Peter Hummelgaard (S), 2020-01-07:
Nej, i regeringen og i Socialdemokratiet bakker vi stadig væk varmt op om optjeningsprincipper på forskellige former for ydelser, men virkeligheden er – og det må hr. Hans Andersen gerne bekræfte – at vi i forvejen har et optjeningsprincip og værnsregler for så vidt angår dagpenge.
Er det ikke rigtigt?
Noget andet, som jeg synes hører med i diskussionen – nu er hr. Morten Messerschmidt gået, men jeg synes, det er relevant både for hr. Hans Andersen og hr. Morten Messerschmidt – er, at virkeligheden ifølge Danske A-kasser jo er, at når det handler om tredjelandsborgere, der er i beskæftigelse i Danmark, så er tallet steget med 60 pct. fra 2010 til 2018, og i samme periode er der 35 pct. færre tredjelandsborgere, der modtager dagpenge.
Til gengæld forholder det sig anderledes, når det handler om EU-borgere, og der har vi jo heldigvis i en række partier en fælles diskussion, bl.a. om forordning nr. 883, med hensyn til hvorvidt man kan styrke værnsreglerne for så vidt angår EU-borgere, for her er antallet af dem, der trækker på dagpenge, steget med 140 pct., og det vender jeg tilbage til.
Hvad var det egentlig for et problem, partierne, der dengang lavede aftalen, forsøgte at løse?
Der er jo ikke noget, der tyder på, at der har været et misbrug eller et problem.
Tværtimod har vi at gøre med en række borgere, som er kommet hertil, arbejder og i virkeligheden gør deres pligt, før de kræver deres ret.
Tak for ordet, og tak for en levende debat indtil videre.
Jeg vil gerne starte med at takke for den behandling, lovforslaget har fået i dag.
Med lovforslaget afskaffer vi opholdskravet for ret til dagpenge, og det kan ikke gå for stærkt.
Derfor lægger vi op til, at lovforslaget skal træde i kraft allerede den 1. februar, kun 2 måneder efter vi indgik aftalen.
Lad mig med det samme slå fast, at lovforslaget ikke ændrer på regeringens udlændingepolitik.
Vi går ind for en stram udlændingepolitik, men vi siger stop, når initiativer bliver for symbolske og skader mere, end de gavner.
Mange danske lønmodtagere er blevet ramt.
Det er danskere, der tager til udlandet for at arbejde i nogle år.
Det svækker opbakningen til dagpengesystemet, som er en af grundpillerne i den danske flexicuritymodel og også en væsentlig årsag til, at vi har et fleksibelt og trygt arbejdsmarkedet – alt sammen til glæde for både arbejdstagere og arbejdsgivere.
Nu er det heller ikke sådan, at man uden opholdskravet bare kan komme til Danmark og modtage dagpenge fra første dag.
Der er i forvejen regler, som sikrer, at man som udgangspunkt skal have en vis tilknytning til det danske arbejdsmarked for overhovedet at kunne få dagpenge.
Der er f.eks. et krav om, at man skal have været medlem af en a-kasse i mindst 1 år, og at man skal opfylde et indkomst- eller beskæftigelseskrav, som det vil tage mindst 1 år at opfylde.
Det betyder, at tredjelandsborgere, der ikke tidligere har været i Danmark, som udgangspunkt først kan modtage dagpenge, når de har været medlem af en dansk a-kasse i mindst 1 år samtidig med en vis beskæftigelse.
Hvis nogen tror, at opholdskravet alene fratager dagpengeretten fra ikkevestlige indvandrere, så tager de fejl.
Eksempelvis skønnes omkring en femtedel af de 3.200 ramte personer at være danske statsborgere, og derudover rammer det også personer fra f.eks. USA, Canada, lande uden for EU og EØS, New Zealand, Australien m.fl.
Disse personer vil under normale omstændigheder skulle starte forfra med at optjene retten til dagpenge.
Det vil altså kræve minimum 12 nye måneders medlemskab af en a-kasse, samtidig med at de har en vis beskæftigelse, før de igen har ret til dagpenge.
Det synes vi i aftalekredsen ikke er rimeligt.
Derfor vil vi give mulighed for, at personer skal kunne genoprette medlemskabet fra udmeldelsestidspunktet, hvis de har været udmeldt og ramt af opholdskravet i den periode, hvor opholdskravet har været gældende.
Det er kun rimeligt, at de ikke skal starte forfra med at optjene retten til dagpenge.
Afskaffelsen af opholdskravet er en lille, men vigtig styrkelse af dagpengesystemet.
Fordi de borgere for det første har en legitim ret til at arbejde i Danmark ud fra de i øvrigt meget stramme regler, vi har fastsat, og som vi også i Socialdemokratiet og i regeringen står på mål for, og fordi de for det andet har gjort deres pligter, inden de kræver deres rettigheder.
Så har man en tilknytning til arbejdsmarkedet; man har været i arbejde, og man har i øvrigt været med til at betale ind til en kollektiv forsikringsmodel, hvilket i øvrigt også er en styrkelse for alle andre ledige, også herboende danske statsborgere, også folk, der har været en del af a-kassesystemet i årevis.
På den måde ser jeg ikke nogen sammenhæng mellem udlændingepolitikken og det her.
Jeg synes, det er en tilsnigelse at påstå det.