runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2018-01-10:
Jamen jeg kan bekræfte det faktuelle i, at olieprisen er steget siden 2003, også mere, end det var forudsat på det tidspunkt.
Det var jo svært at spå på det tidspunkt, og det er det stadig væk, altså hvordan det vil se ud efter 14-15 år.
Men det er et faktum, at den er steget.
Men jeg anser det ikke for at være en mulighed at lave om på kompensationsaftalen.
Den er staten stadig væk part i, og den kan man ikke komme ud af.
Jeg betragter kompensationsaftalen som et samlet kompromis, der blev indgået mellem staten og A.P. Møller Mærsk i 2003 som en del af en større aftale, og den står vi fra Dansk Folkepartis side ved.
Rune Lund (EL), 2018-01-10:
Er ordføreren for Dansk Folkeparti enig i, at en af de forudsætninger, som har ændret sig væsentligt, siden aftalen blev indgået i 2003, er, at olieprisen, prisen for en tønde olie, er steget meget mere end det, der var forudsat i aftalen.
En forudsætning for aftalen, der blev indgået, var nemlig, at en tønde olie ville koste 22 dollar pr. tønde stigende til 36 dollar pr. tønde i 2042.
Olieprisen er steget meget mere, den har været oppe på 80 dollar og over 100 dollar pr. tønde og ligger nu på omkring 50 dollar pr. tønde.
Det betyder, at olieselskaberne under Dansk Undergrunds Consortium i dag ifølge de tal, vi har fået tidligere i forbindelse med spørgsmål til regeringen, tjener over 10 mia. kr. mere om året efter skat end forudsat i aftalen.
Når man så har muligheden for at lade være med at videreføre en kompensationsaftale, bl.a. fordi der er nogle forhold, der har ændret sig så drastisk, fordi der er en meget større indtjening, end der oprindelig var forudsat, ville det så ikke være oplagt at lade være med bare kvit og frit at føre kompensationsaftalen videre, men bruge pengene til f.eks. velfærd?
Og hvis Dansk Folkeparti ikke har den holdning, hvorfor ønsker Dansk Folkeparti så ikke at have en anden holdning, om jeg så må sige, fordi vi kan bruge pengene til velfærd?
Mikkel Dencker (DF), 2018-01-10:
Baggrunden for forespørgselsdebatten i dag er jo, at A.P. Møller - Mærsk A/S efter årtiers aktivitet i den danske del af Nordsøen har besluttet at sælge sine rettigheder til det franske olieselskab Total.
Og det er så det, der har ført til, at Enhedslisten har ønsket, at vi skulle have den her forespørgselsdebat i dag.
I Dansk Folkeparti er vi glade for det store arbejde, som A.P. Møller Mærsk A/S igennem de sidste godt 50 år har udført i den danske del af Nordsøen, med at forsyne Danmark med olie og gas, med at skabe arbejdspladser og med at indbetale et ganske enormt provenu til statskassen i form af skatter og afgifter.
Det har jo ført til, at Danmark har været selvforsynende med energi i lange perioder og derfor har været fri for at skulle importere.
Vi er glade for, at det har været sådan.
Vi håber også, at vi fortsat vil have gode forhold for de selskaber, der er aktive i Nordsøen med at pumpe naturressourcerne op og nyttiggøre dem, sådan at vi som samfund har gavn af Nordsøen og vi også får et stort provenu i statskassen til gavn for vores velfærdssamfund.
Det tager vi ad notam, og vi er tilfredse med, at der er fundet en seriøs aktør, som vil fortsætte aktiviteterne.
Vi håber på en god samarbejdsrelation mellem staten og køberne, og at det vil føre til fortsat gavn for det danske samfund.
Vi håber også, at Total vil videreføre, at vi har så mange gode arbejdspladser i Nordsøen, og vi forventer bestemt også, at de arbejdsvilkår, som medarbejderne vil blive budt, fortsat vil være gode.
Vi har taget ad notam, at ministeren har oplyst, at sagsbehandlingen af den her overdragelse af rettigheder er noget, som hører hjemme i Energi-, Forsynings- og Klimaministeriet, og at det ikke er noget, som Folketinget formelt skal blandes ind i.
Men vi sætter da pris på at få en så grundig og fyldig orientering om, hvad forløbet bliver, i løbet af sagen, og det er også derfor, vi er medforslagsstillere på det forslag til vedtagelse, som hr. Benny Engelbrecht læste op lige før.
