runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (RV), 2016-11-17:
Vi deler jo fuldstændig ministerens bekymring over, at der kan opstå parallelsamfund i Danmark, men derfra og så til at lave dansk lovgivning, der ikke er fuldstændig klar, er der et meget langt stykke vej for Radikale Venstre.
Vi skal vide, hvad det er, vi gør.
Og når ministeren siger, at der ikke er uklarheder i det, der ligger i dag, vil jeg bare spørge ham om – og det kan være, fordi jeg er kommet sent ind i sagen, det medgiver jeg – hvor vi kan læse, hvilke dekorumkrav der kan føre til fratagelse.
Bertel Haarder (V), 2016-11-17:
Det understreges jo kraftigt i lovforslagets bemærkninger, at det lægger sig op ad den såkaldte førkonstitutionelle retssædvane, som dekorumkravet i folkekirken har hvilet på.
Det er den, vi knytter det an til, også for at der ikke skal gøres forskel på personer med vielsesbemyndigelse.
For hvis vi gjorde forskel og her lavede et særligt system, som helt adskilte sig fra folkekirkepræsternes, så tror jeg da nok, at både jeg, regeringen og andre fik ørerne i maskinen.
Så det er meget vigtigt at knytte det an til denne retssædvane, som jo altså stammer fra før grundlovens tid.
Men er der noget, der skal tydeliggøres, medvirker jeg gerne til det under udvalgsbehandlingen.
Hvis man i sin forkyndelse ikke anerkender lov og ret her i landet, er det sådan, at man kan miste sin vielsesbemyndigelse.
Det er der, vi sætter visse grænser for, hvad man må bruge denne autoritet til – i hvert fald hvis man vil bevare sin vielsesmyndighed.
Pelle Dragsted (EL), 2016-11-17:
Det er jeg sådan set med på igen.
Hvis det er direkte opfordring til ulovligheder, synes jeg sådan set det er fair nok, men det, der gør det lidt svært at vurdere det her forslag, er jo, at det er bredere end det.
Ville en forkynder fra det her trossamfund, der argumenterer i offentligheden for det her, være i strid med decorumreglerne, og altså blive frataget sin vielsesbemyndigelse? Når jeg spørger, er det jo, fordi vi vedtager lovgivning herinde, som vil have en konsekvens for nogle borgere i samfundet, og så er det ret vigtigt, at man ved, hvornår man træder over grænsen.
Så ville det her være i strid med decorumreglerne?
Christian Langballe (DF), 2016-11-17:
Det her er jo et lille hjørne, og det vil sige, at det breder sig ud i noget, der er større, hvor vi så behandler den her forholdsvis lille del, og der vil der være en forskel mellem at oplæse en religiøs tekst, hvor der står forskellige ting i, og direkte at opfordre til det.
Man kunne forestille sig noget med revselsesret, og hvis præsten så efterfølgende siger: Så gå hjem og bank jeres børn, så vil det jo være strafbart, fordi det vil være en opfordring til at bryde loven.
Pelle Dragsted (EL), 2016-11-17:
Det sætter vi selvfølgelig pris på, men jeg forventer så også, at der i den tilkendegivelse ligger, at man, før der indgås en aftale, som de øvrige af de forligspartier, der deltager, sætter deres underskrift på, så selvfølgelig har sikret sig, at hele forligskredsen har været involveret.
I den forbindelse vil jeg lige sige noget.
Når nu vi ikke sidder i forhandlingerne, er det selvfølgelig interessant for os at vide her og nu, hvor de partier, der sidder der, rent faktisk står.
Regeringen lægger jo grundlæggende op til, at erhvervslivet fremover skal betale 0 kr. til den grønne omstilling, og den regning skal så tørres af på hr. og fru Danmark – grundlæggende på folkepensionister, på lønmodtagere, ja, på familien Danmark – og der vil jeg bare gerne fra Socialdemokratiets ordfører høre, om det er noget, Socialdemokratiet på nogen måde kan acceptere.
Benny Engelbrecht (S), 2016-11-17:
Vi er meget optaget af, at der ikke er en regning, som ender hos pensionisterne.
