runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Daniel Toft Jakobsen (S), 2018-03-02:
Tak for det.
Med det her beslutningsforslag lægger Dansk Folkeparti op til en øget statslig medfinansiering af kunstakademierne i Aarhus og Odense på bekostning af Det Kongelige Danske Kunstakademis billedkunstskoler i København.
Forslaget vil betyde, at der omprioriteres 4 mio. kr. årligt fra kunstakademiet i København til kunstakademierne i Aarhus og Odense.
Målet med forslaget er sådan set godt, for der er ingen tvivl om, at kunstakademierne i både Aarhus og Odense gør et godt stykke arbejde i forhold til at skabe gode, faglige kunstneriske miljøer for at sikre uddannelsesmuligheder inden for feltet i hele landet.
Det er vigtigt, at der rundtomkring i Danmark er mulighed for at dygtiggøre sig inden for sit kunstneriske talent og udleve sit potentiale.
Det er bestemt et arbejde, der fortjener anerkendelse.
I forhold til beslutningsforslaget er der derfor grund til at bakke op om målet, nemlig stærke kunstneriske uddannelser også i Odense og Aarhus.
Samtidig må det bemærkes, at vi i Socialdemokratiet ikke finder det forslåede middel rimeligt.
For det første står Dansk Folkeparti sammen med regeringen bag omprioriteringsbidraget og besparelserne på kulturområdet.
Omprioriteringsbidraget betyder jo, at der fra 2016 er sparet adskillige hundreder millioner kroner på kulturområdet, og de besparelser har også ramt kunstakademiet i København.
Derfor virker det sådan lidt besynderligt, at man foreslår, at en uddannelsesinstitution, der i forvejen er underlagt besparelser, nu skal spare meget mere og endnu mere.
På den baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Og jeg skulle hilse fra SF og sige, at de heller ikke støtter det.
Mette Bock (LA), 2018-03-02:
Det, jeg er optaget af, er at øge kvaliteten, og det gælder sådan set både i København, i Aarhus og i Odense – eller i det hele taget der, hvor man vælger at have kunstneriske uddannelsesinstitutioner.
Jeg er ikke sikker på, at det er en god idé, hvis man også vil løfte kvaliteten på de kunstuddannelser, man har her i København, at flytte ressourcer herfra og andre steder hen.
Jeg vil ikke udelukke noget på forhånd, men jeg vil bare sige, at jeg som afsæt synes, at man jo må vide, at de statslige uddannelsesinstitutioner er fuldt finansieret fra statens side.
Og det er altså en anden organisationsform, der er, på uddannelserne i Aarhus og i Odense, fordi det er selvejende institutioner, og dermed er der også kommunal medfinansiering.
Det betyder jo ikke, at staten ikke kan medfinansiere i Odense og i Aarhus, og det gør vi allerede nu, men hvis man skal flytte ressourcer fra en statslig kulturuddannelse til to andre, må man i hvert fald også have beskrevet, hvilke konsekvenser det vil få for de uddannelser, som ligger her i København.
Så det er sådan set det, der er baggrunden for det.
Jeg vil ikke udelukke noget, jeg vil heller ikke tilslutte mig noget på nuværende tidspunkt.
Jeg synes, det er en relevant diskussion, men lad os nu lige afvente det arbejde, som pågår for øjeblikket.
Zenia Stampe (RV), 2018-03-02:
Jeg troede faktisk, vi havde indført en procedure, hvor man ikke behøvede at spørge igen.
Men jeg vil så ikke spørge igen men bare tilslutte mig den del og sige, at det vil vi rigtig gerne være med til.
Det synes vi er en spændende diskussion.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-02:
Hvis jeg forstår ministeren rigtigt, vil hun afvente processen, og når den er færdig, så kunne man sagtens forestille sig, at der blev flyttet midler ud til de her kunstinstitutioner i Aarhus og Odense, og endda flere midler, hvis det skulle vise sig at være nødvendigt for at have den kvalitet, som ministeren ønsker.
Er det sådan, jeg skal forstå det, altså at ministeren faktisk lige sparker det til hjørne, men overordnet er positivt indstillet over for at flytte midler ud af hovedstaden til de her to kunstinstitutioner, når arbejdet er afsluttet?
