runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2020-12-08:
Tak for det.
Jeg har faktisk taget mine egne noter fra dagen med på talerstolen her i dag, for jeg tænkte, at det kunne være, at vi kom til at diskutere nogle af de ting, der blev rejst der, her i dag.
Jeg synes jo, at ordføreren sætter fingeren på det helt rigtige sted, når hun siger, at det har store konsekvenser for borgerne, når der ikke træffes den rigtige beslutning første gang, for det har det.
Det har store konsekvenser, hver eneste gang der er en borger, der møder et system, der er sat i verden for borgerens skyld, og så oplever, at det er en kamp at få den rette hjælp.
Og jeg vil også sige til ordføreren, at der er en del af dem, som det er for tidligt at konkludere ikke har virket, som ordføreren gør.
Det har vi stadig til gode at se.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-08:
Tak til ministeren for indledningen.
Ministeren siger, at ministeren deler bekymringerne på det her område med de høje omgørelsesprocenter, som jo desværre bare har været de samme i rigtig mange år, og hvor der ikke er sket ret meget.
Derfor er det selvfølgelig nærliggende at spørge ministeren, når ministeren ikke kan støtte det her og måske heller ikke det næste beslutningsforslag, hvad ministeren så vil gøre her og nu for at rette op de omgørelsesprocenter.
Jeg hører også ministeren sige, at man ikke vil straffe kommuner, der begår lovgivningsmæssige fejl, men som retsordfører ved jeg, at på alle mulige andre områder er regeringen meget villig til at hæve straffen over for dem, der begår lovbrud og ikke overholder loven.
Men lige når det gælder samfundets allersvageste, skal man ikke tage det redskab i brug, der går på at stramme det lidt over for dem, der ikke kan overholde loven.
Derfor vil jeg som mit andet spørgsmål spørge: Mener ministeren, at økonomi er en begrundelse for, at kommuner ikke behøver at overholde deres retlige forpligtelser?
Astrid Krag (S), 2020-12-08:
Men det er jo fuldstændig rigtigt, at det er utilfredsstillende, og det synes jeg i al beskedenhed også var budskabet i min tale, når der bliver truffet så mange forkerte afgørelser i første omgang.
Jeg synes også, det er et meget stort problem med den oplevelse, der er hos for mange, af, at det er en kamp overhovedet at møde det system, der er sat i verden, ikke for at være en modspiller, men en medspiller.
Derfor handler det her jo grundlæggende om at få kigget området igennem.
Det er vi i gang med at sikre med evalueringen af det specialiserede socialområde, altså at der er de rette tilbud med den rette specialiseringsgrad, men jo også, at der er den rette viden derude, og at man kan tilgå den rette viden, så man kan sørge for, at man træffer den rigtige beslutning første gang.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-08:
Tusind tak.
Det virker meget, meget mærkeligt, for nu står ministeren og taler om de initiativer, der er sat i værk på det her område.
Vi kan bare konstatere, at hverken offentliggørelse, flere principafgørelser eller taskforces har gjort noget som helst – det har ikke hjulpet.
Tallene lyver ikke, det går stadig den forkerte vej.
Hvad vil ministeren så gøre, hvis hun ikke vil straffe kommunerne for at begå så mange fejl, som de gør?
Astrid Krag (S), 2020-12-08:
Der er jo ikke nogen som helst tvivl om, at det er et stort problem, at der bliver truffet så mange forkerte afgørelser – det har man ikke hørt mig sige andet end det er.
Det hører jeg også KL's nye socialudvalgsformand sige.
Og derfor er det her jo noget, vi skal være dybt optaget af.
Det mener jeg også vi er med de aftaler, vi har indgået.
Og her bliver jeg nødt til at sige, at det jo er sådan, at der er en del af de initiativer, vi har sat i søen, der stadig er i gang med at virke, hvorfor det er lidt tidligt at konkludere, at de slet ikke virker.
Men så mener jeg jo, at den her grundlæggende kortlægning af hele det specialiserede socialområde er et af de strukturelle svar på, hvordan vi kan sørge for, at der er de rette specialiserede tilbud, og at man i kommunerne også ved, hvornår man kommer til kort i forhold til at have den viden, der skal til, for at træffe den rette afgørelse første gang, og at man ved, hvor man så kan trække på den specialiserede viden.
