runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-29:
Jeg har ikke et fuldstændigt overblik over, hvor mange gange det ikke tæller med.
Jeg er klar over, at i den udgivelse, der hedder Indvandrere i Danmark, står det ikke specifikt.
Jeg vil tro, at der er en faglig overvejelse i Danmarks Statistik.
Som jeg husker tallet, er det omkring 20.000 mennesker sammenlagt, så det er jo en relativt lille del stadig af den samlede gruppe af folk med indvandrerbaggrund, som er i den her kategori.
Men for mig at se kunne man lige så godt være åben og bruge den kategorisering, som hedder børn af efterkommere, og bruge MENAPT-kategorien, men det er i sidste ende et skøn, som ligger hos Danmarks Statistik.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-29:
Det er jeg med på, men det er mange af de udgivelser, i særdeleshed den årlige rapport, som Danmarks Statistik udgiver, der hedder Indvandrere i Danmark, som ligger til grund for vores bredere debat om indvandringspolitik og integrationspolitik i Danmark.
Derfor er det selvfølgelig uholdbart, hvis vi en gang om året får en rapport, som helt grundlæggende slører billedet af, hvad konsekvenserne af indvandringen er, fordi børn af efterkommere i 90 pct. af tilfældene bliver registreret som en del af majoritetsbefolkningen og derfor ikke indgår i de statistikker, hvor vi har mulighed for at se signifikante forskelle på arbejdsløshed, kriminalitet osv.
Så vil ministeren ikke være med til at sørge for, at vi kan få de opgørelser?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-29:
Jamen der er allerede en selvstændig kategori, og der er statistik for børn af efterkommere, men det er jo ikke nødvendigvis i alle opgørelser, man laver det.
Det er bare ikke i alle de udgivelser, man laver hos Danmarks Statistik.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-29:
Udfordringen er jo i dag, at fordi omtrent 90 pct. af børn af efterkommere registreres som danskere i statistikken, kan vi ikke se de ret signifikante forskelle, der er på eksempelvis beskæftigelsesområdet, kriminalitet, karakterer i folkeskolen osv.
Det bliver rigtig svært at registrere reelle integrationsudfordringer med specifikke grupper, hvis vi har grupper, hvor der stadig er signifikante forskelle mellem majoritetsbefolkningen og så de grupper, der indgår som en del af majoritetsbefolkningen i statistikkerne.
Der synes jeg, det er helt nødvendigt, at ministeren sætter sig forrest i bussen og kommunikerer til Danmarks Statistik et ønske om, at vi selvfølgelig har mulighed for at registrere også børn af efterkommere som en selvstændig gruppe.
For ellers bliver problemerne med og konsekvenserne ved indvandring skjult i en statistik, og så kan vi aldrig nogen sinde for alvor analysere, hvad de langsigtede konsekvenser af den udlændingepolitik, vi har ført og også fører i dag, er, hvis ikke vi kan se, at børn af mennesker, der er kommet hertil, eller efterkommere af mennesker, der er kommet hertil, måske stadig slår ud negativt i arbejdsløshedsstatistikker, i kriminalitetsstatistikker eller andet.
Så jeg vil gerne spørge ministeren igen, om ministeren vil sende den besked til Danmarks Statistik, at man fra regeringens side ønsker muligheden for at lave de her opgørelser, og at man dermed fra Danmarks Statistiks side laver en selvstændig kategori for de efterkommere, der er tale om her.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-29:
Tak for spørgsmålet.
Det synes jeg er et meget egentlig vigtigt og principielt spørgsmål.
Jeg tror, det er afgørende, at vi har styr på, hvor mange der kommer til Danmark, og at vi fører en stram udlændingepolitik.
Derfor er det selvfølgelig også centralt at vide, hvad det statistiske grundlag, vi snakker om, er, og hvor mange udlændinge der er i Danmark.
I Danmark har vi omfattende statistik med personer, der har dansk oprindelse, og personer, der har indvandrerbaggrund, og Danmarks Statistik offentliggør løbende tal for antallet af personer med dansk oprindelse, indvandrere, efterkommere og børn af efterkommere.
Dengang anbefalede man ikke en ændring af definitionerne af personer med dansk oprindelse og personer med indvandrerbaggrund.
Jeg kan forstå, at arbejdsgruppen vurderede, at en udvidet definition af indvandrere og efterkommere kunne gøre det sværere at identificere integrationsudfordringer, f.eks. i forhold til beskæftigelse og uddannelse, og de pegede på, at der allerede er mulighed for at udarbejde analyser, der medtager gruppen af børn af efterkommere.
