runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2021-05-11:
Først og fremmest vil jeg gerne starte med at takke for den behandling, som lovforslaget her har fået i dag og for de bemærkninger, der er kommet.
Med lovforslaget forlænger vi uddannelsesløftet med ret til 110 pct. dagpenge, så man også i hele 2022 kan påbegynde en erhvervsuddannelse på forhøjet dagpenge.
Samtidig ændrer vi reglerne om genindplacering i dagpengesystemet, så man ikke får beregnet en ny og lavere sats, så længe man er omfattet af uddannelsesløftet.
Siden den 1. august 2020 har det været muligt for dagpengemodtagere at benytte den midlertidige ordning med ret til tilbud om en erhvervsuddannelse på 110 pct. dagpenge.
Retten gælder, som bl.a. hr. Ole Birk Olesen lige før mig var inde på, hvis man er fyldt 30 år og er ufaglært eller faglært med forældet uddannelse, og hvis uddannelsen er inden for områder med behov for arbejdskraft.
I vinters valgte vi så at udvide ordningen, så den også gælder, hvis man tager en uddannelse til sosu-assistent eller til et grønt job.
Målet er, at flere vælger den faglærte vej inden for områder, hvor vi mangler arbejdskraft.
Alle prognoser peger nemlig enstemmigt på, at vi kommer til at mangle faglært arbejdskraft i fremtiden, også til den grønne omstilling.
Heldigvis kan vi også se, at flere ledige benytter sig af muligheden.
Vi har netop fået sat ind der, hvor skoen trykker.
Privatøkonomi kan være en stopklods for at vende tilbage til skolebænken, når man først har været ude på arbejdsmarkedet, og jeg er heller ikke i tvivl om, at det er en god investering at hæve dagpengesatsen under uddannelse for både den enkelte, for virksomhederne og for samfundet som helhed.
Derfor giver det god mening, at vi forlænger ordningen med 1 år mere, ikke mindst i lyset af at der fortsat er mange mennesker, som har mistet deres job under coronakrisen, og som endnu ikke er kommet i et nyt arbejde.
Da vi i sommer vedtog det oprindelige lovforslag om ret til uddannelsesløft på 110 pct. dagpenge, var det en forudsætning, at man var sikret 110 pct. dagpenge under hele uddannelsesløftet, så længe man havde ret til dagpenge.
Det var guleroden for at vende tilbage til skolebænken.
Det har vist sig, at reglerne om genindplacering i dagpengesystemet gør, at man efter 1 års beskæftigelse som elev i uddannelsesløftet automatisk bliver genindplaceret, og i den forbindelse får man beregnet en ny og lavere dagpengesats på baggrund af elevlønnen.
Det har aldrig været intentionen med reglerne, at man skulle gå ned i dagpengesats undervejs i uddannelsesløftet, og det skal vi selvfølgelig have rettet op på.
Den enkelte ledige i uddannelsesløftet sikres hermed 110 pct. dagpenge under hele uddannelsen.
Jeg synes, at vi har fundet en løsning, der løser problemet på en fin og afbalanceret måde, samtidig med at vi som helhed får forlænget en god ordning, der ser ud til at virke, og som bidrager til at løse et strukturelt problem på vores arbejdsmarked, nemlig mangel på faglært arbejdskraft.
Jeg ser frem til den videre behandling af forslaget.
Tak for ordet.
Mads Andersen (KF), 2021-05-11:
Det har vi jo altid gjort, så det er ikke så meget, fordi vi ikke vil lette skatten; det var egentlig mere for at sige, at det ikke er, fordi vi ikke vil gøre noget for dem, der tilhører den laveste del af lønhierarkiet.
Det synes jeg også vi viste tydeligt, da vi f.eks. stemte for de to forslag tidligere i dag og i øvrigt også ender med at stemme for det her, fordi det er en del af en større aftale, hvormed vi også gerne skulle skabe nogle flere arbejdspladser, fordi vi også fik nogle ting med i den samlede aftale.
Samira Nawa (RV), 2021-05-11:
Beskæftigelsesområdet har jo været hårdt ramt af coronakrisen, og som også hr. Bent Bøgsted sagde, er det beskæftigelsesordførerne, der har været allerflest gange i salen om hastelovforslag.
Jeg håber, vi er ved at være der, hvor det bliver nogle af de sidste lovforslag relateret til corona, som vi kan behandle.
