runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Bressendorff (S), 2022-02-03:
Vi bliver ved med at snakke om de her dyr, og vi bliver ved med at lave sådan en sammenligning mellem landmandens dyr og så de her dyr, der skal leve i en form for vildskab på store områder i naturnationalparker.
I min verden er vi kommet meget langt fra naturen, når vi mener, at vi kan sammenligne konventionelt landbrug med vild natur.
Kunne ordføreren ikke forklare mig lidt, om han tænker, at dyrene kommer til at sulte i de her nationalparker, selv om der egentlig bliver sagt præcis det modsatte af ministeren og det egentlig også er det, der er oplægget?
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Altså, man skal aldrig lyve og slet ikke over for fru Pia Kjærsgaard, men helt generelt skal man selvfølgelig ikke det.
Min tilgang til det her er, at de regler, der skal gælde for os alle sammen, skal også gælde inden for naturnationalparkerne.
Så må man tilrettelægge arbejdet derefter.
Hvis det bliver mere kompliceret i forhold til at føre det tilsyn, fordi flokkene spredes, og hvad vi nu ellers har fået af forklaringer, så må det jo være en del af indsatsen.
Det må ikke være sådan, at det er dyrene, der kommer til at lide, fordi vi nu synes, der skal laves andre regler indenfor såvel som udenfor.
Jeg kan bare forestille mig og ser eksempler på ramaskrig, når der en privat lodsejer, en landmand, der har et dyrevelfærdsproblem.
Det må også gælde for staten.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-02-03:
Jamen jeg er fuldstændig enig, for det drejer sig jo om dispensation.
Altså, staten kan gøre hvad som helst, det kan landmanden ikke.
Men til statens arealer får man den dispensation.
Jeg har selv oplevet det og set en landmand stå og vise sine dyr og skulle leve efter reglerne, hvilket absolut er i orden, og så går jeg lige videre til Mols Bjerge, hvor det absolut ikke er i orden, og hvor man ovenikøbet lyver over for mig – det glemmer jeg aldrig – da jeg spørger til en hest, der har den her ting rundt om øret.
Det var bare årstiden, så snart hulden faldt af, ville det falde på plads.
14 dage efter stod der en dyrlæge og skulle bedøve dyret og operere det.
Det var rigtig tarveligt.
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Altså, det er ikke mit indtryk, for det ville være frygteligt, hvis det var sådan, at det var den eneste vej, altså ved at lade store dyr sulte, og nogle gange, eksempelvis som vi har set i Mols Bjerge, sulte ihjel.
Hvis det var den eneste vej til at skabe bedre biodiversitet, havde vi da en udfordring.
Men jeg anerkender – jeg anerkender – at det at udsætte græssere kan være en del af løsningen, en del af redskabet, men det er absolut ikke det eneste.
Og derfor kommer jeg aldrig til at gå på kompromis med dyrevelfærden, heller ikke når vi taler naturnationalparker.
Det er derfor, at vi i vores forslag til vedtagelse netop opfordrer til at pille den del ud, så vi i hvert fald har ens regler med tilsynet inden for hegnene som uden for hegnene.
Men det er da ikke rigtigt.
Jeg står da netop og prøver at være meget nuanceret her.
Vi taler jo ikke om alting.
Altså, vi er ikke ekstremister på noget punkt, det gælder generelt politisk.
Der er altid nogle, der har et mere ekstremt synspunkt end os, og det gælder også her.
For vi er ikke dem, der siger, at alt skal være urørt, at alt skal ligge, at der skal være store græssere på kæmpe arealer, at det hele skal være indhegnet, at menneskene må vige.
Det synspunkt deler vi ikke.
Vi deler heller ikke det synspunkt, at alt skal være produktionsskov, at der ikke må være urørt skov overhovedet, for det synspunkt er der også folk der har.
Vi siger, at der skal være plads til begge dele.
For når man udlægger områder til urørt skov – det synes vi er positivt – så har det bare nogle andre konsekvenser, som vi skal leve op til at møde, bl.a. klimamål.
Derfor synes vi også der skal rejses mere skov – det er bare ét eksempel.
Zenia Stampe (RV), 2022-02-03:
Jamen det er næsten helt umuligt at stille et spørgsmål til hr. Jacob Jensen, for det er simpelt hen så uklart, hvad Venstre vil.
