runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-04:
Jamen altså, jeg har jo også fulgt det der i pressen, og jeg vil bare sige, at jeg sådan set stadig væk har en ambition om, at vi forhandler elevfordeling på ungdomsuddannelserne færdig inden sommerferien.
Og så har jeg egentlig også en intention om – og det har jeg slet ikke præsenteret for jer endnu, men det kan vi jo så tage som en nyhed her fra talerstolen – at der er noget af det, vi skal have til at træde i kraft hurtigst muligt, og det vil sige formodentlig også, hvis jeg ellers kan få jer med på det og få 90 mandater bag det, inden skoleåret 2022; så vi altså slet ikke kommer derhen.
For der er jo nogle ting, der er blevet forsinket af corona, men dermed er der også nogle ting, der kan gøres midlertidigt – det vil sige nogle ting, vi kan få til at gælde her og nu.
Så om vi kan få al grundmekanikken ind at fungere og fra hvornår, tør jeg simpelt ikke sige, for det kommer an på, hvornår coronaen slipper sit tag.
Men vi ved, at kodningen tager ekstremt lang tid.
Men det er altså bare for at sige i forhold til det, der har været i pressen, at der faktisk ikke er noget nyt i det – det er bare blevet rykket i lovprogrammet.
Jacob Mark (SF), 2021-03-04:
Tak for det.
Så jeg er enig i behovet for sådan en elevfordelingsreform, og derfor er mit ærinde nu at få ændret på en misforståelse i pressen, hvor det ligesom hedder sig, at ministeren har udskudt målet om en elevfordelingsreform, så vi ikke kan være færdige til skoleåret 2022.
Altså, det må vi da kunne – så langsomme er vi da trods alt ikke.
Så kan vi ikke blive enige om den fælles ambition, at vi, ikke til det skoleår, der kommer her, men til næste skoleår skal være færdige?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-04:
Og det er jo præcis derfor, jeg ikke har noget ønske om at koncentrere store indvandrergrupper i bestemte områder, som middelklassen for længst har forladt og dermed ikke er majoritetskultur.
Det mener jeg er en helt forkert udvikling, og det mener jeg giver den bedste grobund, man næsten overhovedet kan få, for radikal islamisme, og det ønsker jeg ikke, og det ønsker vi ikke fra regeringens side.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-04:
Det har vi drøftet flere gange før.
Der ligger ikke rigtig noget evidensmæssigt grundlag for, at det så vil løse de problemer, der er.
Det har ministeren svaret mig på ad flere omgange, fordi jeg har spurgt ind til det, men tak for svaret alligevel.
Jeg kunne godt tænke mig at følge lidt op på noget, for nu er der flere ordførere, der har sagt det her med kontroversielle emner.
Jamen kontroversielle for hvem?
Hvem er det specifikt, vi har problemerne med?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-04:
Det er, fordi jeg opfatter det sådan, at en stærk majoritetskultur gør, at det der ikke får vind i sejlene på en måde, så det bliver legitimt at opføre sig på den måde.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-03-04:
Tak for det, formand.
Jeg ved ikke, om det, ordføreren sagde, er et udtryk for, at Socialdemokratiet er ved at tabe pusten – det kan man jo kun gisne om.
Det her lovforslag handler om Tempo 100-ordningen, og Tempo 100-ordningen er en genial opfindelse, som vi i Venstre var glade for at være bannerfører for tilbage i 2016.
Det handler jo om, at vi gav lov til, at man med særligt godkendte campingvogne og trailere nu kunne køre 100 km/t. på motorvejene.
Og når vi var så optaget af det, er det, fordi vi i Venstre har en vision, der hedder fart med fornuft; altså, vi skal have et godt flow i trafikken, vi skal have god fremdrift på vejene, samtidig med at vi tilgodeser sikkerheden.
Og det er lige præcis det, vi har opnået med Tempo 100-ordningen, hvor vi får det her bedre flow i trafikken på motorvejene med færre overhalinger osv.
Det har jo så heldigvis vist sig med den evaluering, der er gennemført, at trafiksikkerheden ikke er blevet svækket, snarere tværtimod.
Så det er en ren win-win, hvor vi både har fået mere mobilitet og bedre sikkerhed.
