Christina Egelund (LA), 2017-03-23:
Tak for det.
Amerikanerne er vores venner.
Sådan har det været længe, især siden afslutningen på anden verdenskrig, hvor vi sammen med amerikanerne har insisteret på at leve i frihed, i demokrati og med de liberale frihedsrettigheder som bærende værdier i åbne, frie lande.
Der er vist ingen tvivl om, at vi gennemlever nogle ret hektiske år på den udenrigspolitiske scene.
Jeg tror heller ikke, jeg er den eneste, som nogle gange spørger mig selv, om det hele overhovedet går i den rigtige retning, for fjender af det åbne, frie samfund er desværre lette at få øje på.
Mod øst ser vi Rusland.
For bare et årti siden troede mange, at Rusland skulle blive Vestens samarbejdspartner og dermed være med til at bringe den tidligere koldkrigsstormagt nærmere os andre.
Et tættere forhold mellem Vesten og Rusland skulle sikre en varig stabilitet gennem øget internationalt samarbejde.
Men sådan skulle det ikke helt være.
Fra nogle steder i Mellemøsten udgår en politisk islamisme så formørket, at drømmene for det arabiske forår er vanskelige at holde i live, og holder man Erdogans Tyrkiet op imod de frihedsidealer, som vi insisterer på i Vesten, er det svært at se mange lighedspunkter.
I det globale billede skal vi holde fast i de værdier, som er vores: frihed, respekt for både individ og minoriteter og det åbne, demokratiske samfund.
De værdier er vi heldigvis ikke alene om at abonnere på.
Det gør vores partnere i EU, og det gør de i USA.
Man omtaler tit USA som en af Danmarks nærmeste allierede, men forholdet mellem vores to lande stikker endnu dybere end alene fælles interesser på den udenrigspolitiske scene.
Fælles grundlæggende værdier er efter min opfattelse det fundamentale i vores gensidige relation.
Da The Founding Fathers den 4. juli 1776 udstedte den amerikanske uafhængighedserklæring, formulerede de en række principper, som senere kom til at udgøre fundamentet for mange vestlige landes forfatninger, herunder også den danske grundlov.
Uafhængighedserklæringen stadfæstede, at vi som mennesker er født lige, og at hver især har ukrænkelige rettigheder, herunder retten til livet selv, til frihed og til at efterstræbe lykke.
Få år senere, i forbindelse med den franske revolution i 1789, blev de samme principper gentaget i den franske menneskerettighedserklæring.
De to begivenheder har været afgørende skridt på vejen mod den moderne oplyste forestilling om menneskers medfødte rettigheder.
Hermed blev kimen lagt til det liberale demokrati, som vi kender det i dag, og selv om historien siden anden halvdel af det 18. århundrede har budt på afvigelser fra den demokratiske rettighedsbaserede kurs, er det de grundlæggende værdier, som udgør danskernes åndsfællesskab med amerikanerne.
Som både statsministeren og udenrigsministeren har påpeget, skal Danmark selvfølgelig følge med i præsident Trumps administrations gøren og laden, og der har været beslutninger og udmeldinger, som har givet anledning til at synke en ekstra gang.
Administrationen er stadig ny, og i stedet for at frygte det værste må vi håbe på det bedste og i det hele taget væbne os med tålmodighed og ro i maven.
Vi må stå fast på vores positioner og anerkende, at vi ikke behøver være enige om alt, særlig ikke når vi er enige om det fundamentale.
Vi har stået side om side med amerikanerne mod nazisterne, mod kommunisterne under den kolde krig og nu mod terrortruslen fra islamisterne.
USA er en uhyre vigtig allieret, og derfor er det også godt, at vi i dag i Folketinget har anledning til at sætte ord på det transatlantiske samarbejde.
Står det til Liberal Alliance, er et fortsat stærkt samarbejde for fred, for sikkerhed, for frihed og for frihandel helt essentielt, og selv om udmeldinger og især tweets fra den nye amerikanske præsident indimellem giver anledning til løftede øjenbryn, ændrer det ikke ved det grundlæggende og historisk forankrede værdifællesskab, som vi har med amerikanerne.