Altså, man anerkender, at der er en biodiversitetskrise, og at det kan være godt med nogle store græssere; men det er også lidt synd, hvis der er nogen, der er bange for dyrene, og det er også lidt ærgerligt, hvis der skal være nogle hegn.
Jeg går omvendt ikke ud fra, at man synes, at dyrene skal gå ud og spise af bondemandens marker.
Altså, det er jo ikke nogen hemmelighed, at der er en masse hensyn, der på en eller anden måde skal afvejes.
Det er jo det, vi kommer til at kigge på, når vi udvælger de konkrete naturnationalparker, når vi laver de konkrete forvaltningsplaner.
Men det, som Venstre lige nu vil, er jo at tage en timeout.
Og så må jeg bare sige: Naturen har jo ikke tiden til at tage en timeout.
Til sidst er der nogen, der skal vise noget ledelse, og det skal man selvfølgelig, samtidig med at man lytter til de lokale i friluftslivet, man lytter til biologerne og dem, der har forstand på det.
Til sidst skal vi jo tage et ansvar og sikre løsninger, som sikrer biodiversiteten, men selvfølgelig også sikrer et friluftsliv.
Hvad er det egentlig, vi skal vente på?
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Men når der er en dispensationsadgang, handler det, som ministeren siger her i sidste omgang, også om tilsynet.
Og det må jo også betyde, at tilsynet bliver et andet end det tilsyn, man har uden for de naturnationalparker, der bliver lagt op til.
Det kan ministeren vel ikke undslå sig fra at sige er rigtigt.
Så det er den ene del af mit spørgsmål.
Den anden del er, om det i forhold til den lokale inddragelse, som ministeren taler om, overhovedet ikke gør indtryk på ministeren og regeringen, at der er demonstrationer, at der er stærke bekymringer, at der er deputationer i vores udvalg – den ene efter den anden, som siger: Prøv at høre, vi har en kæmpe udfordring.
Rold Skov bliver skåret over på midten, i hvert fald i det forslag, der bliver lagt op til.
Gør det ikke indtryk, og har regeringen tænkt sig at gøre mere end bare at lytte?
Har man også tænkt sig at agere på det?
Lea Wermelin (S), 2022-02-03:
Jeg synes sådan set, at Nye Borgerliges ordfører præcis understreger, hvorfor det, vi diskuterer i dag, er, hvad vi skal gøre for naturen.
For det lyder jo ikke, som om ordføreren for Nye Borgerlige anerkender, at vi står midt i en biodiversitetskrise.
Vi har i årtier vidst, at naturen er i tilbagegang, men der er bare ikke sket den forandring, som naturen har brug for.
Det er jo præcis det, vi diskuterer i dag.
Så er der spørgsmålet omkring dyrevelfærdsloven, og jeg kan blive lidt i tvivl om, om ordføreren egentlig ved, hvad der står i de paragraffer, der bliver henvist til her.
For vi var jo netop i salen i går, hvor jeg også klart understregede, at nej, dyrene må ikke sulte, og det ligger heller ikke i det lovforslag, der er lagt frem.
Det handler bl.a. om tilsyn.
Og derfor bliver der jo fortalt en historie igen og igen her i salen og ude på de sociale medier, som simpelt hen ikke er rigtig.
Mette Thiesen (NB), 2022-02-03:
Tusind tak.
Nu sidder der også nogle unge mennesker oppe på tilhørerrækkerne, og ministeren står og siger klimakrise; så var der coronakrise, og nu er der biodiversitetskrise.
Altså, hvad skal vi efterhånden frygte?
Der er klimakrisen, så var der coronakrisen, og nu er det så biodiversitetskrisen, som man skal være bange for.
Jeg tror egentlig bare, at vi skal gå tilbage til helt ganske almindelig sund fornuft og være utrolig bange for socialister og socialdemokrater, men det må så være sådan.
Nu ministeren siger det her med, at dyrene ikke skal lide i de her indhegnede områder – det sagde ministeren også i går, da jeg spurgte ind til det i et spørgsmål til ministeren i spørgetiden – så burde det faktisk ligge meget, meget ligefor.
