runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Østerby (KF), 2017-03-02:
Det, jeg sagde, var, at der ikke er nogen danske økologer, der ønsker, at vi skal ødelægge markedet ved at udvide det økologiske landbrug til en størrelse, der gør, at de markedskræfter, der er omkring økologiske varer, bliver slået i stykker.
Så har vi ikke gavnet noget som helst.
Med hensyn til om dansk landbrug bliver afviklet over de næste 10 år, kan jeg bare gentage, at det ikke er det, vi står over for.
Hvis vi nu retter opmærksomheden mod fiskeriet, bare ganske kort, så kan jeg sige, at jeg er tæt på fiskeriet, også i Thyborøn.
Og der var der også mange dommedagsprofetier om, at fiskeriet ville gå nedenom og hjem, og at vi om føje år ville være derhenne, hvor vi slet ikke ville have noget dansk fiskeri.
Jeg kan sige, at det går rigtig godt i dansk fiskeri for øjeblikket, og at fiskeriet har nogle af de bedste priser, man har haft længe, fordi man leverer kvalitetsvarer.
Det er jeg også sikker på at dansk landbrug har klaret.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Jeg tror, at i det sidste betænkningsbidrag, vi lavede sammen om et lignende forslag, var økologi også det helt centrale omdrejningspunkt.
Men vi kan jo under udvalgsbehandlingen tale om, hvordan vi kan lande noget, som vi alle sammen kan se os selv i – også hvis SF har ændret standpunkt i forhold til for nogle år siden, og det er jo også helt legitimt.
Men det, at man gerne vil bruge de landbrug, som vi ejer i fællesskab, til at fremme klima og natur og miljø, betyder jo ikke, at man ikke også synes, at det skal være sådan alle andre steder.
Det er bare for at sige, at hvis vi ejer noget i fællesskab, er det klart, at vi også skal løfte flere samfundsgoder med de landbrug, end at det bare skal være rendyrket enøjet produktion.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-03-02:
En del af demokratiet er, at vi har et Folketing, som jo også kan vedtage ting og love og tage initiativer.
Det er derfor, jeg synes, det er helt naturligt, at man også her i Folketingssalen kan drøfte oprettelsen af en statslig jordbrugerfond, som kunne være medvirkende til at sikre, at mere landbrugsjord er på danske hænder.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke ordføreren kan se noget positivt i, at det ikke er kinesiske kapitalfonde, eller hvad det nu kunne være, som kommer til at eje dansk landbrugsjord, men at det i højere grad er nye fonde, som etablerer sig, og kommer til at eje jorden fremover.
Erling Bonnesen (V), 2017-03-02:
Lige så vel som borgerne og forbrugerne har deres frie ret til at bestemme, hvad der skal i indkøbskurven og dermed på tallerkenen, som jeg udtrykte det i min ordførertale, lige så vel har institutionerne jo friheden til at vælge, hvad de vil købe ind.
Der træffer de jo sådan set beslutninger på deres demokratiske grundlag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-03-02:
Tak for den pæne modtagelse, hvor ministeren jo italesætter, at regeringen gerne vil økologien det godt.
Det vil vi gerne videre arbejde sammen om.
Man skal også se det her forslag om en statslig jordbrugerfond i et andet perspektiv.
Jeg synes, det er lidt grotesk, efter man har liberaliseret landbrugsloven, at alle kan opkøbe landbrugsjord i Danmark.
En tysker kan ikke købe et sommerhus, men en tysker kan godt købe et gods i Danmark.
Det virker lidt skævt.
Jeg har tidligere spurgt den tidligere landbrugsminister om, hvem der egentlig opkøber landbrugsjord i Danmark.
Jeg kunne ikke få et svar, fordi enhver kunne lave et dansk selskab, og så kunne man så på den måde komme frem til, at det officielt var et dansk selskab, men man kunne ikke vide det.
Så jeg synes, at man også skal se den her fondsdannelse ud fra det perspektiv at få sikret, at dansk landbrugsjord er på danske hænder.
