runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2021-11-24:
Tak for det.
En ting, man i hvert fald kan være sikker på, er, at den teknologiske udvikling går hurtigere end den politiske udvikling.
Vi lader, som om der er rigtig mange mennesker, der downloader film osv. og har det liggende på diverse medier, og jeg er med på, at regeringen og at vi alle har opdaget, at det ikke længere er kassettebånd og vhs-bånd, der sådan fylder mest, og at dvd'er og cd'er nok også er på vej ud, men det er kun 15 pct. af brugerne, der overhovedet lægger musik og film osv. ned på det, man kalder lagringsmedier i det nye lovforslag.
Venstre er ikke tilhængere af at gøre det dyrere at være dansker, i hvert fald hvis man som dansker har tænkt sig at investere i en smartphone, en computer, bærbar eller stationær, og det er der nok en ret stor del af os der har.
Vi er modstandere af at gøre det dyrere at være dansker, og vi er også modstandere af at øge grænsehandelen.
Selv om Socialdemokratiets kulturordfører ikke kunne sige noget om grænsehandelen og også havde en eller anden formodning om, at det nok slet ikke ville betyde, at priserne steg, må jeg sige, at fra Venstres side er vi bekymret, for vi føler os forholdsvis overbevist om, at når man lægger så forholdsvis stor en afgift på produkter, vil produkterne også stige i pris, og det vil betyde, at en stigende andel af de her telefoner m.v. vil blive købt uden for Danmarks grænser, og det vil være rigtig, rigtig ærgerligt.
Det er en branche, som er meget prisfølsom, fordi forbrugerne går efter, hvor de kan finde det billigst.
Og selv om det kun er 20, 30, 40, 50 kr., der er at spare, er det altså noget af det, som internethandel jo kan, nemlig gøre det muligt, at man meget hurtigt og nemt kan sammenligne priser og så bestille det over nettet.
Også af den grund er vi bekymret.
Endelig er vi bekymrede over, at det samlede provenu, man har lagt sig på, er så højt i forhold til det provenutab for de udøvende kunstnere, som den rapport, der bliver refereret til, har vist der er.
Det er jo mere end dobbelt så mange penge, man regner med at skulle skrabe sammen på det her, som der er evidens for der mistes.
Så af flere grunde er Venstre altså ikke tilhængere af det her lovforslag, og derfor kommer vi nok til at stemme imod.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-24:
Det lyder som noget, der egner sig bedre til et skriftligt spørgsmål til ministeren end til en ordfører.
Men jeg vil nu generelt ikke være bekymret for, at det vil øge grænsehandlen, al den stund – og det er jo en personlig vurdering – at jeg sådan set ikke tror, at det her nødvendigvis kommer til at føre til højere priser på produkterne.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-11-24:
Det plejer afgifter jo at gøre.
Hvis man lægger en afgift på 45 kr. på, må man alt andet lige også forvente, at prisen stiger med 45 kr., og det er jo et område, der er meget prisfølsomt, hvor folk bruger PriceRunner og alt muligt andet til at finde ud af, hvor de kan få varen billigst.
Så hvis det her bare betyder, at vi sender en masse handel væk fra Danmark og til Tyskland, som det for en stor dels vedkommende nok vil blive, er det jo måske ikke verdens smarteste forslag.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-11-24:
Men hvad så?
Hvis man nu havde gennemført det ud fra den rapport, der blev henvist til fra Konservatives ordfører før, i sidste regeringsperiode, hvor vi jo diskuterede det her, som vi havde gjort det gennem flere år, ville det så bare være niveauet, vi talte om?
Hvis det er niveauet, hvordan hænger det så sammen med Venstres afvisning af det her, i forhold til at man slet ikke vil gøre det dyrere at være dansker?
Jan E. Jørgensen (V), 2021-11-24:
Det første spørgsmål forstod jeg ikke, og det sidste spørgsmål kan jeg besvare med, at det ved jeg ikke.
Ja, det er det, ordføreren siger, og vi kan godt hånd i hånd gå ud til Elgiganten eller Bilka, eller hvad ved jeg – FONA eksisterer desværre ikke mere; de var så flinke – og så kan vi spørge dem, om de sælger flere eller færre telefoner, hvis de hæver eller sænker prisen
med 45 kr.