Hvis ministeren reelt set
mener, at dyrene ikke skal lide i de her indhegnede områder, så ser jeg da frem til, at ministeren fjerner den del fra den lov, der hedder L 229, som blev vedtaget i sommer, og som netop giver mulighed for at fravige dyrevelfærdslovens § 3 og § 9.
Vil ministeren fjerne den, hvis hun mener, at dyrevelfærd er så vigtigt?
Lea Wermelin (S), 2022-02-03:
Jamen tak for spørgsmålet.
Og jo, vi står her, fordi vi diskuterer, hvad vi skal gøre for vores natur.
Hvad er det, der er planen?
Hvad er det, der skal til for at levere en natur, som vi kan være bekendt over for vores børn og børnebørn?
Det er da helt fair at sige, at selvfølgelig skal naturen ikke være på bekostning af dyrevelfærden, men der er ikke én politiker, der er ikke ét parti, der har sagt det modsatte.
Og det er jo rigtigt, at vi har haft en hel række og stribe af samråd, bl.a. hvor dyrevelfærden har fyldt, og derfor ved fru Pia Kjærsgaard jo også godt, at vi har det ansvar for dyrene bag hegn.
Det går vi ikke på kompromis med.
Så dyrene må ikke sulte i de nye naturnationalparker – det må de ikke i dag, det må de ikke fremover.
Det er der ingen der mener, og det ligger heller ikke i lovgivningen.
Derfor kan man ikke blive ved med at sige det, når det rent faktisk ikke er rigtigt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-02-03:
Tak for det.
Ministeren siger, at vi står her i dag, fordi vi har forsømt vores natur.
Nej, det er faktisk ikke hovedårsagen til, at vi står her i dag.
Hvorfor vi står her i dag, er, fordi vi forsømmer vores dyr, og det gør vi i de naturnationalparker og nationalparker, som ministeren synes er så prisværdige.
Jeg må sige, at det undrer mig meget, specielt fordi vi har et meget stort ansvar for dyr, som vi sætter bag hegn – og det er fuldstændig ligegyldigt, om det er fritidslandmanden, der har to køer, om det er den konventionelle landmand, der har tusind køer, eller om det er staten, som har et ansvar for 35 køer i en af de kommende naturnationalparker.
Er dyrene bag hegn, så har vi ansvar for dem.
Og det synes jeg slet, slet ikke bliver taget alvorligt.
Det er fint at diskutere det, og vi har haft utallige samråd, hvor ministeren også hele tiden henholder sig til biodiversiteten – ja, den er vigtig.
Men når vi rejser spørgsmålet her, er det faktisk for at høre, hvad vi gør i forhold til dyrevelfærden, som der bliver dispenseret fra, ikke i forhold til landmanden, for det skal der heller ikke, men i forhold til de dyr, der er i de her parker.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-03:
Vi bliver jo nok nødt til at få afklaret, om Dansk Folkeparti synes, at der skal være natur i Danmark.
For i naturen er det jo sådan, at dyrene spiser og spiser om foråret og om sommeren og om efteråret alt det, de kan, og danner huld.
I vintermånederne, hvor føden er mere sparsom, finder de så den føde, de kan, men de tærer på deres huld, de tærer på deres fedtdepoter.
Og det er sådan, naturen er – sådan er naturen for gråspurve, sådan er naturen for kronhjorte, sådan er naturen for ræve.
Sådan er naturen.
Så er spørgsmålet: Skal vi have noget natur, som kommer de steder, hvor der er nogle store dyr, som vi har udryddet i Danmark tidligere – nogle heste, noget kvæg, som ligner bisoner og urokser?
For så må vi jo også acceptere, at dyrene danner huld forår, sommer og efterår, og at de bruger af deres huld om vinteren.
Men de skal jo ikke dø af sult – det skal de ikke.
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Tak for det, og tak til ministeren for at møde ind til den her forespørgselsdebat, som vi i Venstre har stillet sammen med Dansk Folkeparti, fordi vi igennem længere tid, både før lovforslaget blev vedtaget før sommerferien sidste år og efter, har haft en diskussion og har hørt befolkningen give udtryk for en lang række bekymringer.
Det er ikke mindst i de lokalområder, som potentielt kan få udpeget en naturnationalpark, når man vurderer, at det er tiden til det.
Der er netop blevet rejst mange af de problemstillinger, bl.a. om dyrevelfærd, som vi også har diskuteret her.
