runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2020-01-29:
Jeg kan bekræfte, at Søren Gade er en god og en dejlig del af Venstre, og jeg er utrolig glad for at være i parti med ham.
Og jeg kan ikke forestille mig, at han på Twitter har skrevet, at han er enig i, at budgettet er fuldstændig gak.
Nu har statsministeren jo sagt mange ting, og det kan godt være, at der er noget af det, hun har sagt, som han er enig i.
Der er sikkert også noget af det, statsministeren siger, som jeg en gang imellem er enig i.
Men at han skulle være enig i, at budgettet er fuldstændig gak,
må jeg tilbagevise.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-29:
Nej, han udtrykker sig måske lidt mere urbant, og jeg har heldigvis adgang til de her sociale medier og kan derfor med formandens tilladelse citere derfra, hvor hr. Søren Gade siger, og jeg citerer: Enig med Mette Frederiksen i, at EU-budgettet ikke skal stige.
Citat slut
Det lyder jo lidt anderledes, når man hører hr. Jan E. Jørgensen.
Altså, regeringen lægger meget vægt på, at EU-budgettet ikke skal stige.
De er så lidt valne, i forhold til hvad man vil gøre ved det; man vil ikke bruge vetoretten, for man skulle jo helst ikke blive uvenner med folk dernede, vel?
Så så langt vil man alligevel ikke gå.
Men når man hører hr. Jan E. Jørgensen, er det ikke vigtigt, hvor mange milliarder vi sender af sted til Bruxelles, men det er det altså for hr. Søren Gade.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-01-29:
Jamen så har hr. Morten Messerschmidt jo fuldstændig mistet evnen til at bruge sine ører.
For det, jeg sagde fra Folketingets talerstol, og det, hr. Søren Gade åbenbart har skrevet på Twitter, er jo ord til andet det samme: enig i, at EU's budget ikke skal stige.
Det var bare ikke det, hr. Morten Messerschmidt startede med at påstå at hr. Søren Gade havde sagt.
Der startede hr. Morten Messerschmidt med at påstå, at hr. Søren Gade havde stemplet Kommissionens forslag som fuldstændig gak, og det har han naturligvis ikke.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-01-29:
Tak for det.
Jeg er finansordfører, og derfor ved jeg en lille smule om, hvordan oppositionen har omtalt vores finanslovsforslag.
Jeg kan afsløre, at der også i den forbindelse kunne ryge ganske hårde beskyldninger og anklager igennem luften.
Jeg synes, at det er en lille smule besynderligt at høre hr. Jan E. Jørgensen her i dag, for det er, som om Venstre er sunket ned til sådan noget tonediskussion.
Hvordan skal man tale om tingene, og hvordan skal man lige præcis belægge sine ord?
Jeg synes, at vi havde en statsminister, som helt klart sagde fra, da vi så et forslag til et EU-budget fra Kommissionen og Parlamentet, som på trods af at Storbritannien står til at træde ud og 28 medlemslande bliver til 27, lader de administrative udgifter stige og kører videre, som om ingenting er hændt.
Det her er jo rettidig omhu fra statsministerens side.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-01-29:
Jamen det er da en spændende udvikling, vi kan se hos den institution, vi kalder statsministeren.
Så bliver det næste: Du må have spist søm, du må ikke være rigtig klog, hvad regner du mig for?
Og er du blevet bindegal?
Altså, sådan mener jeg ikke at en statsminister skal tale.
Jeg mener ikke, at en statsminister skal karakterisere et forslag fra Kommissionen som fuldstændig gak.
Det er muligt, at man kan finde en eller anden VU'er, der har sagt noget tilsvarende om et forslag fra Socialdemokratiet; det vil jeg ikke afvise, for det kan være, at jeg selv har sagt noget tilsvarende, da jeg var VU'er.
Men der er altså forskel på at være VU'er eller DSU'er og så være statsminister for kongeriget Danmark.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-01-29:
Jeg synes, at statsministeren meget klart sagde fra over for et forslag, som lå helt uden for, hvad man kan acceptere fra dansk side, og jeg er også glad for, at når vi lægger tonediskussionen lidt til side, lyder det, som om vi stadig væk har Venstre på en budgetrestriktiv linje, og at vi kan blive enige om det, sådan at ministeren rejser til Bruxelles og de her vigtige forhandlinger med et stærkt mandat i ryggen.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-01-29:
Jamen Venstre er på en budgetrestriktiv linje.
