runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Bonnesen (KF), 2025-05-02:
Tak til Enhedslisten for at sætte fokus på Mellemøsten og på Palæstina som en selvstændig stat – igen.
Sagen er jo tragisk og udvikler sig tragisk og ser lige nu meget svær ud.
Det Konservative Folkeparti ønsker en tostatsløsning ligesom næsten alle andre.
Så udgangspunktet om en selvstændig palæstinensisk stat bakker vi fuldt ud op om, så længe det sker i samhørighed med Israel.
Andre har været inde på de demokratiske spilleregler, der skal være på plads,
men det kræver også, at der er vilje fra begge parter til at opnå den løsning og villighed til at indgå kompromiser.
Så det betyder, at en palæstinensisk stat nok ikke kommer til at gå fra Jordanfloden til Middelhavet.
Og omvendt skal de israelske bosættelser stoppe.
Og det ser, som vi alle ved, meget, meget svært ud nu at nå til enighed.
Hvilken rolle kan Danmark så spille i FN's Sikkerhedsråd?
Jeg synes, at vi kan indtage den rolle, som vi allerede er i fuld gang med at indtage, nemlig at deltage på aktivt niveau i de diplomatiske forhandlinger, der foregår, og lægge det nødvendige pres.
Som vi også hørte for snart et års tid siden, er den rolle, som Danmark kan have, netop som en lille stat nogle gange at sige de ting, som større stater måske ikke har mulighed for.
Det arbejde pågår.
Men ville situationen så blive hjulpet yderligere, ved at vi anerkender Palæstina som stat?
Så det har ikke hjulpet på i hvert fald konfliktløsningen, at andre stater har anerkendt Palæstina som stat.
Vi ønsker, at arbejdet mod en tostatsløsning skal fortsætte i det rigtige gear.
Vi skal tage de skridt ad gangen, som vi kan, og vi mener ikke, at skridtet med at anerkende Palæstina som stat lige nu vil afhjælpe situationen.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-02:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Vil ordføreren ikke prøve at forklare, hvad det er, der så skal til, når nu situationen er gået i hårdknude – eller mere og mere i hårdknude, tror jeg udtrykket var?
Hvis det ligesom er vores fælles forståelse af den faktiske politiske udvikling, er det så ikke lige præcis det tidspunkt, at Danmark skal rejse spørgsmålet i FN's Sikkerhedsråd om en FN-anerkendelse af Palæstina for at få brudt den dynamik, der er, og som lige nu driver os længere og længere væk fra, at palæstinenserne kan få ret til egen stat side om side med Israel?
Helle Bonnesen (KF), 2025-05-02:
Det har jo ikke været lige præcis nu, at det har fungeret, når andre lande har anerkendt Palæstina som en selvstændig stat.
Omvendt kan vi sige: Hvad handler den her diskussion om?
Den handler jo om, om det ville hjælpe, og om vi skal tage det skridt.
Så kan vi vende diskussionen og spørge, hvad vi så skal gøre i stedet for.
Det er jo sådan set uden for forslaget.
Men nogle af de ting, som jeg da synes vi skulle gøre, er at blive ved med at presse på for en våbenhvile, blive ved med at presse på for løsladelse af gidsler, blive ved med at presse på for, at Palæstina kan få den humanitære hjælp, de skal have, og blive ved med at presse på for, at bosættelserne ophører, altså at lægge et pres for, at vi i hvert fald internationalt får nogle spillebrikker på plads, samtidig med at demokratiet kan få lov til at vokse.
Men hvis Danmark skal fremsætte den melding, må det jo også indebære, at så mener Danmark, at den melding er den rigtige, og det mener vi ikke.
Vi mener ikke, at det er det rigtige at komme ind med den anbefaling, så derfor vil jeg ikke synes, at det var det rigtige skridt.
Jeg synes, de andre ting, vi talte om før, vil være meget mere solide.
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-02:
FN er i min optik vores globale forum for lederskab.
Det er der, vi kan tage nogle fælles beslutninger, og det er det, vi debatterer i dag, og ikke så meget, om det enkelte land har anerkendt eller ikke anerkendt, selv om jeg tror, vi snart er oppe på 150 lande, der har anerkendt.
Så det er jo meget pænt.
Hvordan ser ordføreren så, at vi får skabt den fremdrift, der skal til, for at vi når hen til den anerkendelse, hvis det ikke er den vej igennem?
