runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2021-05-18:
Jamen jeg synes jo, at det, der kendetegner bofællesskaber – jeg bor selv i et – er, at man ejer tingene i fællesskab, man hjælper hinanden og man er gode naboer.
Vi har arbejdsweekender, arbejdsdage, og jeg ved ikke hvad.
Vi har en masse ting, vi gør i fællesskab.
Sådan tænker jeg egentlig også om rigsfællesskabet.
Og jeg synes måske, det er en unødig juridisk detalje at gå ned i og dyrke, altså den, der handler om, hvorvidt man ejer det ene eller det andet.
Jeg synes netop, at rigsfællesskabet er noget, vi ejer i fællesskab.
Lige så banalt er det at sige, at Grønland selvfølgelig er grønlændernes; jeg mener: Hvad havde man forestillet sig?
Så hvis man dyrker det spørgsmål for meget, tror jeg bare, vi ender ude ad nogle tangenter, som der for så vidt ikke er nogen grund til at gå ud ad.
For hvis vi skal have det her rigsfællesskab til at overleve – og jeg er en begejstret tilhænger af rigsfællesskabet – så tror jeg bare, vi skal lave en konstruktion, der gør, at man direkte vælger at bo i bofællesskabet.
For hvis man bliver træt af at bo i et bofællesskab, flytter man jo.
Og hvis der er noget, der er belastende, så er det enten at være i et parforhold eller bo i et bofællesskab, hvor man hele tiden kan høre naboen sætte den der plade på: »Should I Stay or Should I Go«.
Det gider vi jo ikke høre på i længden.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-05-18:
Jeg synes, det var en rigtig fin metafor, ordføreren brugte, med hensyn til at se rigsfællesskabet som et bofællesskab.
Den, der ejer bofællesskabet, den, der ejer grunden, er jo dem, vi bor sammen med, der hedder Danmark.
Og det, Siumut i sidste ende ønsker, er jo, at vi får fælleseje, hvor vi alle juridisk set ejer bofællesskabet, så der ikke er nogen, der kan true os med at smide os ud af lejligheden, når vi ikke gør, hvad der bliver sagt.
Det er derfor, jeg også er glad for, at man snakker om modernisering og opgradering, og jeg ser det som et tegn på, at man er villig til at komme i dialog omkring det, så vi faktisk kan mødes på midten, i forhold til hvad det er, vi egentlig snakker om, når vi snakker om statsdannelse.
For jeg tror på, at vi mange gange og i sidste ende vil det samme.
Vi kommer bare lidt skævt ind på hinanden på grund af den retorik, vi en gang imellem bruger.
Men det ser jeg alligevel positivt på, i forhold til at man også godt kan det med SF – eller?
Karsten Hønge (SF), 2021-05-18:
Kalaallit Nunaat naalakkersui-sortaarnissinni pilluaritsi.
Tillykke til Grønland med en regering, som ikke vil finde sig i fattigdom, og som vil give børn en tryg opvækst.
Grønland sætter nu ambitiøse mål, når det kommer til klima, natur og miljø.
Uraani naamik-bevægelsen sørgede for, at mennesker kommer før profit, når regeringen lukker mineprojektet ved Naarsaq.
Måske skal vi bide tænderne sammen og sende Trump bare en enkelt venlig tanke.
SF går ind for oprustning, nemlig oprustning i kampen mod klimaforandringer og for et bæredygtigt miljø.
Temperaturen i Arktis stiger dobbelt så hurtigt som det globale gennemsnit de sidste 5 år.
Det er Arktis, der bærer konsekvenserne af årtiers ansvarsløse behandling af klima og natur.
Grønland, Færøerne og Danmark skal arbejde sammen på en ny og anderledes forpligtende måde.
Vi har en chance for at vise, at vi mener det alvorligt, når vi taler om modernisering af forholdet mellem de tre nationer.
Vi skal i praksis udvide Grønlands og Færøernes udenrigspolitiske handlerum, og det kan være et vigtigt skridt mod et rigsfællesskab med mere ligeværd og respekt, et rigsfællesskab med en fremtid foran sig og med frustrationerne og utilfredsheden bag sig.
Vi skal finde vores ben over for stormagterne.
Det betyder sammenhold over for Kinas globale fangarme, herunder beskyttelse af vores kritiske infrastruktur.
Så vil jeg sige, at jeg tror, at vi skal passe på ikke at overse de ambitioner, som Storbritannien nærer for indflydelse i Arktis.