Det er skuffende, vil jeg sige til ministeren.
Regeringen bruger jo mange ressourcer på at flytte statslige arbejdspladser fra hovedstaden ud i landet, men så snart det kommer til kunst- og kulturområdet, så er det, som om man bliver håndsky.
F.eks. vores forslag om at nedlægge Statens Kunstfond og lave regionale kunstfonde har ministeren ikke syntes var en god idé.
Hvorfor egentlig den der håndskyhed over for kulturens område, når det kommer til udflytning af statslige arbejdspladser og statslige midler?
Mette Bock (LA), 2018-03-02:
Tak for det.
Beslutningsforslaget her har til formål at styrke kunstuddannelserne i hele landet ved at øge den statslige medfinansiering af kunstakademierne i Aarhus og i Odense.
Forslaget pålægger regeringen at omprioritere den statslige støtte til kunstuddannelserne på en måde, så en andel på i alt 4 mio. kr. af den statslige driftsbevilling til Det Kongelige Danske Kunstakademis Billedskoler gives som tilskud til Det Fynske Kunstakademi og Det Jyske Kunstakademi, og det skal ske med virkning fra 1. januar 2019.
Jeg vil gerne indledningsvis slå fast, at jeg fuldt og helt deler forslagsstillernes ønske og intentioner om at styrke de kunstneriske uddannelser i hele landet.
Det er bl.a. derfor, at jeg i efteråret 2017 har sat gang i et arbejde, hvor rektorerne for de kunstneriske uddannelsesinstitutioner skal udarbejde deres bud på konkrete tiltag, samarbejdsmuligheder og fælles løsninger på de problemer, der er.
Formålet er jo at styrke den kunstneriske uddannelsessektor.
Det er en ambition, som jeg synes det er helt nødvendigt at have.
Både de statslige uddannelsesinstitutioner og de selvejende uddannelsesinstitutioner – og de selvejende uddannelsesinstitutioner ligger jo i Aarhus og i Odense, mens den her i København er en statslig uddannelsesinstitution – har i den her forbindelse tilkendegivet en interesse i at samarbejde om at styrke deres uddannelsesvirksomhed.
Det gælder altså også Kunstakademiets Billedskoler og de to selvejende kunstakademier i Aarhus og i Odense.
I den proces, der er i gang nu, drøfter de bl.a. måder, hvorpå de kan sikre et samarbejde, en bedre videndeling og investeringer i uddannelsernes videngrundlag, deres samarbejde om håndtering af administrative opgaver og også nogle tiltag, som skal forbedre de kunstneriske dimittenders muligheder for beskæftigelse og for at skabe et økonomisk bæredygtigt liv med deres kunst.
Af respekt for den proces, som altså er i gang lige nu, hvor rektorerne selv deltager, vil jeg gerne have lov til at give dem arbejdsro, imens arbejdet pågår.
Derfor vil jeg gerne afvente resultaterne af det arbejde, som foreligger i løbet af foråret, inden jeg tager stilling til eventuelle konkrete tiltag på uddannelsesområdet. Jeg kan derfor meddele, at regeringen ikke kan støtte op om beslutningsforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-02:
Det er jo aldeles fremragende.
Så må vi jo hellere sætte noget i værk, og så kan vi også invitere ministeren over.
Mette Bock (LA), 2018-03-02:
Det her er sådan set ikke et udtryk for håndskyhed.
Man kan selvfølgelig være uenig i, hvordan man skal prioritere, og på hvilke tidspunkter man skal prioritere.
Hvis man beder mennesker om at udføre et forberedende arbejde med henblik på nogle generelle tiltag, generelle forbedringer, så synes jeg faktisk, det vil være en form for disrespekt midt i den proces at gribe ind og sige, at nu flytter vi altså nogle midler et sted fra til et andet sted, før man har set, hvad det er for forslag, de kommer med, og hvilke forslag det så er, man også ønsker at gå videre med, som indebærer nogle andre politiske prioriteringer.
Så det er egentlig et udtryk for respekt for arbejdsprocessen, som er i gang.
