runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2017-05-16:
Det kan godt være, at ministeren rent formelt har svaret det, som ministeren fremhæver.
Men ministeren sagde samtidig, at der var tale om en ligestilling.
Det, vi må sammenligne med, er jo folks muligheder.
Og det er klart, at hvis du har været minister i 8 år og optjent den fulde pension, så har du altså større muligheder for at trække dig før, særlig når fradraget er langt mindre, end du har, hvis du f.eks. har været lagerarbejder.
For den pensionsopsparing, du har, er ganske meget større, og det betyder selvfølgelig, at det betyder mindre at skulle afgive et fradrag på 5 eller 6 pct. om året fremadrettet.
Det var jo det, man fra aftalepartiernes side sagde man ville ændre på, men virkeligheden er bare, at det også fremover vil være muligt for politikere at gå med en god pension før andre danskere.
Kristian Jensen (V), 2017-05-16:
Det, der er blevet sagt, er ganske tydeligt, altså at man aldersmæssigt ligestiller ministre med tjenestemænd.
Og det gør man også her, for man ligestiller jo i forhold til tidspunktet for, hvornår man kan trække sig tilbage.
Ligesom tjenestemænd i dag har en mulighed for at trække sig tilbage tidligere mod et fradrag i den pension, man får, så får ministre også fremadrettet den mulighed.
Jeg har på intet tidspunkt forsøgt at tegne et billede af, at optjeningsrettighederne skulle ligestilles med tjenestemænds.
Der er en særlig regel for ministre, ja, og det har været aftalt blandt partierne hele vejen igennem.
Christian Juhl (EL), 2017-05-16:
Jeg synes jo, at ministeren godt lige kunne give sig lidt.
Nu har jeg hørt debatterne både i udvalget og hernede.
Ministeren har hver eneste gang prøvet at sammenligne ministerpensioner med f.eks. min pension som tidligere skovarbejder.
Det kan altså ikke nytte noget, at man gør det i samme moment, uden at man nævner, at jeg skal betale 20 pct. af min pension, når jeg skal ned og hæve min almindelige arbejdsmarkedspension, hvis jeg vil hæve den før, mens ministeren skal betale 6 pct. af sin pension.
Hvis jeg så spurgte ministeren: Prøv lige at tage den store regnemaskine frem og regn ud, hvad 20 pct. af min lille pension er i forhold til 6 pct. af ministerens meget, meget store pension, og så få dem omsat i kroner, så kan ministeren måske godt se, at de fleste danskere vil sige: Ahr, var det ikke godt lige at få den detalje med, når I nu slynger om jer med tal inde i Folketingssalen?
Kristian Jensen (V), 2017-05-16:
Jeg har ikke mulighed for at lave den sammenstilling, for jeg kender hverken spørgerens pensionsvilkår eller har nogle aktuelle tal for mine egne pensionsvilkår, så jeg kan ikke lave en sammenstilling og slynge om mig med tallene.
Jeg har faktisk heller ikke slynget om mig med tal, jeg har prøvet at holde mig til et princip, nemlig det, der hedder, at tjenestemænd i dag har mulighed for at stoppe, før de når folkepensionsalderen mod et fradrag, ligesom ministre fremadrettet kan gøre det, og når nogle så har sagt: Jamen det er jo kun tjenestemænd, og dem er der ikke særlig mange af, har jeg henvist til, at den mulighed også er til stede for folk, der er på arbejdsmarkedspension.
Er der forskel i, hvor store fradragene er?
Ja, det er der.
Den ene er en decideret aftale, der er lavet på tjenestemands- og ministerområdet, det andet er en aktuarmæssig beregning, der ligger.
Det er de forskellige tilgange til det.
Men det er nu engang den tilgang, der ligger på tjenestemandsområdet, og som vi fører ind på den måde, man behandler ministres pensioner på fremadrettet.
Christian Juhl (EL), 2017-05-16:
Ja, nu begynder vi at få et lidt mere realistisk billede af det i stedet for propaganda.
Det synes jeg er rart.
Men jeg vil gætte på, at jeg skal betale ca. ti gange så meget, som ministeren skal, for at stoppe 3 år før – måske mere, måske meget, meget mere, for jeg kender jo ikke ministerens forhold.
Nu har ministeren vel efterhånden snart optjent fuld pension, så vidt jeg husker.