Det redegør meget godt for Dansk Folkepartis synspunkt i den her sag, så derfor har jeg ikke mere at tilføje.
Benny Engelbrecht (S), 2018-01-10:
Socialdemokratiet står ved de aftaler, som vi har indgået, og de forlig, som vi er en del af.
Det er ganske klart, og det er jo heller ikke det, som er diskussionen her.
Det, der er diskussionen, er, hvordan processen skal være i forhold til en overdragelse. Når det så kommer til spørgsmålet om, om man kan forestille sig, at der kan komme nogle andre juridiske vurderinger end den, som Kammeradvokaten kommer med, så tror jeg, man skal holde sig for øje, at alle jo selvfølgelig vil tage bestik af en vurdering som den, Kammeradvokaten kommer med.
Jeg har svært ved at forestille mig, at man kunne komme med andre juridiske vurderinger.
Og selv hvis man skulle det, vil det jo formodentlig også indgå i en eventuel retssag, som jeg har meget, meget svært ved at forestille mig staten ville kunne vinde.
Rune Lund (EL), 2018-01-10:
Så vil jeg spørge: Er Socialdemokratiet stadig modstandere af kompensationsaftalen?
Hvis der kommer en juridisk vurdering et andet sted fra, som har en mere uafhængig karakter end et privat advokatfirmas, som arbejder for regeringen, og som kommer frem til en anden konklusion end den konklusion, som Kammeradvokaten kommer frem til,
hvad vil Socialdemokratiets position så være?
Vi det give anledning til at genoverveje processen og se, om der kan samles et flertal mod at donere kompensationsaftalen kvit og frit til Total?
Benny Engelbrecht (S), 2018-01-10:
Nu kan man jo ikke af referatet af Folketingets forhandlinger se, at hr. Rune Lund lavede luft, anførselstegn, ud for ordet anbefaler i forbindelse med sin korte bemærkning, så vi skal nok lige huske, at det var sådan.
Jeg må sige, at jeg har stor respekt for og stor tiltro til Kammeradvokatens anbefalinger.
Det, vi kan diskutere, er, hvordan det kan være, at man har haft nogle andre vurderinger hidtil, og det synes jeg da er en helt relevant diskussion at tage.
Det er måske ikke ved en forespørgselsdebat, vi skal tage det, men der skal ministeren jo så i givet fald svare på, hvorfor man har haft nogle andre vurderinger i embedsværket.
Men at tro, at Kammeradvokaten skulle komme med andet end en objektiv vurdering af sagen, må jeg sige jeg slet ikke kan finde belæg for.
Rune Lund (EL), 2018-01-10:
Hvordan mener hr. Mikkel Dencker at der er overensstemmelse mellem det, som Kammeradvokaten skriver i sit notat, og svaret på spørgsmål 72 fra 2016, som lyder: »Det betyder, at det vil bero på forhandlingerne om vilkårene for dette samtykke, om kompensationsaftalen kan overtages som en del af vilkårene for overførslen.«
Kunne ordføreren ikke forklare mig, hvor sammenhængen skulle være mellem svaret på det spørgsmål og det notat, som Kammeradvokaten er kommet med?
Socialdemokratiet trådte så ind i forligskredsen sammen med SF, da den socialdemokratisk ledede Thorningregering blev dannet i 2011.
Men modstanden mod kompensationsaftalen er jo den samme i dag, går jeg ud fra.
Der var i hvert fald et høringssvar, som var meget klart og præcist, da det blev givet i forbindelse med beslutningsforslaget B 7 i 2003, hvor Socialdemokratiet kritiserede, at man på den måde pålagde kommende flertal i Folketinget ikke at kunne hæve skatten; det var problematisk skattemæssigt, men også rent demokratisk et stort problem.
Så hvad er ordførerens holdning til, at Energistyrelsen i et svar til Folketinget fortæller, at det vil være op til en konkret forhandling, om kompensationsaftalen skal gives videre, men at ministeren få dage før en forhandling i Folketingssalen i forhold til denne forespørgselsdebat får produceret et notat hos Kammeradvokaten, hvor Kammeradvokaten anbefaler, at man gør noget andet, nemlig leverer kompensationsaftalen kvit og frit videre til Total?
Benny Engelbrecht (S), 2018-01-10:
Tak, formand, og tak til Enhedslisten for at rejse denne forespørgselsdebat.
