runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2021-11-11:
Det er jeg sådan set enig i.
Og selvfølgelig skal jeg også svare på de spørgsmål, der bliver stillet; det er jeg også enig i.
Det er bare sådan, at den argumentation, der er, vedrører, at der på et tidspunkt har været et beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti har stemt for.
Så kommer der et lovforslag, og så bruger man det i argumentationen, at regeringen og hele det store statsapparat nu har kopieret det beslutningsforslag og vil lave det til lov.
Hør nu her, det her lovforslag indeholder ingenting.
Det indeholder ingen penge.
Det eneste, der er nyt her, er, at man forpligtiger sig på at dække det demografiske træk og bruge pengene.
Og det er ikke engang nye penge, det er bare de penge, der almindeligvis kommer – pris- og lønfremskrivninger og alt muligt andet.
Dem skal man så bruge, men det gør vi jo alle sammen alligevel, ligegyldigt hvilken farve regeringen har.
Det her er indholdsløst, og det er ærgerligt.
Rune Lund (EL), 2021-11-11:
Det er jo lige præcis det eneste, som det her lovforslag kan – det er jo faktisk at være et værn imod det, som skete fra 2015 til 2019, nemlig at der ikke blev leveret på det demografiske træk, samtidig med at der blev aftalt skatte- og afgiftslettelser for 27 mia. kr.
Den øvelse vil jo ikke kunne lade sig gøre, hvis den velfærdslov, der er fremlagt i dag, måtte blive vedtaget.
Altså, det er den substans, der er i det, og jeg synes, det er alt for uambitiøst, og jeg synes, det skulle være meget mere.
Og der er jo plads til meget mere i det økonomiske råderum i de fremskrivninger af Danmarks økonomi, som der foretages i Finansministeriet.
Men kan ordføreren ikke anerkende, at det værn trods alt er indeholdt i det her forslag til velfærdslov, nemlig at man ikke vil kunne gøre det, man gjorde fra 2015 til 2019, hvor der ikke blev leveret på det demografiske træk, og hvor der samtidig blev givet skatte- og afgiftslettelser for 27 mia. kr.?
René Christensen (DF), 2021-11-11:
Jo, den argumentation køber jeg.
Udfordringen er bare den måde, man har formuleret lovforslaget på, altså at velfærd bare er det hele.
Når vi taler velfærd i Dansk Folkeparti, taler vi rigtig meget ældrepleje; vi taler det værdige liv, både for børn og voksne; vi taler også den gode folkeskole.
Der er også politik i det – altså, vi sidder jo ikke her i Folketinget bare for at bruge pengene, vi sidder her faktisk, fordi vi gerne vil kanalisere pengene derhen, hvor vi synes de giver mest værdi.
Det kan blive brugt på alt muligt andet.
Det handler kun om, at pengene bliver brugt – ikke, hvad de bliver brugt på.
Vi vil have noget mere kvalitet.
For vi kan se derude, som jeg også sagde før, at vi ikke engang har opnået vores mål om, at 95 pct. af en årgang skal have en ungdomsuddannelse – det er da vigtigt i et land som Danmark.
Det er da også vigtigt, at man, når man bliver ældre og plejekrævende, har ret til et værdigt liv.
Det er da sådan nogle ting, der er interessante, når vi taler velfærd, og den diskussion får vi ikke med det her forslag – desværre.
Rune Lund (EL), 2021-11-11:
Men hvad skal der så til, for at DF vil stemme for en velfærdslov?
Skal det være, at vi som minimum leverer på det demografiske træk, beregnet på både kommuner, regioner og stat?
Eller skal det være, at vi f.eks. som minimum leverer på det demografiske træk inden for, hvad man kunne definere som borgernær velfærd?
Der kunne man f.eks. tage udgangspunkt i den kommunale kontoplan og se på det i forhold til socialområdet, ældreområdet, sundhedsområdet osv.
Det ville være en stramning i forhold til det, der ligger nu.
Er det sådan, jeg hører Dansk Folkeparti – at man vil stemme for noget, hvis det indebærer en stramning ud fra nogle af de måder at gøre det på, som jeg nævner her?
Mona Juul (KF), 2021-11-11:
Tak for ordet.
Og tak til Enhedslisten for beslutningsforslaget.
