runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-24:
Det kan godt være, at det er for lavt, og det kan godt være, at det er rigtigt, at det ikke har en præventiv virkning.
Omvendt må jeg også sige, at det, der ligger i spørgerens spørgsmål om, at der skal være et bødeniveau, der svarer til meget alvorlige overtrædelser, på mig virker som skudt over målet.
Meget alvorlige overtrædelser er efter min mening ting, der fører til fare for trafikken og andre trafikanter, og det forhold, at man holder sit hvil i førerhuset i stedet for at holde det i en køjeseng, er efter min mening ikke noget, der er til fare for andre trafikanter.
Man kan have det synspunkt, at det skal afholdes i en seng og ikke i førerhuset af andre hensyn end færdselssikkerheden.
Det ser jeg også frem til at høre noget om.
Det har jeg ikke hørt om endnu.
Fakta er i hvert fald, at vi i dag ikke har noget bødeniveau, for der udstikkes ikke bøder i dag.
Derfor er det også lidt svært at sige, om det niveau er for lavt eller for højt eller passende.
Vi kan regne med i fremtiden, at der kan udstikkes bøder.
Så må vi også sige, at noget, der virkelig kommer til at have effekt, tror jeg, er det forhold, at de blå partier i Folketinget har indført, at der er 25 timers parkeringsbegrænsning på rastepladserne.
Henning Hyllested (EL), 2018-10-24:
Jeg er ikke i tvivl om, at det sikkert vil være et rigtig godt redskab.
Men det er stadig væk, i hvert fald hvis man hører branchen – miljøet, om jeg så må sige – en påstand, at det ikke i dag er muligt at kontrollere det ordentligt.
Politiet har rent faktisk her i april og maj måned gennemført nogle forsøg med at skride ind over for det her.
Jeg har ikke set resultatet af det forsøg, men det kunne være ganske interessant at se, hvad deres erfaringer er.
Holder deres påstand om, at det her ikke lader sig regulere?
Det er ikke det, man hører, som jeg siger, fra branchen og fra chaufførerne.
Med den nuværende takograf lader det sig også gøre – sammenholdt med, at man selvfølgelig kan vise dokumentation for overnatning uden for førerhuset.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-10-24:
Jamen altså, når jeg har bedt Kammeradvokaten om at se på det her, er det jo selvfølgelig, fordi der er nogle udfordringer.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-24:
Det bedste, der kan komme ud af forhandlingerne i EU om en ny vejpakke, er efter min mening, at vi får indført den smarte takograf tidligere, og at den kan mere end takografen i dag.
Det tror jeg er et forventet udkomme af det, og det vil være rigtig godt.
Noget af det værste, man kan forestille sig, er regler, som ikke kontrolleres, for det fører til, at dem, der har rent mel i posen, dem, der gerne vil optræde ordentligt, overholder reglerne, men de bliver så udsat for unfair konkurrence fra en række virksomheder, som ikke overholder reglerne.
Så den smarte takograf sætter jeg min lid til.
Henning Hyllested (EL), 2018-10-24:
Der er vi jo faktisk lige nu i gang med at forhøje bødeniveauet, både for parkeringsafgifterne på rastepladserne og for de, om jeg så må sige, medfølgende ulovlige parkeringer rundtomkring på vejnettet, herunder på tilkørselsramperne.
Men er ministeren ikke sådan helt umiddelbart enig med mig i, at et bødeniveau på 1.000 kr. for at overtræde bestemmelsen om, at man ikke må tage sit 45 timers ordinære hvil i køretøjet, er så latterlig lavt, at det ikke har nogen præventiv virkning?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-10-24:
Det er modtaget.
Når jeg trak på smilebåndet før, er det, fordi når man skriver »snæbel« i Word, bliver det erstattet af »snøbel«, og det har givet nogle lidt morsomme associationer i mit svarpapir.
Vi skal leve op til den her forpligtelse, og jeg deler fuldstændig hr. Christian Rabjerg Madsens bekymring for snæblen.
Som spørgeren også siger, har vi brugt millioner på det her.
Vi skal altså sikre, at vi bruger de her penge rigtigt, så tag endelig ikke fejl, min bekymring er ganske ægte, men vi er nødt til at vide noget mere om biologien for snæblen.
Vi er nødt til at vide mere om, hvordan den gyder, og hvordan den vandrer.
Det ved vi simpelt hen ikke nok om i dag.
