runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-02-10:
Jeg synes, at lige nøjagtig det sidste spørgsmål her med She Decides jo er et rigtig godt billede på, hvordan det var: at vores likemindede lande stod sammen, da der var et meget stor beløb, der forsvandt fra en meget stor donor, som havde en meget stor indflydelse og også en negativ indflydelse på lande, vi egentlig har understøttet udviklingsbistandsmæssigt i mange år, hvor vi undrede os over, at de pludselig stod på Trumps side.
Jeg tror, at det, at USA og Bidenadministrationen har meldt så hurtigt ud, glæder os alle sammen utrolig meget, og det sender et virkelig klart signal, men det er klart, at hvad der er opbygget i de 4 år, hvor Trump var præsident, bygger vi stadig væk videre på.
Jeg føler, at et af mine største ansvarsfelter er at tage den kritiske, diplomatiske dialog, når det giver mening.
Som fru Ulla Tørnæs sagde, er der også en række europæiske lande, og hun nåede kun at nævne Polen, men jeg kunne godt have fortsat landerækken.
Vi er i regeringen fuldstændig bevidste om, hvor der er den her form for konservative holdninger til rettigheder for piger, kvinder og minoriteter i det hele taget.
Så det bliver et væsentligt element for mig i mit virke at tale den sag.
Det er rigtigt, som fru Karen Ellemann siger, at der er nogle ting, som vi tager som selvfølgeligheder, men vi bliver godt nok blæst i nakken med, at det ikke er selvfølgeligheder.
Der er, fuldstændig som spørgerne siger her, lande, der er tæt på os, lande, der er medlem af EU, som slet ikke står stejlt på de holdninger, der ellers ligger i regelsættene for rettigheder inden for EU.
Karen Ellemann (V), 2021-02-10:
Tak for det.
Hvis vi ud over det store arbejde, der naturligvis ligger i vores europæiske familie, og som både regeringen har fokus på – og tak for det – og som også vi her i Folketinget har fokus på, og som man også har fokus på i de forskellige netværk, så har udviklingslandene selvfølgelig også en rolle at spille her.
Når vi samles og forhåbentlig snart også snart igen fysisk kan stå over for hinanden, så har ministeren til gode at erfare, hvad der sker, når man siger ting, der rent faktisk kan opleves som enormt stødene for andre, og hvor mørklægningsgardinet så at sige nærmest bare bliver rullet ned, og man simpelt hen ikke vil have dialogen.
Det er blot en advarsel til ministeren: Hav et positivt sind, og vær forberedt, men insister på dialogen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-02-10:
Man kan sige, at man i denne tid, hvor vi ikke rejser, en gang imellem godt kan have fornemmelsen af, at dem, man samtaler med på videokonferencer, nærmest slår skærmen og højtaleren fra, når man taler.
Men jeg taler, og det har jeg allerede gjort flere gange over for afrikanske kolleger, som jeg ved har en holdning, som er i modstrid med det, der er Danmarks, regeringens og Folketingets samlede holdning til kvinder og piger og rettigheder.
Jeg er meget glad for spørgsmålene i dag, men det viser jo, hvor galt det går for den enkelte kvinde, når der opstår politiske rammesætninger, som er anderledes end det bedste, og de tal, som Marie Stopes International kan fremvise over konsekvenserne af The Global Gag Rule over de sidste 4 år, er jo forfærdelige.
Ulla Tørnæs (V), 2021-02-10:
Konsekvenserne er forfærdelige.
Det har ministeren fuldstændig ret i, og derfor er jeg faktisk rigtig, rigtig glad for, at vi her i dag for mit vedkommende har haft den første sådan direkte dialog med ministeren omkring de her spørgsmål.
Jeg er glad for, at ministeren har bekræftet, at det er højt på dagsordenen, og at det i den kommende udviklingspolitiske strategi ikke alene kommer til at handle om klima, som selvfølgelig er vigtigt, men man kan ikke tale klima, uden at man også indtænker kvindernes muligheder for at bidrage til en bæredygtig udvikling i udviklingslandene.
Så bare en afsluttende tak for det, hr. minister.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-02-10:
Det takker jeg naturligvis for.