Vi har hørt om naboproblemstillinger, hvor de, der har naboarealerne til naturområderne, føler, at de nu får et enormt slitage på deres arealer, og som sådan set i princippet kan gøre, at det, man gerne vil gøre godt i nationalparkerne, helt eller delvis kan sættes over styr på naboarealerne.
Vi har hørt om bekymringer i forhold til ansvaret, når folk kommer ind i de her indhegnede naturnationalparker, hvor der skal være store græssere.
Hvordan skal der ageres i en situation, hvor f.eks. en børnehave er på tur med madpakker i rygsækken, og hvor en stor stud på 700 kg får færten af dem?
Vi har fra friluftsorganisationerne m.fl. hørt om friluftsfolkenes bekymringer.
De spørger: Hvordan skal vi nu kunne bruge de her arealer, som vi har været vant til, når vi skal dyrke motion, cykle, gå ture osv., uden at komme i karambolage med eller i hvert fald risikere at komme i karambolage med de her store dyr, som man har planlagt at sætte ud?
Det føler man en stor utryghed over.
Vi er fra Venstres side fuldstændig med på den problemstilling, at der er en udfordring, og at vi skal gøre noget mere for vores vilde natur og for biodiversiteten.
Vi er fuldstændig enige i målet.
Det er mere den måde, som man vælger at bruge det her middel på, som vi har nogle bekymringer over og spørgsmål til.
Der tænker vi, at det her netop er en god anledning til at få en mere bred drøftelse af de forskellige forhold.
Vi kan selvfølgelig også efterfølgende i udvalget indkalde til samråd og andet, hvor vi også har tænkt os at følge op på det.
Det, der er vores udgangspunkt, er, at vi skal tage både naturen og bekymringen hos de mennesker, der bor i området, meget alvorligt.
Det er derfor, vi lægger op til en god og forhåbentlig konstruktiv debat om, hvordan vi eventuelt kan justere det grundlag, der ligger, så det er en løsning, som både natur og mennesker kan være glade for.
Lea Wermelin (S), 2022-02-03:
I forhold til det med dyrevelfærden vil jeg først sige, at vi jo har diskuteret det en hel masse allerede.
Der er også blevet svaret på rigtig mange spørgsmål.
Og ja, det er rigtigt, at man kan lave tilsyn på bestandsniveau eksempelvis.
Men det er altså ikke ensbetydende med, at vi ikke tager det ansvar – altså det, at vi har dyr bag hegn – på os.
Så der skal være styr på dyrevelfærden, og det er jo også derfor, at vi sådan set har sat alle de planer, som jeg redegjorde for, i gang.
Så er der spørgsmålet om den lokale inddragelse, og ja, det er rigtig vigtigt.
Det er jo også derfor, at vi i de processer sådan set er optaget af at lytte til, hvad man lokalt mener, inddrage kommunen, inddrage borgerne, inddrage interessentergrupper i de lokale projektgrupper, der bliver oprettet alle de steder, hvor der er naturnationalparker.
Og så har jeg også selv lige nu møder med friluftsorganisationer og med kommuner for netop at få de lokale bekymringer og input afspejlet, sådan at vi sørger for, at vi får taget kloge lokale beslutninger.
Så selvfølgelig er det vigtigt.
Mona Juul (KF), 2022-02-03:
Tak for det.
Jeg formoder, at årsagen til, at udpegningerne er blevet udskudt, er, at ministeren har lyttet til den kritik, der har været omkring borgerinddragelse, for det er jo ikke bare en kritik, der har været kortvarig.
Den har været langvarig, den har været massiv, vi har haft et utal af deputationer i udvalget, hvor folk har fortalt, at de har haft en gåtur i skoven.
Det har været den borgerinddragelse, der har været.
Hvad har ministeren tænkt sig at gøre for at genskabe en tillid til, at der rent faktisk bliver lyttet til de borgere og de mennesker, som måske oven i købet glæder sig til en naturnationalpark, men som ikke føler sig hørt?
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Det har vi da absolut også.
For man kan godt lave tingene meget, meget – på nydansk – state of the art, BMW-modellen, eller hvad vi skal kalde det, på et område, men hvis det har nogle konsekvenser for det omkringliggende, som gør, at man eksempelvis slider ned på naturen og dermed biodiversiteten i naboarealerne, så kan det jo gå ud og blive et minus samlet set for naturen.
