runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-11-01:
Jeg er faktisk meget opmærksom på, at streaming også har en del negative eksternaliteter i forhold til klimaet.
Vi støtter fuldt ud flyafgiften, som træder i kraft fra januar.
Vi har jo også indført – og det er fra kulturministeren – en parafiskal afgift, som det hedder, på netop streaming, og man kunne for så vidt sagtens forestille sig, at jeg, hvis den her CO 2 -udledning fra streaming fortsætter med at stige, ville være åben over for, at vi kunne afgiftspålægge det yderligere.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-11-01:
Hvis det er med miljøet som centrum, hvad jeg hører fra ordføreren, vil man så også godt kunne opleve Moderaterne være for en højere klimaafgift på internet og streaming?
For hvis man kigger på CO 2 -udledningen fra it, altså fra wi-fi og folk, der streamer tv, og alt muligt andet, udgør det jo en større CO 2 -belastning end den samlede verdens flytrafik, og der er der jo også lige kommet en afgift.
Så mener Moderaterne så ikke, altså hvis det er miljøet, der er det grundlæggende, at vi også skal se på en afgift på streaming?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-11-01:
Jeg er enig med ordføreren i, at vi så vidt muligt skal begrænse administrative byrder.
Jeg har for nylig været til et foredrag fra Dansk Arbejdsgiverforening, hvor det blev vist, at vi kan spare omkring 50 mia. kr. i 2040 ved hjælp af AI, og at administrationen kan blive sænket.
Det håber jeg vi kan bruge så meget som muligt.
I forhold til det, ordføreren nævner med adfærdsændringer, vil jeg helt overordnet sige, at Moderaterne støtter det at beskatte negative eksternaliteter, som det jo hedder.
Så i Moderaterne har vi det egentlig okay med samlet set at afgiftspålægge sektoren.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-11-01:
Jeg anerkender ordførerens kritik af, at det er et ufattelig langt lovforslag, så jeg vil sige det således til ordføreren, at hvis der er elementer i det lovforslag – jeg er ikke selv faldet over dem – som ikke indebærer noget, der implementerer en aftale, vi er med i, så vil jeg gerne have delt det op, så de elementer kan splittes ad.
Men i aftalen om deludmøntning af Grøn Fond går vi netop ind og sikrer, at den her kilometerbaserede vejafgift indfases på et lavere niveau, selv om vi ikke er med i hovedaftalen om en kilometerbaseret vejafgift.
Så vil jeg sige til sidst, at når man ser et køkken, der er rodet, så har man to valg.
Man har et valg mellem at sige, at man ingenting gør, eller man kan tage opvaskemiddel og børste i hånden.
I det her tilfælde har vi valgt at gøre det sidste, også selv om vi synes, en kilometerbaseret vejafgift er noget rod.
Jesper Petersen (S), 2024-11-01:
Ja, i den forstand, at der skal gælde de samme afgifter for at køre i Danmark for udenlandske lastbiler, som der gælder for danske lastbiler, i den forstand, at Skatteministeriet i den her forbindelse også styrker kontrollen med, at tingene bliver betalt, som de skal, og i den forstand, at der jo i øvrigt også på samme tid er givet nogle muligheder for, at man kan køre med mere gods.
Det synes jeg også er væsentligt at have med i det her billede.
Det er ikke noget, hr. Hans Kristian Skibby nævner i sit indlæg, men det er jo altså også tilfældet her.
På den måde er det her jo en måde at adressere det på; vejgodstransport i Danmark er også nødt til at give sin del af bidraget til, at vi får nedsat vores klimabelastning i Danmark.
Det sker så på en måde, der går bredt ud over den her branche, og jo altså også vil omfatte udenlandske lastbiler, der kører i Danmark.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-11-01:
Tak, formand.
Arbejdsmarkedsuddannelserne er ikke blot kurser.
De er rygraden i vores danske arbejdsstyrke.
Uden amu ville mange stå uden den nødvendige opkvalificering til at udføre deres job trygt og sikkert.
Fra gaffeltrucken og sosu-faget til industrien uddanner amu folk, der hver dag får hjulene til at dreje rundt i Danmark.
