runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Valentin (V), 2026-01-15:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg hører sådan set, at ordføreren gerne ville have været med i store dele af det, men de her rensegasser får jo så Danmarksdemokraterne ud af aftalen.
Jeg spurgte selv ind til, om det forlænger levetiden, og det svar, jeg fik, var, at det ikke forlænger levetiden.
Så jeg synes, at vi skal prøve at undersøge det i løbet af lovbehandlingen her.
Gør det det, eller gør det det ikke?
Lad os få et klart svar på den del.
Så kunne det også være, at det flyttede Danmarksdemokraterne, kan jeg høre.
For hvis man lægger så stor vægt på, at det at rense forlænger levetiden, og hvis man så finder ud af, at det ikke gør det, må det jo også være muligt at få Danmarksdemokraterne med i aftalen, går jeg ud fra, eller hvad?
Charlotte Munch Pasler (DD), 2026-01-15:
For det første vil jeg lige tage fat i det sidste, som ordføreren var inde på, nemlig det med, at det ikke forlænger levetiden for et asbesttag.
Det er ganske enkelt ikke rigtigt.
Der havde Liberal Alliances ordfører faktisk også noget omfangsrigt materiale med til forhandlingerne omkring forlængelsen af levetiden for asbesttage.
Så det gør det, så lad os lige begrave den del; det er ikke kun for syns skyld.
Den anden ting er, at jeg også taler med mange borgmestre, og jeg har hørt det stik modsatte, nemlig at rigtig mange rent faktisk er glade for den mulighed med de der kasser, og så længe det bliver opsamlet i kasserne – det er selvfølgelig den vigtige del af det her, for det skal det – ser jeg ingen problemer i det.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-15:
Men det er jo derfor, at det er ulovligt at spule tagene; det er jo, fordi det spreder asbeststøv.
Så har der været mulighed for at kunne give dispensation, men der har borgmestre og enormt mange andre jo bedt om, at vi skulle fjerne den dispensationsmulighed og holde fast i, at vi har sagt, at det var forbudt, fordi der netop har været mange sager, hvor der er kommet asbest, som er landet andre steder, og hvor den sikkerhed, som vi egentlig var blevet lovet, omkring de her kasser slet ikke var der i det omfang, som vi var blevet stillet i udsigt.
Det er derfor, jeg bliver lidt bekymret for, om det egentlig ikke er en lidt kortsigtet løsning, man så giver til landdistrikterne, hvor man siger: I kan spule jeres tage, og det holder dårligere, men det ser pænere ud – til gengæld risikerer vi, at der bliver spredt asbest.
Charlotte Munch Pasler (DD), 2026-01-15:
Jeg tror jo, det er, fordi vi blander nogle ting sammen, og det ved ordføreren også godt.
For selve den del med fjernelse af asbesttagene tror jeg var den, som Enhedslisten netop havde en tanke om i forhold til at give en økonomisk håndsrækning til borgere, der boede i landdistrikterne, så vidt jeg har forstået.
Men nu siger jeg det med lidt rynkede bryn, fordi jeg forventer, at ordføreren lige svarer på det – men det er det.
Med hensyn til at højtryksspule sit tag er der jo masser, der faktisk bruger de her højtryksrensekasser, og det fungerer ganske glimrende, og jeg er fuldstændig enig i, at vi naturligvis ikke skal sprede asbeststøv ned over børnehaver eller andre for den sags skyld.
Charlotte Munch Pasler (DD), 2026-01-15:
Tak for ordet.
I Danmarksdemokraterne forlod vi asbestforhandlingerne i efteråret sammen med bl.a. Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance.
Det gjorde vi, fordi regeringen ønsker at forbyde professionelle virksomheder at rense asbestholdige tage ved højtryksspuling med en tagrensekasse.
Der findes hundredtusindvis af huse rundtom i landet med asbesttage.
Mange af disse huse ligger i landdistrikterne, hvor huspriserne ofte er så lave, at husejere hverken kan låne penge eller har økonomisk mulighed for at få taget udskiftet.
Når højtryksspuling med en tagrensekasse også forbydes, efterlades mange boligejere uden realistiske og økonomisk overkommelige alternativer.
Et sådant forbud rammer derfor landdistrikterne særlig hårdt, og det efterlader mange boligejere i en økonomisk svær situation.
Af den grund har Danmarksdemokraterne ikke kunnet støtte den del af aftalen.
