runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2019-01-30:
Tak for spørgsmålet.
Jeg begrunder selvfølgelig gerne min beslutning.
Baggrunden for beslutningen er, at jeg som minister med ansvar for statens infrastruktur vil sikre fremkommeligheden mellem Øst- og Vestdanmark.
Storebæltsforbindelsen binder landsdelene sammen og er for mange borgere i realiteten den eneste mulighed for at rejse mellem Fyn og Sjælland.
Storebæltsforbindelsen er dermed kritisk infrastruktur.
Sund & Bælt har oplyst, at der på den planlagte dag i august 2019 fra kl. 13.00 til kl. 14.00 forventes at passere omkring 1.440 køretøjer i østgående retning på broen.
Der er således tale om en travl dag med en del særlig international ferietrafik.
Historisk har det været tilfældigheder, der har afgjort, om det går godt, eller om der opstår trafikale problemer.
Det så vi på Storebæltsbroen i 2012 og 2014 samt ved Lillebælt Halvmarathon i maj 2017, hvor der opstod timelange køer.
Den risiko mener jeg ikke at vi kan være bekendt at tage over for de mange bilister, der skal krydse Storebæltsbroen.
Derfor mener jeg ikke, at Storebæltsforbindelsen skal indgå som etape i cykelløbet PostNord Danmark Rundt.
Det undrer mig dog, at spørgeren mener, at min beslutning om at holde Storebæltsforbindelsen fri for cykelløb har den direkte konsekvens, at der ikke kan afvikles cykelløb på Fyn.
Nu vil jeg ikke gøre mig klog på planlægningen af sportevents, men efter min bedste overbevisning burde det være muligt at planlægge en etape på Fyn, uden at cykelløbet nødvendigvis skal passere Storebæltsforbindelsen.
Jan Johansen (S), 2019-01-30:
Tak for det.
Vil ministeren begrunde, hvorfor han ikke vil give tilladelse til, at cykelløbet PostNord Danmark Rundt kan køre over Storebæltsbroen, når der er tale om en national begivenhed og det kun vil tage få timer at cykle over Storebæltsbroen og vil medføre meget lidt gene for trafikken, og når ministerens afvisning nu får den konsekvens, at PostNord Danmark Rundt cykler helt uden om Fyn, fordi Fyn åbenbart ikke er stor nok til, at man kan cykle rundt på Fyn?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-30:
Tak for spørgsmålet.
Som formanden siger, tror jeg, at det spørgsmål er lige på kanten i forhold til min mulighed for at forberede mig, da jeg ikke lige har fået kigget på de blanketter, som Viborg Fjernvarme skal udfylde til Forsyningstilsynet.
Men helt overordnet mener jeg sådan set, at der skal være gennemsigtighed i det, således at man som varmeforbruger kan se, hvad man betaler for, og hvad man får – det er jo det, der ligesom er det afgørende i det her – og at fjernvarmeforbrugerne selvfølgelig skal betale til den del, der vedrører det at producere fjernvarme.
Det er i hvert fald det, der er mit udgangspunkt.
Men jeg vil gerne tilbyde fru Karin Gaardsted, at vi kan sende et notat om, hvad det er for nogle spilleregler, der gælder for værkerne, således at vi sikrer, at der ikke er nogen misforståelser, og at reglerne bliver overholdt.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-01-30:
Det andet kunne også være interessant, altså at se, hvordan det gik.
Jamen det er godt, for jeg ved det jo også selv, nemlig at man skal være lidt påpasselig med, hvad man siger til pressen, og pressen kan nogle gange udlægge tingene på en måde, som ikke er fordelagtig for en selv, og som skaber unødvendig støj omkring det politiske budskab, man gerne vil levere.
Jeg synes, det måske er det, der er sket i den her sag.
Men det glæder mig, at ministeren stadig væk står for OECD-løsningen som den rigtige løsning i den her sag.
Astrid Krag (S), 2019-01-30:
Nu startede min kollega hr. Flemming Møller Mortensen med at komme med et citat fra én aktør.
Jeg vil gerne komme med et andet og sige, at nu beskriver ministeren, hvordan det er vigtigt, at syge og svækkede mennesker ikke er kastebold i systemet, og det kan vi aldrig blive uenige om.