Det var det sådan set også i det foregående beslutningsforslag.
Det er den generelle tilgang, jeg har til det.
Dertil kommer så, at selv om man gennemførte beslutningsforslaget, som det ligger her, og flyttede 4 mio. kr. fra København til Odense og til Aarhus, så er jeg ikke helt sikker på, at det kan løse de udfordringer, der er.
Så jeg vil gerne have lov til at se på tingene i et samlet hele og i første omgang få afsluttet det arbejde, som allerede er i gang.
Så det er altså ikke håndskyhed.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-02:
Tak for det til hr. Søren Søndergaard.
Jeg vil gerne rose for, at Enhedslisten i dag i salen i forbindelse med dette forslag er kulturelt og sprogligt ansvarlig.
Jeg synes ikke helt, regeringen er det, og jeg har jo tit oplevet, at det har været op ad bakke, når talen kommer på det danske sprog.
Men en stor ros til Enhedslisten for at være kulturelt og sprogligt ansvarlige i forbindelse med dette forslag.
Det er vi glade for.
Britt Bager (V), 2018-03-02:
Jeg synes faktisk, at jeg kom ganske klart ind på det i min tale.
Vi kan sagtens købe ind på ideen om en sprogtermbank, men lige nu skal vi først have udvalgets arbejde.
Vi skal læse, hvad de anbefaler.
Skal det være en separat sprogtermbank?
Kan man lave det her arbejde på sprogcenteret?
Vi går ikke ind for dobbeltarbejde, og vi går ikke ind for bureaukrati.
Vi ønsker at styrke den her indsats, men vi skal saftsuseme også bakke op om, at det her arbejde ikke pågår to steder på samme tid.
Det afhænger fuldstændig af, hvad man i det arbejde, der skal pågå, kommer frem til.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-02:
Jeg skal lige forstå det rigtigt, og det er lidt i forlængelse af Socialdemokraternes ordfører.
Man kan ikke stå inde for beslutningsforslaget, fordi der ikke er et beslutningsgrundlag at træffe nogen beslutning på.
Mit spørgsmål går så på selve ideen om en sprogtermbank, altså den principielle idé om at have en sprogtermbank, sådan som øvrige nordiske lande har fundet det nødvendigt af hensyn til bevarelsen af deres sprog.
Er Venstre principielt enig i, at der skal være en sprogtermbank på sigt?
Og så må vi lige finde ud af, hvordan det skal gøres, og det er jo så fagfolk, der skal finde ud af det, men er Venstre principielt enig i, at vi skal have en sprogtermbank, fordi det simpelt hen er nødvendigt?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2018-03-02:
Man kunne jo starte med at droppe det her omprioriteringsbidrag, som har medført store, store besparelser, og som også har ramt de kunstneriske uddannelser, så det ville da være et første skridt.
Britt Bager (V), 2018-03-02:
I dag behandler vi beslutningsforslag B 60 om etablering af en sprogtermbank.
Med Dansk Folkepartis beslutningsforslag pålægges regeringen inden udgangen af indeværende folketingsår at fremsætte lovforslag om oprettelse af en sprogtermbank.
Forslaget kommer i forlængelse af en længerevarende debat om, hvordan vi bedst muligt værner om danske termer og definitioner, og det er en meget vigtig debat i en tid, hvor sprogteknologien krydser landegrænser og digitaliseringen går stærkt.
Samtidig er vores sprog af afgørende betydning for vores kulturelle fællesskab, vores danske dna og vores historie, og der er ingen tvivl om, at vi skal værne bedst muligt om vores modersmål.
Sprogteknologien fylder allerede meget og eksisterer i dag i både undervisning og oversættelse, som hjælpemiddel til læsning og meget mere.
Det er et område i rivende udvikling, og det er derfor også væsentligt, at vi forholder os til, om vi skal have en dansk sprogtermbank.
Derfor vil jeg gerne sige tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte det her forslag.
I Venstre støtter vi naturligvis op om, at vi værner bedst muligt om vores danske sprog, og derfor støtter vi også op om intentionen i det her forslag.