Det er ikke blot ord, jeg hører, men jeg kan også mærke, at det er reelt ment.
Det er jo et spørgsmål om, at vi skal trække på alle de kompetencer og alle de nuancer og alle de erfaringer, man har høstet som medlem af Folketinget og også i positioner af at have været ministre og have været i kritisk diplomatisk dialog.
Så jeg tager det med.
Men jeg er allerede blevet bekræftet i det fra folk udefra, altså at det har vi.
De har forventninger til os.
De har forventninger til, at vi har kontinuitet og stringens og klar tale på det her område.
Karen Ellemann (V), 2021-02-10:
Tak for endnu en bekræftelse af, at det er en stærk og klar kurs, som fortsætter, også med en ny udviklingspolitisk strategi.
Det er vigtigt.
Her i de foregående runder har vi talt meget om likemindede lande, altså lande, der har de samme værdier, som vi har, i forhold til det her med at mene, at det selvfølgelig er en grundlæggende menneskerettighed, at en kvinde må bestemme over sin egen krop, bestemme, hvor mange børn man skal have, og hvem man skal have dem med, om man skal giftes, hvornår man skal giftes og alt det, som vi her i Danmark tager som en selvfølge, men som bestemt ikke er det i resten af verden.
Og det er jo blevet værre – det må vi konstatere – selv i Europa, som fru Ulla Tørnæs også nævnte.
Derfor kommer mit spørgsmål også til at kredse lidt omkring, hvordan ministeren ser på ministerens rolle i forhold til at prøve at få nogle af modstanderne i tale, altså hvilket ansvar ministeren som en sand demokrat ser sig selv bære i forhold til rent faktisk også at prøve at få en dialog med modstanderne.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-02-10:
Jeg har selv det samme politiske mål: at vi når i mål med det, vi sætter op som mål og handlinger.
Vi har også fra dansk side den tradition, at vi sætter meget ambitiøse mål, og derfor kan vi jo godt risikere, at vi sådan kommer til at nå næsten frem til dem, men ikke når fuldstændig i mål.
Her vil jeg glæde mig rigtig meget til som minister at kaste mig ind i, at vi får den brede politiske drøftelse af, hvor tæt vi så er på at opnå vores mål.
Men vi flytter verden bedst, hvis vi målsætter, hvortil vi gerne vil nå hvornår.
Karen Ellemann (V), 2021-02-10:
Tak for det.
Det er fint, at ministeren lige præcis også her taler om tilstedeværelsen i Nairobi og Nairobi Summit, for det leder mig lidt tilbage til det her med at sætte mål og få fulgt op på de indsatser, der laves.
Her er det i hvert fald – tag det måske mere som en opfordring – ønsket, at man også fra dansk side er ret specifik omkring, hvordan der bliver fulgt op, når man nu laver de her aftaler og der bliver indgået det ene og det andet og det fremgår, at man lover at fremme og gøre ting.
Det tror jeg kunne være en dansk specialitet: at hjælpe til, at de løfter, der bliver afgivet på diverse kæmpestore internationale møder og konferencer, bliver fulgt op.
Lea Wermelin (S), 2021-02-10:
Jeg kan godt huske dengang, hvor vi også her i salen diskuterede spørgsmålet omkring fredningsretten, og det spørgsmål ser Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet ikke ens på.
Vi mener, at de hos Danmarks Naturfredningsforening skal vedblive med at have den rettighed, som ligger der.
Vi er glade for det instrument, som jo stammer helt tilbage fra starten af 1900-tallet – er det 1917, så vidt jeg husker.
Jeg ligger ikke inde med tal for, præcis hvordan naturarealet har udviklet sig i Københavns Kommune, men i forhold til den måde at fremstille det på, som spørgeren jo også er inde på, tror jeg, at vi ser meget ens på tingene.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-10:
Der er spørgsmålet så, om miljøministeren vil give udtryk for det konkret over for misdæderen.
Altså, vi har en naturfredningsforening, som miljøministeren forsvarer med hensyn til at have en privilegeret ret til at agere i forhold til fredningsbestemmelser.