Det er bl.a. dem, som indgår i statistikkerne som personer med dansk oprindelse.
Jeg har sådan set noteret mig de vurderinger, men jeg vil også sige, at personligt er da jeg åben for en diskussion om, hvad de her definitioner er.
Jeg vil bare som afslutning sige, at Danmarks Statistik er en uafhængig instans, og at vi jo ikke har instruktionsret over dem, men jeg mener, at vi hele tiden bør skabe det statistiske grundlag, der kan give os en ærlig diskussion om udlændingepolitikken.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-29:
Tak for det.
Finder ministeren det hensigtsmæssigt, at Danmarks Statistik opgør børn, hvis bedsteforældre indvandrede til Danmark som fremmedarbejdere i starten af 1970´erne fra f.eks. Tyrkiet, som værende af dansk oprindelse, i så fald deres forældre har opnået dansk indfødsret?
Der er flere ting i det.
Ministeren siger, at ministeren ikke kan diktere, hvordan Danmarks Statistik laver opgørelsen.
Men det er heller ikke det, vi efterspørger.
Vi efterspørger, at ministeren kommunikerer til Danmarks Statistik, at man ønsker de tal, og at det kunne være rart med de tal.
Det er faktisk nogle tal, som regeringen og Folketinget kunne bruge i vores daglige arbejde, og det tror jeg måske vil betyde, at Danmarks Statistik vil overveje fornuften i at lave sådanne opgørelser.
Så siger ministeren det her med, at man allerede i dag laver inddelinger i MENAPT.
Men problemet er jo i hvert fald mig bekendt, at de børn af efterkommere, som der her er tale om, i de opgørelser heller ikke vil indgå som fra MENAPT, men at de vil indgå som en del af majoritetsbefolkningen, og det vil også sige, at man slører helt relevante data, tal og viden om arbejdsløshed, om kriminalitet, karakterer i folkeskolen osv. osv., og at vi her i Folketinget ikke kan få et retvisende billede af konsekvenserne af den politik, som vi vedtager.
Er det grundlæggende ikke uholdbart, at vi sidder og vedtager lovgivning uden at kunne måle det på de langsigtede konsekvenser, fordi man opgør det på en måde, hvor man anser nogle for at være en del af majoritetsbefolkningen, selv om der stadig er signifikante forskelle mellem grupperne i forhold til de ting, vi måler det på?
Morten Bødskov (S), 2025-01-29:
Jeg er ked af, at virkeligheden måske ikke helt stemmer overens med det talepapir, som spørgeren har med i salen her i dag.
For regeringen er jo allerede i gang.
Man kan gå ind og læse de seneste aftaler med kommuner og regioner, og så kan man se, hvad regeringen er i gang med, når det handler om at rydde op i regler.
Det står i de aftaler.
Man kan tage ældrereformen som et ganske godt eksempel eller sundhedsreformen.
De der reformer handler jo også om at rydde op i regler, byrder og bureaukrati, således at vi kan sikre, at velfærden kommer tættere på den enkelte.
Det er i sig selv godt, men det står der allerede.
Vi er jo allerede i gang.
Når man ser på erhvervslivet, er et af de fokusområder, vi har, den kraftige overbebyrdelse af dansk erhvervsliv, der på nogle områder er via den EU-lovgivning, der kommer.
Det tager vi fat på, og jeg vurderer, at når man vil se resultaterne af det danske EU-formandskab, så vil der være sat nye standarder for det, også i Europa.
Pernille Vermund (LA), 2025-01-29:
Jeg har aldrig hørt om nogen røde løbere, der skulle løse så store udfordringer som dem, vi står over for.
Jeg beklager.
Socialdemokratiet var i valgkampen op til 2022 ude at blæse en stor fanfare for, at nu ville man indføre et regelstop i det offentlige: Hver gang der blev indført én ny regel, der generede borgerne, ville man fjerne en tilsvarende regel.
Hvad blev der af det forslag, og er regeringen klar til at støtte Liberal Alliances forslag om en bindende bureaukratilov?
Vi siger: Én regel ind, to regler ud.
Og vi vil gerne binde politikere til masten.
Men er regeringen klar til det, og hvad blev der af Socialdemokratiets forslag?
