runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-09:
Jeg er fuldstændig enig i, at det er to hensyn, der strider mod hinanden.
Så er spørgsmålet jo, at hvis der kun er de to muligheder, hvilken vejer så tungest.
Der ved jeg godt, hvad SF's holdning er, og jeg tror også, jeg kan gætte, hvad Liberal Alliances holdning er – den har i hvert fald været klar før.
Men så er der jo den tredje mulighed, at man finder en markant indskrænket version af logning af teledata.
Men så må man også acceptere, at det ikke er alle mennesker i det her land, man kan overvåge, og det skal man jo så heller ikke ud fra den betragtning, som jeg tror vi deler.
Og så ville det måske også have nogle omkostninger for politiets arbejde.
Bare lige for at få det klokkeklart: Liberal Alliance mener stadig væk, at det er masseovervågning, hvis man logger teledata fra samtlige danskere eller det meste af befolkningen og ikke bare en udvalgt gruppe, man har i kikkerten?
Preben Bang Henriksen (V), 2017-05-09:
Jeg vil bare spørge: Hvordan forestiller hr. Rune Lund sig, at politiet skal kunne efterforske de allerallermest alvorlige forbrydelser, børnebortførelser, narko, voldtægt osv. lige så effektivt i den verden, Rune Lund vil have, nemlig den uden pligt for teleselskaberne til at opbevare logning?
Rune Lund (EL), 2017-05-09:
Man kan sige, at det jo ikke engang er Rune Lunds verden, det er verden, som den er.
Det er lovgivningen, som den er, lovgivningen, som regeringen og folketingsflertallet burde rette ind efter.
Det burde være udgangspunktet for diskussionen i dag.
Så er det rigtigt, at det giver os nogle udfordringer.
Det er jo simpelt hen en diskussion om, hvor meget overvågning vi skal lave over for borgerne for at sikre borgernes frihedsrettigheder.
Det er jo sådan, at hvis vi alle sammen fik indopereret en chip i armen, og vi kunne blive overvåget døgnet rundt af efterretningstjenesterne, ja, så ville politiet have de mest optimale muligheder for at efterforske kriminalitet.
Det er jo bare ikke sådan et samfund, vi ønsker os.
Grænsen skal trækkes et sted, og EU-Domstolen har nu i to omgange trukket grænsen et meget klart sted og sagt, at den masseovervågning, vi har, er ulovlig, og det bør vi efter vores mening følge.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-05-09:
Jeg er bare nødt til at spørge igen, og lad mig gøre det lidt mere konkret: Hvis der i den verden, som EU-Domstolen lægger op til der skal være fremover, hvor den her form for logning ikke kan finde sted, skete et mord i foregående uge, hvordan mener Rune Lund så, at politiet skulle indhente masteoplysninger på, hvem der var i det pågældende område?
De oplysninger ligger teleselskaberne jo så efter dommen ikke længere inde med.
Kan Rune Lund ikke se, at det giver ualmindelig kraftige problemer i politiets efterforskning, og er det tilfredsstillende?
Rune Lund (EL), 2017-05-09:
Man kan starte med at diskutere, om det er tilfredsstillende eller ikke tilfredsstillende, men det er sådan, at lovgivningen skal indrettes, hvis vi skal overholde den dom, der er, hvis vi skal overholde EU-Domstolens afgørelse.
Det anerkender jeg.
Jeg siger bare, at vi bliver også nødt til i et demokratisk samfund, hvor vi bygger på nogle demokratiske værdier, at sætte nogle grænser for, hvilken masseovervågning vi kan lave af borgerne, og den grænse har EU-Domstolen sådan set sat.
Og det er i virkeligheden der, at diskussionen skal starte.
Christina Egelund (LA), 2017-05-09:
Men det er rigtigt, og det synes jeg egentlig også, jeg sagde i min ordførertale, at vi er skeptiske over for det, som vi jo kalder masseovervågning, og for den brede logning af data fra mennesker, som ikke er under mistanke for at have gjort noget.
Det er det ene hensyn.
På den anden side anerkender vi også, og det har vi også sagt, så længe jeg kan huske i hvert fald, at det her er et vigtigt redskab for politiet.
I en afvejning af de to hensyn bliver vi nødt til at indrette nogle regler, som giver mening.