Men lovforslaget indeholder imidlertid også en række fornuftige og nødvendige tiltag, som har til formål at beskytte de håndværkere og ansatte, der arbejder med asbest i deres daglige arbejde – det gælder bl.a. de skærpede krav til adgang til oplysning om asbestprøver samt en tydelig præcisering af, hvornår fængselsstraf kan anvendes i særlig grove sager – og sikre, at alvorlige overtrædelser får mærkbare konsekvenser, herunder forhøjede bøder, ved manglende anmeldelse af arbejdsulykker.
Danmarksdemokraterne bakker op om, at virksomhedsledere og arbejdsledere skal straffes hårdere, når de forsætligt eller groft uagtsomt udsætter ansatte for alvorlig sundhedsfare ved arbejde med asbest.
På den baggrund stemmer Danmarksdemokraterne for lovforslaget, selv om vi fortsat tager klar afstand fra den overordnede asbestaftale og dens konsekvenser for boligejerne i landdistrikterne.
Kim Valentin (V), 2026-01-15:
Vi i Venstre synes, det er vigtigt at investere i arbejdsmiljø.
Altså, det er også derfor, vi er for det her.
Vi synes så også, at der er rigtig mange arbejdspladser, hvor arbejdsgiverne faktisk investerer i arbejdsmiljøet.
Dem er der nogle af, men det er meget få af dem.
Derfor er der altid en afvejning af, hvor meget man skal pålægge alle, og hvor meget man skal ud at kontrollere dem, vi virkelig vil have fat i.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-15:
Det er rigtigt, at i forhold til de nedskæringer, der har været indtil i dag, svarede den tidligere beskæftigelsesminister, at det ikke er de her områder, der bliver skåret på.
Nu må vi se, hvordan konsekvenserne bliver, men det er i hvert fald det svar, vi har fået.
Det er jo ekstremt mange penge.
Altså, vi taler en femtedel eller sådan noget af hele budgettet.
Det er jo virkelig en stor post.
Derfor vil jeg gerne høre Venstre om noget her.
Det kan godt være, at man siger, at man sparer, men det er jo kortsigtet, for vi ved jo, at det er rigtig dyrt ikke at investere i arbejdsmiljø.
Kim Valentin (V), 2026-01-15:
Altså, arbejdsmiljø er jo mange områder.
Det her har vi jo talt om før.
Som jeg har forstået det, er der, hvor man sparer, ikke på de områder, vi ønsker at fokusere på.
Det er andre områder.
Det er helt klart og legitimt, at når man kigger på en styrelse, må man se på, hvor man skal bruge ressourcerne.
I Venstre fokuserer vi på, at vi skal bruge ressourcerne der, hvor vi gerne vil have at man bruger ressourcerne, f.eks. på det, vi gennemgår i dag.
Det er jeg ret sikker på at man ikke sparer på.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-15:
Tak for talen, som virkelig også understreger vigtigheden af at sige fra og tage afstand fra den her ageren.
Jeg kan godt blive bekymret for, hvordan fremtiden kommer til at se ud for arbejdsmiljøindsatsen, for selv om vi er glade for at have lavet det her lovforslag, må man spørge, hvad det er, det skal bygge videre på, eller hvor mange ressourcer Arbejdstilsynet kommer til at have i forhold til at kunne løfte de visioner, som vi har her i forslaget.
Det er jo bl.a., fordi jeg nu har fået et svar fra finansministeren, der viser, at regeringen lægger op til at skære over 100 mio. kr. i Arbejdstilsynet.
Derfor vil jeg bare spørge, hvor Venstre står.
Da vi overtog flertallet i 2019, var der brug for en historisk investering på arbejdsmiljøområdet og Arbejdstilsynet.
Derfor kunne jeg godt blive bekymret for, at vi igen kommer tilbage til det niveau, der var i 2018 og 2019.
Så hvor står Venstre her?
Mener Venstre, at vi skal sørge for, at vi stadig investerer i vores arbejdsmiljø, eller ønsker man at spare på det her område?
Tak for det.
Jeg vil bare høre, om ordføreren vil hjælpe mig med at forstå det, for umiddelbart er det, jeg hører, egentlig, at Danmarksdemokraterne i praksis kommer til at svigte landdistrikterne med den position, for man er da ikke bedre stillet af, at der kommer asbest nede i børnehaven eller inde hos naboen.