Altså, det har en betydning, det har det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-11-24:
Vi ønsker ikke at gøre op med sådan et system.
Selvfølgelig skal folk, der har produceret noget musik, en film eller billeder – det kan jo være mange forskellige ting – og har rettighederne til det, have betaling for det, og det får de jo også, f.eks. ved streaming.
Det kan godt være, at man kan være kritisk, med hensyn til at det er for lidt, der går til kunstnerne, når folk bruger Spotify, men de får faktisk betaling for det.
Det, jeg er kritisk over for her, er, at der lægges afgift på en smartphone, som man netop ikke bruger til at kopiere.
Så man har ikke stjålet nogen rettigheder, der er ingen manglende betalinger, så hvorfor skal folk, der har en smartphone, betale for noget, de ikke gør?
Det er da skørt.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-11-24:
Det, jeg vil spørge om, er: Når man nu ikke kan støtte det her lovforslag, er det så egentlig også et udtryk for, at man vil gøre op med den lov om ophavsret, vi har, og retten til at kunne lave privatkopiering, eller er det, fordi man ikke synes, folk skal betales for den privatkopiering, som vi giver retten til at man kan foretage?
Uffe Elbæk (FG), 2021-11-24:
Nu kommer ordføreren med en række postulater, som jeg håber ordføreren har belæg for, nemlig at det her lovforslag vil betyde, at en stor del af salget af smartphones i Danmark vil blive lagt andre steder, hvis man hæver prisen 45 kr.
Er det det, ordføreren siger?
Jan E. Jørgensen (V), 2021-11-24:
Jamen selvfølgelig spiller niveauet ind.
Niveauet er meget vigtigt.
Det er det også i forhold til prisfølsomhed og grænsehandel osv.
Selvfølgelig er niveauet vigtigt, og havde niveauet været det, som blev anbefalet i rapporten, kan det godt være, at vores modstand havde været en anden, eller at vi måske endda kunne være gået med i en aftale.
Det vil jeg ikke afvise.
Men nu er niveauet, som det er, og vi forholder os til det lovforslag, som ligger, og en afgiftsstigning på 45 kr. eksempelvis på en smartphone vil komme til at få betydning for salget af smartphones i Danmark.
Jamen det er sådan set ligegyldigt, hvad jeg mener, for der kan man jo bare se på virkeligheden.
Når PriceRunner viser, at det billigste sted, du kan få en iPhone, er hos – nu skal jeg nok lade være med at nævne nogen butiksnavne, for jeg har ikke lyst til at reklamere for nogle frem for andre – så er det jo bare der, den bliver købt.
Det kan da godt undre mig personligt, men nu er både jeg og hr. Uffe Elbæk jo også forholdsvis privilegerede.
Vi betaler jo ikke engang selv vores telefon.
Vi får en af Folketinget, ikke?
Det er virkelighedens verden, udbud og efterspørgsel.
Især på elektronikprodukter er der altså utrolig mange forbrugere, der dels køber over nettet, dels køber det sted, hvor varen er billigst.
Det kan godt være, at prisforskellen kun er 45 kr., og selvfølgelig kan man klare sig uden de 45 kr.
Men når vi bare kan se, at det er den forbrugeradfærd, der er, så er vi jo nødt til at indrette virkeligheden efter det.
Og det vil betyde, at en stor del af den handel, der i dag finder sted inden for Danmarks grænser, fremover vil finde sted uden for Danmarks grænser.
Uffe Elbæk (FG), 2021-11-24:
Mit spørgsmål var egentlig sådan lidt enkelt, tror jeg.
Måske.
Jeg kan høre på Venstre, at man er bekymret over, at den afgift, der vil blive større på en smartphone, vil være et problem for danskerne, altså at den bliver 45 kr. dyrere.
En smartphone – billigst, dyrest – ligger og koster et sted mellem 4.500 kr. og 10.000 kr.
Mener ordføreren virkelig, at det vil være et konkurrenceparameter, om den koster 45 kr. mere eller mindre?