Morten Bødskov (S), 2025-01-29:
Jo, det har regeringen, men desværre kunne Liberal Alliance jo ikke være med til det helt konkrete forslag, som vil få en meget stor betydning, nemlig spørgsmålet om at sikre en rød løber for anlæg af produktionsvirksomheder i Danmark.
Der lægger vi loft over sagsbehandlingstiderne.
Vi sikrer, at udenlandske investorer, som kommer til Danmark og gerne vil foretage investeringer i vores life science og i vores grønne industri, fordi vi er førende på de områder, kan få den nødvendige hjælp til, at spaden kan komme hurtigere i jorden.
Det er sådan, at i den verden, vi lever i i dag, er tempo – det er jeg helt enig med spørgeren i – afgørende for, at vi kan tiltrække investeringer.
Det er jeg helt overbevist om er vejen frem
Desværre kunne Liberal Alliance ikke være med til det forslag.
Pernille Vermund (LA), 2025-01-29:
Jeg synes faktisk, det er en lille smule skræmmende.
Vi har et erhvervsliv, der over en bred kam siger, at de har kæmpe udfordringer, og at de bliver lagt ned af bureaukrati.
Vi har en Draghirapport, der siger det samme.
Og ministerens svar er: Her går det godt, vi har en bomstærk økonomi, og der har aldrig været så godt styr på det, som der er nu.
Altså, helt tilbage fra Glistrups tid talte man om skrankepaver og papirnussere, og jeg tror, at Poul Schlüter var den første statsminister, som insisterede på at få bureaukratiet ned.
Vi er ingen vegne kommet.
Har regeringen ingen konkrete forslag til, hvad man vil gøre forpligtende for at løse det her problem?
Morten Bødskov (S), 2025-01-29:
Jo, og det er også derfor, regeringen har sænket en hel række skatter og afgifter og dermed styrket erhvervslivets konkurrenceevne og har godt fat om arbejdet med at reducere mængden af byrder
Eksempelvis sidder vi jo og følger meget nøje det, der kommer fra EU.
Der er ingen som helst tvivl om, at der er for mange eksempler på, at den EU-lovgivning, som kommer, indeholder alt for store erhvervsøkonomiske byrder.
Der tager vi i den grad fat, og min vurdering er, at det arbejde aldrig nogen sinde har været så velkoordineret, så stærkt og så målrettet, som tilfældet er nu.
Samtidig er vi en situation, hvor vi, fordi det går så godt dansk økonomi, både kan investere i det, der er forudsætningen for fremtidig vækst, uddannelse, forskning, opkvalificering og grøn industri, og sikre almindelige lønmodtagere lidt flere penge mellem hænderne med de skattelettelser, som regeringen har givet.
Så igen vil jeg sige: Dansk økonomi er bomstærk, og når jeg taler med mine europæiske kollegaer, og når fru Pernille Vermund taler med sine europæiske venner og kollegaer, er jeg helt sikker på, at så kigger man imod Danmark og spørger, hvordan det i grunden kan være, at det her lille land er i stand til at have en så stærk økonomi, som vi har nu.
Pernille Vermund (LA), 2025-01-29:
Det lyder jo superflot alt sammen, men helt ærligt: Synes ministeren, at det er godt nok?
Lige nu finder den rivende udvikling, der er inden for bl.a. kunstig intelligens og anden højteknologi, sted uden for Danmarks og uden for Europas grænser.
Vi risikerer helt enkelt at blive efterladt på perronen.
Ministeren nævner, at man vil afbureaukratisere, men hvad gør man?
Jeg må bare sige, at det, der kommer ud af ministerens mund, og det, som regeringen gør, jo langtfra er nok til, at vi kan se ind i en fremtid, hvor Danmark har den vækst og velstand, der skal til, for at vi ikke ender som et frilandsmuseum.
Alvorligt talt, mener ministeren så ikke, at det allervigtigste for at sikre vores konkurrencekraft er at tage livtag med de meget høje skattesatser og det enorme unødvendige bureaukrati, der er for ikke mindst vores virksomheder?
Morten Bødskov (S), 2025-01-29:
Det er yderst aktuelt, og det giver mig selvfølgelig anledning til at sige, at dansk økonomi er bomstærk.
Det er det ene.
Det andet er, at jeg faktisk er meget enig i de pointer, som Draghi har i sin analyse af, hvordan EU's konkurrenceevne er sådan lige aktuelt, og hvad der skal til for at forbedre den.