Men der er altså heller ingen grund til sådan bare at være jublende glade over tilnærmelserne fra vores vigtigste allierede: USA.
Naivitet har ingen gang i politik og da slet ikke i international politik.
Trump og Bidens mål i Arktis er de samme, og vi skal ikke lade os forblænde af den nye venlige indpakning og sweet talk.
USA vil have mere indflydelse i Grønland og Færøerne, og vi risikerer mere militær tilstedeværelse.
Men vejen frem
er ikke at skrue på oprustningsspiralen.
Jeg tænker rigsfællesskabet som en form for bofællesskab, hvor tre forskellige nationer og tre forskellige folk bor i nogle forskellige huse samlet om nogle fællesarealer.
Vi holder både bygninger og fællesarealer ved lige i fællesskab, og ja, bygningerne trænger til en renovering og en modernisering, men fordi det regner igennem taget på nogle af bygningerne enkelte steder, er der ingen grund til at rive bygningerne ned.
Søren Espersen (DF), 2021-05-18:
Det sidste tror jeg er rigtigt.
Det gode indlæg, som hr. Rasmus Jarlov kom med, er jo mere en bemærkning, end det er et spørgsmål.
Og det hedder vel også en kort bemærkning; så man behøver ikke at stille spørgsmål.
Men mange tak for det.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-18:
Jeg synes, at det er befriende, at hr. Søren Espersen siger tingene, som de er, og ikke foregiver, at alt er fryd og gammen i forholdet mellem Danmark og Grønland.
I forhold til Pele Brobergs optræden deler jeg også vurderingen, at det var en helt upassende måde at opføre sig på ved et møde mellem udenrigsministeren og den amerikanske udenrigsminister.
Og jeg forstår ikke, at Grønland på den ene side kan kræve, at man bliver inddraget i udenrigspolitikken, og så på den anden side bliver væk fra møder, der er så vigtige for udenrigspolitikken som et møde mellem den danske udenrigsminister og den amerikanske udenrigsminister.
Det er jo at sætte sig selv uden for indflydelse og i hvert fald ikke at optræde konstruktivt i forhold til at samarbejde om udenrigspolitikken.
Jeg tror, at grunden til, at der ikke har lydt flere ramaskrig over det, er, at man nok sidder lidt med fornemmelsen af, at det er det, Pele Broberg ønsker.
Han ønsker den opmærksomhed ved at lave ballade, og derfor er der mange af os, der egentlig bare har ignoreret det indtil videre.
Søren Espersen (DF), 2021-05-18:
Og så var det sådan, at det var låst fast på det, der hed 2009-niveau.
Man kunne ikke få mere eller mindre.
Tidligere havde det været sådan, som det stadig med Færøerne, hvor vi forhandler hvert år, men i forhold til Grønland kan Grønland ikke få hverken mere eller mindre, fordi det står i loven med et specielt tal.
Anders Fogh Rasmussen, som var statsminister dengang, var fuldstændig klar, da han sagde: Det er ikke 1 kr. mindre eller 1 kr. mere – det er det beløb, som man har ønsket.
Det var grønlandske politikere, der ønskede det selv.
Det havde da været skønnere i situationer, hvor det gik dårligt i en sæson, at man så kunne få et ekstra tilskud fra Danmark.
Det kan man ikke mere, for så skal selvstyreloven laves om.
Og det var måske ikke så dårlig en idé i virkeligheden.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-05-18:
Jeg vil nøjes med at takke for den positive tilkendegivelse i forhold til Atassuts tanker, som de jo også som støtteparti måske har en mulighed for at drøfte med regeringen.
Jeg synes, det er et godt eksempel på, at man går konstruktivt til det og siger: Er der nogle steder, hvor vi til fælles gavn måske har nogle kompetencer, som vi kan bruge til at hjælpe hinanden og gøre ting bedre.
Så jeg vil fokusere på det glædelige budskab om, at ordføreren også er åben over for, at vi kan gøre det bedre i fællesskab, hvis der er mulighed for det.
Søren Espersen (DF), 2021-05-18:
Jo, bestemt.
Der var vi også inde på at skulle lave måske en ekstra bevilling på et tidspunkt i forhold til forsømte børn.
Det er da en rigtig god idé, som vi gerne vil arbejde videre på.
Der blev også givet tilbud fra to på hinanden følgende socialministre om, at man var klar til at hjælpe alt, hvad man kunne, men det blev ikke modtaget i den ånd, som det var sagt.
Det er jo det sørgelige ved det.
