runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2023-05-12:
Jeg er ikke sikker på, om det spørgsmål, jeg stiller, allerede er blevet besvaret, for godt nok kan jeg lidt grønlandsk, men det er ikke i nærheden af, at jeg kan afkode talen.
Men for at komme tilbage til det, som flere ordførere i dag har været så venlige citere fra Politiken at jeg skulle have sagt, så siger fru Aki-Matilda Høegh-Dam også der, at det med bloktilskuddet ikke er et problem, og at det ikke er noget, som ordføreren bekymrer sig om.
Til det vil jeg sige to ting: Det ene er, at jeg også er træt af, at mange bruger dels bloktilskuddet og dels grundloven som køller i debatten om selvstændighed.
Det vil jeg sige først.
Det er gift for debatten om selvstændighed, at man hele tiden enen taler om bloktilskuddet eller om grundloven.
Men jeg er alligevel lidt imponeret over, at ordføreren ikke mener, at det overhovedet er noget, man kan bekymre sig om, så lige her vil jeg undtagelsesvis godt bringe bloktilskuddet ind, fordi fru Aki-Matilda Høegh-Dam selv har sagt det i Politiken.
Er det slet ikke et problem?
Trine Bramsen (S), 2023-05-12:
Det er jo to helt forskellige forslag, og de bunder i to helt forskellige argumentationer.
Mai Mercado (KF), 2023-05-12:
Det er ikke længe siden, at vi havde et borgerforslag om genetisk slægtsforskning, som blev vedtaget med stemmerne fra Socialdemokratiet og fra regeringen, og hvor man bakkede det op og syntes, det var et godt forslag, til trods for at det er en helt ny måde at efterforske forbrydelser på.
Over for det vælger Socialdemokratiet så i dag at ville stemme nej til den omvendte fodlænke, til trods for at det er mindre kontroversielt – det er en kendt teknologi – fordi man synes, det er meget besværligt.
Så jeg skal bare lige spørge: Hvorfor valgte man egentlig at bakke op om forslaget om genetisk slægtsforskning, når man så i dag stemmer nej til den omvendte fodlænke?
Trine Bramsen (S), 2023-05-12:
Jeg tror da, at alle her er utålmodige.
Hvad vi kan gøre, skal gøres, og det er også det, jeg hører justitsministeren meget klart sige – er der nogen som helst løsninger, man kan trylle op af hatten, og som kan fungere her og nu, så er der bestemt en villighed i forhold til det.
Men tingene spiller sammen, for der er jo en konsekvens, hvis man bryder sit tilhold, og som jeg forstår det, er det det, der er udfordringen – at få det til at spille sammen med de it-systemer, der bredt set ligger på politiets område.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-05-12:
Jamen jeg undrer mig bare, for i Norge er det jo faktisk kriminalforsorgen, der står for ordningen.
I Danmark er det også kriminalforsorgen, som står for fodlænkerne.
Det at modtage en alarm, når en fodlænke er brudt, er jo også noget, som kriminalforsorgen beskæftiger sig med, og så burde det jo være rimelig nemt bare at ringe til politiet og sige, at man har fået en alarm.
Og det er derfor, jeg undrer mig over, at det skal gøres til noget stort og komplekst og teknisk.
Jeg må jo nok afsløre her, at jeg er en lille smule utålmodig i forhold til at få indført den her ordning, så jeg afsøger også bare nogle løsninger, i forhold til om det kunne give mening at satse noget mere på kriminalforsorgen end nødvendigvis bare lige på politiets it.
Trine Bramsen (S), 2023-05-12:
Jo, fodlænker ligger i kriminalforsorgen, men it-systemerne spiller jo sammen, og det vil sige, at hvis der er en overtrædelse af et tilhold, skal det først sætte sig hos politiet, altså anklagemyndigheden, og siden hen hos domstolene.
Så derfor spiller kæden jo sammen.
Jeg er ikke ekspert ud i politiets it-systemer, men jeg forstår godt logikken i vores sammenhæng i retssystemet, og at det er tandhjul, der skal spille sammen.