Det handler jo om at ændre noget strukturelt sammen med det at sørge for, at der er en ordentlig velfærdsøkonomi ude i kommunerne.
Den lokale velfærd blev underfinansieret under den tidligere regering.
Det bliver den ikke nu, og de to ting tilsammen er jo noget, der flytter noget strukturelt i forhold til den rigtige afgørelse første gang, i stedet for at bygge på det system, der handler om, hvad man skal gøre, når den forkerte beslutning er truffet.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-08:
Jeg bliver så træt, når ministeren begynder at stå og lire den der plade af med den tidligere regering og alt muligt andet.
Den gider jeg simpelt hen ikke at høre på, for det er det her for alvorligt til.
Mener ministeren reelt set, at det bliver dyrere for kommunerne at overholde gældende lovgivning – en lovgivning, som bl.a. ministeren har været med til at udforme, som ministerens parti har været med til at udforme, og en lovgivning, der er bred opbakning til i Folketinget?
Mener ministeren, at det vil være dyrt for kommunerne rent faktisk bare at overholde gældende lovgivning?
Og hvis ministeren mener det, hvorfor i alverden har man så vedtaget den, altså hvis man ikke har tænkt sig at holde den i ave?
Astrid Krag (S), 2020-12-08:
Først vil jeg sige, at jeg ikke har påstået, at spørgerens parti sad i Folketinget og støttede den tidligere borgerlige regering.
Men at kalde det at tage ansvar for, at der er en ordentlig velfærdsøkonomi ude lokalt, der, hvor borgerne er – i ældreplejen, i daginstitutionerne, i folkeskolen og på det specialiserede socialområde – for en plade, der er sat på, synes jeg udtrykker en meget lille forståelse af, hvad det er for en virkelighed, der er ude i kommunerne, hvor man kæmper med at få budgetterne til at hænge sammen; hvor man både skal have pædagoger til børnene, social- og sundhedshjælpere til de ældre og også en ordentlig indsats for de her mennesker.
Det synes jeg er vanvittigt at reducere til en plade, der er sat på.
Så vil jeg bare sige, at jeg synes, at vi har en ordentlig og redelig tilgang til det her, hvor det handler om at sørge for, at der bliver truffet den rigtige beslutning første gang.
Karina Adsbøl (DF), 2020-12-08:
Jeg tror ikke, at ministeren har læst sin egne noter godt igennem, eller også har ministeren ikke været lydhør over for, hvad der foregik på den høring.
Vi har pårørende i dag, der bliver kørt i sænk, fordi de skal kæmpe imod systemet.
Vi har forældre, der har børn med handicap, der går ned med stress og bliver arbejdsløse, fordi de ikke kan passe et arbejde.
Og så vil ministeren ikke handle.
Altså, ministeren siger, at man skal træffe den rigtige afgørelse i første omgang, men det sker jo ikke, minister!
Så hvad vil ministeren gøre, når man ikke får truffet den rigtige afgørelse i første omgang?
Hvad vil ministeren fortælle forældrene?
Hvad vil ministeren fortælle pårørende?
Hvad vil ministeren fortælle den ægtefælle, der kæmper for sin mand, som har fået en hjerneskade?
Tak for det, og tak for talen.
Ordføreren og sådan set også ministeren siger, at det koster penge.
Ja, det koster penge at overholde lovgivningen, det gør det.
Så vil jeg høre den socialdemokratiske ordfører: Hvad koster det at lade være med at overholde gældende lovgivning?
Hvad koster det i menneskeskæbner?
Hvordan kan man gøre det op på den måde?
Vi snakker faktisk om, at i over 42 pct. at sagerne overholder man ikke lovgivningen.
Argumentet for Socialdemokratiet er, at det koster penge, hvis man skal det.
Jamen helt ærligt, jeg vil godt høre den socialdemokratiske ordfører: Hvad vil Socialdemokratiet selv?
Hvad vil man gøre?
Der er ikke nogen i det her Folketing, der er uenige i, at borgere selvfølgelig skal have den rigtige afgørelse i første omgang, men faktum er, at det ikke sker.
Og imens det ikke sker, bliver borgernes retssikkerhed meget forringet, der følger mange helbredsmæssige forringelser med, forældre kan gå ned med stress, for de skal kæmpe mod et system.