Helle Bonnesen (KF), 2025-05-02:
Jamen jeg mener, at den vej ligger langt ude foran os.
Og det er den vej, vi skal nå; jeg mener bare, at der er rigtig, rigtig meget, man skal arbejde på først, før vi overhovedet når til det tidspunkt, hvor det vil give mening.
Henrik Frandsen (M), 2025-05-02:
Jeg tror så heller ikke, det var lige præcis det, jeg sagde.
Det kan godt være, det kan udlægges på den måde, hvis man tolker det.
Alt er åbent for fortolkning.
Det, jeg udtalte mig om, var Moderaternes holdning til en anerkendelse af den palæstinensiske stat.
Og så er det også en anerkendelse af, at Danmark har en ganske særlig rolle, nogle ganske særlige muligheder lige for øjeblikket, fordi vi netop er en del af FN's Sikkerhedsråd i år og næste år.
Charlotte Munch (DD), 2025-05-02:
Det har jeg sådan set sagt tidligere, men jeg gentager det gerne, for jeg er enig med ordføreren i, at vi sikkert kommer til at stå her mange gange igen, og det er også helt okay, at vi gentager os igen og igen.
For det første skal Hamas jo fjernes, så det ikke er en terrororganisation, der styrer landet, altså det, de gerne vil have som deres land, og palæstinenserne skal anerkende staten Israel uden forbehold, og så ønsker jeg simpelt hen også, at den palæstinensiske stat skal være demokratisk.
Så det er måske det, jeg tænker er vejen til en mulig tostatsløsning.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-02:
Jeg deler fuldt ud ønsket om at få fjernet Hamas.
Nu styrer de jo så ikke landet, men de styrer en del af de områder, der skal udgøre staten Palæstina, nemlig Gaza.
Mener ordføreren, at det at leve under årtier lang besættelse, undertrykkelse og apartheidlignende kolonisering – ikke bare apartheidlignende, men apartheidstyre og -kolonisering – er med til at fremme mulighederne og perspektiverne for at udvikle et velfungerende og bæredygtigt demokrati?
Charlotte Munch (DD), 2025-05-02:
Jeg tror ikke, at det er de bedste forudsætninger, men jeg mener samtidig også, at der er en vigtig sag for det palæstinensiske folk, altså f.eks. med at tage offentlig afstand fra Hamas.
Sidste år bragte Politiken en artikel med nogle meningsmålinger, der var lavet, og på det tidspunkt, altså i marts 2024, viste meningsmålingerne, at 71 pct. af det palæstinensiske folk faktisk mente, at Hamas' angreb i Israel den 7. oktober 2023 var helt okay – 71 pct.
Mads Olsen (SF), 2025-05-02:
Tak for ordet.
Jeg er her også i stedet for vores normale ordfører, hr. Karsten Hønge.
Det er dog, fordi han skal flytte, og ikke, fordi han er blevet lagt ned af 1. maj-tømmermænd.
Med vores 2-årige plads i Sikkerhedsrådet har vi ikke kun en mulighed, vi har også et ansvar.
Det internationale samfund har i årtier talt om en tostatsløsning som vejen til fred.
Det er fortsat den mest realistiske løsning, men fred forudsætter, at begge parter har lige vilkår, og i dag er det langtfra tilfældet.
Derfor giver det også mening at tage det næste skridt.
Det vil være et klart signal om, at palæstinenserne skal have mulighed for at optræde som en ligeværdig part i fremtidige forhandlinger.
Danmark har historisk støttet FN's linje fra resolution 181 i 1947 og frem til vores stemme for øgede palæstinensiske rettigheder i maj 2024.
Men det er ikke længere nok at nikke fra sidelinjen.
Når USA blokerer med veto trods overvældende støtte i Sikkerhedsrådet, ja, så må resten af verden tage ansvar, og det gælder også os.
Besættelsen af de palæstinensiske områder er ifølge Den Internationale Domstol ulovlig og skal bringes til ophør.
Bosættelserne på Vestbredden og den stadige udvidelse af dem underminerer ikke bare freden; de undergraver også selve forestillingen om, at der kan blive en stat til palæstinenserne.
Vi ved, at mange på begge sider ønsker fred, men for at opnå dette har de brug for international støtte og legitimitet.
Hamas og andre ekstremistiske kræfter kan ikke få lov til at definere konflikten, og derfor må vi understøtte de kræfter, der tror på en demokratisk, sekulær og fredelig fremtid – og dette både i Israel og i Palæstina.