Man kan sige, at der har været gennemført udsætningsprogrammer, som jo i virkeligheden er en variant over en genbank, som har været lavet uden sådan helt den ønskede effekt.
Så når jeg siger, at vi ønsker at blive klogere på det her, er det altså, for at vi ikke bare risikerer at lave en foderplads for skarver.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-10-24:
Tak for det.
Jeg synes, at ministeren med sit svar en lille smule negligerer det, som borgmesteren i Hedensted Kommune, Kasper Glyngø, udtaler.
Jeg tror, at det er vigtigt at være opmærksom på, at Hedensted – i hvert fald frit efter hukommelsen – nok er den kommune i Danmark, som fører tilsyn med flest havbrug, og derfor bør det nok gøre lidt større indtryk, når borgmesteren meget klart siger, at kommunen ikke magter opgaven, hvilket jeg mener at Hjarnø er et meget trist og meget illustrativt eksempel på.
Det, som borgmesteren i Hedensted, Kasper Glyngø, siger, er, at når vi som kommune skal føre tilsyn, er både Fødevarestyrelsen, Miljøstyrelsen og Fiskeridirektoratet inde over.
Det gør, at det ikke bliver effektivt.
Giver den komplekse kontrol og den kompleksitet, der er på det her område, jævnfør at der er så mange enheder inde over, anledning til, at ministeren overvejer at gribe det anderledes an?
Så vil jeg også gerne tage fat i lidt af det, ministeren siger, nemlig det om, at det er et enkeltstående problem, der knytter sig til Hjarnø Havbrug A/S.
Det er jo ikke helt rigtigt, for læser man den kulegravning, som ministeren netop har færdiggjort – en kulegravning, som i øvrigt har ført til, at sagen, som ministeren redegjorde for, er endt hos Kammeradvokaten – ser man jo, at der er rimelig udprægede problemer med havbrugssektoren med hensyn til placeringstilladelser og andet.
Så jeg tror ikke, at vi kan negligere borgmesterens udtalelser.
Dels bærer Hedensted Kommune et stort ansvar, dels viser ministerens egen undersøgelse, at der er nogle problemer, som jeg tror er mere generelle end det, som ministeren giver udtryk for.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-10-24:
Spørgsmålet her henviser til en artikel i Politiken den 15. oktober i år, og heri siger borgmesteren fra Hedensted bl.a., at »kontrol med havbrug er for stor en mundfuld for kommunerne«.
Interviewet og udtalelsen udspringer af en konkret sag vedrørende virksomheden Hjarnø Havbrug A/S, og her efterforsker politiet i øjeblikket virksomhedens eventuelle brud på miljølovgivningen.
Jeg mener, at det er vigtigt, at man holder sig for øje, at der, mig bekendt, er tale om en enkelt havbrugsvirksomhed, som er blevet anmeldt til politiet.
Selv hvis Hjarnø Havbrug A/S har foretaget sig noget ulovligt, mener jeg, at det vil være lidt generaliserende og noget urimeligt at sige, at kommunerne overordnet set ikke kan holde styr på det her.
Jeg har heller ikke hørt andre kommuner end Hedensted Kommune sige, at de ikke magter opgaven.
Jeg er sådan set af den opfattelse, at godkendelse af og tilsyn med virksomheder skal varetages på en effektiv måde med de bedste kompetencer.
Kommunerne spiller en vigtig rolle som myndighed for størstedelen af landets ca. 5.000 godkendelsespligtige virksomheder, og overordnet set gør man det sådan set godt.
Kommunen er miljømyndighed for virksomheder, der forureningsmæssigt er mindst lige så komplicerede som havbrug, og som kræver høj faglig indsigt fra kommunens side, og jeg mener som udgangspunkt ikke, at der på nuværende tidspunkt er grund til at fravige det her generelle princip.
Som udgangspunkt mener jeg, at det er vigtigt, at havbrug ikke stilles anderledes end andre typer af forurenende virksomheder.
Kommunerne såvel som Miljøstyrelsen skal som tilsynsmyndighed føre et aktivt tilsyn med virksomhedernes miljøforhold.
Det består både af fysiske tilsyn og gennemgang af virksomhedens egenkontrol.
Det giver mulighed for at kontrollere og følge op på virksomhedernes udledninger til bl.a. vand og luft.
For havbrugs vedkommende kan bl.a. årsberetningen lægges til grund for gennemgang af egenkontrollen.
