runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2017-01-18:
Mit principielle udgangspunkt er det samme, nemlig at man selvfølgelig skal betale det, man skylder, også når det er det offentlige og statskassen, man skylder nogle penge.
Og det gælder, uanset hvor man er bosiddende henne, om det er i Danmark eller uden for kongeriget.
Pengene mangler i de offentlige kasser, og det er hverken ret eller rimeligt, at borgere og virksomheder, der svarer enhver sit, skal betale for dem, der ikke betaler deres gæld til det offentlige.
Og som bekendt er det SKATs inddrivelse, der jo fortsat er stærkt præget af den her suspendering tilbage fra september 2015, og det går selvfølgelig også ud over inddrivelsen fra udlandsdanskere.
I forhold til det rent specifikt har der været det problem, at de her krav, der ligger i forhold til udlandsdanskere, aldrig har været fuldt ud understøttet af EFI, selv mens systemerne var i drift, hvorfor inddrivelse af de her krav har været begrænset i perioden, og dertil kommer, at der for en stor del af skyldnernes vedkommende ikke foreligger anvendelige adresseoplysninger.
I den aktuelle situation med genopbygning af inddrivelsesområdet på baggrund af bl.a. den brede politiske aftale om et nyt skattevæsen prioriterer SKAT den manuelle inddrivelse, også på det her område, efter risiko og væsentlighed.
Og der er så en yderligere kompleksitet forbundet med inddrivelse af gæld til det offentlige, når de danske skyldnere er bosiddende i udlandet, i og med at det kræver bistand fra myndighederne i det land, hvor skyldneren har bosat sig.
Så det er rigtigt, at det her ikke er et område, der har været prioriteret i tilstrækkeligt omfang, men det er et område, som jeg selvfølgelig ønsker at prioritere.
Men vi skal gøre det efter risiko og væsentlighed, og derfor har vi i hvert fald i øjeblikket en større udfordring inden for kongerigets grænser end uden for, men det betyder ikke, at tingene får lov til at sejle.
Jesper Petersen (S), 2017-01-18:
Dengang var det 5,5 mia. kr., det drejede sig om, men nu må man gå ud fra, at det er et endnu større beløb – måske endda noget større beløb.
Det plejer at være sådan, at jo længere tid, der går, jo større er risikoen for, at man også må afskrive de her penge, altså at vi simpelt hen aldrig får pengene ind, at der simpelt hen er større tab ved gældsposterne.
Der gør sig så også nogle særlige forhold gældende, når det er folk i udlandet, for det gør det måske endnu sværere.
Det er også derfor, jeg synes, det var lidt forbløffende at læse de artikler i JydskeVestkysten, der var lavet på baggrund af aktindsigt i SKAT, nemlig at man kun 19 gange i 2016 havde forsøgt at få hjælp fra udenlandske skattemyndigheder efter nogle af de aftaler om bistand fra andre landes myndigheder, som skatteministeren omtalte i sit svar; det lader til at være utrolig få gange, man rent faktisk har gjort det.
Nu har ministeren så chancen for at kommentere på de artikler og sige noget om, hvad forklaringen kan være på, at man har gjort det så få gange.
Forventer ministeren, når 2017 er omme, at der er sket et fald i restancerne på det her område, og vil man have anvendt udenlandsk bistand til at afklare sagerne mere end 19 gange?
Jeg er med på og har respekt for, at man i SKAT selvfølgelig skal prioritere sine ressourcer og sætte ind dér, hvor der er størst risiko.
Men der er altså tale om her, at der var nogle mennesker, nogle ganske få personer, med nogle meget, meget store gældsposter, som ikke lod til at være forsøgt inddrevet, og det er jo sådan nogle som dem, som alle andre danskere risikerer at måtte se smutte ud mellem fingrene på os, fordi opgaven ikke løftes tilstrækkeligt, eller måske fordi der ikke er de ressourcer, der skal til.
Og så er vi tilbage ved spørgsmålet, om man skulle have gjort mere, da man måtte trække EFI-systemet ud af drift, hvad man også efter min mening skulle have gjort noget før, også i vores tid; vi skulle altså gerne have været nået frem til den konklusion hurtigere.
Men så må man så også sætte ind og gøre, hvad man kan for at løfte opgaven i mellemtiden.