Det er os, der har opfundet den, og der bliver vi selvfølgelig.
Men hvis ikke man forstår vigtigheden af, hvordan vi taler om EU, så har man intet lært eksempelvis af brexit, intet.
Altså, hvis man som britiske politikere 40 år i træk – fra man står op om morgenen, til man går i seng om aftenen – rakker ned og rakker ned på EU og bagefter spørger folk, om de stadig væk synes, at de skal være medlem af den her forening, og så får et nej, så må man ikke blive overrasket.
Jens Rohde (RV), 2020-01-29:
De stiger jo på grund af stigende pensioner og på grund af inflationen, og ellers ligger de sådan her.
Det er jo dokumenterbart.
Men nu står vi jo desværre med en lidt argumentresistent regering.
Om det er, fordi den er ubehjælpelig, eller bare, fordi den ikke vil lytte, ved jeg ikke.
Derfor vil jeg spørge hr. Jan E. Jørgensen, om ikke hr. Jan E. Jørgensen vil være med til at hjælpe regeringen.
Hvis vi nu leger med den tanke, at vi går med på den budgetrestriktive linje, som Venstre jo også gerne vil være med på, og at vi også anerkender rabatten som afgørende vægte, vil hr. Jan E. Jørgensen så være med til at sikre, at klima, migration og forskning også får den afgørende vægt, så vi er fuldstændig aligned – hvordan siger man det på dansk? – så der er overensstemmelse mellem de lige prioriteringer?
Jan E. Jørgensen (V), 2020-01-29:
Jeg kender det godt: Hvad er det nu, det hedder på dansk?
Altså, Venstre mener, at klima og beskyttelsen af EU's ydre grænser er ekstremt vigtigt, og jo mere vi kan betone vigtigheden af den indsats, des bedre.
Det er ikke sådan, at vi er sat på jorden for at hjælpe en socialdemokratisk regering – naturligvis er vi ikke det – men vi vil meget gerne være med til at sikre et EU-budget, hvor danske prioriteter som EU og sikring af de ydre grænser bliver forstærket.
Jens Rohde (RV), 2020-01-29:
Ja, det lyder sådan lidt Gitte Stallone-agtigt: Jeg kan ikke lige huske det på dansk.
Så jeg anerkender, at det lyder dumt.
Men under alle omstændigheder er det, der er vigtigt for os, at vi sikrer, at vi har lidt snor i regeringen.
Den danske rabat er i øvrigt dyrt betalt.
Altså, vi har jo den mindste rabat af alle dem, der har rabat, så det er jo sådan lidt sjovt, at man ikke kæmper for en større rabat til Danmark, når man nu gerne vil det.
Men vi skal sikre, at der er fuldstændig ligestilling mellem indhold og decimaler.
Men det turde jo være en selvfølge.
Hvis fru Halime Oguz betragter det som en indrømmelse, så er hun alt for billigt til salg, eller også er hendes parti det i hvert fald.
Det, der er afgørende nu, er, hvad der kommer til at ske, når nøglen bliver smidt væk i Bruxelles og statscheferne bliver låst inde.
Det er jo det, der danner hele rammen for alt det andet.
Derfor er det jo vigtigt, at fru Halime Oguz tager konsekvensen af det, hun står og siger fra talerstolen, og vil være med til at sikre, at regeringen sidestiller alt det indhold, hun selv taler om, med rabatter og med budgetrestriktivitet.
Halime Oguz (SF), 2020-01-29:
Som jeg også sagde i min tale, og jeg gentager det gerne, er det vigtige for os det politiske budskab og det politiske indhold.
Og som jeg også sagde i forhold til klimaeffekten, så har regeringen jo på nuværende tidspunkt ændret i oplægget, så der skal være stærkere fokus på at forbedre klimaindsatsen.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2020-01-29:
Først vil jeg sige i forhold til landbrugspolitikken, at det store problem jo har været, når vi har diskuteret det emne i de sidste 20 måneder – det er rigtig lang tid, vi faktisk har brugt på at diskutere det her uden rigtig at komme i gang med de vigtige mandater – at det hele tiden har heddet sig, at det var den ene procent, altså 1,00 pct., der var det vigtige.
Det har det heddet sig i møde efter møde, hvad enten vi snakkede Erasmus, altså udveksling af studerende, eller forskning.