Det er ikke radikalt at anerkende Palæstina, det er nødvendigt, og over 140 lande har allerede gjort det, heriblandt flere af vores nordiske naboer, og Danmark bør ikke stå tilbage.
Det handler ikke om at vælge side i en konflikt; det handler om at tage stilling for folkeretten, for menneskerettigheder og for en fredelig fremtid.
En anerkendelse af Palæstina som stat vil styrke chancen for, at fremtidige forhandlinger bygger på gensidig respekt og ligeværd, og at de mange mennesker, der i dag lever med krig, besættelse og uvished, i morgen kan begynde at tro på fred.
Danmark kan ikke løse konflikten alene, men jeg tror sådan set på, at vi kan gøre en forskel, og det starter med at vise politisk mod og diplomatisk vilje.
Lars-Christian Brask (LA), 2025-05-02:
Tak for det.
I Liberal Alliance støtter vi regeringens tilgang som fremlagt af udenrigsministeren i dag, dog med den tilføjelse, at det ikke er LA's politik, at Palæstina skal anerkendes som en selvstændig stat, så længe Hamas er ved magten i Gaza.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-02:
Tak til ordføreren for en meget kort tale.
Hvad mener Liberal Alliance egentlig, eller skal til, for at Danmark internationalt kan stille sig op og sige, at verdenssamfundet og øverste organ, FN, skal anerkende Palæstina som en selvstændig stat?
Lars-Christian Brask (LA), 2025-05-02:
Det er jo, som hr. Christian Friis Bach fra Venstre sagde: Når der er et demokratisk fundament, som jeg også sagde i min korte, men præcise tale, og det var ikke til at tage fejl af, og man behøver ikke læse mellem linjerne, og Hamas ikke er ved magten i Gaza.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-02:
Vil ordføreren anerkende, at gennem de seneste mange, mange år er perspektiverne for en demokratisk udvikling i Palæstina, for en reelt levedygtig og bæredygtig stat kun blevet værre, mens verdenssamfundet har kigget på og ventet på det rette tidspunkt?
Lars-Christian Brask (LA), 2025-05-02:
Det kan jeg ikke bedømme.
Det må jo komme an på forhandlinger mellem Israel, Gaza og dem, der kommer til at lede fredsforhandlingerne.
Henrik Frandsen (M), 2025-05-02:
Tak for ordet, formand, og tak til forslagsstillerne for at sætte fokus på et spørgsmål, der er af stor betydning både internationalt, men også for os her i Danmark, nemlig hvordan vi bedst kan bidrage til at skabe en varig fred mellem Israel og Palæstina.
Som forslagsstillerne også påpeger, er situationen i Gaza fortsat yderst bekymrende.
Der er en katastrofal humanitær situation, og vi ser fortsatte kamphandlinger, som forværrer lidelserne.
Regeringen har været meget tydelig i sin fordømmelse af terrorangrebene fra Hamas og har presset på for våbenhvile, humanitær adgang og frigivelse af de israelske gidsler.
Der er også konsekvent blevet protesteret mod de ulovlige bosættelser på Vestbredden, som er en alvorlig hindring for fredsprocessen.
Men når vi kigger på løsningen på den lange bane, står det klart, at en forhandlet tostatsløsning baseret på grænserne fra 1967 er den eneste holdbare løsning på konflikten.
Dette er en holdning, som både denne regering og tidligere danske regeringer har støttet, og som også afspejles i vores mangeårige udenrigspolitik.
Vores regering arbejder aktivt for at fremme en tostatsløsning gennem bilaterale samtaler i dialog med vores regionale partnere via EU og ikke mindst i FN's Sikkerhedsråd.
Det er et arbejde, vi fra Moderaternes side bakker 100 pct. op om.
Vores mål er klart: en stærk og bæredygtig tostatsløsning.
Dette mål kræver, at vi fortsætter arbejdet med at styrke det palæstinensiske selvstyre, så det kan udøve myndighed i Gaza og på den måde modvirke Hamas' magtbase.
Der er ingen tvivl om, at vi alle deler ønsket om en fremtid, hvor Palæstina en selvstændig stat, men spørgsmålet er, om anerkendelsen af Palæstina som stat lige nu vil fremme dette formål.
Det mener vi ikke i Moderaterne.