Derfor er det selvfølgelig fuldstændig relevant, at vi med dette lovforslag annullerer den revisionsbestemmelse, som var i lovforslaget fra 2016, og så kan vi glæde os over, at vi har fået Tempo 100-ordningen, og at det virker derude i praksis.
Det er altid dejligt, når det, vi vedtager herinde, også fungerer ude i virkelighedens verden.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-04:
Tak for det, formand.
Tak til ordførerne for bemærkningerne til lovforslaget.
Man kan jo sige, at det her er et af de lovforslag, som jeg nok heller ikke havde forventet så meget debat om, al den stund at det jo er lidt teknisk.
Men det er også rart, at lovforslag som dette giver os mulighed for at lære nyt om vores kolleger og deres feriepræferencer.
Det er dejligt.
Jeg skal måske også bare for en god ordens skyld, hvis der er nogen, der ikke kender Tempo 100-ordningen – det kunne være, at der var nogle, der sad og lyttede med, som ikke kendte den – sige, at det jo er sådan, at der er nogle særlige krav, der stilles til køretøjet i det tilfælde, man ønsker at få det Tempo 100-godkendt, og det er også derfor, at der også er noget forøget sikkerhed.
Det er krav om, at påhængskøretøjets dæk skal være højst 6 år gamle, at påhængskøretøjet skal til syn hvert 2. år, at der er skærpede vægtgrænser, at der er krav om støddæmper, og ikke mindst at der er krav om stabiliseringssystemer.
Det er jo selvfølgelig det, der samlet set gør, at der, når man kigger på antallet af de her køretøjer og antallet af ulykker, så ikke er de store udfordringer.
Og hvis nogen stiller sig selv spørgsmålet om, hvor mange Tempo 100-godkendte køretøjer der i grunden er i Danmark, så kan jeg sige, at det faktisk er overraskende få, som har benyttet sig af den her ordning.
Den seneste opgørelse fra februar 2021 viser det med vanlig akkuratesse, for fra det dygtige embedsværks side siger man selvfølgelig, at man opgør et cirkatal, og det cirkatal er så 10.158.
Jeg ved så ikke, om det er, fordi der kan være 59 eller 57, men det er i hvert fald det, der er mig oplyst.
Det vil sige, at det jo er ret få.
Det skal siges, at der så også kun er registreret fire uheld, som har involveret den her type køretøjer.
Derfor er det meget beskedent, hvad problemstillingen er.
Derfor tak til de fleste partier for opbakningen til at ophæve revisionsbestemmelsen.
Jeg vil dog også til SF's ordfører sige, at ja, vi kommer selvfølgelig fortsat til at følge det løbende, for det er klart, at med de få køretøjer, der er, altså de få godkendte Tempo 100-ekvipager, der findes derude, så er det nødvendigvis sådan, at der i virkeligheden også er et relativt lille datagrundlag.
Derfor kan det jo være, at der i fremtiden bliver behov for at kigge på en revision af reglerne, eksempelvis de tekniske krav.
Men det vil altså kunne ordnes inden for bekendtgørelsen, er vurderingen.
Så tak for opbakningen til lovforslaget.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-04:
Nye Borgerlige støtter lovforslaget.
Mai Mercado (KF), 2021-03-04:
Og det er med camping hvert eneste år, og der er intet, som slår en god campingtur.
Det er jo en ordning, Tempo 100-ordningen, hvor man altså har mulighed for for visse køretøjer, campingkøretøjer, at kunne køre 100 km/t.
Det har vi bakket op om, og nu, hvor vi med den evaluering, der har været lavet, har set, at der ikke er de store risici i forhold til flere uheld, jamen så er det fornuftigt at fjerne den revisionsbestemmelse.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-03-04:
Rådet for Sikker Trafik siger det meget tydeligt: Der er en sammenhæng mellem fart og alvorligheden af de ulykker, som sker på vejene.
Kører du 93 km/t. i stedet for 80, fordobler du risikoen for at ende i en dødsulykke.
Og det gør det på ingen måde bedre, at køretøjet, du kører i, samtidig trækker rundt på eksempelvis en campingvogn.
