runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Johansson (KF), 2017-05-19:
Tak for opfordringen.
Jeg tror, at det her forslag har marginal betydning for det, som forslagsstillerne ønsker at opnå i forhold til den lokale handel.
Vi tror meget mere på at skabe nogle bedre rammer for dansk erhvervsliv, sådan at man bevarer produktionen i Danmark og bevarer arbejdspladserne i Danmark og dermed forhindrer, at varer skal transporteres på kryds og tværs af verden for at opnå rentabilitet og for at gøre dem attraktive for kunderne.
Så jeg tror desværre, at vi stadig ligger så langt fra hinanden, at jeg har svært ved at se, at vi kan lande det her i fællesskab.
Men intentionerne fejler ikke noget, nemlig det her med at sikre øget lokal produktion og sikre danske arbejdspladser.
Så vidt er vi enige.
Benny Engelbrecht (S), 2017-05-19:
Jeg blev faktisk lidt nysgerrig, da ordføreren nævnte bristol pounds og de erfaringer, der er derfra.
Hvis det er sådan, at man har været på besøg i Bristol og har vekslet til nogle bristol pounds og ikke får dem anvendt og tager dem med tilbage, så har man selvfølgelig et minde om stedet.
Men det er jo en ganske pæn fortjeneste for dem, der udsteder bristol pounds – altså 15 pct. er alligevel også en slags penge, må man sige.
Hvem tilfalder den fortjeneste i grunden i et sådant system, og hvordan er beskatningen af en sådan fortjeneste egentlig?
Jeg går ud fra, at ordføreren kan give os lidt yderligere oplysninger om det, for nu bliver jeg faktisk nysgerrig.
Josephine Fock (ALT), 2017-05-19:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo sådan – og det har spørgeren ikke med i sit spørgsmål her, men det er jo en del af svaret – at man kan veksle tilbage igen.
Altså, man skal huske på, at det er muligt at veksle, og det kommer jo an på, hvordan de indretter det og bliver enige om det lokalt.
Så jeg kan jo ikke svare for, hvordan man lokalt skal gøre det fremadrettet, men jeg gætter på, at man de fleste steder siger, at det er en til en, og det vil sige, at det også er muligt at veksle tilbage igen, og der er så en eller anden form for kurs nogle af de steder, man har indført det.
Moms- og skattebetalingen er en til en.
Benny Engelbrecht (S), 2017-05-19:
Det var faktisk ikke det, mit spørgsmål gik på.
Så spørgsmålet her er: Når der så er penge, som ikke bliver anvendt i systemet, og som ikke bliver vekslet tilbage, hvad sker der så med det provenu?
Hvem tilfalder det i et sådant system?
Og i givet fald, hvis der bliver skabt et sådant provenu, er det så skattepligtigt?
Josephine Fock (ALT), 2017-05-19:
Det tilfalder jo den butik, som har udstedt dem, fuldstændig ligesom med et gavekort.
Hvis vekslingen foretages i en bestemt butik, og hvis der er en turist, der har vekslet og ikke bruger det sidste halvandet pund, så er det klart, at det går til butikken.
I forhold til moms- og skattebetaling er det den pågældende butik, der betaler skat og moms af det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-19:
Ministeren siger sådan lidt kækt, at vi åbenbart må tro, at vi har en krystalkugle, når vi midt i december syntes, at det virkede urealistisk, at der skulle komme 4.000 flygtninge resten af året.
På et samråd, vi havde i Finansministeriet, fastholdt udviklingsministeren regeringens skøn for tredje kvartal for flygtninge på 10.000, selv om der på det tidspunkt ikke var kommet 6.000 flygtninge.
På det tidspunkt kunne man jo godt have sagt: Vi regner simpelt hen ikke med, at der kommer 4.000 flygtninge de sidste par uger af året, og vi retter det selvfølgelig til, fordi det vil have økonomiske konsekvenser for udviklingsbistanden og dermed for verdens fattigste, hvis vi ikke retter det til, for vi kan ikke hente pengene på den anden side af nytår.
Mener finansministeren virkelig, at det kræver en krystalkugle at kunne forudse, at for de sidste 2 uger af året holdt regeringens skøn simpelt hen ikke stik?