Det kan godt være, at der kan laves forbedringer i måden, havbrugenes egenkontrol foregår på, det kan også være, at der er mulighed for forbedringer af miljøtilsynet, eller at tilsynsmyndighederne bør have adgang til mere viden og vejledning til udførelse af havbrugstilsyn inden for de gældende rammer.
Det mener jeg sådan set man løbende skal overveje behovet for, og det gør jeg gerne.
Beslutninger om ændringer af reglerne skal hvile på et oplyst grundlag og ikke træffes på baggrund af enkeltsager.
Jeg vil også sige mere generelt, at kulegravningssagen om Hjarnø Havbrug A/S har ført til, at man kaster et kritisk blik på, hvordan reglerne og deres forvaltning har været i de sidste mange år, og jeg har netop bedt Kammeradvokaten om at bistå mit ministerium med at gennemgå hvert enkelt havbrugs placeringstilladelse, sådan at vi kan få et komplet overblik over sagernes status og den hidtidige sagsbehandling.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-10-24:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at borgmesteren for Hedensted Kommune udtaler, at kontrollen med havbrugssektoren er for kompleks for kommunerne at håndtere, at havbrugssektoren ikke egner sig til udpræget egenkontrol, og at kontrollen ifølge borgmesteren derfor bør ligge hos staten?
Skriftlig begrundelse
Som sagt indledningsvis noterer jeg mig med tilfredshed, at ministeren tilsyneladende deler min bekymring.
Hvad jeg ikke er tilfreds med, er, at vi ikke kan få en deadline for, hvornår ministeren vil foretage sig noget, jævnfør at seniorforsker Niels Jepsen meget klart siger, at vi er én gylleforurening fra en udryddelse.
Så det haster i den grad.
De foreslår eksempelvis, at man søger om penge ved Horizonprogrammerne i EU.
Er det nogle initiativer, som ministeren ser positivt på, og så måske en sidste chance til ministeren for konkret at pege på, hvornår man har tænkt sig at foretage sig noget ud over at tænke på det og tale om det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-10-24:
Jeg håber sandelig ikke, at vi kommer til at snakke snæblen ihjel.
Jeg håber, at vi får nogle positive resultater med de forsøg, som vi jo faktisk har i gang i øjeblikket, og jeg oversender meget gerne en oversigt over, hvad det er for konkrete indsatser, vi har gang i, hvad erfaringerne er fra de tidligere indsatser, vi har gjort.
For det er vigtigt, at vi får gjort det her ordentligt, og at vi lever op til vores forpligtelser i habitatdirektivet, men frem for alt, at vi bevarer en særlig dansk art.
Det skal vi da.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-10-24:
Udfordringen med yngelpleje og udsættelse er jo den, at vi nok kan tage yngelen ind og få dem til at vokse i antal, men når vi sætter dem ud, forsvinder de.
Jeg er helt på det rene med, at vi skal have mere viden om, hvorfor snæblen forsvinder, ellers er det jo alt andet lige en uskik at bruge penge på at sætte den ud.
Men jeg bliver nødt til at holde ministeren fast på, om ministeren midt i snakken om evaluering og gode takter i det hele taget i forhold til at blive klogere vil lægge en deadline ned over sig selv og sit arbejde, i forhold til hvornår ministeren er klar med konkrete virkemidler, fordi vi reelt risikerer at snakke snæblen ihjel.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-10-24:
Nu brugte jeg et par minutter og ifølge formandens gestikuleren også lidt længere end det på at fortælle om de indsatser, som vi allerede gør, og som vi allerede har gjort.
Så det er ikke sådan, at jeg bare sidder på hænderne og blæser balloner op og tænker over, hvad vi kan gøre ved det.
Vi gør jo sådan set noget allerede, og jeg har også lovet at sende en skriftlig opfølgning på det.
Jeg er sådan set åben for alle de initiativer, som man måtte have, og især også i Varde Kommune, hvor man har det her tæt inde på livet og meget gerne skulle have snæblen meget tættere inde på livet.
Så jeg er åben for alle kloge forslag.
Karsten Hønge (SF), 2018-10-25:
Jeg er jo enig i en stor del af det, fru Rosa Lund siger i sin tale.
Men jeg må også sige, at jeg er oprigtig skuffet over den, synes jeg, fuldstændig arrogante holdning til de unge, som bliver holdt fanget af deres egne familier i eksempelvis Somalia.