Så er vi tilsyneladende enige om, at man i den her konkrete sag ikke har opført sig ordentligt.
Der vil det jo være meget naturligt, at miljøministeren så skriver til fru Maria Gjerding og Danmarks Naturfredningsforening og indskærper, at den slags talfiksfakseri her duer simpelt hen ikke.
Vil miljøministeren det?
Lea Wermelin (S), 2021-02-10:
Og jeg kan jo også se, at Danmarks Naturfredningsforening har læst det budskab fra mine københavnske partifæller, for de kommenterer også på det i artiklen.
Karen Ellemann (V), 2021-02-10:
Tak for det, formand.
Hvordan vil ministeren sikre fortsat stort dansk fokus på pigers og kvinders rettigheder i forbindelse med den kommende udviklingspolitiske strategi?
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-02-10:
Mange tak.
Og tak til begge spørgerne.
Det er dejligt at komme her i salen, når der er medspørgere på.
Arbejdet med den nye udviklingspolitiske strategi er netop skudt i gang, og jeg ser frem til den kommende dialog med udviklingsordførere, civilsamfund, forskere, den private sektor og partnerlande samt til de efterfølgende politiske drøftelser.
Uden at foregribe de endelige prioriteringer i den kommende strategi står det klart, at pigers og kvinders rettigheder og ligestilling er og bliver en stor dansk udviklingspolitisk mærkesag.
Vi kan ikke løse de mange problemer, som verden står over for, hvis ikke vi får alle med, og hvis pigers og kvinders basale menneskerettigheder ikke respekteres.
Det skal vi absolut fortsætte med.
I de kommende drøftelser vil jeg bl.a. have fokus på, at Danmark fortsat skal støtte konkrete indsatser for piger og kvinder, eksempelvis gennem multilaterale partnere og civilsamfundsorganisationer.
Det gælder navnlig i Afrika og i nærområderne, hvor piger og kvinder er særlig udsatte, og hvor danske penge kan komme mange piger og kvinder til gavn.
Karen Ellemann (V), 2021-02-10:
Tusind tak for klar tale – det må man sige.
Jeg kan godt forstå, at udviklingsministeren er glad for, at vi mødes i Folketingssalen og debatterer det her.
Det er jeg selvsagt også som Venstres udviklingsordfører.
Og vi er jo begyndt at tage hul på forhandlingerne, ikke de partipolitiske forhandlinger som sådan, men jo netop temadrøftelser, og der er naturligvis stor aktivitet hos alle interessenter.
Jeg er særlig glad for, at ministeren her understreger, at pigers og kvinders rettigheder er og bliver en central del af en kommende udviklingspolitisk strategi.
Med fare for at begynde at tage lidt forskud på glæderne i forhold til nogle reelle politiske forhandlinger kunne jeg godt tænke mig her i Folketingssalen at høre ministerens holdning til at prøve at være lidt specifik i forhold til tilgangen til initiativerne.
Tak for det.
Og det var jo også godt at høre, at det igen bliver bekræftet, at det selvfølgelig er en central del.
Men ét er at sige, at det er en central del; at det er en af prioriteterne.
Men det, der kunne være interessant at høre, er: Hvordan ser ministeren på, at man også i forhold til andre tematikker ikke forsømmer specifikt at udpege piger og kvinders rettigheder som indiskutabelt vigtige elementer i forhold til andre vigtige dagsordener, eksempelvis hele klimaindsatsen, som vi jo også alle sammen fokuserer meget nøje på?
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-02-10:
Jeg kan godt garantere, at mit engagement i forhold til den udviklingspolitiske strategi vil være, at vi får en sammentænkning på tværs.
Og det gælder jo alle de engagementer, vi får med vores udviklingspolitiske tiltag rundtomkring i verden.
Rettigheder fylder meget, og det er jo sådan, at vi som land faktisk har et lead på det her område.
Så der er også store forventninger til os.
Ulla Tørnæs (V), 2021-02-10:
Mange tak.
Jeg er oprigtigt glad for at høre ministeren understrege, at det her tema er og bliver en overordnet prioritering for Danmark – tak for det.