Så hvad er Socialdemokratiets bud på at rette op på den galskab, der foregår på socialområdet?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2020-12-08:
Spørgeren siger, at jeg siger, at det koster penge at overholde loven.
Det, jeg siger koster penge, er det konkrete forslag, som er fremsat her.
Forslaget må jo også godt koste penge, men jeg synes så bare, det er allerbedst, hvis man også kan pege på noget finansiering.
Jeg er lidt i tvivl om, om spørgeren mener, at det her er fuldstændig gratis.
Og så forbeholder jeg mig bare retten til at være uenig i det.
Men det vigtigste argument er sådan set, at jeg kan være nervøs for, at hvis vi gør det her, flytter vi fokus fra det, som er det vigtigste, nemlig den rigtige afgørelse i første instans, til noget, som jeg godt kan forstå man godt kan have lyst til det, man som i mine øjne bare ikke er der, hvor jeg ville lægge de fleste kræfter, nemlig til så at udbetale en kompensation, når der ikke er truffet den rigtige afgørelse.
Jeg vil gerne lægge ressourcerne, kræfterne, pengene mest muligt der, hvor vi prøver at sikre flest mulige rigtige afgørelser i første instans.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-08:
Det er ikke at tage fat om nældens rod at begynde og sidde at snakke om tingene.
Vi vil altid gerne snakke om, hvordan man løser det her, men man kunne egentlig også bare fra Venstres side stemme for det, som reelt vil løse det, og det er jo det her og det næste forslag, som kommer.
Men jeg stillede sådan set ordføreren et meget, meget konkret spørgsmål: Mener Venstre, at straf kan have en opdragende virkning?
Ja eller nej.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-12-08:
Jeg mener ikke, vi kan stemme for det, for det er en lappeløsning.
Det har jeg også nævnt flere gange.
Og det er beklageligt, at der står Nye Borgerlige og Venstre så bare ikke ens.
Det er derfor, jeg helt ærligt erkender, at det ikke fungerer fint, som det er nu.
Der er ting, der skal ændres.
Kvaliteten skal blive bedre på det her område, og det kunne den blive, hvis vi satte os sammen i morgen.
Henrik Vinther (RV), 2020-12-08:
Tak for det – det er beklageligt, at der ikke er nogen, der vil spørge, når man lige er blevet talt varm.
Men der er allerede blevet sagt herfra i dag, at smertetærsklen for antallet af fejl og omgørelser – og ikke mindst for, hvor mange mennesker der må leve med de her fejl – er nået.
Og derfor er vi positive over for forslaget, som det også er foreslået af Advokatrådet.
Det er rigtigt, som det er blevet sagt i dag, at det ikke løser det grundlæggende problem.
Det er måske en lappeløsning, men når nu cyklen er punkteret, kan det være, vi skulle starte med det.
For problemet er grundlæggende, at reglerne og levet liv ikke altid kan møde hinanden.
Socialrådgiverne er udsat for arbejdspres, og det er ikke blevet mindre over tid.
Og så betyder fejl, at man skal bruge tid på at rette fejl.
Det gælder både i Ankestyrelsen og for den enkelte kommune, tid, som måske skal tages fra god faglig sagsbehandling og over til klagebehandling.
Misforstå mig ikke: Det er ikke sådan, at klageadgangen ikke er vigtig.
Den er meget vigtig, og derfor er jeg også glad for, at der med den finanslov, der just er indgået aftale om, er afsat ekstra midler til at få puklen ned.
Men det ændrer ikke grundlæggende ved, at det er et kulturspørgsmål i kommunerne, hvordan man får lavet de rigtige afgørelser første gang.
Det er vigtigt at holde fast i samtidig.
Derfor er det også glædeligt, at der i den just indgåede aftale om finansloven for næste år er afsat midler til en borgerrådgiverfunktion, hvor kommuner kan få økonomisk hjælp til at ansætte en borgerrådgiver, som kan vejlede og rådgive borgere i de situationer, hvor der er brug for hjælp.
Færre fejl giver færre klager, færre klager giver mere tid og flere ressourcer til korrekt sagsbehandling, og det vil jeg gerne sætte fokus på i det arbejde, vi tager hul på herefter.
