runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2020-10-30:
Nu var det her jo oplysninger fra Statens Serum Institut, som de havde givet til Ingeniøren.
Jeg har eksempelvis siddet på TV 2 News, hvor der er blevet sagt direkte, at det var de direkte beskæftigede med minkproduktion, hvor det var 6.000.
Det er simpelt hen forkert, og det er derfor, jeg har spurgt ind til det, og det er et tal, der er blevet nævnt rigtig mange gange.
Det er i øvrigt også et tal, der fremgår helt tilbage til artikler fra 2013.
Så selv i forhold til følgeerhvervene tvivler jeg lidt på det, for minkerhvervet er altså et lidt andet sted i dag, end det var tilbage i 2013.
Lise Bech (DF), 2020-10-30:
Tak for det.
Jeg vil gerne lige oplyse ordføreren om, at de der 6.000 medarbejdere, der bliver nævnt mange steder, jo både er i minkbranchen og følgeerhvervene.
Så det er altså et korrekt tal.
Ordføreren læser op fra Ingeniøren, at der er 276 smittede.
Ja, det er folk, der arbejder på minkfarmene.
Vi har i et folketingssvar samme dag fået at vide, at der er fire smittede i hele Danmark uden for minkbranchen.
Hvad tror ordføreren vi kan holde os mest til?
Er det et folketingssvar, eller er det noget, som man læser i et medie?
Det er ikke altid, de er alt for gode til at komme med den fulde sandhed.
Per Larsen (KF), 2020-10-30:
Jamen jeg vil så sige, at jeg måske synes, at ordførerens forslag til vedtagelse handler mere om polemik.
For vi kommer gerne, hvis vi bliver indbudt til et møde, hvor man konstruktivt vil drøfte, hvordan man kan redde minkbranchen.
Det vil vi rigtig, rigtig gerne være med til.
Vi har selv masser af forslag, som vi gerne vil være med til at drøfte, og det håber jeg da også at regeringen vil være med til, sådan at vi kan få de her problemer løst på en ordentlig måde.
Mogens Jensen (S), 2020-10-30:
Nu ved jeg ikke, om fru Inger Støjberg har været ude under det meste af debatten og ikke har hørt, hvad der er blevet sagt, både fra min side og fra Socialdemokratiets ordførers side, i forhold til at Socialdemokratiet, regeringen, ønsker minkavl i Danmark.
Det er blevet sagt gang på gang, og det har også været vores tilgang i den dialog, vi har haft og har med minkbranchen og i øvrigt skal have igen i et møde på mandag.
Jeg forstår slet ikke, hvorfor fru Inger Støjberg vil så tvivl om det.
Det skulle da kun være, fordi hun på en eller anden måde af hensyn til et eller andet bagland vil forsøge at udstille det, som om Socialdemokratiet ikke ønsker minkavl i Danmark.
Jeg forstår ikke tvivlen.
Vi har sagt det gang på gang, og vi agerer i forhold til det i en dialog med minkbranchen.
Inger Støjberg (V), 2020-10-30:
Jeg vil gerne følge op på hr. Thomas Danielsens spørgsmål, for det lyder ærlig talt, som om vi ikke helt sender på samme frekvens.
Jeg har lidt en fornemmelse af, at ministeren ikke helhjertet går ind i det her.
Og jeg må sige, at det simpelt hen er en tvivl, der har naget mig gennem de seneste uger, for jeg kan ikke forstå, hvorfor ministeren ikke sætter sig igennem og i den grad går ind i det her, så vi sikrer, at der også er minkavl i Danmark i fremtiden.
Mogens Jensen (S), 2020-10-30:
Igen vil jeg sige, at hr. Thomas Danielsen jo kan læse forslaget til vedtagelse: »Folketinget pålægger regeringen at indkalde alle Folketingets partier til drøftelse af mulighederne for fremtidig minkproduktion i Danmark.
Folketinget støtter en fremtidig minkproduktion under hensyntagen til sundheds- og veterinærmyndighedernes anbefalinger.«
Det er jo den ramme, der skal være for drøftelserne.
Thomas Danielsen (V), 2020-10-30:
Med al respekt for ministeren: Nu får ministeren det til at lyde, som om vi er velkommen til at komme og drikke en kop kaffe.
Altså, jeg går ud fra, at ministeren vil have os til et forhandlingsbord, hvor vi kan bruge vores flertal til at hjælpe ministeren med at redde dansk minkproduktion.
