runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2024-01-16:
Jeg er ikke i tvivl om hr. Pelle Dragsteds holdning.
Det er egentlig også derfor, jeg spørger ind til, hvor bekymret hr. Pelle Dragsted er over, at der på dele af venstrefløjen, måske særlig den yderste venstrefløj, er sådan en berøringsangst over for at kritisere Hamas.
Eller mener hr. Pelle Dragsted, at det er et minoritetssynspunkt?
Jeg er sådan set også enig i, at vi, der betegner os som venner af Israel, jo også skal italesætte, at den bosættelsespolitik, de har haft på Vestbredden over mange år, bidrager til mere konflikt og er helt forkert, og der er også andre ting, man kan påpege.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-16:
Til at starte med, vil jeg sige, at jeg slet ikke kan forstå, at man ikke kan tage afstand fra Hamas.
Ikke bare er de terrorister, de er en reaktionær, de er en antidemokratisk, de er en antifeministisk og også en erklæret antisocialistisk, skulle jeg hilse og sige, organisation.
Jeg ville ønske, at alle kunne tage afstand fra begge ting.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-01-16:
Tak for det.
Jeg vil tale om Israel-Palæstina-konflikten, hvor jeg egentlig har nydt at følge med i hr. Pelle Dragsteds løbende indspark, for det har været meget sådan nuanceret og relativt begavet.
Det er ikke alt, vi er enige om, langtfra, men jeg har jo også bidt mærke i, at hr. Pelle Dragsted sådan utvetydigt har taget afstand fra Hamas.
Det kan man jo ikke ligefrem påstå at mange af dem, der demonstrerer i gaderne i København, herunder de dele af Enhedslistens brede bagland, der også deltager i de demonstrationer, er lige så gode til.
Hvor stort et problem for venstrefløjen mener hr. Pelle Dragsted det er, at man har så svært ved at tage afstand fra Hamas?
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-16:
Der kan jeg godt være bekymret.
For det, jeg nogle gange oplever med den her regering, er, at der er nogle snævre interesser, særlig måske hos det, man kunne kalde det industrielle landbrug, som har meget stor indflydelse på regeringens politik, altså at der måske bliver taget det hensyn frem for hensynet til alle dem, der gerne vil have et levende hav og godt kunne tænke sig, at man kunne gå ned at fange en torsk eller en rødspætte, ligesom man kunne, da jeg var barn.
Jeg er bekymret for, om vi bare skal se vores have blive ved med at dø.
Det må jeg sige.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
Der er jo yderligere et element, der er bekymrende, i forhold til vores fælles hav.
Det er spørgsmålet om, om vi får den regulering af landbruget, der er brug for.
For det er rigtigt, at olieudslip er et problem og der er problemer med spildevand, men den helt store udfordring for vores fælles hav er jo det kvælstof, der kommer i vores åer og vandløb, og som faktisk betyder, at vi reelt har døde indre fjorde og andet.
Hvad tror partilederen vi kan komme i mål med i forhold til regeringen og regulering på landbrugsområdet?
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-16:
Det seneste er jo det her, der virkelig er, synes jeg, en skandale, omkring det, der sker nede ved Agersø Sund, altså ved Skælskør.
Her har havets minister – selverklæret – været ude med armene over hovedet og sige: Nu stopper vi importen af olieholdigt spildevand.
Jeg var også selv ude med armene over hovedet, for jeg troede jo på, hvad ministeren sagde.
Så går der en måned, og nu finder vi ud af, at det ikke passede.
Importen fortsætter.
Udledningerne af det her beskidte vand i et sårbart havmiljø fortsætter, og det synes jeg er et meget godt eksempel på, hvordan regeringen håndterer det her område, og det synes jeg virkelig er bekymrende.
Jeg tror, det er et relativt marginalt problem.
Jeg tror virkelig ikke, man skal tro, at de titusinder af mennesker, der i hele landet har demonstreret for våbenhvile, ikke kan tage afstand fra Hamas.
Jeg tror, at når der er Enhedslisteafdelinger, som har støttet op om de her demonstrationer, er det ikke, fordi de er enige i hvert et ord, som er kommet fra arrangørgruppen; så er det, fordi man har et bydende behov for at vise sin opbakning til en øjeblikkelig våbenhvile, der kan stoppe de myrderier på børn og kvinder i Gaza, som foregår lige nu, og som jeg også vil håbe at partilederne herinde helt tydeligt kunne tage klar afstand fra.
