runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-13:
Det er rigtigt, at man ikke var opmærksom på betydningen af den lov i forhold til bekendtgørelse på Uddannelsesministeriets område.
Det er man så blevet bekendt med senere.
Men når nu vi ved, at det er vejen til at opnå beskæftigelse at tage en uddannelse, så synes jeg jo, det er mærkeligt, at man forhindrer folk i det, og dermed forhindrer man også folk i at give et væsentligt bidrag til det danske samfund.
Så jeg vil bare give en opfordring til Socialdemokratiet og igen spørge, om ikke Socialdemokratiet vil være med til at ændre de regler, så flygtninge kan opnå en tilknytning til arbejdsmarkedet og give et bidrag til samfundet.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-13:
Jeg ved ikke rigtig, om man kan sige, som Det Radikale Venstre siger her, at vejen til at opnå beskæftigelse er, at flygtninge skal tage en videregående uddannelse, når de kommer til Danmark.
Langt, langt hovedparten af de flygtninge, der kommer hertil, er de facto en del af det ufaglærte arbejdsmarked, og her mener vi, at det handler om at få armene ud fra kroppen hurtigst muligt, komme ud på det danske arbejdsmarked hurtigst muligt, få lært noget dansk med nogle kolleger, få bidraget til det samfund, man er ankommet til.
Og så synes jeg jo, det er helt naturligt, at man, efter at der er gået nogle år, prøver f.eks. at få sig en læreplads eller tage en 9. klasse på vuc.
Og så tror jeg altså, det vil tage noget tid, før vi ser dem på Københavns Universitet.
Jeg synes heller ikke, at det er det, der må være udgangspunktet med hele ideen om midlertidighed.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-13:
Tak for det.
Hr. Mattias Tesfaye har stået på talerstolen i dag og anerkendt, at ydelsesniveauet betyder noget for, hvor attraktivt et land er at komme til.
Er det så ikke også helt logisk, at hvis Socialdemokratiet ruller de lave ydelser, vi har til flygtninge i dag, inklusive de yderligere stramninger, der har været på det her område, også finanslove tilbage, jamen så vil Danmark alt andet lige modtage flere flygtninge?
Jeg anerkender fuldstændig, at der er mange ting, man kan lave på det her område, og hvor effekten er usikker, det gør jeg.
Men det sted, hvor der ikke er usikkerhed, er rent faktisk på ydelsesniveauet.
Derfor synes jeg, det er meget bemærkelsesværdigt, at her vil Socialdemokratiet rent faktisk rulle de stramninger, der er blevet indført, tilbage.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-13:
Det er rimelig kontant i ordets bogstaveligste forstand.
Det er jeg faktisk ret overbevist om hænger sådan sammen.
Men det er jo ikke det eneste hensyn, vi har.
Vi har også det andet hensyn, som handler om, at børn, der vokser op i Danmark, også er nødt til at vokse op under nogle forhold, som er rimelige.
Vi synes, at det nuværende niveau for integrationsydelse er lige skrabet nok.
Det er klart, at når der bliver lavet en finanslov, som ikke marginalt ændrer det, men ret markant sætter det ned, så bliver det ikke noget, vi kan støtte.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-13:
Det synes jeg jo er en ret bemærkelsesværdig indrømmelse.
Jeg tror bare, at mange har fået det indtryk, at for Socialdemokratiet er en stram flygtningepolitik, altså det, at der ikke skal flere flygtninge til Danmark, en absolut højst nødvendig prioritet nummer et.
Men det er det så ikke.
For her er der så et område, hvor vi ved, at det rent faktisk virker – altså, alt andet lige vil Socialdemokratiets politik føre til, at der kommer flere til Danmark.
Det erkender hr. Mattias Tesfaye jo selv, når hr. Mattias Tesfaye siger, at niveauet for ydelserne betyder noget, og at man vil rulle stramningerne tilbage.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-13:
Det har en høj prioritet for Socialdemokratiet at holde antallet af asylansøgere nede.
Det har en høj prioritet, men det er ikke den eneste prioritet.
Så ville det være endnu mindre attraktivt at søge mod Danmark.
Men der er jo en årsag til, at ikke engang den nuværende regering sammen med Dansk Folkeparti beslutter det.
Det er jo, fordi det også skal være muligt at bo i Danmark.
Derfra er diskussionen jo kun, hvordan man vejer hensynene rimeligt af mod hinanden.