Derfor er det jo klart, at vi ikke kan spilde tid i en tid, hvor det er så presserende.
Så vil ministeren lige gøre det klart: Vil han bare drikke en kop kaffe af høflighedsårsager, eller vil ministeren lave reelle forhandlinger, som kan redde branchen?
Mogens Jensen (S), 2020-10-30:
Regeringen er som sagt fuldstændig indstillet på at tage en drøftelse med Folketingets partier om fremtiden for den danske minkbranche.
Jeg mener ikke, det giver mening i et folkestyre at begynde at skippe nogle partier – partier, der oven i købet, som jeg jo har hørt her, siger, at det da godt kan ske, at de ikke har flertal for at ville afvikle minkproduktionen i Danmark, men de vil da gerne bidrage med deres viden og kompetence til, at der så bliver skabt nogle fornuftige rammer.
Og jeg har som sagt indtil her først i oktober ikke hørt fra Venstre om, at man ønskede forhandlinger om noget som helst eller møder om noget som helst.
Thomas Danielsen (V), 2020-10-30:
Jeg tror, det er vigtigt, at vi i den fremskredne proces, vi står i nu, visker tavlen ren for det, der er sket – eller måske nærmere manglen på samme, altså det, der ikke er sket – og så glæder vi os over, at ministeren nu vil invitere Venstre til forhandlinger om det her emne, for det er jo særdeles presserende, og det haster.
Hvis den her nedslagtning fortsætter i det her tempo, er minkproduktion jo desværre er et overstået kapitel i Danmark, og det vil være synd og skam.
Heldigvis kan jeg jo høre, at ministeren i hvert fald siger, at ministeren ønsker minkproduktion i Danmark i fremtiden.
Når nu det er så presserende og det haster så meget, er ministeren så ikke indstillet på at sige, at de partier, som ikke har det samme ønske om en minkproduktion i Danmark, har vi simpelt hen ikke tid til at spilde tid på i sådan nogle drøftelser?
Altså, vi skal videre nu.
Vi skal have lavet nogle gode aftaler, som kan sikre den danske minkbranche i fremtiden.
Det haster.
Mogens Jensen (S), 2020-10-30:
Jamen altså, Socialdemokratiet har fremsat et forslag til vedtagelse, som jeg ikke forstår hvorfor Venstre ikke kan stemme for, for der står, at man pålægger regeringen at indkalde til drøftelse af den fremtidige situation for minkproduktionen i Danmark.
Jeg må sige, at jeg forstår ikke, hvorfor Venstre ikke kan støtte det.
Erling Bonnesen (V), 2020-10-30:
Selvfølgelig gør vi det, Vi siger, at folkesundheden er det vigtigste og mennesker kommer først, men vi kigger også på det grundlag, der er der, eller som ikke er der.
For det er jo noget, vi kan læse os til via et studie, som man har foretaget i Nordjylland, på et vist antal farme, og så har man ganget det op osv.
Og der er jo også eksperter, der siger: Pas nu på med ikke at overdrive det og skalere det op.
Så der er jo god grund til, at vi bliver sat i forhandlingslokalet, men jeg har endnu ikke hørt ministeren nævne andet end drøftelser.
Kan der komme forhandlinger?
Mogens Jensen (S), 2020-10-30:
Jeg synes, det siger sig selv, og jeg håber også, at hr. Erling Bonnesen kan være enig i, at det, at millioner af mink, der hver især bærer coronasmitte, udgør en potentiel risiko for, dels at andre mink bliver smittet, dels at smitten kan sprede sig fra mink til mennesker.
Altså, det håber jeg vi kan være enige om, for ellers må jeg igen sige, som det er blevet sagt flere gange her, at Venstre ikke tager den her trussel alvorligt nok.
Det mener jeg er uansvarligt, og jeg synes, at man fra Venstres side skal sætte handling bag de ord, man siger, nemlig at folkesundheden kommer først.
Det gør man jo ikke ved så at sige, at vi ikke skal gøre det nødvendige for at standse smitten.
Erling Bonnesen (V), 2020-10-30:
Vi kan jo hurtigt blive enige om, at erhvervet står i en meget, meget alvorlig situation.
Jeg har også tidligere givet udtryk for, at vi også i Venstre – og det kan vi høre gælder alle blå partier – er klar til at komme til en forhandling om det.