Og så er der måske også brug for at følge udviklingen i startniveau, hvis vi kigger på det sådan her.
For det er klart, at hvis der kommer en regel, som siger, at der kan blive opsættende virkning, så kunne der være en tendens til, at man ville lægge sig på et lavere niveau, end man ellers ville gøre.
Karina Adsbøl (DF), 2020-12-08:
Jeg vil gerne takke ordføreren for de positive bemærkninger.
Vi havde jo håbet, at der var flere, man kan sige 90 mandater, bag det her forslag.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om noget, når ordføreren nu nævner finanslovsaftalen.
Der er jo oprettet en pulje, hvor kommunerne kan søge om en borgerrådgiver.
Det er ikke obligatorisk, det har I ikke indgået en aftale om, altså, man kan selv vælge som kommune, om man vil have en borgerrådgiver eller ej.
Men det, man har gjort, er jo faktisk, at man har sagt: De kommuner, der har en borgerrådgiver, får så ikke nogen midler.
Men de kommuner, der har sorteret en borgerrådgiver fra, kan nu søge penge til så at få en borgerrådgiver.
Er der ikke noget urimeligt i den aftale
Henrik Vinther (RV), 2020-12-08:
Tak for det.
Her vil jeg vælge et koncentrere mig om osten og ikke hullerne i den.
Det er glædeligt, at der er nogle penge til de kommuner, som ikke har den her funktion, så de kan få prøvet det af.
Som jeg husker det, er der over 4 år en pulje til det.
Og så er det rigtigt, at der er nogle, der kan komme i klemme der, så at sige.
Det må vi jo se på, men jeg synes, udgangspunktet må være, at det er nye kommuner, der kan komme med, så de borgere, der bor i de kommuner, også kan få glæde af vejledning og råd, så man får den rigtige hjælp første gang.
Karina Adsbøl (DF), 2020-12-08:
Jeg tror ikke, der er nogen herinde i Folketinget, der ikke mener, at man skal have den rigtige hjælp i første omgang.
Det ville da være utrolig glædeligt.
Vi kan jo bare se, at det ikke sker.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren i forhold til De Radikales holdning til netop opsættende virkning og varslingsordningen: Er det noget, man slutter op om fuldt og endeligt, eller hvordan skal jeg forstå det?
Henrik Vinther (RV), 2020-12-08:
Men mens vi får lappet cyklen, havde jeg nær sagt, er det her en god måde at komme videre på.
Så ja, det gør vi.
Karina Adsbøl (DF), 2020-12-08:
Tak for det.
Det var jo et forslag, Dansk Folkeparti også stillede, da vi forhandlede om reserven, så vi netop kunne få startet den her retssikkerhedsfond op.
Altså, når en kommune ikke leverer den vare, den skal ifølge lovgivningen, så er der åbenbart flere herinde, der mener, at den skal kunne gøre det og kvit og frit.
Så er der andre, der siger: Nej, når man ikke leverer den vare, man skal levere, og som borgeren er berettiget til, så skal det koste, og de midler skal i en retssikkerhedsfond.
Og så snakker man om, at det her koster rigtig, rigtig mange penge.
Jeg synes, man glemmer borgeren i det her, og jeg synes, man glemmer de pårørende i det her, for det, vi jo ved, og det, der ligger rapporter om, er, at kommunerne sparer penge.
Hvis man f.eks. ikke giver borgeren den hjælp i 1 år, sparer man jo de timer, man faktisk skulle have leveret til borgeren.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-12-08:
Det, som fru Karina Adsbøl har hørt mig sige en del om i talen, er faktisk borgeren.
Det, som fru Karina Adsbøl ikke har hørt mig sige noget som helst om, er, at det koster en frygtelig masse penge.
Men det, jeg sagde, og det jeg stilfærdigt i virkeligheden bare lige vil understrege, er jo, at det er klart, at SF som et ansvarligt finanslovsparti, i hvert fald som en del af den finanslovsaftale, der er nu, selvfølgelig ikke bare kan begynde at stemme for forslag, vi kan se kan have nogle udgifter.
Der skal være en form for grundfinansiering, når man starter en retssikkerhedsfond.
Der skal være en drift og en administration af det.
Det er jo ikke således, at pengene bare kan strømme ind og ud af sig selv.