Det er selvfølgelig relevant at få understreget, at Folketingets partier ønsker åbenhed omkring processen i forhold til en overdragelse af olierettigheder fra hr. A.P. Møller - Mærsk til Total.
Socialdemokratiet indgår jo i den aftale, der ligger til grund for debatten i dag, nemlig aftalen om en udvikling af Nordsøen og genopretning af Tyrafeltet.
Vi står selvfølgelig ved de aftaler, vi har indgået, men vi forventer samtidig, at regeringen løbende holder os og de øvrige aftalepartier orienteret, hvis og når der sker ændringer i forhold til grundlaget for aftalen.
Jeg hæfter mig ved, at regeringen har bedt Kammeradvokaten vurdere muligheden for at give afslag på, at den del af Nordsøaftalen, der vedrører kompensation, medoverdrages til Total, såfremt Energistyrelsen godkender dem som nye ejere af eneretsbevillingen.
Med disse kommentarer in mente vil jeg derfor oplæse et forslag til vedtagelse, og det er på vegne af Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Venstre, Liberal Alliance, Radikale Venstre og Konservative:
Forslag til vedtagelse
»Folketinget noterer sig, at godkendelsen af overdragelsen af Mærsk Olie og Gas A/S til Total S.A. er en forvaltningsretlig afgørelse, og at ministeren ifølge undergrundsloven har kompetencen hertil.
Folketinget opfordrer regeringen til, at overdragelsen behandles med grundighed og med samfundets bedste for øje.
Folketinget konstaterer endvidere, at Kammeradvokaten har vurderet, at kompensationsaftalen er en integreret del af og forudsætning for den eksisterende eneretsbevilling, og at en afvisning af at overdrage kompensationsaftalen sammen med eneretsbevillingen vil give anledning til så alvorlige retlige betænkeligheder, at det reelt ikke er en retlig mulighed.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-01-10:
Tak for det, formand.
Enhedslisten har taget initiativ til denne forespørgselsdebat.
Jeg ved, at spørgsmålet ligger Enhedslisten meget på sinde, og det forstår jeg godt.
Det er en stor og usædvanlig overdragelse, der kræver en grundig stillingtagen.
Derfor vil jeg dvæle lidt ved, hvad der skal godkendes i forbindelse med overdragelsen, inden jeg går videre til Folketingets rolle i den. En væsentlig del af godkendelsesprocessen er en forvaltningsretlig afgørelse, som træffes af Energistyrelsen.
I den forbindelse tager Energistyrelsen stilling til, om der er anledning til at stille særlige vilkår for overdragelsen.
Denne type vurderinger bliver foretaget ved alle overdragelser af selskaber med licens i den danske del af Nordsøen.
Det gjorde man f.eks. også sidste år, da DONG blev købt af Ineos.
Det er et udtryk for, at der føres tilsyn med og stilles krav til de selskaber, der skal overtage tilladelser i Nordsøen.
Det er noget, vi fra statens side fører en meget tæt kontrol med.
Denne del er som sagt en forvaltningsretlig afgørelse, der ligger hos mig som minister, og som er delegeret til Energistyrelsen.
En anden del af overdragelsen er de aftaler, staten har indgået med Mærsk gennem årene.
For selv om en del af overdragelsen behandles som alle andre overdragelser, er eneretsbevillingen jo særlig i forhold til øvrige licenser i den danske del af Nordsøen.
Regeringen forvalter statens forpligtigelser i de aftaler, der er indgået med Mærsk, under hensyntagen til almindelig aftaleret og altid med Danmarks bedste for øje.
Der er en række aftaler, og vi skal se på, i hvilket omfang vi er juridisk forpligtiget til at føre dem videre til Total.
Som jeg oplyste Folketinget om i besvarelsen af Energi-, Forsynings- og Klimaudvalget, alm. del, spørgsmål 70, har Kammeradvokaten bistået med at vurdere forpligtigelserne i aftalen i forbindelse med overdragelsen.
Der har særlig været en del interesse for kompensationsaftalen fra Folketingets side.
Som jeg oplyste om, er det Kammeradvokatens klare vurdering, at staten er forpligtiget til at videreføre kompensationsaftalen i forbindelse med overdragelsen.
Der er ikke truffet formel afgørelse om vilkårene endnu, men det er klart, at anbefalingen fra Kammeradvokaten vil indgå i sagsbehandlingen af overdragelsen.