Så bidrager de 1,00 pct. til det, vi gerne vil?
Men det gør indholdet.
Og vi synes, det er ærgerligt, at man ikke har diskuteret indholdet i langt højere grad – også når vi snakker landbrugspolitik – for det, der faktisk ligger på bordet, er meget bedre end det, vi havde før.
Og jo, man burde kunne lægge afgørende vægt på, at vi sammen løser de opgaver, der er med klimaudfordringer; at vi gør det her sammen, i stedet for bare at pege fingre ad hinanden.
Søren Søndergaard (EL), 2020-01-29:
Men spørgsmålet er: Kan de partier, som står for en grøn omstilling, gå sammen om – sammen – at sige til regeringen, at forudsætningen for, at man kan acceptere et budget, er, at det budget bidrager til at opfylde de målsætninger, som EU selv har opstillet i forhold til den grønne omstilling, altså at det simpelt hen er afgørende for, at man kan stemme for sådan et budget?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2020-01-29:
Det, der er meget vigtigt for mig i forhold til de mandater, vi skal give på det her samlet, er, at det ikke er den ene procent – 1,00 pct. – eller en eller anden rabat, vi har fundet ud af, der står over alt andet, men at det faktisk er indholdet.
Vi kan sagtens gå på kompromis i forhold til noget, vi synes ikke er klogt, som handler om, at vi går og kæmper for den der ene procent i stedet for at sige, at der ligger et rigtig godt kompromis på 1,07 pct. – altså at det er 0,7 pct., vi står og har den store debat om – og at klimaet i stedet for kommer højere op i det mandat, sådan at klimaet i hvert fald er på linje med det.
Det vil vi i den grad kæmpe for, for ellers kan vi ikke se os selv i det.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-01-29:
Tak for ordet.
For Nye Borgerlige er det afgørende, at Danmarks udgifter til EU bliver så lave som muligt, så vi støtter, at regeringen lægger afgørende vægt på, at vi fastholder vores rabat.
Det er nødvendigt at sikre, at finansieringsbyrden fordeles rimeligt landene imellem.
I Nye Borgerlige finder vi, at Danmarks rabat er central for en rimelig byrdefordeling.
Når Storbritannien forlader EU, vil det alt andet lige betyde, at EU's indtægter falder.
Sådan må det også være.
EU's udgifter skal tilpasses til den nye virkelighed.
At hæve de tilbageværende landes udgifter for at kompensere for dette er helt uacceptabelt.
Samtidig må det være sådan, at hvis EU vil bruge penge på nye opgaver, må udgifterne reduceres andre steder.
Ellers bliver det skruen uden ende.
Overordnet set ser Nye Borgerlige helst, at Danmarks finansielle stilling ikke forringes som følge af et nyt EU-budget for årene 2021-2027.
Vi så gerne, at regeringen lagde afgørende vægt på et budget svarende til 1,00 pct. af bni.
Det vil i sig selv betyde, at Danmarks udgifter stiger.
Og vi så gerne, at udgiftsstigningen i det mindste blev holdt på dette niveau.
Hvis det ikke er muligt at få et mandat igennem med afgørende vægt på 1,00 pct., vil Nye Borgerlige støtte regeringen i, at den i videst muligt omfang arbejder for at holde udgifterne så lave som muligt.
Og vi støtter også, at budgettet i højere grad målrettes migrationsindsatsen.
Hvis regeringen på fredag fremlægger et forhandlingsmandat som følge af disse linjer, vil Nye Borgerlige støtte det.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-29:
Tak for det.
I Liberal Alliance har vi den opfattelse, at EU bør spille en stor rolle i forhold til at løse store, grænseoverskridende problematikker.
Det gælder f.eks. i forhold til forsvar, klima og handelsregulering.
Omvendt mener vi, at EU skal fylde så lidt som muligt på de områder, der i mindre grad har betydning på tværs af grænser.
Og den grundholdning har den logiske konsekvens, at EU på en række områder bør fylde mindre, end EU gør i dag.
Dertil kommer, at EU bruger en væsentlig del af budgettet på det, som man kan betegne som regional udligning, altså et forsøg på at omfordele sig til vækst i de fattigste EU-lande.
Efter vores opfattelse bør man minimere den regionale udligning i størst mulig grad.