Jeg har hørt justitsministeren sige, at hvis der findes nogen som helst korte veje til at få det her op at køre, altså hvis der findes systemer, man kan koble på eller andet, så er han yderst åben over for det.
Og det er også det, jeg står og siger her, altså at det i hvert fald ikke er os, der kommer til at blokere for det.
Men det vil også være forkert at stå og sige, at vi kan få det til at fungere fra i morgen, når der er viden om, at det kræver en it-understøttelse, som er svær.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-05-12:
Tak for ordet.
Man kan jo tydeligt høre, at ordføreren kender noget til problemstillingerne for de her kvinder, som er så truet på livet, og det gjorde i hvert fald vældig stort indtryk på mig at høre den norske kvinde i Danmarks Radios udsendelse, som klart sagde: Jeg har fået min hverdag tilbage; jeg skal ikke længere kigge mig over skulderen.
Og derfor er jeg selvfølgelig glad for opbakningen, men også en lille smule ærgerlig over, at vi ikke bare siger, at selvfølgelig skal vi gøre det her med det samme; vi går i gang med det.
Så kan jeg forstå, at det er politiets it, som skulle spærre for det her, men kan ordføreren ikke bekræfte, at fodlænker jo rent faktisk ligger i kriminalforsorgen?
Trine Bramsen (S), 2023-05-12:
Først og fremmest vil jeg gerne takke forslagsstillerne for at fremsætte forslaget her.
Det er med til at holde fokus på partnervold og partnerdrab, som er et problem, vi som samfund slet ikke har fået udbredt forståelsen godt nok af.
Vi har de seneste år taget nogle gode og meget vigtige skridt, men vi er kun i starten af det maraton, som vi skal igennem for for alvor at løfte indsatsen.
En britisk forsker har med baggrund i hundredvis af partnerdrab opstillet syv trin, der fører fra partnervold til partnerdrab.
Stalking indtræffer tidligt, men tager særlig til i trin fem og seks, og det er netop her – det er netop her – der for alvor skal sættes ind, og derfor er forslaget om såkaldt omvendt fodlænke mere end oplagt at tage i anvendelse, inden det potentielt udvikler sig til drab.
Jeg har mødt flere af de kvinder, som forslaget her vil gavne.
Jeg har mødt dem rundt på landets krisecentre, set frygten i deres øjne, hørt deres historier og forstået, hvorfor de er så bange for at komme ud fra krisecenteret.
Det er alle typer af kvinder: kvinder med chefstillinger, kvinder, der arbejder i vores børnehaver og på sygehuse og alle mulige andre steder.
De fleste af dem har levet med volden i mange år.
De ved, hvad deres ekspartner er i stand til at gøre.
De ved, at risikoen ved at forlade ham er risikoen for langvarig chikane, trusler og i værste fald drab.
Forslaget er godt, og der er gode erfaringer med det.
Det er rimeligt, og derfor er vi også, ligesom justitsministeren har redegjort for, mere end positive over for det.
Derfor er vi ikke der lige nu, hvor vi kan sætte strøm til løsningerne, men det ændrer ikke på, at vi er positive over for forslaget.
Og når forslaget skal undersøges, kunne det måske også give mening at se på digitale fodlænker samtidig, for vi ved jo, at meget af den stalking, der foregår, foregår digitalt til stor gene for ofrene.
Jeg har ikke svaret på, hvordan man kunne lave en digital fodlænke, men det kunne være noget, man kunne se på samtidig.
Tak til forslagsstillerne for at have sat det her vigtige forslag på dagsordenen, og tak for jeres engagement i den her vigtige sag.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2023-05-12:
Helt grundlæggende har vi den ambition, at de undersøgelser, som jeg i hvert fald nu har bedt Justitsministeriets embedsfolk om at iværksætte, om, hvornår vi i givet fald ville kunne indføre en sådan ordning i Danmark, og hvad der skal være af forudsætninger til stede, skal jo naturligvis være afsluttet så hurtigt som muligt.
Så kan det være, at det har en kort implementeringshorisont, men det kan jo desværre også vise sig, at det har en lang implementeringshorisont, fordi det måske bliver blokeret af nogle af de it-udfordringer, der i det hele taget er i politiet.