Præcis hvordan vi får afgrænset det her, kan jeg simpelt hen ikke svare på i dag, og det er jeg jo heller ikke alene om at bestemme.
Men jeg anerkender – det har Liberal Alliance sådan set hele tiden gjort – at der er de her to modsatrettede hensyn, som vi så skal finde en eller anden form for fornuftig proportion i.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-05-09:
Nej, regeringen er ikke ligeglad.
Jeg kan kun henvise til, at ministeren jo har tilbragt flere timer i et samråd, hvor han netop også har understreget, at han da bestemt ikke var ligeglad, og at han og regeringen selvfølgelig vil indordne sig efter dommen.
Jeg er bare nødt til at sige, at det ikke er sådan, at vi, 4 nanosekunder efter at dommen er blevet forkyndt, kan gå ud og ændre den danske lovgivning.
Ministeren gør, hvad han kan, og jeg har hørt en termin på 12 måneder, og den skulle være inden for det, man sædvanligvis anvender i en tilsvarende sammenhæng.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-09:
Ordføreren har jo gennem tiden sagt en masse gode ting om masseovervågning osv.
Jeg kan huske, vi havde diskussionen om genindførsel af sessionslogning, hvor fru Christina Egelund også sagde, at det var masseovervågning, og at den genindførelse – det var under den tidligere justitsminister – ville Liberal Alliance ikke kunne støtte.
Det må jo være det åbenlyse spørgsmål til Liberal Alliances ordfører, om man overhovedet ønsker den her form for logning af teledata.
For hvis man synes, at det er at gå for langt, altså i forhold til at den masseovervågning simpelthen er af alle borgere, så er der jo slet ikke nogen grund til at udskyde, så er der ikke nogen grund til at sige, at så må vi kigge på det i efteråret.
Så skal man jo netop bare rette sig efter EU-Domstolen og sige: Nu dropper vi den.
Så hvad mener
Liberal Alliance?
Jeg forstår godt, at der er regeringsdeltagelse osv., men skal man fortsætte med logning af teledata, eller skal man fortsætte det i en anden form?
Christina Egelund (LA), 2017-05-09:
I Liberal Alliance har vi det sådan med logning, at vi på den ene side fuldstændig anerkender det som et vigtigt redskab for politiet i forhold til at efterforske forbrydelser.
På den anden side er vi skeptiske over for den generelle og brede logning, altså logning af data fra helt almindelige lovlydige borgere, som ikke er under mistanke for at have begået noget som helst kriminelt.
Hvorfor så det?
Jo, for i takt med at vi lever vores liv mere og mere digitalt, efterlader vi os også flere og flere digitale spor, og derfor er det sårbart i forhold til retten til privatliv, hvis der foregår en uproportional indsamling af data om vores færden.
Derfor handler det her set med vores øjne om at få indrettet reglerne på en måde, så vi på den ene side sikrer, at politiet har de værktøjer, som de skal have, og på den anden side får den balance i det, at vi også respekterer lovlydige borgeres ret til privatliv.
Derfor støtter Liberal Alliance selvfølgelig lovforslaget.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-10:
Det er lidt i samme boldgade og lidt i forlængelse af fru Lisbeth Bech Poulsens spørgsmål.
Altså, det afhænger jo af, om man eventuelt vil lave en ny aftale.
Det er jo en politisk aftale, og det er en politisk prioritering.
Der konstaterer jeg så bare, at Venstre ikke var optaget af at lave en prioritering, som fremmede elbilsalget, og som altså i det hele taget fremmer den grønne omstilling inden for bilsektoren, på trods af at transportsektoren er smertensbarnet, når vi snakker om klima- og miljøpåvirkninger og CO2-udledning osv.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-05-10:
Jeg vil spørge SF's ordfører, om man helt brandalvorligt mener, at det er en regerings opgave at lave en ordning, hvor man kan låne en bil for 500 kr. om måneden, altså om det ikke er noget, markedet selv skal håndtere.
Det kan være en ganske udmærket idé, men hvorfor er det staten, der skal facilitere, at man kan låne lige bestemt én type teknologi i en 1 måned, nemlig en elbil – og ikke en brintbil, ikke en gasbil eller en anden form for teknologi, som kan være god og fornuftig?
Nej, lige præcis elbilerne skal staten sørge for at man kan låne på ret favorable vilkår.
