Grønland i august og oplevede selv, hvordan klimaforandringerne jo allerede er virkelighed på en meget voldsommere og meget mere konkret måde for alle, der bor i Grønland.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre taleren uddybe, hvordan klimaforandringerne opleves af grønlændere, hvordan de er virkelighed allerede nu, og hvad det er for nogle udfordringer, Grønland står over for, når det kommer til global opvarmning, men også de lokale problemer.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-10-09:
Mange tak for spørgsmålet.
Det er rigtig rart at se, at der er så mange folketingsmedlemmer, der faktisk har været i Grønland, og at vi faktisk også ser, at der er flere og flere ministre, der kommer til Grønland.
Så det vil jeg også bare gerne lige nævne er enormt positivt.
Det officielle svar er jo, at klimaet ændrer sig fire gange så meget i Arktis, som det gør i resten af verden, og derfor er det noget, vi mærker hele tiden, måske også i en sådan grad, at vi nærmest ikke engang er opmærksomme på det.
Jeg oplever som grønlandsk borgere, at det regner meget mere, end det plejer at gøre.
Man kan se, at det hen over sommeren er blevet mere grønt.
Det vil sige, at du pludselig kan se efterårets farver på en anden måde, end du kunne før, hvor det måske generelt mere var klipper, du så.
Det er jo en fordel og en ulempe, kan man sige.
Leila Stockmarr (EL), 2025-10-09:
Grønland har jo selv tiltrådt Parisaftalen i 2024, og det er jo rigtig godt, men det betyder jo ikke, at vi andre ikke har et ansvar.
Alle lande, der har tiltrådt Parisaftalen, har jo et særligt ansvar for at beskytte oprindelige folk.
Lige om lidt skal vi også til COP 30, også Danmark som EU-formandsland, i Brasilien, og det bliver holdt ude i Amazonas.
Brasilien har jo også udpeget den her COP 30 til at have et særligt fokus på oprindelige folk.
Er der noget, taleren godt kunne tænke sig at Danmark tog med til COP 30 i forhold til at tage et særligt hensyn til Arktis' oprindelige folk?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-10-09:
Mange tak.
Fra IA har vi altid støttet det arbejde, som ICC laver, for ICC er den eneste organisation, der repræsenterer oprindelige folk i rigsfællesskabet.
Derfor har vi faktisk i alle finanslove i den her valgperiode peget på nogle initiativer, hvor vi understøtter ICC's vigtige rolle, både i Arktisk Råd, i COP'erne og i FN, hvor de ligesom kommer med forskellige initiativer.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-10-09:
Tak, og det er jeg helt enig i, og det var også det, jeg prøvede at sige om erhvervsudvikling, infrastruktur, kritisk infrastruktur og forsvar: Det hele hænger sammen og hænger måske tættere sammen end nogen sinde før.
Det støtter vi også i SF.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-10-09:
Mange tak, og også tak for det gode samarbejde, og tak for de fine ord.
Siden statsministeren mødtes med formanden for naalakkersuisut og talte om erhvervsudvikling med forskellige aktører, har det i virkeligheden været vigtigt for os i IA i Folketinget at gå videre med at sige, hvordan vi kan blive konkrete.
For det er nogle gange vores udfordring.
Når vi f.eks. taler om erhvervsudvikling, synes jeg derfor, at EIFO er interessant.
Det er interessant at vide, hvad DI mener, det er interessant at vide, hvad Grønlands Erhverv mener, og hvordan vi kan få nogle af de kræfter i spil i forhold til at skabe den udvikling, som vi ønsker.
Så det er noget af det, vi kigger lidt ind i, i forhold til om man kan sætte lidt mere skub og handling bag de ord, der er i forhold til at skabe noget erhvervsudvikling.
Lise Bertelsen (KF), 2025-10-09:
Mange tak for talen.
Mit spørgsmål handler om 10. klasse, som regeringen nu vil afskaffe.
Ligesom regeringen, altså Socialdemokratiet, Venstre og Moderaterne, fjernede store bededag, vil de nu også fjerne endnu en stolt dansk tradition, nemlig 10. klasse, som er et et år, hvor vores unge modnes og dannes.
Det Konservative Folkeparti har kæmpet en kamp imod den afskaffelse – væk med den beslutning!
Mit spørgsmål til Alternativet er: Hvordan ser I på afskaffelsen af 10. klasse?
10. klasse er til fordel for vores mange unge og deres trivsel, i en tid hvor de i forvejen føler sig presset.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Tak til spørgeren.
Spørgeren manglede bare lige at nævne afskaffe chokoladeafgiften, så havde vi et helt kinderæg af tre rigtig dårlige afskaffelser: både store bededag, 10. klasse og chokoladeafgiften.
I Alternativet er vi fuldstændig enige i, at afskaffelsen af 10. klasse er en kæmpe brøler.
for at sige det ligeud.
Det er et rigtig vigtigt år, især når vi ser på en barndom og ungdom, der i forvejen er enormt presset.
Udover hele luften i et ungdomsliv, og det med lige at tage sig lidt ekstra tid, så gør det også bare, at karakterræset rykker længere og længere ned i børnehøjde, så man i tidlige årgange nu oplever et pres for at få gode karakterer for overhovedet at kunne have mulighed for at komme videre ind i uddannelsessystemet, og det synes vi er dybt problematisk.
Barndommen er kort nok i forvejen.
Lise Bertelsen (KF), 2025-10-09:
Det Konservative Folkeparti fik stemt et beslutningsforslag igennem her i Folketingssalen om at gøre noget ved det alt for høje skolefravær, vi desværre ser her i Danmark.
Hvad tænker Alternativet om det tempo, der er i at behandle problemet?