Amu sikrer, at vi kan udvikle os og møde nye udfordringer med kompetence og mod.
Dansk Folkeparti støtter lovforslaget, fordi det vil styrke amu-området og skabe bedre rammer for vores erhvervsskoler og amu-centre.
Det handler om, at de kurser, der bliver udbudt, faktisk bliver afholdt, så vi undgår aflysninger og giver arbejdskraften landet over stabile muligheder for at tage nødvendige certifikater og udvikle deres færdigheder.
Amu-uddannelserne er et værn for dansk håndværk, erhverv og den dygtige faglærte arbejdskraft, som vi værdsætter og ikke vil se gå tabt.
Vi støtter dette lovforslag, fordi vi ved, hvor afgørende det er for hele vores samfund.
Vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at amu-området fortsat er stærkt og højt prioriteret.
Tak for ordet.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-11-01:
Tak, fru formand.
Jeg vil egentlig gerne kvittere for ordførerens tale.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi i Danmarksdemokraterne ser lidt anderledes på det her lovforslag.
Vi synes jo, det er besynderligt, at man for det første pr. 1. januar begynder at øge vores dieselolieafgift med 50 øre plus moms, og at man for det andet oven i det indfører den her meget rigide nye vejgodsafgift, som er til stor gene og skade for det danske vognmandserhverv og alle de folk, som lukrerer på, at vi har logistikløsninger i Danmark.
Der vil jeg bare gerne spørge ordføreren for Socialdemokraterne om noget.
Når vi nu kan se på de beregninger, der er kommet, at en gennemsnitlig lastbil ved fuld indfasning med hensyn til faste udgifter vedrørende miljødelen vil stige fra 10.000 kr. i 2023 til, når den er fuldt implementeret i 2028, godt 120.000 kr. i driftsudgifter, altså afgift pr. kilometer osv. – det er regningen for den samme lastbil – anser Socialdemokraterne så det som fuldt ud konkurrenceforsvarligt?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-11-01:
Tak for det, formand.
Jeg vil starte med at sige, at jeg er enig med de foregående ordførere, der har nævnt, at ordblindhed jo ikke behøver at være en sådan meget invaliderende udfordring, og nogle vender det til en styrke.
Men jeg har arbejdet på universitetet som støttelærer for studerende med funktionsnedsættelser og har i den forbindelse set, at ordblindhed virkelig også kan være en meget, meget stor udfordring.
Så det er virkelig godt, at vi med det her lovforslag sikrer en smidigere hjælp til de personer med ordblindhed, som har brug for ekstra støtte og hjælp.
På nuværende tidspunkt er det sådan, at oplysningerne om ordblindhed slettes efter 15 år, hvilket kan være en hindring for de her personer, som derfor så har behov for at dokumentere deres ordblindhed løbende.
Det er jo lidt et kuriosum, en underlig ting, når ordblindhed, som de tidligere ordførere har nævnt, er noget, som man ikke bliver helbredt for.
Så det er egentlig underligt, at man løbende skal dokumentere, at man har ordblindhed.
Med den her ændring fjerner vi altså den potentielle barriere og sikrer, at de personer, der ønsker hjælp, kan få det gennem hele livet.
Lovforslaget sikrer, at personer, der allerede har fået konstateret ordblindhed, ikke skal igennem unødvendige gentagelser af test for at bevare deres adgang til de her ressourcer og den her støtte.
Det er et vigtigt skridt for at understøtte livslang læring og social inklusion, både på arbejdsmarkedet og i samfundet generelt.
Derfor støtter Moderaterne selvfølgelig det her lovforslag fuldt ud.
Vi ser det som et nødvendigt og værdifuldt tiltag for at sikre, at personer med ordblindhed har de bedst mulige vilkår for at modtage støtte og deltage aktivt i samfundet.
Jeg vil bare lige til slut nævne, at jeg også har læst høringssvarene og bed mærke i, at det blev påpeget, at det jo egentlig også er et godt eksempel på unødigt bureaukrati, som vi hermed letter.
Og det synes jeg vi skal gøre mere af.
Tak for ordet.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-11-01:
Tak for det.
Os ordblinde kæmper ikke kun med at afkode bogstaverne.