Der har jo været forskellige elementer ude i pressen, som jeg også går ud fra ordføreren har noteret sig, og som vi i hvert fald ikke synes giver den rette balance i forhold til tingene.
Det naturlige miks vil selvfølgelig være, at alle er med til at bære byrden, men at der ikke er en negativ fordelingsprofil, hvor pensionister, hvis PSO bliver afskaffet, kommer til at betale mere via skat, end de i dag gør via PSO.
Så det er klart, at så skal der være en balance i tingene.
Rune Lund (EL), 2016-11-17:
Jeg vil så lige følge op på hr. Pelle Dragsteds spørgsmål, for det, som er baggrunden for det spørgsmål, som hr. Pelle Dragsted stiller, er, at vi i dag har en fordeling i forhold til opkrævning af PSO, hvor en del bliver betalt af virksomhederne og en anden del bliver betalt af borgerne.
Spørgsmålet, som jeg så vil stille til hr. Benny Engelbrecht, er: Vil Socialdemokratiet være indstillet på at indgå en aftale, hvor virksomhederne ikke længere skal bidrage, altså hvor virksomhederne får en skattesænkning, eller vil Socialdemokratiet holde fast i, at der i hvert fald ikke skal ændres på den fordeling, der er i dag?
Ændringen i fordelingen vil betyde, at virksomhederne får en skattesænkning, bl.a. fordi virksomhederne jo på grund af den PSO, der er blevet opkrævet, har fået meget lavere energipriser, også lavere energipriser end det, der egentlig var forudsat i det energiforlig, som blev indgået for nogle år siden.
Benny Engelbrecht (S), 2016-11-17:
Hvordan et miks præcis skal skrues sammen i de videre forhandlinger, må vi jo se, men jeg synes, det ville være meget naturligt, at man finder et miks, hvor alle parter bidrager, også erhvervslivet, enten direkte eller indirekte.
Mon ikke også man kan finde frem til modeller, hvor det bliver tilfældet.
Men det må vi jo se.
Jeg vil i hvert fald også gerne tilkendegive – og det skal man lige have med i betragtning – at den forligspligtige del af energiforliget, jo er, hvordan man udmønter en plan, men faktisk ikke finansieringen.
Det er nok i øvrigt i længden ikke hensigtsmæssigt, og derfor skal man nok i kommende forlig også overveje, hvordan man så skruer det sammen, sådan at finansiering og anvendelse af midlerne hænger sammen.
Men det er klart, at det for den del, der handler om at anvende midlerne, er helt afgørende, at vi holder fast i den forligskreds, der findes i dag.
Vi mener, at vi skal holde fast i den energiforligskreds, som eksisterer, og at den også skal tages i ed.
Jeg synes også, det er på sin plads, selv om man jo ikke skal citere fra forhandlinger, dog at nævne, at jeg ikke erindrer, at der har været forhandlingsmøder, hvor der har været partier fra energiforligskredsen, der ikke har været repræsenteret, hvor det ikke er blevet nævnt eksplicit af de tilstedeværende, at det har man syntes var en underlig proces.
Det kommer jo an på, hvordan mikset kommer til at se ud, men samlet set må man sige, at hvis man opkræver omkostningerne på en anden måde end det, der hidtil har været lagt op til, vil den samlede opkrævning også blive markant mindre.
Jeg kan bl.a. henvise til det notat, som blev omdelt i Finansudvalget, udarbejdet af Folketingets økonomiske konsulent, som jo meget klart beskriver, at det der samlede beløb jo vil blive markant mindre, end det er i dag, og derfor er det selvfølgelig noget, man også skal tage med i betragtningen, når man så ser på, hvad det er, den grønne omstilling fremadrettet skal koste.
Benny Engelbrecht (S), 2016-11-17:
Allerførst bare en lille kommentar til citatet om den økonomiske konsulent.
Det gør ikke tallene dårligere, men det er bare sådan lige for fuldstændighedens skyld.
Jeg vil bare tillade mig at rose Alternativet – det synes jeg man skal huske at gøre –
og det vil jeg gøre, fordi jeg i den økonomiske plan, som Alternativet har lagt frem, kan konstatere, at man ikke lægger op til, at boligjobordningen fortsætter, når den udløber i 2017.
