runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2018-10-23:
Det kan jeg bekræfte.
Altså, først og fremmest håber jeg ikke, vi kommer til at lave noget, der er helt gakkeligak, eller hvad det var, der blev sagt.
Vi etablerer nu én fond, men det er korrekt, som ordføreren siger, at det jo er en fond, der går på to ben.
Det ene ben handler om, hvordan vi kan blive bedre til at udbrede det, vi ved virker, og dermed sikre, at der er flere, der får gavn af det, vi ved virker, og at det kommer ud at virke.
Og det andet ben handler om, hvordan vi kan gå nye veje og dermed blive bedre til at lykkes med f.eks. at sikre, at unge, der har været i kriminalitet, ikke begår ny kriminalitet, når de kommer ud, eller at mennesker, der er i højrisikozonen for at udvikle diabetes, rent faktisk ikke udvikler selve sygdommen.
Det er de to ben, der er i fonden: et udbredelses- og et udviklingsben.
Jeg synes egentlig, at for mig er hele den snak, der har været om privatisering, dybt irrelevant, i forhold til at det her handler om, at vi skal lykkes med nogle indsatser over for mennesker, som jo typisk har det rigtig, rigtig svært, og dermed blive bedre til også at gå nye veje til at sikre, at mennesker uden for arbejdsmarkedet eller mennesker i massive sociale problemer får en bedre mulighed for også i den sidste ende at kunne blive en del af fællesskabet.
Og at den private, frivillige sektor er med inde over, tror jeg sådan set i sidste ende kun gør, at vi kan lykkes med mere, end vi ville lykkes med, hvis vi kun gjorde alting for os selv.
Torsten Gejl (ALT), 2018-10-23:
Mange tak.
Jeg synes egentlig, at det meste har været sagt.
Alternativet kommer ikke til at stemme ja til det her.
Når man betaler sin skat, skal man have de rettigheder, der hører til det.
Vi er også bange for, at mange tusinde mennesker skal miste deres dagpengeret, altså muligheden for at optjene den.
Når man er med til at bidrage, skal man også have de fordele, der er.
Der er næsten ikke mere at sige.
Jeg synes egentlig, at Finn Sørensen fra Enhedslisten sagde det rimelig godt.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2018-10-23:
I Enhedslisten mener vi grundlæggende, at vi som statskasse, som samfund skal foretage de her investeringer, og der tror jeg bare ikke vi bliver enige med Socialdemokratiet, som åbenbart gerne vil åbne op for, at der skal trækkes et afkast ud – om det så er pensionskasser eller kapitalfonde som Goldman Sachs; der er selvfølgelig en graduering, i forhold til hvem der skulle have et afkast.
Men vi ser sådan set gerne, at det skal være staten, der laver den investering.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2018-10-23:
Ja, selvfølgelig, hvis det er det offentlige, der har investeret pengene, men det er det jo ikke.
Altså, her lægger vi jo op til, at det er pensionskasserne, der har investeret pengene.
Så den del af pengene, hvor det er det offentlige, der lægger dem, skal afkastet selvfølgelig gå til det offentlige, og derfor lægger vi jo også op til, at der bliver delt i porten på afkastet.
Så selvfølgelig skal der være en sammenhæng mellem de to ting.
Og du har ret, det kunne også være australske broer, det behøver ikke at være våbenindustrien.
Men en meget stor del af de penge, der er i vores pensionskasser, bliver jo brugt på f.eks. australske broer eller tyske vindmøller – det kan jo for så vidt være ting, der er fornuftige nok.
Men det må vel være sådan, alt andet lige, at når man som lønmodtager sætter en meget stor sum penge ind hen over rigtig mange år, så er det dog smartere, at de bliver investeret i den danske velfærd, og det begriber jeg faktisk ikke at Enhedslisten ikke kan være med på.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-10-23:
Jeg bliver en smule forvirret, for hr. Finn Sørensen interesserer sig meget for, hvordan man kan sikre dem uden for EU, der måtte komme hertil, at de får bedre vilkår, samtidig med at hr. Finn Sørensen jo overhovedet ikke anerkender, at der er et problem i forhold til mangel på arbejdskraft.