På den måde vil der være en form for finansiering, og det er jo ikke, fordi vi på nogen måde er afvisende over for at finde det, for vi har jo selv været i gang med at foreslå det i de finanslovsforhandlinger, som lige er overstået.
Men vi bliver også nødt til at være ansvarlige, så sikrer os, at vi ikke bare sætter ting i søen, som der ikke er penge til.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-12-08:
Der er jo netop allerede i dag desværre mennesker, der bliver ladt i stikken.
Jeg synes bare helt ærligt ikke, at det her beslutningsforslag løser det.
Jeg vil sådan set hellere, og det var der, hvor jeg sådan helt forsigtigt i min ordførertale nævnte det med at tage fat om nældens rod, at vi går ind og får kigget på, hvordan vi starter det, og hvordan – og ministeren nævnte det så egentlig også – vi får løst det her i første omgang.
Hvorfor er det, vi skal have et system, som tager fat i sagerne, når det er gået galt?
Det burde jo ikke være nødvendigt.
Det vil jeg gerne lige sige.
Man behøver jo ikke at ansætte flere djøf'ere.
F.eks. er der jo nogle kommuner, der har arbejdet på at ansætte eller få headhuntet en specialkonsulent, f.eks. en jurist fra Ankestyrelsen.
Så er det ikke, fordi den person går ind og tager yderligere en rolle, men der er en anden, der bliver rykket videre.
Og eventuelt kunne man rykke personen ud i det private erhvervsliv – det er en lille sidebemærkning.
Og det kan jo være en gevinst.
Det kunne jo være en gevinst, der kunne højne kvaliteten.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-08:
Det er en lille smule spøjst at følge den her debat.
Det er jeg simpelt hen nødt til at sige.
Og ordføreren siger det jo selv: Handlingsplaner og alt muligt andet er lappeløsninger, få nu løst problemerne i stedet for.
Jeg synes, det er utrolig sørgeligt at høre, at ordføreren siger det her med, at der åbenbart er nogle mennesker, som, hvis man vedtager det her, bliver ladt i stikken.
Nej, så er jeg nødt til at fortælle ordføreren, at de ganske enkelt bliver ladt i stikken allerede i dag, fordi der ikke er retssikkerhed på det her område.
Det kan jeg så forstå Venstre ikke har noget som helst ønske om at indføre, og det synes jeg er rigtig ærgerligt.
Det er jeg simpelt hen nødt til at sige.
Jeg er bare nødt til at spørge én gang for alle, om Venstre ikke mener, at straf kan have en opdragende virkning.
Ja eller nej.
Karina Adsbøl (DF), 2020-12-08:
Faktum er, at kommunerne sparer penge.
Hvis ordføreren læser den her, står der jo faktisk eksempler på sager.
Det var opgjort til 1,2 mio. kr.
Der er en anden sag også, hvor man kan sige, at man ikke har leveret hjælp, som man skulle.
Der var det opgjort til 881.000 kr.
Så der foregår besparelser på det her område, og vi mener, at borgerne skal have en retssikkerhed, og at de skal have ydet en kompensation, og det må man lave en retssikkerhedsfond for, ligesom man har Offerfonden.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2020-12-08:
Men vi er uenige om midlerne.
Det er jo en ærlig sag.
Vi er enige i, at retssikkerheden ikke har det godt nok i dag.
Vi vil bare gerne bruge nogle andre midler.
Og noget af det første, vi har taget fat på, som vi også sagde i valgkampen vi ville, var det her med at styrke kommunernes velfærdsøkonomi.
Nu taler spørgeren selv om besparelser i kommunerne osv.
Vi mener jo altså, at der er en sammenhæng mellem den service, man kan give, i hvor høj grad sådan noget som retssikkerheden er presset, og så også den grundlæggende velfærdsøkonomi, man har i kommunerne.
Så det er en af vores primære løsninger.
Jeg ved ikke, om spørgeren er uenig, men det er sådan noget af det, som vi prioriterer, og som vi mener er den rigtige løsning, i højere grad end det, som er foreslået her.
Karina Adsbøl (DF), 2020-12-08:
Tak for det.
Det undrer mig ikke, for med Venstre er det sådan, at de er fuld af flotte ord, men når det kommer til handling på handicapområdet og hele retssikkerhedsområdet, så sker der ingenting fra Venstres side, og det havde der jo heller ikke gjort i sidste periode, hvis ikke DF havde kæmpet for det.