Det er en af de opgaver, der er en bunden opgave.
Men i det oplæg, regeringen har lagt frem, hvem er det så, der i kommunerne griber de nye opgaver, kommunerne får?
Hvem er det, der skal gribe dem?
Jeg forstår godt den store bekymring og vil bare citere formanden for SIND, Knud Kristensen, som har orienteret sig i regeringens udspil og siger, at der slet ikke står noget om, hvad der skal ske med det psykiatriske område, når det flyttes ud til kommunerne.
Hvem har de tænkt sig skal tage sig af det?
Afdeling for Vej og Park!
Og det sidste er nok mere et retorisk spørgsmål, men bekymringen er der jo.
Hvad er det, der skal bygges op i kommunerne, der gør, at de kan tage hånd om de psykisk syge borgere?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-30:
Det, vi bygger videre på nu med sundhedsreformudspillet, er sådan set også, at vi får de strukturelle rammer til at være med til at understøtte det samarbejde, der skal være ude i det nære sundhedsvæsen mellem sygehus, egen læge og kommunen.
Derfor kunne jeg da godt have håbet på, at spørgerens eget parti ville have bakket op om den her sundhedsreform, der i høj grad kommer til at give en forbedring for mennesker med psykiske lidelser i Danmark.
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-01-30:
Nu er spillet i forbindelse med satspuljen jo sådan, at regeringen altid kommer og præsenterer et program, hvor alle pengene er brugt, og så kan vi andre ikke få nogen ønsker med.
Det er godt, det forsvinder, for det har ikke været noget, der har understøttet hverken kvaliteten i sundhedsvæsenet eller den demokratiske proces.
Ja, regeringen har fremlagt planer, også i forhold til hvordan man vil skaffe mere personale, og med hensyn til sygeplejersker med specialuddannelse i psykiatri vil man nu ifølge udspillet fra regeringen nedsætte en arbejdsgruppe til at kigge på, hvilke kvalifikationer det er, der skal til.
Altså, jeg forstår godt frustrationen hos patientorganisationerne på det psykiatriske område, når regeringen ikke kommer med noget, der er mere konkret end at nedsætte en arbejdsgruppe.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-30:
Regeringen præsenterede i efteråret en stor psykiatrihandlingsplan med 43 konkrete initiativer og et økonomisk løft på mere end 2,1 mia. kr., hvor vi i høj grad ikke bare har taget nogle initiativer i relation til at rekruttere psykiatere, men sådan set også sammen med spørgerens eget parti har taget nogle initiativer til at sikre, at vi bruger de kompetencer, der er hos vores specialpsykologer, og i høj grad også har taget nogle initiativer i forhold til at sikre, at de kompetencer, der ligger i uddannelsen til psykiatrisygeplejerske – specialsygeplejerske, som også omtales i den artikel, der citeres fra – er rettet mod fremtiden.
Så lige præcis de initiativer lå der jo i regeringens psykiatrihandlingsplan.
Desværre må jeg jo konstatere, at i det spørgsmål, der handlede om rekruttering til psykiatrien, og hvor regeringen gik til satspuljeforhandlingerne med et ønske om, at der skulle afsættes en ikke ubetydelig økonomisk ramme til at styrke den del, ønskede spørgerens parti mig bekendt ikke at bakke op.
Der havde jeg da gerne set, at man havde bakket mere op om den del, også økonomisk set.
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-01-30:
Tak til ministeren.
Det er jo et hårdt angreb på et regeringsudspil, og man må sige, at hvis vi kigger ind i vores sundhedsvæsen, som ministeren også er inde på, så er psykiatrien den sektor, hvorom der flest gange har været sagt, at her mangler man at få rettet op på noget, fortiden har været skyld i ikke fungerer godt nok i dag.
Derfor er det for mig at se en hård kritik, og det ville jo da have været skønt, om man havde haft en regering, der havde favnet og omfavnet den problemstilling, så man havde lyttet til de mange røster, der har været, om, at noget virkelig må gøres på det her område.
Det er den kvalitet, der skabes ved, at man har nok af det, man har brug for, altså at man har nok af de folk, der ved, hvad det her drejer sig om.