Mette Frederiksen (S), 2024-01-16:
Men man har jo ikke ønsket sig det så meget, at man har givet det løft, som den her regering gør.
Det siger jeg bare i al beskedenhed.
Vi kommer til at tilvejebringe næsten 1 mia. kr. til erhvervsuddannelserne, og det er da aldrig nogen sinde sket før, og nu vælger vi så at sige helt offensivt, at vi tror, at vi kan lave bedre universitetsuddannelser, for en dels vedkommende bliver de kortere, og samtidig investere i nogle af de unge, der ikke altid har haft den bedste skolegang, og som ikke altid tager de længste uddannelser, men som i vores øjne er nogle af de allerallervigtigste, fordi det er dem, der vælger at dedikere deres liv til at arbejde med andre mennesker.
Så det er muligt, at man har haft ønsket, men jeg må jo så som socialdemokrat konstatere, at det er med den her regering, at løftet faktisk finder sted.
Inger Støjberg (DD), 2024-01-16:
Det er jo lidt et andet emne, men selvfølgelig skal der også være plads til at diskutere det.
Jeg kan bare helt generelt sige, at vi jo vil indgå i alle de diskussioner og kigge på alle de muligheder for aftaler med regeringen, vi kan.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-16:
Tak for det.
Jeg vil også bare erklære mig helt enig i fru Inger Støjbergs vigtige ord om vores jødiske mindretal.
Det er helt forfærdeligt, at vi ser en stigende antisemitisme i den her tid.
Det er afgørende, at vi alle sammen slår ring om dem og, kunne jeg tilføje, om alle andre minoriteter, som kan udsættes og bliver udsat for hetz.
Inger Støjberg (DD), 2024-01-16:
Problemet er jo bare, at israelerne er blevet angrebet igen og igen.
Hvis israelerne nedlægger våbnene, bliver Israel udslettet.
Hvis Hamas nedlægger våbnene, bliver der fred.
Det er bare sådan grundlæggende det, der er problemet, og jeg synes også bare, at man bliver nødt til at erkende, at det er sådan, det er.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
Det er jeg enig i, og jeg er glad for, at fru Inger Støjberg nævner en tostatsløsning, for det mener jeg er forudsætningen for fred i regionen.
Da amerikanerne første gang prøvede at lave en tostatsløsning, var det jo svært.
Det var Arafat og på den anden side israelerne, som ikke kunne få opbakning til en god løsning.
Efterfølgende har vi jo kunnet se det eskalere igen, og det eskalerer til resten af verden.
Jeg mener, at det er vigtigt at anerkende begge parter, både Israels ret til en stat, men også palæstinensernes ret til egen stat.
Inger Støjberg (DD), 2024-01-16:
Ja, og det, der er problemet, er, at den lange bane er enormt svær at diskutere lige nu.
For lige nu ser vi en krig, som polariserer mere end måske nogensinde før; det er jeg enig i.
Men på den lange, lange bane – det er ikke nu – må vi jo kigge frem mod en eller anden form for tostatsløsning.
Det er svært at se det anderledes, men jeg tror også bare, at man må være ærlig og sige, at det lige nu er på meget langt sigt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
Tak for talen.
Jeg er meget enig i den afstandtagen til det meget voldsomme angreb, der var i Israel.
For det her var helt vildt voldsomt.
Jeg synes, at de billeder, jeg har set, griber en om hjertet.
Jeg er på den anden side også nødt til lige at spørge om, hvad løsningen er på den lange bane.
For den lange bane er vi jo også nødt til som politikere at forholde os til.
Lige nu ser det ud, som om det er rigtig svært at finde en løsning, og som om det forplanter sig til hele verden.
Inger Støjberg (DD), 2024-01-16:
Det er jeg heller ikke i tvivl om at statsministeren mener.
Det her er alvor, og det foregår lige for øjnene af os.
Jeg er glad for, at vi på trods af alle de ting, der skiller os, kan samles omkring det her.
Mette Frederiksen (S), 2024-01-16:
Jeg vil bare sige tak for talen.
Jeg kunne have holdt den selv.
Jeg er en til en enig med hensyn til understregningen af, hvad det er, der er foregået i Israel.
Det er det værste angreb på jøder siden anden verdenskrig og dermed siden holocaust.
Det er Israel, der er blevet angrebet af en terrororganisation – det er det, Hamas er.