Til det der med, at man bare sådan fejer spørgsmålet om genopdragelsesrejser til side ved at sige, at man ikke synes, straf virker, må jeg sige: Nej, men hvad var det så lige, vi skulle gøre?
Er fru Rosa Lund overhovedet opmærksom på de dramatiske beretninger, vi får?
F.eks. fortæller en forening som Etnisk Ung om, at unge fra bestemte mellemøstlige lande ringer til Danmark og trygler om hjælp, og gang på gang hører vi beretninger om, hvordan unge i vores folkeskoleklasser er bange for at tage på ferie.
Trods det skal man høre en ordfører fra et venstrefløjsparti feje det af og sige: Jamen vi tror ikke på, at straf virker.
Altså, hvad med lige at tage hånd om de unge, som i den grad er i risikozonen, og som i den grad trygler om hjælp fra bl.a. Rosa Lund, som vi så bare skal høre sige, at det virker nok ikke!
Men hvad virker så?
Rosa Lund (EL), 2018-10-25:
Ja, jeg er helt sikker på, at jeg har fanget, hvad det her lovforslag går ud på.
Det her lovforslag går ud på, at man vil give politiet mulighed for at indføre strafzoner i nogle boligområder, hvor politiet mener at det er nødvendigt.
Det er det, lovforslaget går ud på, og det synes jeg er urimeligt.
Jeg mener, at det er et opgør med begrebet lighed for loven.
Der kan jeg så forstå, at jeg er uenig med fru Trine Bramsen.
Jeg tror også, at jeg sagde, at der ville være en strafzone i udsatte boligområder.
Det er det, der står i lovforslaget, det er det, der bliver nævnt som eksempel.
Det er rigtigt, at der også står i lovforslaget, at der også kan være andre steder.
Men lad os nu være ærlige, det her er jo et lovforslag, som kommer på baggrund af den aftale, Socialdemokraterne selv har været med til at lave, som handler om socialt udsatte boligområder, det, som I i hvert fald selv omtaler som ghettoaftalen.
Trine Bramsen (S), 2018-10-25:
I ordførertalen sagde fru Rosa Lund, at forslaget ville betyde, at der vil være dobbelt straf i alle udsatte boligområder.
Det er jo ikke rigtigt.
Det her forslag handler jo om, at politiet har det som et redskab, de kan sætte ind med, i det hele taget i hele landet, hvis de oplever, at der er kriminalitet.
Men der, hvor utrygheden i høj grad er – det kan man også se på målinger –
er jo i udsatte boligområder.
Så jeg synes bare, at ordføreren skulle holde fast i det, som lovforslaget her handler om, og lade være med at sige, at det betyder, at alle, der bor i udsatte boligområder, fremover vil skulle straffes dobbelt, for det er simpelt hen ikke rigtigt.
Josephine Fock (ALT), 2018-10-25:
Det kan jeg sagtens bekræfte, for det er fuldstændig rigtigt.
Det, som jeg forsøger at problematisere, er det, der bl.a. står om det objektive kriterie, nemlig at der skal være et ekstraordinært kriminalitetsbillede.
Derudover er der den anden del, som jeg nævnte, nemlig at hvis du i dag begår kriminalitet, eller hvis du har tænkt dig at begå kriminalitet, kan du i virkeligheden slå det op og se præcis: Hvad får jeg af straf for den her kriminalitet, jeg laver?
Men med det her kan du næsten fra den ene dag til den anden være i en skærpet straf-zone.
Det, jeg mener, er, at der ikke er det samme objektive overblik over, hvad det egentlig koster at begå kriminalitet, for du kan begå kriminalitet i en skærpet straf-zone, og du kan begå kriminalitet i en ikke skærpet straf-zone.
Det er derfor, jeg synes, det er ulighed for loven, og jeg synes også, at der er en problematik omkring magtens tredeling.
Rosa Lund (EL), 2018-10-25:
Jeg synes simpelt hen ikke, det er lighed for loven, at en straf skal være højere i nogle boligområder end i nogle andre boligområder.
Jeg synes simpelt hen, at det er urimeligt at indføre strafzoner på den her måde.
Jeg mener ikke, at det er et udtryk for lighed for loven, selv om hr. Peter Kofod og jeg ville blive straffet ens, hvis vi boede i en strafzone.
Vi ville jo så blive straffet anderledes end mennesker, som boede et andet sted, og det er det, der er hele problemet med det her forslag.