Det er et forslag, der efter vores mening rammer økonomisk helt forbi skiven, og vi kan derfor på ingen måde tilslutte os forslaget.
Og jeg vil derfor på vegne af vores finansordfører, som desværre er forhindret i at være her, blot give nogle af de mest indlysende begrundelser herfor, For det første vil jeg sige, at inden vi fik budgetloven, overskred kommunerne nærmest konsekvent budgetterne – især vedrørende serviceudgifter.
Og med budgetloven og tilhørende sanktioner ved manglende overholdelse har vi fået en langt bedre budgetdisciplin, og efter en tilpasningsperiode rammer kommunerne nu også meget tæt på budgetterne.
For det andet frygter vi, at man fjerner motivationen til at føre en ansvarlig og mådeholden økonomisk politik, hvis budgetloven suspenderes.
Det er selvfølgelig vigtigt, at vi har mulighed for at stimulere økonomien, men det er også vigtigt, at vi holder fast i, at der skal være sammenhæng mellem udgifter og indtægter; det har budgetloven hjulpet med til.
Endelig for det tredje er Konservative helt med på, at vi skulle stimulere økonomien under coronakrisen, som det også bliver nævnt i forslaget, men vi har ikke stor tiltro til, at friere rammer til anvendelse af borgernes skattekroner er vejen frem.
Så samlet set er vi glade for budgetloven.
Den har tjent os godt gennem årene, og den skal selvfølgelig blive ved med at være der.
Lea Wermelin (S), 2021-11-17:
Men jeg glæder mig sådan set over, at spørgeren siger, at vi er enige om målene, og derfor kan det jo også ærgre, at Dansk Folkeparti så ikke er en del af den her brede aftale, som man vel har talt om i 15 år, men som aldrig er blevet til noget.
For der er behov for at genbruge og genanvende mere i Danmark.
Det, vi jo har valgt at sige, er, at vi skal gøre noget; vi har nogle grønne mål i Danmark, vi skal nå.
Til gengæld har vi også sagt, at hvis teknologien er der, og den vil også blive udviklet, i takt med at vi netop sætter det her i gang, står aftalen ikke i vejen for det.
Og derfor vil Miljøstyrelsen jo også kigge på den ansøgning, som de fynske kommuner har sendt.
Nick Hækkerup (S), 2021-11-17:
Det var et kompleks spørgsmål at rejse i et opfølgende spørgsmål, vil jeg sige.
Det er en diskussion, som vi jo har taget lidt hul på, og det er en diskussion, som peger to veje.
På den ene siden er der den diskussion, som vi har, om, at der, hvis der bliver slået noget op på f.eks. de sociale medier, som er ulovligt, f.eks. en trussel eller andet, så skal være en forpligtelse for mediet til inden for en relativt kort tidsfrist at fjerne det, hvis det er klart ulovligt, og inden for en lidt længere tidsfrist, hvis det, om jeg så må sige, bare er ulovligt.
Over for det står der på den anden side hensynet til ytringsfriheden, altså hvor meget man har ret til at komme til orde på de sociale medier.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-11-17:
Mit spørgsmål til ministeren lyder: Hvordan vil ministeren sikre, at der fremover sikres en retvisende budgettering af både AUB-bidraget og veu-bidraget, så virksomhederne ikke oplever store udsving i deres økonomiske betalinger, og så AUB ikke går fra en opsparing på 4,6 mia. kr. på grund af systematiske overbetalinger fra virksomhederne til et underskud på 2,6 mia. kr. som følge af et fejlskøn af Børne- og Undervisningsministeriet?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-11-17:
Nu var det jo krystalklart og i øvrigt et af hovedkravene fra Dansk Arbejdsgiverforening side, at man fik en fleksibel AUB, det vil sige en AUB, hvor der netop ikke var forudsigelighed; altså bare for at sige, at hvis man går ned ad det spor, at der skal være forudsigelighed, så gør man i hvert fald det stik modsatte af, hvad der var arbejdsgiverkravet.
Og det ville så i øvrigt også være imod den trepartsaftale, der efterfølgende blev indgået, for der aftalte vi faktisk at efterleve arbejdsgivernes krav om fleksibilitet i AUB'en, fordi man forud for det havde haft en ophobning af midler i AUB-systemet, og det er selvfølgelig ikke hensigtsmæssigt.