Jeg er også meget enig i beskrivelsen af danske jøder.
Det er et folkefærd, der blev til et mindretal, som blev til en del af Danmark, og som aldrig har forvoldt det her samfund nogen problemer eller nogen skade eller i øvrigt fyldt op i kriminalitetsstatistikker eller andet, som dele af andre minoriteter har valgt at gøre, efter de er kommet til Danmark.
Så jeg vil egentlig bare takke for talen og erklære mig enig.
Inger Støjberg (DD), 2024-01-16:
For 14 dage siden var jeg i Israel.
Jeg talte med efterladte familiemedlemmer til nogle af dem, der var blevet slået ihjel af Hamas den 7. oktober.
Jeg talte med familiemedlemmer til gidsler, der desperat og minut efter minut higer efter et livstegn fra deres kære.
I aftes fik jeg besked om, at et af de her gidsler var død.
Jeg stod i kibbutzen Kfar Aza, hvor 72 blev slået ihjel.
18 blev kidnappet den morgen.
Tiden i Kfar Aza er gået i stå.
Vasketøjet hænger stadig væk på tørrestativerne.
Opvasken står på køkkenbordet.
Skoletasken står i gangen.
Menneskene er døde.
Jeg kan ikke få de samtaler og de skrækkelige ting, som jeg så dernede, ud af hovedet, og jeg vil faktisk heller ikke.
Det skylder vi de døde, det skylder vi
de efterladte
, og det skylder vi de kvinder, der blev voldtaget den morgen.
Det skylder vi de danske jøder, som er vores venner, som er vores kollegaer, og som er vores naboer.
Det var en morgen, hvor fuldstændig rædselsfulde, ubegribelige og ja, faktisk dyriske overgreb skete.
Bryster blev skåret af kvinder og leget med af terroristerne, som var de håndbolde.
Børn blev tortureret foran deres forældre, og forældre blev tortureret foran deres børn.
Det skal vi tage alvorligt.
Gaderne herhjemme er fyldt med voldsomme propalæstinensiske demonstrationer, hvor der bliver råbt: Palæstina besat – det skal løses med jihad.
Det er demonstrationer, hvor historieskrivningen først starter efter den 7. oktober.
Væk er hukommelsen i forhold til de 1.200 jøder, der brutalt blev slået ihjel den morgen den 7. oktober.
Væk er hukommelsen i forhold til de voldtagne og mishandlede kvinder.
Væk er hukommelsen i forhold til overgrebene på børnene.
Væk er virkeligheden af det traume, som blev påført et uskyldigt jødisk folk.
I stedet er der tusinder af hævede pegefingre, der nu er vendt imod offeret, og verdensfjerne belæringer rettet mod et land, Israel, og et folk, der er blevet angrebet af ondskaben selv.
Man kan ikke forhandle med ondskab.
Der er ikke noget kompromis med en terrororganisation.
Det er 400 år siden, at de første jøder kom til Danmark.
Jøderne i Danmark har fra første færd taget den danske levevis til sig, samtidig med at de stilfærdigt har dyrket deres tro.
Aldrig stiller de særkrav.
Aldrig har de presset på for, at vi andre skal indrette os efter dem.
Men virkeligheden er i dag, at danske jøder lever i frygt i det land, hvor de lever fuldstændig ligeværdigt med alle os andre, alt imens utilpassede muslimer, som aldrig har taget vores frihedsidealer til sig, truer dem.
Det kan vi ikke stiltiende se på.
Historien skræmmer.
Vi lovede hinanden dengang, at det aldrig ville ske igen.
Men i dag sker det igen, lige for øjnene af os alle sammen.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-16:
Det er jo et på mange måder stort spørgsmål.
Det er i virkeligheden også et enkelt spørgsmål.
For man kan oversætte det til: Hvad er værdien for hr. og fru Jensen i, at nogle arbejder for, at vi har et internationalt regelbaseret verdenssamfund, hvor det f.eks. ikke er houthierne, der bestemmer, om de kondisko, vi køber, kan sejles op gennem Suezkanalen eller skal sejles en omvej på 10.000 km og dermed måske bliver en tier dyrere nede i butikken.
Det er jo i virkeligheden det, der bliver spurgt til.
Hvis man vil have et internationalt regelbaseret samfund, må man jo tage del i det.