Og det vil den jo være, også med sådan en statslig fond her, så jeg vil godt høre ministeren, om ministeren ikke ser nogle fordele i, at det er danske fonde, der kommer til at eje mere dansk landbrugsjord.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-02:
Ligesom jeg har en interesse i, at der investeres risikovillig kapital i dansk erhvervsliv til at skabe udvikling og vækst, synes jeg, det er godt inden for den gældende lovgivning, vi har i dag, hvis der er kapitalinteresser, der vil investere i og udvikle dansk landbrug, f.eks. i økologisk produktion.
Det gælder i forhold til ejerforhold, når det gælder jord.
Men der er ingen tvivl om, at når vi senere på foråret har erhvervsteamets anbefalinger, vil det da være en fornøjelse at drøfte dem med bl.a. Enhedslistens ordfører, når det gælder, hvordan man så i endnu højere grad, end vi gør i dag, kan styrke udviklingen af dansk økologi.
Og jeg tror, at både Enhedslisten og i øvrigt også regeringspartierne har en stærk interesse i, at vi har en solid afsætningsbund i vores produktion af fødevarer, så vi ikke risikerer de dropout, som vi så i tidligere tider, hvor bunden pludselig gik ud af det økologiske marked.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-03-02:
Jeg synes, at der ligger en forskel i, at det er udenlandske ejere, der ejer den danske landbrugsjord, for så kan et overskud trækkes ud af Danmark.
Jeg tror, at hvis det er danske ejere, vil overskuddet i højere grad blive geninvesteret i landbruget, enten i bedriften eller ved at udvide produktionen, og til at udvikle en fødevaresektor i Danmark.
Så det er der, jeg ser den største forskel på, om det er dansk kapital eller udenlandsk kapital, der er drivende for dansk landbrug, og der ønsker Enhedslisten altså at det er dansk kapital, der skal være drivende.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-02:
Jeg er bestemt ikke uenig, og jeg ser også helst, at det i langt, langt overvejende grad er dansk kapital, der driver vores landbrug og vores udvikling af dansk landbrug.
Det er det jo også i dag med de ejerforhold, der er.
Det er bare for at sige, at jeg har ikke nogen reservation, i forhold til at der også kan være udenlandsk kapital, der føres ind i landet, til udvikling af vores sektor.
Det har jeg ikke nogen reservationer over for.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Jeg ved, at det er en bekymring, som vi deler med Landbrug & Fødevarer.
Normalt er det måske ellers mere partiet Venstre, der synkroniserer holdninger med Landbrug & Fødevarer end Enhedslisten.
Jeg vil bare spørge lidt ind til det her: Er der slet ikke den her bekymring, og har ministeren overvejet at følge udviklingen i forhold til opkøb af dansk landbrugsjord, som er på udenlandske hænder?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-02:
Altså, jeg har jo før talt med fru Maria Reumert Gjerding om det forhold, at man ikke kan lægge en dag til sit liv ved at bekymre sig.
Det er også derfor, at jeg tager det sådan rimelig stille og roligt og selvfølgelig følger den udvikling, når det gælder hele vores landbrugsområde, for vi har en interesse – det har vi i mit parti, det har vi i regeringen – i at have stærke danske selvejerbønder, som udvikler vores landbrug, også med kapital, men vi har også været igennem en kapitalkrise, og der må vi sige, at der har vi så fået lavet Dansk Landbrugskapital, som nu understøtter den her udvikling, og skulle der være interessenter, der aktivt går ind og investerer i dansk jord, så synes jeg ikke, at det er en ulempe.
De kan simpelt hen bidrage med ting og perspektiver, som vi måske ikke selv har haft i Danmark, men som jeg sagde til hr. Søren Egge Rasmussen: Min overordnede tanke er naturligvis, at en stor del af jorden helst skal drives af danske landmænd med den reinvestering af kapital, der så også kommer i det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Jamen altså, det er vi jo så enige i.
Jeg vil mene, at da man lavede liberaliseringen i 2010, var man med til at gøre op med den her selvejertanke.
Noget af det, som vi i virkeligheden bør drøfte nu, er: Skal vi arbejde for, at jorden forbliver på danske hænder, muligvis i forskellige konstruktioner?
En statslig jordbrugerfond kan være en, og ministeren nævnte forskellige private initiativer?