Men på linje med ministeren mener vi, at der er behov for at afklare behovet for en sprogtermbank nærmere, inden vi lægger os fast på en mulig lovændring på det her område.
Det er samtidig væsentligt, at vi finder ud af, om sprogtermbanken skal løftes af et sprogcenter, af en afdeling for sprogteknologi, af Dansk Sprognævn eller af noget helt fjerde.
Venstre hilser derfor ministerens forslag om at afdække behovet for en mulig sprogtermbank velkommen.
Vi støtter op om, at en undersøgelse af behovet indarbejdes i kommissoriet for det sprogteknologiske udvalg.
Jeg vil på den baggrund gerne understrege, at vi i Venstre ikke støtter op om Dansk Folkepartis forslag, men vi støtter op om at afsøge mulighederne for en sprogtermbank.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-02:
Hvad kunne det være, det skulle afhænge af?
Det må ordføreren godt komme lidt nærmere ind på.
Er det, hvor det skal være?
Er det andre ting?
Rent principielt kan man godt forholde sig til ideen om en sprogtermbank, så hvad er det, beslutningen afhænger af?
Hvad er det, holdningen afhænger af?
Søren Søndergaard (EL), 2018-03-02:
Altså, vi tager imod ros fra hvem som helst, så jeg kvitterer gerne for den ros.
Vi håber så også, at det bliver omsat i konkrete initiativer, når vi skal til at forhandle medieforlig, sådan at den klare sprogpolitik og fokus på det danske sprog også slår igennem dér.
Leif Mikkelsen (LA), 2018-03-02:
Undskyld, at jeg sådan bryder ind i roseklubben, men det er jo alligevel en fornøjelse at få ordet efter sådan et økonomisk ansvarligt parti som Enhedslisten.
Det kan kun glæde.
Men jeg vil egentlig gerne sige og kvittere for, at hr. Alex Ahrendtsen ofte har held til at sætte fingeren meget præcist ned på et vigtigt debatområde, som det også er tilfældet her, et lille sprogområde, som der er god grund til at være opmærksom på.
Alligevel ville det sikkert overraske hr. Alex Ahrendtsen, hvis jeg nu gav støtte til forslaget, efter at vi har hørt kulturministeren, som jeg i øvrigt deler partifællesskab med.
Dermed ville det vel overraske allermest her, hvis jeg erklærede mig uenig med ministeren i det her spørgsmål.
Så det er jeg ikke, men det vil sige, at jeg faktisk også mener, det er et nødvendigt og et vigtigt debatemne, der rejses her, og der er givet tilsagn om, at der bliver arbejdet videre med det, og der bliver skabt et grundlag på et eller andet tidspunkt, hvor vi kan få afklaret, om det lige præcis er en sprogtermbank eller en anden måde, hvor vi kan værne om eller sikre fremtiden i den der internationale udvikling, som også hr. Søren Søndergaard påpeger.
Så der er god grund til at debattere det her spørgsmål, og selv om der sker det samme her, som der ofte gør med beslutningsforslag fra oppositionen, altså at en regering altid finder en undskyldning for ikke at støtte det og man så selv kommer med noget, så vil jeg bare sige, at det her faktisk er et kvalitetsområde fra forslagsstillernes side, der er værd at diskutere.
Så al mulig tak for det.
Zenia Stampe (RV), 2018-03-02:
Det er vi bestemt interesserede i, men det er jo et følsomt emne, skulle jeg til at sige.
Det er det egentlig ikke i den forstand, at jeg tror, at sådan set de fleste danskere kan bakke op om det her.
Jeg tror, de fleste holder af deres modersmål og ønsker at beskytte det.
Men der ligger jo også en enorm autoritet i sådan en bank, hvis det egentlig handler om, at alt, der kommer udefra, skal den her bank og dem, der administrerer den, så oversætte til de hverdagsudtryk, som vi bruger f.eks. her på landets fornemste talerstol.
Så det er også sådan nogle overvejelser, som jeg synes bliver rigtig relevante for et ministerium at gøre sig, måske også for Dansk Folkeparti, fordi det jo så ikke bare er en bank, hvor man registrerer udtryk, men i virkeligheden også en enorm autoritet, man giver nogle mennesker.
