runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Laura Lindahl (LA), 2018-02-06:
Jeg har svært ved at se, at jeg kan tilføje meget nyt til den her debat, som har kørt i en del timer efterhånden.
Vi er jo fuldstændig enige – og det tror jeg vi er bredt herinde – om de fejl og mangler, der er i reformen.
Vi har talt om balancen mellem, at dem, som kan arbejde, selvfølgelig skal have mulighed for hjælp til at kunne arbejde, og at dem, som ikke kan, skal have en førtidspension.
I forhold til den konkrete forespørgsel vil jeg da gerne prøve at give mit bud på, hvad vi i Liberal Alliance sådan helt overordnet tænker.
Jeg synes, det er meget klogt, hvad der er blevet sagt tidligere om, at man tager dem med, at man tager dem ned og får gået lidt mere i dybden med det, når man sidder og også har evalueringen.
Men overordnet kan jeg selvfølgelig godt på stående fod sige, hvad jeg sådan generelt tænker.
Der er jo sådan tre grundlæggende elementer i de seks konkrete forslag.
I forhold til den del om retskravet, synes jeg faktisk det er svært, for i virkeligheden ville det bedste jo have været, at man oplevede en rigtig god kommunal sagsbehandling.
Så behøvede man jo ikke at begynde at tale om retskrav.
Når vi begynder at tale om retskrav, er det jo netop, fordi vi har set nogle borgere, som ikke har fået den optimale sagsbehandling.
Fordelen ved retskrav er jo, at man på en eller en måde sikrer, at den lovgivning, vi laver herinde, bliver implementeret, som vi gerne vil, og at borgerne får et retskrav.
Ulempen er også, at når man nedfælder sådan meget klare regler, kan man også nemmere omgå dem.
Så det er ikke, fordi jeg synes, at retskravsdelen nødvendigvis, som den foreligger i de konkrete forslag,
er lige til at implementere, men jeg kan godt forstå tankegangen i det, nemlig at man vil sikre de borgere, som har brug for en førtidspension og skal have den, også får den.
Så der er i hvert fald noget der, jeg synes er interessant at dykke ned i – altså, hvordan kan man sikre det?
Det er jo noget af det, vi har prøvet på at ville sikre gennem de præciseringer, som vi havde under den tidligere forespørgselsdebat, men det kunne sådan set være interessant nok at kigge på den del.
I forhold til ressourceforløbsydelsen er det nok ikke nogen overraskelse, at vi ikke i Liberal Alliance mener, at man skal sætte den op på sygedagpengeniveau.
Jeg tror, at de fleste godt kan regne ud, at det vil være vores holdning.
Så er der det forslag om, at løn- og arbejdsvilkår for fleksjob skal fastsættes i samarbejde med fagbevægelsen.
Der synes jeg altså at det på en eller anden måde er noget skævt i forhold til den danske model, hvor man ikke går ind og lovgiver omkring det her.
Det synes jeg grundlæggende er en dårlig idé, fordi man som fagbevægelse vil forsøge sådan at gennemtrumfe sine ønsker til løn- og arbejdsvilkår gennem lovgivning.
Men som sagt og som de tidligere ordførere sagde, er det jo noget, vi kommer til at drøfte, når vi har den fulde evaluering, men nu prøver jeg at komme med sådan et eller andet om, hvad vores take er sådan umiddelbart på det, der ligger, i forhold til det, vi kender til nu – og det er det take.
Hans Andersen (V), 2018-02-06:
Sidst jeg talte oppe på tredje sal, havde jeg et par ansatte til at hjælpe mig og ikke et par hundrede.
Det skal lige rettes, tror jeg, hvis der er nogen, der har den opfattelse.
Jeg synes, at vi skal give de forslag en seriøs behandling, og vi skal drøfte dem sammen med andre forslag, der kan komme i tiden frem mod, at vi får den samlede evaluering af førtidspensions- og fleksjobreformen, og så tror jeg sådan set også, at der vil være brug for nogle præciseringer af den samlede evaluering, men det tager vi til den tid.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg synes ikke, jeg hørte ordføreren sige noget forkert – noget, jeg kunne være uenig i – men nu drejer forespørgslen sig jo om at prøve at forholde sig til nogle forslag, der er kommet fra en lang række fagforeninger og forbund og interesseorganisationer, som har stort kendskab til det her område.
Det er det, forespørgslen drejer sig om.