Vi kæmper også med talrige fordomme.
For de fordomme, der handler om ordblindhed, handler oftest om mangel på intelligens eller om, at hvis man bare prøver nok, er det noget, man lige kan træne sig ud af, men vi ved, at ordblindhed er noget, man har hele livet, og når vores test bliver slettet efter 15 år, sender man et signal om, at ordblindhed kan gå væk, eller at det kan overvindes.
Det her lovforslag kommer ud af en ordblindepakke, som jeg er glad for at hele Folketinget bakker op omkring.
Er vi nået langt med forholdene for ordblinde?
Er vi nået i mål?
Men der er en gruppe, vi heller ikke må glemme.
Det er de elever, der bliver testet gult.
De har også læse- og skrivevanskeligheder.
For nogle elever er det: Yes, jeg er ikke ordblind; jeg klør på herfra.
For andre er det et slag i maven, for hvad nu?
Man får ingen hjælpemidler, ingen ekstra tid til eksamen og ingen Nota.
Vi har et ansvar for, at skolerne er klædt på til at hjælpe de her elever.
Vi har taget nogle skridt i den nye folkeskoleaftale, men vi i Liberal Alliance vil også gerne, at vi får styrket læsevejlederne, og at de kommer meget mere ind i undervisningen, så de kan vejlede, udvikle, teste læse- og skrivefærdigheder samt planlægge og udvikle læseplaner, som kan hjælpe de her elever, der bliver testet gult.
Ligesom alle Folketingets partier står sammen om ordblindhed, håber jeg også, at vi kan stå sammen om de her elever, der bliver testet gult.
Liberal Alliance støtter selvfølgelig lovforslaget.
Tak for ordet.
Sofie Lippert (SF), 2024-11-01:
Tak for ordet.
I dag behandler vi et lovforslag, der skal forlænge perioden for opbevaring af oplysninger vedrørende aftalen om ordblindepakken, som SF også er med i, og som sikrer mod at støtte voksne med ordblindhed og andre læse- og skrivevanskeligheder.
Lovforslaget indebærer, at testresultater fra Børne- og Undervisningsministeriets ordblindetest bliver tilgængelige for den ordblinde hele livet med mulighed for, at man kan få slettet sine oplysninger.
Med tiltagene i dette forslag tager vi et godt skridt i den rigtige retning.
I SF er vi positive og begejstrede for formålet at undgå testning før støtte, hvilket vil styrke livskvaliteten og jobmulighederne for personer med ordblindhed.
Det foreslås også, at myndigheder og uddannelsesinstitutioner får adgang til relevante testdata, og det støtter vi.
Ordblindetesten er et nationalt digitalt værktøj til individuel vurdering af læsevanskeligheder, der kan bruges fra 3. klasse og op til de videregående uddannelser og voksenuddannelser, og er derfor målrettet både børn, unge og voksne.
For de personer, der har fået taget en national ordblindetest, er den meget værdifuld.
Ordblindhed er en varig funktionsnedsættelse, og på nuværende tidspunkt sætter slettefristen for ordblindetesten på 15 år en stopper for de personer med ordblindhed, som ønsker at uddanne sig gennem hele livet.
Med dette lovforslag kan testen tilgås, efter der er gået 15 år.
Disse ændringer vil bidrage til, at konstaterede ordblinde, som påbegynder en ny uddannelse, allerede ved uddannelsesstarten forhåbentlig kan få stillet de nødvendige hjælpemidler til rådighed og ikke skal igennem endnu en test.
Tidligere i dag blev der fremsat et beslutningsforslag af SF netop om, at vi fremover skal sikre alle modtagere af SPS, altså den specialpædagogiske støtte på vores uddannelsesinstitutioner, bedre muligheder for at få hjælp fra uddannelsens start.
Vi ønsker altså, at der forhandles videre om tiltag som dette, der gør, at man, uanset hvilken funktionsnedsættelse man måtte have, får bedre vilkår og mulighed for allerede fra den første dag på en ny uddannelse at få hjælp til at gennemføre uddannelsen på lige vilkår med ens studie- og klassekammerater.