For det handler om udviklingen af vores fælles sprog.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-02:
Det er fuldstændig rigtigt, at den underliggende hensigt er at få en samlet sprogpolitik, en samlet dansk sproglov.
Vi har fremsat forslag om det i 2006 og i 2012.
Denne gang tænkte vi: Hvorfor ikke tage de enkelte elementer og lægge dem ud og så få en diskussion om hvert enkelt element, i stedet for at det samlet bliver afvist?
Det kunne jo være, at noget af det kunne vinde genklang i salen.
Så det er fuldstændig rigtigt.
Vi ønsker en samlet sprogpolitik, vi ønsker en samlet dansk sproglov.
Jeg er da glad for at høre, at Det Radikale Venstre også er interesseret i det og på en måde bakker det op.
Zenia Stampe (RV), 2018-03-02:
Det synes jeg egentlig var temmelig afklarende.
Så vil jeg bare lige drille lidt tilbage og sige, at man måske også kunne finde et andet udtryk end domæne.
Jeg ved godt, at det er et gammelt fremmedord.
Det er jo en udvikling, der altid har været af vores sprog, men jeg er sådan set enig i, at det også lige nu giver mening, måske ikke at være på vagt, men at være på forkant i forhold til den udvikling.
Jeg synes måske i virkeligheden også, at det mere er en sprogpolitisk diskussion, hvor sprogtermbanken er et middel til at opnå en anden sprogpolitik, hvor vi lidt mere i lighed med nordmændene er hurtige til at oversætte nye fremmedord, der kommer ind, eller ikke nødvendigvis oversætte dem, men så give dem et dansk udtryk i stedet.
Det synes jeg også er en rigtig spændende diskussion.
Men det var meget interessant lige at høre, at det måske i virkeligheden er det, som er den underliggende motivation bag det her forslag, som jeg til dels også er enig i.
Men det kunne måske godt blive lidt mere tydeligt, at det er den intention, der er.
Det handler ikke bare om at kortlægge sproget osv., men egentlig også om hele tiden at opfinde nye danske udtryk, der kan spejle den udvikling og ikke mindst overtagelsen af fremmedord, som påvirker vores tid, og nok også altid har gjort det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-02:
Tak for det.
Det er jo egentlig meget befriende, at en ordfører er lidt i tvivl om, hvad det egentlig handler om.
Jeg skal forsøge at forklare det.
Altså, et ord som cancer findes på dansk som »kræft«, og dermed er der altså et hverdagsord, som man kan bruge, og det er ret præcist defineret, hvad det betyder.
I disse år skyller der jo en mængde fagudtryk og andre udtryk ind i det danske sprog med en hastighed, der gør, at vi simpelt hen ikke når at få danske faglige udtryk.
Det skyldes bl.a. også, at man oftest ikke længere skriver specialer på dansk, men skriver dem på engelsk.
Derfor har man ikke noget dansk fagudtryk at hænge det op på.
Det gør jo bare, at dansk så ikke længere findes på universiteterne på de videnskabelige områder.
Man bruger et ord som domænetab, altså dansk mister domæne på nogle områder.
Ved at have en sprogtermbank vil man kunne sikre, at dansk stadig væk har domæne på de områder, hvor det videnskabelige sprog skyller ind over Danmark på det teknologiske område.
Det kræver selvfølgelig nogle præcise definitioner, så man ved, hvad det er, og det kræver også nogle gange et fagarbejde.
Og det er jo ikke sikkert, at man så skal finde et dansk ord for det; det kan jo godt være, at man vælger at overtage det engelske eller det andet fremmede ord, men så skal man være helt præcis i sin definition af det, når man bruger det.
Det er kort sagt det, det går ud på.
Der er også mere, men det kan vi ikke klare på under 1 minut.
Zenia Stampe (RV), 2018-03-02:
Jeg tror, jeg vil lægge mig i slipstrømmen af ministeren, som jeg synes sagde det meget godt, nemlig: Lad os undersøge behovet, og hvad der er en fornuftig organisatorisk forankring og finansiering osv.
Hvad er det her egentlig?