Peter Kofod (DF), 2018-10-25:
Jeg bor ikke i Hellerup, jeg bor et helt andet sted i det her land og er glad for det, men jeg regner da også med, at i det øjeblik – jeg håber ikke, at det sker – at der måtte blive begået meget hård kriminalitet i det lille område i Jylland, jeg bor i, vil der naturligvis også blive oprettet en strafzone der, så der selvfølgelig vil blive slået hårdere ned på folk, der ikke kan lade mig, mine naboer eller alle mulige andre i det område være i fred.
Det er da ret og rimeligt.
Det er ikke det samme som at sige, at der er en straf for folk i Hellerup, og så er der en anden straf for folk, der måtte være fattige.
Jeg synes simpelt hen, det er uærligt at forholde sig til det her lovforslag på den måde.
Jeg synes ikke, det klæder den yderste venstrefløj.
Rosa Lund (EL), 2018-10-25:
Altså, jeg vil da sige, at hvis man tror, at det her lovforslag vil virke, så bor man da i den grad på en anden planet, men der er nok ikke nogen, der er i tvivl om, at hr. Peter Kofod og jeg tit bor på hver vores planet.
I forhold til det, jeg siger om lighed for loven, så handler det om, at der i lovforslaget står, at det drejer sig om socialt udsatte boligområder.
Mig bekendt er Hellerup ikke på listen over de socialt udsatte boligområder, altså den såkaldte ghettoliste, som regeringen har lavet.
Derfor nævner jeg det eksempel.
Trine Bramsen (S), 2018-10-25:
Jeg vil gerne spørge Enhedslistens ordfører, om hun er helt sikker på, at hun har læst lovforslaget her korrekt.
For der var jo decideret forkerte ting i ordførertalen.
Det er jo ikke rigtigt, at den her strafzone bliver etableret i alle socialt udsatte boligområder.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren, om hun er helt sikker på, at hun har fanget, hvad det her lovforslag rent faktisk går ud på.
Rosa Lund (EL), 2018-10-25:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er rigtig glad for, at hr. Karsten Hønge spørger.
Jeg var ved at løbe tør for tid, så derfor kunne jeg ikke nå at sige andet, end at jeg ikke tror på, at det, der ligger i det her lovforslag, nødvendigvis virker.
Jeg mener også, at der bør afsættes ressourcer hos politiet til det her, men om det er det at inddrage passet, der virker, er jeg ikke nødvendigvis sikker på.
Det kan være nogle andre ting, der virker.
Men jo, jeg tager det meget alvorligt, både det med genopdragelsesrejserne og i det hele taget det, vi oplever i de miljøer, hvor der er social kontrol af de unge mennesker.
Det synes jeg da bestemt vi skylder dem at tage seriøst.
Men jeg var som sagt ved at løbe tør for tid heroppe, for jeg var så rasende over det med skærpet straf-zonerne.
Christina Egelund (LA), 2018-10-25:
Det var noget, som ordføreren var inde på, som fik mig til at trykke mig ind, nemlig en problematisering af, at det med skærpet straf-zoner skulle være en sammenblanding af magtens tredeling.
Det lød næsten på ordføreren, som om politiet med det her forslag får carte blanche til at indføre strafzoner, fordi de synes, det er sjovt, eller at de kan indføre dem efter nogle kriterier, som de selv finder på.
Karsten Hønge (SF), 2018-10-25:
Jojo, men vi kommer altså alligevel til det resultat: Hvad er det, man synes er vigtigst?
Der mener jeg bare, at man som venstrefløjsparti må sige, at det vigtigste er at tage hånd om dem, der står svagest, og de, der står svagest, er de unge, der bliver forrådt og holdt som fanger af deres egne familier.
Der må da ikke være nogen som helst vaklen, som jeg ser det, fra et venstrefløjssynspunkt.
Jeg er da også bekendt med, at Enhedslisten jo synes, at det er lige på sin plads, at man straffer forældre, der fysisk mishandler deres børn.
Jeg ved også, at Enhedslisten ikke mener, at det er det eneste, man skal gøre.
At straffe forældre for, at de mishandler deres børn, er jo ikke det eneste, man skal gøre.
Man skal også straffe dem, fordi straf indgår som en del af de værktøjer, vi skal bruge over for forældre, der ikke har fattet deres opgave som forældre, nemlig opgaven med at vise omsorg for deres børn ved hverken at mishandle dem fysisk i Danmark eller sende dem på genopdragelse i udlandet.