Karsten Lauritzen (V), 2017-01-18:
Det synes jeg nu også vi gør, og det har jeg gjort bl.a. sammen med hr. Jesper Petersens parti, hvor vi, da vi trak stikket, tilførte ekstra mandskab til opgaven, 315 mand, og med den investeringsaftale, vi har lavet, sætter vi 1 mia. kr. af til at bygge et nyt skattevæsen, og en del af dem går til at bygge en ny inddrivelsesmyndighed.
Vi har lavet en aftale med det danske it-selskab Netcompany om ikke at bygge noget fra bunden af, men købe nogle hyldevarer til at sikre effektiv inddrivelse.
Men selv om man havde uanede mængder af ressourcer og uanede mængder af kvalificeret arbejdskraft til at løfte den her opgave, kommer det bare til at tage noget tid.
Vi er jo hæmmet, hvad begge dele angår, og derfor er en af de opgaver, man ikke har kunnet prioritere i tilstrækkeligt omfang, at inddrive fra folk, der er bosat uden for kongeriget.
Jesper Petersen (S), 2017-01-18:
Det ved jeg ikke om jeg skal opfatte sådan, at skatteministeren ikke finder, at det er tilfredsstillende, at man i 2016 kun i 19 tilfælde har benyttet sig af at få hjælp fra udenlandske myndigheder til at inddrive de her udeståender midler.
Som det fremgår af de artikler, er der sådan en toptiopgørelse over det, hvor man kan se, at det virkelig er nogle meget store gældsposter, det drejer sig om, og man må jo som minimum have forsøgt sig med at sige, at der her er nogle, der skylder rigtig mange penge, og hvor man også må forvente at der er en betalingsevne.
Men man har kun i 19 tilfælde forsøgt at få hjælp til at finde adressen, og at den udenlandske skattemyndighed sidenhen hjælper os, ligesom vi hjælper dem, hvis de har borgere boende her i landet, som skylder deres stat penge.
Og det er altså kun sket i 19 tilfælde i 2016.
Finder ministeren, det er tilfredsstillende, eller må det opprioriteres?
Bent Bøgsted (DF), 2017-01-18:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvilke tiltag mener ministeren der skal til for at få 30.000 flere kontanthjælpsmodtagere i arbejde ud over kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen, der jo er vedtaget?
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Det er efterhånden en del år siden, at jeg var forstander på Lotte, og jeg står her i dag som ældreminister.
Jeg er blevet ældreminister for at sikre en værdig og god pleje af vore ældre.
Arbejdsmiljøforholdene i ældreplejen er vigtige – ikke kun for medarbejdernes arbejdsglæde og trivsel, men også fordi tilfredse medarbejdere øger sandsynligheden for, at beboerne trives og får en god pleje og omsorg.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at jeg ikke er gået så højt op i papirerne, men jeg vil gerne tilkendegive – nu, spørgeren også kommer ind på det – at eksisterende regler og vejledninger naturligvis skal følges.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-01-18:
Tak for spørgsmålet.
Jeg må først starte med at glæde mig over, at det går godt på det danske arbejdsmarked.
Beskæftigelsen stiger jo som bekendt, og ledigheden falder.
Det er noget, som vi i Folketinget jo kun kan være rigtig glade for at se.
Det betyder både noget for de mennesker, der får et arbejde, men ikke mindst også for dansk økonomi.
Med kontanthjælpsloftet, 225-timersreglen og integrationsydelsen har vi fået foretaget nogle helt nødvendige ændringer, så det nu kan betale sig for personer i kontanthjælpssystemet at arbejde.
Nu kommer vi også til at bruge det spirende opsving til at få flere mennesker ind på arbejdsmarkedet.
Der er som bekendt 764.000 personer i den arbejdsdygtige alder, der modtager offentlig forsørgelse, og det koster vækst og velstand, som jo finansierer det danske velfærdssamfund, hvis vi ikke gør en større indsats for netop at få nogle af de mennesker, som er i stand til at arbejde, ind.
Derfor deler jeg heller ikke det synspunkt, som flere fremtrædende økonomer har været fremme med, om, at potentialet for at øge arbejdsudbuddet yderligere ved at få mennesker væk fra offentlig forsørgelse nu er ved at være udtømt.
Derfor er det jo i den sammenhæng også vigtigt at notere sig, at jeg i forbindelse med et interview i Børsen har trukket regneeksempler frem om, at hvis vi f.eks. fik de ca. 30.000 jobparate kontanthjælpsmodtagere ind på arbejdsmarkedet, ville de offentlige finanser kunne blive styrket med ca. 7½ mia. kr. årligt – det ville også være et kæmpe skridt i forhold til de mennesker, der i dag ikke har et job – og kan man bare få 5.000 af dem i job, er det altså 1,25 mia. kr. årligt.
