Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-11-18:
Tak for det.
Det her lovforslag er en udløber af EU's regler om rettigheder for borgere i EU, som er defineret som vandrende arbejdstagere; regler, som betyder, at hvis man kommer herop og tager et arbejde bare nogle få timer om ugen, får man en række rettigheder, herunder retten til at søge ind på en uddannelse betalt af de danske skatteydere, retten til at få su betalt af danske skatteydere.
Nogle vil sige, at den ret også gælder den anden vej.
Hvis danske unge rejste til Rumænien, ville de også have ret til at søge ind på uddannelser der.
Nu er der bare ikke lige helt de samme su-muligheder i Rumænien, som der er i Danmark, og derfor bliver det jo selvfølgelig meget mere attraktivt for unge i Rumænien og øvrige EU-lande at rejse til Danmark og få en uddannelse, end det er for danske unge at rejse den anden vej.
Der faldt en dom ved EU-Domstolen i 2013.
På baggrund af den krævede og fik vi fra Dansk Folkepartis side et punkt herom med i den aftale, som den dengang radikale uddannelsesminister indgik i 2013.
I aftalen står der følgende: »Partierne konstaterer, at dommen medfører merudgifter til SU, og tager til efterretning, at regeringen vil indarbejde det nuværende skøn på 200 mio. kr. efter skat og tilbageløb på de kommende finanslove.
Partierne er enige om at følge udviklingen, og Ministeriet for Forskning, Innovation og Videregående Uddannelser vil fremlægge en årlig status for udviklingen i antallet af EU- og EØS-borgere, der modtager SU i kraft af status som arbejdstagere og udgifterne hertil, og ministeren vil på den baggrund mødes med forligskredsen.
Såfremt udviklingen afviger væsentligt fra det forudsatte, forpligter partierne sig til i forligskredsen at sikre finansiering inden for SU-området og iværksætte relevante værnsinitiativer.
I den forbindelse vil Danmark arbejde aktivt i enhver relevant europæisk sammenhæng for at fremme forudsætningerne for at opretholde det nuværende danske SU-system.
I sidste ende forpligter partierne sig om nødvendigt til at omlægge SU-systemet.
I Dansk Folkeparti så vi allerhelst, at EU-reglerne blev ændret, så vi selv kunne bestemme, hvem vi ville invitere hertil for at studere, som vi gjorde før 2012.
I Dansk Folkeparti ønsker vi ikke at omlægge su-systemet, og vi ønsker heller ikke at sætte su'en ned for de danske studerende for at finansiere su til unge fra EU, og derfor ender vi i værnsinitiativer.
Så er vi fremme ved det lovforslag, som vi står med i dag, for det er netop det, loven er, et værnsinitiativ, som skal begrænse antallet af EU-studerende og dermed begrænse omfanget af de skattepenge, som vi bruger på su til EU-studerende.
Forslaget betyder, at uddannelser på professionshøjskoler og erhvervsakademier for fremtiden som hovedregel kun udbydes på dansk.
I Dansk Folkeparti havde vi gerne set, at vi kunne have udbredt reglen til alle bacheloruddannelser og uddannelser på universiteterne, men nu tager vi første skridt.
Samtidig justerer vi reglerne, så vi fremadrettet på de dansksprogede uddannelser på erhvervsakademier og professionshøjskoler godt kan have særlige tilfælde af enkelte elementer på et andet sprog end dansk.
Det kunne være, fordi man havde en særlig dygtig gæstelærer fra et andet land, og det kunne være for at have udvekslingslever, som kom her, samtidig med at danske elever kom på udveksling ude i verden.
Ud over at vi er nødt til at gøre noget på grund af de alt for mange penge, det koster til udenlandske studerende i su, så mener vi også i Dansk Folkeparti, at det er ekstremt vigtigt, at vi kerer os om det danske sprog; at vi fastholder det danske sprog som et aktivt sprog på alle videnskabelige områder; og at der også kan undervises på dansk på alle uddannelser.
Hvis vi overlader det hele til engelsk, ender vi med et fattigere dansk – det skal vi kæmpe imod.
Det er vigtigt, at vi gør en aktiv indsats for at fastholde dansk som levende sprog på alle områder.
I Dansk Folkeparti støtter vi naturligvis lovforslaget.
Tak for ordet.