Så må vi jo finde en ordentlig løsning, hvis det er, at vi har det problem, og vi har også i Enhedslisten tidligere fremsat et forslag til, hvordan vi kunne gøre det i forhold til tage og især tage med asbest, også hos nogle, der var økonomisk trængte.
Så jeg vil bare høre, om ordføreren vil prøve at forklare det lidt yderligere, for jeg forstår det i hvert fald ikke.
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-01-15:
Altså, jeg ser det på den måde, at vi laver en undersøgelse af, hvad det er, der gør, at der er så stor en andel i nogle grupper, som får førtidspension.
Jeg har ikke besluttet mig på forhånd for, hvad jeg fornemmer, at det er.
Handler det om, at der kan være en eller anden koordinering i nogle etniske grupper?
Det kan jo også godt handle om, at der kan være nogle steder, hvor sagsbehandlerne ikke er professionelle, som det bliver indikeret, men det er ikke noget, som jeg har peget ud på forhånd.
Jeg synes, vi skal gå helt åbent til det og se, hvad det er, der gør, at det her sker.
Hvorfor er det, at det i de kommuner, hvor man tildeler mange førtidspensioner, og hvor der bor mange, der har udenlandsk baggrund, sker i så høj grad, som det gør?
Kim Valentin (V), 2026-01-15:
Der er to ting, jeg lagde mærke til.
Venstres fokus er at få ryddet op, og så er der en overrepræsentation i forhold til herkomst.
Det må vi have undersøgt.
Der kan også være andre ting, vi skal have undersøgt, f.eks. hvorfor der er nogle overrepræsentationer, der ikke nødvendigvis har noget med herkomst at gøre.
Så det er lige så vigtigt at få rydde op i.
Men det er da helt tydeligt, at der er en overrepræsentation.
Jeg lagde også mærke til noget andet.
Jeg lagde mærke til, at Dansk Folkeparti mistænker sagsbehandlere.
Det gør Venstre ikke.
Men hvis der er nogle sagsbehandlere, der uanset herkomst misbruger, hvordan de er sagsbehandlere, så skal vi selvfølgelig også det til livs.
Samira Nawa (RV), 2026-01-15:
Jeg er jo i den her debat lidt optaget af tillid til vores sagsbehandlere og til vores kommuner, og jeg kender Venstre som et liberalt parti, der tror på det enkelte menneske og det enkelte individ, og som ikke dømmer det enkelte menneske på dets baggrund.
Så i forlængelse af det vil jeg høre ordføreren, hvordan han ser på Dansk Folkepartis udtalelser om, at Dansk Folkepartis ordfører f.eks. har en dyb respekt for og tillid til etniske danskere på førtidspension, men en grundlæggende mistillid til alle ikkevestlige, der er på førtidspension.
Kim Valentin (V), 2026-01-15:
Jeg har ikke selv set de tal, vil jeg sige, men det er da noget, jeg vil spørge ind til.
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-15:
Tak for ordet, og tak for talen.
Da den nuværende beskæftigelsesminister var på talerstolen, sagde han jo, at hans bekymring var, at det skyldtes en lovændring i 2018, at der nu er kommet flere udlændinge på førtidspension.
I 2018 var det jo hr. Troels Lund Poulsen, der var beskæftigelsesminister.
Er Venstre enig i beskæftigelsesministerens udlægning af, at det er den her lovgivning fra 2018, der har gjort, at der i dag er et stigende antal ikkevestlige indvandrere, der er på førtidspension?
Samira Nawa (RV), 2026-01-15:
Der er jeg meget enig med Venstres ordfører.
Derfor vil jeg også høre, hvordan Venstre tolker den del af aftalen, som handler om den her undersøgelse af de udfordringer, som man står med som sagsbehandlere og kommuner.
Er der tale om en undersøgelse af udfordringerne for sagsbehandlerne, eller er der tale om en undersøgelse af sagsbehandlerne?
For det, jeg hører fra Dansk Folkeparti, er jo, at det er sagsbehandlerne, der skal undersøges.
Det er ikke sådan, jeg læser aftalen, men nu er Radikale Venstre jo heller ikke med.
Det er Venstre til gengæld.
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-15:
Så hvis Socialdemokraterne er enige med Dansk Folkeparti i vores bekymring omkring, at der foregår noget snyd og bedrag, hvad kan så være årsagen til det her snyd og bedrag?
Er det en religiøs sammenfatning mellem en sagsbehandler og en borger, der kommer ind?
Er det noget kulturelt?