Men der er fortsat brug for en hjælpende hånd, og derfor støtter Radikale Venstre også det her lovforslag, fordi det netop retter sig mod de områder, hvor der er mangel på arbejdskraft.
Det retter sig mod de mennesker, som har forældede faglærte uddannelser, og så er det en del af en større aftale med andre elementer, der giver en hjælpende hånd til erhvervslivet.
Så Radikale Venstre bakker op om lovforslaget.
Carl Valentin (SF), 2021-05-11:
Jeg er med på, at der er masser, der er imod det her forslag.
Tro mig, jeg har holdt en masse møder med folk, der har økonomiske interesser i fortsat reklamedistribution, som synes, at det her er helt forfærdeligt.
Så lige som en sidebemærkning: Jeg tror ikke, at det vil gavne klimaet, hvis SF holder op med at dele flyers ud, for hele forudsætningen for, at vi får gjort noget ved den grønne omstilling, er sådan set, at der er nogle flere, der stemmer på nogle grønne partier.
Så noget af det bedste, vi kan gøre for at skabe mere grøn omstilling, er netop at sørge for, at der er flere, der stemmer rødt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-11:
Tak, hr. formand.
Jeg hæftede mig lidt ved, at ordføreren i sin første del af opsummeringen var inde på, at De Radikale havde skiftet holdning, og ordføreren sagde, at de var blevet forført af lobbyister.
Der vil jeg bare gerne spørge ordføreren om noget, for jeg har bemærket, som jeg også sagde i min ordførertale, at der sidder lobbyister ansat ovre ved SF, som sender mails til os erhvervsordførere mandag aften på vegne af Danmarks Naturfredningsforening, Verdensnaturfonden, Rådet for Grøn Omstilling, Verdens Skove og Plastic Change og skriver, at de anbefaler, at vi skal støtte SF's forslag.
Hvis man så går ind og kigger på vedkommendes meriter og cv osv., ser man, at det er hende, der er ansat på ordførerens kontor.
Er det normal kutyme i SF, at man ansætter lobbyisterne direkte og for partiets midler?
Carl Valentin (SF), 2021-05-11:
Jeg synes egentlig ikke, der er noget meget odiøst i det.
Det er fuldstændig åbent, at min praktikant har to jobs lige nu.
Hun arbejder for SF, og hun arbejder også for Plastic Change.
Hun har så sendt en meddelelse ud på vegne af de her organisationer, og det ligger jo fuldstændig frit tilgængeligt, at hun arbejder for begge to.
Jeg er sådan set bare glad for, at der er grønne ngo'er, som også har lyst til at arbejde for SF, og det er jeg rigtig stolt af.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-11:
Der vil jeg bare sige, at der i hvert fald er en forskel på Dansk Folkepartis tilgang til, hvordan man har folk ansat, og hvordan man passer sit arbejde, og så den praksis, der er i Socialistisk Folkeparti.
Det er jo helt uhørt, at en medarbejder sidder om aftenen og siger: Hvilken hat har jeg på i dag?
I dag er jeg lobbyist, men jeg skriver lige til alle erhvervsordførerne.
Der var sågar sendt en mail til ordføreren selv.
Er det virkelig praksis i danske partier, som får støtte fra statskassen til at ansætte deres medarbejdere, at de så ansætter lobbyister, som sidder i arbejdstiden og skriver mails til andre partiers ordførere, men ikke nævner et ord om, at de er ansat hos SF?
Det håber jeg så sandelig ikke er normal praksis.
Carl Valentin (SF), 2021-05-11:
Det er okay.
Det er rimelig almindelig praksis, at vores praktikanter har lov til at have et studiejob ved siden af, som det er tilfældet her.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2021-05-11:
Tak for det, formand.
Med dette fremskredne tidspunkt på dagen her tror jeg, at jeg tager mine briller på, så jeg kan se, hvad det er, jeg her skal sige.
Det er jo et af den her type forslag, hvor man kan sige, at coronaen har gjort mange ting, der er skidt, men at der måske også er noget af det, der er godt.
For sidste år blev der i hvert fald indgået en aftale mellem nogle fremsynede partier her i Folketinget, som handlede om at gøre det muligt at tage en erhvervsuddannelse til 110 pct. af dagpengesatsen, hvis uddannelsen er inden for et område, hvor der er mangel på arbejdskraft.