Det vil jeg gerne rose Alternativet for at have sig lagt sig fast på.
Rune Lund (EL), 2016-11-17:
Det er også derfor, vi står her og stiller spørgsmål i dag, for vi er ikke med i nogen forhandlinger, som vi burde være med til.
For i forhold til indtægtssiden, som hr. Benny Engelbrecht nævner, kan Socialdemokratiet måske, måske ikke, det ved jeg ikke, for vi sidder ikke i forhandlingslokalet, indgå en aftale, som kan have betydning for, hvad der vil være at udmønte til.
Det er jo derfor, vi stiller de her spørgsmål.
Jeg vil så gerne lige følge op på det første spørgsmål, jeg stillede.
Betyder det, som ordføreren sagde, at Socialdemokratiet godt kan gå med til en aftale, hvor erhvervslivet bidrager mindre, end de gør i dag?
Jacob Jensen (V), 2016-11-17:
Nu er det jo rigtigt, at det er regeringens forslag til finanslov, vi i dag andenbehandler, så jeg skal bare spørge: Hvornår kommer Socialdemokratiet med deres forslag til finanslov for 2017?
Det er noteret - det er beklageligt, men det er noteret.
Pelle Dragsted (EL), 2016-11-17:
Jeg vil gerne fortsætte, hvor den tidligere ordfører slap, for det er grotesk at opleve, at der er forhandlinger, som griber ind i energiforliget, men hvor aftalepartierne bag energiforliget ikke er inviteret.
Til gengæld er partier, der ikke deltager i energiforliget, inviteret.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-17:
Tak for talen, og tak, fordi ordføreren også nævner nogle af de traditioner, vi plejer at have i folkestyret i Folketinget, for aftaler med regeringen om forlig.
Vil ordføreren ikke sætte lidt flere ord på netop den måde, vi plejer at lave ordentlige aftaler på, mødes i forligskreds, aftalekreds, specielt når det er noget, der har så stor betydning for almindelige menneskers økonomi, for virksomhedernes økonomi, for den grønne omstilling – for noget, de fleste af partierne i Folketinget synes er rigtig vigtigt?
Vil ordføreren ikke sætte nogle ord på den proces eller manglende proces, der har været?
Benny Engelbrecht (S), 2016-11-17:
Jeg har virkelig gransket min hukommelse og også spurgt andre, som har længere erfaring – jeg har trods alt kun været i Folketinget siden 2007 – end mig, om de kunne komme i tanker om fortilfælde for en sådan måde, som den nuværende regering har håndteret dels energiforligskredsen på, den brede energiforligskreds, som jo har eksisteret i rigtig mange år, dels også eksempelvis den forligskreds, der er, om Togfonden DK.
Det er ikke lykkedes mig at finde på eksempler, som minder om det, hvor man på den måde sådan ser stort på det – indkalder partier til drøftelser uden at tage en hel forligskreds med osv.
Jeg synes, at det er meget dårlig stil, dårlig skik, og jeg forstår godt, at de partier, som er en del af de her forlig, og som ikke måtte være inviteret til nogen af de her drøftelser, føler, at det her er en mærkelig proces.
Men det må jo også være en mærkelig proces for de partier, som ikke er en del af et forlig, men stadig væk bliver inviteret med til møder om, hvordan en finansiering eksempelvis skal finde sted fremadrettet.
Det er meget mærkeligt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-17:
Det er jeg fuldstændig enig i, og jeg er også rigtig glad for ordførerens bemærkning.
Hvis der er nogen, der følger med, virker det måske som noget Christiansborgfnidderfnadder med de traditioner, vi har, men det er jo hele grundstenen i, at vi kan stole på hinanden, at vi laver aftaler, der rækker langt ud i fremtiden, og som helst skal være til gavn for alle mennesker i det her land og for den grønne omstilling, der er så nødvendig; at vi kan stole på, at når vi laver nogle aftaler, holder vi også fast i dem, og at man ikke holder partier ude af drøftelser, når det er noget, der er så vigtigt, hvor der er så mange penge på spil og så meget på spil i forhold til hele den fremtidige grønne omstilling.