Så den fleksible AUB var et klart arbejdsgiverkrav, og det valgte vi at imødekomme, fordi det var magtpåliggende for arbejdsgiverne, at det fulgte op- og nedture i forhold til lærlinge.
Så vil jeg sige, at når det så var, at tallene landede sådan, som de gjorde, skal vi huske på, at vi stod i en situation, hvor antallet af lærepladser faldt med 34 pct. og 49 pct. i henholdsvis marts og april måned i 2020 under coronakrisen.
Der valgte vi i fællesskab med arbejdsmarkedets parter at reagere pronto og i øvrigt med et bredt flertal bag os i Folketinget omkring den trepartsaftale.
Så katastrofe for de unge, katastrofe for samfundsøkonomien.
Det vil sige, at vi fik fuldstændig vendt udviklingen og kom faktisk ud med flere uddannelsesaftaler, flere lærepladser, end der har været tidligere.
Og det vil sige, at grunden til, at vi nu står i en situation, hvor der er en ekstra regning så at sige, simpelt hen er, at det gik rigtig godt.
Til kæmpe gavn for erhvervslivet fik man hyret rigtig mange unge ekstra ind.
Tusind tak til de arbejdsgivere, der leverede den indsats – og det er derfor, regningen er der.
Man ønskede et fleksibelt system, der fulgte op- og nedture, og så fik man lige en optur – og heldigvis for det.
Derfor står vi i den situation omkring de penge.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-11-17:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg får svar på spørgsmålet.
Altså, der var det her tidligere i foråret, og der var det Venstre og Konservative, der også igen påpegede, at der var en for stor betaling og en ophobning på 4,6 milliarder.
Så har der været corona – det er rigtigt – og virksomhederne blev også hjulpet med lønkompensation, så man sikrede, at man ikke tabte praktikpladser – det er også helt rigtigt.
Det har vi også bakket op om.
Men selv om man ikke siger, at der er tale om et fejlskøn eller en regnefejl, men at det faktisk skyldes den fleksibilitet, som man ønsker fra virksomhedernes side, så er det alligevel sådan et lidt overraskende udslag, at det er 60 pct. større end det, man forventede.
Havde ministeren måske forventet, at der i 2020 kun ville blive indgået halvt så mange lærepladser?
Jeg ved ikke, hvem folk er, men jeg tror, at hvis man havde spurgt virksomhederne lidt mere, havde man nok fået lidt mere klarhed over, hvad prognoserne vil være.
Altså, det, vi undrer os lidt over, er, at det jo ligesom ikke er første gang, der er, man kan ikke sige rod, men i hvert fald stor forvirring om indtægter og udgifter hos AUB.
Nu kræver man så 2,6 mia. kr. ind – godt nok over 3 år, men der er jo tale om en uforudset ekstraregning.
Lige nu står mange virksomheder jo også med udgifter til materialer, til energi og til andre ting.
De har nok at gøre.
For virksomheden betyder det, at der er en usikkerhed om, hvor meget de skal betale, både i AUB og veu.
Så når man ikke kender sit omkostningsniveau, er det jo også lidt svært at skabe praktikpladser.
Hvordan tænker ministeren at det fremadrettet kan blive noget mere stabilt for virksomhederne?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-11-17:
Jamen det tænker jeg da absolut ikke at det kan blive.
For det har været et klart ønske fra virksomhederne, at der ikke blev det.
Virksomhederne har ønsket den fleksibilitet, som kommer til udtryk, ved at man indimellem betaler mere og indimellem betaler mindre.
Det var nummer et, det vigtigste krav fra arbejdsgiversiden i forbindelse med de her forhandlinger.
Så siger ordføreren, at vi kunne have spurgt virksomhederne, for så havde man sikkert fået et bedre skøn.
Jamen det var jo virksomhederne, vi forhandlede med.
Så det skøn, der er lavet, og det, der ligger til grund for den beregning, er jo noget, vi har siddet og forhandlet om.
Det er jo en trepartsaftale, og det vil sige, at vi har siddet inde i det rum med hinanden, arbejdsmarkedets parter og regeringen, og til grund for det ligger så det beløb, som viste sig at være meget lavere, fordi ingen af os i vores vildeste fantasi havde turdet håbe på, at det gik så godt, som det gjorde.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-11-17:
Nu har jeg ikke siddet i de samme lokaler som ministeren, så jeg kan jo ikke sige, præcis hvad der er foregået.
