runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Matilde Powers (S), 2023-04-11:
I dag skal vi behandle et lovforslag, som består af to dele: indførelse af obligatorisk seksualundervisning og indførelse af klima og miljø som dannelsesperspektiver
på alle gymnasier
Lovforslaget er udsprunget af ønsker fra dem, det hele handler om, nemlig de mange unge, som går på et gymnasium.
Med det her lovforslag får de endelig begge dele.
Den første del af lovforslaget handler om at ændre lovens formålsbestemmelse, så klima og miljø bliver gennemgående dannelsesperspektiver på alle gymnasier.
Det tager selvfølgelig afsæt i, at klima- og miljøkrisen er to af vores tids største globale udfordringer.
Samtidig er det en dagsorden, der optager rigtig mange unge, og en kamp og bevægelse, der i høj grad er startet af de unge selv.
Det er hele forudsætningen for, at de unge kan føle et ansvar, og for, at de kan vide, hvordan de kan handle på udfordringerne.
Derfor ser vi meget frem til, at det bliver emner, som gymnasielærerne indarbejder i undervisningen, præcis som de allerede gør det i dag med dannelsesperspektiverne i forhold til medmennesker, natur og samfund.
Den anden del af lovforslaget handler om at indføre obligatorisk seksualundervisning på gymnasierne på samme vis, som det er obligatorisk i folkeskolen i dag.
For der er et stort behov for at få yderligere undervisning, når eleverne bliver lidt ældre, for så er mange af emnerne blevet mere aktuelle.
På den baggrund bliver emner som grænser, prævention, samtykke og seksuelt overførte sygdomme også meget aktuelle.
I Socialdemokratiet mener vi derfor, at der er rigtig god fornuft i at indføre obligatorisk seksualundervisning på gymnasierne, og vi er glade for, at det er på de unges eget initiativ, fordi det vidner om et stort ønske og behov.
I dag får mange unge deres viden fra sociale medier og fra hurtige overskrifter, og det er langtfra al den viden, de ser her, der er valid.
Derfor finder vi det vigtigt, at ungdomsuddannelserne sørger for, at de unge får en mere dybdegående og nuanceret viden om emner, som kan have stor betydning for deres sundhed og trivsel og for samfundets udvikling.
Det vil det her lovforslag bidrage positivt til – i første omgang på gymnasierne, senere forhåbentlig også på fgu'er og erhvervsuddannelser, som det er vores ambition.
Derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2023-04-11:
Tak for det, formand.
Som den tidligere ordfører også nævnte, drejer det her lovforslag sig ligesom om to dele.
For det første indfører vi med lovforslaget her, at klima og miljø kommer med som dannelsesperspektiver på de danske gymnasier.
Klimaforandring er jo en af vor tids store udfordringer, og derfor giver det også kun mening, at det bliver noget, som de unge på gymnasierne også skal lære at forholde sig til.
I Venstre mener vi, at fremtidens grønne løsninger skal findes i Danmark, og vi skal derfor også være dem, der er med til at opfinde og udvikle de gode løsninger.
For det andet er det her lovforslag også med til at sikre, at seksualundervisning gøres obligatorisk på skoleskemaet.
Det er vigtigt, at unge i et trygt rum kan diskutere tanker og bekymringer, der kan opstå, i forbindelse med at de begynder at udforske deres seksualitet, og derfor er det også helt naturligt, at gymnasieeleverne skal have mulighed for at lære mere om dette.
Venstre bakker op om lovforslaget, fordi både klimaspørgsmål og samtykke jo står højt på dagens dagsorden, og derfor er det helt naturligt, at vi også får det med i undervisningen på gymnasierne.
Tak for ordet.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-04-11:
Tak for ordet, formand.
Som det allerede er blevet nævnt, er hensigten med det her lovforslag at udvide formålet med de gymnasiale uddannelser, så miljø og klima tilføjes som dannelsesperspektiver på uddannelserne, samt at indføre obligatorisk seksualundervisning.
Hvis vi starter med det første, er det for os i Moderaterne afgørende vigtigt, at vores børn og unge er godt rustet til deres fremtid.
Det betyder også, at de kender til de udfordringer, som de står over for, og at de er klædt på til at agere hensigtsmæssigt på dem.
Og der er det jo sådan, at miljø- og klimaudfordringerne er to af vores tids største udfordringer, og det giver derfor kun god mening, at de integreres tydeligere som dannelsesperspektiver i gymnasiet.
Det er så den ene del af lovforslaget.
Den anden del er som allerede nævnt en indførelse af obligatorisk seksualundervisning.
Det er fornuftigt af flere grunde og er noget, som eleverne jo også selv har efterspurgt.