Vi synes ikke, at den balance, der er fundet med den her finanslovsaftale, er ordentlig.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-13:
Jeg står her med et digert værk, der har gennemgået al statistik om udlændinges integration i Danmark.
Værket viser, at ikkevestlige indvandrere og efterkommere har den samme beskæftigelse som danskere, hvis de har taget en dansk uddannelse.
I den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at høre Socialdemokratiet, om Socialdemokratiet er villig til at ændre de regler, der gør, at en gruppe af flygtninge ikke kan tage en uddannelse på samme vilkår som andre flygtninge.
Det er konkret dem, der er på stk. 3 i udlændingeloven om ophold.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-13:
Tak for spørgsmålet.
Jeg skal nok forsøge at besvare det konkret.
Til det første spørgsmål vil jeg sige, at asylstop – altså forstået sådan, at man f.eks. ikke kan søge asyl ved den dansk-tyske grænse – kan vi ikke støtte, før der er etableret asylsagsbehandling uden for landets grænser.
Vi har foreslået at arbejde for at etablere modtagecentre uden for EU's grænser, og det håber vi selvfølgelig kan realiseres, men der skal jo to til tango.
Vi skal finde en anden regering, der også er interesseret i at indgå sådan en aftale.
Når det kan lade sig gøre, vil vi kunne stoppe med at behandle asylansøgninger i Danmark.
Til det andet spørgsmål: Nej, vi vil ikke støtte forbehold over for konventionerne.
Til det tredje spørgsmål i forhold til permanent grænsekontrol: Vi er tilhængere af, at reglerne omkring Schengen ændres på en sådan måde, at nationerne selv får mulighed for i højere grad at etablere grænsekontrol.
Lige nu er det jo et større system, hvor Danmark og fire andre EU-lande, tror jeg, løbende har forlænget vores midlertidige grænsekontrol.
Vi bakker op om den midlertidige grænsekontrol, og vi ønsker os nogle ændringer af Schengen, så landene får større selvbestemmelse over, hvornår de ønsker at indføre grænsekontrol.
Vi bakker op om alle de dele, der ikke handler om at sætte integrationsydelsen ned – det bakker vi op om.
Vi appellerer bare til en lille smule ærlighed i de her diskussioner.
Nu siger Dansk Folkepartis ordfører, at alt andet lige bliver det nemmere at inddrage opholdstilladelsen.
Det forudsætter jo, at man under det nuværende regime, hvor ministeren gentagne gange de seneste år har sagt, at vi går til kanten af konventionerne, ikke har gået til kanten af konventionerne.
Det forudsætter jo, at vi har siddet og kigget på opholdstilladelser og sagt: Her er faktisk mulighed for at inddrage den, for der er fred i hjemlandet, men ved du hvad, kammerat, du får lov at blive.
Hvem tror på det?
Er sandheden her ikke, at det ikke er Socialdemokratiet, der er strategiske, men at Dansk Folkeparti, måske også på grund af et nyt opstillingsberettiget parti, har et behov for at få det her til at se ud, som om det er en kæmpestor sag, at det er et paradigmeskifte?
Men sandheden er, at det er varm luft i ringbind – hovedparten af det paradigmeskifte, der er aftalt i den her finanslov – og at regeringen og Dansk Folkeparti har en fælles interesse i at få det til at se ud som alt muligt andet end det, det egentlig er, nemlig stort set ingenting?
Christian Langballe (DF), 2018-12-13:
Jeg er simpelt hen lodret uenig i de påstande, der kommer deroppefra.
Jeg synes faktisk også, det er lidt vovet.
Nu har Socialdemokratiet så foretaget et hamskifte i 2015 udlændingepolitisk, hvor de ellers har ligget på linje med Det Radikale Venstre.
Ordføreren har selv været ude og tale for, at i virkeligheden har Socialdemokratiet hele tiden været værdikrigere.
Selv salig Anker Jørgensen var værdikriger, må man tro.
Altså, hold nu op med det pjat, og hold nu op med at foregive oppe fra talerstolen, at det skulle være ordførerens partis fortjeneste, at vi i dag har en værdikamp og en værdipolitik, som er skærpet så meget, som den er.
Det er da udelukkende Dansk Folkepartis fortjeneste.
Så lad være med at omskrive historien.
Lad være med at være så smart.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-13:
Jeg har ikke sagt, at det var Socialdemokratiets fortjeneste, at vi har en værdikamp.
Det har jeg ikke.