Vi har svært ved at se ræsonnementet i den mellemeuropæiske udligning.
Skal vi bruge danske skattekroner på at hjælpe mennesker i lande, hvor de ikke er så godt stillet som i Danmark, er de oplagte modtagerlande ikke medlemmer af EU.
De fattigste lande i EU er rige lande i global sammenhæng.
Det fattigste land i EU, Bulgarien, har en bruttonationalindkomst, der er mere end 25 pct. højere end verdensgennemsnittet.
Så vi står desværre i dag i den lidt paradoksale situation, at vi gennem EU indirekte giver bistand til en række relativt rige lande.
Vi mener altså grundlæggende, at Danmark skal arbejde for, at EU's budget reduceres, og at man mindsker graden af omfordeling.
Har man disse ønsker, er det en grundlæggende klog linje, som regeringen har lagt op til.
Presset fra andre medlemslande går imod et højere europæisk budget, så det at kæmpe for, at stigningen begrænses, er nok det bedst mulige.
Samtidig skal vi stå vagt om den danske rabat.
Rabatterne mindsker omfordelingen i EU-systemet.
Jeg kan forstå, at nogle partier ikke mener, at den danske rabat skal forsvares, og at man i stedet skal fokusere på det samlede budget.
Det synspunkt er helt legitimt, selv om man selvfølgelig kan diskutere, hvor realistisk det er.
Men man skal bare være helt klar over, at konsekvensen af et opgør med rabatterne er, at flere danske skattekroner sendes til Rumænien, Bulgarien og Kroatien.
At sige, at man skal fokusere på det samlede økonomiske resultat for Danmark, samtidig med at man ikke er villig til at forsvare rabatordningen, hænger ikke sammen.
Det er helt urealistisk at forestille sig reduktioner i EU-budgettet i en størrelsesorden, så den danske rabat kan hentes ind.
Man skal huske på, at den primære finansieringskilde i EU-budgettet er den indkomstbaserede, som udgør ca. 70 pct. af den samlede finansiering.
Vi ser allerhelst, at der skal sendes færre danske skattekroner til Bruxelles.
Vil man det, skal man arbejde stenhårdt for at sikre de danske rabatter.
Søren Søndergaard (EL), 2020-01-29:
Jeg kan sådan set godt forstå, at ministeren er fortrøstningsfuld, for jeg tror helt sikkert, at regeringen vil få sit mandat sammen med Venstre.
Alt det, vi har hørt de sidste dage, har jo i høj grad været teatertorden og ståhej for ingenting, så det mandat skal jo nok komme i hus.
Det er så et mandat, der kommer til at betyde, at der, uanset hvordan man vender og drejer det, skal gives 3, 4, 5 mia. kr. mere til EU om året, end der bliver i dag, og de penge skal selvfølgelig komme et sted fra, og det skal da ikke være nogen hemmelighed, at når jeg hører regeringen forklare, at man i forhold til dagpengene ikke kan løse problemet – det er jo et område, der også halter bagefter – så kan jeg jo frygte, at det er sådan nogle steder, der kommer til at lide under det.
Så kan vi få et løfte fra regeringen om, at de milliarder, der skal findes, skal findes et andet sted end blandt de dårligst stillede i Danmark?
Morten Bødskov (S), 2020-01-29:
Hr. Søren Søndergaard kan få et løfte fra regeringen om, at regeringen vil gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at der i det her land bliver ført en socialt ansvarlig økonomisk politik, og at Danmark har et fast ståsted i et europæisk samarbejde, som jo altså, når man ser på det, for dansk økonomi er en entydig gevinst, som skaber tusindvis af arbejdspladser, som er med til at sikre job i alle dele af Danmark, som skaber store indtægter til Danmark, og som er med til at finansiere vores velfærdssamfund.
Der ville være langt større problemer for vores velfærdssamfund, hvis vi var uden for det her samarbejde og ikke høstede de gevinster, der er ved det.
Det er også en del af virkeligheden.
Så det er det, jeg kan garantere hr. Søren Søndergaard, altså at det er regerings politik, som ligger helt fint i forlængelse af, hvad jeg har hørt tidligere statsministre sige her i salen – en af dem er til stede her i dag, og det er jeg glad for, for det vil jo fremstå meget klart, at det her er noget, som vi på tværs af partiskel er nødt til at finde sammen om.
Det er vigtigt for Danmark.