Nu vil jeg gå til spørgsmålet om Folketingets inddragelse i overdragelsen.
Som minister lytter jeg til og overvejer alle relevante synspunkter i sagen.
Jeg synes, det er godt, at vi har en åben debat om principperne i reguleringen af selskaberne i Nordsøen.
Det er en arbejdsdeling, der følger af lovgivning, der er vedtaget i Folketinget, og overdragelsen vil også i andre henseender følge lovens ord og dermed de retningslinjer, Folketinget har været med til at udstikke.
Regeringen vil behandle sagen med grundighed, med Danmarks bedste for øje og med åbenhed.
Forhandling
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-10:
Jeg kan forsikre, at der ikke findes nogen minister, der går mere op i den her sag, end jeg gør, og der kan formentlig ikke peges på en eneste tidligere socialdemokratisk minister for posten, som har gjort mere for den her sag, end jeg har.
Rasmus Prehn (S), 2018-01-10:
Jeg er rigtig glad for, at vi fik stillet de her spørgsmål, for det er et meget, meget vigtigt emne.
Men det er alligevel lidt overraskende, når vi ved, hvor vigtigt det er for Liberal Alliance og for ministeren, at der er fair konkurrence, at høre, at det har knebet lidt med det personlige engagement i forhold til det her – altså, det her er noget, der er blevet overladt til embedsmændene.
Jeg mangler stadig væk at få svar på et centralt spørgsmål i den her sammenhæng.
Hvad har man gjort internt i regeringen?
Hvad har ministeren gjort for at tale med udenrigsministeren om, at det også var noget, der skulle tages op i de sammenhænge, hvor udenrigsministeren er ude at tale med sine udenlandske kollegaer?
Brian Mikkelsen (KF), 2018-01-10:
Jeg glæder mig også rigtig meget til at kunne præsentere selve teknologipagten.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-10:
Uden at kunne huske de cases – nu var spørgeren så venlig ikke at fortælle mig, hvad de gik ud på – kan jeg i hvert fald svare på, hvad vi laver om.
Det er jo ret centralt.
Og den dommer laver jo så bindende retningslinjer for den enkelte kommune, og det synes jeg er en kæmpe – en kæmpe – forskel i forhold til i dag.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-01-10:
Nå, så prøver jeg igen.
Der er også et andet eksempel om en ung fyr, der hedder Mohammed, og der er også opstillet en case.
Og når jeg læser den case, og jeg har læst den adskillige gange, må jeg bare sige, at den forskel, der er, på det, regeringen foreslår, og det, det sociale system allerede kan, har vi meget, meget svært ved at se – altså den der store forskel, i forhold til hvad det er, man laver om.
Så hvad laver man om i de her to cases?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-10:
Det her bekræfter mig bare i, at jeg glæder mig til, at vi om meget, meget kort tid skal sætte os ind i et rum og snakke om det her.
For vi har jo sat penge af i fællesskab på finansloven til et nyt tiltag mod ungdomskriminalitet.
Jeg har nemlig det modsatte synspunkt.
Det, vi har spillet ud med her om ungelavalderen, mener jeg er et hårdere system over for de helt unge kriminelle, end hvis vi bare sætter den kriminelle lavalder ned.
Lad os tage en lang, god diskussion om det.
I forhold til det eksempel med Peter, som der er givet, har jeg det ikke foran mig her.
Nu er det jo trods alt et mundtligt spørgsmål.
Jeg aner ikke, hvad det er for et eksempel med Peter.
Jeg kan ikke huske det.
Men jeg kan ikke huske det.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-01-10:
Når jeg spørger, er det jo, fordi det, regeringen lægger op til, er et markant blidere, må man sige – på nogle punkter i hvert fald – system end det, regeringspartierne lovede sammen med os inden det sidste folketingsvalg.
Derfor er det selvfølgelig interessant at få udboret, hvorfor det er 12 år.
Jeg har jo gentagne gange hørt ministeren stå og sige, at det her var et system, der skulle virke, og at ministeren var blevet klogere, og jeg ved snart ikke hvad.
Derfor vil jeg også gerne høre: Hvorfor så lige 12 år?
Der er jo også 11-årige, der begår kriminalitet – eller i hvert fald er mistænkte.
Det viser udvalgssvarene fra ministerens eget ministerium jo.
Så hvorfor er det lige præcis den begrænsning, man har valgt?
Det vil jeg gerne høre om.
Så er der en anden ting.