Normalt hører jeg hr. Finn Sørensen mene, at der slet ikke overhovedet er grund til, at der skal komme mennesker til Danmark og arbejde.
Men jeg noterer mig nu, at det synspunkt har hr. Finn Sørensen ikke længere – og det glæder jeg mig til at se i forhandlingerne.
Finn Sørensen (EL), 2018-10-23:
Jo tak.
Hr. Sørensen?
Tak for det, hr. Engelbrecht.
Jamen vil ministeren ikke gerne bekræfte, at man ikke kan få dagpenge her i landet, hvis man ikke bidrager til det danske samfund?
Man skal arbejde her i landet, man skal betale skat her i landet, og når man bliver arbejdsløs og opfylder kravene for at få dagpenge, så kan man få det.
Man kanikke få dagpenge, uden at man har bidraget til det danske samfund.
Men ministeren svarede jo ikke på det spørgsmål, jeg stillede.
Altså, når vi taler om udlændinge, der bliver ramt, så er det her lovforslag jo helt målrettet udlændinge fra det, vi kalder tredjelande.
Hvordan hænger det sammen?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-10-23:
Det er jo sådan, som jeg også sagde i min besvarelse her, at halvdelen af udgifterne til vores dagpengesystem er betalt af skatteborgerne.
Nogle gange får man det indtryk, at det er et system, der fuldstændig bærer sig selv.
Derfor synes jeg sådan set, at det er fornuftigt, at man så også, når det danske samfund er med til at finansiere vores dagpengesystem, skal være med til at bidrage til det samfund, som man er kommet til.
Så nej, jeg synes sådan set, det er sund fornuft
Finn Sørensen (EL), 2018-10-23:
Først vil jeg høre, om ministeren er enig i, at der med det her lovforslag sker et meget markant brud med principperne for det danske dagpengesystem.
Det andet, jeg vil høre om, er, at vi jo i øjeblikket sidder og forhandler ud fra regeringens ønske om, at man gerne vil importere en hel masse arbejdskraft fra lande, hvor det lige nøjagtig er borgere, der kommer derfra, der bliver ramt, nemlig fra de såkaldte tredjelande, dvs. uden for EU og EØS og Norge og Island.
Hvordan hænger det sammen?
Regeringen vil gerne importere en hel masse arbejdskraft lige nøjagtig fra de lande, men man vil ikke give dem mulighed for at få dagpengeret, førend de har været her i 7 år.
Er det, fordi man tror, at de så nok er lidt mere medgørlige og villige til at acceptere et hvilket som helst krav fra arbejdsgiverens side, fordi de ikke har nogen tryghed, hvis de skulle blive afskediget?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-10-23:
Nu er der jo aldrig noget, der bliver op ad bakke; når hr. Leif Lahn Jensen taler om det, er det sådan set altid ned ad bakke.
Men nu skylder vi da at få undersøgt, hvor småt det forslag er, som Socialdemokratiet kommer med.
Men man skal da kvittere for, at Socialdemokratiet støtter et optjeningsprincip.
Jeg vil sådan set også gerne sige i dag, at det er jeg da glad for, for det er jo nyt i forhold til de andre partier, som Socialdemokratiet skal modtage støtte fra ved en eventuel ny regering.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-10-23:
Så det vil sige, at bemærkningen til Dansk Folkepartis ordfører, hr. Bent Bøgsted, er, at det bliver op ad bakke, hvis man skal have regeringen med til det her?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-10-23:
Altså, umiddelbart har det jo ikke særlig meget gang på jorden, fordi det giver et lavere provenu i forhold til den aftale, der er indgået med Dansk Folkeparti.
Og pengene er jo brugt, så det skal stadig væk finansieres.
Men alligevel har jeg da selv for min egen skyld i dag sat gang i et arbejde for at finde ud af, hvad Socialdemokratiets forslag indebærer i forhold til provenu og dermed også manglende provenu.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-10-23:
Jeg vil bare lige høre ministeren, om det forslag, som jeg kom med på talerstolen, om, at opholdskravet blev ændret til 7 inden for 12 år eller 7 inden for 10 år, har nogen gang på jorden.