Jeg ville så meget, meget gerne have, at ordføreren prøvede at forholde sig til de konkrete forslag i stedet for at dække sig ind under, at der kommer noget evaluering osv.
Ordføreren har jo fulgt det her, lige så længe som jeg har, og ordføreren har et klart billede af, hvordan reformen virker, og ordføreren har selv brugt det meste af sin ordførertale på at påpege en række af de fejl og mangler, der er.
Så jeg synes da godt, man kan forvente, at ordføreren prøver at svare på følgende: Er der nogen af de seks forslag, som ordføreren kan støtte og vil arbejde for, eller er der nogen af forslagene, hvor ordføreren på forhånd kan sige, at det vil han overhovedet ikke have med i det videre arbejde om den her lovgivning?
Leif Lahn Jensen (S), 2018-02-06:
Jeg synes, at nogle af de her forslag er gode, men der er sikkert også forslag, der ikke kan lade sig gøre.
Jeg synes også, det er underligt, vi skal stå her og diskutere seks forslag, som vi så også skal diskutere sammen med alle mulige andre evalueringer.
Så kunne vi lige så godt diskutere alle de forslag, der kommer fra almindelige mennesker, syge mennesker og andre, som vi også skal diskutere, og som er lige så vigtige.
Det synes jeg lige så godt vi kan gøre, og så kan vi afholde masser af forespørgsler, hver eneste gang der kommer et forslag.
Det tror jeg ikke ret mange orker eller gider lytte til.
Selvfølgelig er der mange ting i det her, der er vigtige.
Man kan også se, at de jo gerne vil have, at der skal være flere fleksjob, at der skal være noget mere retssikkerhed og sådan nogle ting, så er det bare spørgsmålet, hvordan man lige får det.
De bruger sådan set mine overordnede tanker, men de kommer så bare med meget mere præcise detaljer, som jeg slet ikke kan endnu.
Men jeg er ikke så langt fra fagforeninger og de her ønsker i forhold til den overordnede snak om, at der er nogle problemstillinger, vi skal have løst, men jeg er bare ikke sikker på, at det her er det rigtige.
Jeg ved heller ikke, om det er politisk muligt, og jeg ved ikke engang, hvad det koster, men jeg kan i hvert fald godt garantere, at det meste af det her bliver diskuteret i forligskredsen.
Jeg vil også stille spørgsmål om noget af det, for jeg vil både vide, hvad det koster, om det er muligt, og hvad det betyder.
Derfor vil jeg diskutere det og tage det seriøst, men jeg kan ikke helt præcis sige endnu, hvor vi står.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Jeg er da sikker på, at det her også bliver diskuteret i forligskredsen – jeg er faktisk ikke et øjeblik i tvivl om det.
Men nu er det altså borgernes vilkår, det handler om, og de konsekvenser, lovgivningen har for almindelige lønmodtagere, hvis de bliver syge eller kommer ud for en arbejdsulykke.
Det er jo det, det drejer sig om, og det er også derfor, fagforeningerne har engageret sig i det.
Så jeg synes da godt, at man kunne forvente, at ordføreren med sit kendskab til det her område var i stand til at være lidt mere konkret.
Hvilke af de her forslag vil ordføreren arbejde videre for, og er der nogen af de forslag, hvor ordføreren på forhånd vil sige, at det kan man godt glemme, for det vil han ikke have med at gøre?
Eller er det sådan, at ordføreren vil tage alle forslagene og positivt arbejde for, at de indgår i evalueringen?
Leif Lahn Jensen (S), 2018-02-06:
Hr. Finn Sørensen kan ønske sig mange ting, og det gør han også ret tit.
Jeg tillader mig at mene det, jeg vil og kan mene her i Folketinget, og jeg tror, at det allervigtigste for mig nu er at sørge for, at det her bliver en god evaluering.
Det vil sige, at til de intentioner, jeg går til evalueringen med i forligskredsen, har jeg hr. Finn Sørensens fulde opbakning.
Men ligefrem at gå i detaljer i de forskellige forslag synes jeg altså er for tidligt.
Bent Bøgsted (DF), 2018-02-06:
Nu sagde hr. Leif Lahn Jensen, at man diskuterer alt i forligskredsen og også det her, kunne jeg forstå.
Men ville ordføreren kunne støtte, at vi får ministeriet til at lave en beregning af, hvad de enkelte dele vil koste at gennemføre?
Jeg er enig med ordføreren i, at der er nogle af dem, der er ret omkostningstunge.
Det er der ingen tvivl om.