Som ministeren også påpegede, mener vi, at anerkendelsen ideelt bør ske som en del af en tostatsløsning og som en koordineret europæisk indsats, som skal komme, når forholdene tillader det.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Som sagt kan Moderaterne ikke støtte beslutningsforslaget.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-02:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
I virkeligheden blev jeg lidt i tvivl om, om ordføreren talte ind i, hvorvidt Danmark skulle anerkende Palæstina bilateralt.
Det er jo ikke det, forslaget handler om.
Det, det handler om, er, at Danmark som midlertidigt medlem af FN's Sikkerhedsråd skal rejse spørgsmålet om en FN-anerkendelse af Palæstina i FN's Sikkerhedsråd.
Det er det, det handler om.
Hvis det, ordføreren siger, taler ind i det beslutningsforslag, siger ordføreren jo, at FN skal vente med at anerkende Palæstina, selv om det jo er FN, der ligesom har været med til at give det løfte.
Det er den ramme, der er omkring en varig, retfærdig og bæredygtig fred, hvor Israel eksisterer som stat, men hvor løftet til palæstinenserne om, at de skal have deres egen stat, stadig væk ikke er blevet indfriet.
Så er det, ordføreren siger, at Danmark ikke skal løfte det her ind i FN's Sikkerhedsråd, fordi FN skal begynde at lave om – ikke lige nu, men måske lidt senere – på nogle så grundlæggende spørgsmål som forudsætningen for fred og sikkerhed i Mellemøsten?
Henrik Frandsen (M), 2025-05-02:
Nu skal jeg se, om jeg kan forstå, hvad spørgsmålet eller kommentaren går på.
Moderaternes holdning er, at Danmark ikke på nuværende tidspunkt skal anerkende Palæstina som en selvstændig stat.
Det skal vi ikke, fordi vi ikke mener, det er nu, tidspunktet er der, og at det ikke vil gøre nogen reel forskel.
Så er det jo klart, at vi har alle muligheder for, hvad skal man sige, at tale med en større stemme, når vi – netop som vi er i år og næste år – er midlertidigt medlem af FN's Sikkerhedsråd.
Der har vi jo alle chancer for at tale ind i den meget, meget ulykkelige konflikt, som der er i Mellemøsten omkring Israel, Gaza, Vestbredden – jeg kan blive ved med at nævne områder dernede, hvor der er konflikt – og der skal vi selvfølgelig bruge vores stemme maksimalt.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-02:
Er det det blik, Moderaterne har på FN?
Det er i hvert fald ikke det, jeg er vant til at høre fra udenrigsministeren og i øvrigt heller ikke fra ordføreren selv.
Men det er faktisk det, ordføreren står og siger: En anerkendelse af Palæstina i FN's Sikkerhedsråd vil ikke gøre nogen forskel.
Hvad vil så egentlig gøre en forskel i den her verden, hvis ikke FN's Sikkerhedsråd, hvor Danmark lige nu har et 2-årigt medlemskab, kan være med til at gøre det?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-02:
Det kunne f.eks. være, hvis der kom tilstrækkeligt med momentum i den her alliance, der er bygget op, og at der blev taget tilstrækkelig meget ejerskab af nogle helt centrale aktører, som kan være med til at sikre, at det her bliver en realitet.
USA spiller en nøglerolle, og det gør Golflandene også, og som jeg var inde på før i mit svar til fru Trine Pertou Mach, var der i hvert fald noget, der tydede på, at der var et potentielt momentum.
Nu synes jeg lidt, at dommeren er ude, også med hensyn til hvor USA placerer sig i det her.
Men det skulle være som led i den proces.
Det har jo været sådan, at De Forenede Arabiske Emirater normaliserede deres relation til Israel, og der er også et stærkt ønske i Saudi-Arabien om at komme derhen, og mon ikke også Hamasangrebet den 7. oktober timingsmæssigt bl.a. skal ses som et udtryk for, at man ville sprænge de processer i luften?
Jeg ved, at de ønsker stadig eksisterer.
Jeg ved også, at de næppe materialiserer sig, medmindre det her Palæstinaspørgsmål er ordentligt afklaret.
Og man kan jo håbe, at der ud af det opstår en situation, hvor det her får noget fremdrift, og der skal vi selvfølgelig forbeholde os den mulighed, at vi så også kan være med til at give det yderligere fremdrift.
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-02:
Det er måske her, at spørgsmålet om, hvornår det kommer,
For hvis en hel befolkning bliver udryddet, hvad er der så tilbage i forhold til at anerkende en stat?