Jeg har langtfra optjent fuld pension, for det var ikkeeksisterende, da jeg startede på arbejdsmarkedet; der havde vi slet ingen pensioner.
Derfor skal vi give borgerne retvisende tal, når vi snakker om de her ting, for ellers flimrer det, og det eneste, ministeren får ud af den slags ting, er politikerlede.
Kristian Jensen (V), 2017-05-16:
Men netop derfor er jeg jo heller ikke kommet med tal, men et princip.
Hver eneste gang Enhedslisten har påstået, at det her var noget unikt for ministre, har jeg sagt, at nej, det er ikke unikt, at det er muligt at gå på pension før folkepensionsalderen mod et fradrag i den pension, man får.
Det er faktisk noget, der ligger både på tjenestemandsområdet, og også hvad angår arbejdsmarkedspensioner.
Det er en ligestilling af muligheden for, hvornår man kan træde tilbage.
Det har jeg på intet tidspunkt lagt skjul på.
Så er der nogle ting omkring modregning.
Ja, men det er ikke det, jeg har haft fokus på.
Kristian Jensen (V), 2017-05-16:
I min føste kommentar her sagde jeg sådan set meget præcist, at det er ligestilling i forhold til den aldersmæssige mulighed for at gå på pension.
Jeg understregede, at det ikke er et spørgsmål om ligestilling i forhold til optjening, og i forhold til fradrag er det sådan, at vi følger de regler, der er, i forhold til tjenestemænd.
Det fastsættes ved aftale.
Så med så mange andre forhold om folketingsmedlemmers og ministres vilkår, bliver vilkårene for ministerpension her ligestillet med tjenestemænds og ikke i forhold til arbejdsmarkedspension.
Men når jeg nævnte arbejdsmarkedspensioner, var det, fordi hr. Pelle Dragsted nu ad flere omgange, også ved den her tredje behandling, forsøger at tegne et billede af, at det kun er ministre, altså nogle ganske få, der har mulighed for at stoppe før tid og få udbetalt sin pension med et lavere beløb.
Det er nemlig ifølge arbejdsmarkedspensionsloven også muligt for dem, der har en arbejdsmarkedspension, og der er fradraget så beregnet aktuarmæssigt.
Pelle Dragsted (EL), 2017-05-16:
Jeg synes, det er meget flot af ministeren at kalde det her for en ligestilling.
For jeg står med et svar fra ministeren selv, fra Moderniseringsstyrelsen, hvor der står noget om, hvad det her så reelt betyder for almindelige danskere, altså hvis man skal sammenligne det med en almindelig arbejdsmarkedspension.
For det er rigtigt, at man også på en arbejdsmarkedspension kan trække sig nogle år før mod et fradrag, ligesom man fremover vil kunne som minister, hvilket er noget helt nyt. Det er jo noget nyt; det er ikke noget, man har kunnet før.
Det er noget, man indfører med den her aftale.
Men hvad betyder det så for ens pension?
Jo, ifølge det, jeg står med her, og lad os f.eks. sige, at man går 3 år før folkepensionsalderen, så vil det betyde for en murer, en lagerarbejder eller en SOSU eller en taxachauffør, at de skal afgive 20 pct. af deres pension i resten af deres pensionisttilværelse.
Og hvad betyder det for en minister?
Jo, de skal afgive 6 pct. Er det ligestilling, hr. minister?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-16:
Det er min oplevelse, at det er et for uensartet tilbud, der gives derude.
Der er masser af tilbud med kvalitet.
Der er også nogle, hvor kvaliteten godt kunne være bedre.
Så er det sådan med den her gruppe, som ikke har fået de fundamentale færdigheder på plads, at de mødes af noget meget, meget uensartet.
De mødes i øvrigt også af et system, hvor det er uklart, hvem der har ansvaret.
Noget af det er i statsligt regi, noget er i kommunalt regi, og det er det, vi vil rydde op i.
Det er det, det er båret af.
Vi har en stærk tro på, at hvis kommunerne får et større ansvar og vi kan skabe et tilbud til den her gruppe, nemlig et højkvalitetstilbud med et stærkt ungdomsmiljø, så kan vi lave noget ordentlig brobygning og få dem videre.
Det kræver, at vi decentralt er til stede ude i landet, og jeg tror, at det udspil, vi har lagt op til – men alt er jo til diskussion – opererer med, at der skal være omkring 75 geografiske positioner derude.