Det er bare interessant, at når jeg taler med arbejdsgiverne fra den anden side, er det, at de sidder med det her billede af, at tingene går så meget op og ned – så skal de betale for meget, og så skal det kræves ind igen.
Så det er jo ikke noget, der er sket over natten.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-11-17:
Hvis det er sådan, at arbejdsgiversiden har skiftet standpunkt og ikke længere vil have et fleksibelt system, som var deres hovedkrav ved de pågældende forhandlinger, og som jo er årsagen til, at regningen er forskellig fra år til år, så skal arbejdsgiversiden være velkommen til at komme og genåbne forhandlingerne.
Det var deres hovedkrav.
Det var ikke noget, regeringen kom med, og det var ikke noget, lønmodtagerne kom med.
Det var arbejdsgiversiden, altså dem, der repræsenterer virksomhederne, der bad om den model som deres hovedkrav.
Nu har de fået den model.
Hvis de har fortrudt det, står min dør altid åben, og så kan vi forhandle om en anden løsning.
Eftersom det var deres ønske, er det jo ikke noget, der er et hjertebarn for nogen af de andre parter, der sad omkring det bord.
Ja, eller faktisk endnu færre.
Ja, vi styrtblødte lærepladser, vi styrtblødte lærepladser, da coronaen ramte.
Jeg havde slet ikke turde drømme om, at det gik så godt.
Og jeg tror, at hvis nogen havde sat det scenarie op, at der er en global pandemi, at vi styrtbløder lærepladser, og om det kunne lade sig gøre at få vendt det på en måde, så vi ikke bare kom op på niveau, men faktisk gik 25 pct. over niveau, så ville folk jo have sagt: Dream on, det der kommer aldrig til at ske.
Peter Skaarup (DF), 2021-11-17:
Ja, og det gør vi også gerne lige om lidt, når vi har spørgsmål til ministerens kollega.
Jeg kunne godt lige tænke mig at vende mig mod Facebook.
Det er jo en kæmpe udfordring for vores samfund, at vi, når det handler om noget, som rigtig mange mennesker bruger – selv folk, der er kommet lidt op i årene, er jo på Facebook nu til dags, og det er ministeren også – desværre oplever, at der er mennesker, der ikke tør bruge den ytringsfrihed, der også ligger i, at man kan ytre sig på sådan et medie.
Nick Hækkerup (S), 2021-11-17:
Jeg synes, at det ville være naturligt, at spørgsmålet om at bruge Muhammedtegningerne i undervisningen indgår som nogle af de drøftelser, vi skal have i forbindelse med den bredere censurdiskussion.
Men jeg synes også, at det specifikt i forhold til undervisningen vel er fair at henvise til børne- og undervisningsministeren, som måske ovenikøbet vil ledsage mig i forhandlingerne, når vi har snakket om det – det kunne man da godt forestille sig.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-11-17:
Nej, igen rammer ministeren forbi.
Vi får heldigvis en tredje gang, så bliver det måske alle gode gange tre.
Jeg har ikke bedt ministeren om i dag at forholde sig til den pågældende dom.
Citat slut.
Det er det, jeg spørger om.
Og der kunne ministeren jo bare sige: Nej, det kan ikke passe, så derfor laver vi nu en tilføjelse til udlændingeloven og sikrer, at menneskerettighedskonventionens artikel 6 selvfølgelig ikke gælder i relationen mellem pædofilidømte og deres børn.
Nick Hækkerup (S), 2021-11-17:
Det er artikel 8, men lad nu det ligge.
Det, der er sagen, er, at uanset hvor generelt det bliver formuleret, er det her spørgsmål jo stillet op ad den konkrete sag, som er under anke ved landsretten.
Det, som så er det underliggende, er selvfølgelig en diskussion, som vi også har haft nogle gange, nemlig i hvilket omfang det er i Danmarks interesse at leve op til de internationale forpligtelser, vi har påtaget os, og i hvilket omfang det vil være hensigtsmæssigt, at vi stiller os selv mere frit.
Og der har vi jo grundlæggende forskellige syn på, hvad der er i et lille lands interesse.
Min opfattelse er, at grundlæggende har vi en interesse i at holde os inden for de internationale spilleregler, der gælder.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-11-17:
Det er sandt.