Jeg har brugt noget tid på det her fine udspil »Alle handlinger har konsekvenser – en reform af indsatsen mod ungdomskriminalitet«, og der er også lavet et par cases, og det er jo godt, for så kan man kigge på, hvad det er, det her system tager højde for.
Altså, hvad er egentlig forskellen?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-10:
Tak for det.
Regeringen har jo i udspillet til en reform af indsatsen mod ungdomskriminalitet lagt op til at indføre den her ungelavalder på 12 år, som spørgeren selvfølgelig er bekendt med.
Den skal sikre, at unge kriminelle på ned til 12 år mødes af en konsekvent og tidlig reaktion, når de begår kriminalitet.
Helt konkret betyder det, at unge på ned til 12 år, som mistænkes for at have begået grov kriminalitet, kan få deres sag behandlet i ungdomskriminalitetsnævnet.
Til det vil jeg sige, at når vi lægger op til, at ungdomskriminalitetsnævnet skal behandle sager om unge på ned til 12 år, er det jo, fordi vi sådan grundlæggende mener, at unge i den alder skal kunne tage konsekvensen af deres handlinger og blive ansvarliggjort i nævnet.
Men det betyder jo ikke, at der ikke skal sættes en stopper for kriminalitet, der er begået af børn, der er under ungelavalderen.
Men det er ligesom i dag også op til de sociale myndigheder.
Hvis der er nogle unge mennesker, der stikker helt af og ikke har styr på deres liv, har vi de sociale myndigheder til at gribe ind.
Jeg tror på, at man fra nu af og til dommedag kan finde eksempler på meget modne 11-årige, der har gjort noget, og meget umodne 13-årige, der har gjort noget.
Sådan kan vi jo blive ved med at finde eksempler.
Et eller andet sted skal man jo lægge sig, og der er vurderingen, at 12 år er den rette alder.
Jeg har forstået, at det også er der, spørgerens eget parti sådan set vil hen.
Jeg er med på, at vi ikke mener helt det samme om, hvorvidt det så skal være den kriminelle lavalder, men at det er der, der skal være en kant.
Det er den vurdering, der er truffet beslutning om.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-01-10:
Tak for det.
Hvad er ministerens begrundelse for, at regeringens ungdomskriminalitetsnævn kun skal behandle sager om fra 12-årige og opefter?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-10:
Der vil jeg så bare sige, at jeg godt forstår den bekymring.
Det er jo derfor, vi i finansloven har sikret lønsum til det her personale.
Det nytter ikke noget, at vi frigiver betjentene fra nogle administrative opgaver for at få dem ud på gaden, hvis vi så ikke har lønsum, der følger med til det administrative personale.
Det er sikret med finansloven, så de mennesker stadig væk har et arbejde.
Jan Erik Messmann (DF), 2018-01-10:
Jeg tror også, jeg har fået svar på det meste.
For mig er det også bare vigtigt, at disse ATK-operatører, som jo ikke er politiuddannede, men som er embedsmænd, der sidder i vognene, eventuelt kan blive sat til andre opgaver, som er lige så vigtige, så de ikke forsvinder ud af billedet.
Politiet omplacerer man jo bare, men disse mennesker, der sidder her, har ikke en chance for at komme videre.
Det er derfor, jeg stiller spørgsmålet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-10:
Jo, nu er det her jo et spørgsmål om stærekasser, men jeg vil da godt alligevel gå med ud ad vejen og sige noget om det
Jeg vil ikke ned i maskinrummet og bestemme, hvordan politiet præcis tilrettelægger deres arbejdsdag, men vi må også sige, at det jo mange steder ikke længere er betjente, der sidder i vognene, for vi har frigivet betjentene til andet politiarbejde, og så er det administrativt personale, der sidder i vognene.
Så det kommer lidt an på, hvordan det så skulle være, og jeg tror, jeg vil afholde mig fra at gå for dybt ned i maskinrummet hos politiet lige med det her.
Jan Erik Messmann (DF), 2018-01-10:
Nej, jeg tror ikke, at de her kameraer kan bruges til ANPG, men man kunne jo placere ANPG-kameraer inde i de her biler, så man ikke behøvede bare at lade dem stå og ruste op, så de blev brugt til noget, og så vores operatører blev brugt til noget.