Jeg vil faktisk godt sige, at jeg håber, det er retvisende billede, og vi vil gerne spille aktivt og konstruktivt med i den videre implementering af de aftaler, der er indgået.
Jeg synes bare ikke, det er rigtigt at sige til danskerne, at der nu er sket et paradigmeskifte.
Integrationen fortsætter som hidtil.
Mulighederne for at få permanent opholdstilladelse efter 4 år og 8 år fortsætter som hidtil.
De muligheder, der er, for at vurdere tilknytning, så vidt jeg kan se, kommer ikke til at få nogen praktisk betydning i fremtiden – så vidt jeg kan se.
Det er derfor, jeg spørger lidt ind til, hvad betydningen egentlig er af den finanslovsaftale ud over et nyt udrejsecenter og nogle sænkede integrationsydelser.
Inger Støjberg (V), 2018-12-13:
Det er jo ikke bare et spørgsmål om, hvad den her regering har gjort.
Problemet er sådan set, at vi har ført en al, al for slap inddragelsespolitik generelt i Danmark.
Når ni ud af ti af de flygtninge, der er kommet til Danmark, har fået lov til at blive her, så er der et eller andet galt, og det er jo det, som vi nu sammen med Dansk Folkeparti tager hånd om.
Det må være sådan, at vi hjælper folk, der er i nød, lige så længe de er i nød, og når de ikke længere har et beskyttelsesbehov, skal de selvfølgelig rejse hjem og genopbygge deres land, nøjagtig som alle andre folkeslag tidligere har gjort.
Det, der ligger i det nye midlertidighedsbegreb, er jo, at arbejde er noget, vi forudsætter – vi forventer, at folk forsørger sig selv – men det er ikke noget, der i sig selv gør, at man får lov til at blive her, og det synes jeg sådan set er helt fornuftigt.
Christian Langballe (DF), 2018-12-13:
Jeg kan jo bare konstatere, at den katastrofepolitik, som ordførerens parti førte mellem 2011 og 2015, fuldstændig er glemt.
Jeg synes bare, man skal tjene sine sporer, før man anklager andre for at være slappe og alt muligt andet.
Den politik, vi fører nu, og den politik, vi har lavet en aftale om, med hjemsendelser, er et nybrud i dansk politik, hvor vi i stedet for kun at diskutere, hvordan vi får lukket grænsen af for den uhæmmede indvandring, der har været, nu faktisk også begynder at diskutere, hvordan vi sender folk hjem.
Og den diskussion kunne ordføreren være ansvarlig og deltage i i stedet for at beskylde os for alt muligt mærkeligt.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-13:
Jeg synes ikke, jeg beskylder nogen for alt muligt mærkeligt.
Og jeg anklager heller ikke andre for at være slappe, som Dansk Folkepartis hr. Christian Langballe siger.
Det siger jeg ikke.
Det har jeg ikke sagt.
Vi deltager meget gerne konstruktivt i at implementere de aftaler, der er indgået i forbindelse med finansloven.
Jeg siger bare i al stilfærdighed: Jeg har meget svært ved at se, at det her kommer til at betyde, at flere opholdstilladelser bliver inddraget, og at flere hjemsendelser bliver effektueret.
Og det paradigmeskifte, der tales om, blev reelt set indført, da man indførte den midlertidige opholdstilladelse under den tidligere SR-regering.
Jeg anerkender fuldt ud, at der er arbejdet videre med den samme logik, og at det bl.a. har betydet inddragelse af op mod 1.000 opholdstilladelser fra hovedsagelig somaliske flygtninge.
De har så været igennem første instans.
Vi mangler stadig væk at se, hvad der sker efter Flygtningenævnet, og særlig mangler vi at se, om det også kan lade sig gøre faktisk at få folk hjemsendt.
Eller vil de bare opholde sig i Danmark?
Jeg siger bare, at jeg synes, at det, som egentlig er indholdet af finanslovsaftalen, måske bliver oversolgt en lille smule.
Marie Krarup (DF), 2018-12-13:
Der forestår jo et kæmpe oprydningsarbejde efter de mange års svigt i udlændingepolitikken, som Socialdemokratiet har lagt ryg til.
Det drejer sig både om den fjernere fortid, men jo også om tiden mellem 2011 og 2015.
Så det er jo godt at høre, at Socialdemokratiet nu vil noget mere, og så kalder man endda finanslovsaftalen her for en tynd kop te.
Så Socialdemokratiet vil altså endnu mere end Dansk Folkeparti og regeringen.