Men mit grundlæggende synspunkt er jo, at vi skal have klarhed over det så hurtigt, som vi kan, og hvis vi kan, skal vi også indføre det så hurtigt, som vi kan.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-12:
Så har jeg egentlig bare et kort spørgsmål.
Det er også fint, hvis der er en god dialog med nordmændene, og så behøver de jo ikke at komme herned, hvis man allerede snakker sammen, men bare det så også sker.
Kan ministeren så ikke give et bud på, om det så sker i år, altså f.eks. her i 2023, og der er jo en del måneder tilbage at gøre det i.
Er det en realistisk ambition, mener ministeren?
Peter Hummelgaard (S), 2023-05-12:
Først og fremmest vil jeg sige, at regeringen er dybt, dybt optaget af at imødegå de mange udfordringer og hjælpe de mange ofre for bl.a. stalking.
Det var også derfor, den tidligere regering jo sammen med en række af Folketingets partier med udspillet »Bedre hjælp til ofre for stalking« fra august 2021 iværksatte en lang række tiltag mod stalking.
Det drejer sig bl.a. om indførelsen af en ny særskilt bestemmelse om stalking i straffeloven og også om oprettelsen af specialiserede teams i politikredsene, som skal styrke behandlingen af sager om stalking og tilhold.
Og i den her regerings regeringsgrundlag har vi jo lagt op til at tage det næste skridt, hvor vi ser på muligheden for at øge brugen af tilhold.
Vi har allerede god dialog med nordmændene.
Jeg skal ikke på stående fod kunne sige, om de har været i Danmark, men det er da oplagt at invitere dem.
Men udfordringen, som jeg skitserer den, og som jeg også gjorde i min indledende tale, er jo ikke så meget, om vi kan lade os inspirere af Norge, eller om vi bør gøre det, for det tror jeg egentlig vi synes vi bør, det er mere omkring, hvad implementeringshorisonten er i Danmark.
Og det er det, vi skal have klarhed over, før vi ville være i stand til at trykke på den grønne knap og stemme for beslutningsforslaget, der forpligter os til at indføre det inden årets udgang.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-12:
Tak til ministeren for indlægget her til en start.
Når man hører ministeren, synes jeg egentlig, at det lyder, som om der er en god vilje til at kunne gennemføre noget i den her stil, men når man så ser på situationen lige nu og igennem årene omkring f.eks. stalkingofre, er det jo et område, hvor der er rigtig meget, der skal gøres – også fremadrettet.
Der er sket noget, men der skal gøres mere.
Noget af det, som dem, der har undersøgt de her ting, taler om, er, at der skal ske en meget hurtig indsats, altså vi taler få uger, hvis man skal kunne stoppe en stalker i forhold til at ødelægge et andet menneskes liv.
Så har der, når man giver tilhold, været den situation, at det bliver brudt, og inden det bliver givet, er vi meget længere henne i processen.
Der kan gå måneder, der kan gå år med hele det her sagskompleks omkring en enkelt person, der stalker.
Så det er egentlig bare for at spørge: Kan vi ikke gøre det her hurtigere?
Vil ministeren f.eks. invitere folk fra Norge ned?
Vi skal jo ikke opfinde den dybe tallerken to gange.
Hvis de har opfundet en god løsning og det virker, kunne ministeren så ikke invitere de norske mennesker ned, der kan hjælpe os?
Mai Mercado (KF), 2023-05-12:
Det ene er kontroversielt, helt nyt, uafprøvet og findes ikke i Danmark, og det andet er kendt teknologi.
Jeg har simpelt hen svært ved at forstå, hvorfor man ikke bare stemmer ja til noget, som er velkendt, og som der er stor opbakning til, for det her er jo meget mindre kontroversielt.
Det er en velkendt teknologi, og det er noget, man sådan set fra i morgen af ville kunne analysere sig frem til hvordan man kunne få til at virke i en dansk kontekst.