Er det noget, som ministeren bestemt vil overveje og se som en mulighed?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-10-23:
Tak for en god debat om det lovforslag, som vi nu diskuterer, nemlig lovforslaget om opholdskrav for ret til dagpenge.
Lovforslaget er jo, som det også er nævnt, en del af udmøntningen af »Aftale om lavere skat på arbejdsindkomst og større fradrag for pensionsindbetalinger«, som er indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti den 6. februar 2018.
Med den aftale, der blev indgået, letter regeringen og Dansk Folkeparti skatterne på især arbejde og pensionsindbetalinger med 5 mia. kr., så de ledige får en større gevinst ved at tage et arbejde og det fremover bedre kan betale sig for ikke mindst de lavtlønnede danskere at spare op til pension.
Det er jo i bund og grund sund fornuft.
Det har været et helt grundlæggende ønske fra regeringen, at man skal have en tæt tilknytning til det danske samfund, hvis man skal drage fordel af dagpengesystemet.
Det skal også ses i lyset af, at dagpenge jo ikke er en helt almindelig privat forsikringsordning, som nogle gerne vil give indtryk af.
Regeringen ønsker samtidig ikke at lægge hindringer i vejen for et velfungerende arbejdsmarked i Danmark, eller at man f.eks. kan tage en uddannelse i udlandet.
Det giver mulighed for, at personer, der under udlandsophold har haft en tilknytning til Danmark eller en dansk virksomhed, kan opnå ret til dagpenge.
Og det har vi jo så også skitseret i lovforslaget, og der vil jeg sådan set bare henvise til de seks ting, der er nævnt.
Derudover kan jeg oplyse, at forslaget indfases gradvist fra 2019 til 2021, så folk får en større mulighed for at indrette sig på et dagpengesystem, hvor forudsætningerne for adgang til de fulde ydelser er, at man har haft en fast tilknytning til det danske samfund og bidraget hertil gennem en længere årrække.
Opholdskravet vil derfor være 5 ud af 8 år i 2019 og 6 ud af 8 år i 2020
Efter behandlingen her i Folketinget og Beskæftigelsesudvalget foreslås lovforslaget at træde i kraft den 1. januar 2019, og jeg ser faktisk frem til den udvalgsbehandling, der kommer, også ud fra de mange positive kommentarer, der jo faktisk i dag er kommet fra flere partier.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-10-23:
Tak for det.
Vi er fra radikal side imod lovforslaget.
Efter min opfattelse bør man naturligvis have lovligt ophold for at kunne optjene dagpenge, men derfra skal det være de almindelige optjeningskrav, der gælder.
Forslaget har som bekendt en stribe konsekvenser.
Der vil komme færre i dagpengesystemet, for hvorfor skulle man dog være medlem, hvis ikke man kan få dækning?
Der vil komme en dårligere arbejdsløshedsforsikring af folk med ganske almindelige udenlandsophold, hvor de har taget arbejde.
Der vil være tusindvis af mennesker, der mister den forsikring mod ledighed, de i øvrigt har.
Vil vi virkelig det?
Radikale Venstre vil ikke, og vi vil arbejde imod lovforslaget og stemme imod.
Karsten Hønge (SF), 2018-10-23:
Regeringen og Dansk Folkeparti tror vist, at de rammer nogle udlændinge med det her lovforslag, og det er jo et mål, der kan forene partierne.
Men altså, det her drejer sig om, at op imod et par tusinde danske lønarbejdere skal have et spark over skinnebenet.
I alle mulige andre sammenhænge bliver der jo talt meget om styrken ved, at danskere arbejder i udlandet.
De tjener penge og bliver dygtigere.
De fortjener ikke, at vi truer dem på trygheden.
Jeg tror faktisk, det er et meget stærkt træk, at de mennesker, der arbejder i udlandet, ønsker at sikre sig økonomisk og samtidig bidrager til a-kassesystemet og på den måde også til den bærende søjle i vores dynamiske og fleksible model på arbejdsmarkedet.