Personligt er jeg af den opfattelse, at vi simpelt hen ikke når verdensmålene, hvis ikke vi adresserer verdensmål nr. 5, som lige præcis handler om kvinder og pigers rettigheder i forhold til ligestilling bredt set.
Jeg er også glad for, at ministeren benytter lejligheden til at understrege, at det selvfølgelig skal være tværgående i danske bistandsindsatser.
Og det bringer mig så til at spørge, om ministeren vil rejse behovet for netop den her tværgående indsats, også over for de store FN-organisationer.
FN kan rigtig meget, og de enkelte organisationer kan rigtig meget ude på landeniveau, men det, der desværre karakteriserer de store FN-organisationer, hvor Danmark også er en stor bidragyder, er, at man typisk tænker i siloer, og ikke på tværs.
Så jeg vil høre ministeren, om ministeren, forhåbentlig med afsæt i den kommende udviklingspolitiske strategi, vil bringe det med ind i drøftelserne med de store FN-organisationer.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-02-10:
Ja, det kan jeg love for.
Det er jeg allerede i fuld gang med.
Og det gælder ikke blot FN-organisationerne; det gælder også i forhold til den europæiske diskussion.
Og jeg har jo allerede flere gange oplevet, hvad det betyder, nemlig at når vi taler med vores nordiske stemme og vi kommer sådan forholdsvis lige efter hinanden i de store drøftelser i FN-organisationerne, så bliver der lyttet til os.
Jeg er rigtig glad for, at jeg også som ny minister har fået formandskabet i det, der hedder »Call to Action«, som igen er et initiativ på tværs af 90 lande, hvor vi fokuserer helt specifikt på nogle områder i forhold til piger og kvinders rettigheder.
Så det her bliver en dagsorden, som jeg som minister kommer til at tale hyppigt om.
Ulla Tørnæs (V), 2021-02-10:
Et godt eksempel, som jeg vil benytte lejligheden til at nævne her – et godt eksempel, synes jeg i hvert fald –
var, da Danmark indgik en samarbejdsaftale med World Food Programme, altså FN's fødevareprogram, om, når man uddeler fødevarebistand til mennesker, som har brug for nødhjælp, så også at sikre, at der samtidig er tilstedeværelse af den store FN-organisation UNFPA, som sørger for oplysning om og adgang til familieplanlægning.
Det var nytænkning i det store FN-system for bare ganske få år siden, og jeg vil blot benytte lejligheden til at opfordre ministeren til at gå i samme retning, ad samme vej, altså at få de store organisationer til at samarbejde og så opnå resultater ad den vej.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-02-10:
Tak for det.
Vi har også den ære, at vi har en kronprinsesse her i landet, som har kastet sig meget markant ind i lige nøjagtig at være ambassadør for piger og kvinders rettigheder.
Vi så det også senest i Danmarksindsamlingen i weekenden, hvor det her også havde et positivt fokus.
Så ja, UNFPA er en del af det samarbejde, vi har, fordi vi jo som land har koblet os tæt op til FN's store organisationer, fordi de har stor, stor muskel.
Mange tak.
Nu er jeg rigtig glad for, at fru Karen Ellemann bliver en del af de politiske forhandlinger, og vi har jo samlet set i Folketinget et utrolig stort og bredt politisk engagement i forhold til lige nøjagtig kvinders og pigers rettigheder.
Men jeg kan ikke sige det tydeligere end det, jeg også sagde i Udenrigsudvalget, om, hvad det er, regeringen kommer med af overordnede prioriteter.
Det her er en overordnet prioritet fra regeringens side.
Og hvis vi går ind og kigger på, hvad der er af konkrete eksempler, vil jeg sige, at de bedste eksempler faktisk er med de meget, meget fine samarbejdspartnere, vi har på området, altså danske civilsamfundsorganisationer, men også deres samarbejde med internationale organisationer.
Stén Knuth (V), 2021-02-10:
Tak for det.
Det er vi ikke afklaret omkring endnu i Venstre, men det kan være.
Jeg synes, det ville være en god idé, at man tog børnene først og simpelt hen bad instituttet kommentere på det og også komme i dialog omkring det, både ministeren og også udvalget, sådan at vi kunne få de knaster høvlet af, hvis det var sådan, at man med hensyn til menneskerettighederne var i vildfarelse.