Jeg har også noteret mig, at Dansk Folkeparti i det interview, jeg gav til Børsen, hvor der var udtalelser fra Dansk Folkeparti, er enig i det.
Hvad har regeringen så tænkt sig at gøre fremadrettet?
Det er jo sådan, at vi her i Folketinget i foråret kommer til at diskutere indførelse af en jobpræmie, som skal gøre det endnu mere attraktivt at gå fra passiv overførsel til at få et job på det danske arbejdsmarked.
Det er blot et af initiativerne, sammen med det, som vi har skrevet i regeringsgrundlaget, om, at vi vil øge beskæftigelsen med 55.000-60.000 personer frem mod 2015, og der kommer regeringen jo så senere her i 2017 med konkrete forslag til, hvordan det kan lade sig gøre.
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi som ledere lærer af hinanden, og det er også noget, som jeg stadig væk kan anbefale derude.
Hver eneste gang jeg var ude et nyt sted hos andre kollegaer, så jeg på, hvordan de gjorde, og blev inspireret, og det var noget, jeg bragte med mig hjem.
Og nu er jeg gået ind i politik for at sikre bedre vilkår for de ældre.
Så jeg glæder mig til at komme videre, så vi kan koncentrere os om vores faktisk også fælles opgave, nemlig at sikre de ældre en tryg og værdig alderdom – og ikke beskæftige os så meget mere med, hvad jeg lavede på et lille plejehjem på Frederiksberg for 5, 10, 15, 20, 25, ja, lige knap 30 år siden.
Erik Christensen (S), 2017-01-18:
Tak for det formand.
På baggrund af ministerens udtalelser i bogen »Thyra Frank – Livsglæde & Stjernestunder« om, at »Jeg er med på, at man ikke skal skrive af efter naboplejehjemmet, for det opdager de i kommunen.
Derfor skriver jeg af efter et plejehjem i en jysk kommune, hvor jeg har en klog kollega.
Hvad han ikke kan lave på papir!
Jeg beundrer den mand.
Og som han får det til at fylde.
Det foregår normalt på den simple måde, at han sender sine papirer over til mig, og så ændrer jeg i logoet øverst.
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Jeg synes også, at socialdemokraterne skulle tage at interessere sig mere for, hvordan vi sikrer, at vores ældre får en tryg og værdig alderdom i stedet for at bruge tid og kræfter på min tid som forstander på Plejehjemmet Lotte.
Jeg har sagt og skrevet med et glimt i øjet, at jeg har skrevet arbejdspladsvurderingerne af.
Det har jeg gjort for at understrege, at mit fokus først og fremmest skulle være på de ældre og på, at vi hver eneste dag skal lære af de bedste på ældreområdet.
Så derfor er min opfordring da også til ledere i ældreplejen, at de skal suge viden til sig fra alle de steder, hvor de kommer, så de ældre kan komme i centrum, se der, hvor tingene fungerer, og hvor arbejdsmiljøet er godt.
Det har jeg altid syntes var en rigtig god idé.
Erik Christensen (S), 2017-01-18:
Jeg er helt enig med ministeren i, at det er en rigtig god ting at lære af hinanden, men det var sådan set ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte om, om ministeren vil oplyse, hvor mange gange ministeren har kopieret dokumenter fra andre plejehjem, samt oplyse, om ministeren har kopieret andre typer af dokumenter end arbejdspladsmiljøvurderinger, herunder hvilke typer og i hvilken sammenhæng.
Svaret var noget i retning af: med et glimt i øjet.
Men kan ministeren ikke helt præcis sige, hvor mange gange og hvilken form for dokumenter ministeren har skrevet af i den tid, hvor hun var leder af Plejehjemmet Lotte?
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Som jeg har sagt før, er det nogle år siden, at jeg var forstander på Lotte.
Jeg står her som ældreminister nu.
Men jeg vil gerne slå fast, at jeg er et åbent menneske, og jeg lader mig altid og har altid ladet mig inspirere af andre, og det har jeg så gjort på mine rejser rundt i landet, når jeg har talt med medarbejdere og ledere i ældreplejen, og på mine møder med gode kollegaer fra de øvrige plejehjem.