Og mener finansministeren ikke, at det er alvorligt, at så mange millioner kroner dermed ikke kommer frem til verdens fattigste?
Kristian Jensen (V), 2017-05-19:
Jeg vil bare sige, at med den budgetlov, som blev indført under daværende finansminister Bjarne Corydon, er det ikke muligt at tage et mindreforbrug ét år og bruge til et øget forbrug et andet år.
Så skal hvert eneste år være finansieret i sig selv.
Og det betyder, at uanset om vi brugte flere penge eller færre penge på udviklingsbistand end forventet i 2016, kan de ikke medgå til at finansiere øgede udgifter eller lavere skatter i 2017 og fremefter.
Den mistanke om, at man skulle have et eller andet politisk motiv for at lave noget bestemt, kan jeg på det kraftigste afvise.
Josephine Fock (ALT), 2017-05-19:
Tak til ministeren.
I forhold til den nye model vil man, sådan som jeg forstår ministeren, lave en midtvejsevaluering.
Benny Engelbrecht (S), 2017-05-19:
Der er ikke anvist en finansiering til, hvordan man i indeværende finansår skal finde pengene.
Det er sådan set bare det, der er min ganske simple pointe.
Men i den model, som finansministeren har beskrevet, løses det jo i den løbende justering i finansloven.
Så altså, jeg vil som sagt meget, meget gerne se, om ikke det kan hegne det ind.
Med al mulig respekt vil jeg altså meget, meget gerne have lov til at se den på et stykke papir, hvor det er specificeret, så vi også kan stille alle de her spørgsmål.
Det vil være naturligt at gøre i udvalgsbehandlingen.
Christian Juhl (EL), 2017-05-19:
Jeg vil gerne høre Socialdemokratiets ordfører, om han mener, at det her først og fremmest er et spørgsmål om teknik og økonomisk regnskabsførelse, eller om der ikke også er politik i det her spørgsmål.
Benny Engelbrecht (S), 2017-05-19:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi har forholdt os stærkt, stærkt kritisk til det her emne, og vi har også indkaldt til en række samråd om det undervejs, fordi vi netop syntes, at der blev snydt på vægten.
Og vi har hele vejen igennem opfattet det her som et teknikspørgsmål.
Så spørgsmålet er, kan vi kan sikre, at de penge, som man har intentionen om skal bruges på området, så også rent faktisk bliver brugt på det.
Så det er i allerhøjeste grad et spørgsmål om teknik.
Så er der en helt anden diskussion, som er tilbagevendende, og som vi kan tage.
Den handler om, hvor stor udviklingsbistanden så skal være.
Men når man – uanset hvilken regering der sidder – bliver enige om, at der skal være udviklingsbistand af en given størrelse, så må vi dog sikre, og især os, der arbejder med finanspolitik, at den ramme også bliver opfyldt, og at man leverer hverken mere eller mindre end det, som man har aftalt.
Christian Juhl (EL), 2017-05-19:
Så forstår jeg det ikke.
Hvis ikke vi vedtager noget som helst, har vi jo ingenting at styre med.
Så har vi bare nogle pæne ord fra en minister, og det kan vi vel ikke leve af.
Benny Engelbrecht (S), 2017-05-19:
Nu er jeg så heller ikke blind for, at da vi havde den her store debat i december – og det skulle jeg da hilse og sige var noget af et bravallaslag – så konstaterede vi jo også, at der var lige præcis 1 stemme, som afgjorde, at man ikke kunne regulere på tingene.
Derfor er jeg optaget af at finde ud af, om det forslag, som finansministeren har lagt frem, indregner det problem, inklusive 2016, for jeg regner sådan set ikke med, at det flertal, der var i 2016, uanset hvad vi så i øvrigt måtte gøre her i Folketinget, har ændret sig.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-19:
Den her debat handler jo ikke om, hvad de forskellige partier mener om udviklingsbistanden eller om udviklingspolitik eller asylpolitik generelt.
Den handler om at overholde nogle aftaler så vidt muligt inden for det skøn, der er.
Vi havde udviklingsministeren i samråd i midten af december, hvor der var 2 uger tilbage af året, og vi sagde: Kære minister, du bliver ved med at fastholde et skøn på 10.000, selv om vi ved, at der er – det var der på det tidspunkt – under 6.000.