Jeg vil stille et spørgsmål under udvalgsbehandlingen om, hvordan det her udenlandske opkøb har udviklet sig, og om vi kunne nå frem til et sted, hvor vi i hvert fald var enige om, at det var en fordel, at dansk landbrug og dansk landbrugsjord var på danske hænder.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-02:
Jeg er utrolig rørt over, at fru Maria Reumert Gjerding er så optaget af det danske.
Og det er jo noget af det, vi kan drøfte, også i relation til udvalgsbehandlingen.
Simon Kollerup (S), 2017-03-02:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg gerne sige, at vi i Socialdemokratiet er enige i forslagsstillernes diagnose af landbrugets situation.
Landbruget er i en dyb gældskrise, og der er behov for tiltag og initiativer, som kan trække landbruget ud af dets krise og ind i en ny æra med vækst og fremgang, så nye unge landmænd også har mulighed for at komme ind på markedet og drive landbrug og på lang sigt selvfølgelig også sikre selve fornyelsen af landbruget.
Der er ingen tvivl om, at vi i Socialdemokratiet vil landbruget.
Vi har igangsat flere initiativer til at løse gældskrisen, heriblandt vores »Vækstplan for Fødevarer«, hvor vi bl.a. gav flere muligheder for kapital til landbruget og nye ejerformer, som vi lige har drøftet.
Det er en aftale, som i det store hele har styrket det samlede danske fødevareerhvervs internationale konkurrenceevne, bl.a. ved at gøre det lettere for virksomhederne at udbygge og omstille produktionen.
Det gælder også vækstudspillet fra 2015, hvor vi bl.a. foreslog at oprette Dansk Landbrugskapital, og hvad angår økologien var vi med »Økologiplan Danmark« med til at sætte målsætninger for fremtidens økologi, hvor vi bl.a. havde som ambition at fordoble det økologiske areal frem mod 2020 i forhold til 2007 og at udbrede økologien i det offentlige.
Vi har altså med en række vækstplaner arbejdet for at bringe landbruget ud af krisen og prøve at skabe et fundament for et sundt og stabilt landbrug, men som beslutningsforslaget også nævner, er vi langtfra i mål.
Jordbrugerfonde kan godt være en del af løsningen.
Vi ser positivt på konstruktionen, en jordbrugerfond, hvor landbruget selv og dets beslægtede virksomheder sammen med pengeinstitutter og kreditforeninger løfter den finansielle opgave.
Men det er i vores optik ikke optimalt, at staten skal løbe risikoen ved at overtage de landbrug, hvor der er en stor økonomisk usikkerhed.
Derfor er vi i Socialdemokratiet tilhængere af principperne i at etablere en jordbrugerfond, men den metode, som forslagsstillerne nævner her, er i vores optik ikke hensigtsmæssig.
Derimod støtter vi initiativer, som vi f.eks. har set på Samsø, hvor der arbejdes på at etablere en lokal borgerdrevet jordbrugerfond.
Vi støtter også Danmarks Naturfredningsforening og Økologisk Landsforening, som er gået sammen om at tage ansvar for fremtidens økologi og landbrug ved at opkøbe landbrug, som er ved at lukke.
Det er med til at åbne døren for nye landmænd, der ser en fremtid inden for erhvervet, og alle disse initiativer er netop mulige på grund af de ændringer af landbrugsloven, som fulgte op på »Vækstplan for Fødevarer«.
Så jeg vil bare rose intentionerne og principperne bag beslutningsforslaget, selv om vi i Socialdemokratiet ikke støtter metoden og dermed heller ikke forslaget.
Jeg skal også hilse fra Det Radikale Venstres ordfører sige, at de heller ikke kan støtte forslaget.
Der er behov for stabilitet og vækstinitiativer i landbruget.
Derfor vil jeg også igen opfordre regeringen til at invitere til brede forhandlinger, sådan at vi på sigt kan få skabt en mere stabil, tryg og attraktiv landbrugssektor.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-02:
Det vil jeg meget gerne gøre.
Jeg oplever et landbrug, der er fantastisk godt tilfredse med den fødevare- og landbrugspakke, der er leveret, herunder med den ny husdyrregulering.
At man skal udlægge 29.000 ha efterafgrøder ud af et samlet areal på 2,3 mio. ha, vel at mærke med 700 kr. i kompensation pr. hektar, er en fantastisk god ordning, og det er naturligvis også derfor, vi ser en overansøgning på de her områder.