Trine Bramsen (S), 2023-05-12:
Nej, det er jo lige præcis det, som justitsministeren har redegjort for er udfordringen, altså at man ikke bare kan koble det op på politiets it-systemer.
Det er det, der er baggrunden for, at vi ikke kan indføre det i morgen.
I forhold til det andet forslag er det ikke koblet op på politiets it-systemer, så derfor kan man godt indføre det.
Og hvis man stemmer ja til et forslag her i Folketingssalen, skal der jo være en rimelig chance for, at man kan indføre det inden for den periode, som beslutningsforslaget refererer til.
Jeg synes, vi har sagt meget klart, at vi i den grad ønsker, at det her skal komme op at køre så hurtigt som muligt, men det ville jo heller ikke være reelt at give indtryk af, at vi har det her system i morgen, når politiets it-systemer ikke er i stand til at understøtte det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-05-12:
Jeg synes faktisk, det er et rigtig godt spørgsmål, som spørgeren her stiller, for det er – altså også hos mig – en kilde til forundring.
Altså, noget, som er helt nyt, nemlig genetisk slægtsforskning, og som kræver en form for database med frivilligt afgivet dna, som jeg forstår det, må jo siges også at involvere en eller anden form for it-mæssig opbakning.
Derfor kan det selvfølgelig undre mig, at man synes, at man godt kan gå videre med dét forslag, men ikke med det her forslag, som i øvrigt rummer en i Norge velkendt teknologi, og som måske har nogle børnesygdomme, men jeg synes jo simpelt hen, at det er så alvorligt med stalking og partnervold, at her burde vi simpelt hen gå i gang hurtigst muligt.
Mai Mercado (KF), 2023-05-12:
Med forbehold for at fru Karina Lorentzen Dehnhardt selvfølgelig ikke kan komme ind i hovederne på regeringsordførerne, kunne det alligevel være interessant at høre, om ikke fru Karina Lorentzen Dehnhardt er enig i, at borgerforslaget om genetisk slægtsforskning egentlig er at opfatte som værende mere vidtgående, fordi der her er tale om et helt nyt værktøj, som vi sådan set ikke har bestemt rammerne for, i forhold til hvordan det skal virke, som på sin vis også er mere kontroversielt, og hvor der jo ikke bare er tale om noget praktisk i forhold til at skulle lave et it-system, men at det er et helt nyt værktøj.
Så undrer det ikke også ordføreren, at regeringen vælger at stemme for genetisk slægtsforskning – det er jo godt, at de gør det – men så alligevel sådan trækker praktikalitetskortet og siger, at det vil man ikke stemme for den her gang, når det er den omvendte fodlænke, det drejer sig om?
Noah Sturis (ALT), 2023-05-12:
Og tak til SF for at fremsætte forslaget, som vi mener ville gøre en reel forskel i kampen mod partnervold og stalking.
Og så forsøger det at løse problematikken på en ret nuanceret måde, for det er en skræmmende virkelighed, at mange borgere – oftest kvinder – lider under psykisk og fysisk vold, ofte fra personer, de engang stolede på.
Den omvendte fodlænke vil give mulighed for, at der sendes en advarsel til politiet, hvis gerningsmanden nærmer sig, og det ville give politiet mulighed for at reagere.
Det er vigtigt også at bemærke, at den her ordning ikke kun vil have en afskrækkende virkning, men også kan være en faktor i retsforfølgelse af gerningsmændene, fordi data fra fodlænken kan give afgørende beviser og støtte til politiets efterforskning, hvilket vil øge mulighederne for en retfærdig dom.
Og så er det velkendt teknologi.
Altså, vi benytter allerede fodlænker herhjemme i konventionel forstand; vores naboer i Norge bruger den her omvendte fodlænke, og det har vist sig at virke.
Det er virkelig, virkelig ærgerligt, at vores offentlige it-projekter har så mange udfordringer, at det skal være begrundelsen for, at vi ikke bare kan lave en forsøgsordning.
Alternativet har også gode forslag til, hvordan vi kan lave bedre offentlige it-løsninger, så vi ikke sander til, fordi et gigantprojekt slår fejl – men det er lidt ude af scope for det her beslutningsforslag.