Så derfor er mit spørgsmål: Kunne man ikke have lavet et mere retvisende skøn der, netop for at overholde de indgåede aftaler, uanset hvad man så ellers mener om udviklingsbistanden?
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-05-19:
Det skal jeg ikke kloge mig på – jeg er hverken udviklingsminister eller finansminister.
Det, jeg henholder mig til, er, at Dansk Folkeparti har fået en forsikring om, at der er styr på det, og det henholder vi os fortsat til.
Josephine Fock (ALT), 2017-05-19:
Nu citerer jeg lige fra beslutningsforslaget: Folketinget pålægger regeringen at forøge udviklingsbistanden fra 2017 med det beløb, som manglede i 2016, for at udviklingsbistanden udgjorde 0,71 pct. af BNI.
Det har vi aftalt, så pengene er jo i statskassen, vil jeg sige til ordføreren.
Kristian Jensen (V), 2017-05-19:
Der afsættes i forslaget til finanslov i august måned et beløb, der svarer til 0,7 pct. af det BNI, man forventer, men kommer man til december måned og skal vedtage det, vil man justere det på ændringsforslaget, så man stadig væk med det nyeste skøn når 0,7 pct.
I løbet af året vil der være nogle udgiftsopfølgninger.
Hvis udgifterne til flygtningemodtagelse viser sig at være lavere end forventet, bliver pengene med det samme ført tilbage til udviklingsbistand i Udenrigsministeriet.
Det gør man ad tre omgange, hvor der er udgiftsopfølgning.
Selv den seneste udgiftsopfølgning kan ikke ramme præcist, hvad niveauet vil være, og kan heller ikke ramme præcist, i forhold til hvad BNI ender med præcist at være, da man først kender det efter årets afslutning.
Derfor vil den sidste justering, der bliver foretaget, efter at året er afsluttet, blive afspejlet i det kommende års finanslov.
Altså, hvis man har brugt færre penge end forventet, vil det blive lagt oveni, og hvis man har brugt flere penge end forventet, vil det blive justeret, sådan at man over et 3-årigt forløb altid rammer de 0,7 pct., eller hvad Folketinget til sin tid måtte vælge at afsætte i procent af BNI.
Så det er en model, der både løbende i løbet af året laver justeringer og endegyldigt sikrer, at vi ikke kommer i en situation, hvor faldende flygtningeudgifter gør, at vi ikke giver den udviklingsbistand, vi gerne vil.
Josephine Fock (ALT), 2017-05-19:
Tusind tak, og undskyld, at jeg glemte at trykke mig ind.
Tak til ministeren.
Jeg forstår det sådan, at man i virkeligheden vil se på flygtningeskønnet, altså i forhold til hvor mange flygtninge vi har, tre gange årligt og løbende overføre pengene til udviklingsministeren, mens BNI'en er én gang årligt.
Så vil jeg gerne spørge ind til BNI'en, for der så vi jo sidste år problematikken med, at man på forhånd vidste, at BNI'en ville blive større end forventet, og dermed nåede man ikke op på de 0,71 pct. Hvordan tænker man at tage højde for det fremover?
Kristian Jensen (V), 2017-05-19:
Der er blot lige den afklaring, at vi justerer i forhold til de ændringer i flygtningeudgifter, der må være.
Det kan gå begge veje.
I forhold til BNI er jeg ikke enig i, at vi har skønnet bevidst lavt, altså at vi vidste, at BNI ville være højere.
Vi har taget den BNI, der var i Økonomisk Redegørelse i december måned 2016, og lagt den til grund for, hvordan der skulle rettes til.
Det håber jeg sådan set vi er gode til at ramme, men jeg kan bare konstatere, at økonomi, især nationaløkonomi, nogle gange udvikler sig anderledes, end man forventer, selv i slutningen af december måned.
Benny Engelbrecht (S), 2017-05-19:
Tak, formand.
Nu står vi jo i en situation, hvor vi for ganske kort tid siden har fået oplyst de nye principper.
Vi kunne læse det i dagbladet Politiken, umiddelbart inden den her debat begyndte, og ministeren har redegjort for de nye principper, som regeringen vil indføre fremadrettet.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at jeg i min tale – den, jeg oprindelig havde skrevet til denne lejlighed – ville have efterspurgt en bedre metode at opgøre på, sådan at vi ikke skulle stå i de her diskussioner.