Konklusionen er jo altså sådan set ret klar: Jo højere fart, jo flere døde, og jo flere alvorligt tilskadekomne.
Lovforslaget, vi i dag behandler, skal gøre op med revisionsbestemmelsen i den lov, der i praksis betyder, at Tempo 100-ordningen fortsætter, som den er.
Helt grundlæggende ønsker Enhedslisten ikke, at hastigheden hæves på vejene, tværtimod.
Klimamæssigt og ikke mindst støjmæssigt bør vi arbejde for, at hastigheden bliver sænket og ikke hævet.
Revisionsbestemmelse eller ej, så må jeg jo nok konstatere, at der desværre ikke er et flertal i Folketinget for Enhedslistens ønske om lavere fart.
På den måde kan det jo virke fornuftigt at fjerne revisionsbestemmelsen.
Jeg så dog gerne, at revisionsbestemmelsen blev brugt som en anledning til at drøfte hastighederne på vejene særlig set i lyset af klimakrisen og det jo heldigvis øgede fokus på støj, som der er i Folketinget.
På den baggrund kan Enhedslisten ikke støtte forslaget.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-03-04:
Igen synes jeg lidt, at vi er ude i en mærkelig diskussion, for hvis man følger logikken, som også Dansk Folkeparti fremførte, så skulle vi jo alle sammen køre 130, for det var sikrest, men det er det jo ikke.
Det er jo ikke sikrest, at lastbiler kører 130 som os andre, fordi der så er bedre flow, for de vejer det, de gør.
Sådan er det også med campingvogne.
Vi ser så de tal fra i sommer, som peger på, at der umiddelbart ikke er noget til hinder for, at de kan fortsætte med at køre 100.
Men jeg anfægter ligesom logikken i, at vi alle sammen skal køre det samme og helst så hurtigt, som personbilerne må, fordi det er sikrest.
For det er noget vrøvl.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-03-04:
Det er jo politiets opgave.
Der har vi jo i mange år haft den udfordring, at der nok er lidt for få ressourcer til færdselspoliti i Danmark.
Det kan vi håbe bliver bedre.
Men ellers er det jo sådan, at den ulempe, det er – jeg kender godt fysikkens love og kinetisk energi og det her med, at hvis man kører stærkere, så er der større energi, og der sker værre ulykker, når det går galt – jo opvejes af den kæmpe fordel, det er, at der er bedre flow i trafikken og dermed mindre risiko for ulykker.
Så derfor, er SF tryg ved Tempo 100, eller er SF ikke tryg ved Tempo 100?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-03-04:
Så vil jeg betegne hr. Kristian Pihl Lorentzen som helt gravid.
Men jo, selvfølgelig anerkender vi da de tal, der er blevet lagt frem, men jeg siger bare, at de jo kun belyser halvdelen af sandheden.
Hvis du er ude i en ulykke som campist, så går det rigtig galt.
Det synes jeg man skal have in mente, når vi snakker om det her.
Vi kan godt se idéen med, at man fortsætter, nu vi ikke kan se i tallene, at det skulle være et stort problem, det kan vi godt, men vi appellerer til, at man fører ordentlig kontrol med det, og at man fortsat holder øje med, hvordan det udvikler sig.
For vi skal kunne være fleksible nok til at skifte mening, hvis det her bliver for omkostningsfuldt for den enkelte campist, som f.eks. kommer ud i en meget voldsom ulykke.
Det er det, jeg mener, når jeg står her.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-03-04:
Jeg opfattede fru Anne Valentina Berthelsens tale på den måde, at hun støtter lovforslaget, selv om der var sådan tvetydighed i det.
Det synes jeg jo er klogt, for det var et lovforslag, vi indførte, fordi vi havde en tro på, at når man har nogle køretøjer, der skal køre på en motorvej, så er det faktisk mere farligt, at nogle ligger og kører 80, mens andre kører 110/130, end hvis man sådan har et bedre flow og alle kører omkring de 100 km/t.
og nogle lidt hurtigere.
Det var sådan set idéen i det, og det er jo så det, der har vist sig at virke i praksis.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Anne Valentina Berthelsen, om ikke hun anerkender den evaluering, der er gennemført, og som viser, at det ikke har haft negative konsekvenser for trafiksikkerheden.