Hvad kan det være?
Hvad er Socialdemokraternes bekymring?
Hvad kan det her snyd og bedrag opstå af?
Frederik Vad (S), 2026-01-15:
Så det har vi da en bekymring for, og derfor vil vi jo gerne have undersøgt det her.
Regeringen og en række partier har jo aftalt at undersøge, hvad der foregår derude, og hvordan sagsbehandlingen fungerer, og det er også derfor, den her debat er lidt interessant.
For der er blevet sat en masse aftaler i gang, der er nogle ting, der skal implementeres i løbet af de kommende år, der er nogle undersøgelser, der bliver lavet, og alligevel har vi den her diskussion lige nu.
Måske skulle vi prøve at få det fra de her aftaler til at virke, før vi fælder dom over, hvordan det egentlig står til på området.
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-15:
Tak for det, og tak for talen.
Har ordføreren, ministeren eller måske i virkeligheden Socialdemokratiet en bekymring for, at der foregår svindel og humbug inden for tilkendelsen af førtidspension til ikkevestlige indvandrere, hvad enten det ligger hos indvandreren selv, hos en socialrådgiver med en anden etnisk baggrund eller en læge med en anden etnisk baggrund, der skriver nogle gode lægeattester eller noget andet?
Frederik Vad (S), 2026-01-15:
Det er en kæmpestor tragedie.
Der er rigtig mange under 40 år, som har brug for en førtidspension, men det er virkelig forfærdeligt, at vi – specielt efter at vi i 2010'erne lavede aftale om, at der faktisk ikke var nogen unge, der skulle på førtidspension overhovedet – ser den her store stigning.
Det er meget, meget voldsomt.
Ministeren var inde på før, at man kan se, at hvis folk får en tilknytning til arbejdsmarkedet, altså gennem et fleksjob f.eks., er der ikke overgangen til førtidspension på samme måde.
Jeg tror, vi bliver nødt til at se på, hvordan vi sørger for at få myndiggjort flere unge tidligt, sådan at de kan fastholde en tilknytning til arbejdsmarkedet.
For det er en kæmpe tragedie, det her.
Samira Nawa (RV), 2026-01-15:
Den historiske berøringsangst, som hr. Frederik Vad er inde på, tror jeg vi er meget enige om, og det har desværre betydet noget negativt – både for vores samfund, men jo i særdeleshed også for de mennesker, som det drejer sig om.
Her som det sidste spørgsmål vil jeg lige høre hr. Frederik Vad, hvordan han ser på, at vi helt generelt ser en stigning af unge under 40 år, som tilkendes førtidspension, også mennesker, som har nogle psykiske lidelser.
Jeg har som socialliberal i hvert fald svært ved at acceptere, at vi som samfund parkerer en gruppe mennesker og ikke interesserer os for dem længere, når de er så unge og vi bare placerer dem på førtidspension.
Frederik Vad (S), 2026-01-15:
Hvis man læser, hvad nogle af de socialrådgivere, som har sat det her på dagsordenen, har været ude at sige, og jeg har også selv talt med socialrådgivere, er der jo flere forskellige ting i spil.
Der er nogle, der kan føle sig truet måske.
Det kan være et element.
Der kan være noget, der handler om misforstået tolerance og misforstået overhensyntagen til kulturel baggrund.
Det er noget af det, jeg tror kan være forklaringen.
Charlotte Munch Pasler (DD), 2026-01-15:
Altså, hvis jeg kunne svare på det, var jeg nok sikret et job i et af ministerierne, tænker jeg.
Det kan jeg desværre ikke, men jeg tænker, at ordføreren kan have ret i, at der er en stor gruppe vælgere i indvandrermiljøerne, som Socialdemokratiet måske er bange for at miste.
Jeg tænker, at ordføreren er lidt inde på det rigtige, men det skal jeg ikke kloge mig på.
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-15:
Jamen det er jo bare så dybt humoristisk at opleve, at i takt med at Socialdemokraterne styrtbløder i målingerne, stiger desperationen fuldstændig vanvittigt.
Altså, der er jo ingen tvivl om, at de kommunale udgifter til ikkevestlig indvandring er fuldstændig eksploderet.
Man har massive problemer landet over, og det må vel sådan set efterhånden kun være i christiansborgboblen, at ordførere og ministre fra Socialdemokraterne slet ikke forstår de massive udlændingeproblemer, som vi har i Danmark.