Det er ikke så langt fra det antal produktionsskoler, vi har for nærværende.
Morten Østergaard (RV), 2017-05-16:
Næh, men problemet er jo, hvor det så er de skal ligge.
Hvem er det, der skal have længere til skole end i dag?
Det er jo de steder i de tyndtbefolkede dele af landet, hvor man i forvejen rejser længst, måske halvanden time, for at komme hen til sin produktionsskole.
Min opfattelse er altså, at nærhed ikke bare er en dimension, men den vigtigste dimension; at det, man kommer ind et sted, hvor der faktisk er tid og ressourcer til at forholde sig til den enkelte, sådan set er langt vigtigere end den standardisering, som statsministeren lægger op til.
Og det er det, der gør, at jeg i hvert fald synes det, og vi vil glæde os til at komme rigtig i gang med forhandlingerne, for jeg tror ikke, at det, de her unge mangler, er standardtilbud.
Jeg tror, at det, nogle af de her unge mangler, er en kommune, der ikke går op i, om de er 17 år eller 18 år, hvis de er midt i et uddannelsestilbud.
Jeg tror, de går op i, at hvis de har brug for 18 måneder i stedet for 12 måneder på en produktionsskole, så kan man få det, hvis man nu endelig lige har fået kæden til at gribe fat.
Og alle de der problemer er jo nogle, der ligger bag ved i systemerne, og derfor synes jeg bare, det er mærkeligt at starte med at sige, at vi har for mange produktionsskoler, og at antallet derfor skal nedbringes til noget, man så har set sig lun på som 75.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-16:
Hvis nærhed var den eneste kvalitet, skulle vi jo hjemmeundervise alle, eller hvad?
Her i livet handler det jo om finde nogle balancer, og jeg anerkender fuldt ud, at spørgsmålet om geografisk afstand til ens uddannelsesinstitution og til ens arbejde har en betydning.
Derfor er vores udspil heller ikke båret af et eller andet vildt centraliseringsønske.
Men det er altså heller ikke sådan, at vi har startet med at sige, at de institutioner, der findes derude, fortsat skal findes.
Vi er startet et helt andet sted.
Vi har spurgt: Hvad er det, der gør, at vi tiår efter tiår har en gruppe unge, som vi taber på gulvet, og som ikke kommer videre fra folkeskolen?
Det ansvar skal vi tage på os.
Det kræver større entydighed i ansvaret.
Det er derfor, vi har sagt, at kommunerne skal spille en mere afgørende rolle.
Det kræver også, at vi får mere kvalitet ind i tilbuddene.
Det er derfor, regeringen med afsæt i et ekspertudvalg – fordi vi lytter, også til eksperter – har sagt, at vi skal lave et ungdomstilbud med tre spor.
Så det er jo indholdet først, og så handler det om at få oversat det indhold til geografien.
Der er vores udspil så, at hvis man skal kunne give decentrale tilbud med de her tre spor, vil det være fornuftigt at organisere det i en ramme med 25 enheder eller ansvarsområder, hvor man så kan have nogle decentrale undervisningstilbud.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-05-16:
Først tak til regeringen for at være imødekommende i forhold til at lave en kommission på skatteområdet.
Det bliver der brug for.
Vi har brug for at genopbygge tilliden, så jeg vil gerne igen takke for det.
Jeg ser frem til arbejdet med et kommissorium osv., for jeg synes, det er ret afgørende, at vi så bredt som muligt i Folketinget kan stå bag det indhold, som kommissionen kommer med.
Men jeg vil gerne snakke om noget af det, vi bruger vores skattekroner på, og derfor vil jeg gerne spørge statsministeren om hverdagen på vores danske sygehuse.
Regeringen er jo i gang med at drøfte næste års budget med landets regioner og dermed også penge til landets sygehuse.
Det såkaldte produktivitetskrav på 2 pct. om året på vores sygehuse har været til en del debat – hvis jeg skal sige det på jysk – i den senere tid.
Regionsformænd, personalegrupper og patientforeninger, ja, der er nærmest ikke nogen af dem, der er involveret i vores sygehuse, der ikke har råbt vagt i gevær, og tiden er ganske enkelt løbet fra den nuværende meget rigide regnemodel.