Det her lovforslag vil ramme almindelige lønarbejdere direkte på trygheden.
SF er imod lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2018-10-23:
Tak, og tak for den klare melding, der kom til sidst: at man er imod det.
Jeg har kun lige et spørgsmål, og ordføreren må altså ikke tage det ilde op, det er ikke for at være polemisk og ondskabsfuld og alt muligt.
Men jeg hørte kun ordføreren argumentere med, at det går ud over danske lønmodtagere.
Er ordføreren enig i og lige så utilfreds med, at det også går ud over udenlandske lønmodtagere, som jo skal arbejde på lige fod med os andre i det omfang, de er her i Danmark og arbejder i Danmark?
Det er bare det.
Karsten Hønge (SF), 2018-10-23:
Ja, det er bare det, og jeg tager det heller ikke for noget som helst andet, hr. Finn Sørensen.
Grunden til, at jeg nævnte det med danske lønmodtagere, var, at jeg gjorde det, i sammenhæng med at jeg faktisk var polemisk over for regeringspartierne og deres støtteparti.
Jeg er helt enig med hr. Finn Sørensen i, at det selvfølgelig også rammer andre, og at det faktisk er lige så alvorligt.
Det var mit forsøg på at være polemisk over for lovforslaget, at jeg understregede, at det var danske lønmodtagere, fordi jeg jo ved, at det er noget, der bekymrer Dansk Folkeparti og regeringspartierne ekstraordinært meget mere end andre.
Kun derfor var det, at jeg nævnte det.
Finn Sørensen (EL), 2018-10-23:
Altså, Dansk Folkeparti bliver ved med at sige: Ja, vi ville jo helst ikke ramme de danske lønmodtagere, men det bliver vi desværre nødt til, fordi vi er med i nogle konventioner.
Er ordføreren enig i, at hvis man ikke vil ramme de danske lønmodtagere, er der en meget enkel løsning på det, og det er at trække det her lovforslag tilbage?
Karsten Hønge (SF), 2018-10-23:
Jamen jeg kan kun bekræfte, at Dansk Folkeparti er nogle klamphuggere.
Erik Lund (KF), 2018-10-23:
Tak for det.
For os Konservative er det helt naturligt, at man skal have en tæt tilknytning til Danmark og have bidraget til det danske samfund i en længere årrække, hvis man også skal nyde godt af de ordninger, som vi har her i Danmark.
Og det gælder også ordningerne om dagpengesystemet.
Vi skal huske på, at cirka halvdelen af udgifterne til dagpengeordningen betales af de danske skatteydere.
Med dette lovforslag indfører vi et opholdskrav for ret til dagpenge, hvor man skal have haft ophold her i landet eller i EU eller Schweiz i sammenlagt 7 år inden for de sidste 8 år, og det synes vi er et ganske fornuftigt tiltag.
Vi synes også, det er ganske fornuftigt, at vi her er opmærksomme på, at vi ikke må lægge hindringer i vejen for et velfungerende arbejdsmarked i Danmark, eller at man skal tage en uddannelse i udlandet.
Derfor foreslås det, og det synes vi er fornuftigt, at en række ophold i udlandet sidestilles med ophold i Danmark, så personer, der under ophold i udlandet har haft tilknytning til Danmark, stadig væk kan opnå dagpenge.
Det gælder f.eks. ophold i udlandet som ansat i en dansk virksomhed, det gælder forskere ved udenlandske universiteter, og det gælder erhvervskompetencegivende uddannelser og meget andet.
Konservative synes, det er et rigtig godt forslag, og vi bakker op om forslaget.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2018-10-23:
Jeg køber sådan set ikke fru Pernille Rosenkrantz-Theils præmis.
Det er muligt at investere i andet end våben i Australien.
Men hovedpointen for mig er sådan set, at hvis det er så god en investering at lave tidlige indsatser og lave forebyggende arbejde, så mener jeg, at det overskud, det afkast, skal blive i de offentlige kasser og bruges på at udvikle velfærden yderligere eller foretage andre tidlige indsatser.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2018-10-23:
Mener Enhedslisten, at det er smartest, at pensionskassernes penge, dvs. danske lønmodtagers penge, bliver brugt på velfærd, eller at de f.eks. bliver brugt på at investere i våbenindustrien i Australien?