I Socialdemokratiet har vi den opfattelse, at vi skal investere os ud af krisen, og at vi skal investere i mennesker, og det er derfor interessant at se, at der siden den 1. august, hvorfra det har været en mulighed at benytte sig af den her ordning, ifølge Arbejderbevægelsens Erhvervsråd er knap 1.000 mennesker, som frem til januar i år har valgt at benytte sig af den her midlertidige ordning, og det er jo rigtig godt.
For hver af de 1.000 borgere har jo taget et skridt i den rigtige retning i forhold til en stærkere tilknytning til arbejdsmarkedet og en større jobsikkerhed og en større økonomisk sikkerhed for sig selv.
Der er flere analyser, der peger på, at vi frem mod 2030 kommer til at mangle flere tusind faglærte, mange tusinde hænder, som vil være helt afgørende for, at vi kan komme godt i mål med den grønne omstilling, som vi alle sammen arbejder for.
Samtidig ved vi jo, at der forsvinder utallige ufaglærte jobs, og derfor er uddannelse vigtigt, hvis de gode mennesker fortsat skal have en god tilknytning til arbejdsmarkedet.
For vi har jo brug for dem, og derfor giver det også rigtig god mening at forlænge den mulighed for uddannelse, så man også i hele 2022 kan påbegynde en erhvervsuddannelse på en forhøjet dagpengesats.
Det har så i mellemtiden også vist sig, at de gældende regler omkring en genindplacering i dagpengesystemet gør, at man i løbet af sin tid som elev automatisk bliver genindplaceret og derefter får en lavere dagpengesats.
Det har jo aldrig været hensigten, og det gør det her lovforslag heldigvis også op med og får lavet om på.
Så fra Socialdemokratiets side kan jeg bare sige, at vi støtter lovforslaget.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-05-11:
73.000 fuldtidsstillinger, så stort var beskæftigelsestabet for et år siden i april 2020.
I april i år kom 17.500 flere danskere heldigvis i arbejde, og det er glædeligt.
Vi er dog stadig ikke i mål på beskæftigelsesområdet, som har været hårdt ramt under coronakrisen.
Mange ufaglærte har mistet deres arbejde under coronakrisen, og netop de vil fortsat få gavn af muligheden for at tage en uddannelse, som også fremadrettet vil være efterspurgt.
Det har været en klar Venstreprioritet at sikre et kompetenceløft til ufaglærte.
Det er derfor stadig relevant at forlænge muligheden for et uddannelsesløft, som automatisk genindplacerer i en dagpengeperiode for medlemmer, som er omfattet af løftet, på 110 pct.
I februar 2021 landede Venstre sammen med de andre partier en aftale om en yderligere forbedring af kompensation for ikke mindst de mindre erhvervsdrivende.
Forslaget om at forlænge retten til at starte på en uddannelse inden for fag, hvor der er mangel på arbejdskraft, til 110 pct.s dagpenge, skal ses i forbindelse med aftalens andre elementer som f.eks. støtten til de små erhvervsdrivende, idræts- og erhvervslivet, som var vigtige for Venstre.
Venstre bakker derfor i dag op om forslaget om at forlænge uddannelsesløftet med en forhøjet dagpengesats på 110 pct. frem til 2022 og kan derfor støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-11:
Enhver kender forhåbentlig udfordringen.
Den ligger lige foran os, og vi kan diskutere størrelsen af udfordringen, men den ligger vel i omegnen af, at vi i 2020-2030 står og vil mangle omkring 100.000 faglærte og til gengæld have et underskud på i omegnen af 50.000 ufaglærte.
Udfordringen er klar: Vi mangler faglærte.
Løsningen er selvfølgelig lige så klar: mere uddannelse til flere.
Uddannelse er godt for den enkelte lønmodtager, der jo ofte vil få en højere løn, et bedre arbejde og flere valgmuligheder.
Virksomhederne får en mere fleksibel arbejdskraft, og det vil tilføre arbejdspladserne dynamik.
Et af midlerne til at få flere til at uddanne sig er selvfølgelig at gøre det mere attraktivt og øge kompensationen til de 110 pct. Jeg synes, det er noget småt, og jeg er oprigtigt i tvivl om, om det er nok til, at vi virkelig kan få sat gang i det.
Jeg tror nemlig også, at vi samtidig skal se på, hvordan voksne kan lære på nye og anderledes måder end dem, vi gør det på i dag.