Altså, er SF tryg ved det her, eller er SF ikke tryg ved sikkerheden?
For det er lidt ligesom det der med at være gravid; det er svært at være halvt gravid.
Enten er man det, eller også er man det ikke.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-03-04:
Jamen det synes jeg egentlig også jeg sagde i mit svar.
Altså, selvfølgelig kan det være et problem, hvis man kører for langsomt i forhold til det, der er hensigtsmæssigt.
Men det er jo ikke derfor, vi har de her fartgrænser – vi har dem, fordi det netop overordnet set er mest hensigtsmæssigt, at store, tunge køretøjer kører langsommere; altså, det er jo det, vi kan se.
Og derfor håber jeg ikke – og det er det, jeg mener med mit svar til hr. Dennis Flydtkjær – at han antyder, at man egentlig burde sætte fartgrænserne op, fordi det er sikrere, for det er sådan set noget vrøvl.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-03-04:
Altså, jeg nævnte slet ikke lastbiler eller noget; det var mere det principielle synspunkt – altså om man egentlig anerkender, at det ikke altid bare handler om at køre langsomt, så langsomt som muligt, men at det her jo netop handlede om, at man sagde, at under visse forudsætninger – man skal have nogle ordentlige dæk, og der er en maksgrænse for, hvor meget vægten må være – kan det faktisk godt give en øget trafiksikkerhed, hvis man kører 100 km/t. på en motorvej, fordi man så også følger trafikken mere.
Altså, det giver ikke det her uhensigtsmæssige trafikmønster, hvor man ligger og skal overhale hinanden hele tiden, og hvor der faktisk kan være de her faresignaler.
Så det var egentlig bare det principielle i det, altså om man faktisk anerkender, at det ikke altid handler om den lavest mulige fart.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-03-04:
Jeg skal lige forstå hr. Dennis Flydtkjær rigtigt: Taler hr. Dennis Flydtkjær for, at man f.eks. tager lastbilerne og også sætter hastigheden for dem op til 100 km/t?
For med den logik kan man jo tage alle de køretøjer, vi har, og som i dag lovgivningsmæssigt skal køre langsommere, og sige: Jamen de udgør jo også en fare, forudsat at der kører nogle bagved, der ikke kan finde ud af at holde ordentlig afstand og trække ind og trække ud, når de skal det.
Altså, den logik har jeg svært ved at se.
Ja, selvfølgelig kan det være til fare for trafiksikkerheden, hvis man kører for langsomt i forhold til de andre bilister.
Men vi har jo sådan set de fartgrænser, vi har i dag, af en årsag, og når vi har at gøre med store, tunge køretøjer, er det hensigtsmæssigt, at de har lidt mere kontrol over køretøjet, og det har man altså bedre, hvis man kører langsommere.
Jeg siger ikke, at det nødvendigvis er det, vi skal gøre med campisterne, for tallene siger jo det, de gør, men jeg siger bare, at jeg ikke håber, at hr. Dennis Flydtkjær egentlig mener, at man burde sætte hastigheden op generelt, fordi det er sikrere, at vi alle sammen kører med den samme hastighed.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-03-04:
Tak for talen.
Jeg vil egentlig bare spørge, om SF's ordfører anerkender, at nogle gange kan en god trafiksikkerhed faktisk også godt være, at man er nødt til at køre hurtigere, forstået på den måde, at hvis der er et køretøj, der kører meget langsomt, i forhold til hvad de andre gør, kan det faktisk godt give en usikkerhed i trafikken.
Og det var jo det, der var pointen med det forslag fra 2016, altså at folk, der kørte med en campingvogn, fik lov til at følge trafikken noget bedre.
Så det er jo ikke nødvendigvis altid sådan, at hastigheden skal være lavere for at give en øget trafiksikkerhed.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-03-04:
Tak for det.
Det her forslag om at ophæve revisionsbestemmelsen i forhold til Tempo 100-ordningen synes vi i SF egentlig er en lille smule tricky.
Vi kan selvfølgelig godt se, når vi kigger på de data, vi fik fremlagt sidste sommer, at der overordnet ikke er noget, der tyder på, at der er en højere ulykkesprocent ved det her.