Så jeg er bare rigtig glad for det her, og jeg håber, at vi ikke igen ser den her – synes jeg – skandaløse måde at skalte og valte med politiske aftaler på.
Regeringen kunne jo også risikere, at den dårlige stil smittede af på fremtidige regeringer.
Men jeg håber da, når regeringsmagten skifter, at vi i hvert fald giver hinanden håndslag på, at så dårligt opfører vi os ikke.
Vi respekterer aftaler, og vi indkalder de partier, der er med i de aftaler.
Benny Engelbrecht (S), 2016-11-17:
Jeg tror, fru Lisbeth Bech Poulsen har helt ret i, at skal vi kunne holde fast i noget af den tillid, som danskerne, som vælgerne trods alt stadig måtte have tilbage, til os politikere, så er det meget vigtigt, at vi holder fast i indgåede forlig, og at man kan stole på det, fordi hele pointen jo netop er, at det – især bredt indgåede forlig – gerne skulle være noget, som strækker sig ud over valgperioder, og som man ikke skalter og valter med.
Det er meget vanskeligt at være uenig med ordføreren.
Nu har hr. Jacob Jensen jo deltaget i adskillige debatter, hvor hr. Jacob Jensen på forskellig vis har forsøgt at spinne med opdigtede tal i forbindelse med vores udspil til forhandlinger om 2025-planen, den 2025-plan, som statsministeren den 29. september sagde hang sammen – jeg ved ikke, om hr. Jacob Jensen har tid til at høre efter – med finansloven; det har man jo gjort hvad man kunne for ligesom at spinne noget omkring.
Så jeg synes, det er underligt, at hr. Jacob Jensen har glemt, at han selv har medvirket i debatter om disse elementer.
Josephine Fock (ALT), 2016-11-17:
Jamen det er fuldstændig korrekt, hvad hr. Benny Engelbrecht siger i forhold til opsamlingen af tal, og tak for præciseringen af mine bemærkninger omkring tallene på PSO-området.
Og det er fuldstændig rigtigt, at vi ikke har fortsat boligjobordningen i vores finanslovsforslag.
Benny Engelbrecht (S), 2016-11-17:
Kunne fru Josephine Fock eventuelt lige give et par ekstra ord med på vejen?
Hvorfor er det, man har lagt sig fast på det?
Man har så valgt at opgive den fra regeringens side uden rigtig at give det nogen kommentar med på vejen.
Jeg synes faktisk, det kunne være meget interessant, om det eventuelt er noget, Alternativet har drøftet med regeringen.
Trine Bramsen (S), 2016-11-17:
Der rammer vi faktisk ind i et andet lovforslag på retsområdet, som vi behandlede her i Folketingssalen i sidste uge, og som handler om, hvad man må opfordre til.
Det står meget klart, at man gerne må oplæse religiøse skrifter, men at man i det religiøse rum ikke må opfordre til ting, der er ulovlige ifølge dansk lov.
Så jeg synes egentlig, det er behandlet i et andet lovforslag, som vi har diskuteret her i salen i sidste uge, men som ikke konkret har noget med det her at gøre.
Pelle Dragsted (EL), 2016-11-17:
Nu diskuterer vi et lovforslag, der handler om at tage vielsesmyndigheden fra forkyndere, som tidligere har fået den tildelt, og det er i den anledning, jeg spørger.
Og det går ikke kun på tilfælde, hvor de her ytringer bliver ytret i moskeen – det kunne også være udenfor.
Men lad os så holde moskeen udenfor.
Spørgsmålet er: Hvis man f.eks. – og det er jo sådan set ligegyldigt, om man er imam eller tilhører f.eks. baptistkirken elller andre – argumenterer for flerkoneri i offentligheden, vil det så være et brud på de her decorumregler, sådan at man fra Kirkeministeriets side kan fratage vielsesmyndigheden?
Det er jo rigtig vigtigt, at vi ved, hvad det her omfatter, for det handler jo om borgernes retssikkerhed, altså at de sådan set ved, hvad der ligger inden for og uden for grænsen.