Jeg er til gengæld ikke et øjeblik i tvivl om, at det kan betale sig.
Lad os da derfor allerede nu aftale, at vi laver en midtvejsevaluering og på den baggrund, hvis den ellers boner ud på en god måde, gøre ordningen permanent.
Det er utrolig vigtigt, at både virksomheder og lønmodtagere ved, hvad de har at rette sig efter.
Hvis man som virksomhed skal til at benytte sig af nye tilbud, tager det altså også tid at få sig kalibreret ind på, hvad mulighederne er.
Det er noget, der godt kan tage nogle år, hvor en virksomhed og en medarbejder snakker sammen en gang imellem om, hvordan virksomheden kan bringe lønmodtageren videre, og hvordan det kan bibringe virksomheden mere værdi.
Derfor tror jeg altså, det er vigtigt, at den type ordninger, som vi taler om her, bliver af en årlængde, som gør, at virksomhederne kan indrette deres politik og lønmodtagerne kan indrette deres private liv efter, at de skal uddanne sig mere.
For hvis vi ikke gør det, går det galt, først og fremmest for den enkelte, der bliver begrænset i sine livsmuligheder.
Det går i høj grad galt for virksomhederne, hvis de ikke har adgang til højt kvalificeret og fleksibel arbejdskraft, og på den baggrund vil samfundet blive fattigere.
SF støtter det lovforslag.
Carl Valentin (SF), 2021-05-11:
Jeg synes, at det her er et kæmpe svigt.
Det er Danmarks Naturfredningsforening, Verdensnaturfonden, Rådet for Grøn Omstilling, Verdens Skove, Plastic Change, Forbrugerrådet Tænk, Dansk Affaldsforening og Reklamer Ja Tak-foreningen, altså en kæmpe flok, der i fællesskab har prøvet at løfte den her dagsorden.
Og nu vakler Radikale Venstre.
Det synes jeg godt nok er bekymrende, og jeg synes, at det er ret tydeligt, hvor meget magt nogle lobbyister har i den her sag, når det kan lykkes at få ændret Radikale Venstres synspunkt til nu at være tøvende – fra at have været meget positivt, og fra at Radikale Venstre selv har foreslået det for et år siden.
Jeg er virkelig skuffet.
Det må jeg sige.
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-11:
Når vi kigger ned over den her diskussion, ser vi i meget høj grad en opdeling i land og by, som også andre ordførere har talt om.
For os i Radikale Venstre er den her sag nok ikke så fuldstændig entydig, som den har været før.
Vi lægger også op til og har støttet op om affaldsaftalen.
Den har vi jo indgået og nikket til, og i den står der jo, at regeringen i Europa-Kommissionen skal undersøge, om det her overhovedet kan lade sig gøre.
Vi er også splittet på det her.
Det er faktisk ikke nødvendigvis de onde mod de gode eller en sort-hvid-diskussion, kan man sige.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-05-11:
Ja, det kunne da sagtens være, der gjorde det.
Mig bekendt er det jo FK Distribution, der står for det meste af det her.
Der, hvor jeg kommer fra – og jeg er sikker på, det er det samme oppe, hvor ministeren kommer fra – er det unge mennesker, piger eller drenge i omkring 13-årsalderen, der slæber rundt på en vogn.
Det kan vel næppe blive en mere grøn distribution, i hvert fald i nærområderne.
Simon Kollerup (S), 2021-05-11:
Hvis man alene zoomer ind på transportformen, er jeg ikke sikker på, det kan gøres ret meget grønnere.
Det vil jeg nok medgive ordføreren.
Men derfor kunne det jo godt være, at der var forhold omkring papiret eller tryksværten, eller hvad ved jeg – distributionen ud til de her unge mennesker, som går med trækvognene.
Det er jo trods alt ikke sådan, at de her ugeaviser bliver trykt på hvert gadehjørne.
Jeg prøver bare at adressere her, at det jo godt kunne være, at man kunne opnå de fordele, man ønsker miljømæssigt, uden at skulle tage de negative konsekvenser, man vil få, udeomkring i samfundet.
Derfor synes vi, det fortjener en mere grundig debat.
Malte Larsen (S), 2021-05-11:
Tak for ordet, formand.