Mette Thiesen (DF), 2023-05-12:
Så må ordføreren for Moderaterne beklage, men regeringen er bare exceptionelt god til at lave syltekrukker.
Derfor vælger jeg også at sige, at nu vælger jeg på det her område at tro på, at det her ikke er endnu en syltekrukke, men at det her faktisk er reelt.
Og det håber jeg på.
Men vi kommer også til at forfølge det her, som jeg er helt sikker på at der er flere andre der også gør, så vi hurtigst muligt kan få indført sådan en løsning her i Danmark til gavn for de ofre, som bliver udsat for noget, som ingen burde være udsat for.
Peter Hummelgaard (S), 2023-05-12:
Igen vil jeg sige: Lad os prøve at sætte os sammen og blive enige om en tekst.
Igen er det selvfølgelig, under forudsætning af, at forslagsstillerne er indstillet på det, og så må vi jo så derigennem diskutere det.
For det, jeg tror stadig væk kan være en udfordring, er at sætte en eller anden præcis dato, inden vi har klarhed over, hvad det er for nogle forudsætninger, der skal til.
Men måske kan vi så blive enige om en beretningstekst om, at vi vil gøre det her, når forudsætningerne er til stede for det osv.
Men lad os prøve at se, om vi kan blive enige om en tekst.
Det er vi meget indstillet på.
Mette Thiesen (DF), 2023-05-12:
Det gik stærkt.
Der plejer at komme nogle andre før mig.
Det her forslag er et rigtig godt forslag.
Det er faktisk så godt et forslag, at da jeg læste om den norske model, løb jeg straks ind til vores retsordfører, hr. Peter Kofod, og sagde: Skal vi ikke fremsætte det her selv?
Og så undersøgte vi det lidt nærmere og fandt ud af, at SF allerede havde fremsat det.
Så det var jo rigtig, rigtig dejligt.
Jeg synes, det her giver ekstremt god mening.
Det er frygteligt at blive udsat for stalking.
Det er frygtelige historier, vi også har kunnet læse i aviserne og bladene osv., om hovedsagelig kvinder, som simpelt hen må sætte deres liv på pause, fordi der er et menneske, der er så forstyrret, at det simpelt hen ikke kan lade dem være i fred; der kontakter dem i tide og utide; truer dem, men også nogle gange bare giver dem en ekstremt uønsket opmærksomhed; holder øje med, hvad de laver; skriver til dem på mærkelige tidspunkter og alle de her forskellige ting.
Det er voldsomt forstyrrende.
Sådan som det er i dag, er det i princippet offeret, som skal sætte sit liv på pause, og som skal lave en hel masse forskellige tiltag for at komme uden om den her person, som chikanerer dem.
Og sådan skal det altså ikke være i et retssamfund.
Det må aldrig være sådan, at offeret på den måde skal ligge under for den her voldsmand.
Derfor synes vi i Dansk Folkeparti, at det er et rigtig godt forslag.
Jeg tror faktisk ikke, jeg har mere at tilføje.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig ærgerligt, som det egentlig også er blevet nævnt her af flere partier, at vi ikke allerede er længere.
Og jeg undrer mig stadig væk over – må jeg indrømme, men det kan jo være, vi kan få det opklaret i udvalgsbehandlingen – at det her ikke bare er en forholdsvis ligetil løsning, når man har det i Norge, som alt andet lige er et land, der ligner Danmark helt utrolig meget.
Jeg håber og vælger også at tro på, at det her ikke er endnu en syltekrukke, men at det her faktisk er reelt, og at vi får indført den her løsning i Danmark ganske snart.
Det synes jeg faktisk vi skylder de – desværre – mange, som jo bliver udsat for stalking, og især den her stalking, som er så invaderende og så invaliderende, som nogle af de eksempler, vi har hørt om i den her kontekst, er.
Men i Dansk Folkeparti støtter vi forslaget.
Mai Mercado (KF), 2023-05-12:
Først og fremmest tak til SF for at fremsætte det her beslutningsforslag, og der kommer også lutter positive toner her fra mig på talerstolen.