Altså, når Dansk Folkepartis beskriver det, står der: »... en sprogtermbank, hvor hverdagsrelaterede ord og fagudtryk på såvel dansk som fremmedsprog med tilhørende definitioner skal registreres i strukturerede databaser ...«
Jeg er godt klar over, at det ikke er en ordbog, men jeg har alligevel lidt svært ved at se sådan overlappet til ordbøgerne.
Hvad er det her?
Altså, hverdagsrelaterede danske udtryk i en sprogtermbank – jeg forstår det ikke helt.
Og det er egentlig ikke for at være kritisk, men jeg synes, det kunne være dejligt at få nogle eksempler.
Hvad er det for nogle udtryk, begreber, termer – er term ikke bare et fremmedord for et ord, eller hvad – som ikke er dækket i dag af de eksisterende ordbøger?
Jeg synes jo, at vi har den fordel, at ordførerne er blevet så tilgængelige.
Det er da tit, jeg lige slår et ord op på nettet, og så kommer der jo både Nudansk Ordbog og alle de andre ordbøger i samme relation, så man kan se, hvordan det indgår i sætninger osv. osv.
Er det fremmedord, som kommer ind, og som vi ønsker at give et dansk udtryk i stedet, eller hvad er det, det handler om?
Men min usikkerhed skal jo så ikke blive til kritik, for det kan godt være, at Dansk Folkeparti har en pointe i, at der er behov for det; det kunne jo godt tyde på det, når det findes i de andre nordiske lande, og når Dansk Sprognævn også har været positiv.
Så jeg vil bare bakke fuldstændig op om ministerens tilgang, nemlig at ministeren med sit embedsapparat og med de eksperter, de har adgang til, kan gå mere i dybden med det her.
Så vil vi bestemt ikke være afvisende.
Jeg synes, at når man bevæger sig ned i bemærkningerne, bliver det mere og mere ambitiøst, også med teknologier til hørehæmmede – det bliver pludselig et meget, meget bredt felt, og så tænker jeg i hvert fald: Jamen hvor stor en bevilling er der så brug for?
Det skal selvfølgelig diskuteres, i relation til hvad vi ellers bruger på kulturområdet, og hvad der kunne være af andre gode formål.
Så jeg hilser det velkommen, at Dansk Folkeparti har sat det på dagsordenen.
Det lyder, som om det er noget, der kunne være behov for, men vi ser så frem til, at ministeren og ministeriet kan gå lidt mere i dybden med det.
Leif Mikkelsen (LA), 2018-03-02:
Det er et fælles pres, så det er helt rigtigt.
Forhandling
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-02:
Jeg synes, det bliver bedre og bedre.
Det tegner da godt.
Ministeren var noget mere venligt afvisende end ordføreren for Liberal Alliance.
Så jeg tror da, vi kan få et glimrende samarbejde, så vi kan presse ministeren endnu længere, end hun måske havde tænkt sig at gå.
Så tak for ordførertalen.
Leif Mikkelsen (LA), 2018-03-02:
Altså, med de bemærkninger, der falder her i dag, også fra regeringens side, mener jeg ikke at tiden er til at afvise noget som helst i den sammenhæng.
Når tingene bliver belyst og igangsat og vi har mulighed for at vurdere det, synes jeg, man skal være åben over for at se på: Hvad er det så, der er mest hensigtsmæssigt, og hvordan gør vi det?
Det her forslag henviser direkte til vore nabolande, og hvad de har gjort.
Det kan godt være, at Danmark skal gøre noget helt andet, og at det skal være bredere.
Og derfor vil jeg bestemt hverken indhegne eller afvise noget i dag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-02:
Det er længe siden, jeg har hørt en så elegant afvisning, der faktisk lyder som en tilslutning.
Og det synes jeg egentlig jeg vil takke for.
Det har været en fornøjelse at lytte til.
Og jeg ved jo godt, hvordan tingene er.
Det, mit spørgsmål så skal gå på nu, hvor ordføreren jo har afvist det, men talt varmt for, at der skal ske noget, og støtter regeringen i, at vi kigger nærmere på området, er det, som Enhedslistens ordfører talte om, nemlig en samlet sprogpolitik.