Men jeg vil godt lige her i den sidste runde også holde lidt fast i, at med baggrund i, at det er fire mennesker i hele Danmark uden for minksektoren – kun fire – der er smittet med mink-covid-19, så er det jo noget af en overdrivelse ligesom at tegne et billede af, at det er minksektoren, der skulle være problemet for samfundet; det er det jo ikke.
Ministeren har også selv sagt flere gange undervejs, at der er meget, vi ikke ved.
Ja, det er ret tydeligt, at der mangler et grundlag for det.
Så det er at gå langt, minister, at sige, at minksektoren ligesom skulle være problemet.
Og når det her kommer op til en diskussion nu, er det sådan set ikke os, der har startet den.
Det var netop nogle af de partier, som vil have fjernet minkproduktion, der tog den op, og så har vi fulgt den.
Men er ministeren klar til at invitere til en forhandling?
Peter Seier Christensen (NB), 2020-10-30:
Tak for det.
Tak for ordet.
Minkbesætninger rundtomkring i hele landet nedslagtes i disse dage på ordre fra regeringen.
Årsagen hertil er frygt for ny coronasmitte.
Tiltagene omfatter ikke blot syge minkbesætninger, de omfatter også raske mink, der ligger i en 7,8 kilometersradius fra en farm, hvor der er konstateret smitte.
Vi står midt i en coronapandemi med et stigende antal smittede.
Derfor skal vi naturligvis gøre alt, hvad vi kan, for at begrænse yderligere smitte.
Dog skal vi have fornuften med og basere vores tiltag på videnskabelig evidens.
Fødevareministerens redegørelse for beslutningen om nedslagtningen vidner om et yderst tyndt videnskabeligt belæg for disse drastiske tiltag.
Dyrlæger, der arbejder med dette erhverv til daglig, bekræfter den tvivlsomme videnskabelige evidens.
Regeringen er bekendt med dens kritik, men det har ikke påvirket regeringens beslutning.
Hvordan kan man finde på at slå raske dyr ihjel uden entydig videnskabelig evidens for, at det stopper smittespredningen?
Det rammer uskyldige minkfarmere med raske dyr og har store konsekvenser til følge.
De får kun 80 pct.s erstatning.
Hans mink blev konstateret smittet med corona tilbage i september.
Efter godt og vel en uges sygdom, var minkene raske igen og fungerede atter normalt.
Alligevel beordres de nu nedslagtet, hvorefter hans familie tilbydes godt 80 pct.s erstatning.
Lasse fortæller, at for ham og hans familie betyder det i værste fald, at de må gå fra hus og hjem.
Hvad er rimeligheden i det?
Ydermere ønsker dele af venstrefløjen nu med dyrevelfærdsaktivister i ryggen, at dansk minkindustri skal lukkes helt ned.
Det er helt absurd.
De producerer verdens bedste skind og er samtidig verdensmestre i dyrevelfærd.
Ydermere bidrager de med 5 mia. kr. årligt i eksport til udlandet.
Regeringens hårdhændede tiltag mod minkindustrien risikerer at blive enden på dansk minkproduktion.
Det må ikke ske.
Derfor forlanger vi i Nye Borgerlige, at regeringen fremlægger en handlingsplan, der sikrer den danske minkindustris overlevelse.
Vores minkavlere er en stor økonomisk gevinst for Danmark, de skal behandles med anstændighed og respekt.
Tak for ordet.
Anders Kronborg (S), 2020-10-30:
Jeg har meget klart tilkendegivet heroppe fra Folketingets talerstol, ligesom ministeren i øvrigt også har tilkendegivet, at vi synes, at de ordninger, der er på nuværende tidspunkt, både er ordentlige og gode, og de har i øvrigt også eksisteret i over 30 år og har været brugt i andre henseender.
Men jeg vil godt tilkendegive over for den konservative ordfører, at hvis de i lighed med Venstre har lyst til at fremlægge deres egen plan for, hvordan vi kan gøre det bedre, så vil jeg bruge hele natten for den sags skyld til at læse den her plan igennem, og jeg vil være behjælpelig med at bede ministeren om at få besvaret de her planer.
Men den skal være så hjertelig velkommen, og så kigger vi på den.
Louise Schack Elholm (V), 2020-10-30:
Vil det sige, at ministeren mener, at et målebånd er tilstrækkeligt til at vurdere, hvor mange mink der skal slås ihjel?