Man kan sagtens diskutere, hvor stor udviklingsbistanden skal være i procent af BNI.
Det må så være det, som er den politiske drøftelse.
Men det er meget, meget uheldigt, når man står i en diskussion om, hvorvidt der er tal, som passer eller ikke passer.
Det er jo noget, der hverken gavner folkestyrets renommé eller for den sags skyld de mennesker, som bliver berørt, altså først og fremmest de mennesker, som er på flugt fra krig og ødelæggelse, eller for den sags skyld de mennesker, som opholder sig i Danmark som flygtninge.
Derfor synes jeg, det er meget positivt, at ministeren er kommet med en model.
Jeg må så også sige, at selv om ministeren var så venlig lige kort at skitsere den på et stykke papir for mig, umiddelbart inden debatten her begyndte, så har vi dog som parti brug for lige at se nærmere på det konkrete og forventer også, at ministeren fremlægger noget skriftligt.
Vi har jo så også et samråd bebudet i næste uge – jeg mener, det er på tirsdag – i Finansudvalget, hvor vi har muligheden for at komme mere i dybden med det.
Vi vil selvfølgelig kigge nærmere på det.
Umiddelbart virker det, der er lagt op til, i hvert fald positivt.
Derfor, med disse oplysninger, forventer jeg også, at det vil være naturligt – og det skal også være det spørgsmål, jeg giver videre til forslagsstillerne – at vi arbejder hen imod at forsøge at lave en eller anden form for fælles beretning på baggrund af dette beslutningsforslag, når vi har haft mulighed for at komme i dybden med det, som finansministeren nu har fremlagt for os.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-19:
Det er jo også rigtig fint, hvis vi kan få en model, så vi får retvisende tal fremover.
Det lå omkring de 6.000, og der var ingen som helst mulighed for, at det tal ville eksplodere i løbet af årets sidste 2 uger.
Så selv om vi får en bedre model fremover, er der jo stadig væk nogle penge, der mangler, som ikke kommer til at gå til verdens fattigste, hvis de ikke bliver overført.
De penge ligger jo i regeringens reserver til finansloven for 2017.
Dem vil regeringen måske bruge på skattelettelser, på alt muligt andet.
Så bare lige for at forstå Socialdemokratiets holdning til det: Selv om vi samlet støtter op om en fremtidig bedre model, skal vi vel også betale regningen for 2016?
Ja, det kan man jo håbe, men lad os nu sige, at det ikke bliver det, der ender med at være resultatet, og at regeringen siger, at det her kommer vi til at gøre fremadrettet, og vi tager ikke 2016 med.
Vil Socialdemokratiet så støtte det her forslag, altså at vi sikrer, at pengene går til verdens fattigste – i forhold til de midler, der mangler for at nå 0,71 pct. som fastsat på finansloven?
Benny Engelbrecht (S), 2017-05-19:
Det er godt nok mange ubekendte at skulle regne ind i ligningen.
Jeg vil altså godt have lov til at se, hvad det helt konkret er, regeringen har foreslået, før vi så forholder os til eventualiteter.
Jeg synes derfor også, at det klogeste nok ville være, hvis vi her i dag blev enige om, at målet må være at lave en beretning over det her, for så kan vi i hvert fald også få hegnet alle tingene ind i den efterfølgende udvalgsbehandling, ud fra hvad vi lærer i det samråd, der kommer på tirsdag.
Josephine Fock (ALT), 2017-05-19:
Tak til ordføreren.
Jeg synes, ordføreren svarer SF's ordfører lidt uklart.
Kan ordføreren ikke uddybe ud over det med gerne at ville se på regeringens forslag?
Ordføreren er vel enig i intentionerne i det her beslutningsforslag, som SF og Alternativet har fremsat, eller hvad?
Benny Engelbrecht (S), 2017-05-19:
Der er jo den udfordring, at der ikke er nogen finansiering i det forslag, som forslagsstillerne har fremsat.
Det er så en lille udfordring.
Jeg synes da, at vi skal have undersøgt nærmere, om det kan lade sig gøre.