Det er rystende at være vidne til.
Når man kan stå herinde og påstå til ordførerens ellers udmærkede tale, at det hele går så godt, så godt, viser det jo bare, at man i Socialdemokraterne overhovedet ikke har forstået den virkelighed, som danskerne lever med.
Det viser virkelig, at de trænger til at komme lidt uden for de her mure; det må man godt nok sige.
Jeg vil prøve at spørge ordføreren ind til, hvad grunden er til, i hvert fald ifølge ordføreren, at Socialdemokraterne ikke tør at tage fat på det her område, altså omkring at stoppe den her massive tildeling af førtidspension til udlændinge?
Altså, kan det i virkeligheden være, at det er, fordi man er så desperat for at beholde nogle af de vælgere, man har, og at man simpelt hen er bange for at skubbe nogle muslimske vælgere væk?
Charlotte Munch Pasler (DD), 2026-01-15:
Jeg tænkte, om jeg måtte få lov at svare.
for det første kan man ikke som ordfører stå og sige, hvad jeg skal mene eller ikke mene.
Det bestemmer jeg sådan set heldigvis selv.
Men jeg kunne jo f.eks. komme med den her fra Dansk Arbejdsgiverforening: Personer fra ikkevestlige lande er stærkt overrepræsenteret blandt førtidspensionister.
Den er fra den 19. november 2024.
To ud af tre indvandrere fra muslimske lande er på førtidspension, når de er over 50.
Det er fra den 19. november 2024.
Så det er nok sådan, som jeg startede med at sige, at sandheden ses med forskellige øjne.
Jeg forholder mig til de tal, der er fakta.
Frederik Vad (S), 2026-01-15:
Men det er jo ordføreren, der kommer med nogle påstande her fra Folketingets talerstol, som er forkerte.
Det er jo ikke et spørgsmål om at være enig eller uenig.
Man kan ikke være uenig i, at antallet af udgifter til ikkevestlige indvandrere er faldet støt siden 2019.
Man kan ikke være uenig i, at antallet af mennesker med indvandrerbaggrund, der er kommet i arbejdet, er steget eksplosivt.
Det kan man ikke være uenig i.
Man kan heller ikke være uenig i, at indvandring fra Stormellemøsten er reduceret til en tredjedel af, hvad den var, dengang Inger Støjberg havde ansvaret.
Det er jo ikke holdningsforskelle, det handler om, hvorvidt man anerkender de tal, som er de reelle tal, som er de rigtige tal, og som er de faktuelle tal.
Og den her propaganda, som bliver kørt fra Dansk Folkeparti og Danmarksdemokraternes side, er ren propaganda, som handler om, at man skal have nogle videoer til Instagram og SoMe, men det duer altså ikke.
Charlotte Munch Pasler (DD), 2026-01-15:
Der er ingen tvivl om, at ordføreren og jeg er meget uenige, og derfor tolker ordføreren også, at det, jeg siger, er ren løgn eller i hvert fald usandt, og at det, ordføreren selv siger, er den pureste sandhed.
Men det er jeg nu ikke enig i.
Det er faktum!
Kim Valentin (V), 2026-01-15:
Det, som aftalen går ud på, er, at man undersøger 5.000 sager.
Er der tildelt på et ordentligt grundlag?
Det vil sige, at er der ikke det, så er der grundlag for ikke længere at tilkende den førtidspension.
Det er det, der ligger der.
Om det så er en del af en sagsbehandling, eller om det er sagsbehandleren, finder man jo ud af i løbet af det her.
Charlotte Munch Pasler (DD), 2026-01-15:
Okay, så forstår jeg.
Det synes jeg faktisk jeg var inde på i min tale omkring det her med, at det er svært for nogle at få en førtidspension, og det skal det ikke være, hvis det er fuldstændig åbenlyst, at man ikke kan varetage et arbejde.
Altså, hvis man har, det kan være en diagnose eller en livslang skade – det kan være hvad som helst – så skal det ikke være sværere.
Men det er da klart, at når vi har en så abnorm mængde på førtidspension, så er et system også presset, og derfor er det også sværere for danskere at få den førtidspension, de burde have.
Og det synes jeg faktisk også jeg adresserede i min tale.
Men det er rigtigt, at der også var meget omkring indvandrere på førtidspension.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-15:
Det er jo nok, fordi vi ser forskelligt på det, så jeg vil gerne prøve at skære det mere ud i pap.