Men der sker jo ingenting ved at formulere det og spørge, om de ønsker, de kommer med, er realistiske, om de kan gennemføres, og om der i det hele taget er økonomi til at gennemføre dem, for det ved vi jo ikke.
Men er det ikke en idé at få ministeriet til at regne igennem, hvad det her forslag egentlig koster?
Leif Lahn Jensen (S), 2018-02-06:
Hr. Bent Bøgsted ved også godt, at hver eneste gang man sidder med et forlig, og der er nogle ting – om det er regelforenkling eller noget andet – i det, stiller man spørgsmål om, hvad det koster, hvad det indebærer, hvad det hjælper mennesker og alt muligt andet.
Og når vi får en kæmpestor evaluering på, jeg ved ikke hvor mange sider, er der da flere ting, som jeg vil spørge om: Hvad koster det, og hvor mange mennesker hjælper det?
Og ministeriet – og nu kigger jeg over på ministeren og ministerens embedsmænd – er jo vant til, at hver eneste gang jeg er med, stiller jeg, jeg ved ikke hvor mange spørgsmål og sikkert flere, end de synes er sjovt.
Men det er da, fordi jeg er nødt til at være nysgerrig, når det kommer til en evaluering.
Det er da både, i forhold til hvad ting koster, og hvor meget det hjælper mennesker.
Det er jo derfor, jeg sidder, hvor jeg sidder.
Og jeg ved, at sådan har hr. Bent Bøgsted det også.
Det samme gælder, hvor meget det betyder for de forskellige mennesker.
Så jeg vil garantere Bent Bøgsted, at jeg vil stille rigtig mange spørgsmål, og der er sikkert også nogle af dem, der vil handle om økonomi.
Bent Bøgsted (DF), 2018-02-06:
Men det gjorde måske ikke noget, at de beregninger blev lavet, så vi andre også kunne få dem.
Vi ved jo godt, at når forligskredsen sidder der og der bliver stillet spørgsmål, ser vi andre ikke de spørgsmål og svar.
Så det ville måske være en fordel, hvis vi fik lavet beregningerne rimelig hurtigt – det skal jeg også nok spørge ministeren om, når ministeren igen kommer på talerstolen – så vi andre også kan se de beregninger, for så kunne man måske lukke noget af diskussionen ned på det her område.
Torsten Gejl (ALT), 2018-02-06:
Det er igen kronologien, jeg er ude efter.
Jeg forstod godt kronologien i forhold til den her forsinkede delevaluering.
Men med hensyn til hovedevalueringen vil jeg spørge, om jeg forstod hr. Hans Andersen rigtigt, således at den eventuelle lovmæssige justering, der kommer – muligvis på baggrund af hovedevalueringen – først kommer i efteråret 2019?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-02-06:
Ja, nu er hr. Hans Andersen fra Venstre jo ikke udnævnt til viceminister endnu.
Det ved jeg ikke; det bestemmer statsministeren.
Vi lægger op til at diskutere det her i foråret 2018.
Og det kan jo blive – undskyld udtrykket – en dreng eller en pige.
Det kommer jo helt an på, hvor lang tid vi skal være om at forberede det lovforslag.
For mig er det altså afgørende, at indholdet er på plads, frem for at vi er optaget af en bestemt deadline.
Det vil jeg bare meget klart understrege.
For jeg lader mig ikke presse i forhold til at nå noget til en bestemt dato.
Det må nu engang være sådan, at vi ser på, hvordan indholdet bliver bedre, hvis det skal præciseres.
Og det er jeg som sagt helt åben over for.
Torsten Gejl (ALT), 2018-02-06:
Men man må vel tage hr. Hans Andersens ord sagt i Folketingssalen fra den her talerstol for et øjeblik siden for pålydende – det kan også være, der er blevet sagt forkert; så er det selvfølgelig helt fair – og forstå dem sådan, at den lovjustering, der kan komme på baggrund af hovedevalueringen, først kommer i 2019?
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Forespørgslen lyder sådan her: Hvad kan ministeren oplyse om sin holdning til de seks forslag til ændring af lovgivningen om førtidspension og fleksjob, som blev forelagt Folketinget den 8. november 2017 af 59 fagforeninger og andre interesseorganisationer?
Der er måske nogle ordførere, der tænker: Åh, nej, skal vi nu ikke bare have en gentagelse af det, vi lige har diskuteret?
Det kan selvfølgelig være, at det bliver konsekvensen.