Jan E. Jørgensen (V), 2021-11-24:
Det kan jeg simpelt hen ikke svare på.
Det, vi kompenserer, er jo, at man har lavet noget kunst, man har lavet noget musik – og der adskiller musik sig fra så meget andet.
Når man bygger et hus, får man jo ikke betaling for, hvor mange gange folk går ind og ud ad en dør, men det er jo lidt det, man gør som musiker; der får man betaling for, hvor mange gange folk lytter til noget musik, og det er jo et ret komplekst system.
Koda, Gramex rammer jo heller ikke hundred procent retfærdigt i den kompensation, der gives, men kompensationen gives for, at nogle lytter til noget musik, som de jo har betalt for, fordi de kun må kopiere deres eget, som de lovligt har fået, men det er jo den rettighed, der kompenseres for.
Zenia Stampe (RV), 2021-11-24:
Det kan jeg for så vidt være enig i, men jeg synes, det er en lidt underlig argumentation for at ekspropriere nogens ejendomsret og ikke give dem en ordentlig kompensation – altså at sige: Åh, vi kan altså ikke kontrollere, om der er andre, der stjæler jeres ting, så derfor eksproprierer vi det nu, og så giver vi jer sådan en lille trøstepræmie, som er det, jeg vil betegne de 44 mio. kr., som var det estimat, der lå i den undersøgelse, som bl.a. har ligget til grund for de her forhandlinger.
Er det de faktiske kopier, eller er det det, at vi har eksproprieret kunstnernes ejendomsret til privatkopier?
Jan E. Jørgensen (V), 2021-11-24:
Jeg forstår godt spørgsmålet, men jeg tvivler på, at det, som jeg lidt hører fru Zenia Stampe taler om som et alternativ, ville være en realistisk model.
For det at gå ud tjekke og kontrollere, om man havde – som det ville hedde i gamle dage –brændt en cd, eller at man havde lagt noget ned på sin harddisk eller sin GIMP på sin smartphone, ville jo være en ret umulig opgave, og hvis det endelig skulle løses, så ville det jo være et overvågningssamfund, som jeg heller ikke tror nogen af os ville være interesseret i at leve i.
Zenia Stampe (RV), 2021-11-24:
Jeg har hørt flere Venstrefolk sige, at man ikke er tilhænger af at gøre livet dyrere for danskerne.
Det er sådan et dejlig liberalt slogan.
Jeg mener så også at have hørt mange liberale Venstrefolk udtale sig kritisk om ekspropriation af privat ejendomsret.
Er det den enkelte kopi, eller er det, at vi som stat har eksproprieret kunstnernes ejendomsret til kopier – altså forhindret dem i at udvikle forretningsmodeller, der kunne skabe større indtjening ved netop at sælge retten til at kopiere musikken?
Jan E. Jørgensen (V), 2021-11-24:
Jeg skal bare spørge, om der foreligger nogen beregninger på, hvor meget det her kan risikere at øge grænsehandlen med elektronikprodukter, smartphones, iPads osv.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-24:
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at det ligger under, hvad der udbetales i nogle sammenlignelige lande.
Der vil også være andre lande, hvor niveauet ligger lavere.
Som jeg også svarede fru Birgitte Bergman: Der var jo også helt andre tal i spil, også i Danmark, fra rettighedshavernes side, som mente, at beløbet burde være højere end det, vi endte på.
Derfor er det jo en politisk opgave at lægge det niveau, hvor jeg egentlig synes, at vi har gjort det klogt.
Vi har skelet til den evidens, der var.
Vi har hørt på parterne, som selvfølgelig også har en stemme i debatten.
Vi har kigget på sammenlignelige lande i Europa, altså hvordan de har administreret den her ordning, som jo også kommer på baggrund af EU-lovgivning.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-11-24:
Den bedste energi er den, som allerede er produceret, og som vi kan spare eller bruge i stedet for at sende den ud i den blå luft, og derfor er overskudsvarmen så utrolig vigtig.
Vi har en stor energiforsyningssikkerhed og et køligere klima end andre steder her på jorden, og derfor har mange techgiganter også lagt deres datacentre i Danmark, og de producerer en masse overskudsvarme.