Her måtte man slæbe Venstre til truget, når der krævedes handling på handicapområdet.
Og sådan er det jo stadig væk.
Man behøver ikke undersøge det her område.
Der ligger masser af viden.
Man kan kigge på Ankestyrelsens afgørelser, man kan snakke med enmillionstemmer, man kan snakke med Danske Handicaporganisationer, man kan snakke med Muskelsvindfonden og andre, eller man kan snakke med forældrene til Theis og Liva, som mangler at få den hjælp, de har behov for for at kunne håndtere hverdagen.
Og Venstres løsning er, at det skal vi have undersøgt.
Man kan godt styrke retssikkerheden uden at undersøge området, for det, det handler om, er, at loven ikke bliver overholdt, og når der kommer nogle løsninger fra Dansk Folkepartis side, så slår Venstre det ned.
Hvor mange forslag har Venstre selv fremsat – og vil fremsætte – på det her område for at forbedre retssikkerheden?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-12-08:
Netop når vi snakker om kvalitet, kan man også sige, at der er forskel på kvaliteten i de beslutningsforslag, der kommer,
og jeg synes ærlig talt, det er lidt urimeligt, at man bliver ved med at sende de samme beslutningsforslag med stort set det samme indhold af sted.
Vi har selv sagt, at vi også ønsker at kigge på sociallovgivningen.
Hvad med, at vi sætter os sammen med Ulrik Wilbek og KL og får kigget på, hvordan vi får lavet en løsning, i stedet for at vi alle sammen står herinde og hidser os op i en dialog, hvor det mere handler om at profilere sig selv på det her område?
Lige præcis enmillionstemmer, som også er nogle af dem, jeg taler meget med, har også nævnt det.
Hvorfor flytter vi herinde os ikke væk fra kameraerne og får lavet en reel aftale på det her område?
Og når jeg siger, at jeg gerne vil have kigget på, hvad der er af løsningsforslag, er det altså også i erkendelse af, at mange gode organisationer har mange, mange forskellige forslag på det her område.
Karina Adsbøl (DF), 2020-12-08:
Og Venstre står og siger, at vi skal afvente en undersøgelse, men ordføreren svarede ikke på, hvad Venstre så fremsætter i Folketingssalen.
Hvad vil Venstre gøre for at rette op på det her område og sikre, at mennesker med handicap får den hjælp, de er berettiget til?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-12-08:
Vi kunne jo starte med at få kigget på den handleplan, som blev lavet, med de 54 mio. kr.
Det er jo noget, stort set alle partier har været med til, så der kunne vi da starte.
Altså, jeg har også været med til at hjælpe forældre i Odense Kommune med at sende ting videre til Ankestyrelsen, fordi de ikke havde fået den rigtige afgørelse første gang, og jeg bliver også nødt til at sige, at der altså også sidder unge nyuddannede mennesker derude, som måske ikke er helt opdateret i den her lovgivning, hvorfor det ville være oplagt, at det også var noget af det, man kiggede på.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-12-08:
Tak for det, og tak for talen.
Sidst vi snakkede om handicapområdet, var det også samme ordfører, der var på talerstolen, og det er rigtig positivt, for jeg brænder nemlig inde med et spørgsmål, jeg også stillede ordføreren sidste gang.
For det, jeg har noteret mig, er, at socialordfører fru Marie Bjerre fra Venstre har fremsat et forslag på Facebook om netop at sige, at hvis man først har fået bevilget en hjælp, kan man ikke blive frataget denne, medmindre der er afgørende nye oplysninger i sagen eller der er fejl i sagsbehandlingen.
Det har ordføreren desværre valgt at trække tilbage, og derfor spurgte jeg dagens ordfører, fru Marlene Ambo-Rasmussen, om, hvad det så er, Venstre vil gøre.
Her er et løsningsforslag: opsættende virkning.
Her er en måde, hvor man kan sikre, at man ikke bare kan få frataget sin hjælp, men at man i det mindste kan afvente klageprocessen og afvente afgørelsen fra Ankestyrelsen.
Så hvad er det, man i Venstre mener man kan gøre og vil gøre helt konkret for at hjælpe de her mennesker?