Selv om der i lovforslaget ikke lægges op til at fjerne nogen dataetiske bestemmelser, mener SF, det er vigtigt, at vi opretholder bestemmelsen om, at arbejdsgivere skal bede om samtykke, når det drejer sig om personfølsomme oplysninger, i forhold til dataetiske principper.
Tusind tak for ordet.
SF støtter selvfølgelig det meget gode lovforslag.
Karina Adsbøl (DD), 2024-11-01:
Det er jo helt fantastisk at stå her i dag, når man sådan set er enig med alle Folketingets partier.
Det er helt fantastisk med den her aftale, og den aftale, vi har indgået her, er Danmarksdemokraterne jo også en del af.
Aftalen skal netop bl.a. sikre, at der sættes fokus på voksne med ordblindhed og andre læse- og skrivevanskeligheder, så også disse målgrupper får den nødvendige hjælp og støtte.
Det handler både om at styrke de enkeltes forhold til arbejdsmarkedet og om at løfte livskvaliteten for den enkelte og dennes familie.
I dag er det sådan, at man indplacerer personer, der tager ordblindetesten, i en grøn kategori for dem, som ikke er ordblinde, en gul, som betyder, at man har usikker fonologisk kodning, og en rød, som betyder, at man er ordblind.
I dag slettes røde testrapporter efter 15 år, og det er et problem for personer med ordblindhed, der ønsker at uddanne sig gennem hele livet, da de bliver tvunget til at lade sig teste flere gange, hvis de f.eks. ønsker at få adgang til hjælpemidler eller tilbud om efter- og videreuddannelse.
Med det her initiativ ændres slettefristen, således at personer, der testes ordblinde – altså den røde score – kan tilgå testresultatet hele livet, medmindre personen anmoder om sletning.
Det får stor betydning for rigtig mange mennesker med ordblindhed, som jo netop har været tvunget til at skulle teste sig flere gange for at få adgang til hjælpemidler eller tilbud om videreuddannelse, og det er jo fuldstændig skørt.
For som en tidligere ordfører har sagt, er ordblindhed en varig funktionsnedsættelse, som således skal konstateres én gang, og dokumentationen herfor vil derefter være gyldig resten af livet.
Det her forslag vil gavne rigtig mange mennesker med ordblindhed, der undgår at skulle testes for en varig funktionsnedsættelse igen og igen, hvis de har brug for denne dokumentation til at få adgang til hjælpemidler eller andre tilbud, som de har ret til på baggrund af deres funktionsnedsættelse.
I Danmarksdemokraterne har vi også læst alle de positive høringssvar, og det er jo altid godt at læse høringssvar, som er positive, for tit og ofte er der jo også, når vi behandler lovforslag, rigtig mange høringssvar, som ikke er så positive.
Det her er til stor gavn for mennesker med ordblindhed, og derfor støtter vi også det her lovforslag fuldstændig.
Det er rigtig godt.
Hvor er det bare fantastisk sådan en fredag her, når alle ordførerne kan blive enige om noget.
Så er det jo rigtig godt for det danske demokrati.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2024-11-01:
Tak for ordet.
Lovforslaget, som vi nu behandler her i Folketingssalen, får en stor, stor betydning for en rigtig vigtig gruppe af danskere, og det er en vigtig opgave, som vi fortsætter med her i Folketingssalen, nemlig at gøre det lettere at være ordblind i vort land.
Det her er med udgangspunkt i ordblindepakke V, og det siger jo sig selv, at når vi er nået til fem, har der været fire i forvejen, og jeg kan sige, at Venstre har været i front på det her område helt fra starten.
Det er nemlig sådan, at mere end 400.000 danskere i dag jo er ordblinde, og jeg har mødt rigtig mange af dem.
Jeg kan også sige, at jeg har ordblinde helt tæt på i familien, og jeg ved, hvilke kampe de har måttet tage, både igennem skolesystemet, men faktisk også på arbejdspladsen efterfølgende, for at få hjælp.
Det kan være i forhold til digitale hjælpemidler, men også i det hele taget at blive anerkendt som ordblind.
Dermed kommer de med det her lovforslag forhåbentlig til at mærke, at det bliver lettere, hvis man f.eks. ønsker at tage en uddannelse også senere i livet.