Det er egentlig at stille grundlæggende spørgsmål ved Danmarks historiske position, lige siden Danmark som founding father var med til at lave FN.
Peter Kofod (DF), 2024-01-16:
Vi glæder os jo til, at hele ældreudspillet kommer på bordet.
Når det gør, må vi forholde os til det.
Men læg det til side.
Så er der noget andet, jeg gerne vil spørge Moderaternes formand, der jo også er udenrigsminister, om.
Danmark kandiderer til en plads i FN's Sikkerhedsråd, og jeg har sådan spekuleret meget længe over noget.
Hvad er værdien for hr. og fru Jensen, hvis vi vinder det kapløb?
Målt op imod de mange, mange timer, de mange, mange penge, den store mængde energi og de mange ressourcer, der skulle bruges i jagten på den plads,
hvad er så egentlig værdien i sådan en plads for hr. og fru Jensen?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-16:
Det er jo først og fremmest forkert.
Den måde, der spørges ind til på, bekræfter mig egentlig bare i klogskaben i, at nogle folk, der tænker lidt mere holistisk, sætter sig sammen i stedet for at lade sig forstyrre af et eller andet råberi ude fra et hjørneflag.
Det handler jo om mange ting på en og samme tid.
Det handler om at få nogle flere til at tage en sosu-uddannelse.
Det handler om at gøre det mere attraktivt at arbejde i det fag.
Det er bl.a. derfor, vi har lavet et lønløft.
Det handler om at kigge på vores udlændingepolitiske regler, sådan at man sådan set også kan blive i Danmark, hvis man har taget den type uddannelse.
Det handler om at frisætte og bringe ledelse i spil.
Det handler om rigtig, rigtig mange ting.
Et element – i virkeligheden jo nok et lille element – er spørgsmålet om, om der er et spillerum til at lave et strategisk partnerskab med nogle lande derude, som både muliggør, at de løfter deres befolkning, og at vi kan få løst nogle opgaver.
Mette Frederiksen (S), 2024-01-16:
Det er jo så faktisk noget af det, der er det fine ved Danmark.
Det er ikke for at sige, at vi er helt enige her i Folketinget, for det er vi ikke.
Alle partier står ikke længere sammen i udenrigspolitikken, hvad det her angår.
Men jeg er ikke i tvivl om, at når verden kigger på Danmark, ser den et land, der gør, hvad det kan for at passe på sine jøder, og som meget, meget klart har taget stilling til alt fra angreb på synagoger over terrorangreb til situationen i dag.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-01-16:
Jamen det burde man jo lade være med.
Altså, man burde jo have en grundlæggende tillid til, at når man udbyder en opgave med et problem, der skal løses – det er jo egentlig grundlæggende den tilgang, man skal have
– altså når der er en udfordring med, at der er nogle ældre, der skal have noget pleje, så kan folk byde ind på det til de priser, det reelt koster kommunen, og ikke, hvad de selv med fikumdik lige regner sig frem til at det koster.
Og så må man jo have tillid til, at de i udgangspunktet klarer det godt, uden at skulle ned og præcisere hver evig eneste punkt.
Jeg er med på, at det er praksis mange steder, men det burde vi da gøre noget ved.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-16:
Så vil jeg give fru Inger Støjberg en chance mere.
Er det noget, som Danmarksdemokraterne vil sætte sig imod, eller noget, Danmarksdemokraterne støtter?
Inger Støjberg (DD), 2024-01-16:
Man skal jo i hvert fald vide, hvor man vil hente pengene fra, hvis man skal hæve overførslerne.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
Det er jeg helt enig med hr. Alex Vanopslagh i.
Derfor tænker jeg også lidt på SF's borgmester i Vejle, Flemming Christensen, der faktisk har prøvet at gøre noget af det, som hr. Alex Vanopslagh siger.
Kan vi lave udbud på hjemmeplejen?
Han prøvede at skrive op, hvad det er for nogle kriterier, vi skal skrive ned, og fandt ud af, at det faktisk ikke kunne lade sig gøre.
For man kan ikke skrive, at der skal være 8 minutter til kaffe, til kærlighed eller til omsorg, eller at vedkommende får en ekstra betaling den dag, hvis vedkommende har det lidt dårligt.
Noget af det, der gør det svært at lave udbud i den offentlige sektor, er, at man skal lave meget klare krav og definitioner, og det medfører jo mere bureaukrati.