Søren Søndergaard (EL), 2020-01-29:
Nu er vi ikke i gang med en debat, der handler om, om man er for eller imod EU.
Vi er i gang med en debat om budgettets størrelse, og der tegner der sig nu et klart billede af, at der vil blive indgået et kompromis om, at vi skal have et budget, der betyder, at der hvert år skal betales 5-6 mia. kr. – måske kun 4 mia. kr., hvad ved jeg – mere til EU, og så er det bare, jeg spørger: Kan vi få et løfte om, at de penge ikke kommer til at blive betalt af de svageste?
Vi hørte jo selv, hvordan ministeren redegjorde for, hvordan den rabat, man fik fra EU, blev givet til de rigeste i samfundet.
Så kunne vi ikke få sådan en garanti?
Søren Søndergaard (EL), 2020-01-29:
Jeg ved jo, at for Alternativet og for hr. Rasmus Nordqvist er spørgsmålet om, at de penge, vi giver til EU, bliver brugt til at bidrage til at afhjælpe klimaforandringen, helt afgørende.
Nu har vi jo lige givet mandat i forhold til den del, der omhandler landbruget, og der kunne jeg måske godt tænke mig at høre, om hr. Rasmus Nordqvist mener, at det mandat, vi gav der, er med til at sikre, at vi får et markant bedre klima i EU, når det gælder bidraget til landbrugsområdet.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge i forhold til MFF'en, om man eventuelt kunne stille som et afgørende krav, at MFF'en skal bidrage til, at EU når de klimamålsætninger, man selv har stillet op.
Kunne det ikke være noget, vi alle burde kunne forenes om?
For skiftende regeringer har jo været med til at definere de klimamål.
Så kunne det at sige, at en helt afgørende forudsætning for, at Danmark kan stemme for et budget, er, at det bidrager til den målsætning, være en idé, som Alternativet var positiv over for?
Søren Søndergaard (EL), 2020-01-29:
Den her diskussion handler også om danskernes velfærd i årevis fremover.
For vi snakker ikke om millioner, vi snakker ikke om en milliard eller to, men vi snakker, som finansministeren også gjorde rede for, om milliarder og atter milliarder af kroner, og der har vi så set, at det for regeringen ikke er helt afgørende, hvor stort budgettet bliver, at det ikke er helt afgørende, hvad vi får for pengene, men at det er helt afgørende for regeringen, at vi får en rabat.
Jeg må ærligt indrømme, at jeg synes, det er en underlig diskussion.
Det er, som når man møder en gadesælger i Egypten eller Marokko, som siger: Very cheep, half price for you.
Det er jo det, der er det interessante: Hvad er det en halv pris af, og hvad får man for det, som man betaler?
Vores holdning er faktisk, når vi snakker om det med rabatten, at det, når man er med i et internationalt samarbejde, så er helt rimeligt, at man betaler 1 promille eller 1 pct. af bruttonationalproduktet, bni, altså det, som er udtryk for samfundets rigdom.
Hvad skulle man ellers betale?
Hvorfor skal man have rabat på det, fordi man er rig?
Det forstår jeg simpelt hen slet ikke, så det princip, der hedder, at man tager udgangspunkt i, at de rige lande skal betale mest, er vi enige i.
Det, der så er spørgsmålet, er, hvor højt det skal summe op samlet set, og hvad de penge skal bruges til.
Vi mener ikke, der er grundlag for at betale mere til EU, og hvordan kan vi sige det så klart?
Er der ikke brug for flere penge til f.eks. klimatiltag?
Er der ikke brug for flere penge til forskning?
Jo, det er der helt sikkert, og det var bl.a. derfor, at vi ikke kunne stemme for det mandat til landbrugsområdet, der blev givet for nylig.
Der er jo mange steder, hvor der kan spares.
Men man kunne jo nævne mange flere, også projekter, som jeg ikke ved hvem det er der støtter, altså millioner til kampagner for at forbedre frosne pommes frites' image, millioner til kampagner for orkideer i potter eller millioner af kroner til kampagnen »Glad for gris«, som skal gøre unge danskere og svenskere gladere for at spise gris.
Men der er ikke brug for flere grise, hvis vi vil gøre noget ved økologien; der er brug for færre grise.
Så der er masser af penge i systemet, og vi bliver nødt til at have en diskussion om, hvordan man bruger dem.