Jeg synes, at det, der er et problem, og det svigt, man lavede fra Christiansborg, da statsministeren var beskæftigelsesminister, var, at man gjorde det sværere at få et fleksjob og sværere at få en førtidspension.
I stedet for at sætte fokus på det nu siger Danmarksdemokraterne: Der er nogle her, som snyder og fusker og nemt får en førtidspension, selv om vi lige har haft en sag med Denis, hvor det viser sig, at han havde fået en førtidspension 10 år for sent – en ikkevestlig indvandrer.
Charlotte Munch Pasler (DD), 2026-01-15:
Jeg er en lille smule i tvivl om selve spørgsmålet, for der var en masse tale, inden det kom frem til noget, som jeg faktisk var i tvivl om.
Er det, ordføreren spørger om, om Danmarksdemokraterne mener, at det skal være sådan, at hvis man skal på førtidspension og man har mulighed for at arbejde en lille smule, så skal der lempes til det?
Jeg er sådan lidt i tvivl om, præcis hvordan det skulle forstås.
Måske kunne ordføreren prøve at uddybe det.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-15:
Tak for det, formand.
Jeg må indrømme, at jeg altså ser det lidt anderledes, end Danmarksdemokraterne gør.
Jeg synes, den kritik, der burde falde til statsministeren, ikke burde være for det, der kom frem her.
Det er egentlig der, jeg synes Danmarksdemokraterne faktisk svigter de mennesker, der hver dag går på arbejde, og de mennesker, der er ramt af en ulykke og en arbejdsskade og af sygdom.
Man fjernede det retskrav, man havde, hvis ens arbejdsevne var reduceret.
Så vidste du: Hvis min arbejdsevne er på 9 timer om ugen, har jeg faktisk retten til at kunne få en førtidspension og så have nogle arbejdstimer, som jeg kan have ved siden af på et skånejob eller noget andet.
Det er jo noget af det, der har været med til at gøre, at man, som Psykiatrifonden og SIND siger, har lavet et jobcenter, hvor folk er blevet mere syge af den behandling, som de ellers har fået.
Der vil jeg bare høre: Hvor står Danmarksdemokraterne i forhold til det?
Frederik Vad (S), 2026-01-15:
Tak for det.
Det virker altså, som om Dansk Folkeparti og Danmarksdemokraterne har besluttet sig for kollektivt at fortælle det modsatte af sandheden om, hvad Socialdemokratiets udlændingepolitik er.
Man siger bare det modsatte af sandheden.
Ordføreren sagde i sin tale, at antallet af problematiske indvandrere er steget, steget, steget, men det, tallene viser, er, at indvandringen fra Stormellemøsten er reduceret til en tredjedel af, hvad den var, da ordførerens partiformand havde ansvaret.
Det viser tallene tydeligt.
Lige før var det så Dansk Folkepartis ordfører, der sagde noget om Kærshovedgård, som er et center, som fru Inger Støjberg har oprettet, og som de kalder Støjbergcenteret ovre lokalt.
Jeg ved godt, at det ikke har så meget med den her forespørgselsdebat at gøre, men det er så mærkeligt, at Dansk Folkeparti og Danmarksdemokraterne bevidst bliver ved med at fortælle usandheder om, hvad for en udlændingepolitik Socialdemokratiet står for.
Hvorfor har man besluttet sig for at gøre det?
For det første vil jeg sige – ministeren var også inde på det i sin tale – at Ankestyrelsen jo har vist, at der er en ret signifikant procentdel af de her sager, hvor det er svært helt at se, hvad det er for et grundlag, man har givet førtidspensionen på.
Jeg mener, at ministeren sagde 20 pct.
Det er det ene.
Der vil jeg sige, at der vil jeg gerne se noget data, der skulle underbygge det.
Det har jeg svært ved at tro på.
Jeg tror, at der, hvis man kigger væk fra alt det, som objektivt set giver mening, kan være en bias på spil nogle steder, som også kommer på spil, når vi f.eks. ser på tvangsfjernelsesområdet.
Altså, hvorfor er det, at der skal mange gange til – jeg tror, det er 34 underretninger i gennemsnit på forskellige muslimske børn – før et muslimsk barn bliver tvangsfjernet, sammenlignet med 8 underretninger på forskellige danske børn, før et etnisk dansk barn bliver tvangsfjernet?
Jeg tror, der er mange ting, f.eks. kulturel hensyntagen og lave forventningers racisme.