Trine Bramsen (S), 2016-11-17:
Jamen det står meget klart i det andet lovforslag, vi har til behandling her i salen, at hvis man virker som religiøs forkynder, hvis det vurderes som led i en religiøs oplæringssituation, så vil det fremadrettet være ulovligt, og bryder man loven, hænger det sammen med det her, og så kan man heller ikke leve op til værdighedskravene.
Rune Lund (EL), 2016-11-17:
Jeg vil godt spørge, om fru Trine Bramsen mener, at den muslimske forkynder, som offentligt giver udtryk for, at han ikke vil vie fraskilte, lever op til decorumkravet, sådan som det er beskrevet i lovforslaget.
Trine Bramsen (S), 2016-11-17:
Det, der lægges op til, er, at man overholder lovgivningen.
Man kan jo godt have en personlig holdning til, hvem man vil vie, og hvem man ikke vil vie, og det er der sådan set også danske præster der har.
Det, der lægges op til i det her, er, at man overholder dansk lovgivning, og at man ikke opfordrer til noget, der er ulovligt, jævnfør dansk lovgivning.
Rune Lund (EL), 2016-11-17:
Når man læser lovforslaget, kan man jo se, at decorumkravet er væsentlig bredere end det, som ordføreren giver udtryk for, når hun står på Folketingets talerstol.
Men jeg må forstå det sådan, at ordføreren mener, at det ikke er i modstrid med decorumkravet i lovforslagets forstand, hvis en muslimsk forkynder offentligt giver udtryk for, at han ikke vil vie fraskilte.
Er det sådan, det skal forstås?
Trine Bramsen (S), 2016-11-17:
Det her handler jo grundlæggende om, at forkyndere, der opfordrer til drab på jøder, drab på homoseksuelle, stening af kvinder, noget, der er ulovligt jævnfør dansk lovgivning, eller som vurderes som værende fuldstændig uværdigt og i strid med eksempelvis menneskerettighederne, altså ikke kan virke som forkyndere.
Pelle Dragsted (EL), 2016-11-17:
Jeg deler jo sådan set fuldstændig kritikken af de her vanvittige synspunkter, som blev fremført i den her dokumentarfilm, men nu drøfter vi det konkrete lovforslag her.
Ordføreren er meget inde på det her med at sige, hvis man opfordrer til ulovligheder, og jeg synes da, at det er meget, meget håndfast og rimeligt, at hvis man har fået tildelt en offentlig myndighed og opfordrer til ulovligheder, får man frataget den offentlige myndighed til at vie.
Men det her forslag – som jeg forstår det i hvert fald – er jo noget mere vidtgående end det.
Det handler jo om værdighed, og hvad der er værdighed, er jo som bekendt en relativt subjektiv vurdering, så derfor vil jeg egentlig bare gerne høre, hvad ordførerens subjektive vurdering er.
Hvis en forkynder, der har fået tildelt vielsesbemyndigelse, f.eks. argumenterer for dødsstraf, det kunne være med henvisning til Anden Mosebog, eller det kunne være med henvisning til Koranen eller henvisning til andre religiøse skrifter, ville det så være i strid med decorumkravet?
Tak for ordførertalen.
Jeg er, som det også vil fremgå af min egen ordførertale, enig i, at det er rigtig fint at stille krav, når man f.eks. giver nogen en offentlig myndighedsopgave, og det er jo det, der er tilfældet her.
Det er selvfølgelig bare også vigtigt, at der i forbindelse med de krav, man så stiller, er en parallelitet i forhold til de forskellige trossamfund og folkekirken.
Så mit spørgsmål er egentlig: Mener ordføreren, at eksempelvis en muslimsk forkynder, der med henvisning til Koranens ord argumenterer for, at polygami, altså flerkoneri, bør tillades, vil kunne virke som forkynder, eller vil det være omfattet af decorumkravet, altså at det vil man ikke kunne, hvis man i offentligheden, i moskeen eller i verdslige sammenhænge argumenterer for et sådant synspunkt?
Josephine Fock (ALT), 2016-11-17:
Tak for det.
Nej, det er ikke noget, vi har drøftet med regeringen.