Men hvis det er sådan, at de andre partier og ikke mindst partierne i forligskredsen vil gå til en sådan diskussion med et åbent sind og komme med deres meninger om de konkrete forslag, vel vidende at der ikke er nogen af dem, der er indarbejdet i det, vi lægger frem nu – det kan vi jo sagtens høre at der ikke er taget højde for, men som vi allerede har fået oplyst, og som alle ordførerne fra forligspartierne har sagt, så arbejder vi videre med tingene ud over det forslag, vi fremlægger nu – så kunne det være rigtig interessant, ikke mindst for de mange, mange tusinde mennesker, der føler sig ramt af den her lovgivning.
For alle de lønmodtagere, der frygter, at de kunne blive ramt af den, kunne det være rigtig godt, hvis man så gik til biddet og forholdt sig til de forslag, som vi bliver præsenteret for, i det her tilfælde seks konkrete krav eller forslag til lovændringer, som jeg ved at ministeren kender.
Så jeg skal ikke forlænge selve begrundelsen for forespørgslen.
Christian Juhl (EL), 2018-02-06:
Nu gik jeg så herned, fordi jeg gerne ville høre den højeste kapacitet, vi har inden for rækkerne af partier i Folketinget, nemlig ordførerne på arbejdsmarkedsområdet, for jeg har nu i 2 uger gået og glædet mig til at høre, selvfølgelig især hvad de store partier mener om de her seks forslag.
Så er det lidt skuffende at komme herned og få at vide, at det har man ikke lyst til at diskutere i offentligheden, og at det ikke er seriøst, når vi diskuterer det; det er seriøst, når man sidder i et lukket lokale sammen med ministeren.
Er det ikke lidt at sparke til folk, som måske har siddet og arbejdet længe med det her, at man ikke engang vil tage deres forslag så seriøst, at man vil kommentere dem et efter et?
Ordføreren skuffer i hvert fald mig.
Nu har jeg ekstraordinært taget en time fri, fordi jeg tænkte, at nu ville jeg ned og høre, hvad der er i det her, hvordan partierne stiller sig, og hvor langt vi kan komme, for vi ved jo godt, der er problemer på det her område.
Kunne man ikke bare liste en lille smule seriøs snak ud af ordføreren?
Føler ordføreren selv, at han kun har useriøs snak tilovers for de her forslag?
Hans Andersen (V), 2018-02-06:
Jeg synes, jeg havde en udmærket dialog med hr. Finn Sørensen om præcis de her forslag, og jeg opfattede næsten hr. Finn Sørensens sådan anerkendende nik til, at det kunne være en seriøs tilgang at tage det med til det møde, der skal være i forligskredsen, når vi har den samlede evaluering.
Jeg har sågar haft et møde med repræsentanter for forslagsstillerne til de her forslag.
Så jeg har drøftet det.
Jeg synes, ordføreren lægger mig nogle ord i munden, som ikke var helt seriøse.
Altså, jeg synes, det er indspark til den diskussion, vi skal have fremadrettet, og det får vi helt sikkert.
Jeg synes bare, det skal være på et oplyst grundlag, at vi tager den diskussion, og det er der ikke i dag.
Derfor vil jeg ikke kommentere hvert enkelt komma i de her forslag, der er stillet.
Christian Juhl (EL), 2018-02-06:
Jeg beder såmænd heller ikke om, at hvert komma skal vendes i det her, for det kan jo betyde temmelig meget, og det kan også betyde temmelig meget, hvad ordførerne siger.
Men det, at vores hovedordfører udtaler sig om de store forbunds forslag, er vel ret centralt i den offentlige debat også, så man ved, hvor partierne står henne.
Altså, det er da godt, jeg bor herovre.
Jeg mener: Her er nogle, der sandsynligvis har arbejdet i månedsvis for at finde frem til nogle af de vigtigste ting.
Så er det vel også at forvente, at man så bare får en antydning, ikke et komma eller den mindste decimal, men en antydning af, hvor det kan bære os hen.
Er der nogle af de seks forslag, der reelt kan bære den rigtige vej?
Hans Andersen (V), 2018-02-06:
Jeg skal prøve at gøre det kort og overholde taletiden.
Det er jo et helt konkret forslag, som vil være et brud med de principper, der ligger til grund for den reform, vi har gennemført, som et stort bredt flertal har indgået aftale om her i Folketingssalen.
Det skal vi da have en drøftelse af, hvis vi skal til at bryde med de principper, der ligger til grund for hele førtidspensionsreformen.