Og det er jo her, deres kritik er sønderlemmende, for der siger de, at her leverer regeringen ikke noget.
I forhold til det næste spørgsmål vil jeg gribe fat i det, ministeren siger om, at så vil regeringen naturligvis sikre penge og menneskelige ressourcer.
Ja, og det er jo præcis det, som SIND og bedre psykiatri siger man ikke får leveret i oplægget.
: Hvor er det, pengene skal komme fra?
Altså, hvilke penge er det, regeringen har med til det her, og hvordan er det, man vil sikre den menneskelige ressource, som ministeren selv taler om skal sikre bedre kvalitet, skal sikre den rigtige faglighed i forhold til psykisk syge danskere?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-30:
Altså, der er jo ingen tvivl om, at når man laver forandringer for at forbedre ting i vores sundhedsvæsen, giver det altid anledning til nogle spørgsmål, nogle gange også nogle bekymringer og også nogle relevante bekymringer, som vi selvfølgelig så har en opgave i at få afklaret.
Og i relation til det kan jeg sige: Nej, jeg er hverken enig i citatet eller i det, som spørgeren ligesom fremfører skulle være udgangspunktet for Bedre Psykiatri.
Og det er jeg ikke, fordi det sådan set har været vigtigt for regeringen i forhold til sundhedsreformen at sige, at det her er et udspil, der er lige så meget en forbedring for psykiatrien som for somatikken.
For der er mennesker, der mangler sammenhæng i deres behandlingsforløb, mangler, at sygehuse – altså i det tilfælde ofte psykiatrien – egen læge og kommune taler mere sammen og får en forpligtende ramme for deres samarbejde.
Her fjerner vi de juridiske bindinger, der i dag gør, at man f.eks. ikke i det omfang, man kunne ønske det, kan have fælles økonomi, fælles ledelse, fælles organisering og fælles ansættelser, så man reelt set kan sørge for, at nogle af de mennesker, der lever med psykiske lidelser, ikke oplever at blive kastebold mellem forskellige instanser og risikerer at blive genindlagt og genindlagt igen, fordi der ikke er stor nok sammenhæng mellem det, der sker i behandlingspsykiatrien og i socialpsykiatrien.
Derfor mener jeg sådan set, at det i høj grad er vigtigt med sundhedsreformen på såvel det somatiske område som psykiatriområdet at sikre den her forpligtende ramme om samarbejdet i det nære sundhedsvæsen med oprettelsen af de 21 sundhedsfællesskaber, men også med en kvalitetsplan for det nære, og at få gjort op med, at der på en lang række områder i dag mangler bindende faglige standarder for, hvad det er for tilbud, der skal være i vores nære sundhedsvæsen.
Og det er jo noget af det, som vi i høj grad kommer til at investere både penge og menneskelige ressourcer i, nemlig at vi får en langt højere faglig standard i de tilbud, der ligger i vores nære sundhedsvæsen.
Og det vil også gavne mennesker med psykiske lidelser.
Astrid Krag (S), 2019-01-30:
Ja, og der har vi jo så problemet, for man kan ikke bare tale om, at man vil sørge for, at der kommer til at være tilstrækkelige kompetencer på et område, hvor der ikke er det i dag, at der kan ske et kvalitetsløft, at vi kan få nogle bindende kvalitetsmål, som jeg også hører ministeren sige, nogle bindende faglige standarder.
Når jeg læser udspillet, kan jeg se, at der står krav mange steder, men man har så ikke pengene med.
For det ved ministeren jo lige så godt som jeg, at hvis der er noget, der skal være bindende, hvis der er noget, der skal være et krav, så skal der penge med, så vil der blive rejst slutkrav, og det er jo derfor, man står og er så rystende bekymret udeomkring.
Man kan ikke få nogle konkrete svar i forhold til, hvad det er, der skal bygges op i kommunerne, ud over det her meget luftige om kvalitetsløft og tilstrækkelige kompetencer osv., og man kan heller ikke finde økonomien til det.
Det forstår jeg godt bekymrer voldsomt.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-30:
Jeg vil bare sige, at jeg undres over spørgeren, fordi, ja, selvfølgelig kommer der til at skulle følge økonomi med.