For problemet ved at lægge ovenpå er ikke bare, at det koster, og at de fattigste kommer til at betale, men problemet er, at en masse penge bliver brugt forkert, bliver brugt til noget, som er alt andet end grønt og alt andet end godt.
Det er jo også et spørgsmål om, at der bliver brugt penge, der ikke skulle bruges.
Vi har jo lige fået en revisionsrapport, som opgør fejlprocenterne, og der står – og jeg citerer – at fejlprocenterne er et skøn over, hvor mange af midlerne, der ikke burde være udbetalt, fordi de ikke er anvendt i overensstemmelse med gældende regler og bestemmelser.
Det er altså penge, som simpelt hen ikke burde være udbetalt.
Det er 5 pct. af strukturfondmidlerne – 5 pct. – der går til det.
Lad os tage hul på dem først, og så er der masser af penge.
Jens Rohde (RV), 2020-01-29:
Det er ubetinget kvinderne, der holder de bedste EU-taler her i dag.
Det må vi sige.
Det var en fremragende tale.
Jeg er sådan helt overrasket, for jeg kommer jo fra samme by som hr. Søren Pape Poulsen – den by, hvor han var borgmester – og det er i hvert fald en forfriskende EU-positiv tone, vi hører fra Det Konservative Folkeparti, også når man sammenligner med andre konservative partier i Europa.
Jeg tror ikke, der findes nogen danskere, der ikke mener, at det burde man gøre.
Men det kræver en traktatændring, og det stiller jo så spørgsmålet, om Det Konservative Folkeparti synes, at vi skal bruge det her konvent eller skabe et konvent, hvor vi rent faktisk kan reformere EU og sørge for at lave nogle traktatændringer, som er højst tiltrængte i det her EU-samarbejde.
Det kunne også være en kærkommen anledning til på visse områder at få mindre EU, hvis man gerne vil have det.
Man skal jo bare nedskære antallet af kommissærer, hvis man gerne vil have mindre EU.
Det kunne jo være en af vejene.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-01-29:
Det var godt, at du lyttede med i går og også kunne informere mig mere om hele den problemstilling omkring Strasbourgrejseriet, for det er jo noget, der bliver rejst igen og igen, og jeg tror, det også er bøvl og besvær for de parlamentsmedlemmer, der skal rejse frem og tilbage hele tiden til det her.
Vi vil i hvert fald klart være åbne over for at se på, hvad der kan gøres.
Det er nok ikke første gang i historien, at man har kigget på det her, men måske De Radikale og hr. Jens Rohde med den indsigt, man har, når man selv har siddet dernede, også kan oplyse os andre om, hvad det er for nogle muligheder, der kan være, for at skabe de nødvendige ændringer, der skal til, så vi f.eks. kan stoppe Strasbourgrejseriet.
Jens Rohde (RV), 2020-01-29:
Jamen der var jo en mulighed, dengang Konservative sad i regering, hvor det var vigtigere for regeringen at få medicinagenturet og finansagenturet til Danmark – i hvert fald medicinagenturet.
Dér kunne man jo have tilbudt franskmændene det.
Det var et åbent vindue, og de vidste, hvad de skulle bruge de her bygninger til, men der var den nationale præmis igen vigtigere, så der missede man en chance.
Ellers skal der simpelt hen traktatændringer til, og det synes jeg kunne være fremragende, for jeg synes jo, at EU skal reformeres – det trænger det til – og derfor ville det være dejligt, hvis Det Konservative Folkeparti ville gå med derhen.
Men det vigtigste er: Vil fru Katarina Ammitzbøll være med til at stille det krav til regeringen, at indhold betyder lige så meget som de andre punkter?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-01-29:
Vi vil helt klart være med til at stille et krav om indholdet.
De vigtigste prioriteter for os i det her budget er klima, de ydre grænser og forskning.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2020-01-29:
Jeg prøver også at forstå, hvad det er, ordføreren egentlig siger.
Jeg prøvede før med Venstres ordfører, men uden meget held, så nu håber jeg, at De Konservative kan være lige så tydelige og klare i svaret, som man var i talen: Vil man fra konservativ side lægge mere vægt på størrelsen af budgettet end på indholdet, eller mener man, at vægtningen af klima, af migration, af forskning skal være lige så højt vægtet som størrelsen på budgettet i de forhandlinger, man går ind i?