Det er selvfølgelig dejligt at høre.
Men man vil også ændre hjemsendelsesydelsen.
Man vil have den op på et højere niveau, hvis man selv kommer til magten.
Hvis man gør det, vil Danmark så ikke i højere grad blive en magnet eller blive tiltrækkende for asylmigranter?
Så derfor: Hvis man sætter den ydelse op, vil det så ikke være nødvendigt at arbejde for et asylstop, arbejde for et forbehold over for konventionerne samt arbejde på at indføre permanent grænsekontrol?
Er det ikke punkter, som Socialdemokratiet vil støtte?
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-13:
Jeg vil godt starte med at sige, at jeg sådan set er enig med Dansk Folkepartis fru Marie Krarup i, at der har forestået et oprydningsarbejde efter et par årtiers fejlslagen udlændingepolitik.
Det er jeg sådan set enig i.
Jeg mener også, vi er i gang med det oprydningsarbejde og har været det i nogle år efterhånden.
Til det næste spørgsmål om ydelser: Vores holdning er, at vi skal finde et samlet regime omkring ydelser.
Det er ikke kun selve de kontantydelser, man får, f.eks. integrationsydelsen; det er også fripladser i daginstitutionerne, det er børnechecken, det er boligstøtten.
Vi skal finde et regime, som samlet set fastholder et incitament til at komme i arbejde, som samlet set ikke skal gøre det mere attraktivt at migrere til Danmark, og som samlet set tager højde for, at huslejeniveauerne er forskellige i hovedstadsområdet og f.eks. på Lolland-Falster.
Jeg tror også, det er vigtigt at få sagt, at som jeg læser finanslovsaftalen, får man ikke en lavere integrationsydelse, når man kommer til Danmark som flygtning for fremtiden.
Det vil man først gøre efter nogle år, når man efterhånden har fået en højere børnecheck, som jeg forstår det.
Marie Krarup (DF), 2018-12-13:
Men ydelsernes størrelse har jo en betydning for, om det er attraktivt eller ikke attraktivt at søge en fremtid i Danmark.
Så uanset hvordan man præcis beregner det – og det vil jeg heller ikke komme ind på, for de detaljer kan jeg ikke – så er det da klart, at hvis de er større, så gør det det mere attraktivt og dermed mere populært, om jeg så må sige, at forsøge at tilkæmpe sig en fremtid i Danmark.
Så derfor må man jo, hvis man ønsker en stram udlændingepolitik – og det er det, jeg sætter spørgsmålstegn ved om Socialdemokratiet i virkeligheden ønsker – også sætte ind andre steder.
Og der er permanent grænsekontrol, asylstop og forbehold over for konventionerne jo nogle supergode håndtag at tage fat i.
Derfor spørger jeg: Hvorfor ønsker Socialdemokratiet ikke at tage fat de steder, hvis man altså samtidig ønsker at gøre det mere attraktivt at komme hertil via ydelserne?
Naser Khader (KF), 2018-12-13:
Jeg vil gerne gøres klogere på ydelseskommissionen.
Hvem skal sidde der?
Hvor forpligtende er deres resultater?
Hvad nu hvis de konkluderer, at man skal helt op på 100 pct. igen i forhold til integrationsydelsen?
Vil Socialdemokratiet lytte til det?
Inger Støjberg (V), 2018-12-13:
Nej, det kan jeg altså ikke, må jeg sige.
Men ja, det er da en kendt sag, at Det Radikale Venstre har kunnet mene mange ting igennem tiderne og også samtidig.
Når det er sagt, vil jeg sige, at der da overhovedet ikke er noget underligt i det.
Der er da ikke noget underligt i at være et åbent land for dem, der kommer hertil og gerne vil bidrage og arbejde.
Og der er da heller ikke noget underligt i at sige, at de stærke flygtninge, som er her, naturligvis skal genopbygge deres lande igen.
Hvis vi skal sikre, at der også er styrer, der hviler på et stærkt fundament, i nogle af de – så tidligere – krigshærgede lande, så bliver man da nødt til at forlade sig på, at det også er nogle af de stærke flygtninge, der vender hjem og genopbygger deres lande, fuldstændig ligesom det altid har været.
Så det argument forstår jeg simpelt hen ikke, og jeg synes, det er fuldstændig skævt.
I øvrigt kan jeg simpelt hen ikke se, at der er noget som helst galt i at sige, at så længe du er her, skal du forsørge dig selv, men det er bare ikke det, der gør, at du får lov til at blive her i al evighed.