Jeg vil bare sige til det omkring det her med, hvor godt det hele er osv., at der jo burde lyde et ramaskrig fra danske politikere, når en som Pele Broberg – nu nævner jeg hans navn igen – på den måde ødelægger et stort anlagt møde på allerhøjeste plan mellem Danmarks, USA's og Færøernes og Grønlands regeringer.
Hvad sker der så?
Man pakker det ligesom ind i vat, og udenrigsministeren har en eller anden forklaring på, hvad det er, der bliver sagt, og han forstår egentlig godt hele det her.
Men der er ikke noget at forstå.
Man skal da opføre sig ordentligt, når man bliver sendt til et hvilket som helst land som delegat og det drejer sig om sådan et topmøde.
Så opfører man sig ordentligt, og så taler man diplomatisk til hinanden.
Så skulker man ikke fra pressemøder for at skulle bevise et eller andet på hjemmebanen.
Det er simpelt hen ikke i orden.
Og jeg savner det ramaskrig – jeg har ikke hørt det fra nogen af jer andre i hvert fald.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-05-18:
Tak for ordet.
Jeg ved ikke, om det var mig, ordføreren henviste til med optimismen i forhold til rigsfællesskabet.
Jeg ved godt, at udenrigsministeren er kommet med nogle sådan ret markante udtalelser, men IA gik jo til valg på et meget pragmatisk samarbejde med Danmark, og Atassut går jo ind for et endnu tættere samarbejde på mange måder i rigsfællesskabet.
Bl.a. har de været ude at foreslå, at man skulle kigge på, om man kunne lave et lidt mere tæt samarbejde i forhold til sundhedsvæsenet, hvor de mener, at Grønland kunne have gavn af, at man i en periode lærte lidt om, hvordan det er, vi håndterer nogle af sundhedsområderne i Danmark.
Kunne ordføreren være åben for, at Danmark og Grønland på en eller anden måde fik et tættere samarbejde, i forhold til hvordan man kunne løfte det grønlandske sundhedsvæsen?
Søren Espersen (DF), 2021-05-18:
Men jeg er jo ked af, at det er gået sådan.
Jeg er ked af, at det forhold, som i min barndom og ungdom var godt, mellem Grønland og Danmark, efterhånden ikke er ret godt mere.
Altså, jeg ser jo gerne, at det blomstrer og bliver udmærket igen, og at vi kan få en ligeværdig og ordentlig debat vores tre lande imellem.
Men den stemning, der er, ikke alene på grund af Pele Brobergs demonstration, men også i almindelighed i de sociale medier på Grønland omkring de her spørgsmål, er utrolig voldsom og hård og skildrer nærmest Danmark som sådan en slags ond kolonimagt.
Og jeg forstår det simpelt hen ikke; jeg synes, det er unfair.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-05-18:
Det er en fælles grund, som jeg godt kan gå ind på.
Jeg synes også, det er vigtigt, at vi har en dialog, og at vi faktisk finder ud af, hvad det er, vi kan sammen, og hvad det er for et rigsfællesskab, vi ønsker sammen.
Jeg tænker, at jeg ikke kan snakke på vegne af et parti som Naleraq; men når vi i Siumut snakker om selvstændighed eller statsdannelse, som vi hellere vil kalde det, tænker vi faktisk, at det er med til at skabe en mere ligeværdig og et mere føderalt samarbejde med Danmark.
Men det er måske der, vi skal gå ind og have en lidt bredere diskussion af, hvad vi egentlig mener med de ord, vi bruger, så vi, ligesom hr. Søren Espersen siger, ikke bruger for hårde ord.
Søren Espersen (DF), 2021-05-18:
Det var i øvrigt Valdemar Rørdam, som skrev de meget, meget smukke linjer.
Vi har dem også til at stå i vores kolofon i Dansk Folkeblad og har haft det, lige siden jeg var redaktør.
Selvfølgelig er Grønland et folk, som skal sørge for, at fremtiden bliver så god som muligt – helt bestemt.
Det samme gælder Færøerne.
Det er jo tre forskellige folkeslag, vi har her, og vi har måske forskellige retninger at gå i.
Men jeg kan ikke forstå, hvorfor vi, når vi alle sammen har en stor interesse i, at vi fører det her rigsfællesskab videre – og det bliver sagt af alle – så ikke kan undgå de her underlige demonstrationer, som Pele Broberg excellerede i forleden.