Det er jo sådan set også det, regeringen siger, at den er klar til.
Jeg ved ikke, om Socialdemokraterne er klar, for mig bekendt har man bare sagt, at man er imod sundhedsreformen, på trods af at sundhedsreformen kommer til at sikre mere nærhed, mere sammenhæng, ikke mindst for mennesker med psykiske lidelser, og at vi får hævet kvaliteten derude, hvor den mangler i dag, og også får gjort op med, at regionerne desværre ikke har løftet opgaven for psykiatrien i tilstrækkelig høj grad, så vi også får et løft for de mennesker, med psykiske lidelser, vi har i det her samfund.
Det har de krav på, det har de behov for, og jeg synes, at vi har en god dialog både med SIND og Bedre Psykiatri om, hvordan vi kan styrke det i årene fremover.
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-01-30:
Vil ministeren svare mig ganske kort på: Er der en uudnyttet kapacitet i behandlingspsykiatrien og socialpsykiatrien i dag, eller kører det hele på pumperne, fordi vi ikke har fagligt personale til at tage sig af dem?
Er det det, der er årsagen til, at der i høj grad er forskelle regioner imellem og kommuner imellem?
Er det, fordi man har svært ved at rekruttere og fastholde det faglige personale, der skal til?
Er det det billede, ministeren møder, når ministeren drager rundt i landet?
For det er det billede, jeg møder.
Ministeren drømmer sig jo til en løsning på nogle problemer, og det er det, der er årsagen til, at Bedre Psykiatri og SIND siger: Jamen for pokker, mand, kommunerne er jo ikke rustet til det her i dag.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-30:
Jeg tror, det er spørgeren, der ligesom mener, at det går rigtig godt i psykiatrien i dag, og som har behov for at rose regionerne for det arbejde, de laver.
Jeg har nok bare et lidt andet blik på det og ser nogle lidt andre nuancer.
Jeg synes, det er en af de opgaver, som vi kan se, at regionerne på ingen måde har fået løftet i tilstrækkelig grad, og hvor vi har behov for at løfte vores psykiatri yderligere.
Derfor fremlagde vi i efteråret en psykiatrihandlingsplan med 43 konkrete initiativer og med et økonomisk løft på 2,1 mia. kr., og derfor lægger vi nu op til, at der skal være bindende kvalitetsstandarder for, hvad det er for tilbud, der skal være i det nære sundhedsvæsen.
Og Sundhedsstyrelsen peger jo på, at når vi kigger på moderat og let depression og angst, er der i høj grad nogle mennesker, der i dag bevæger sig for langt, og som lige så godt kunne have fået et højkvalitetstilbud i det nære sundhedsvæsen og draget nytte af de psykologer, vi har, og draget nytte af, at vi sådan set har nogle kompetencer – også når vi kigger på børne- og ungeområdet – som er tættere på, hvor folk er.
Vi skal selvfølgelig ikke flytte behandlinger ud, før vi har kapaciteten eller kompetencerne.
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-01-30:
Ja, minister: Hvilken kapacitet og hvilken faglighed er det, de 98 kommuner kan præstere på det her område?
Vil ministeren prøve at give et billede af, i hvor høj grad kommunerne i dag har kapacitet til at tage sig af psykisk sygdom?
Jeg kan godt forstå, at organisationer på det psykiatriske område har en bekymring.
Det er jo der, bekymringen ligger.
Man skal flytte patienter fra et sted til et andet, hvor variationen i kvaliteten og fagligheden ligger på et helt andet niveau, end det gør i forhold til behandlingspsykiatrien.
Ved det sidste spørgsmål, jeg havde lejlighed til at stille til ministeren, kritiserede ministeren regionerne.
Har ministeren en kritik at rette mod den del af psykiatrien, der ligger i de 98 kommuner i dag?
For når ministeren siger, at regionerne ikke har løftet opgaven, synes jeg jo, at ministeren virker blind over for, at en meget stor del af psykiatrien skal løftes ude i kommunerne.
Det er jo det, der får organisationerne til at sige: Hvordan skulle kommunerne dog i løbet af ganske kort tid komme til at få faglighed, kapacitet og struktur til at kunne efterleve de kvalitetsstandarder, ministeren her taler om?