Forslagsstillerne ønsker at indføre en ordning, hvor man i stedet for at kunne sige nej tak til reklamer, altså fysiske tilbudsaviser, skal sige ja tak til dem, således at færre reklamer vil blive omdelt.
Ordningen skal ændres med henblik på en nedsat miljøbelastning.
I Socialdemokratiet er vi også optaget af de dagsordener, som forslagsstillerne nævner i fremstillingen.
I Danmark skal vi absolut skåne miljø og klima, hvor vi på ansvarlig vis kan gøre det.
Og så skal vi selvfølgelig også mindske affald, hvor vi kan.
Det er en vigtig del af vores egen grønne omstilling, og det er en vigtig del af at være et grønt foregangsland.
Ligesom med andre aspekter af klima- og miljøomstillingen er det vigtigt, at tiltag bliver gjort på den rigtige måde, og at man samtidig er opmærksom på konsekvenserne af de ændringer, man foretager.
I mange områder af landet udgør disse aviser den mest lokale journalistik, man har adgang til, og aviserne er derfor en vigtig del af det lokale demokrati.
Med en Reklamer Ja Tak-ordning risikerer man på nuværende tidspunkt at trække tæppet væk under denne type af lokaljournalistik til skade for nærdemokratiet og sammenhængskraften i de her områder.
Derudover tjener reklamerne et formål, særlig for lokale erhvervsdrivende og for handelen i mindre butikker i nærområderne, som i forvejen er truet af internethandel og onlinereklamer.
Det er også værd at notere sig, at det, som det fremgår i høringssvarene, er over halvdelen af danske husstande, som er tilmeldt Nej Tak-ordningen eller den såkaldte Nej Tak+-ordning, hvor husstanden kan specificere, hvad man ønsker og ikke ønsker at modtage.
Det kan ikke ses som andet end et udtryk for, at den nuværende Nej Tak-ordning på lange stræk har den samme effekt som en Ja Tak-ordning.
I Socialdemokratiet er vi enige i, at det er vigtigt at mindske affaldet så meget som muligt.
Målet er, at tilbudsaviser selvfølgelig kun skal omdeles til modtagere, der med sikkerhed anvender dem og får værdi af dem.
Forslaget beror på gode betragtninger.
Vi er i Socialdemokratiet indstillet på at arbejde videre med formålet om at mindske den del af omdelingen, som er unødig, og at skåne miljøet så meget som muligt.
Om den bedste løsning er at skabe større opmærksomhed på de nuværende ordninger eller lave en ny ordning, mener vi ikke står helt klart på nuværende tidspunkt eller med dette forslag.
På den baggrund kan vi ikke støtte forslaget, men må notere os betragtningerne og sympatiserer med intentionen.
Jeg takker for ordet.
Carl Valentin (SF), 2021-05-11:
Jeg er da glad for, at man i hvert fald til sidst siger, at man sympatiserer med intentionen.
Det er dejligt.
Jeg håber snart, der kan komme noget handling i forhold til at rykke på det her.
Jeg synes, det er lidt mærkeligt, at Socialdemokratiet bliver ved med ikke rigtig at ville tage stilling her.
Og så siger ministeren før, at det åbenbart er meget let for nogle at tage stilling.
Altså, vi har diskuteret det her i 10 år.
Det er altså ikke en eller anden ny debat, hvor man lige sådan hurtigt har skullet finde en holdning og lige overveje for og imod.
Kan man ikke snart komme til en konklusion?
Det ville da være rigtig dejligt.
Jeg vil egentlig bare gerne høre ordføreren, om Socialdemokratiet synes, at det er et fornuftigt princip, at man antager, at folk gerne vil spammes med reklamer.
Malte Larsen (S), 2021-05-11:
Der er sket uendelig meget siden 2011.
Verden har udviklet sig enormt.
Den påvirkning, vi får udefra og online, og de store internetplatforme, som konkurrerer direkte med de erhvervsdrivende i små lokalsamfund, er i voldsom udvikling, og rigtig mange ude i oplandet føler sig truede og trykkede.
Det er jo noget af det, vi faktisk har opmærksomheden rettet mod her, og som jeg måske mener ordføreren nærmest overser i den tilgang, der er her.
Som direkte svar på spørgsmålet kunne man jo vende den: Hvad nu, hvis alle i det her land faktisk er så oplyst, at de godt ved, hvad de i dag gør eller ikke gør?