Så det ville jeg da gerne anbefale at vi gjorde.
Astrid Krag (S), 2021-02-10:
Men jeg kan sige helt klart – og det ved ordføreren vel også, fra da ordførerens parti var i regering – at regeringen selvfølgelig ikke har lagt et udspil frem uden at have tjekket det på den måde, vi nu gør i regeringen, med kronjuristerne i Justitsministeriet, om det, vi lægger frem, er inden for konventionerne.
Jeg har her i dag citeret en højesteretsafgørelse i en af de få sager om adoption uden samtykke, der er taget stilling til, bare for at tydeliggøre, hvor grundigt vi er gået til værks her.
Jeg vil meget gerne uddybe det over for den, der måtte komme fra Venstre, under forhandlingerne omkring det her emne.
Men Venstre kan altså have helt ro i sindet.
Regeringen har ingen intentioner om ikke at leve op til vores menneskeretlige forpligtelser med forslagene her.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-10:
Hvordan vil ministeren sikre ordentlige forhold for vordende forældre og fødende på landets hospitaler?
Magnus Heunicke (S), 2021-02-10:
Tak for det, formand.
Mange tak for det her spørgsmål.
Jeg er meget, meget glad for, at det kommer på banen her.
Det er jo ikke kun spørgeren; det er også jordemødre, nybagte familier, vordende mødre, der i øjeblikket råber os politikere op, fordi situationen er den, at der er alt for mange pressede medarbejdere og alt for mange fødsler, som sker under alt for pressede vilkår med et alt for stort arbejdspres, som gør, at fødslen bliver utryg, og at medarbejdere flygter.
Det er på alle måder en fuldstændig uholdbar situation.
Ud over at jeg selvfølgelig har mødtes med både nogle af dem, som har deltaget offentligt i debatten, og som har skrevet bøger og kronikker og sådan noget om emnet her, så har jeg selvfølgelig også haft drøftelser med Jordemoderforeningen og vores regioner.
Og jeg synes sådan set, at jeg får et billede, som viser, at det her problem er langt mere komplekst.
Det er jo ikke et helt nyt problem, men det ændrer ikke på, at det her problem skal løses.
Hvis man ser på de målinger, der foretages om nybagte mødre, svarer ni ud af ti, at de mener, at de har haft en god fødsel.
Det var det første, jeg fik stukket i hovedet som minister, da man sagde, at det måtte jeg gøre noget ved.
Jo, men der er altså over 90 pct., som synes, det går godt.
Kunne man måske vente noget tid og se på hele forløbet?
Alle sådanne ting mener jeg er fuldstændig uafklaret, og derfor er mit svar på spørgsmålet fra spørgeren her, at det vil indgå i den kommende sundhedsaftale, som vi vil forhandle med alle Folketingets partier, at der skal ske en styrkelse af fødselsområdet, selvfølgelig sammen med vores regioner.
Men det er klart, at det er en regerings ansvar at sikre, at der kommer ordentligt fokus på det her.
Tak, formand.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-10:
Jeg har diskuteret svangreomsorg i over 13 år.
Jeg har hørt socialdemokrater skælde Venstreministre ud over, at der ikke var nok fokus, og at man ikke levede op til de retningslinjer for svangreomsorg, der lå.
Og man brugte rigtig meget tid på det.
Nu har vi en socialdemokratisk minister.
Vi har en socialdemokratisk regionsrådsformand, der har ansvaret for den region, der lider mest, og hvor vi har kvinder, der bliver sendt fra Rigshospitalet til Slagelse, hvor vi har jordemødre, der går grædende hjem.
Vi har så mange ledige stillinger, at man ikke ved, hvordan man skal få folk ind, for vi ved, at det er hænder, at det er økonomi, som det handler om.
Og det skal jo ikke vente, til ministeren laver en eller anden aftale, og så kan man sidst på året sætte nogle penge af, som så skal udmøntes.
Der er rigtig mange kvinder, der skal nå at føde i det tidsrum.