Så det er sådan nogle ting, vi mener ikke er tænkt ordentligt ind i de her forhold, bl.a. konsekvenser for naboer.
Det handler også om, hvordan man indhegner de her områder; hvor store områderne kan være, i forhold til hvordan man så lever i de her områder; hvordan man har adgang til de her områder; hvordan man agerer inden for de her områder.
Almindingen på Bornholm er et godt eksempel, Rold Skov er et dårligt eksempel – bare for at tage to yderpunkter.
Kasper Roug (S), 2022-02-03:
Det er jo altid spændende at diskutere nogle af de ting.
Der er bragt utrolig mange emner op af Venstres ordfører, må man nok sige: Det er jo dyrevelfærd, der er masser af bekymringer, det er nabolodsejerne, det er ansvaret, det er friluftsfolket osv. osv.
Der er en krise, og ordføreren er meget bekymret for biodiversiteten osv. osv.
Jeg er bare i tvivl: Hvad er Venstres plan så?
Hvad er det, Venstre vil med det her?
Altså, jeg hører jo ikke, at der kommer noget fra Venstre.
Venstre må da have et eller andet, som er meget bedre end det, som regeringen og støttepartierne lægger op til her, siden der er så mange kritikpunkter.
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
For os handler det ikke om arealernes størrelse i sig selv, det handler om, hvad vi får ud af det, og hvordan vi kan håndtere det lokalt.
Det handler om, hvad vi får ud af indsatsen, og det er, om det virker, og om det virker i samklang med de mennesker, der bor ude i lokalområderne.
Jeg nævnte Almindingen som et positivt eksempel, hvor man lokalt faktisk har fundet ud af, hvordan det kan lade sig gøre, det er man glad for.
Superfint.
Så nævner jeg også en stribe eksempler fra vores udvalg, hvor man har været inde at sige: Det her er simpelt hen for meget, i forhold til hvordan vi skal leve i vores lokalområde; så det er bare for at have de her nuancer på plads.
For os er det ikke enten-eller.
Det er sådan set at finde løsninger, som kan gøre både naturen godt og menneskene glade.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-03:
Nu taler vi om arealer, som udgør under 1 pct. af Danmarks areal, og det forstår jeg simpelt hen er for meget, altså, for Venstre er det for stort et areal, hvor der kan være store græssere.
Hvor mange store græssere må der være?
Og hvor meget af den natur, som kommer af, at der er store græssere, må der være i Danmark – ½ pct. eller 0,1 pct. af Danmarks areal?
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Nej, det er absolut ikke min opfattelse.
Jeg tror godt, man kan lave vild natur og biodiversitet nogle steder, uden at der er store græssere.
Man kan også gøre det andre steder, hvor der skal være store græssere, og hvor man kan holde styr på de græssere – og det skal man selvfølgelig – og indhegne dem.
Det, jeg taler for, er størrelsen, det er måden, man gør det på, det er områder som de små landsbyer, der også bliver lagt op til at udpege, og som eksempel kan jeg nævne Lild Strand, som man kan se bliver fuldstændig indhegnet og dermed bliver afspærret fra omverdenen.
Og når hr. Ole Birk Olesen siger, at vi bare vil sætte det hele på hold og ikke vil gøre noget som helst, er det jo ikke rigtigt.
Det, vi opfordrer til, er, at vi trykker på pauseknappen og siger: Skal vi ikke lige sætte os ned igen og gennemgå de her bekymringer, som vi har fået rigtig mange henvendelser om i vores udvalg og i høringssvarene fra et stort antal dyrlæger og andre, for at se, om der kunne være nogle ting, vi kunne justere i det her, så vi får en løsning, som både kan tilgodese naturen, men også de mennesker, der er derude?
Jeg kan høre, at ministeren også selv siger, at hun har udskudt udpegningen af de seneste naturnationalparker, og så er det bare, at jeg tænker: Hvad er forskellen på at udskyde noget og sætte noget på pause?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-03:
Tak for det.
Der kan jo næsten ikke vedtages noget her i Folketinget, som har positive konsekvenser, uden at der også kan nævnes negative konsekvenser af det, og det vil sige, at hvis det, at der var negative konsekvenser ved noget, gjorde, at man ikke skulle vedtage det, kunne vi ikke vedtage noget som helst, heller ikke det, hvor de positive konsekvenser var bedre og større end de negative konsekvenser.