Jeg kunne hurtigt forestille mig, at hvis man kan låne en elbil for 500 kr., er der mange danskere, der ville synes, at det var rigtig spændende, for det er langt billigere end at have sin egen bil.
Men hvorfor er det staten, der skal gøre det?
Markedet må da vel selv promovere sådan en ordning.
Jeg synes, det virker fuldstændig tåbeligt, at det er staten, der skal gøre det.
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-10:
Jeg anerkender til fulde over for både fru Lisbeth Bech Poulsen og hr. Henning Hyllested, at det jo var udtryk for en politisk prioritering.
Men det, der virkelig kostede noget i afgiftsfritagelsen, var jo at afgiftsfritage Tesla.
Jeg har ikke noget imod Tesla, men i al stilfærdighed minder jeg om, at hvis man fuldstændig afgiftsfritager Tesla, vil en Tesla typisk koste et sted mellem 600.000 kr. og 1.000.000 kr.
Der er altså ret mange helt almindelige danskere, som ikke har råd til at købe en bil i den kategori.
Og derfor kan man spørge sig selv, om det er klogt at bruge pengene på den måde.
Der har regeringen sagt, at vi egentlig mener, det er klogere at lave en delvis fritagelse af elbilerne, også en delvis fritagelse af de store elbiler, som er Tesla, og de penge, der så er tilbage, nemlig de penge, man ikke bruger på en fuldstændig fritagelse, bruger vi på nogle andre ting.
Det kunne være på at sænke registreringsafgiften.
Det kunne også være på ældre, det kunne også være på sundhed.
Det er svært at sige i en finanslov, hvor tingene ligesom bliver vasket rundt.
Men det er fuldstændig rigtigt, at i forhold til at bruge de 600 mio. kr., som en fuldstændig fritagelse ville kræve, har vi valgt at sige, at det syntes vi ikke var rimeligt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-05-10:
Jeg synes, det er plat at sige, at fordi staten har sørget for, at der er mulighed for børnepasning, så skulle det sammenlignes med det her.
Det er jo rigtigt, at staten laver støtteordninger, men gør det jo i et bredt perspektiv.
Man gør det jo ikke for et enkelt produkts vedkommende og siger, at det skal staten facilitere.
Det ville give mening, hvis man lavede en ordning, der også gjaldt brintbiler og andre teknologier.
Man vælger lige ét produkt ud og siger, at det skal staten stå for.
Det er da voldsomt konkurrenceforvridende.
Kunne man forestille sig, at staten lavede en låneordning med pc'er af mærket Dell, men ikke af andre mærker?
Det ville man da ikke.
Det er da fuldstændig tåbeligt at tage lige ét bilmærke eller ét produkt, som hedder en elbil – de skal have støtte.
Brintbilen skal ikke have det, dieselbilen skal ikke have det.
Elbiler skal være en statslig ordning.
Det synes vi ikke rigtig giver mening.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-10:
Selvfølgelig skal det ikke være dieselbiler, det giver sig selv.
Men altså, hvis DF ville støtte forslaget, hvis det også omfattede brintbiler, så meget gerne.
Så laver vi et fælles ændringsforslag.
Med ordførerens argumentation holder simpelt hen ikke vand, for selvfølgelig er der masser af brancher, vi støtter specifikt.
DIS-ordningen går direkte til rederierne, og det er en helt anden diskussion.
Der er hele landbruget.
Vi har energiordninger specifikt rettet mod fynske gartnerier, for ellers ville de have svært ved at håndtere det.
Der er ikke ende på de specifikke erhvervsordninger, vi har i det her land, af mange gode og nogle mindre gode grunde.
Det er sådan, fordi vi har energiafgifter, der ellers ville gøre, at fynske gartnerier ville have det meget, meget svært, eller at Aalborg Portland skulle betale endnu mere for at producere cement.
Så der er ingen ende på de specifikke støtteordninger, der findes.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-10:
Når man ser på teksten i kommissoriet for den afgifts- og tilskudsanalyse, som vi nu to gange i dag har hørt kommer til sommer, så er det altså ikke helt klart, at ting, der ikke er afgifter på, bliver analyseret.