Men jeg vil slutte af med sige, at der har ligget et seriøst stykke arbejde bag.
Torsten Gejl (ALT), 2018-02-06:
Takket være den forrige spørger kom vi en lillebittebitte smule i gang.
Jeg synes altså også, at det bliver lidt indholdsløst.
Der står på tavlen: »Hvad kan ministeren oplyse om sin holdning til de seks forslag til ændringer af lovgivningen om førtidspension og fleksjob ...«.
Hvis hver eneste ordfører stort set bare, undtaget den socialdemokratiske ordfører, som sagde en lille smule, siger, at det vil jeg ikke udtale mig om, så får vi ikke nogen faglig debat.
Så må det jo være en maratonvandring at sidde at lytte til det her, for jeg tror, at ganske mange følger.
Så kan vi ikke hæve den op på et lidt mere teoretisk plan og sige uforpligtende, med vores faglighed på et oplyst grundlag, og det har vi altså her?
Jeg er på et oplyst grundlag, og det tror jeg efterhånden at Folketinget er efter al den debat, vi har haft.
Kan ordføreren ikke sige lidt om eventuelle både fordele og ulemper ved enkelte af forslagene?
Jeg vil på ingen måde forpligte ordføreren på det senere eller holde ordføreren op på det, men så vi kan få en lille smule faglighed ind i debatten.
Hans Andersen (V), 2018-02-06:
Hvis vi siger noget, er det, fordi vi mener det, og også, fordi vi så vil gennemføre det.
Så at stå og sige eller prøve at lokke undertegnede til, at vi kunne også osv. osv., er underligt.
Jeg synes da, at ordføreren så kunne bidrage til debatten med at oplyse om f.eks. hvor mange flere mennesker vil det her omfatte?
Hvad vil omkostningerne være, hvis man gennemfører de seks forslag?
Hvor mange vil på et tidligere tidspunkt få tilkendt eller selv tilkende sig en førtidspension?
Svaret på nogle af de spørgsmål kunne det da være interessant at høre, hvis ordføreren kunne folde det ud, for det kunne da berige debatten.
Jeg har stadig væk det synspunkt, at jeg vil tage de her forslag med og få dem bearbejdet, når vi mødes i forligskredsen på et senere tidspunkt.
Torsten Gejl (ALT), 2018-02-06:
Jo, men nu er det altså ordføreren, der har et ministerium i ryggen
Jeg synes også, at de spørgsmål var relevante og gode, så i og med at ordføreren har et par hundrede embedsmænd flere til at hjælpe sig, end jeg har, kan ordføreren så ikke selv prøve at svare på dem?
Hans Andersen (V), 2018-02-06:
Nu er jeg naturligvis mest glad for det forslag til vedtagelse, som Venstre er en del af.
Det synes jeg absolut er den bedste tekst, og det må I meget gerne stemme for også.
Men de her forslag er jo stillet i den bedste mening, der handler om, at vi skal sikre, at mennesker, som stadig væk har en arbejdsevne, kommer tættere på arbejdsmarkedet.
Og de er også stillet med et udgangspunkt, der handler om, hvordan man, hvis man har en nuværende arbejdsgiver og arbejdsgiveren har hjulpet en i en periode, så kan sikre, at man måske fortsat kan blive på den konkrete arbejdsplads.
Det er jo et andet forslag.
Jeg synes, de fortjener, at vi går ind og arbejder seriøst med dem i forligskredsen, når vi har det fulde billede af evalueringen af den her kæmpekæmpestore reform.
Det vil være Venstres tilgang til det her.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Jeg er helt enig i, at de fortjener en seriøs tilgang.
Det kunne man måske også have givet dem ved at forholde sig konkret til de enkelte forslag, og hvad man så af fordele og ulemper ved dem.
Det kunne vel også være seriøst.
Men jeg kan godt høre, at jeg ikke kommer længere, og man skal være glad for lidt.
Jeg kommer ikke længere – og det vil jeg gerne kvittere for, det er positivt ment; selv om man måske kan komme til at smile lidt drillende indimellem, er det faktisk positivt ment – end at ordføreren siger: Ja, de her forslag skal vi have med.
Det er ikke det samme, som at de bliver gennemført, det ved jeg godt, men man vil give dem en seriøs behandling, vende og dreje dem, diskutere for og imod og finde ud af, hvad de koster, og alt det der, og overveje, om det er noget, der skal inddrages.