Det er der, hvor jeg tænker, at der kunne være en interesse i, at man også bruger det som en måde til at sikre befolkningen.
Så hvornår er det rigtige tidspunkt?
Altså, hvad skal der til fra regeringens synspunkt?
Hvor langt ud skal det her komme, før timingen er den rigtige?
Charlotte Munch (DD), 2025-05-02:
Tak, og tak for ordet.
Vores ordfører på området, Kristian Bøgsted, er desværre blevet forhindret, og derfor har jeg fået æren af at læse hans tale op for jer i dag.
I Danmarksdemokraterne finder vi det urimeligt, at borgere og virksomheder skal betale et strafgebyr i sager, hvor det efterfølgende viser sig, at de har haft ret.
Vi værner om borgernes retssikkerhed og ønsker en retfærdig behandling i offentlige instanser.
Forslaget bidrager til at rette op på en praksis, som risikerer at virke præventivt over for lovlydige borgere, der ønsker at gøre brug af deres retssystem.
Med det kan jeg sige, at vi støtter forslaget.
Carl Andersen (LA), 2025-05-02:
Knappen reagerede ikke lige, sådan er det med edb sidst på ugen.
Jeg vil bare sige tusind tak for opbakningen til forslaget, og så vil jeg spørge Danmarksdemokraternes ordfører, om Danmarksdemokraterne ikke synes, at der er noget grundlæggende i vejen med vores boligretssystem, hvis det er rigtigt, hvad vi hører fra regeringspartiernes ordførere, at finansieringen af det nærmest bygger på, at folk, som har fået at vide, at de ikke har gjort noget forkert, alligevel betaler deres strafgebyr.
Det er da en uholdbar metode.
Det vil jeg høre ordførerens holdning til.
Charlotte Munch (DD), 2025-05-02:
Ja, det er vi fuldstændig enige i, og det er jo også derfor, at vi netop bakker op om det her forslag, som vi i øvrigt synes er rigtig godt.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-05-02:
Tak for ordet, formand, og tak til Liberal Alliance for at sætte huslejenævnene på dagsordenen.
Der blev i 2022 lavet en ganske fin rapport om, hvordan huslejenævnene kunne styrkes, både lejere og udlejere var involveret, og man var enige om, at huslejenævnene skulle fungere bedre.
Man var ikke enige om alle konkrete forslag, men en stor del af dem var man enige om.
Der er for mange afgørelser i dag, som ikke er enslydende på tværs af kommuner.
Der er for lange sagsbehandlingstider, det er for svært at sammenligne huslejerne i sammenlignelige lejemål, og der er brug for et løft af både kvaliteten og også af aflønningen i nævnene.
Det er vi stadig rimelig utålmodige i forhold til.
Beslutningsforslaget her handler så om et delelement i den rapport og det element, om det er rimeligt, at en udlejer skal betale et strafgebyr, hvis huslejenævnets afgørelse senere bliver ændret i boligretten.
Det er jeg egentlig enig med forslagsstillerne i at det ikke er.
Vi er i SF grundlæggende optaget af at sikre både lejeres og udlejeres retssikkerhed.
Det er urimeligt at skulle betale den slags bøder i form af et strafgebyr, hvis det efterfølgende viser sig, at sagen ikke havde det samme udfald, som den havde i huslejenævnet.
Derfor er vi egentlig positive over for substansen i forslaget.
Der er rigtig mange gode forslag til at forbedre huslejenævnenes rolle og funktion, og sagen her er et delelement og et symptom på et større problem, nemlig at huslejenævnene og kvaliteten skal løftes.
Rapporten om huslejenævnenes organisering fra 2022 dokumenterer det sort på hvidt, og den viser både store forskelle i praksis og i sagsbehandlingstider, men også, at der grundlæggende er behov og grundlag for en modernisering.
Den peger
Det er forslag, vi i SF er ret positive over for at kigge på.
Derfor vil jeg gerne sige tak til Liberal Alliance for at fremsætte forslaget.
Vi mener både, at det er relevant og en korrekt betragtning, men vi mener, at vejen frem er at få landet en betænkning, som kigger på det samlede huslejenævn, og hvad vi kan gøre.
Det seneste, jeg har modtaget, om rapporten fra 2022 er en ny rapport, der genoptrykker de samme afgørelser, og det er på tide, at vi politisk også begynder at sige, at nu skal der faktisk gøres noget for at løfte området.
Tak for ordet.