Draghi har jo i hvert fald tre punkter: Vi skal investere mere i vores innovation, vi skal knytte den grønne omstilling stærkere sammen med vores konkurrenceevne, og så skal vi reducere vores kritiske afhængigheder og styrke vores forsyningskæder.
Så tror jeg også, man må sige, at han i tråd med det, regeringen også arbejder for, vil og mener, at det er vigtigt at nedbringe de administrative byrder på erhvervslivet.
Regeringen er helt enig, og dansk erhvervsliv er også enig.
Sammen i Folketinget på tværs af partier har vi sikret en bomstærk økonomi.
Vi investerer i forskning og uddannelse.
Vi investerer i grøn omstilling.
Vi investerer i nye teknologier, hvad enten det er kvanteteknologi eller en ny supercomputer, som har sikret, at Danmark nu har – og det kan man undre sig over, for vi er et lille land, men det har vi heldigvis – en af verdens kraftigste AI-supercomputere til at stå her i landet, hvilket er til god gavn for både dansk forskning og dansk erhvervsliv.
Så det korte svar er, at Draghi har ret.
Jeg vil opfordre flere til at kigge mod Danmark for at finde svaret på de udfordringer, som han peger på for Europa.
Pernille Vermund (LA), 2025-01-29:
Hvad har ministeren – i lyset af Draghirapportens konstatering af at EU’s konkurrencekraft er på retræte – i sinde at gøre for at sikre gode betingelser for det danske erhvervsliv?
Mener ministeren, at moskéer, der modtager store pengebeløb i anonyme donationer og har forbindelser til det iranske regime, skal underlægges mindre restriktive regler for hvidvask end danske erhvervsdrivende?
Morten Bødskov (S), 2025-01-29:
Nej, det mener ministeren ikke.
Moskéer, der er involveret i ulovlige aktiviteter eller støtter antidemokratiske interesser, hører for det første ikke hjemme i Danmark.
Moskéer er – og det er det vigtige – ikke undtaget fra hvidvaskregler eller underlagt mindre restriktive hvidvaskregler.
Jeg tror, at det er vigtigt lige at holde tingene adskilt og ikke blande det sammen.
Når Liberal Alliances Carl Andersen – det er det, der er afsættet for spørgsmålet – udtaler til B.T., at trossamfund skulle være undtaget fra det, det handler om her, altså kontantforbuddet, der forbyder kontantdonationer over 15.000 kr., ja, så er det ikke korrekt.
Kontantforbuddet regulerer derimod ikke donationer.
De regler er fastsat i lovgivningen om anerkendelse af trossamfund, og de hører jo som sagt under min kollega, der er minister for byer og landdistrikter og kirkeminister.
Myndighederne har selvfølgelig et skærpet fokus på de aktiviteter her i Danmark, som bl.a. udspringer af og har forbindelse til Iran.
Der er ikke nogen som helst tvivl om, at der skal slås og også bliver slået hårdt ned på det.
Kirkeministeren har oplyst, at der i øjeblikket verserer en tilsynssag mod det, der bl.a. indgår i artiklen, altså Imam Ali Moskeen.
PET overvåger løbende trusselsbilledet på området.
Så det korte af det lange er, at moskéer ikke er underlagt og ikke skal underlægges lempeligere hvidvaskregler, og der skal slås hårdt ned på kriminalitet.
Mattias Tesfaye (S), 2025-01-29:
Det korte svar er jo.
Det er også derfor, det er vigtigt at slå fast, at der skal være uvildighed i tilsynet, og kommunerne kan jo også overveje, om der bør være forskellige personer, der fører tilsynet med et dagtilbud.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-01-29:
Tak for det.
Jeg stiller jo spørgsmålet, fordi jeg vil det bedste for børnene.
Jeg vil have, at forældrene kan stole på de kvalitetsundersøgelser, der bliver lavet, og jeg vil også have, at de ansatte har et ærligt billede af deres arbejdsplads og kan få de rette værktøjer til at rette op.
Jeg synes bare, det er virkelig alarmerende, at der er så stor forskel på VIVE's kvalitetsrapport og EVA's undersøgelser af, hvad kommunerne selv siger.
Jeg vil bare lige nævne nogle af tallene.
Det er kun hver tiende stue for de 0-2-årige børn, der af VIVE bliver vurderet til at have god kvalitet, hvor kommunerne selv vurderer, at det er op imod 70 pct., der har god kvalitet.