Jeg kender godt den meningsforskel imellem os, men så må ministeren jo også stå på mål for sit synspunkt.
Og derfor spørger jeg så nu for, jeg ved snart ikke, om det er tredje eller fjerde gang: Kan det passe?
Finder ministeren ikke som jeg det moralsk anstødeligt, at den konvention, han altså ikke vil tage forbehold over for, her, i hvert fald i byretten, har sikret en retsstilling, som gør, at en pædofilidømt – en far på 34 år, der har forgrebet sig på sine børn under 12 år – ikke kan udvises, med den begrundelse, at han har krav på at være sammen med sine børn?
Det må ministeren da kunne sige.
Der er ikke noget menneske ud over ministeren her i landet, der ikke vil sige: Nej, det kan ikke passe.
Nick Hækkerup (S), 2021-11-17:
Men den indskudte sætning »i hvert fald i byretten« understreger jo bare kompleksiteten i sagen.
Hvis man så prøver at generalisere i det hele taget, synes jeg, der er grund til at notere sig, at netop regeringen har fremlagt forslag til at stramme reglerne over for dem, som er dømt for pædofili.
Det gælder f.eks. inddragelse af pas – et forslag, som jeg i øvrigt ved jeg deler med spørgerens parti og retsordføreren for spørgerens parti –
nå, undskyld, tiden er gået.
Peter Skaarup (DF), 2021-11-17:
Mange tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Vil ministeren – idet lærere på skoler og videregående uddannelser ikke tør vise eksempelvis Muhammedtegninger i deres undervisning på grund af trusler fra islamister – tilkendegive, om regeringen fortsat mener, at ytringsfriheden er under pres, og påtænker regeringen fortsat at indkalde Folketingets partier til forhandlinger om ytringsfrihed, sådan som statsministeren lovede i Folketingssalen den 11. maj 2021, og vil justitsministeren i den forbindelse redegøre for, hvorfor dette endnu ikke er sket?
Nick Hækkerup (S), 2021-11-17:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig med det samme slå fast: Det er et problem og helt uacceptabelt, at der er nogen, som bruger vold og trusler til at forsøge at begrænse vores ytringsfrihed.
Det hverken kan eller skal vi acceptere.
Når man ser tilbage på det forfærdelige terrorangreb sidste efterår på den franske skolelærer Samuel Paty, der havde vist Muhammedtegninger i sin undervisning, så står det helt klart, hvad det er, der er på spil.
Ytringsfriheden er en helt grundlæggende værdi i et demokratisk samfund.
Det gælder også, hvis en lærer vurderer, at det er relevant at se Muhammedtegningerne i forbindelse med undervisningen i demokrati og frihedsrettigheder, hvor Muhammedkrisen som en væsentlig begivenhed i dansk historie kan indgå.
Og det er afgørende for samfundets demokratiske udvikling, at borgerne har mulighed for at ytre sig uden at frygte, at de bliver mødt af trusler og overgreb på grund af deres deltagelse i den offentlige debat.
Derfor har regeringen også for nylig fremsat et lovforslag, hvor vi foreslår at fordoble straffen for trusler, der har baggrund i den forurettedes lovlige ytringer eller til formål at forhindre forurettede i at gøre brug af sin ytringsfrihed, altså præcis det, vi snakker om her.
Spørgsmålet om selvcensur har en karakter, hvor vi fra regeringens side mener, at der skal være en grundig drøftelse af, hvad vi skal gøre.
Der findes ingen simple svar på de store udfordringer, som religiøs fundamentalisme udgør alt for mange steder i verden i dag, og det gælder også i Danmark.
Derfor vil jeg i det nye år, for nu at svare præcist på spørgsmålet, indkalde alle Folketingets partier til drøftelser om, hvordan vi håndterer selvcensur.
Tak for ordet.
Peter Skaarup (DF), 2021-11-17:
Tak for det.
Spørgsmålet er jo stillet, fordi vi netop havde en folketingsdebat for nogle måneder tilbage, i maj måned, hvor vi ret grundlæggende fik diskuteret de her store udfordringer, der er for vores ytringsfrihed i Danmark, når man gang på gang oplever, at man ikke kan få lov til at sige, hvad man mener, uden at man bliver ramt af sanktioner og trusler m.v. Jeg er da sådan set glad for, at ministeren ikke har glemt statsministerens løfte der fra den 11. maj 2021.