Som jeg sagde før: Hvor vil jeg gerne opfordre alle i ældreplejen til at være åbne og lære af de bedste, så vi kan blive ved med at udvikle ældreplejen og sikre de ældre en tryg og værdig pleje.
Erik Christensen (S), 2017-01-18:
Hvis jeg nu skulle være en lille smule polemisk – det ligger nu ellers ikke til mig – så vil jeg sige, at det svar, jeg får, sådan set er, at vi lærer af hinanden ved at skrive af efter hinanden.
Jeg håber ikke, det er det, ministeren mener, i forhold til at der jo rent faktisk ligger et lovgrundlag, hvor det er sådan, at hvert enkelt plejehjem skal lave sin egen arbejdspladsmiljøvurdering.
Så jeg prøver en gang til: Vil ministeren oplyse, fra hvilke dokumenter og hvor mange gange ministeren har skrevet af efter andre kollegaer?
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Jeg har sagt og skrevet de ting med et glimt i øjet.
Og det har jeg gjort for at understrege igen og igen, at fokus var kommet for langt væk fra beboerne og vores kerneopgaver, og at vi skulle have det tilbage.
Det er sagt med et glimt i øjet, og det bliver jo også verificeret, når man hører, hvad en kollega fra Jelling fortæller.
Så derfor: Alt har jeg sagt med et glimt i øjet og for på en sjov måde at få sat fokus på kerneopgaven.
Man kan beklage, at min humor er blevet misforstået, men det er sådan, at det er.
Karin Gaardsted (S), 2017-01-18:
Tak for det.
Altså, jeg vil gerne understrege, at jeg overhovedet ikke betvivler, at plejehjemmet Lotte har været et fantastisk sted at arbejde; det er vigtigt for mig at understrege.
Og når jeg tager det frem i dag, er det udelukkende, fordi vi bliver nødt til at vide, om ministeren har den samme holdning til, hvad andre plejehjemsledere kan gøre i dag, som ministeren selv havde, da hun var leder på sit plejehjem.
Det er derfor, at de henstillinger, der er kommet fra Arbejdstilsynet, er så vigtige i den her sammenhæng.
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Jeg mener helt sikkert, at APV, arbejdspladsvurdering, kan være et godt redskab, der kan bidrage til at få eventuelle arbejdsmiljøproblemer frem i lyset, men for mig handlede det om personalets trivsel og også om den daglige ledelsesopgave, som jeg altid har haft fokus på og prioriteret meget højt.
Tak for ordet.
Jeg vil gerne understrege, at et godt arbejdsmiljø i ældreplejen er vigtigt.
Derudover er et godt arbejdsmiljø med til at øge medarbejdernes arbejdsglæde og motivation, minimere personaleudskiftninger og mindske sygefraværet.
Karin Gaardsted (S), 2017-01-18:
Tak til ministeren for svaret.
Det var jo nogle rigtig gode argumenter at høre, altså at høre, at arbejdspladsvurderinger skaber mere arbejdsglæde, bedre motivation og mindre sygdom blandt personalet.
Men grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, er selvfølgelig, at det af Ekstra Bladets aktindsigt i Arbejdstilsynets tilsynsrapporter fra plejehjemmet Lotte fremgår, at Lottehjemmet i en lang årrække, hvor ministeren var chef der, så stort på det lovpligtige krav om udarbejdelse af arbejdspladsvurderinger.
Det er derfor, det er så vigtigt i dag, hvor ministeren jo er minister og ikke længere leder af et plejehjem, at høre, om ministeren har de samme tanker i dag, altså om det er noget, man ikke behøver at gøre; om man ikke behøver at aflevere dem i tide; og om det, selv om det kun er noget, der skal ske hvert tredje år, ikke har den store betydning, altså om det er noget, man kan gøre, hvis man engang får tid til det.
Det er meget vigtigt for danskerne at høre, om ministeren synes, at man skal leve op til de lovpligtige arbejdspladsmiljøvurderinger.
Det er jeg naturligvis glad for at høre, for det synes jeg jo også at de skal.
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Som sagt er jeg jo gået ind i politik for at sikre bedre vilkår for de ældre, og jeg synes, det er meget vigtigt, at vi kommer ind på den opgave, der er vores, nemlig at sikre de ældre en tryg og værdig alderdom, i stedet for i og for sig at bruge tid og kræfter på, hvad jeg har lavet på et lille plejehjem på Frederiksberg for 5, 10, 20, ja, næsten 30 år siden.