Og til Enhedslisten: Så vidt jeg husker, var det hos en konservativ borgmester i Viborg, at det første techdatacenter blev lagt, og der var også en kamp om at få løst den her udfordring med at kunne bruge overskudsvarmen.
Så det er noget, vi Konservative går meget ind for.
Vi er også glade for det her lovforslag, og det er jo som bekendt en udløber af en allerede indgået aftale, hvor det blev besluttet at indføre bedre rammevilkår for udnyttelsen af overskudsvarme fra datacentre eller køleanlæg, og her er det jo også vores danske supermarkeder, som, så vidt jeg ved, kan levere omkring 5-6 pct. af hele vores energiforbrug.
Formålet er, at overskudsvarmen skal anvendes til gavn for klimaet, forbrugerne og virksomhederne.
Så hensigten er jo nu her, at vi skal have et økonomisk incitament til at udnytte overskudsvarmen og samtidig sikre forbrugerne den billigst mulige varme.
Det er jo win-win, hvis man må sige det her i Folketinget på engelsk, altså til gensidig glæde for begge parter, og det gør vi gennem to konkrete greb: en prisregulering af det kollektive varmeforsyningskøb af overskudsvarmen og en afgift, som virksomhederne skal betale, når de sælger overskudsvarmen.
Det er helt fint, og det lyder jo alt sammen rigtig godt, men der er måske lige to ting, hvor djævelen kan være i detaljen, og vi vil bare lige være helt sikre på, at de gode intentioner ikke svækkes i implementeringen af lovforslaget, hvis det vedtages i sin nuværende form, og være sikre på, at der her ikke er noget, vi har overset.
De to ting er substitutionsprisen og VE-prisloftet, og der er her et spørgsmål, nemlig om vi skal have et både-og.
Det er jo i hvert fald vigtigt, at substitutionsprisen ikke kan ændres, det vil sige, at den pris, man nu har forhandlet sig frem til i dag, ikke bliver annulleret i morgen.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-11-24:
Jeg tror sådan set også, at der er nogle virksomheder derude, som ikke kun tænker på at snyde fjernvarmeforbrugerne med falsk fjernvarme, men sådan set gerne vil indgå i bæredygtige løsninger og synes, at det er helt tosset, at der er noget varme, der ikke bliver udnyttet.
Så jeg tror ikke, at det her er markedsdrevet.
Jeg tror sådan set, at der kan være virksomheder, som gerne vil gøre gode klimahandlinger.
Carsten Kissmeyer (V), 2021-11-24:
Jamen det lyder jo altså, som om hr. Søren Egge Rasmussen i meget høj grad støtter sig til, at markedet kan klare det her.
De priser vi os da lykkelige for i det, der nu er oppositionen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-11-24:
Nej, det er slet ikke rigtigt forstået.
Tidligere havde vi jo en regering, der overhovedet ikke havde tillid til det private erhvervsliv og troede, at de udelukkende var ude på at sælge mest mulig falsk fjernvarme og simpelt hen snyde samtlige fjernvarmekunder i Danmark.
Nu er vi så kommet i en situation, hvor det er lidt mere tillidsbaseret, og hvor regeringen med sit parlamentariske grundlag vægter klima og vægter den grønne omstilling.
Og det her lovforslag skal jo ses som en del af en række andre gode ting, som er sket under den nye regering, som har et langt bedre parlamentarisk grundlag, end den tidligere regering havde.
Carsten Kissmeyer (V), 2021-11-24:
Jeg noterer mig, at ordføreren er af den opfattelse, at den nye regering, som jo ikke er helt så ny længere, med det parlamentariske grundlag i højere grad end den tidligere regering støtter sig til, at markedet virkelig kan virke effektivt.
Er det rigtigt forstået?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-11-24:
Mange tak.
Jeg synes også, det er et eksempel på, at bare man kæmper længe nok, så skal man til sidst nok vinde sine kampe.
Den her kamp har i hvert fald været i gang i det politiske system, så lang tid jeg har været involveret i politik, og jeg har også ofte være flov over, at det ikke lykkedes os at løse den her udfordring og få brugt den her overskudsvarme, som vi nu med det her lovforslag forhåbentlig kan få nyttiggjort.