Jeg ved også godt, at der i regeringens kalendere er mange ting rundtomkring, bl.a. har der lige været kommunevalg, som vist nok har optaget en del tid, har jeg forstået, i hvert fald for nogle ministres vedkommende, men når det så er sagt, er det jo lang tid siden, at vi havde maj.
Nu har vi november, og nu siger ministeren så i dag, at i det nye år vil man drøfte det her, men jeg skulle altså lige hilse og sige, at der jo altså er mennesker, der får ødelagt deres liv, fordi de ikke kan få lov til at bruge deres ytringsfrihed, som vi har en lang tradition for i Danmark vi kan.
Vi har også en grundlov, der siger, at man har ytringsfrihed.
Det sker jo hver eneste dag, at man er bange for at sige, hvad man mener, på grund af at man bliver truet af islamister eller andre, der ikke vil tillade, at man ytrer sig på den måde, man gerne vil.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om man vil skynde sig lidt mere, og om vi kan forvente, at der sker noget hurtigt fra regeringens side, for
når man lover ting et sted som i Folketingssalen, fanger bordet rimeligvis, for man skal jo holde det, man lover over for Folketinget.
Så vil jeg også godt spørge, om ministeren anerkender, at den her stigende islamisering, vi ser rundtomkring i vores samfund, er en af hovedårsagerne til, at vores ytringsfrihed er truet i dag.
Nick Hækkerup (S), 2021-11-17:
Først og fremmest vil jeg gerne takke for anerkendelsen af det arbejdspres, som der er, det tror jeg gælder for alle regeringer og for Folketinget i øvrigt.
Vi sidder selv – spørgeren og jeg – i forhandlinger på forskellige punkter allerede nu, og der er jo nok at fylde dagen op med.
Det er den ene ting, jeg gerne vil sige.
Den anden ting, jeg gerne vil sige, er, at det jo ikke er sådan, at der ikke er sket noget.
Vi har faktisk fremsat et forslag, hvor vi, som jeg nævnte før, foreslår at fordoble straffen for trusler, som har til formål at forhindre den forurettede i at gøre brug af sin ytringsfrihed.
Så derfor kommer vi jo et stykke ad vejen.
Peter Skaarup (DF), 2021-11-17:
Det anerkender jeg også.
Det er godt, at vi bevæger os i den retning.
Man må også bare sige, at der jo er mennesker, der er bange for overhovedet at anmelde det, de bliver udsat for.
Der er mennesker, der er bange for overhovedet at ytre sig om det, de har været udsat for.
Nu har vi en skolelærer, som i øvrigt er medlem af Dansk Folkeparti, der simpelt hen må holde op med at udøve sin gerning, fordi hun bliver truet, og fordi hun bliver sat til side, også af kollegaer, fordi hun har villet undervise i Muhammedtegningerne.
Der må man jo bare sige, at så er det jo kommet alt for langt ud.
Vores samfund er jo skredet i en helt forkert retning, hvis man ikke må have lov til at undervise i og fortælle om helt grundlæggende ting i vores danmarkshistorie, som skolebørnene gerne skulle lære noget om.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-11-17:
Tak for det.
Hvad er årsagen til, at ministeren fortsat ikke har indkaldt til forhandlinger om stu?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-11-17:
Jeg bliver nødt til at få uddybet den sidste del, så vi må lige vende tilbage til, hvad der egentlig menes med det om udbuddet.
Med hensyn til spørgsmålet om kvaliteten, er svaret ja med udråbstegn bagefter.
Der findes nogle fantastiske stu-tilbud derude, så det skal jo ikke lyde, som om det hele bare er galt, for det er det ikke.
Men selvfølgelig skal det være sådan, at der er en større sikkerhed for, at der faktisk er den kvalitet, man kan forvente, når man går i gang med en stu.
Ligesom en elev, der starter på gymnasiet, har en forventning om en vis standard, skal man selvfølgelig også kunne have det, når man går i gang med et stu-tilbud.
Det kan jeg ikke sige med sikkerhed at der er i dag, og det er en af grundene til, at jeg synes, det er så vigtigt, at vi i fællesskab går ind og får kigget på det her.
Så skal jeg lige høre lidt mere om det med udbuddet, så uddyb gerne – værsgo.