Anni Matthiesen (V), 2018-10-23:
Jeg vil mene, at det er helt naturligt, når man nedsætter en bestyrelse, at man sikrer nogle gode kvaliteter blandt medlemmerne i bestyrelsen, og kvaliteter kan jo være mange forskellige ting, bl.a., som ordføreren også siger, at det kan være at have indsigt i de sociale områder.
Men jeg vil også mene, at det med netop at have indsigt i den økonomiske del også er en god kvalifikation at have med i en bestyrelse.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2018-10-23:
Så det vil sige, at det, jeg hører ordføreren sige, er, at vi selvfølgelig kan regne med, at den bestyrelse, der sidder, ikke kommer til at være med folk fra finansverdenen, folk, der kender til økonomisk tænkning, men at der kommer til at være et flertal i bestyrelsen, som har et socialfagligt udgangspunkt, og som kan se sig ind i de problematikker, som det jo er at lave socialfagligt arbejde.
Anni Matthiesen (V), 2018-10-23:
Jeg tror helt bestemt, at når ministeren nu får sat gang i det her supergode arbejde, vil man selvfølgelig også sikre sig, at de repræsentanter, der kommer til at sidde i bestyrelsen, er nogle, som også har kendskab til det område, de skal beskæftige sig med.
Så jeg vil helt klart tro, at det også er noget af det, som der bliver sat fokus på.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2018-10-23:
Der står i lovforslaget omkring bestyrelsens sammensætning, at den skal være repræsentativ og kunne kvalificere de beslutninger, som fonden nu har til opgave.
Er det også ordførerens opfattelse?
Anni Matthiesen (V), 2018-10-23:
Jeg skal starte med at sige, at da Venstres innovationsordfører ikke har mulighed for at være til stede i salen, har jeg lovet at tage talen i dag.
Den Sociale Investeringsfond er jo et godt svar på et vigtigt spørgsmål, kan man sige.
For hvordan bliver vi bedre, og hvordan finder vi nye måder at sætte tidligere ind og hjælpe mennesker, som lever på kanten i vores samfund, på?
Fonden er jo ikke et endegyldigt svar, men den kan helt bestemt være med til at give et svar.
Den Sociale Investeringsfond kan være med til at udvikle indsatser til sociale investeringsprogrammer i partnerskaber mellem kommuner, regioner, almennyttige fonde og ikke mindst også civilsamfundet.
Derfor bliver det jo med lovforslaget muligt, at private investorer som f.eks. pensionsselskaber kan skyde penge ind i fonden.
Så på denne måde er vi med til at skabe et potentiale for bedre resultater blandt samfundets udsatte borgere, og samtidig kan vi måske mindske udgifterne i den offentlige sektor. Jeg ser i den forbindelse frem til at følge netop udviklingen af arbejdet med fonden, og jeg håber, at vi, nu når vi får vedtaget lovforslaget her, hurtigt vil kunne se det fornuftige i lovforslaget.
Det er nemlig et område som det her, der måske kan være med til at udbrede de forskellige indsatser, som jo virker.
Men det er lige så vigtigt, kan man sige, også at få afprøvet nogle nye indsatser, så man på den lange bane forhåbentlig kan forebygge endnu bedre.
Jeg noterer mig også, at ministeren har store forventninger til fonden, fordi den giver mulighed for at understøtte rigtig mange forskellige ting.
Og det synes jeg jo er en helt rigtig vej at gå.
Med forhåbentlig nogle nye, gode private investorer får vi jo som sagt så grundlag for at forebygge og også forhåbentlig sætte ind tidligere.
Så alt i alt synes jeg faktisk at det her lovforslag er et rigtig godt lovforslag, som burde have opbakning blandt alle partierne her i Folketingssalen, fordi vi jo netop på den her måde sætter tidligere ind og får nogle nye værktøjer og for den sags skyld nye penge at gøre gavn med.