Carl Andersen (LA), 2025-05-02:
Tak for et godt indlæg fra hr. Sigurd Agersnap.
Liberal Alliance vil også gerne stemme i, at vi også meget gerne vil forhandle om de samlede huslejenævn, fordi der er store problemer derude.
De har faktisk ventet i lang tid, og det er til gene for både lejere og udlejere, at tingene ikke fungerer optimalt i dag.
Så det arbejde vil vi gerne hjælpe med at presse på for.
Og så vil jeg også gerne sige tusind tak for den positive indstilling til forslaget her, og jeg ser egentlig bare frem til udvalgsarbejdet sammen med SF.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-05-02:
Selv tak, det er jeg enig i.
Mai Mercado (KF), 2025-05-02:
Tak for det.
I Danmark skal der jo være en balance mellem rettigheder og pligter, og det gælder jo også på boligmarkedet, hvor lejere skal beskyttes mod urimelige forhold, og hvor udlejere også skal kunne regne med, at retssikkerheden gælder for dem.
Det handler om ordentlighed, og det handler også om, at man skal kunne have tillid til systemet for begge parter.
I dag ser vi altså en praksis, hvor den her balance er skæv.
Det kan godt være, at flere ordførere har kaldt det her for et lille forslag, men jeg er meget enig, når Liberal Alliance siger, at det jo er et principielt forslag.
Udlejere kan få et strafgebyr fra huslejenævnet, hvis nævnet giver lejeren fuldt medhold, og det er jo rimeligt.
Det er jo ikke rimeligt, for man skal jo ikke straffes for en afgørelse, som viser sig at være forkert.
Som retsordfører plejer jeg egentlig til daglig at fremhæve, at det jo er en grundpille i vores retssamfund, at straf kræver skyld, og man kan altså ikke tale om skyld, hvis man får medhold i boligretten, og det må være sund fornuft.
Udlejere skal naturligvis følge loven, og dem, der spekulerer i urimelige huslejer, skal mødes med konsekvens – det er vi helt enige i.
Det er slet ikke det, det her beslutningsforslag handler om.
Men vi skal jo ikke straffe udlejere, som ender med at have retten på deres side.
Derfor støtter vi forslaget om, at strafgebyret i huslejenævnet skal bortfalde, hvis sagen efterfølgende ændres i boligretten.
Så synes jeg, det har været en lidt mærkelig debat at følge, og ærlig talt forstår jeg ikke, hvorfor regeringen ikke bakker op.
Jeg kunne forstå, at det var noget med, at der skulle være nogle balancer; jeg forstod ikke rigtig, hvad det var for nogle balancer, som var nødvendige.
Det her er en lille sag, det er principielt, og det vurderes at koste meget, meget få penge, hvis nogen overhovedet.
Hvis man ikke ønsker at bakke det her eksakte beslutningsforslag op, og det synes jeg ellers at man skulle, så håber jeg da, at vi kan blive indkaldt til en forhandling – det er der flere ordførere, som også har efterspurgt – sådan at vi kan gøre op med den her praksis og sikre bedre retfærdighed for udlejerne.
Heidi Bank (V), 2025-05-02:
Tak for det.
Nu kan jeg jo ikke gøre for, boligordføreren ikke har spurgt sin formand, som jo sad i den her periode, hvor nogle af de her store drøftelser på området pågik, og har kendskab til den historik, der ligger bag.
Men som jeg står og siger på talerstolen, handler det her om balancer i lovgivningen, for når man giver noget et sted, skal man også give noget et andet sted; når man strammer noget det ene sted, skal man også stramme noget det andet sted.
Så der er nogle balancer i det her.
Mit spørgsmål til ordføreren er om den her finansiering, der skal til.
Mai Mercado (KF), 2025-05-02:
I udgangspunktet er der jo ikke nogen fra regeringen, der har formået at godtgøre, at det her overhovedet vil koste noget.
Tværtimod synes jeg da, at jeg hørte, at hvis det koster noget, er det meget lidt, og derfor synes jeg da, at det ligger lige til højreskøjten at få undersøgt, hvad det koster, og om man kan ændre det her.
Jeg køber ikke den med balancerne, for der er jo partier både på venstrefløjen og på højrefløjen, som ser, at det her er en åbenlys uretfærdighed.
Er vi ikke sat i verden som politikere, og er det ikke en af vores opgaver her i Folketingssalen at gøre op med åbenlys uretfærdighed?
Det synes jeg da det er.