Udøvelsen af stalking i Danmark er stigende.
Det er bl.a., fordi der er kommet nye måder at stalke på.
Der er hele den teknologiske udvikling, hvor der i højere grad nu, end man så tidligere, anvendes overvågningsudstyr såsom gps-trackere, apps på mobilen samt kameraer.
Men der er også fremvækst i digital stalking på sociale medier, hvor alt lige fra konkrete voldsomme trusler til tusindvis af hjerteemojis kan opleves som både forstyrrende, frygtskabende og decideret truende.
Vi har dertil også set en stigning i anmeldelser af stalking og en stigning i anmeldelser af brud på tilhold.
Lovgivningen om stalking er blevet skærpet igennem de senere år.
Det er godt, også selv om det kan virke lidt forskelligt, hvordan den paragraf bliver brugt i de forskellige politikredse.
I januar 2022 blev stalking strafbart efter straffeloven, og her blev det understreget, at tre betingelser skal være opfyldt, for at en persons adfærd eller handlinger kan anses for stalking, nemlig at det skal være chikanerende, utryghedsskabende og systematisk eller vedvarende.
Stalking skal tages alvorligt, og det samme skal partnervold og partnerdrab.
I 1998 – det er alligevel et par år siden – påviste den canadiske forsker Myrna Dawson, at de første 3 måneder, efter at en kvinde har forladt sin mand, er de farligste i hendes liv, fordi bruddet er en højrisikofaktor, og det er helt tydeligt, at vi skal gøre mere.
Her er det nærliggende at se til Norge, for i Norge er der færre stalkingofre, der lever i konstant frygt.
For 10 år siden begyndte Norge at anvende fodlænke med gps-sporing, og siden er 86 personer blevet idømt straf med fodlænke, og tilholdet er blevet overskredet lige præcis nul gange.
Det er jo, fordi der i Norge findes den omvendte fodlænke.
Her er det stalkeren eller voldsudøveren, der er udstyret med en alarm, og det betyder, at der bliver dannet en ring rundt om offerets bopæl, og hvis der trædes ind i den ring, går alarmen hos politiet, som først og fremmest vil bringe offeret i sikkerhed.
Fodlænken virker.
Den betyder, dels at man tænker sig om to gange, dels at fodlænken fysisk minder en om, at man ikke skal overskride den grænse.
Faktisk har det også den betydning, at det skubber ansvaret fra offeret og over på gerningsmanden.
Det giver også den stalkede mindre frygt og mere frihed og en større mulighed for at leve et mere normalt liv, og derfor bakker vi op om at indføre en omvendt fodlænke herhjemme.
Steffen Larsen (LA), 2023-05-12:
Tak, formand, og tak til Socialistisk Folkeparti for at fremsætte beslutningsforslaget.
For vi skal her i dag diskutere en forsøgsordning på 3 år med fodlænker, der skal virke mod partnervold og stalking.
For når en stalker stalker sit stalkingoffer, skal vi for at beskytte stalkingofferet sætte statsmagten til at stalke stalkeren, således at stalkningofferet kan se sig fri for stalkerens stalkende opførsel, og dermed har jeg nok også brugt min kvote for ordet stalking i dag.
Men lad os sige det klart: Der findes besatte mennesker derude, der bryder loven, der chikanerer og forfølger deres ofre og indgyder frygt i dem – en frygt, der begrænser offerets følelse af sikkerhed og særlig deres frihed.
Offeret mister altså på grund af gerningsmandens handlinger sin frie mulighed for at bevæge sig rundt i samfundet.
Det er uretfærdigt.
Det er ondt, og det ødelægger deres liv.
At vi nu så har et teknisk virkemiddel, der gør, at myndighederne kan følge med i gerningsmændenes bevægelser, opsnappe og stoppe disse gerningsmænd fra at udføre deres udåd, er en enorm fordel for ofrenes frihed og for den overordnede retfærdighed i samfundet.
Vi støtter derfor i Liberal Alliance naturligvis dette forslag, da det indfører foranstaltninger, der kan forhindre personer idømt tilhold og partnervold i at forfølge deres offer.