Når jeg møder ordblinde i dag, er der – som også den tidligere ordfører sagde – rigtig mange af dem, som faktisk også klarer sig godt.
Mange af dem er faktisk iværksættere.
Mange skaber deres egen virksomhed.
Men det gør jo ikke, at vi ikke skal huske, at det kan have været en kamp for dem at nå dertil.
Og jeg ved det som sagt også fra ham, jeg selv bor sammen med, som er ordblind, og som heldigvis – kan man sige – kæmpede kampen og skabte en virksomhed på trods af det.
Men jeg ved også, at mange unge og børn i dag igennem skolesystemet kæmper for at få de rette hjælpemidler.
Nu har vi heldigvis taget yderligere et skridt, så de ikke skal udsættes for senere i livet at skulle op til nye test.
På den her måde sikrer vi nemlig, at ordblindetesten, som er foretaget, jo kommer til at blive bevaret resten af livet og dermed gør det lettere.
Venstre støtter naturligvis det her forslag.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2024-11-01:
Tak til alle ordførerne for en god debat og for opbakningen til lovforslaget.
I januar måned indgik regeringen en aftale med SF, Liberal Alliance, Danmarksdemokraterne, Det Konservative Folkeparti, Radikale, Dansk Folkeparti og Alternativet om flere social- og sundhedsassistenter og social- og sundhedshjælpere.
Det pegede også Robusthedskommissionen på i deres rapport fra september 2023.
Med lovforslaget understøtter vi, at der kan uddannes flere på det her område.
Begge faggrupper er nemlig afgørende for at sikre kvaliteten af vores velfærdssamfund, og de gør hver eneste dag en forskel for den enkelte borger og patient.
For det første bliver beskæftigede med videregående uddannelser omfattet af den almindelige deltagerbetaling på 0 kr., som også gælder for beskæftigede ufaglærte og faglærte, for amu-kurser inden for social- og sundhedsområdet.
For det andet bliver deltagere på amu-kurser inden for social- og sundhedsområdet, som har en videregående uddannelse, sidestillet med øvrige deltagere, sådan at de får adgang til veu-godtgørelse og tilskud til befordring, kost og logi.
Jeg er glad for, at vi er mange partier, der står bag den her aftale om social- og sundhedsassistentuddannelsen og social- og sundhedshjælperuddannelsen.
Det er to af de største erhvervsuddannelser, vi har, og de er fuldstændig afgørende for at kunne sikre kvaliteten på plejehjemmene, i sundhedsvæsenet og i hjemmeplejen.
Vi vil med lovforslaget prioritere mulighederne for en øget søgning til et område af uddannelsessystemet, der måske nogle gange har været lidt overset, men som betyder alverden for mange af vores ældre medborgere.
Tak for ordet.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-11-01:
Tak for det, formand.
Social- og sundhedsassistenter og -hjælpere udgør en krumtap i vores velfærdssamfund, men vi kigger ind i en stor mangel på dem.
Med det her lovforslag sikrer vi, at der kan blive uddannet flere sosu'er, så vi kan styrke vores sundhedsvæsen og ældrepleje.
For det første skal personer med en videregående uddannelse fremover omfattes af den almindelige deltagerbetaling på 0 kr., når de tager arbejdsmarkedsuddannelser inden for social- og sundhedsområdet.
Baggrunden er den stigende mangel på kvalificeret arbejdskraft inden for social- og sundhedsområdet, hvor behovet for dygtige fagfolk er stærkt stigende.
Med disse tiltag fjerner vi barrierer og skaber flere muligheder for, at personer med forskellig uddannelsesbaggrund kan træde ind i sundhedssektoren.
Det er en vigtig indsats for at sikre en tryg og værdig pleje for vores ældre og for dem, der har mest brug for det.
Tak for ordet.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-11-01:
Tak for det.
Det her lovforslag udmønter en vigtig aftale om at styrke og øge rekrutteringen til og reducere frafaldet på social- og sundhedsuddannelserne.
For på social- og sundhedsområdet står vi med store udfordringer.
Der kommer til at mangle op mod 17.000 social- og sundhedsansatte i 2030, viser fremskrivningerne, hvis vi ikke gør noget, og allerede nu er hver fjerde jobopslag forgæves.