Carl Valentin (SF), 2021-05-11:
Problemet er jo, at der er rigtig mange mennesker, der har problemer med at tilmelde sig den her ordning, synes, det er besværligt, og oplever at få en hel masse reklamer, når de flytter.
Jeg får rigtig mange henvendelser fra folk, som synes, at den her ordning er enormt besværlig.
Og det, der jo er kernen i det her, og som jeg også vil høre Socialdemokratiet om, er jo egentlig, om man synes, at det skal være besværligt at træffe det grønne valg eller det sorte valg.
Jeg synes, vi skal indrette vores samfund sådan, at det grønne valg altid er det lette valg.
Er Socialdemokratiet ikke enig i det?
Malte Larsen (S), 2021-05-11:
Det er jo en meget enkel fremstilling af noget, der er væsentlig mere kompliceret end det, ordføreren giver udtryk for her.
Jeg kunne sagtens, som ministeren også var inde på,
Jeg synes, det er fantastisk, at alting udvikler sig i en grønnere retning, og jeg tror såmænd også på, at det vil ske her.
Som sagt er vi meget bekymrede for, at den her beslutning ikke bliver balanceret i forhold til de retninger, vi har beskrevet tidligere.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-11:
Vi er meget optaget af at mindske affald, hvor vi kan, bare ikke når vi kan gøre noget, åbenbart.
Så jeg bliver nødt til at spørge ordføreren om det, for ordføreren står og væver lidt, i forhold til om det nu er det rigtige at lave en Ja Tak-ordning, altså hvor man skal sige ja tak til at få fyldt sin postkasse, eller om man aktivt skal sige: Nej, jeg vil ikke have proppet min postkasse med det.
Hvad mener man er den rigtige måde?
Altså, man må vel have overvejet en holdning i debatten igennem de sidste 10 år.
Malte Larsen (S), 2021-05-11:
Ja, og det synes jeg faktisk også ministeren redegjorde fint for.
På egne vegne vil jeg sige, at jeg synes, ordningen er ganske enkel og ligetil, og jeg modtager så den ene reklame ugentligt, som jeg har bedt om, og i øvrigt sammen med de to ugeaviser, som ikke er til diskussion her.
Og det er jeg ganske overbevist om at en stor del af befolkningen også er.
På den måde føler jeg jo at jeg er med til at mindske papirspildet.
Der er jo ikke nogen grund til, at man producerer noget af papir til mig, som jeg ikke har tænkt mig at bruge.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-11:
Jeg forstår stadig væk ikke, hvorfor man blander ugeaviserne, lokalaviserne, ind i det her, for de har sådan set ikke noget med det her at gøre.
Men det, jeg egentlig hører ordføreren sige nu, er, at man er tilfreds med den ordning, der er i dag, og man synes ikke, der skal ændres på den.
Er man tilfreds med udbredelsen af den ordning, der er i dag, og synes man, det er godt nok, som det er i dag?
Simon Kollerup (S), 2021-05-11:
Jeg er helt sikker på, at der vil blive sendt færre reklamer ud.
Om man kan tage slutningen helt til ende og dermed også konkludere, hvad der vil ske i forhold til webshops og internationale webshops, tør jeg ikke at lægge hovedet på blokken om her.
Men jeg er sikker på, at der vil være færre papirreklamer i omløb, og det er jo derfor, jeg også siger, at jeg synes, der er et hensyn, som vejer tungt, også for regeringen, i forhold til lokale handelsdrivende, lokale aviser, lokalsamfund, trykkerier og arbejdspladser i den her dagsorden.
Nu kan jeg forstå, at det er meget nemt for nogle at tage en meget klar stilling i den her sag, men jeg kan da ikke lade være med at tænke: Hvad hvis der var en vej igennem det her, hvor man kunne gøre reklamedistributionen grønnere, altså hvor man kunne opnå nogle af de gavnlige fordele, der er for mange lokalsamfund, men gøre det på en mere bæredygtig måde og have højere grønne standarder og krav?
Det kunne jo være, at der rent faktisk lå en tredje vej igennem det her forslag.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-05-11:
Mange tak for det.
Jeg er jo selv detailhandler og benytter både lokalaviser og distributioner, som vi sender ud.
Hvis man nu sagde, at man sagde ja til en Ja Tak-ordning, mener ministeren så, at der vil blive sendt færre reklamer ud, og at udenlandske webshops vil få større og mere vind i sejlene?