Man skal ikke vide noget om, hvorfor de bliver smittet, eller hvad baggrunden er for det, før man slår minkene ihjel, og før man stopper minkproduktion i Danmark.
Per Larsen (KF), 2020-10-30:
Jeg kan forstå, at ordførerens kendskab til husdyrproduktion er begrænset.
Hvis det f.eks. er sådan, at man har en svineproduktion, varer det jo et stykke tid, inden de grise er fedet op, og hvis der går sygdom i dem og der dér er et eller andet driftstab, er der jo lynhurtigt et nyt hold grise inde i stalden, og man kan så arbejde videre med dem.
Det her kan jo komme til at strække sig over flere år.
Og hvis krisen varer til både 2022 og 2023, hvilken kompensation skal de så have, for at man kan tale om ordentlighed?
Mattias Tesfaye (S), 2020-10-30:
Siden vi behandlede loven sidst, har vi fra Udlændinge- og Integrationsministeriets side prøvet at indhente nogle erfaringer fra andre lande, med hensyn til hvordan deres lovgivning ser ud.
Der er faktisk otte andre lande i Europa, der har administrativ fratagelse af statsborgerskab, og to lande uden for Europa, nemlig New Zealand og Australien.
Hvis man læser side 9 og 10 i lovforslaget, kan man også lidt mere detaljeret se, hvordan de konkret har skruet lovgivningen sammen i de lande.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-30:
Tak, og tak for talen.
Nu er politik jo sjældent sort-hvidt, og uanset hvor uenig man kan være om en konkret sag, er det jo altid sådan, at man godt kan forstå enkelte af modpartens argumenter.
Er der i den her sag nogle negative konsekvenser, som ministeren ærgrer sig lidt over, men som ikke er nok til at ændre ministerens grundlæggende holdning til sagen, altså nogle konsekvenser af den her dom, som kunne ærgre ministeren en lille smule?
Mattias Tesfaye (S), 2020-10-30:
Jeg vil da godt være ærlig og sige, at nogle af de sager, som fru Marie Krarup nævner, også gør, at jeg tænker: Kan vi gøre mere for at sikre den danske stat og den danske befolknings sikkerhed?
Og når jeg de seneste par dage har tændt for fjerneren og har set eksemplerne fra Frankrig, har jeg da ikke kunnet lade være med at tænke over: Er der andre muligheder for at beskytte det her samfund mod terrorisme og radikalisering?
Så hvis jeg overvejer noget, går det mere i den retning.
Jeg er ikke så bekymret for, om det her er et angreb på retsstaten.
Hvis du kigger ned i World Justice Projects Rule of Law Index af over 100 lande i hele verden
, kan du se, at Danmark ligger nr. 1, og det gjorde vi også i 2020, efter at vi havde vedtaget den her lov.
Vi ligger helt i spidsen, og der er ikke noget, vi skal skamme os over her.
Vi har en virkelig, virkelig god retsstat, og det er fint, at vi har en debat om den, og jeg synes, det er kvalificerede indlæg, der kommer fra flere forskellige partier, som også rejser kritik af det, men jeg synes også bare, at vi på bundlinjen må forholde os til, at vi er et samfund, der forsvarer os selv mod terrorisme.
Det skal selvfølgelig ske inden for retsstatens rammer, men det synes jeg også at den her lovgivning gør.
Marie Krarup (DF), 2020-10-30:
Det er jo bare det, jeg synes er værd at bemærke.
Jeg synes jo, det er fint, at man forsvarer danskerne mod den her lille andel af meget farlige mennesker.
Men jeg synes bare, det er ærgerligt, at den store andel forsvarer man ikke danskerne imod.
Til dem siger man: Ja, kom til Danmark.
Det synes jeg er sørgeligt.
Jeg synes selvfølgelig, det er fint, at man gør noget , men man burde gøre meget mere.
Det vil jeg opfordre til.
Man kan stadig væk nå at stemme for det ændringsforslag, som Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige stiller, om at det her lovforslag også skal omfatte dem, der kun har et enkelt statsborgerskab.
Mattias Tesfaye (S), 2020-10-30:
Der kan ikke være to holdninger til, at de her mennesker skal straffes.
Jeg synes også, hr. Rasmus Stoklund nævner en relevant bekymring, nemlig hvad vores mulighed for at løfte bevisbyrden for noget, der er foregået rigtig langt væk, i en dansk retssal egentlig er.