Det er også et rigtig godt skridt at gå i forhold til at kunne producere mere i Danmark og gøre det mere målrettet, samtidig med at man tager et klart hensyn til den miljøtilstand, der skal være, og som vi direktivmæssigt er forpligtet til at have.
Så jeg oplever ikke det, der bliver beskrevet af flere ordførere i dette høje Ting.
Orla Østerby (KF), 2017-03-02:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at Radikale Venstre og Socialdemokratiet i sidste øjeblik valgte at springe fra et forlig, som de selv var med til at udforme og forhandle, og jeg har behov for, at ministeren lige beskriver, hvordan Dansk Landbrug opfatter det her.
Hvordan ser Dansk Landbrug på det, vi behandler her i dag?
Hvad er det for nogle tilbagemeldinger, ministeren får på det her område fra dem, der i virkeligheden skal leve det ud?
Jeg kan høre og forstå, at nogle mener, at de ved langt bedre, hvad landbruget mener, end landbruget selv ved.
Kan ministeren give en beskrivelse af det?
Simon Kollerup (S), 2017-03-02:
Polemikken fortsætter, for ministeren står jo der og holder sin ministerreplik og mener, at folketingsmedlemmer himler op, fordi de har et problem med det her lovforslag og i øvrigt synes, at tidsplanen er for dårlig.
Men lad mig holde mig til det spørgsmål, som ministeren undlader at svare på: Agter ministeren at give Folketinget mere tid til at behandle det her lovforslag, så vi kan få en grundig og ordentlig lovproces, som mange partier har efterspurgt fra Folketingets talerstol?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-02:
Jeg konstaterer, at hver gang vi har haft den her diskussion om fødevare- og landbrugspolitik, har hr. Simon Kollerup haft et ønske om at trænere enhver proces i udvalget.
Det lader jeg udvalget om at tage stilling til.
Det agter jeg ikke at blande mig i fra den her talerstol.
Christian Poll (ALT), 2017-03-02:
Jeg kunne nu også godt tænke mig lidt flere svar fra ministeren på noget af det, som jeg har følt mig usikker ved i det her lovforslag.
Jeg har f.eks. problematiseret det her med, at meget gives som bemyndigelse til ministeren i stedet for at ligge i egentlige paragraffer.
Og jeg vil da høre ministeren, om det i forbindelse med udvalgsarbejdet var muligt at se på, om man kunne gøre tingene mere specifikke i paragrafferne, så landmanden på forhånd har en mere klar fornemmelse af, hvad han kan forvente af regulering.
Der er en bekymring, som Danmarks Naturfredningsforening giver udtryk for, og som jo handler om, at de faktisk føler sig usikre på, om det er muligt at håndhæve lovens bogstav om at placere efterafgrøderne nøjagtig der, hvor de sikrer den nødvendige kvælstofreduktion.
Så det ville jeg synes var rart at få nogle svar på.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-02:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er nu ret tryg ved, at efterafgrøderne bliver udlagt i de kortlagte ID15-oplande, der skal optage kvælstof.
Det er jo derfor, vi har været ret detaljerede i hele det setup, der har været, når det gælder åbningen af efterafgrødeordningen og den måde, hvorpå man indmelder i tre omgange.
Det glæder mig jo også at se, og det vil jeg gerne rose Dansk Landbrug for, at de netop har taget en aktiv del i det her.
Og så kan jeg ganske roligt kvittere for det, som også fru Lise Bech sagde fra talerstolen om betænkningsdelen, nemlig at det skal ind over forligskredsen.
Det har jeg bestemt intet problem med.
Christian Poll (ALT), 2017-03-02:
Forligskredsen hjælper jo ikke mig meget.
Og det er jo derfor, jeg ville synes, det var rimeligt, at tingene står i paragraffer i stedet for som en bemyndigelse til ministeren.
For står det i paragraffer, kan enhver borger i Danmark gå ind og læse gældende lovgivning og finde ud af, hvad der gælder for mig, hvis det er mig, der er landmand.
Og det synes jeg faktisk er relevant.
Jeg tænker på, om ikke ministeren kunne have set, at det havde været udtryk for mere rettidig omhu, hvis man var gået i gang med det på et tidligere tidspunkt.