Anders Johansson (KF), 2017-05-19:
Når jeg siger, at vi går ind for de intentioner, der ligger bag forslaget, er det jo, fordi vi også synes, det er vigtigt at sikre gode vilkår for de små lokale håndværkere, erhvervsdrivende, og hvad det ellers kan være.
Så langt, så godt.
Vi tror mere på, at det er ved at sikre mindre bureaukrati for de erhvervsdrivende, lavere skatter og afgifter.
Man skal aldrig sige aldrig, men jeg tror, at vi ligger så langt fra hinanden, at jeg har svært ved at forestille mig det.
Benny Engelbrecht (S), 2017-05-19:
Altså, jeg må indrømme, at jeg ikke er blevet klog på, om regeringens hensigt er, at man indfører dette princip, så man også tæller 2016 med i den måde at opgøre det på.
Som ministeren har fremlagt det, lyder det i hvert fald umiddelbart, som om det er noget, der er muligt.
Og det synes jeg da at vi skal have udboret.
Nu har vi jo som sagt en mulighed for at komme i dybden med det også på tirsdag i samrådet, og det lyder i hvert fald, som om det er noget, der kan lade sig gøre.
Men som sagt, ligesom fru Lisbeth Bech Poulsen har jeg også først netop fået fremlagt den her model.
Og jeg kan i hvert fald se, at hvis man anvendte modellen på 2016, ville man antagelig også løse den udfordring.
Josephine Fock (ALT), 2017-05-19:
Tak til ordføreren og for de pæne ord om intentionerne.
Kan jeg strække dem så vidt, at De Konservative eventuelt vil være med til at lave en beretning om det her i udvalget?
Benny Engelbrecht (S), 2017-05-19:
Allerførst bliver jeg altså lige nødt til at korrigere.
Når jeg nævner Cuba, er det, fordi Cuba har to officielle møntfødder , og den ene er den lokale pesos, som lokale cubanerne kan anvende.
Den anden er den, der hedder pesos convertibles, som man kan anvende som turist, men det er altså begge to officielle møntenheder, og det skyldes jo, at man ikke ønsker, at cubanerne har mulighed for at anvende de penge, de tjener, uden for Cuba.
Det er i hvert fald sådan en meget konkret måde at, om jeg så må sige, bygge en handelsbarriere op.
Jeg ved godt, at det jo ikke er det, som Alternativets forslag går ud på.
Jeg synes måske, at Alternativets ordfører så dog trods alt ikke helt er så meget i fredagshumør, som jeg er, fordi jeg ønskede faktisk at tage det her på den lidt muntre vis, men det ændrer i hvert fald ikke på det helt grundlæggende faktum, at man på Djursland og mange andre steder kan gøre mange ting.
Man kunne f.eks. vælge at investere lokalt i sine virksomheder eller for den sags skyld lave, som jeg nævnte, nogle af de systemer, man allerede kan lave i dag – min taletiden er opbrugt.
Josephine Fock (ALT), 2017-05-19:
Tak for det.
Det er nok, fordi jeg er en smule uforstående over for, hvorfor vi skal sætte barrierer for det her i Folketinget.
Jeg har svært ved at forstå, hvorfor det er, at Socialdemokratiet ikke vil være med til at i virkeligheden fremme lokale initiativer.
Vi ved, at det her afhjælper hele problematikken, hvad angår affolkning af landområderne, hvor der er svag økonomisk vækst, og det, vi kan se ud fra de initiativer, der er taget rundtomkring i Europa, som EU jo i øvrigt også har støttet finansielt, er, at den økonomiske vækst stiger lokalt, at der er et større forbrug af lokale varer, og at det simpelt hen fremmer borgernes samhørighed.
Så det undrer mig stadig væk, at Socialdemokratiet ikke kan støtte op om det her forslag.
Det synes jeg er ærgerligt.
Benny Engelbrecht (S), 2017-05-19:
Som sagt er vi jo bl.a. meget optaget af, at den danske krone er en ganske lille møntfod i forvejen, men som danskerne så til gengæld også er rigtig glade for og stolte over.
Vi er jo fast bundet til euroen, så på den måde er det jo i den grad en komplementær valuta.
Og så må jeg sige, at vi er meget optaget af, at begynder man at åbne for de her systemer med de svagheder, der er, er der desværre også en stor risiko for, at der bliver snydt med det.