Man skal da hjem og bruge kræfterne i det land, man kom fra, og genopbygge det.
Lotte Rod (RV), 2018-12-13:
Det betyder noget, at børn leger med hinanden på kryds og tværs.
Det betyder noget for deres forældre og for os som land, at vi lærer hinanden at kende og dermed får tillid til hinanden.
Derfor er det rigtig godt, at regeringen fremsætter det her lovforslag, som skal sikre, at vi får en god fordeling mellem vores daginstitutioner.
I Radikale Venstre har vi to ting, som vi gerne vil lægge særlig vægt på nu, hvor loven skal blive til virkelighed.
Den ene er børnenes perspektiv.
Jeg synes, det er vigtigt, når man skal kigge på dispensationerne, at man så ikke kun kigger på, hvor der lige er bygninger, men også tager udgangspunkt i, hvad der er det bedste for det enkelte barn, så vi ikke kommer til at se nogle situationer, hvor man f.eks. begynder at busse 1-årige børn rundt kl. 7 om morgenen.
Og det er også i forhold til de tiltag, man vil lave i daginstitutionerne i dispensationsperioden, så det bliver med udgangspunkt i børnenes tarv med det fælles pædagogiske grundlag, vi har vedtaget herinde i Folketinget, og ikke ved, at man hiver børnene ud af fællesskabet.
Den anden er, at vi følger med i de planer, man lægger i kommunerne, og i den udvikling, der bliver henover de næste år, så vi sikrer os, at man rent faktisk får tænkt det her igennem og ikke bare fortsætter med de ting, man nu lige kunne finde på i den første start med dispensationer.
Så med de ord vil vi i Radikale Venstre gerne stemme for det her lovforslag.
Og så synes jeg jo, at når regeringen nu kan finde ud af at tage ansvar på dagtilbudsområdet, så ville det være rigtig godt, hvis regeringen også kom på banen på gymnasieområdet og sikrede en ordentlig fordeling der.
Martin Henriksen (DF), 2018-12-13:
Tak for det.
Baggrunden for, at vi har indkaldt til forespørgselsdebatten fra Dansk Folkepartis side, er, at vi dels gerne fra ministeren vil have en status på alle de ting, der er gennemført siden folketingsvalget i 2015, og så vil vi selvfølgelig også gerne have regeringens bud på, hvad det er, regeringen mener man skal gøre fremadrettet på asylområdet og på udlændingeområdet, og vi vil selvfølgelig også gerne høre, hvad andre partier har af ideer til, hvordan man kan stramme op på asylområdet og udlændingeområdet.
Så hvis man har ideer til, hvordan man skal lempe, behøver man ikke nødvendigvis at komme med dem her i dag, men det kan man jo.
Så vil vi selvfølgelig også gerne fra Dansk Folkepartis side komme med vores ideer til, hvordan vi kan komme videre.
Vi synes jo, vi har fået lavet en god finanslovsaftale, som indeholder nogle gode initiativer, og dem vil vi gerne have udmøntet så hurtigt som muligt, men når det er på plads, skal vi selvfølgelig også se på, hvad vi fremadrettet kan gøre for at passe endnu bedre på Danmark.
Det er begrundelsen.
Søren Søndergaard (EL), 2018-12-13:
Og tak til ministeren.
For Enhedslisten er det jo meget afgørende, ud over at sørge for integration af de folk, som skal være her, at folk får mulighed for at vende hjem til deres hjemland.
Og derfor vil jeg godt spørge ministeren, om regeringen har været i kontakt med selvstyremyndighederne i Rojava i Nordsyrien med henblik på at tage imod deres tilbud om at repatriere flygtninge fra Danmark, og hvis man ikke har det, hvad grunden så er til, at man har undladt det.
Inger Støjberg (V), 2018-12-13:
Altså, jeg kan sige, at vi jo styrker mulighederne for at repatriere nu, og det gør vi for alle flygtningegrupper, bl.a. også syrere.
Men det er jo naturligvis også sådan, at jeg ikke fra Folketingets talerstol kan stå og fortælle om, hvilke kontakter der eventuelt måtte være med andre lande.
Martin Henriksen (DF), 2018-12-13:
Tak for det.
Og tak for gennemgangen af de ting, som er blevet vedtaget.
Og vi håber fra Dansk Folkepartis side, at der kommer mange gode stramninger også fremadrettet.