Det kan jeg godt forstå er en reel bekymring.
Hvorfor skulle man dog ikke kunne styrke den del allerede ud fra det, der er rammesætningen i dag?
Hvorfor er det, at det skal flyttes fra et regionalt niveau og ud til et kommunalt niveau?
Hvorfor kan man ikke understøtte den nærhed, som ministeren her taler om, og som Socialdemokratiet i allerhøjeste grad understøtter?
Det er det, vi har givet udtryk for i vores sundhedsudspil.
Tak for det.
Og jeg læser op: Hvad er ministerens holdning til bekymringerne fra bl.a. Bedre Psykiatri og SIND for, at sundhedsreformen vil føre til dårligere kvalitet for psykisk syge med depression og angst?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-30:
Ja, jeg må bare konstatere, at jeg ikke synes, når jeg kigger på psykiatrien i dag, at regionerne har løst opgaven.
Det kan være, spørgeren mener, at man har det.
Det er jo en kombination af forskellige ting, men man kan sige, at det er regionerne, der har været driftsherrer på opgaven.
Når jeg taler med SIND og Bedre Psykiatri, har jeg heller ikke oplevelsen af, at de synes, at psykiatriopgaven er blevet løftet i tilstrækkelig grad i regionerne.
Det, vi jo lægger op til med sundhedsreformen, er, at vi også på psykiatriområdet er nødt til at lave nogle mere forpligtende samarbejdsrammer for den behandling, man skal have, så man ikke risikerer, at der ikke er stærkt nok samarbejde mellem, hvad der sker i behandlingspsykiatrien, hvad der sker i kommunen, og hvad der sker hos egen læge.
Derfor opretter vi de 21 sundhedsfællesskaber, så man i langt højere grad kan være med til at sikre mere nærhed, mere kvalitet og også en bindende, forpligtende ramme om samarbejdet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-01-30:
Tak for det, formand.
Ja, så tog spørgsmålet jo i og for sig en drejning, for nu blev det pludselig et spørgsmål om, at det hele var regionernes skyld.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til ministeren.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-30:
Jamen man kan sige, at det jo lige præcis er den tvivl og de sager, der har været, som har ledt frem til den politiske aftale, vi indgik, fordi vi syntes, det var et kæmpestort problem, at patienter, der havde levet deres liv, også efter en behandlingsskade, så lige pludselig oplevede, at man efter et ankesystem kunne risikere at skulle betale en erstatning tilbage, man egentlig havde brugt.
Og måske havde man egentlig på mange måder overhovedet ikke skænket det en tanke, at man kunne risikere en ankesag, der gik imod den oprindelige tilkendelse, man havde fået.
Det var baggrunden for, at vi ændrede loven og også med den nye lovgivning sikrer, at det ikke sker fremadrettet.
Men det fremgår også meget klart af lovforslaget, at der kan være gamle sager efter gamle regler, som er nødt til at køre efter den praksis, der også er anlagt i forhold til Højesteret.
Jeg er så enig med spørgeren i, at vi sådan set politisk sendte et meget klart signal til regionerne om, hvad det er for en praksis, vi synes er hensigtsmæssig, også set i lyset af at vi har ændret loven efterfølgende.
Men i forhold til konkrete spørgsmål er spørgeren altså velkommen til at stille dem skriftligt, for jeg tror sådan set, det også beror på nogle af de juridiske vurderinger, der ligger i forhold til Højesterets dom og det her med de konkrete forbehold, der kan være i nogle af de gamle sager, og hvor vi jo så også forhåbentlig snart får det her bidrag fra Danske Regioner om, hvor mange sager det så er, de konkret har taget forbehold i.
Men fremadrettet skal vi undgå de her situationer.
Det er derfor, vi har ændret loven, og det er derfor, spørgerens eget parti og jeg selv også har været meget opmærksomme på, at vi havde behov for en lovændring, så vi ikke får patienter, der kommer i klemme.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-01-30:
Nej, det mener jeg ikke.
Jeg mener, at det er en rigtig god start, jeg mener, der er mange gode elementer, og det her med at bestille en betjent skal jo ikke være i stedet for udrykning.