Astrid Krag (S), 2017-01-18:
Jeg kan ikke se, at der er tændt for lyden, men jeg må så bare råbe højt og håbe, at ministeren hører det.
Men jeg vil jo sige til ministeren, at når der er en vis interesse for, hvordan ministeren drev arbejdet som leder af plejehjemmet Lotte, er det jo, fordi vi har skullet høre utrolig meget om alle de skønne resultater på Lotte.
Nå, nu kom lyden, tak for det.
Derfor er det selvfølgelig noget, der bekymrer ikke bare mig og ikke bare Socialdemokratiet, men jo også en hel del andre mennesker i det her land, altså hvis det viser sig, at de erfaringer kan man ikke kopiere direkte, fordi der var nogle af de mest grundlæggende ting, der ikke var styr på.
Derfor vil jeg egentlig bare spørge ministeren: Hvordan arbejdede man så med arbejdsmiljø på Lotte, når ministeren nu, sidst jeg havde ordet her for få minutter siden, kunne fortælle mig, at hun faktisk synes, at arbejdsmiljø er vigtigt og er noget, man som leder skal være optaget af?
Hvordan arbejdede man så med arbejdsmiljø på Lotte, når man nu ikke brugte de arbejdspladsvurderinger og de regler, der er omkring arbejdsmiljøorganisation, osv.?
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Jeg må lige sige, at vi jo altså havde en arbejdspladsvurdering, og at jeg gerne vil understrege, at arbejdsmiljøet altid har været vigtigt for mig.
Personalet er helt afgørende for, at ældre på plejehjem får den tilværelse, som de har fortjent, og den pleje og omsorg, de har brug for i hverdagen.
Jeg var en meget synlig leder på det lille plejehjem, og hver eneste dag var jeg i tæt dialog med både beboerne og mine medarbejdere om, hvordan de havde det, og om der var nogle særlige behov, der skulle tages hensyn til.
Det, jeg oplevede dengang, var, at resultatet af den nære kontakt, der var mellem mig og mit personale, var, at vi fik et meget lavt sygefravær, og det var jeg i og for sig stolt af.
Arbejdsmiljø og mit personales ve og vel har altid ligget mig meget på sinde.
Astrid Krag (S), 2017-01-18:
Jeg har bare to spørgsmål her.
Vil det sige, at det ikke er rigtigt, hvad Ekstra Bladet har skrevet i forlængelse af aktindsigt i Arbejdstilsynets rapporter – når ministeren nu siger, at der var såmænd de arbejdspladsvurderinger?
Det er det første spørgsmål.
Som det andet skal jeg simpelt hen bare bede ministeren om lige at blive lidt mere konkret.
Det er jo rigtig dejligt, at ministeren har været rigtig optaget af sine medarbejderes trivsel, for jeg er helt enig i, at det jo hænger meget sammen med, hvor god en pleje man kan give de ældre.
Men hvordan arbejdede man så med arbejdsmiljøet under ministerens ledelse, hvis man ikke arbejdede med det, som reglerne nu foreskriver at man skal gøre?
Karin Gaardsted (S), 2017-01-18:
Mange tak for det.
Mener ministeren ikke, at de lovpligtige arbejdspladsmiljøvurderinger er vigtige?
Astrid Krag (S), 2017-01-18:
Tak for det.
Vi bliver altså nødt til at holde lidt fast i ministeren her.
Nu hedder det så at lade sig inspirere.
Tidligere hed det i pressen at skrive nogle dele af.
Altså, vi bliver nødt til at få klarhed over, om der så er andet end arbejdspladsvurderinger, hvor ministeren har haft den her tilgang, at man kan kopiere fra andre steder.
Hvor ofte er det sket, på hvilke andre områder er det sket, og er der andre lovpligtige papirer, hvor man har skrevet af eller kopieret eller ladet sig direkte inspirere, eller hvad ministeren nu vil kalde det?
Det mangler vi stadig at få svar på.
Når vi er lidt optaget af det, er det, fordi det både i bogen, i artikler og i foredrag er nogle meget detaljerede beskrivelser, ministeren har givet af, hvordan man har foretaget det her.
Det virker som en meget detaljeret redegørelse, hvis det hele bare var en vits.
Så vil ministeren ikke godt svare helt konkret på, om der er andre dokumenttyper end arbejdspladsvurderinger, hvor man har haft den samme tilgang, som man har haft til arbejdspladsvurderingerne?
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Jeg har åbenbart lidt svært ved at forklare, hvad det er for en humor, der har ligget bag de her ting.