Man kunne allerede fra starten have set, at det her f.eks. kunne give anledning til øget kvælstofudledning, så hvis nu det blev tilfældet i sidste ende, kunne vi jo bare have en lov som den her, der faktisk samler op.
Havde det ikke været udtryk for mere rettidig omhu?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Jeg er glad for, at ministeren morede sig under debatten.
Og det er jo det, der er hele diskussionen her, og det, der er hele motivationen, kan man sige, for alle os, der har sat spørgsmålstegn ved miljøregnskab, ved de metoder, man har taget i anvendelse, og jo hele den her pakkes grundlag.
Jeg kan også forstå på ministeren, at det ikke har været et rodet forløb.
Jeg husker også, at Venstres ordfører sagde – og jeg kan ikke huske citatet præcist – noget i stil med, at det her bare kører, at det kører på skinner, at det nærmest har været planlagt.
Og hvis det har været det, vil jeg gerne bede ministeren svare på, om det her så er det sidste, vi ser, i forhold til at kompensere for landbrugspakkens merforurening, eller om der kommer flere lovforslag.
Kommer der flere indgreb, eller er vi ved at være ved afslutningen?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-02:
Jamen flere lovforslag og flere indgreb forudsætter, at der har været nogle forud for det, og det er jo ikke tilfældet.
Altså, det her er jo det første, vi gør som en konsekvens af den dialog, der har været med Europa-Kommissionen.
Så har vi haft vores husdyrregulering, som jo er en helt ny måde at indrette vores husdyrregulering på, og det er klart, at den har nogle elementer, i relation til hvad man kan eller ikke kan inden for landbruget.
Men det her er jo fuldstændig forventeligt, altså at man i en omlægning i forhold til den største landbrugs- og miljøregulering i nyere tid inden for det danske system har en indgående dialog i forhold til de direktivforpligtelser, der er for et land.
Og det er da også derfor, at vi helt naturligt laver nogle systemer, som vi så kvalificerer sammen med bl.a. Kommissionen.
Det ser vi i Tyskland, Frankrig og Holland, men til forskel fra de lande er vi jo ikke involveret i en retssag med Kommissionen, sådan som nogle af de lande er.
Jeg ser det her som en naturlig udvikling, når man laver så stor en omlægning, som vi gør.
Vores forpligtelse er at leve op til direktiverne, og det er også det, man har skrevet ind i aftalen, og det er det, man honorerer i dag.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Jeg synes, man skal være lidt påpasselig med bare at sige, at det her er en fuldkommen naturlig omlægning.
Vi kunne også godt have ventet, indtil forudsætningerne for den målrettede regulering var på plads, med at omlægge det her system.
Man valgte en anden model.
Man valgte at forringe miljøreglerne først, før man havde det nye system på plads – at gå til kanten og endda lidt over, og så skulle man bagefter ud i en forhandling, så vi har nogle lappeløsninger.
Husdyrreguleringen ser jeg også som værende en del af landbrugspakken og konsekvenserne af den.
Men spørgsmålet er: Kommer der mere, eller er vi ved at være ved afslutningen nu?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-02:
Men jeg er slet ikke enig i, at det er en lappeløsning.
Altså, uanset hvordan man laver et nyt miljø- og fødevareparadigme, skal man jo dokumentere, hvordan man på baggrund af det paradigme vil leve op til de direktivforpligtelser, man har.
Og det foregår jo i en dialog med bl.a. Kommissionen, og så tilvejebringer man rammer om det.
I nogle situationer har man lavet efterafgrøder, i nogle situationer har man lavet randzoner, og i nogle situationer har man brugt forskellige redskaber, og nu bruger vi så det her redskab.
Man kan sige: Starter man med hønen eller ægget?
Det har jeg stor respekt for, og det ser vi bare forskelligt på.
Vi har syntes, det var vigtigt at lave den model, vi har lavet, til stor gavn for dansk landbrug og også til gavn og glæde for miljøet, ikke mindst når vi så også får iværksat den målrettede regulering og det arbejde, der følger derefter med vandområdeplanerne.
Tak for det.
Jamen jeg tror sådan set, det er et udtryk for meget klar rettidig omhu, da fællesskemaet jo lukker den 21. april.
Og hvis efterafgrøder skal have en virkning, skal de jo udmøntes derefter.