Hvad vil ministeren gøre her og nu?
Astrid Krag (S), 2021-02-10:
Jamen lad mig bare fastslå helt klart, at både i de lovændringer, vi lægger op til, men jo også i den praksis, som de enkelte myndigheder skal lægge, når de træffer afgørelser i de konkrete sager, skal man jo sikre, at menneskerettighederne ikke krænkes.
Det er i den lovgivning, vi laver.
I det udspil, vi har lavet, har vi, som jeg også beskrev, bl.a. ved at referere til højesteretsdommen, vurderet, at det forslag, vi har lagt frem, ligger inden for konventionerne, og selvfølgelig skal det det.
Det vil det også skulle i hver enkelt sag og i hvert enkelt tilfælde.
Så jeg glæder mig til, at vi kan få uddybet det her på et temamøde, vi har omkring emnet, hvis ordføreren deltager der.
Magnus Heunicke (S), 2021-02-10:
Ja, der er jo helt klart ingen grund til at vente.
Og når vi skal forhandle en sundhedsaftale, skal det også være på et godt fagligt grundlag.
I min indledende besvarelse prøvede jeg at redegøre for nogle af de problemstillinger, jeg mener er relevante at dykke ned i.
Så kan jeg sige, at mens vi forbereder de forhandlinger, er Sundhedsstyrelsen i gang med at færdiggøre deres anbefalinger netop til svangreomsorgen om, hvordan den skal organiseres, og hvad den skal indeholde.
Og jeg ser frem til, at de anbefalinger kommer i høring og derefter kan træde i kraft.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-10:
Jeg synes, vi havde nogle fantastiske anbefalinger, hvor man virkelig kerede sig om det vordende forældrepar og det kommende barn, i forhold til at en fødsel skulle være en skøn og dejlig oplevelse, og vi ved, hvor fantastisk det skal være.
Men hvorfor ikke gøre noget nu?
Vi ved fra Region Sjælland, at der kan man f.eks. vælge en privat jordemoder.
Det kan man ikke i alle regioner.
Altså, så gør man noget ved det og kommer ud og siger det til folk.
Er det ikke noget, man kunne gøre?
Magnus Heunicke (S), 2021-02-10:
For mig at se er udfordringen, at der er nogle regioner, som mangler jordemødre, og jeg tror ikke, det løses ved at skubbe de jordemødre andre steder hen.
Vi mangler jordemødre, og der er nogle arbejdsvilkår, og der er noget organisering, som man bare må være helt ærlig og sige ikke fungerer tilfredsstillende.
Så tror jeg også, at man må være ærlig og sige med stor, stor respekt for vores regioners arbejdsgiveransvar, som de jo løfter hver eneste dag, at der er noget i organiseringen, som vi er nødt til at se grundigt på, netop også i lyset af de kommende svangreomsorgsanbefalinger.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-10:
Men vi ved netop, at mange jordemødre stopper i det offentlige og går til det private, fordi der er bedre lederskab, der er mere tid til den enkelte, og der er tid til, at man er én jordemoder for den enkelte familie.
Så hvorfor gør man ikke det her, mens man løser problemet i det offentlige?
For hvis ikke man sætter flere penge af til mere fokus, får vi heller ikke flere jordemødre i det offentlige.
Magnus Heunicke (S), 2021-02-10:
Nu har jeg noteret mig, at regionsrådsformændene, i hvert fald en af dem, nu har holdt møde med nogle af de her utilfredse jordemødre.
Det synes jeg er klogt.
En helt afgørende forudsætning, og det er jeg helt enig med spørgeren i, handler jo om, om det økonomiske fundament er tilstrækkeligt.
Og det var præcis derfor, at vi fra den første kommune- og regionsaftale til finanslove og igen i regionsaftaler og finanslove har løftet præcis sundhedsområdet.
Så generelt kan man lave et løft, også af fødselsområdet, inden for sundhed.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-10:
Hvordan vil ministeren sikre, at der kommer øget fokus på diagnosticering og behandling af andre sygdomme end covid-19, og vil ministeren eksempelvis overveje at oprette et sundhedsøkonomisk råd til dette formål?