Jeg forstår ikke, at man ikke kan tale ordentligt til hinanden, for det mener jeg i øvrigt altid vi skal gøre.
Det behøver ikke at betyde, at vi ikke blander os i tingene.
Men jeg synes, det er væsentligt, at Grønland og Færøerne selv beslutter deres fremtid.
Det tror jeg også vi er enige om alle sammen her i Folketinget.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-05-18:
Jeg må være ærlig at sige, at jeg ikke er så overrasket over ordførerens tale.
Nu er vi jo lidt vant til, at den der retorik også bliver brugt i alle lande, selv i Grønland af, ja, f.eks Partii Naleraq, som måske bruger lidt den samme retorik.
Men jeg undrer mig lidt over det, for hvis man kigger på de sociale medier, hvor man også udtrykker meget af sine politiske holdninger, har hr. Søren Espersen på sin Facebook jo også bl.a. et rigtig fint coverbillede, hvor der står: »Vi ved et fjeld kan sprænges og tvinges kan en elv, men aldrig kan et folk forgå, som ikke vil det selv.«
Gælder det ikke også for Grønland?
Søren Espersen (DF), 2021-05-18:
Jeg synes da, det er en rigtig god idé, at vi herinde, som Aaja Chemnitz Larsen nu siger, skal blande os langt mere i, hvad der foregår i Grønland og på Færøerne.
Det har jeg egentlig altid ment ville være en rigtig god idé, men man har altid skubbet det til side, fordi man siger: Vi skal ikke gå ind og blande os i det her; det er rent grønlandske anliggender, det er rent færøske anliggender.
Og så bliver folk utrolig fornærmede over det.
Jeg har ikke noget imod, at både grønlændere og færinger blander sig i dansk politik.
Det er også derfor, vi har repræsentanter fra de to lande her i Folketinget.
Jeg synes, vi skal blande os, alt hvad vi overhovedet kan.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-18:
Det er igen det der med, at det nogle gange kan det være farligt, hvis man kun taler på det abstrakte niveau, for så er der altid risiko for, at man taler sig fra hinanden.
Hvor har det konkret haft en betydning?
For dér synes jeg da, at fru Aki-Matilda Høegh-Dam skulle tage det frem og sige: Her konkret er vi stødt på en begrænsning fra Danmark, og det ønsker vi så at ændre.
Abstrakt kan man godt sige, at så skal vi det ene og den andet, men lad os da se på, om der konkret og praktisk er nogle begrænsninger, hvad jeg ikke tror der er.
Og hvis der er, så lad os da udrydde dem i fællesskab.
Men hvis man meget søger retorikken om, at man i forhold til statsdannelse vil sig selv, tror jeg hurtigt, man kan blive det der nationalistiske hoved, der stikker frem, uden det fører nogle gode steder hen.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Mange tak.
Og jeg skal nok gøre det rigtig kort.
Jeg vil bare sige: Pikkori.
Hvor er ordføreren dygtig til at indlede på grønlandsk.
Det var meget, meget imponerende, så tusind tak for det.
Og så vil jeg bare sige tusind tak for nogle konstruktive, konkrete og gode indspark til, hvad vi kan gøre i forhold til netop at udvikle rigsfællesskabet.
Det er enormt positivt, så tak for det.
Mange tak.
Det er et mål for IA at bekæmpe hjemløshed i Grønland, og det er jeg rigtig glad for, for rigtig mange flytter i ren desperation på en enkeltbillet fra Grønland til Danmark, fordi de ikke føler, at de har fået hjælp nok hjemme i Grønland.
Jeg mener sådan set, at Danmark og Grønland har rigtig meget at lære af hinanden.
IA har fået sikret, at hjemløse grønlændere også er skrevet ind i den socialaftale, så det er sådan set sikret, men jeg tror bare, at vi har brug for en helt særlig indsats.
Vi lavede lige før valget i Grønland et borgermøde hjemme i Grønland på Kofoeds Skole, hvor vi kom med en masse anbefalinger, så det vil vi selvfølgelig tage op og både snakke med naalakkersuisoq hjemme i Grønland og socialministeren her i Danmark om.
Christian Juhl (EL), 2021-05-18:
Selv tak.
Jeg vil gerne lave en parallel, for jeg er chokeret over at se, at der er 1.500 udsatte grønlændere i Danmark – det står i den skriftlige redegørelse – og at der er 400, der er hjemløse.
Jeg mener, at de grønlandske huse skal spille en meget mere aktiv rolle, også i Danmark.