Grunden til, at vi gik med på den ordning, var jo, at vores fokus hele tiden har været, at så meget vi overhovedet kunne trække regeringen i en grøn retning, ville vi gerne det.
Med vores eget finanslovsforslag har vi jo mulighed for fuldstændig at bestemme det, vi gerne vil, og der har vi jo valgt en anden strategi i forhold til at investere massivt i den grønne omstilling.
Og der synes vi, at vi får mere ud af pengene i vores finanslovsforslag end ved eventuelt at fortsætte en grøn boligjobordning.
Men vi har været glade for at være med i den grønne boligjobordning, fordi den er trukket så meget i en grøn retning, som vi nu kunne trække regeringen.
Pelle Dragsted (EL), 2016-11-17:
Jeg er meget enig ikke mindst i det, der siges om nedskæringerne på vores uddannelser på gymnasierne.
Det er en meget, meget mærkelig vej at gå.
Men jeg vil spørge lidt ind til det her med PSO'en.
Jeg kvitterer selvfølgelig for, at ordføreren lægger vægt på, at de forligskredse, der eksisterer, skal respekteres, herunder energiforligskredsen, og problemet i, at der foregår forhandlinger, som ikke hele forligskredsen deltager i.
Jeg regner så også med, at jeg kan forstå det derhen, at ordføreren er af den holdning, at der selvfølgelig ikke kan indgås en aftale om PSO, der griber ind i det gældende energiforlig, altså at ordførerens parti ikke vil sætte sin underskrift på en aftale om PSO, der griber ind i det gældende energiforlig, uden at der har været seriøse forhandlinger, altså ikke bare, at vi andre inviteres ned for at skrive under på en aftale, men at der har været seriøse forhandlinger i kredsen af partier i energiforliget.
Martin Lidegaard (RV), 2016-11-17:
Det er vores klare opfattelse, og det har vi givet udtryk for på hvert eneste møde, vi har været indkaldt til, at for så vidt angår selve finansieringsdelen, er der ikke et forlig.
Der kan man frit, de partier, der vil, aftale en ny finansieringsordning for den grønne omstilling i Danmark.
For så vidt angår det energiforlig, der er indgået i 2012 og elementerne i det, bør selvfølgelig alle forligspartier inddrages, inden der tages større forandringsskridt i det forlig.
Pelle Dragsted (EL), 2016-11-17:
Jeg er rigtig glad for den tilkendegivelse, for det handler jo om, hvordan man finansierer ting.
Der er en udgifts- og en indtægtsside, og begge ting kan sådan set gribe ind i energiforliget, men der er også en anden ting, der kan gribe ind – om ikke direkte, så i hvert fald indirekte – og det er jo, at vi ved, at en omlægning fra PSO til f.eks. bundskat vil have en konsekvens i forhold til CO2-udledningen, altså, det vil øge CO2-udledningen.
Og det strider måske i hvert fald imod ånden i energiforliget, hvis man skruer det sammen på en ny måde, der har den konsekvens.
Vil De Radikales ordfører, hr. Martin Lidegaard, sikre, at der samtidig på den ene eller den anden måde tages initiativer, der kompenserer for det?
Martin Lidegaard (RV), 2016-11-17:
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at det er det, vi kæmper for med næb og kløer.
Det er rigtigt, at der på den korte bane vil komme en højere CO2-udledning, hvis man vælger at putte PSO'en på finansloven.
Derfor er det heller ikke groet i vores have sådan set at gøre det.
På længere sigt kan der så altså faktisk også komme nogle gode ting ud af det, fordi ellen bliver billigere, og hvis ellen bliver grøn, og det er jo så hele forudsætningen, hvis ellen bliver 100 pct. vedvarende, kan der være store fordele ved at få mere el ind i vores varmesektor, ind i vores transportsektor osv., og så kan det faktisk godt på længere sigt være en god idé at sænke prisen på el og dermed også få PSO'en væk fra el.
Men hele forudsætningen for, at det går op klimamæssigt, er jo, at man målrettet forsøger at kompensere for de øgede CO2-udledningerne på kort sigt og sikre, at ellen på længere sigt bliver grøn, og det kæmper vi for.
Det kan jeg bekræfte.