Claus Larsen-Jensen (S), 2018-02-01:
Egentlig er den debat, vi har her i dag, jo lidt en gentagelse af en debat, der foregik for et års tid siden.
I Socialdemokratiet er vi enige i, at de anvendte farvestoffer, der bruges til tatovering, er giftige og skadelige, og man ved jo fra mange af dem, der har fået en tatovering – og det er vel op mod 600.000 i Danmark – at det for en dels vedkommende giver allergiskader, og at det også er kræftfremkaldende.
Så vores holdning er selvfølgelig, at de her farvestoffer skal forbydes, så man ikke udsætter endnu flere for de risici, der er herved.
Så langt er vi hundrede procent enige med forslagsstillerne fra Enhedslisten, og vi kan sådan set godt forstå, at Enhedslisten er utålmodig, med hensyn til at der skal ske noget på området.
Det er vi sådan set også.
Men debatten er nu på samme måde, som den var, sidst vi havde den, for egentlig handler det her, ud over det indholdsmæssige, jo først og fremmest om selve processen, med hensyn til hvordan vi får forbudt de pågældende farvestoffer.
Skal Danmark gå enegang, eller skal vi satse på, at man i fællesskab i EU-sammenhæng får skabt løsninger, som ikke bare gælder Danmark, men kommer til at gælde i hele EU?
Jeg er fuldstændig enig i, at man godt en gang imellem kan vælge at være frontløber og gå enegang i nogle sager, men vi synes faktisk ikke, det er den rigtige vej i den her sag.
Vi foretrækker i Socialdemokratiet, at man får en fælles løsning på EU-niveau, og det gør vi, fordi Danmark ikke er et lille, lukket område, hvad angår tatoveringer.
Danskerne rejser mange forskellige steder hen og bliver tatoveret – også uden for landets grænser.
Der produceres ikke farvestoffer i Danmark, og en EU-løsning er det rigtigste, og processen med dette er jo, som det er beskrevet, i gang.
I Socialdemokratiet har vi i øvrigt arbejdet ganske hårdt for, at der kan blive indført fælles miljøreguleringer på EU-niveau, nemlig med REACH, og det betyder, at vi satser på, at der kan opnås fælles regler.
Vi er fuldstændig klar over, at det går en lillebitte smule langsommere, end når der bliver vedtager noget her, men til gengæld er gennemslagskraften i det øjeblik, noget er blevet vedtaget, jo så langt større, både geografisk og på anden vis.
Den tidligere regering har, som det er blevet omtalt, jo forsøgt at gå enegang og har fået klar besked om, at det ikke er i overensstemmelse med EU-spillereglerne, og der er en proces i gang, som vi må forvente inden så forfærdelig længe leder til, at der kommer EU-regler.
Så selv om vi godt kan forstå Enhedslistens utålmodighed, vælger vi af de nævnte årsager at satse på fælles EU-regler, og derfor støtter vi ikke beslutningsforslaget.
Og uden at jeg og vi som parti skal løfte pegefingeren eller moralisere, vil jeg sige, at man jo måske skal overveje at opfordre folk til at tænke sig en ekstra god gang om, inden de udsætter sig for den risiko, der er ved at få tatoveringer på nuværende tidspunkt, og, hvis de føler, det er vigtigt, i hvert fald afvente, at der kommer et forbud mod de her farvestoffer, som kan skade mennesker.
Tak for ordet.
Det, Enhedslisten foreslår, er jo i realiteten, at Danmark som land skal gå ud og gøre det her ligesom øvrige lande.
Jeg kan godt forstå, at spørgsmålet egentlig kunne tyde på, at vi er de eneste.
Det er vi ikke – der er syv andre lande.
Men nogle har gjort det, inden vi er inde i det forløb, der handler om fællesregler i EU, og jeg har givet argumenterne for, hvorfor vi mener, at EU-sporet rent faktisk er det rigtigste.
Og hvis den tidsplan, som ministeren er kommet med, holder, så må man måske godt kunne acceptere, at det her kommer med inden så forfærdelig længe.