Der kan vi jo se i de kommuner, der har været nødt til at udlicitere ting og opgaver, at man faktisk har indført mere bureaukrati i den forbindelse frem for mindre.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-01-16:
Der var så heller ikke så meget tid, men det er en anden snak.
Jeg tror som sådan ikke, at vi er uenige.
Vi er måske uenige om, hvordan man når dertil, hvor det er den samme medarbejder, der kommer ind ad døren, og vedkommende har tid og overskud til at sidde ned og få en kop kaffe og høre om, hvordan det i øvrigt går, og hvad der er sket siden sidst.
Der tror jeg grundlæggende på, at hvis vi laver de rigtige rammer, kommer det i højere grad af sig selv.
Hvad er alternativet?
Er det, at vi skal lave lovgivning om, at man skal tale med de ældre i mindst 7 minutter om dagen i gennemsnit, og at det så i øvrigt skal skrives ned i et papirskema?
Jeg tror på, at det er os herinde, der skaber rammerne; det er ikke os, der skal detailregulere os frem til en bedre fremtid.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
Jeg blev lidt overrasket over hr. Alex Vanopslaghs tale, som jo lagde meget fokus på struktur, altså at det vigtigste i ældreplejen faktisk er, at vi får den privatiseret, eller at vi får bestyrelser eller noget andet.
Jeg tænker, at det vigtigste i ældreplejen er, at de ældre føler, at de har en værdig ældrepleje; at de kender de mennesker, der kommer ind ad døren, og at det ikke er nye mennesker hver eneste gang; at det er sådan, at når de har brug for lidt ekstra tid til at snakke om et problem, fordi der er et problem, så er tid til det.
Hvordan kan det være, at hr. Alex Vanopslagh er mere optaget af strukturer, end han nødvendigvis er af den opgave, der skal løses?
Eller er det bare mig, der har misforstået det?
For hr. Alex Vanopslagh brugte al sin tid på at snakke om privatiseringer.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-01-16:
Jeg tror så, at hvis man ser på de forskellige velfærdsområder, og hvor bekymringerne er størst og udfordringerne er størst, så boner ældreområdet ud som et af dem, hvor man ikke ligefrem kan være stolt over, hvad man får igen, med tanke på at man betaler nogle af verdens højeste skatter.
Men selvfølgelig er der gode eksempler derude, og der er masser af medarbejdere, der er dybt engagerede og er drevet af de rigtige ting.
Det er jo også derfor, vi tror på, at mere frihed til dem er en god ting.
For så vil de udrette endnu bedre ting.
Men der skal også være et ansvar, der følger med.
Og der mener jeg, vi har en udfordring bredt set i den offentlige sektor med, at når der indimellem er nogle offentlige institutioner, der svigter deres ansvar, så har det ikke nogen konsekvenser.
Mette Frederiksen (S), 2024-01-16:
Det er nemlig rigtig vigtigt at få de her nuancer frem, for det er klart, at når vi diskuterer ældrepolitik, kommer vi jo meget hurtigt til, og selvfølgelig med en vis grund, at tage udgangspunkt i det, der ikke fungerer, hvad enten det er de konkrete eksempel på noget, der ikke er, som det skal være, eller andre oplevelser, vi har fået gengivet.
Jeg tror bare også, det er vigtigt at huske på, at hver eneste dag udføres der ikke alene mirakler i vores velfærdssamfund; der er jo en grunddrift fra kræftområdet over børnefødsler til daginstitutioner til folkeskole til fgu-området til ældreplejen – og sådan kunne man fortsætte – hvor medarbejdere og borgere i fællesskab skaber gode relationer og god velfærd.
Så alt er ikke dårligt, men alt er heller ikke perfekt.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-01-16:
Jeg synes da, det er hævet over enhver tvivl, at der er masser af eksempler derude på kommunale plejehjem, der er gode, og hvor de ældre trives, ligesom der er masser af eksempler på kommunale daginstitutioner, hvor børnene har det godt, hvor de voksne er nærværende, og hvor forældrene ikke har ondt i maven, når de går derfra.
Der er i øvrigt også eksempler på private, der gør det dårligt.
Så jeg synes ikke, det er sådan en eller anden ovenud ideologisk tilgang.
Jeg synes snarere, det er flertallet af partier herinde, der har haft en meget ideologisk tilgang, hvor det er lidt, som om velfærd ikke nødvendigvis er, at borgerne får den bedst mulige velfærd; nej, velfærd er lidt, at man skal have et job i det offentlige, og at man helst ikke skal være udsat for konkurrence og konsekvenser ved at levere en dårlig velfærd.