Så det var en god redegørelse.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til to ting – først om, hvordan regeringen ser på, at man på et tidspunkt indfører et asylstop i Danmark.
Mener regeringen, at man sådan på ubestemt tid skal køre videre med det tal, der er der nu?
Og i den forbindelse vil jeg gerne have en kommentar til et asylstop.
Så har jeg et spørgsmål omkring de to FN-erklæringer – vi var også lidt inde på det her i sidste uge – om migrantpolitik og flygtningepolitik.
Kan ministeren garantere, at Danmark ikke på nogen måde kommer til at afgive suverænitet på det samlede udlændingeområde på grund af disse erklæringer?
Inger Støjberg (V), 2018-12-13:
Global Compact for Migration her den anden dag og i sidste uge.
Altså, det, der jo ligger fuldstændig fast, er, at det ikke er juridisk bindende, og at vi jo dermed heller ikke kommer til at afgive kompetencen til at føre udlændingepolitik, som vi vil i Danmark.
Og det synes jeg er vigtigt at få sagt.
Omkring asylstoppet vil jeg sige, at vi jo har indført en nødbremse, og det har vi sammen med Dansk Folkeparti, og det er i det tilfælde, at tingene er ved at løbe os af hænde.
Og det mener jeg sådan set er en rigtig god sikkerhed for, at vi netop kan styre tilstrømningen, også i en situation, hvor der igen for alvor går hul på Europa.
Men målet må dog være, at vi får bremset tilstrømningen til Europa.
Det, jeg synes har været problemet igennem de sidste mange år, er, at vi jo i virkeligheden mest af alt har diskuteret, i hvilke rum af huset, hvis huset er Europa, at asylansøgerne skal opholde sig, frem for at få styr på både for- og bagdør, kan man sige, til huset.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-13:
Jeg kunne også godt tænke mig at slå lidt ned på den finanslovsaftale, der er blevet indgået.
Det er til at forstå; det er konkret og håndfast politik.
Men hele det her paradigmeskift kan jeg ikke rigtig få greb om.
Altså, reglerne for at opnå permanent opholdstilladelse er de samme.
Integrationspolitikken er den samme.
Folk skal i arbejde og lære dansk og spredes ud i alle danske kommuner og blive en del af det danske samfund.
Så sidder jeg og kigger på det her med at få inddraget opholdstilladelsen, hvor ministeren siger, at reglerne for inddragelse skal skærpes, så det tillægges mindst mulig vægt, at man har været i beskæftigelse.
Betyder det, at man indtil i dag har haft mulighed for at sende folk hjem, fordi der er blevet fred i deres hjemland, men på grund af deres tilknytning til arbejdsmarkedet eller deltagelse i fritidsliv har ministeren ikke inddraget opholdstilladelserne?
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-13:
I mandags besøgte jeg et større hotel her i hovedstadsområdet, og jeg snakkede med direktøren og en repræsentant for medarbejderne, og de fortalte, at når de søger housekeeping, altså en stuepige, kommer der kun ansøgninger fra udlændinge.
Der er ingen, der søger, og de har også svært ved at få ansøgere fra jobcentrene i lokalområdet.
Direktøren sagde, at de tidligere havde haft succes med at have folk ansat på greencardordningen – som, vil jeg sige, jo ikke var tiltænkt folk, der skulle gøre hotelværelser rent – og nu kunne hun godt tænke sig at få sat beløbsgrænsen ned, så der kunne komme flere ikke-EU-borgere ind og tage arbejde til lavere lønninger.
Jeg gik fra hotellet med en lidt mærkelig fornemmelse – altså, kan det virkelig være rigtigt, at det i en situation, hvor vi har så mange arbejdsløse i Danmark, og hvor vi har så stort et europæisk arbejdsmarked, så skal være udlændingepolitikken, der sørger for, at vi kan få redt senge på et større københavnsk hotel? Hvad er Det Radikale Venstres kommentar til det?
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-13:
Jeg synes, at hotellet skal have lov til at rekruttere en person fra f.eks. Ukraine, hvis man overholder overenskomsten.
Det skal være på en overenskomst.
Jeg er sådan set også enig i – og der er Socialdemokratiet kommet med nogle fornuftige bud – at det også godt kunne være, at man kunne rekruttere nogle i Grækenland, Spanien eller nogle andre europæiske lande.
Jeg mener, at Socialdemokratiet har foreslået at oprette nogle jobcentre dér, og det synes jeg sådan set også er fornuftigt, men i vores øjne udelukker det ene ikke det andet.