Og det er sådan set derfor, vi egentlig synes, der er belæg for at bestille en analyse mere, som så kan være klar allerede i september 2017, så den kan være en del af grundlaget for de drøftelser, der skal være før næste energiaftale.
Jeg kan godt se, at der i aftalen om PSO står lidt om det her område.
Der står, at regeringen vil komme med et udspil i foråret 2017, så jeg vil da godt høre skatteministeren, hvornår foråret slutter, så vi kan se det udspil.
Så taler ministeren for, at det skal være omkostningseffektivt osv.
Altså, der er det virkelig, at vi savner den tilskuds- og afgiftsanalyse, så vi kan se, at det, vi har nu, ikke fungerer godt nok.
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-10:
Og jeg vil opfordre til, hvis man gerne vil have det udboret, at man så stiller det som udvalgsspørgsmål til beslutningsforslaget.
Så kan jeg jo på mit eget område eller med bidrag fra energi-, forsynings- og klimaministeren beskrive mere, hvad det så er, man kigger på i afgifts- og tilskudsanalysen og i analysen af det her spørgsmål om biomasse.
Jeg tror roligt, man kan indstille sig på, at de analyser, der har været, og dem, der vil komme på det her område, vil vise, at det desværre ikke har været sådan, at den energipolitik, vi har ført, har gjort, at vi er nået i mål på den mest omkostningseffektive måde i forhold til at understøtte den grønne omstilling – af en række årsager, bl.a. fordi vi politisk har været inde at vælge teknologi og pege på særlige teknologier.
Vi har måske også haft en planøkonomisk tilgang til en del af spørgsmålene, der har gjort, at det ikke har været den mest omkostningseffektive måde at nå i mål på.
Men det vil analyserne vise, og så har vi et godt og solidt, fagligt og sagligt grundlag at træffe politiske beslutninger ud fra, og det glæder jeg mig til.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-10:
Vi er på bar bund, fordi Klimarådet er kommet med nogle anbefalinger, og Klimarådet rådgiver sådan set Folketinget og regeringen om, hvad der kunne være fornuftigt at komme frem til.
De har jo for længe siden påpeget, at det sådan set ville være positivt at få afgifter på biomasse, for i øjeblikket er det en hindring for, at vi kan få varmepumper og geotermi på naturlig vis ind i systemet.
Så der er altså flere, der har rådgivet om, at afgifter på biomasse sådan set er noget, man skal se på.
Er ministeren ikke enig i, at man bør tage Klimarådets anbefalinger mere seriøst?
Henning Hyllested (EL), 2017-05-10:
Jamen jeg er da glad for den sidste bemærkning.
Helt klart ikke.
Sagen var jo, at Liberal Alliance og Konservative heller ikke bakkede op bag den aftale, der blev lavet.
Og som jeg sagde i min ordførertale, havde vi forskellige grunde til at være imod, at afgiftsfritagelsen blev udfaset.
Der var jo forskellige forslag.
SF havde også nogle forslag til en anden indfasningsordning – en meget længere, så vidt jeg husker, indfasningsordning osv.
Men det blev aldrig afprøvet, fordi I lavede den – nej, det må man ikke sige – elendige aftale med regeringen.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-10:
Det blev afprøvet, for det havde vi jo ønsket at man kunne have lavet.
Men det viste sig jo, at både Venstreregeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet ikke var klar til at finde de midler, der skulle til.
Og så ville alternativet have været, at der var kommet fuld afgift på, og så var vores overvejelse, om vi skulle prøve at gå med og se, om vi kunne få noget i vores retning.
Og der blev jo afsat nogle penge; bl.a. blev brintbiler helt friholdt i en 3-årig periode.
Men havde det stået til os, var man også gået mere ambitiøst til det.
Det var ikke muligt på det tidspunkt, desværre.
Christian Poll (ALT), 2017-05-10:
Jeg er glad for, at ordføreren nævner, at der jo er den her bredere debat.
Den er der også flere af de andre spørgere der har henvist til.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ordføreren og ordførerens parti mener, at et egentligt roadpricingsystem er ved at være muligt.
Det er jo noget, der har været drøftet adskillige gange for 3 år siden, 6 år siden, 10 år siden, og teknologisk har det måske ikke været muligt tidligere.
Jeg mener personligt, at vi har alle teknologier på plads.
Hvad mener ordføreren og ordførerens parti om en roadpricingbaseret model?