Knap fire ud af ti stuer er utilfredse ifølge VIVE, og i ingen af tilfældene vurderer kommunerne selv, at de har en daginstitution af utilstrækkelig kvalitet.
Mener ministeren ikke, det er et problem, at kommunerne maler et rosenrødt billede, og at det ikke bare er nok lige at sende et brev eller løfte en pegefinger, når der er så store problemer på det her område og der bliver vist to så forskellige billeder?
Mattias Tesfaye (S), 2025-01-29:
Kommunernes tilsyn med dagtilbuddene går populært sagt på to ben.
For det første er tilsynet et vigtigt element i dagtilbuddenes løbende kvalitetsudvikling.
Det handler f.eks. om dialog og sparring mellem den tilsynsførende og dagtilbuddet om, hvordan der skabes pædagogiske læringsmiljøer, som understøtter alle børns trivsel, læring og udvikling, altså om dialog og sparring.
Men for det andet handler det også om, at kommunerne skal føre tilsyn, altså kontrollere, at dagtilbuddene efterlever de regler, der gælder, og har den pædagogiske kvalitet, som forventes.
Sådan har det været siden 2002, hvor kommunerne fik pligt til at sikre uvildighed i deres tilsyn med dagtilbuddene.
Det betyder, at tilsynet skal tilrettelægges, så den tilsynsførende i videst muligt omfang er upartisk og kan forholde sig neutralt.
Det synes jeg er fornuftigt, altså at kommunernes tilsyn både har til formål at understøtte den pædagogiske udvikling og føre kontrol med den pædagogiske kvalitet, og derfor mener jeg også, det er hensigtsmæssigt, at tilsynet med dagtilbuddene ligger hos kommunerne.
Men det er klart, at det aldrig må betyde, at den tilsynsførende bliver blind for de eventuelle udfordringer, der kan være med den pædagogiske kvalitet.
Resultaterne fra Danmarks Evalueringsinstituts undersøgelser af kommunernes tilsynsrapporter, som der henvises til, stemmer ikke overens med resultaterne fra den nationale kvalitetsundersøgelse af vuggestuerne og dagplejen.
Det er helt åbenlyst.
Resultaterne fra den nationale kvalitetsundersøgelse er repræsentative for kommunerne, og derfor går det ikke, hvis alle kommuner melder hus forbi og peger på, at udfordringerne kun bor i andre kommuner.
Jeg opfordrer derfor kommunerne til at bruge resultaterne fra kvalitetsundersøgelsen til at kigge kritisk på egne tilbud og på deres egen tilsynspraksis, og hvis den pædagogiske kvalitet i dagtilbuddene skal løftes, er det afgørende, at tilsynet føres på en måde, så kommunerne får et reelt billede af, hvordan hverdagen ser ud for de mindste børn.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-01-29:
Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at kommunerne fører tilsyn med deres egne dagtilbud?
Men er ministeren sikker på, at det her kommer til at løse problemerne?
Altså, i 2022 var man jo også godt klar over, at der var problemer på det her område, fordi man lavede en stramning.
Det har godt nok medført, at tilsynsrapporterne er blevet lidt længere og lidt mere uddybende, men stik imod det, man troede, er der bare blevet malet et endnu mere rosenrødt og positivt billede af egne daginstitutioner.
Så jeg kan ikke se, at det her skulle være nok at gøre, men at man bliver nødt til at gå en anden vej.
Morten Bødskov (S), 2025-01-29:
Så det er ikke rigtigt, når der bliver sagt, at man nærmest ser igennem fingre med, hvad der foregår i moskémiljøet, særlig ikke i forhold til det, der har forbindelse til Iran.
Det var det, jeg sagde.
Så handler det også om dansk erhvervsliv.
Heldigvis går det i dansk erhvervsliv, og regeringen arbejder hver eneste dag på at gøre livet lettere for dansk erhvervsliv.
Pernille Vermund (LA), 2025-01-29:
Så ministeren nægter fuldstændig, at der er et problem i, at vi har danske handlende, altså almindelige lovlydige borgere, og et erhvervsliv, der bliver jagtet, når de forsøger at benytte kontanter som betalingsmiddel.
Men det er ikke noget problem – det er ikke noget problem – når en islamisk moské modtager et stort kontantbeløb.
Og det er dokumenteret.
Hvad pengene så bliver brugt på, er der jo ikke nogen der er ved, men faktum er, at vi i dag har en regering, der er hårdere ved danske erhvervsdrivende, end de er ved islamiske moskéer.