Vi synes sådan set, at der er rigeligt af muligheder og huller i forvejen for, at man kan snyde på forskellig vis.
Og jeg håber da ikke, at nogen en dag skulle få den tanke, at så kan Black Army eller Bandidos lave deres egen møntenhed for den sags skyld eller deres egen bytteøkonomi.
Det ønsker vi ikke.
René Christensen (DF), 2017-05-19:
Tak, formand.
Så kom der sådan et forslag her om en lokal valuta.
Jeg må sige, at da jeg startede med at læse det igennem, vidste jeg ikke helt, hvad jeg skulle tænke.
Hvorfor egentlig fremsætte det her forslag?
Nu har ministeren været på, og der har været stillet et par spørgsmål til ham, og Socialdemokratiet har været på, og der har været stillet spørgsmål til dem.
Det er, for at man kan mure sig inde og have en økonomi lokalt.
Men der vil jeg da sige: Hvad er udfordringen i dag?
Der er da masser af steder til det.
Man nævner også det her eksempel med solceller.
Jamen det kan man da lave på folkeaktier.
Det er da fuldstændig rigtigt, som den tidligere ordfører sagde, at der er masser af steder, hvor man udsteder gavekort til de butikker, som ønsker at have et fællesskab om det.
»Derudover er der med lokal valuta, som med al valuta, en risiko for falskmøntneri.«
Ja, selvfølgelig er der det, hvis der bliver mange forskellige mønter.
Folk vil jo ikke kunne kende dem.
Ministeren sagde, at der var nordjyske dollars, og der kunne være lollandske pesetas, og der kunne være alle mulige forskellige mønter.
Jeg vil da sige, at man i dag også kan købe alternativ valuta.
Så sent som i fredags var jeg i Føtex at købe bland selv-slik, og der var gulddukatos, og der var endda pris på dem.
De kostede cirka 50 øre stykket, så de var også prisfastsat, og så kan man jo betale med dem, hvis man vil.
For der er jo muligheder for, at man kan tage det her op lokalt.
Jeg har nævnt folkeaktier, og der er det her med gavekort og andre måder, hvor man selvfølgelig kan have nogle fællesskaber for at bygge noget op lokalt.
Så derfor synes vi ikke, at forslaget er særlig interessant og slet ikke set i et folketingsperspektiv.
Det kunne være interessant at se det i et lokalt perspektiv, hvor man kunne se, hvordan man kunne få nogle fællesskaber der.
Der mener vi at de redskaber for at gøre det bestemt er til rådighed ude lokalt.
Så vi kan som sagt ikke stemme for forslaget, da vi mener, at det ikke vil have nogen og slet ikke nogen positiv virkning.
Hvis der endelig var nogen, der ville gå ud og trykke de her nye slags penge, så ville det blive et frygtelig rodet marked.
Jeg synes egentlig også, at ministeren kom meget godt ind på det på en saglig måde, hvad det egentlig er for en tankegang, man åbner op for, og vi ønsker selvfølgelig heller ikke på den måde at lukke nogen økonomier ind.
Josephine Fock (ALT), 2017-05-19:
Tak til ordføreren.
Jeg havde faktisk egentlig håbet, at Dansk Folkeparti kunne bakke op om det, i kraft af at Dansk Folkeparti også, ved jeg, bekymrer sig meget om Udkantsdanmark – by og land-problematikken.
Og det er jo fuldstændig rigtigt, som ordføreren siger, at i dag kan man lave både gavekort, folkeaktier, man kan lave mange ting, så det her er i virkeligheden bare en ekstra model, som man kan bruge til at fremme lokalsamfundet.
Til det, som ordføreren så siger, i forhold til at det skal være et lokalt initiativ, vil jeg sige, at det er jeg fuldstændig enig i, men problemet er bare, at det ikke kan lade sig gøre i dag, fordi det er ulovligt.
Det vil sige, at de lokale borgere, der ønsker at brug af det her, ikke får lov til det i dag, og det er jo derfor, vi bringer det op i salen.
Så i virkeligheden vil jeg spørge ordføreren, om ikke ordføreren anerkender, at der er nogle positive resultater fra de øvrige lande, der har gjort det, bl.a. England, hvor man kan se, at det fremmer den lokale samhørighed, den lokale vækst, den lokale øgede brug af lokale råvarer osv.