Det er vigtigt at arbejde med vores sundhed, og det tror jeg faktisk statsministeren og jeg er enige om, altså at det nu foregår i så højt et tempo, at vi risikerer, at det går ud over kvaliteten i behandlingen, arbejdsmiljøet og ikke mindst patienternes tryghed.
Virkeligheden er jo, at vores portører og SOSU-assistenter, læger og sygeplejersker på vores sygehuse bare ikke fysisk kan løbe hurtigere.
Jeg tror, nogle af dem har efterladt deres løbesko hos finansministeren for at understrege den pointe.
Jeg er enig i at gøre brug af ny teknologi, digitale løsninger osv., forebyggelse og bedre arbejdsgange, når vi har brug for det, men jeg vil gerne spørge statsministeren, om ikke han er enig i, at tiden er løbet fra det meget rigide krav på 2 pct. til sygehusene.
Medarbejderne kan ikke løbe hurtigere, og patientsikkerheden bliver sat over styr, hvis vi fortsætter som nu.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-16:
Jeg er ikke enig i, at det er et meget rigidt krav.
Hvis det var så åbenlyst, at det var meget rigidt og helt forkert, er det underligt, at det blev opretholdt i alle de år, hvor fru Pia Olsen Dyhrs parti sad i regering, og i øvrigt også efter SF forlod den tidligere socialdemokratisk ledede regering, for på det tidspunkt var det jo en kendt mekanisme, og der blev det heller ikke formidlet som en rigid ting.
Det er jo ikke et signal om, at man på alle landets sygehusafdelinger skal løbe 2 pct. hurtigere.
Det er en udfordring til det samlede sundhedsvæsen om, at man hele tiden skal se på arbejdsgange, man skal se på ibrugtagning af ny teknologi og andet med det sigte at frigøre, hvad der svarer til 2 pct., som i øvrigt bliver på området.
Så det er en mekanisme for at sikre, at der hele tiden er en udvikling, som jeg så i øvrigt så forstår vi er enige i bør være der.
Når man f.eks. kan tage ny teknologi i brug, der aflaster nogle manuelle arbejdsprocesser, når man får supercomputere, som kan være med til at diagnosticere og aflaste noget lægeligt arbejde, får man mere for pengene.
Og jeg er ked af, at det bliver oversat til, at nu skal alle kridte løbeskoene, og at den eneste måde, man kan nå det her krav på, er ved at løbe hurtigere eller bevæge sig hurtigere eller lave stingene på operationssåret med en højere hastighed.
Det er jo ikke sådan, det er tænkt, og det var heller ikke sådan, det blev udlevet, da SF sad i regering.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-05-16:
Tak for svaret.
Jeg synes dog ikke rigtig, at statsministeren svarer på konkret på, om kravet på 2 pct. bliver fjernet eller suspenderet eller kompenseret i aftalen med regionerne.
Jeg synes faktisk ikke rigtigt, at der kom et svar.
For jeg er ikke uenig med statsministeren, når det gælder om, at man godt kan bruge digitale løsninger.
Man har robotter på nogle sygehuse, men det behøver jo ikke at betyde, at operationerne er hurtigere overstået eller med færre hænder.
På Kolding Sygehus, hvor man fjerner brok, er der jo præcis lige så mange mennesker til stede på operationsstuen med robotten, men pointen er bare, at operationen og indgrebet foregår meget mere præcist for den enkelte patient, men der er ikke færre medarbejdere til stede.
Finansministeren svarede i onsdags i Folketingssalen følgende på SF's sundhedsordførers spørgsmål om arbejdet med de 2 pct. eller et nyt styringssystem, at det er noget, der kommer til at tage tid, og at han i dag hverken havde et bud på slutdato eller på endeligt indhold.
Jeg vil derfor sige, at jeg synes, det er lidt forvirrende, hvad regeringens plan er på det her meget afgørende område, ikke mindst fordi man er midt i forhandlinger med regionerne.
Er det en syltekrukke, som finansministeren lægger op til, er det noget, som regeringen vil finde en holdbar løsning på i forhandlinger med regionerne, eller skal vi vente længe, og bliver det nuværende system suspenderet, indtil et nyt kommer på plads, eller har regeringen bare tænkt sig at køre videre, som om der ikke er noget galt?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-16:
Vi kører aldrig videre, som om der ikke er noget, der er galt.
Det er også det, der har drevet regeringens sundhedspolitik både hos den regering, der er nu, og alle tidligere regeringer.