Peter Kofod (DF), 2018-10-25:
Tak for det.
Den ordførertale var jo helt på månen – det er jeg bare nødt til at sige.
Der blev talt om, at det her ville gøre op med tolerance, frisind, og jeg skal komme efter dig.
Det var jo helt på en anden planet.
Jeg synes, man skal forholde sig til det forslag, der ligger fra regeringen.
Jeg har lyst til at stille to opfølgende spørgsmål helt åbent.
Jeg kan jo forstå, at hvis man stemmer for det her, er man både mod frisind og tolerance, og det vil jeg bare understrege at jeg ikke er.
Det første spørgsmål går på følgende: Hvis nu man forestiller sig, at fru Rosa Lund og jeg selv boede i sådan en strafzone sammen med en masse andre mennesker, så ville det være sådan, at de konsekvenser, det kunne få at begå kriminalitet i den, ville være de samme for fru Rosa Lund, mig selv og alle andre, der måtte bo i den.
Men der ville også være den lighed, at hvis der lige pludselig i stedet blev begået hård kriminalitet i et andet område – det kunne f.eks. være i Gentofte; ordføreren nævnte Hellerup – ville man kunne nedlægge den strafzone.
Jeg synes i øvrigt, det er uanstændigt, at man forsøger at skælde nogle her i Folketingssalen ud for, at de på en eller anden facon skulle være rigmandspartier.
Det synes jeg ikke klæder venstrefløjen.
Christina Egelund (LA), 2018-10-25:
Mange tak.
Jeg prøver lige at få blodtrykket ned igen.
I Liberal Alliance ønsker vi et demokratisk samfund, som er baseret på frihed, frisind og retssikkerhed.
Der er steder i Danmark, hvor det er andre værdier, som dominerer, og derfor har vi fra politisk side et ansvar for at forebygge og nedbryde parallelsamfund.
Det kræver en flerstrenget indsats.
Lovforslaget her giver bl.a. politiet mulighed for at oprette de her skærpet straf-zoner for mere effektivt at kunne bekæmpe kriminalitet i et nærmere geografisk afgrænset område med et ekstraordinært kriminalitetsbillede, som i væsentlig grad skaber utryghed for personer, der bor eller færdes i området.
I de her zoner vil straffen for visse typer af kriminalitet i en periode kunne skærpes markant for at skabe ro og orden og sikkerhed og ikke mindst tryghed for de borgere, som bor i området.
Ved udpegningen af skærpet straf-zoner vil der være tale om en politifaglig vurdering, der indebærer, at der foretages en objektiv bedømmelse af, om det kriminalitetsbillede, der konstateres i det pågældende område, har en karakter, der generelt må forventes at kunne føre til betydelig utryghed blandt de borgere, som bor eller færdes i området.
Det er væsentligt for Liberal Alliance, at der er tale om objektive kriterier, så skærpet straf-zoner ikke blot udpeges tilfældigt efter politiets forgodtbefindende.
Der skal være tale om områder, hvor der objektivt kan konstateres et kriminalitetsbillede, der godtgør, at man fra statens side tager ekstraordinære metoder, som skærpet straf-zoner jo er, i brug, og hvor skærpet straf-zoner vurderes at være et egnet redskab til at ændre kriminalitetsbilledet og skabe ro og sikkerhed.
Der har, og det har der også i salen i dag, været kritik af, at initiativet med skærpet straf-zoner skulle være et opgør med princippet om lighed for loven.
Det er ikke et opgør med princippet om lighed for loven, for loven gælder for alle borgere.
I Liberal Alliance finder vi det også positivt, at vi med lovforslaget her bl.a. får mulighed for at straffe de forældre, som sender deres børn på såkaldte genopdragelsesrejser.
Forældre skal naturligvis ikke kunne sende deres børn til udlandet til forhold, som bringer børnene i fare.
Det kan vi som samfund på ingen måde acceptere.
Derfor støtter vi i Liberal Alliance lovforslaget, som indeholder en række forskelligartede initiativer, som alle har til formål at forebygge og nedbryde parallelsamfund i Danmark.
Rosa Lund (EL), 2018-10-25:
Jo, det er korrekt.
Men jeg sagde også i min ordførertale det, som jeg tror at fru Christina Egelund udmærket godt ved, nemlig at det meste af den kriminalitet, som I har defineret i lovforslaget som utryghedsskabende kriminalitet, begås tæt på ens bopæl.