Det er vigtigt, at vi løser de opgaver, for det har en kæmpe betydning for vores velfærdssamfund.
Det her er jo bare få initiativer i den gode og brede aftale, vi har lavet på social- og sundhedsområdet, og som jeg håber vil få flere mennesker til at få øjnene op for de her uddannelser.
LA støtter forslaget.
Karina Adsbøl (DD), 2024-11-01:
Tak for det, formand.
Det at tage en social- og sundhedsuddannelse finder jeg utrolig vigtigt.
Det er en helt unik uddannelse, hvor man kan gøre en kæmpe forskel for sine medmennesker.
Jeg husker selv tilbage på mine mange år i faget, først som social- og sundhedshjælper og derefter som social- og sundhedsassistent.
Det var givende på mange måder, hvad enten jeg arbejdede på sygehuset, i hjemmeplejen, på plejehjemmet eller i psykiatrien.
Der er et hav af muligheder.
Lovforslaget her udmønter den aftale, et bredt flertal, som Danmarksdemokraterne også er en del af, har indgået.
Det følger af aftalens initiativ fire, at aftalen skal fjerne barrierer for opstart på en social- og sundhedsuddannelse.
De to grupper skal fremover sidestilles i forhold til amu-kurser inden for social- og sundhedsområdet, så begge grupper bliver omfattet af den almindelige deltagerbetaling på 0 kr.
Derudover vil deltagere med en uddannelse over faglært niveau, der deltager i sådanne amu-kurser, få adgang til veu-godtgørelse samt tilskud til befordring, kost og logi, sådan at de sidestilles med øvrige deltagere, der i dag kan få godtgørelse og tilskud.
Initiativet skal omfatte de samme amu-kurser som de kurser inden for social- og sundhedsområdet, hvor den almindelige deltagerbetaling i dag er 0 kr., herunder relevante kurser fra fælleskataloget målrettet udlændinge, der tages i sammenhæng med de pågældende amu-kurser.
Jeg har også læst høringssvarene og noteret mig, at Dansk Arbejdsgiverforening ikke helt kan bakke op om det her forslag om elevløn til voksne over 25 år.
De forventer så, at de bliver inddraget i de kommende trepartsforhandlinger i forhold til udmøntningen af det initiativ, og det tænker jeg da at ministeren sørger for at de gør.
Jeg må også bare sige, at da jeg selv var under uddannelse som social- og sundhedshjælper og gik til min chef for at få uddannelsesorlov, var det også vigtigt for mig, at jeg havde en god økonomisk bagage med mig.
For det betyder noget, hvis man har stiftet familie, at man også kan betale sine regninger.
I Danmarksdemokraterne stemmer vi for det her forslag, for det er positivt, at så mange barrierer som muligt for at uddanne sig på social- og sundhedsområdet nedbrydes for voksne, der ønsker at lave et karriereskifte.
Så er det godt, at det er nemt og enkelt.
Så i Danmarksdemokraterne støtter vi det her forslag.
Anni Matthiesen (V), 2024-11-01:
Tak for det, formand.
Med forslaget her håber jeg selvfølgelig på, at vi får flere til at få øjnene op for, hvad det er for et vigtigt og fantastisk arbejde, der bliver udført.
Jeg tror nok, at flere af os igennem livet måske også selv får øje på, hvilket vigtigt stykke arbejde det er, de gør.
Det er sådan, at der i forhold til lovforslaget her, hvilket den tidligere ordfører også omtalte, ligesom er to elementer i det.
Ud over det er det også korrekt, som det tidligere er blevet sagt, at loven her også sikrer, at deltagere med en uddannelse over faglært niveau, som deltager i amu-kurser, får adgang til veu-godtgørelse og får tilskud til befordring, kost og logi.
Denne ligestilling håber og tror vi på kan være med til at tiltrække flere til at vælge at tage en sosu-uddannelse.
Vi i Venstre støtter selvfølgelig det her lovforslag, og jeg mener, at det er et godt skridt i den rigtige retning, og så må vi jo se, om der skal tages yderligere skridt hen ad vejen.
Tak for ordet.