Og det kan man jo godt kalde ideologisk, men jeg synes egentlig bare, det er et hensyn til borgerne.
Mette Frederiksen (S), 2024-01-16:
Tak for talen, og tak for at gå ind i debatten om fremtidens ældrepleje.
Det, vi har forsøgt i regeringen, er jo i virkeligheden også at gå lidt nyt til den her opgave.
Vi har sagt, at vi vil have den ældre som omdrejningspunkt, og også de pårørende, medarbejderne og lederne , for det er jo alle dem, der tilsammen udgør det, der i virkeligheden er ældreområdet i Danmark.
Jeg har det selv sådan, at vi har masser af gode offentlige, kommunale plejehjem.
Jeg besøgte selv to forleden dag, som fungerede rigtig godt.
Men jeg er også glad for, at der er andre muligheder.
Kunne man forestille sig, at Liberal Alliance måske lagde den ideologiske økse over den offentlige sektor en lille smule ned i den her diskussion og også anerkendte, at vi har masser af medarbejdere, der hver eneste dag går på arbejde på et kommunalt plejehjem og faktisk leverer en ældrepleje af meget, meget høj kvalitet for vores gamle?
Inger Støjberg (DD), 2024-01-16:
Jeg kan bare sige til hr. Peter Kofod, at der er langt mere, der forener, end der skiller.
Så selvfølgelig skal vi da det.
Peter Kofod (DF), 2024-01-16:
Tak for det, og tak til fru Inger Støjberg for en god tale.
Jeg tror, jeg er enig i det hele – også de svar, fru Inger Støjberg gav på spørgsmål, der kommer fra Folketinget nu, er jeg enig i.
Men det var ikke derfor, jeg tog ordet.
Det var lidt i en anden anledning, kan man sige.
Jeg tror, at både fru Inger Støjbergs parti og det parti, som jeg er valgt til at repræsentere, det første halvår af folketingssamlingen lige har skullet finde sig til rette og finde ud af, hvordan samarbejdsformen skal være.
Det er mit fromme håb, og det skal være mit spørgsmål eller min kommentar til fru Inger Støjberg.
Inger Støjberg (DD), 2024-01-16:
Jeg er enig i, at der er en radikalisering, som man næsten ikke begriber, i Gaza, og også en endnu større radikalisering i øjeblikket.
Men når det er sagt, må man også bare være ærlig og sige – der bliver jo opbevaret våben på børnehospitaler, der bliver opbevaret sprængstoffer på børnehospitaler – at Hamas bruger sin befolkning og også børn som skjold.
Hvordan skal israelerne gengælde det terrorangreb, som de blev udsat for?
Martin Lidegaard (RV), 2024-01-16:
Jeg tror aldrig, vi må miste blikket for, at ethvert barn er et barn, og børn er uskyldige, især i den alder, som dem, der har mistet livet her, har.
Det gælder på begge sider, naturligvis.
Når jeg siger det, er det, fordi jeg jo godt kunne frygte, at Israels venner ikke er opmærksomme nok på, hvad det kræver efter det her for at bygge et Gaza op, hvor Hamas ikke får fodfæste igen.
Det er en lige så vigtig opgave.
Inger Støjberg (DD), 2024-01-16:
Alle civile tab er jo ulykkelige, men man bliver også bare nødt til at sige – og jeg har f.eks. set den 45 minutter lange video, hvor der er optaget fra kropskameraer på Hamasterrorister, og hvor der var optagelser fra mobiltelefoner inde fra Gaza by, som man så efterfølgende har fået fra Hamasterroristernes telefoner, altså dem, der er blevet slået ihjel – at det jo er enormt svært at skelne imellem civile og ikkecivile i det her, for de civile tager også del i det.
Og er man så civil?
Jeg er enig i, at børn er det, men de bliver jo brugt som skjold.
Altså, det er så bestialsk, det er så ondskabsfuldt, hvad der sker, og Hamas holder civile i et jerngreb.
De bliver brugt som et skjold.
Men når man også løber rundt og jubler og slår på døde og halvdøde gidsler og spytter på mennesker, der bliver kørt ind på lastbiler, er man så civil?
Jeg synes faktisk helt ærligt, det er svært at sige, at man så er fuldgyldigt civil.