De kunne efter min mening arbejde meget mere socialt, end de gør, men de skal selvfølgelig have midler til det, og de skal især have kvalificeret personale.
Og der skulle være et meget tættere samarbejde med de danske kommuner om at løse det her problem.
Det er en skandale for Danmark, at vi ikke har løst det her problem, men jeg er glad for, at der er nogle, der har fokus på det – og tak for det.
Så er der en helt anden eller tredje ting, jeg er glad for, hvis vi lige kan nå det, og det er, at vi får kigget på betjentene og kommunefogederne og alle de der ting.
Det har godt nok også taget mange år, og tilsyneladende kommer det til at gå en lille smule fremad nu, men det må efter min smag gerne gå hurtigere.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Mange tak, og tak til ordføreren.
Så vi står jo sådan set ret stærkt, og derfor tror jeg også, det giver rigtig god mening, at vi samarbejder og vi har nogle fælles værdier, som vi kæmper for, bl.a. demokrati og meget andet.
Så vil jeg også gerne sige tak for de pæne ord i forbindelse med seksuelle overgreb mod børn.
Det er enormt vigtigt, at vi har fået det på den politiske dagsorden, og jeg synes, det er vigtigt at få sagt, at der er blevet afsat 80 mio. kr. til netop at konkretisere det arbejde.
Men politimesteren i Grønland har sådan set her for nylig anbefalet over for Grønlandsudvalget, at der også kommer børnehuse og børnebisiddere.
helt til dørs.
Så er der selvfølgelig de mange gode mennesker, vil jeg også sige, som har været med til at gøre det her med de 80 mio. kr. muligt.
Men i hvert fald tak for de pæne ord.
Christian Juhl (EL), 2021-05-18:
Jamen hvis det er Venstres strategi, kommer Venstre i den grad ud at sejle.
Altså, USA har i forvejen en kæmpestor radar, nyopdateret, på Thulebasen, de har masser af skibe i området og har lige i øjeblikket en aftale med Norge om at have fire steder, hvor de bare kan gøre, hvad der passer dem.
Altså, jeg mener, at det er en del af en gedigen oprustning, der sker fra USA's og fra Ruslands side, og den synes jeg er ulykkelig for Arktisområdet, når vi nu har lavet de her principper, og det vil sige, at de afslører, at principperne bare er til at bøje, når det passer de store lande, og det er det, vi skal gå imod, og det er derfor, jeg appellerer til, at Norden står fast på, at vi har de her principper.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-05-18:
Jamen jeg vil bare sige, at det her jo så er et af de områder, hvor vi er meget, meget uenige, for vi tror på, at hvis vi laver et vakuum, hvor ingen ved, hvad der foregår, vil amerikanerne selv finde ud af det, og så vil man få direkte konfrontationer måske mellem Rusland og USA, og det vil i vores øjne føre til meget mere optrapning og ikke, at man lever op til Ilulissaterklæringen, hvis man har den tilgang til det.
Men det er jo fint, at vi får afklaret, at der er et punkt her, hvor vi bestemt ikke er enige.
Christian Juhl (EL), 2021-05-18:
Nu har jeg selv levet i 68 år, og det er gået rimeligt med det, og da jeg var yngre, var radarerne og flyene meget, meget ringere til at overvåge tingene.
Der er ikke nogen øvre grænse for, hvor meget isenkram militæret gerne vil have for at føle sig helt sikker.
Og jeg er nødt til at sige, at vi også er nødt til at have is i maven en gang imellem, når forsvarseksperter, generaler og andre, kommer og fortæller os, at der er huller i det ene og det andet system.
Det er der altid, og der kunne bruges oceaner af penge, vi har endda et parti i Folketinget, der vil bruge 16 mia. kr. ekstra på militæret og tage dem fra verdens fattigste.
Den debat er politisk, det er ikke en objektiv diskussion, og det skal man huske, når man hører folk råbe på oprustning.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-05-18:
Det er lige til hr. Christian Juhls kommentar omkring Arktiskapacitetspakken og målsætningen om lavspænding.
Altså, er det rigtigt forstået, at hr. Christian Juhl mener, at det vil bidrage til lavspænding, hvis der er et kæmpestort område inden for rigsfællesskabet, hvor Danmark ikke ved, hvad der foregår, og det er et område, hvor f.eks. USA er bekymret for, hvad der foregår?
Altså, mener hr. Christian Juhl så, det bidrager til lavspænding, at vi ikke tog den opgave på os at vide, hvad der foregår på vores eget territorium?