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-10:
Roadpricing ville være meget bedre end den afgift, vi har i dag, som ligger på købet, sådan at man begynder at betale af brugen og måske også betale efter, om man kører i myldretiden her i København, så det også kunne bruges som et trafikreguleringselement.
Med hensyn til om teknologien er klar, så tror jeg, man skulle starte med at gøre, som Trængselskommissionen anbefaler, og lave et stort forsøg med det.
For som jeg har forstået det på nogle af dem, jeg har talt med, så er GPS-teknologien her selvfølgelig, og den kører stort set alle biler med, men det, der kan være en udfordring, er at omsætte det til en regning, som man kan bruge i skatteøjemed.
Det system har man ikke udviklet nogen steder endnu, og det kunne man jo så begynde at sætte nogle penge af til at gå i gang med at udvikle, synes jeg.
Anders Johansson (KF), 2017-05-10:
Nej, det er Anders.
Tak for ordet.
Lovforslaget, som vi behandler, har til formål at udmønte tillægsaftalen om registreringsafgifter og andre afgifter for brugen af elbiler.
Det Konservative Folkeparti er jo en del af aftalepartierne, og derfor bakker vi naturligvis op om lovforslaget.
Det sambehandles så med det beslutningsforslag, som er fremsat af SF, som har til formål at fremme vilkårene for elbilmarkedet.
Og lad mig starte med at sige meget klart, at fra konservativ side har vi stor sympati for beslutningsforslaget og formålet med beslutningsforslaget, nemlig at fremme brugen af elbiler i Danmark.
Der er så til gengæld nogle af de konkrete initiativer, som umiddelbart ligger et stykke fra vores tankegang, f.eks. har vi det lidt svært med, at staten skal til at udleje biler; det synes vi er noget, der hører det private marked til.
Til gengæld er der nogle af de initiativer, som ligger i beslutningsforslaget, som så også ligger i det lovforslag, som vi behandler.
I forhold til lovforslaget synes jeg, det er rigtig godt, at det er lykkedes at lave en tillægsaftale, som er mere ambitiøs end den forrige.
Der skulle måske heller ikke ret meget til, for elbilsalget var jo mere eller mindre gået i stå siden nytår.
Der, hvor jeg bor, har vi landets bedste placering til landbaserede vindmøller – altså, de vindmøller, der er placeret der, er dem, der producerer bedst på land her i landet.
Men når det så blæser optimalt, står vindmøllerne stille – de bliver standset, fordi der er en overproduktion og priserne er negative, og det betyder så, at vindmølleejerne får penge for at lade vindmøllerne stå stille i stedet for at producere, og det er jo selvsagt helt tåbeligt.
Så jeg er ikke i tvivl om, at netop udnyttelsen af den overskudsstrøm er noget, der er store perspektiver i i forhold til den grønne omstilling.
Og med den teknologiske udvikling, vi er vidne til i disse år, tror jeg, det ligger lige om hjørnet.
Derfor er vi også tilhængere af at begunstige elbiler her og nu, men det skal selvfølgelig også ske på en fornuftig måde, for vi tror på, at den teknologiske udvikling gradvis vil gøre rentabiliteten bedre ved elbiler, og forhåbentlig bliver de snart konkurrencedygtige i forhold til konventionelle biler.
I den trappemodel for udfasningen, som man først havde lagt op til, var man for optimistisk.
Nu har vi så skubbet udfasningen af rabatten en smule, og det giver sådan set meget god mening, for så kan vi forhåbentlig se, at rentabiliteten er øget så meget på elbilerne, at det så passer med, at når den her rabatordning udfases, har man fået indhentet det på optimeringer.
Den grønne omstilling er vigtig for Danmark og hele verden, men det skal også gøres på en effektiv måde – så effektivt og rentabelt som det nu er muligt i forhold til den teknologiske udvikling.
Og det er jo den balance, vi skal finde hele tiden, og den balance synes vi sådan set er fundet på en fornuftig måde med den aftale, vi har indgået.
Så med de ord er der vist bare tilbage at sige, at vi selvfølgelig bakker op om lovforslaget, men at vi af de grunde, jeg har givet, ikke kan bakke op om beslutningsforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-10:
Jamen det sidste siger sig selv.
Det er jo fuldstændig klart.