Jeg har også på et tidspunkt som klima- og energiminister, kan jeg huske, været i et land, hvor de ikke havde fjernvarme, og jeg bebrejdede dem, at de smed al den der overskudsvarme væk i stedet for at føre den i rør ud i folk hjem og nyttiggøre den, vel vidende at vi ikke selv havde gjort vores arbejde færdig herhjemme.
Jeg synes, det her er fremragende, altså at vi er kommet så langt.
Det er unødvendigt, at det har taget så lang tid, men det er dejligt, at det dog sker.
Så Radikale Venstre støtter varmt forslaget.
Karsten Filsø (SF), 2021-11-24:
Tak for det.
Vi synes, det er fornuftigt, at vi skaber bedre mulighed for, at vi kan bruge den overskudsvarme, som ikke bliver udnyttet, som det er nu.
Nu skal det være muligt for virksomheder at sælge deres overskudsvarme til fjernvarme.
Samtidig sikrer vi forbrugerne mod høje priser ved at indføre et prisloft på overskudsvarmen.
Det er hensigten at skabe en balance mellem fleksible omstændigheder for salg af overskudsvarmen og beskyttelse at forbrugerne.
Vi konstaterer, at høringssvarene langt hen ad vejen vedrører et prisloft.
Vi finder, at lovforslaget delvis imødekommer indvendingerne, og derfor er vi indstillet på at prøve den model, der er foreslået i lovforslaget.
Afgiftsstrukturen har medført mange absurde eksempler på fyring for gråspurvene.
I min kommune har vi et eksempel på, at varmt procesvand fra en stor industrivirksomhed afkøles i grundvandet, alene fordi en tilkobling til fjernvarmen ikke var attraktiv.
Lige i det tilfælde var det så ikke gråspurvene, der blev fyret for.
Men det er da skørt.
Og et eksempel som dette vil lovforslaget formentlig rydde af vejen.
Samtidig er vi tilfredse med kravet om energieffektivisering hos virksomheder, således at leveringen af overskudsvarme ikke bliver en sovepude for virksomhederne i forhold til den grønne omstilling Men som sagt støtter SF forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-11-24:
Tak, formand.
Overskudsvarme har i ganske mange år været noget, folk har set på, hørt om og så taget sig til hovedet over, når vi har kunnet konstatere, hvordan det som en aktiv ressource alt, alt for ofte er gået til spilde.
Hvad enten det har at gøre med datacentre, der lukker store mængder varmt vand, som er brugt til at køle servere ned, direkte ud i naturen, eller det handler om opvarmet luft, der bruges til at køle ned i forskellige andre sammenhænge, så giver det ganske enkelt ingen mening, at den slags værdifulde ressourcer ikke også bliver brugt på den ene eller på den anden måde.
Derfor har det for os i Dansk Folkeparti været afgørende i de aftaler, vi har lavet på energiområdet de seneste år, at få en håndtering af, hvordan vi bedst muligt får brugt overskudsvarme og for så vidt også overskudskulde.
Der kan også være tale om fjernnedkøling og andre teknologier.
Der har der jo været, og det tror jeg ikke man røber nogen statshemmelighed ved at sige, en giganternes kamp imellem Skatteministeriet og Klima- og Energiministeriet om, hvordan man sådan rent teknisk kunne gøre det her.
Når David står over for Goliat, er det jo spændende, hvem der vinder.
Og jeg skal ikke sige, om klimaministeren er den ene eller anden, men vi er i hvert fald på samme hold som dem, der vandt, i den forstand at vi er glade for, at en række af de barrierer, der har været, bliver fjernet, for at kunne bruge overskudsenergien.
Der er stadig væk udfordringer.
Det er klart, at som den utaknemlige dreng i klassen, vi i Dansk Folkeparti jo er, vil vi blive ved med at bide ministeren i haserne for at høre nærmere, f.eks. i relation til the substitutionsprincippet, om, hvordan vi kommer uden om de barrierer, det skaber?
Altså, det princip, der siger, at man som varmekøber – det vil i det her tilfælde sige et fjernvarmeværk – er forpligtet til inden for aftaleperioden altid at sikre, at den varme, man køber, er den billigste, der er til rådighed på markedet.