Det anerkender vi, men når vi ser på de her påhængskøretøjer, f.eks. campingvogne, med den her vægt, så kan det jo sådan set gå enormt galt, når det går galt.
Vi støtter overordnet set tanken om, at hvis man kan se, at der ikke er en højere ulykkesprocent, så er der ikke nogen grund til, at man regulerer det sådan, at man sætter fartgrænsen ned igen.
Og risikoen for den enkelte fører af en campingvogn, hvis det går galt, er jo voldsomt forøget i forhold til risikoen for føreren af en almindelig personbil.
Det er vi lidt bekymrede for.
Vi appellerer meget til, at man ligesom fortsætter med at holde øje med det her og ser, hvordan det udvikler sig, sådan at man kan tage fat i det igen, hvis der bliver et problem.
Vi vil egentlig gerne have svar på nogle tekniske spørgsmål, når vi når til udvalgsbehandlingen, for vi vil jo ikke støtte noget, som samlet set forringer trafiksikkerheden.
Jeg noterede mig, at de borgerlige i deres trafiksikkerhedsudspil op til sidste infrastrukturplan, som jo ikke blev til noget, satte nogle fine penge af til at øge trafiksikkerheden.
Det skal vi også gøre lige om lidt, når vi skal forhandle infrastruktur, men det nytter jo ikke noget, hvis man ikke samtidig har de lovgivningsmæssige rammer til at sørge for, at trafiksikkerheden er i orden, også på den enkelte bilists niveau.
Det synes jeg bare man skal have in mente, når man behandler det her emne og snakker om trafiksikkerhed fremover, også i infrastrukturforhandlingerne.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-03-04:
Det er et enkelt lovforslag, så det der med at spritte talerstolen af er det, der tager længst tid under den her behandling.
I Dansk Folkeparti støtter vi også det her lovforslag.
Vi støttede det også, da man indførte de her Tempo 100-godkendelser i 2016.
Selv om vi støttede det dengang, var det jo fornuftigt nok, at man fik en evaluering med ind i det for at finde ud af, om det så havde nogen konsekvenser for trafiksikkerheden.
Det har jo glædeligvis vist sig, at det har det faktisk ikke, og derfor giver det god mening, at man fjerner den her revisionsbestemmelse.
Så Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-04:
Jeg er glad for at høre, at Dansk Folkeparti synes, at uddannelsesloftet var en forfærdelig dårlig idé.
Det er jo altid okay, at man kan blive klogere på den konto også.
Altså, vi giver netop mulighed for, at man kan blive klogere, hvis man vil det.
I dag er det sådan, at der er ledige pladser på over halvdelen af vores kandidatuddannelser.
Det vil sige, at hvis man har taget en uddannelse, er der også mulighed for, at man kan gå ind og få en anden uddannelse.
Det var ikke en mulighed, da vi havde uddannelsesloftet.
Der sagde man til unge mennesker, at hvis man havde valgt forkert, eller hvis man var i tvivl, skulle man arbejde 6 år, før man fik mulighed for at tage en ny uddannelse.
Det laver vi om på nu.
Men det, vi siger, er bare, at hvis man allerede har en uddannelse, hvis man allerede har gået 5-6 år på en uddannelse, så skal man ikke tage pladsen fra en, som endnu ikke har fået en uddannelse.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-04:
Det kan ske for selv de bedste – mig selv inklusive – at man synes, der er noget, der er så vigtigt at sige, at man har svært ved at overholde tiden.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ministeren om noget.
For nu siger ministeren det her med, at den her debat har været præget af noget, der nærmest minder om manglende ytringsfrihed, og det har været en splittelsesdebat, siger ministeren også.
Altså, det er jo netop ytringsfrihed, at alle får lov til at sige præcis, hvad de mener.
Så jeg forstår ikke helt, hvad det er, ministeren vil med det.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren til det her, som ministeren rigtig tit gør sig til bannerfører for, netop den her elevfordeling.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-04:
Det er først nu, det går op for mig, at det, som ordføreren mener, er, at det var hårdt før, men nu er det blødt.
Jeg tror simpelt hen, at det er det, der forvirrer mig, for jeg var simpelt hen i tvivl om, om ordføreren mente det omvendt.