Det er også derfor, vi er stolte over, at sundhedsvæsenet har undergået en så positiv forandring, som tilfældet faktisk er, med flere patienter, der bliver behandlet, med højere overlevelseschance i forhold til alvorlige sygdomme etc.
Og en af metoderne til det har været det system, som så i øvrigt blev opretholdt i de 4 år, vi havde en socialdemokratisk ledet regering, hvor SF indgik, nemlig at der i den aftale, som staten har med sygehusejerne, er det her pres på, at man hele tiden skal se på, om pengene kan række lidt længere.
Og det er så kravet på 2 pct., som jo aldrig har været tænkt på en sådan måde, at det så bare mekanisk skal oversættes fra sygehusejeren til den enkelte ansatte.
Det er jo ikke et krav om, at nu skal sygeplejerske Hansen og portør Jensen hver især løbe 2 pct. hurtigere.
Det er et systemkrav.
Jeg er ikke i stand til her i dag at stå og opfinde en anden model, der er bedre, og så længe vi ikke har en anden model, der er bedre, og som sikrer, at vi får den udvikling, som fru Pia Olsen Dyhr selv taler sig ind i, med digitalisering og udvikling og patienttilfredshed og kvalitet i behandlingen, opretholder vi selvfølgelig det, vi har, hvis vi kan komme igennem med det aftalemæssigt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-05-16:
Jeg får sådan fornemmelsen af, at statsministeren har en dårlig dag, for det, statsministeren udtrykker, er lidt halvgnavent.
Jeg skal ikke vide, hvad det handler om, men jeg vil blot sige, at jeg tror, det er afgørende for patienterne, at de oplever, at der er mere tid til dem ude på vores sygehuse, og det oplever de ikke i dag.
Nå, men tak for svaret til den del.
Jeg tror ikke, vi kommer den del nærmere i dag, det er der i hvert fald noget, der tyder på.
Nu gør jeg ikke som min kollega i Alternativet, altså spørger sådan bredt ud, men jeg lytter lidt til, hvad vælgerne siger.
Og der er rigtig mange studerende, der lige nu står og skal vælge, om de vil aflevere deres bacheloropgave og dermed færdiggøre deres studie, eller om de skal droppe det, fordi de måske gerne vil læse noget andet og måske får bedre jobmuligheder med en anden uddannelse, og som så for at undgå at komme i karantæne på grund af kontanthjælpsloftet dropper at gøre deres uddannelse færdig.
Jeg vil gerne høre, hvad statsministerens råd er til de mange studerende, som lige præcis er i de her overvejelser i de her dage.
Skal de gøre deres uddannelse færdig, skal de skynde sig at søge over i andre uddannelser, måske med bedre jobmuligheder, inden de rammer uddannelsesloftet, og hvor klogt vurderer statsministeren uddannelsesloftet er for de studerende og den løbende tilpasning til et arbejdsmarked, der er meget foranderligt i de her år?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-16:
Hvis man bliver kategoriseret som halvgnaven, fordi man ikke giver SF medhold i alt, hvad der bliver sagt, vil det indlæg, jeg holder nu, være rigtig, rigtig surt.
Vi synes sådan set, vi har løst den opgave med at justere i dagpengesystemet.
Det overlevede fire år med en socialdemokratisk ledet regering med SF's deltagelse, men det havde nogle uhensigtsmæssigheder, som vi så har justeret på, og vi har også ansvarligt samlet regningen op.
Det har vi så gjort ved at lave det, som fru Pia Olsen Dyhr omtaler som uddannelsesloftet, men som jo bare grundlæggende hviler på den tanke, at hvis man tager en videregående uddannelse, en uddannelse, som fællesskabet har betalt, så må man give det en chance, før fællesskabet betaler en ny.
Derfor skal min anbefaling jo være, at man tager den uddannelse, man har lyst til at tage, og så gør man den færdig.
Det er ikke altid, jeg er enig med fru Mette Frederiksen i alt, hvad fru Mette Frederiksen går og siger, men her vil jeg da vælge at citere hende direkte: »Jeg synes faktisk, det er ret og rimeligt.
At man ikke dagen efter at man har færdiggjort en uddannelse betalt af fællesskabet kan gå i gang med endnu en uddannelse.«
Det er jeg helt enig i.