Man har jo næsten allerede opfyldt det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti, Enhedslisten og Alternativet er kommet med, så det er jeg da faktisk glad for.
Tak for det.
Tak til ordføreren, og tak for, at vi også her kan være sammen om et fælles forslag til vedtagelse, der opfordrer regeringen til at inddrage de her seks krav i vurderingen af, hvordan vi kan forbedre lovgivningen.
Der var en enkelt ting, jeg studsede over, og det var, at ordføreren sagde, at det ville kræve ændringer i forliget om sygedagpenge, at der var et af de her krav, der kolliderede med det.
Bent Bøgsted (DF), 2018-02-06:
Jamen den her ressourceforløbsydelse skal være på niveau med sygedagpengene.
Jeg mener, at det er der, det kan kollidere, for ressourceforløbsydelsen er jo på niveau med den ydelse, man så får derefter.
Jeg ved godt, at hr. Finn Sørensen vil sige, at de 6 måneder skal være på niveau med selve sygedagpengene, men hvis man gør det med ressourceforløbsydelsen, skal man også ind og ændre på jobafklaringsforløbsydelsen, der er den samme som ressourceforløbsydelsen.
Ellers har jeg misforstået hr. Finn Sørensen totalt.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Det er ikke et spørgsmål om, hvad jeg mener, det er et spørgsmål om, hvad organisationerne mener.
Og det eneste, organisationerne siger, er, at når man er i et ressourceforløb, så skal den ydelse, man får der, være på niveau med sygedagpengesatsen, som jo også er dagpengesatsen.
Og det er jo selvfølgelig, fordi organisationerne har set, at folk i årevis er på ressourceforløb til en ydelse, der er på kontanthjælpsniveau.
Der er selvfølgelig forskellen med modregningen fra ægtefællens indtægt, men så er der jo også problematikken med, at man modregner for invalideforsikring.
Det handler jo bare om, at ydelsen skal være på niveau med sygedagpengene.
Så det er jo ikke noget, der kræver, at man brækker op i forliget, der ligger, om sygedagpengereformen.
Bent Bøgsted (DF), 2018-02-06:
Jo, det forstår jeg sådan set godt.
Men hvis man tager ressourceforløbet – det kan jo strække sig over 5 år, måske længere tid, hvad ved jeg –
så vil hr. Finn Sørensen give sygedagpenge.
Det er det, der de første 6 måneder næsten svarer til den almindelige dagpengesats, men efter de 6 måneder går man fra sygedagpengeforløbet over på at få ressourceforløbsydelsen.
Og det er der, man griber ind, for skal man hæve det ene, så skal man også gøre det i sygedagpenge- og i jobafklaringsforløbet.
Så skal man kigge på begge dele.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Endelig kom vi frem til den allersidste sætning, der forsøgte at forholde sig lidt til, hvad forespørgselsdebatten går ud på, og så vil jeg da bare fortsætte derfra.
Er der nogle af de her forslag, som ordføreren kan støtte rent indholdsmæssigt, hvor han kan sige, at det er et godt forslag, og at det vil man gerne arbejde videre med?
Det er ikke det samme, som at det ligefrem bliver vedtaget i den form, det ved vi alle sammen, men er der nogle af de forslag, hvor ordføreren kan sige, at det er et godt forslag, og at det vil man gerne arbejde videre med og prøve om man kan realisere?
Er der nogle af forslagene, hvor ordføreren kan sige: Det der vil vi under ingen omstændigheder tage med, enten fordi det er for dyrt eller det ikke er at hjælpe folk, eller hvad begrundelsen nu kan være?
Kan vi få løftet sløret lidt for ordførerens holdninger til de konkrete forslag?
Hans Andersen (V), 2018-02-06:
Jeg synes, at de seks forslag fortjener en seriøs og grundig drøftelse i forligskredsen, hvor vi kan få afdækket, hvad der er det reelle indhold i hvert enkelt af de her forslag, hvad der er op og ned, hvad konsekvenserne er, hvad økonomien er, hvordan det vil hjælpe de enkelte mennesker, som vil være omfattet af de her seks konkrete forslag.
De er jo stillet af en lang række organisationer, som har arbejdet seriøst med tingene, som har antennerne ude og fødderne plantet på jorden, og som lytter til, hvordan mennesker oplever førtids- og fleksjobreformen.
Men derfor fortjener de jo også en seriøs tilgang, og det mener jeg sådan set de kan få, ved at vi drøfter det i forligskredsen, når vi mødes og har den fulde evaluering.