Derfor stemmer Venstre selvfølgelig ja til lovforslaget, og jeg tror også, at jeg skal hilse fra De Konservative og sige, at det gør de også.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2018-10-23:
Tak for talen til ordføreren.
Ordføreren opridser jo mange af de fornuftige ting og mange af de fornuftige tidlige indsatser, som det giver rigtig god mening at investere i.
Jeg tror, at vi på ét punkt er meget uenige, og det handler sådan set om, hvor finansieringen skal komme fra.
For det, vi i de tidligere snakke allerede har haft på bordet, er jo, at vi ved, at tidlige indsatser, forebyggende socialt arbejde giver sig selv rigtig mange gange igen.
Det gør det menneskeligt, men det gør det også økonomisk.
Jeg vil bare gerne høre ordføreren, hvorfor det er så vigtigt for Socialdemokratiet, at der skal private investorer ind.
Hvorfor er det, at der skal trækkes et afkast ud af den her fond til private investorer – det kunne være Goldman Sachs, som vi jo før har haft rigtig dårlige erfaringer med?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2018-10-23:
Hvis Enhedslisten kan finde 90 mandater, der gerne vil opskrive skatten med lad os sige 40 milliarder om året eller 50 milliarder om året, så kunne man selvfølgelig bare gøre det i stedet for.
Jeg har aldrig oplevet, at der var bare 40 mandater i Folketinget, der gerne ville det.
Det vil sige, at i en eller anden erkendelse af, at det så nok ikke kommer til at ske – og i hvert fald med skiftende flertal – vil det hen over årene betyde, at vi ikke har den motorvej.
Og så vil jeg sige, at som almindelig pensionskunde vil jeg langt hellere have, at de penge, jeg har i PensionDanmark igennem 3F, mit fagforbund, bliver brugt på velfærdssamfundet end på alle mulige mærkelige projekter rundtomkring i verden.
Så den dobbelthed synes jeg der er i det.
Men man kan sige, at ønsket om, at der kommer private penge ind, handler mest af alt om, at jeg aldrig har kunnet se de 90 mandater – jeg har været herinde siden 1999 – som var villige til at opskrive skatten med så stort et beløb, jeg gerne vil have ind og arbejde for forebyggende indsatser.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2018-10-23:
Jeg beklager.
Jeg er ny, jeg skal lige finde ud af teknikken.
Konsekvensen af det er jo så, at der, og det er ikke fastlagt i lovforslaget, vil være nogle midler, der ryger ud af systemet, altså ud som afkast til de private investorer, som vil finansiere de her tidligere indsatser.
Jeg skal bare lige være sikker på, hvor snittet så er, for Socialdemokratiet og Enhedslisten er jo sådan set enige om, at på anbringelsesområdet og i forhold til opholdsstederne vil vi ikke have, der bliver trukket midler ud.
Hvorfor er det så lige præcis på det her område?
Det er jo midler, som vi kunne bruge på flere tidlige indsatser på at forbedre velfærden i højere grad.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2018-10-23:
Som jeg også nævnte over for den socialdemokratiske ordfører, åbner det her lovforslag op for, at private investorer kan investere i dansk socialpolitik.
Der står sådan set ikke noget i lovforslaget om, hvor stort et afkast en privat investor vil kunne trække ud af et eller andet givet socialt projekt.
Har Dansk Folkeparti en grænse for, hvor stort det må være?
Er det 8 pct., 10 pct., 15 pct. eller 20 pct.?
Vi ved jo, at sociale indsatser giver sig selv rigtig mange gange igen.
Ordføreren nævner kommunernes gode intentioner.
Dem tror jeg sådan set også på.
Men en af de udfordringer, der er ude i kommunerne, er, at man lige præcis ikke har mulighed for at lave langsigtede investeringer.
Vi skulle måske overveje at kigge på at løsne det meget, meget stramme greb om kommunernes økonomi, som bl.a. budgetloven laver, og give kommunerne mulighed for faktisk at lave langsigtede investeringer.
Det overskud, der så ville være,
ville man jo kunne geninvestere i velfærd og i andre tidlige indsatser, som er nødvendige, frem for at lade det gå ud som et afkast til en privat investor.