Det er ikke så let, som hvis det er foregået lige rundt om hjørnet.
Det andet er, at der her også er et ekstra hensyn, nemlig at beskytte det danske samfund mod, hvem der indrejser hertil, og når vi har frataget de her otte statsborgerskaber, registrerer vi det også i de europæiske systemer, så det betyder, at de får indrejseforbud til hele Europa.
Så det er jo også en mulighed for at hjælpe vores europæiske kolleger med, at de ikke kan komme ind i Italien, Frankrig eller Grækenland, eller hvor det er, de vil ind.
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-30:
Så hvordan kan ministeren på det grundlag sige, at der reelt er sket en evaluering af det, når det er så grelt, som det er tilfældet her?
Mattias Tesfaye (S), 2020-10-30:
Jeg vil godt starte med at sige, at jeg ikke mener, at vi skyder genvej om domstolene.
Der bliver jo truffet administrative afgørelser, og de kan indbringes for domstolene.
Det er korrekt, at der er indbragt fem sager, nogle ved landsretten og nogle ved byretten, og det er jo ikke utænkeligt, at nogle af de sager, uanset udfaldet, vil blive anket, og at de kan ende i Højesteret, og det kan godt tage lang tid – rigtig lang tid – og det ved spørgeren også.
Derfor er jeg også lidt bekymret for, hvis den her lov bare udløber til næste sommer, for så er det værktøj, vi har til at beskytte Danmark og hele Europa mod, at de her mennesker indrejser, væk, og vi skal ligge og vente på, at der er en sag, der bliver afgjort ved Højesteret.
Hvis domstolene mener noget andet, må vi selvfølgelig træde sammen igen og finde ud af, hvad vi så gør for at forfølge vores mål inden for rammerne af grundloven og de internationale forpligtelser.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-30:
Grunden til, at vi ligger nr. 1, er jo, at vi er kritiske og seriøse omkring sådan nogle debatter som den her og den her type lovgivning.
For lige at blive i den kategori, som jeg nævnte før: Kunne det ikke ærgre ministeren en lille smule, at vi måske undlader at få muligheden for at straffe nogle af de her mennesker, som måske har begået rigtig, rigtig slemme forbrydelser?
Marcus Knuth (KF), 2020-10-30:
Vi blå partier har jo sendt et fælles brev til ministeren med en opfordring til indkaldelse, og jeg husker tydeligt det kaos, der var ved tredjebehandlingen af lovforslaget om tildeling af dansk statsborgerskab lige inden sommeren.
Køen til talerstolen var jo længere end køen til Snapstinget på en god dag.
Det håber jeg at vi kan undgå sker igen, og jeg er glad for, at ministeren vil indkalde til forhandlinger om dansk statsborgerskab inden jul.
Mattias Tesfaye (S), 2020-10-30:
Jeg er altid glad for, at der er debat om de udlændingepolitiske lovforslag i Folketingssalen, og jeg er også ret sikker på, at vi ikke kommer til at kunne lave en aftale om indfødsret på den her side af jul.
Men derfor kan der godt blive indkaldt til forhandlinger, og jeg vil allerede i næste uge, når vi har møde i aftalekredsen bag indfødsretscirkulæret, prøve at komme med nogle første overvejelser om, hvordan et forløb kunne se ud.
Jeg tror først, at vi kommer ind i nogle realitetsforhandlinger på den anden side af jul, men jeg er helt med på, at vi skal have gennemført de her forhandlinger, og jeg har også selv nogle ting, jeg godt kunne tænke mig at tale med ikke kun partierne i aftalekredsen, men også gerne andre partier, om.
Det håber jeg vi kan gøre den her vinter.
Lotte Rod (RV), 2020-10-30:
Jeg vil gerne bede ministeren forklare, hvad der ville ske, hvis der var automatisk domstolsprøvelse.
Mattias Tesfaye (S), 2020-10-30:
Det er rigtigt, at det jo ikke er alle, der er rejst til f.eks. Syrien eller Irak, som har dobbelt statsborgerskab.
Derfor gælder den her lovgivning jo kun for en vis andel af de mennesker, som er rejst ud.
Det er jo korrekt.
Vi har også set fremmedkrigere lande i Københavns Lufthavn, hvor politiet har stået klar, og hvor der så er blevet rejst en sag ved de danske domstole.