Venstre har så i den her sag om naturnationalparker valgt at tale de negative konsekvenser, som nogle mennesker oplever, meget op og bruge det som begrundelse for, at det hele skal stoppes og man skal sætte det på pause osv.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører: Er det Venstres ordførers idé eller forestilling, at man kan lave egentlig vild natur med stor biodiversitet i Danmark uden store græssere?
Og hvis Venstres ordfører erkender, at det kan man ikke, er det så Venstres opfattelse, at disse store græssere skal kunne vandre ud på vejene og blive kørt ned af biler, hvorved folk, der sidder i bilerne, kan komme til skade, ved at de kører ind i et stort dyr?
Lea Wermelin (S), 2022-02-03:
Tak for det.
Det er jo rigtigt, at de her 10 pct. streng beskyttelse er et EU-mål, og det vil sige, at det er noget, som vi forpligter os til at gøre i fællesskab.
Vi har også løftet dem ind i de regionale havmiljøkonventioner, vi er en del af, dvs. HELCOM for Østersøen og OSPAR for Nordsøen og Atlanterhavet.
Så det er jo noget, vi arbejder aktivt med, men det er altså ikke danske mål.
Så det er jo præcis det, vi er i gang med at levere på sammen med Alternativet, men som jeg også var inde på før, er det klart, at det selvfølgelig ikke stopper her, og derfor har vi også gang i mange andre gode ting.
Torsten Gejl (ALT), 2022-02-03:
Tak for en rigtig god tale, hvor jeg synes ministeren endnu en gang formår både at repræsentere entusiasmen bag de her naturnationalparker, men også de gode argumenter for, hvorfor de skal skabes.
I forlængelse af Enhedslistens spørgsmål vil jeg sige, at vi jo gerne skal op på 10 pct. ordentligt beskyttet vild natur – på EU-plan, ja, men kan man ikke også sige, at det er et dansk mål?
Mit spørgsmål går på, at vi har bedømt, at vi har ca. 1 pct. vild, uberørt natur i Danmark, og med de her nationalparker og den vilde skov kan ministeren sige hvad vi kommer op på sådan cirka, men også hvor langt yderligere ministeren synes vi skal op, når det handler om at skabe ordentligt beskyttet vild, uberørt natur i Danmark?
Lea Wermelin (S), 2022-02-03:
Det korte svar er ja.
Vi er jo ikke færdige, forstået på den måde, at naturnationalparker også kun er et af de elementer, der ligger i den natur- og biodiversitetspakke, som vi har besluttet os for i den aftalekreds, som jeg nævnte tidligere, og som Enhedslisten jo også er en del af.
Vi har også besluttet os for meget mere urørt skov, som vi også ved er rigtig godt for naturen og mange af de arter, som er under pres.
Og så har vi jo generelt også lagt os i selen for, at EU sammen med os både skal påvirke den verden, vi er en del af, med nye globale naturmål, men også gå foran ved selv at have nogle ambitiøse naturmål.
Det er jo bl.a. 30 pct. beskyttet areal på land og på havet og 10 pct. strengt beskyttet areal for hele EU's vedkommende, altså det samlede EU-mål.
Det er jo der, hvor vi i Danmark også skal løfte vores andel.
Peder Hvelplund (EL), 2022-02-03:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Jeg deler jo fuldstændig den glæde over den proces, vi nu sætter i gang, hvor vi begynder på at løse hele den biodiversitetskrise, vi står over for, og vi også får sat gang i den proces, som jeg ikke er i tvivl om bliver til gavn for både natur og miljø og biodiversitet og lokalsamfund.
Men vi ved jo også, at der fra EU's side er opstillet nogle klare biodiversitetsmål, som jo pålægger os, at der skal afsættes 10 pct. til strengt beskyttet natur både til lands og til vands.
Dér er den her aftale om naturnationalparker og urørt skov jo et rigtig vigtigt første skridt.
Men er ministeren enig i, at det her er en dagsorden, hvor vi nu har taget de første væsentlige skridt, men at det også er en dagsorden, vi bliver nødt til at blive ved med at arbejde med, hvis vi skal have løst den her biodiversitetskrise?