Jeg kan simpelt hen ikke genkende det.
Det er bare for at sige, at jeg synes, det er en enormt god aftale, vi har lavet om parallelsamfund med hinanden, og jeg er enormt glad for, at vi bl.a. har fordoblet straffene for trusler i forbindelse med noget med ytringsfrihed.
Med den måde, jeg er politisk opdraget på, opfattes det egentlig relativt stramt, når man fordobler straffe, og derfor bliver jeg simpelt hen forvirret over den analyse, De Konservative har af Socialdemokratiets position.
Jeg bliver simpelt hen forvirret over det.
Jeg har aldrig set det billede før i forhold til Socialdemokratiets udlændingepolitik, og jeg er aldrig blevet klandret for at skulle være blød, hvad angår integrationsting.
Per Larsen (KF), 2021-03-04:
Tak for det, formand.
Vi hører ikke så meget om det, men vi ved jo godt, det foregår: systemnedbrud, databrud og decideret hacking.
Vi er blevet digitale, men vores nogle gange lidt for easygoing, typisk tillidsbaserede danske tilgang, kombineret med et ikke altid tidssvarende syn på risikoen, har det med at presse mange virksomheder.
Både i forhold de ansvarlige medarbejdere, som måske begynder at synes, at det er en postgang for sent at nævne, at de ikke er helt klædt på til opgaven, og for de ansvarlige ledelser og direktioner, der simpelt hen ikke får prioriteret at klæde hverken virksomheden eller medarbejderne på til opgaven.
Alt for mange virksomheder er faldet i diverse svindelsager fra forfalskede sommerferiebreve om at sende penge til den såkaldte strandede direktør, til deciderede hackerangreb med massive konsekvenser til følge.
Og derfor er det rigtig godt, at der nu er lavet en ny EU-forordning om cybersikkerhed, som selvfølgelig også skal gennemføres i Danmark.
Det er vigtigt at give virksomhederne, primært inden for informations- og kommunikationsteknologi, en frivillig mulighed for at lade sig certificere, så kunder og andre interessenter ved, at produkter og ydelser udføres på et vist sikkerhedsniveau.
Det kan kun være et gode, og vi er ikke i tvivl om, at sådan en certificering kan være med til at forbedre de certificeredes konkurrenceevne.
Det giver også god mening at lade Sikkerhedsstyrelsen føre tilsynet med certifikatet.
Derfor støtter vi Konservative forslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-04:
Det er jo ikke alt, der kommer fra EU, vi er helt store fans af i Nye Borgerlige.
Det kommer nok ikke som en hemmelighed.
Men det her er nu ikke det værste, når alt kommer til alt.
Vi kan godt lide, at det er en frivillig ordning, og vi deler de der bekymringsspørgsmål omkring det med det retssikkerhedsmæssige, men det er jeg sikker på vi får klarlagt under udvalgsbehandlingen.
Så det skal være ordene herfra.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-04:
Vi stemmer for lovforslaget.
Vi synes, det er godt med en certificeringsordning for cybersikkerhed for produkter, der skal leve op til nogle cybersikkerhedsstandarder.
Det er godt for forbrugerne, det er godt for virksomhederne, og det er godt, at det sker på EU-plan her.
Vi taler om et åbent marked; et marked, hvor man som dansk virksomhed køber i Tyskland eller i Frankrig, eller hvor man som fransk virksomhed køber i Danmark.
Og derfor er det rigtig fornuftigt at have en fælles standard på området.
Så er der det positive ved det også, at det jo er frivilligt, om man vil deltage, altså om man vil have den her certificering, som er et tilbud til virksomhederne, som de kan vise til de mulige forbrugere og sige: Vi har certificeringen, så køb derfor vores produkt.
Derfor deler vi heller ikke den skepsis, der kom fra, jeg tror, det var hr. Hans Kristian Skibby, som handler om muligheden for på virksomhedernes grund at kontrollere, at der er styr på tingene, for det er jo en konsekvens af, at man har valgt at være i ordningen.
Det må man gerne fravælge, og så kommer der ikke nogen på besøg og tjekker, om man har styr på sikkerheden.
Så vi støtter lovforslaget.