Som jeg har sagt før, er det ikke nogen hemmelighed, at jeg ikke gik så meget op i papirer, men til gengæld lod mig inspirere af andre dygtige kollegaer, som jeg mødte i mine år som leder.
Og det var dem, jeg gerne ville lære af.
Det at blive inspireret var det, der betød noget for mig, og jeg er sikker på, at det, der i det hele taget betyder noget for vores ledere derude, er, at vi lærer af hinanden og ser, hvordan de andre gør.
Jamen igen vil jeg sige, at jeg har sagt de ting med et glimt i øjet for at få fokus på, hvad der er vigtigt, og hvad kerneopgaven er.
Og så vil jeg sige, at jeg er altså gået ind i politik for at sikre bedre vilkår for de ældre, og der er arbejdsmiljøet jo i den grad også vigtigt, for hvis personalet ikke har det godt, er det meget svært at sørge for, at beboerne får det godt.
Jeg synes, det er vigtigt at komme videre og koncentrere os om vores i virkeligheden fælles opgave, nemlig at sikre de ældre en tryg og værdig alderdom, i stedet for at bruge kræfterne på, hvad jeg har lavet og ikke lavet på et lille plejehjem for 5, 10, 15, 20, 25 og snart 30 år siden.
Astrid Krag (S), 2017-01-18:
Men hvis det her med at skrive APV'er og måske andre dokumenter af var et politisk stunt fra ministerens side, da hun var plejehjemsleder, for at sætte fokus på for meget papirarbejde, må man da forvente, at ministeren satte sig i stolen med et forslag til, hvordan man kunne gøre det mindre bureaukratisk.
Det har ministeren jo ikke.
Ministeren har ellers har haft mange lejligheder til at redegøre for, både i dag og ved tidligere lejligheder før jul, om man mente, at der var noget konkret, der kunne gøres enklere.
Citatet fra ministeren er jo, at det foregår normalt på den simple måde, at sådan og sådan, og jeg har kun glemt det med at skifte logoet ud en enkelt gang.
I de formuleringer ligger der jo, at det her ikke bare er sket en gang, men er sket mange gange, og at det måske ikke kun er med arbejdspladsvurderinger, men også med andre papirer.
Når ministeren så her så lang tid efter siger: Nåh nej, det mente jeg slet ikke.
Jeg har godt nok ikke nogen politiske forslag koblet op på det, men nu siger jeg, det var et politisk stunt, fordi jeg var uenig i bureaukratiet i det.
Kan ministeren ikke godt forstå, at det er svært helt at tro på?
Vil ministeren så ikke godt forklare, hvorfor ministeren så taler om flere gange og beskriver meget konkret og meget detaljeret, hvordan man har båret sig ad med at bryde reglerne, f.eks. i forhold til konkrete arbejdspladsvurderinger?
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Jeg beklager, men det har altså været min form for humor, og jeg har her igen og igen sagt, at det var skrevet og sagt med et glimt i øjet for at få fokus på kerneopgaverne, som vi havde fået vores blik væk fra igennem de mange år, som jeg har været leder.
Jeg har altid, og jeg vil gerne gentage mig svar, jeg har altid ladet mig inspirere af de bedste, og jeg håber da også, at lederne i ældreplejen i dag vil hente inspiration de steder, hvor tingene fungerer godt.
Det er den måde, vi for alvor kan udvikle vores ældreomsorg og -pleje på.
Astrid Krag (S), 2017-01-18:
Men kan ministeren ikke godt forstå, at når ministeren så sætter sig i ministerstolen uden et eneste konkret forslag til at ændre arbejdsmiljøarbejdet, afbureaukratisere de her arbejdsgange, som ministeren åbenbart syntes var så forkerte, at de måtte omgås, så reglerne dermed blev brudt, så klinger det meget, meget hult?
Hvis der er regler, der har været så meget på tværs for, at medarbejderne på ministerens plejehjem havde mulighed for at give de ældre den pleje, der var behov for, burde ministeren da også kunne møde frem her og give os formentlig mange, men i det mindste fem konkrete bud på regler, der skulle ændres og afbureaukratiseres, for ellers virker det altså som en forklaring, der er lidt opfundet til lejligheden.
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Det er det, der er nedsat en arbejdsgruppe for.
Jeg møder det med åbne arme og med et åbent sind, og jeg hører, hvad den arbejdsgruppe kommer frem til, og det glæder jeg mig rigtig meget til at høre.