Selvfølgelig er det godt for aftageren af varme på fjernvarmeanlægget, at prisen er så lav som overhovedet muligt, men mange steder forhindrer det her krav jo altså, at man kan indgå de langsigtede aftaler, som gør, at man f.eks. kan få store mængder af overskudsvarmt vand ind i fjernvarmeanlægget, ganske enkelt fordi man ikke er i stand til at garantere, at der måske om 2, 3 eller 4 år ikke er et eller andet produkt, som måtte være billigere.
Det duer selvfølgelig ikke, for det betyder, at teknik gør, at en værdifuld ressource bliver ledt ud i havet eller søer, eller hvad det måtte være, rundtomkring.
Så vi er kommet et rigtig godt skridt videre, i forhold til hvordan vi får udnyttet overskudsvarmen.
Vi er ikke helt i mål.
Men vi føler som sagt, at vi er på den rigtige side i giganternes kamp, og det vil vi også være fremadrettet.
Tak, formand.
Carsten Kissmeyer (V), 2021-11-24:
Tak for ordet.
Så kommer der et lovforslag, L 60, og der er jo en lang introduktion til, hvad det handler om.
Men det handler i den her sammenhæng primært om overskudsvarme.
Her i Folketinget har vi jo sat os et mål om en bæredygtig grøn fremtid for Danmark, og vi har givet et løfte til den danske befolkning, som vi må og skal overholde.
Det er derfor afgørende, at vi får sat gang i den grønne omstilling.
Med dette lovforslag fremmer vi brugen af overskudsvarme på både energieffektiv og erhvervsvenlig måde.
Dermed tager vi et vigtigt skridt på vejen mod den grønne omstilling.
Venstres ambition er en markedsdrevet grøn omstilling.
Vi tror på markedet, og der tror vi, at det med den grønne omstilling går hånd i hånd med en ansvarlig økonomi.
Virksomhederne skal have gode vilkår til at udvikle sig og skabe nye grønne teknologier.
Hvis vi skal i mål med den grønne omstilling og samtidig ønsker at have en sund økonomi i fremtiden, skal vi ikke se erhvervslivet som en modspiller, men som en medspiller.
Lovforslaget gavner både erhvervsliv og forbrugere.
Vi skal give virksomhederne incitament til at omstille sig og gøre mere brug af grønne løsninger.
Det gør vi med afgiftsfritagelsen for virksomheder, der deltager i ordningen om energieffektivisering.
Derudover fjerner vi administrative byrder for virksomhederne, så det bliver lettere og mere attraktivt at levere deres overskudsvarme til f.eks. det lokale varmeværk.
Det kan vi kun bakke op om i Venstre.
Lovforslaget forbedrer ikke blot vilkårene for erhvervslivet, men også forbrugerne får gavn af lovforslaget, da prisloftet for overskudsvarmen sikrer, at de får den billigst mulige varme.
Læg dertil, at en del af afgiftsfritagelsen forventes at komme varmekunderne til gode.
Prisloftet begrænser også mængden af falsk overskudsvarme.
Og så kan man sige: Hvad er det, altså falsk overskudsvarme?
Det er det, at man laver en ineffektiv produktion, som leverer varme, som så er en del af finansieringen af produktionsomkostningen.
Det ønsker vi ikke.
Vi noterer os, at der kan være lokale forhold, der prisfastsætter et individuelt loft.
Det er lidt vigtigt.
Der kan godt være lokale forhold, som gør, at man kan få en lidt højere aftalt pris end det, den optimale pris kunne være, hvis der er særlige forhold, så man f.eks. ikke kan installere varmepumper af den ene eller den anden årsag.
Venstre stemmer for lovforslaget, der både tilgodeser erhvervslivet, forbrugerne og klimaet.
Det er god, grøn og effektiv energipolitik, som Venstre støtter.
Lovforslaget anviser vejen mod en bæredygtig fremtid og fremmer brugen af overskudsvarme på en energieffektiv måde.
Derfor stemmer Venstre for forslaget som fremsat.
Tak for ordet.