For det viser sig jo gang på gang, at når der sidder en operatør i en vogn, kan han, hvis der, som det ofte sker, kommer en med 100 km/t., hvor man må køre 50 km/t., så kontakte politiet, så man lynhurtigt kan eftersætte og få stoppet vedkommende.
Derfor er det vigtigt for samfundet, at vi får det bedste ud af det, og ville det så ikke være smart, at ATK-operatørerne blev i deres biler og kunne placeres de steder, hvor det var mest hensigtsmæssigt?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-10:
Lad os nu ikke håbe, at vi får den bølge af hærværk, som der er set.
Jeg synes sådan set, det kan give god mening med stærekasser generelt, og så skal de selvfølgelig sidde i en anden højde.
Vi har også set fra Sverige, at der ikke er meget hærværk på dem, men der har man også vænnet sig til igennem en årrække at have mange flere stærekasser, end vi har her.
Jeg må være svar skyldig i forbindelse med, om de her kameraer kan bruges på andre måder, for jeg ved simpelt hen ikke, om de her kameraer kan bruges til ANPG.
Vi kan så glæde os i fællesskab over, at vi sådan set har sikret ANPG-kameraer ved samtlige grænseovergange, så vi sådan set har et ret godt billede af, hvad det er for nogle biler, vi møder.
Jeg ved ikke, om de her kameraer kan bruges til det, men nu har vi i første omgang også taget dem ud til stærekasser.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-01-10:
Jamen hvis man så skal fortsætte med den terminologi, vil jeg da bare spørge om noget, når nu man vil bruge en dommer: Hvorfor lige en dommer?
Jeg har jo det indtryk, at en dommer har det rigtig godt i en retssal, en dommer har det rigtig godt med paragraffer – at man kan slå op og se mulighederne – men her lægges der jo op til et markant anderledes system.
Så hvorfor skal man egentlig bruge en dommer?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-10:
Jeg mener, at det at have en dommer for bordenden også sender et klart og tydeligt signal om, hvad der gælder. Der er en vis autoritet over det.
Det her er bare et hurtigere og mere agilt system, vi laver, frem for at skulle bygge et helt nyt straffetligt system op med lange ventetider.
Det er også et system, der har en anden tilgang, nemlig at få taget fat i den unge hurtigt, i stedet for at der er en lang proces med, om man er skyldig eller ikke skyldig.
Og så tror jeg også, at det er rigtig godt ud fra en retssikkerhedsmæssig vurdering, at der sidder en dommer for bordenden i det her nævn, som jo faktisk kan pålægge et ungt menneske nogle ret markante ting.
Men den unge har jo også en retssikkerhed; det er jo også en del af pakken her.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-01-10:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Grunden til, at jeg stiller det her spørgsmål, om man er tilfreds med ambitionsniveauet, er jo, at ministeren selv var så utilfreds, da Udvalget om det nære og sammenhængende sundhedsvæsen lancerede deres udspil.
Da gav ministeren udtryk for, at ministeren havde ønsket, at udvalget kunne have løftet blikket lidt og kigget lidt længere ud og været mere ambitiøst.
Det fik jo så det resultat, at vi endnu en gang fik en forsinkelse på det her område – det område, som ministeren også i februar måned sidste år sagde, og jeg citerer, er et af de vigtigste områder i forhold til at nytænke vores sundhedsvæsen.
Jeg synes jo så, det er bekymrende, når vi nu har brugt så meget tid eller ministeriet har brugt så meget tid – for det var jo en arbejdsgruppe, der var nedsat af ministeriet, som var politisk styret, og som altså ikke kunne komme frem til det rigtige ambitionsniveau set med ministerens øjne – på et område, som er så væsentligt, som ministeren siger, hvilket Socialdemokratiet er fuldstændig enig i.
Det bekymrende er jo så nu reaktionen på det, der er ministerens udspil her fra den 31. januar 2017, fra eksempelvis Kommunernes Landsforening, og jeg citerer: De anbefalinger mente sundhedsministeren selv ikke var tilstrækkelige.
Vi havde derfor håbet, at ministeren havde større ambitioner.
Det er blot en af interessenterne derude – som er så afhængige af, at vi får bundet sundhedsvæsenet bedre sammen for patienterne og de pårørende – som siger, at det, regeringen nu lancerer, ikke er ambitiøst nok.
Derfor vil jeg spørge ministeren: Hvilken reaktion giver det, at så mange interessenter og så stor og primær en interessant som Kommunernes Landsforening giver ministerens udspil de her ord med på vejen?