Og da det jo først er nu, kvælstofkvoten er indfaset, er det også først nu, man kan se virkningerne af det i forhold til udlægget af efterafgrøder.
Jeg er klar over, at hr. Christian Poll, som han siger, ikke får så meget ud af det, fordi han ikke er en del af forligskredsen, men det er jo så det vilkår, der er, når man arbejder i et parlamentarisk system.
Men altså, hr. Christian Poll er da velkommen til at genoverveje, om han skal ind og være en del af aftalen.
Det vil da kun være velkomment i forhold til Alternativets gode signal om gerne at ville tage del i brede aftaler i Folketinget.
Polemikken må ordføreren stå for selv.
Altså, enhver, der hørte de indlæg, der var, før jeg gik på den her talerstol, kunne jo høre den socialdemokratiske ordfører himle op om, hvor helt elendigt det her er, og hvordan Europa-Kommissionen går i rette med det ene og det andet, og det er vel at mærke en ordfører, der selv har siddet og forhandlet det indtil sidste øjeblik, hvor man sprang i målet.
Og ordføreren ved også udmærket, at der står i aftalen, at hvis Europa-Kommissionen måtte have nogen forbehold i forhold til tilbagegang i miljøtilstanden, vil der blive rettet ind efter det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at man ikke ser perspektiverne i at kunne få nogle landbrug på fællesskabets hænder, hvor vi også kan være med til at stille nogle nye krav om, at landbrugene kan være med til at løfte naturindsatser og klimaindsatser, for i virkeligheden er det dybt forældet kun at se landbruget som en fabrik, der producerer korn og svin og mælk – ligesom en skofabrik.
Landbruget kan så meget mere, og lige præcis en jordbrugerfond kan være med til at løfte alt det meget mere, som landbruget faktisk kan.
Så det, jeg godt kunne tænke mig, er, at vi sætter os ned og får en meget konstruktiv dialog om, hvordan man endelig kan strikke det her sammen, så vi måske efter 18 år kan begynde at møde hinanden.
Simon Kollerup (S), 2017-03-02:
Nu har fru Maria Reumert Gjerding jo fået indtil flere tilbud fra unge, og jeg tror også mandlige, ordførere, som gerne vil sætte sig ned og snakke og diskutere spørgsmålet, og det ønske er der også herfra.
Jeg håber også, at det fremgik af min ordførertale, at vi sådan set godt kan se musikken i, at landbruget kommer mere på fællesskabets hænder, men det fællesskab, jeg taler om, er ikke nødvendigvis det statslige fællesskab.
Det er det fællesskab, hvor en jordbrugerfond på Samsø udvikles, eller hvor organisationer og finansielle institutioner går sammen om at drive ejerskabet.
Så der er bestemt perspektiver i konstruktionen en jordbrugerfond, og det er også derfor, vi har været med til at liberalisere de ejerformer, der er mulige inden for landbruget.
Vi synes, det er godt, hvis ejerformerne kan supplere hinanden derude, men vi mener ikke, at det er staten, der skal ind og løbe risikoen og gå ind og drive landbrug på den her måde.
Lise Bech (DF), 2017-03-02:
Og der kan komme noget kapital udefra, men det er jeg ikke så bekymret for.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Det fremgår meget klart af forslaget, at det er landmænd, der skal drive landbrug.
Spørgsmålet er, hvem der skal eje jorden.
Lige nu har vi en lovgivning, der gør, at det kan blive udenlandske – virksomheder, kapitalfonde, hvem som helst.
Det, vi ønsker her, er, at det bliver på fællesskabets hænder, og at fællesskabet får nogle muligheder for at stille krav, muligvis også om, at landbruget skal løfte nogle samfundsmæssige goder.
Men jeg forstår bare ikke, at Dansk Folkeparti hellere vil have en mulighed for, at udenlandske kan købe sig ind, end at vi bevarer det på fællesskabets hænder.
Og selvfølgelig er det da landmændene, der skal drive jorden, det er da klart.
Lise Bech (DF), 2017-03-02:
Det er simpelt hen utroligt, så mange spåkvinder vi har her i Folketingssalen i dag.
Muligvis kan der komme udenlandsk kapital, men at det kommer til at dække al dansk landbrugsjord, kan jeg simpelthen ikke se for mig.