Aaja Chemnitz (IA), 2023-03-29:
Tak for ordet.
Inuit Ataqatigiits prioriteringer til finansloven er børn, unge og erhvervsudvikling i det grønlandske samfund.
Det grønlandske samfunds udvikling er afgørende afhængigt af to forskellige ting, nemlig uddannelse og erhvervsudvikling.
Hvert år ved vi, at der kommer 500-600 grønlandske studerende til Danmark, og hver enkelt uddannedes betydning for det grønlandske samfund er stor, hver enkelt har værdi.
Mange kan måske tænke, at det grønlandske samfund og det danske samfund ligner hinanden, og at det ikke er så svært at flytte fra Grønland til Danmark.
Det er milevidt at komme fra Grønland til Danmark, og kløften bliver desværre større.
Med uddannelsesreformen atuarfitsialak, den gode skole i Grønland, kan vi se, at der er flere og flere, som bliver primært grønlandsktalende.
Vi ved, at Grønland løser flere og flere opgaver selv.
Vi ved, at der er opstået en anden politisk selvbevidsthed i det grønlandske samfund.
Summa summarum er, at Grønland og Danmark på mange måder er ved at bevæge sig væk fra hinanden.
Et af de områder, som vi investerer i hjemme i Grønland, er uddannelse, og mange af vores dygtige unge går direkte igennem på et dansk studie og klarer sig fantastisk flot, og vi er meget, meget stolte af dem, når de færdiggør deres uddannelse.
I forhold til andre er vi opmærksomme på, at de kan have brug for en hjælpende hånd, så det har vi et fokus på hjemme i Grønland, og det gælder måske særligt i starten af studiet.
De grønlandske studerendes forening, Avalak, løser en kæmpestor opgave ved at være en støtte og et netværk for deres medstuderende.
I Aarhus og i Odense har vi kollegier til førsteårsstuderende i forlængelse af de grønlandske huse.
Vi ved, at frafaldet mindskes.
Vi ved, at sammenholdet bliver styrket, og vi ved, at mange får venskaber igennem det studieliv sammen med de andre medstuderende, og derfor vil vi gerne være med til at prioritere en etablering og drift af kollegier i Aalborg og i København til vores grønlandske studerende.
Noget andet af det, som fylder meget i Grønland, er de kommende landingsbaner i Nuuk og Ilulissat.
Inden længe kan man flyve direkte fra hele verden til Grønland, direkte til Nuuk og direkte til Ilulissat, og det skaber nogle muligheder for bæredygtig kvalitetsturisme i Grønland.
Landingsbanerne i sig selv skaber ikke den udvikling, og der er brug for, at vi også laver endnu flere tiltag.
Hos Inuit Ataqatigiit vil vi gerne prioritere, at der bliver afsat midler til mikroinfrastruktur.
Det kan være pontonbroer.
Det kan være anden lignende mindre infrastruktur i byer og bygder, sådan at turisterne kan komme længere rundtomkring i det grønlandske samfund, uden at det skader naturen.
Det vil samtidig understøtte de iværksættere og det erhvervsliv, som vi har i Grønland, så vi samtidig kan få spredt turismen ud i landet, så det ikke kun er i Nuuk og Ilulissat, man kommer til, men forhåbentlig også byerne og bygderne omkring.
Et eksempel kunne jo godt være sådan helt konkret, at den gangsti, som kommunen er i gang med at få etableret, bliver udvidet.
Det kunne være stier i UNESCO-områder, som kunne være med til at øge tilgængeligheden for turisterne i alle aldre, så man kan komme ud til bygderne nemmere, end det er i dag, og sådan at personer med handicap har lettere ved at komme rundt i det grønlandske samfund.
Et andet tiltag, som Inuit Ataqatigiit også vil bakke op om, er madlaboratoriet i Kommune Kujalleq Foodlab Kujalleq i Qaqortoq i Sydgrønland, som kan være med til at skabe nogle nye muligheder og kan være med til at formidle den madkultur, som vi har i Sydgrønland, som også kaldes Grønlands madkammer.