Pelle Dragsted (EL), 2017-05-16:
Jeg vil gøre det kort om dette lovforslag, da jeg forventer at tage ordet under næste punkt, som handler om folketingsmedlemmers pensionsforhold.
Jeg vil lige begrunde det ændringsforslag, som Enhedslisten har stillet her til tredje behandling af det her forslag.
Det handler om at fjerne den nye mulighed for en såkaldt førtidspension, som bliver indført med det her lovforslag, altså en førtidspension for ministre.
Vi var jo egentlig rigtig glade, da vi læste, at aftalepartierne for noget tid siden var blevet enige om, at ministres pensionsalder fremover skulle følge folkepensionsalderen.
Det er noget, vi har arbejdet for i mange år.
Vi synes, at det burde være en selvfølge, at når vi herinde på Christiansborg ændrer pensionsalderen for befolkningen, skal de regler selvfølgelig også gælde os selv – også dem af os, der er så heldige at blive minister.
Derfor blev vi også så meget desto mere skuffet, da det kom frem, at aftalepartierne øjensynlig i sidste minut fik indført sådan en smart finte, der reelt betyder, at en minister alligevel også fremover vil kunne gå på pension før de fleste andre danskere.
Man vil nemlig indføre en såkaldt førtidspensionering, og det er altså ikke sådan en førtidspension, som vi kender ude fra resten af samfundet, som jo nærmest er umuligt at få, for man skal igennem den ene arbejdsprøvning efter den anden og løbe spidsrod mellem forskellige myndigheder.
Nej, det her er en valgfri førtidspension, som man altså kan vælge helt frit, som man vil.
Det her betyder, at man kan gå på pension op til 5 år før folkepensionsalderen mod et mindre fradrag i sin pension.
Den ordning kombineret med den meget hurtige optjening af pension – en minister optjener jo fuld pension på bare 8 år – betyder, at ministre vil kunne trække sig tilbage med en rigtig, rigtig god pension flere år før folkepensionsalderen.
Det mener vi ikke er rimeligt.
Det må være sådan, at de regler, der gælder for resten af befolkningen, også gælder for os, altså de politikere, der har vedtaget dem.
Det er vel alligevel næppe sådan, at det at være politiker eller minister er mere nedslidende end mange af de job, som andre danskere bestrider, uden at de får mulighed for at trække sig tilbage før folkepensionsalderen.
Derfor har vi stillet et ændringsforslag til lovforslaget, der fjerner den her mulighed for såkaldt førtidspensionering, sådan at ministre fremover vil være omfattet af de samme regler om folkepensionsalder som almindelige lønmodtagere på arbejdsmarkedet.
Kristian Jensen (V), 2017-05-16:
Jeg skal bare kort takke det brede flertal i Folketinget, der bakker op om de ændringer, der gør, at den pensionsalder, som ministre har fremadrettet, nu bliver ligestillet med, hvad den er på det almindelige arbejdsmarkedet.
Det er lige præcis en ligestilling med det almindelige arbejdsmarked, der også gælder i forhold til det spørgsmål, som hr. Pelle Dragsted rejser om muligheden for en førtidspensionering.
Det er nemlig sådan, at både på det ordinære, overenskomstmæssige og på tjenestemandsarbejdsmarkedet er der mulighed for mod et fradrag i sin pension at gå tidligere på pension end ved den af Folketinget fastsatte folkepensionsalder.
Det betyder så til gengæld, at man får reduceret, hvad man får udbetalt løbende.
Da ministres pensionsvilkår på alderstidspunktet – ikke på optjeningstidspunktet, men på alderstidspunktet – søges ligestillet med tjenestemandspensionen, kommer der også her ifølge det aftalte en mulighed for at få en førtidspensionsordning ind.
Jeg vil gerne slå fast, at det ikke er noget ekstraordinært, det er ikke noget ukendt.
Det er ikke sådan, at det er helt nyt, og at vi er de eneste, der har haft mulighed for det her tidligere.
Det er sådan, at en lang række tjenestemænd allerede har mulighed for det, det er sådan, at folketingsmedlemmer har mulighed for det, og det er også sådan, at en lang række af de personer, der er på overenskomstmæssige arbejdsmarkedspensionsordninger, kan få dem udbetalt tidligere mod et fradrag i det beløb, man får udbetalt.
Så det er altså en ligestilling, som partierne har valgt, også i forhold til muligheden for at stoppe en lille smule tidligere mod at gå ned i pension.