Det er korrekt.
Lotte Rod (RV), 2020-10-30:
Men hvad ville der ske, hvis der var en automatisk domstolsprøvelse?
Mattias Tesfaye (S), 2020-10-30:
Men det normale i Danmark er jo, at når myndighederne træffer afgørelse, sker det selvfølgelig efter de principper, der er i forvaltningsloven, med partshøring og alt det andet.
Og hvis man er utilfreds med den afgørelse, kan man gå til domstolene.
Det er også det, der gælder her.
, ligesom hvis man får afslag på familiesammenføring eller en byggetilladelse eller mange andre afgørelser, der hele tiden bliver truffet af myndighederne.
Mit primære formål med det her lovforslag er sådan set at sikre, at de her mennesker ikke har mulighed for at indrejse i Danmark.
Og når jeg kan se, at de otte, der administrativt har fået frataget statsborgerskabet, ikke er indrejst, synes jeg, det er godt.
Så er det selvfølgelig klart, at når der bliver truffet en administrativ afgørelse, gælder forvaltningsloven, og der gælder også den mulighed, at man selv kan indbringe sin sag for domstolen, ligesom alle andre, der er udsat for en afgørelse, der er truffet af myndighederne.
Jeg synes jo helt generelt, at vi har nogle udmærkede regler for tildeling af statsborgerskab.
Jeg synes faktisk, at de i dag er nogenlunde, men der er enkelte steder behov for at foretage nogle justeringer, og jeg mener også, at når det handler om kriminalitet, er der behov for at få strammet lidt op.
Det er min ambition.
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-30:
Tak for svaret fra ministeren.
Derfor vil jeg høre, om ministeren så er enig med eksempelvis Institut for Menneskerettigheder, der gør det her gældende med, at det er et meget lille grundlag, vi indtil videre overhovedet har at evaluere det på, når der endnu ikke er sket en fuld domstolsprøvelse af de sager, der er anket, og at vi heller ikke blandt de sager, der ikke er anket, ved, hvorfor det ligesom ikke er sket, altså om det er på grund af manglende viden, at man ikke lige har set beskeden i e-boksen eller hvad det skulle være.
Mattias Tesfaye (S), 2020-10-30:
Jeg er helt enig i, at grundlaget at evaluere på er stærkere, hvis der bliver truffet 50 afgørelser i stedet for 8, ligesom jeg er enig i, at vi, hvis der ligger en kendelse fra Højesteret, så også har en endnu mere kvalificeret diskussion i Folketinget.
Det er jeg helt med på.
Spørgsmålet er bare, om vi så skal lade loven udløbe til sommer og sidde og vente på, at de sager bliver afgjort, og at der går lang tid, eller om vi skal fjerne den her solnedgangsklausul, så loven kan løbe videre.
Vi afviser ikke på noget tidspunkt, at der skal laves yderligere ændringer af den her lovgivning i den ene eller den anden retning.
Lige nu er jeg bare optaget af, at det her værktøj ikke forsvinder til sommer.
Rasmus Stoklund (S), 2020-10-30:
Dagens lovforslag handler om reglerne for at udføre frivilligt arbejde i Danmark, hvis man er udlænding.
Forslaget er i Socialdemokratiets øjne ukontroversielt, og betegnelsen serviceeftersyn af reglerne synes jeg er retvisende.
Som reglerne er i dag, afhænger udlændinges muligheder for at udføre ulønnet frivilligt arbejde af deres opholdsgrundlag.
Visse udenlandske arbejdstagere, studerende, praktikanter m.fl. må ikke udføre frivilligt arbejde, og som flere organisationer beretter i høringsnotatet, kan det være vanskeligt for frivillige organisationer at gennemskue, hvilke udlændinge der må udføre frivilligt ulønnet arbejde.
Det ulønnede frivillige arbejde må selvfølgelig ikke erstatte lønnet arbejde, og det er der også taget højde for i lovforslaget.
Som der står i lovforslaget, er det en forudsætning, at det er normalt, at det pågældende arbejde udføres ulønnet og frivilligt.
Derfor mener vi, at det er fornuftigt at ensrette reglerne, så alle udlændinge med et lovligt opholdsgrundlag i Danmark får mulighed for at udføre ulønnet frivilligt arbejde.
Socialdemokratiet bakker op om forslaget.