Det er bare et faktum, og det vil ministeren ikke forholde sig til.
Det synes jeg er ærgerligt.
Morten Bødskov (S), 2025-01-29:
Der var to fejl.
For det første bliver dansk erhvervsliv på ingen måde behandlet ringere end trossamfund.
Det er de samme regler, hvis trossamfundets aktiviteter er af erhvervsmæssig karakter.
Det er fuldstændig klart, og det er den samme regel, der er.
Og så må man nok sige, at det er en tilsnigelse at forsøge at antyde, at man skulle se igennem fingre med aktiviteter, som kunne være koncentreret i eller må være koncentreret i eksempelvis moskémiljøet.
Som jeg sagde, har kirkeministeren oplyst, at der er en verserende tilsynssag mod Imam Ali Moskeen og den bagvedliggende forening, Dansk Shiamuslimsk Trossamfund, vedrørende moskéens økonomi.
PET holder øje, og bankerne er i øvrigt forpligtet til at overvåge de her transaktioner, særlig dem, som er af højrisikomæssig karakter, og hvis de bliver opmærksom på det, ja, så er det jo en politisag.
Det har været godt, og det er det system, der nu også er sat i værk over for den pågældende moské her.
Pernille Vermund (LA), 2025-01-29:
Det, jeg som erhvervsordfører spørger erhvervsministeren til her, er, hvordan man som regering kan behandle dansk erhvervsliv og danske handlende på en måde, hvor man nærmest ikke kan have med kontanter at gøre i det danske samfund længere, mens man i den samme regeringen lukker øjnene for, at man kan give store anonyme kontantbeløb til islamiske moskéer.
Og ja, regeringen har valgt, at der er én minister for kirker og trossamfund og en anden for erhvervspolitik.
Nu spørger jeg som erhvervsordfører erhvervsministeren: Hvordan kan man insistere på, at dansk erhvervsliv skal behandles ringere end trossamfund med kontakt til det iranske præstestyre?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Morten Bødskov (S), 2025-01-29:
Regeringen er regering for Danmark og særlig de lovlydige, som er i Danmark.
Det er sådan, at når der bliver sagt i den her artikel, at trossamfund skulle være undtaget fra kontantforbuddet, er det ikke korrekt.
Som sagt er trossamfund omfattet af reglerne, hvis – og det er det afgørende – deres aktiviteter vurderes at være erhvervsmæssige.
Så er de omfattet af samme regler.
Det andet handler om donationer.
Det er rigtigt, at det er en diskussion.
Det har bare ikke så meget med mit område at gøre.
Pernille Vermund (LA), 2025-01-29:
Men faktum er jo, at almindelige lovlydige danskere og for den sags skyld virksomheder i dag bliver åndet i nakken af myndighederne, hver gang man enten hæver kontantbeløb eller forsøger at sætte et kontantbeløb ind, mens vi har en islamisk moské med direkte kontakt til det iranske regime, som dokumenterbart har modtaget et stort kontantbeløb.
Og så siger ministeren, at man ikke vil gøre forskel, og at der er samme regler.
Det er da meget muligt, at det er i hver sin lovgivning, men kan ministeren ikke se, at med den politik, regeringen fører, har man på det ene område nogle meget skrappe regler for lovlydige danskere og erhvervsdrivende, mens man på den anden side siger til islamiske trossamfund, at de bare kan give den fuld gas?
Er det virkelig den prioritering, regeringen har?
Hvem er det, man er regering for, med sådan en politik?
Anni Matthiesen (V), 2025-01-29:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg har simpelt hen bare et kort spørgsmål, for jeg synes, at der er noget, der står lidt uklart.
Stemmer SF ja til det her forslag, hvis det bringes til afstemning, som det er?
Kim Aas (S), 2025-01-29:
Jeg er jo glad for, at man ikke vil rulle nogen af de her væsentlige ting tilbage.
Men jeg lytter mig også til, at ordføreren gerne vil gå ind i det.
Ministeren sagde jo ganske rigtigt, at der er nogle forhandlinger i gang, og jeg lytter mig så til, at SF er villig til at gå ind i det for at se, om man kan finde nogle løsninger.
Samtidig lytter jeg mig også til, at SF tænker, at vi skal have et kommunalt selvstyre, at vi ikke kan lave en en til en-model for hele landet, for det tror jeg ikke vil være den rette vej.