Christian Juhl (EL), 2021-05-18:
Jeg er fuldstændig enig.
Jeg har det også mere og mere sådan, at tolkningen af grundloven også delvis er en dynamisk ting, som udvikler sig med tiden, og jeg håber også, at det vil lykkes at finde en tolkning, så Færøerne og Grønland bliver fuldgyldige medlemmer af Nordisk Råd.
Jeg vil arbejde aktivt for det, og jeg håber ikke, at de to lande mister modet, fordi det tager tid og er kompliceret.
Henrik Vinther (RV), 2021-05-18:
Tak for ordet, som jeg fører på vegne af vores sædvanlige ordfører, Martin Lidegaard, som desværre er blevet forhindret.
Og tak for redegørelsen, som jo på fornemste vis redegjorde for rigsfællesskabets muligheder og udfordringer.
Med havisens afsmeltning åbner Arktis sig mod omverdenen, og samtidig er Arktis hjemsted for betydelige naturressourcer og har potentiale til at afkorte nogle af verdens vigtigste sejlruter, hvilket gør Arktis interessant for en række aktører.
Rusland ser sin nordflanke åbne sig og har en stigende interesse i at beskytte denne – og lidt til.
Kinas interesser er især inden for forskning og også inden for investeringer i infrastruktur.
Og USA's interesse i området er at undgå, at fremmede magter bruger det til operationer i USA's nærområde, og omvendt, at USA kan bruge det til varsling og overflyvningsområde.
Radikale Venstre anser de tre lande Danmark, Grønland og Færøerne som ligeværdige partnere i rigsfællesskabet, og vi respekterer det grønlandske og færøske folk og de ønsker, der er om større selvstændighed og selv at have retten til at beslutte om og i givet fald hvornår, man ønsker at være en selvstændig nation.
Men vi er også overbevist om, at i givet fald kan større selvstændighed bedst udvikles inden for rigsfællesskabet, og at et øget samarbejde mellem Grønland, Færøerne og Danmark kan styrke og gavne alle parter.
Målet med rigsfællesskabets arktispolitik skal være en fredelig og stabil udvikling med fremgang og bæredygtighed for alle i området og med et særligt fokus på klima.
Det mål og andre fælles mål nås bedst ved at styrke rigsfællesskabet og i et tæt og balanceret samarbejde med de øvrige lande i området og Arktisk Råd.
Rigsfællesskabet giver os en unik mulighed for indflydelse.
Danmark, Færøerne og Grønland skal pleje forholdet, om man så må sige, og i forskellige synspunkter mellem Nuuk, Thorshavn og København skal man tage hinanden seriøst og behandle hinanden med gensidig respekt og i gennemsigtighed.
Barbara Gaardlykke Apol (JF), 2021-05-18:
Jeg deler ordførerens synspunkter i forhold til det nordiske samarbejde, og jeg mener selv også, at der er meget stort potentiale i det nordiske samarbejde – meget større, end vi ser i dag.
Når man indgår i et samarbejde, er det vigtigt, at man får lov til at opretholde sin egen identitet, i hvert fald hvis det skal være et succesfuldt samarbejde.
Nu er det altså sådan, at Færøerne i flere omgange har søgt om selvstændigt medlemskab af Nordisk Råd, og sidste gang, bare for nogle få år siden, var det et enstemmigt Lagting, det vil sige, at alle færøske partier bakkede op om beslutningen om at søge selvstændigt medlemskab i Nordisk Råd.
Bakker hr. Christian Juhl og Enhedslisten op om Færøernes ønske om selvstændigt medlemskab i Nordisk Råd?
Christian Juhl (EL), 2021-05-18:
Tak for det.
Jeg sidder sammen med bl.a. hr. Bertel Haarder i Præsidiet, og vi har diskuteret det flere gange.
Det er jo også et juridisk spørgsmål, nemlig hvordan pokker vi får det vredet det rundt, sådan at vi reelt kan gøre det i fysisk forstand og inden for rammerne.
Jeg er tilhænger af, at både Grønland og Færøerne bliver medlem af Nordisk Råd, fordi det er det brede fællesskab og ligeværdigheden, der vil løfte det nordiske arbejde, ved at de to lande kommer med i Nordisk Råd.
Det juridiske må vi prøve at se på hvordan vi kan klare, selv om det ikke bliver nogen nem ting, men vi skal prøve det.
Der er en positiv stemning i Præsidiet for at diskutere det, om end nogle synes, at det er et dansk problem.