Altså, det er selvfølgelig tænkt, men hvis der er nogle borgergrupper eller andre, der kan se, at de har en særlig udfordring i deres område, så synes jeg, det er rigtig godt, hvis der er nogen fra politiet, der kan komme ud og tage en dialog om det og holde nogle borgermøder.
Det, vi har lavet om det nu, er noget, der sættes i gang i 2019 og rækker ind i 2020, men selvfølgelig har jeg da også en tanke om, at hvis jeg skal sidde og være med til den her forhandling, skal vi diskutere, hvordan nærhed og tryghed fungerer bedst, for det er vi jo ikke færdige med at diskutere.
Så det her synes jeg er en rigtig god ting, vi har sat i gang, og så synes jeg da, det er noget, vi skal udvikle.
Peter Kofod (DF), 2019-01-30:
Altså, når det er gennemført, er vi så der, hvor vi skal være, så der ikke skal gøres mere?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-01-30:
Der er mange rigtig interessante ting, der bliver nævnt fra spørgerens side, jeg godt kunne tænke mig at kommentere.
Regeringen har endnu ikke lagt sig fast på noget.
For lige nu har man sat gang i nogle undersøgelser, og regeringen har ikke taget stilling til, hvad udspillet skal være.
Det må vi se.
Jeg har tilladt mig i anden sammenhæng at komme med et ønske om, hvad Det Konservative Folkeparti mener, men nu står jeg her altså som minister i en regering.
Jeg synes bare, vi skal se sådan på det, at nogle af de opgaver, som landbetjentene havde med pas og kørekort og andre ting, har de jo ikke længere.
Jeg synes også, vi skal en åben drøftelse af, om det lige skal være sådan, som det var engang, eller om man godt kunne udvikle det og samtidig sikre noget nærhed.
Peter Kofod (DF), 2019-01-30:
Det sidste har ministeren i hvert fald fuldstændig ret i, hvis jeg skulle være så privilegeret at få lov til at deltage i det.
Der kommer et folketingsvalg, inden vi når dertil.
Men ministeren har sådan set ret i, at der sker rigtig mange spændende ting for politiet i den her tid og i de her år.
Der kommer en flerårsaftale, som vi skal have lavet i løbet af 2019.
Ministeren lancerede sit udspil til, hvordan vi fik flere lokale betjente og mere lokalt politi, i slutningen af 2018, og det er jo det, ministeren henviser til i besvarelsen.
Men jeg vil egentlig godt holde fast i det system, vi havde for nogle år siden, frem for at have alt det der med at bestille en betjent eller have en mobil politistation.
For jeg håber jo, at det er sådan, at vi alle sammen kan bestille en betjent, hvis det skulle være nødvendigt, at man kan ringe 112, og at der så selvfølgelig kommer nogen.
Det skulle der helst ikke være for meget nyt i: at man kan få fat i politiet.
Til den anden del om det her med de mobile politistationer: Ja, det er sikkert fint til noget, det er godt til en hel masse, men jeg tror bare ikke, at det kan erstatte det der trygge og nære, som man havde i sin tid med landdistrikterne, der havde deres landbetjente, som folk vidste hvem var.
Det betød noget.
Der var en eller anden tillid, og der var en tryghed mellem befolkning og betjente.
Jeg tror heller ikke, at man kan sige sig fri for, at de her nærpolitistationer, som der jo er sagt meget dårligt om i tidens løb, også har den effekt, at man ved, at her er politiet.
De er der ikke kun tirsdag og torsdag, de er der måske meget mere, og det er sådan lokalt funderet på en måde.
Så jeg tror, man kan gøre rigtig meget, når det kommer til ting, der er mobile, og nye serviceydelser, man kan tilbyde, men det allermest væsentlige må være, at der er mange betjente, og at de er strøet godt og grundigt ud over Danmark, og der savner vi stadig væk en hel del.
Men forudsætningen for, at det kan lykkes, er, at der er betjente nok.
Så jeg vil høre ministeren – jeg ved jo, at Det Konservative Folkeparti har meldt ud, hvad målsætningen er for antallet af nye betjente i den flerårsperiode, vi går i møde: Har regeringen nogen målsætning, eller er det kun De Konservative, der sådan er kommet med deres bud, som også er et godt bud?