Men nu tror jeg ikke, at det danske marked, specielt ikke med tre elbiler solgt til private i første kvartal, er det, der vælter budgettet hos Tesla.
Men jeg er glad for, at skatteministeren anerkender, at det ikke handler om, at der ikke var råd til at fortsætte afgiftsfritagelsen for elbiler, for man brugte rundt regnet det samme beløb på at sænke registreringsafgiften, hvilket jo kommer specielt de 60.000 benzinbiler, der blev solgt i første kvartal, til gode.
Så er jeg glad for, at ministeren siger, at det er en politisk prioritering.
Og selv hvis det måltal på 5.000 nås, er vi jo stadig væk milevidt fra det, der skal til.
Er ministeren ikke enig i det?
Jeg vil gerne spørge hr. Anders Johansson om det her princip om, at markedet bedst kan klare det hele, og at staten ikke skal understøtte noget.
Kan jeg også som erhvervsordfører forvente, at det er De Konservatives holdning, når vi er ovre i Erhvervsministeriet og diskutere erhvervsstøtteordninger, eksportfremme osv., altså at det må markedet selv klare, og at vi ikke fortsat skal bruge milliarder til at understøtte erhvervslivet i diverse støtteordninger?
Anders Johansson (KF), 2017-05-10:
Jeg synes jo, det handler om at finde en balance, og jeg tror også, det var det, jeg sagde i min ordførertale.
Det handler om at finde en balance, og her går vi jo faktisk ind og giver et tilskud, fordi vi gerne vil hjælpe noget i gang, og det er jo det, der er det vigtige.
Her hjælper vi noget i gang, fordi vi synes, det er vigtigt.
Vi synes, det er vigtigt at fremme elbilsalget, og det er det, vi gør med den aftale.
Vi synes så også, der skal være en balance, hvor der ikke bare bliver givet los, for man kunne jo godt have givet endnu flere penge, endnu mere tilskud, men så er der bare nogle andre, der skal betale regningen, og det er jo den balance, vi har søgt at finde ved den aftale, vi har indgået.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-10:
Nogle ordførere fra Det Konservative Folkeparti siger jo, at De Konservative er højrefløjens grønne parti.
Og så kan man jo bruge statens midler, skatteborgernes penge, som selvfølgelig skal forvaltes bedst muligt, på forskellige måder.
Da vi sagde, at vi gerne ville fortsætte afgiftsfritagelsen for elbiler, fik vi at vide, at det kunne vi ikke, og der var forskellige tal i spil for, hvad det ville koste, afhængigt af hvordan man regnede på det.
Men kort tid efter sænkede man jo registreringsafgiften, hvilket specielt kom de dyreste benzinbiler til gode, fra 180 pct. til 150 pct.
Så er ordføreren ikke enig i, at det også handler om, hvordan vi prioriterer, og hvordan vi bruger pengene?
For jeg ved, at det også er Konservatives erklærede mål, at vi skal opfylde både vores egne klimamål og de målsætninger, vi har sagt ja til internationalt.
Og det vil jo kun ske, hvis vi får en grøn persontransport.
Anders Johansson (KF), 2017-05-10:
Jeg er sådan set meget enig.
Altså, det handler om en balancegang, hvor man på den ene side sikrer en god og sund økonomi, og så at man på den anden side sikrer, at vi også investerer de nødvendige midler i den grønne omstilling.
Og det er jo i hvert fald det, vi Konservative har været meget fokuseret på, også i forbindelse med at vi er indtrådt i regering, og har sikret os, at der er fastlagt nogle ambitiøse klimamål.
I regeringsgrundlaget står der f.eks., at vi skal være fuldstændig uafhængige af fossile brændstoffer i 2050, og at vi i 2030 skal være 50 pct. forsynet med vedvarende energi.
Det er de ting, som vi synes er vigtige, altså at sætte de langsigtede mål.
Så skal man jo finde den mest effektive måde at komme derhen på, og der siger vi bare, at vi vil prøve at få gang i elbilsalget her og nu, og så forventer vi, at den teknologisk udvikling vil gøre, at det bliver konkurrencedygtigt med konventionelle biler på lidt længere sigt.
Og hvis det ikke gør det, er det selvfølgelig noget, der skal kigges på igen, for vi synes, det er vigtigt med den her omstilling.