Det er fornuftigt, fordi meget har rykket sig på det her område inden for de seneste år.
Vi har fået mere fokus på at respektere andres grænser.
Man kunne jo umiddelbart antage, at det burde falde alle naturligt ind at respektere andres grænser, men for mange kan det alligevel være svært at navigere i og vide præcis, hvor de er henne.
Som det fremgår af lovforslaget, viser en trivselsundersøgelse fra 2021, at 14 pct. af alle gymnasieelever er blevet udsat for uønsket seksuel opmærksomhed fra folk på deres skole, og det er en markant stigning fra året før.
Måske er det en af grundene til, at den her undervisning efterspørges.
Det er i hvert fald positivt, når vi på samfundsplan har skærpet de her grænser, i forhold til hvordan vi skal navigere over for hinanden, og så er det positivt, at vi også ligesom klæder unge mennesker på til at kunne navigere inden for de her grænser, i forhold til hvad man må og ikke må, så vi mindsker en eventuel tvivl om, hvor de her grænser måtte være.
Så alt i alt mener vi, at det er godt, at eleverne i gymnasierne bliver gjort bekendt med emner som samtykke, grænser, prævention, kønssygdomme, og hvordan man forebygger dem, og derfor støtter Moderaterne lovforslaget.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-11:
Tak for det.
Det kom bare lige til mig, da vi snakkede her: Er seksualundervisning noget, man kan blive fritaget for?
For jeg bliver bare nødt til at sige, at jeg da har en formodning om, at der er nogle grupper i samfundet, hvor især pigerne fra de grupper vil have rigtig svært ved at acceptere, at de skal have seksualundervisning.
Så jeg skal bare lige høre fra regeringspartierne, om det her selvfølgelig ikke er noget, man kan undtages fra, hvis man skal have en gymnasial uddannelse.
Altså, det er et pligtfag, som skal integreres, og man kan ikke bare sige: Det har jeg ikke lyst til at deltage i.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-04-11:
Nej, det er ikke sådan, at det bliver indført som et pligtfag.
Det bliver indført som noget, der skal undervises i som en integreret del af de fag, der er.
Så det er ikke sådan, at der i gymnasiet kommer et fag, der hedder seksualundervisning.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-11:
Men vil det så sige, at hvis et gymnasie siger, at man har det i alle fag, at det altid er integreret i alle fag, så er Moderaterne o.k. med, at der jo så er nogle grupper i samfundet, hvor det her vil blive en grænsesætning i forhold til, om de i det hele taget kan få en gymnasial uddannelse?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-04-11:
Jeg har umiddelbart svært ved at forestille mig, at det skulle være noget, der blev integreret i alle gymnasiets fag.
Jeg tænker, at der vil være nogle fag, hvor det er mere oplagt end andre.
Så umiddelbart deler jeg ikke den bekymring, du rejser her.
Lotte Rod (RV), 2023-04-11:
Ja, for jeg vil faktisk gerne svare på, hvad min pointe var med at sige det.
Det, der sker i den tid, vi lever i nu, er, at vi kommer til at gøre så mange ting til et middel til at opnå noget andet, altså at vi ikke ser f.eks. naturen og det at have en stærk jord som et formål i sig selv, men hele tiden argumenterer for, at grunden til, at vi skal sætte ind over for klimaforandringerne, f.eks. er at undgå tørke eller at undgå oversvømmelser, eller undgå, at der er mennesker på flugt.
Jeg tror, at der er en sund øvelse i for os alle sammen nogle gange også bare at turde argumentere ud fra, at vi skal passe på naturen, fordi vi skal passe på naturen, fordi den faktisk har et formål i sig selv.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-11:
Nu talte ordføreren om klimaet og nævnte tørke, og så kommer jeg bare til at undre mig lidt.
Mener ordføreren, at der er kommet mere eller mindre ekstrem tørke på kloden de sidste 100 år, f.eks. fra 1900 til 2000 eller 2020?
Er der kommet mere eller mindre tørke på kloden?
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-04-11:
Dette lovforslag vedrører to forhold.
For det første ønsker regeringen at tilføje miljø og klima som dannelsesperspektiver i formålet med de gymnasiale uddannelser.
Det er superpositivt, at gymnasieeleverne skal forholde sig reflekteret og ansvarligt i forhold til miljøet og klimaet, da det er to store udfordringer, vi står over for.
For det andet ønsker regeringen at indføre obligatorisk seksualundervisning på de gymnasiale uddannelser.
Seksualundervisningen skal indgå som del af den almindelige undervisning, som et led i de tværgående aktiviteter.
I undervisningen kunne der indgå temaer som samtykke, grænser, prævention, sygdomme og sociale medier.
Det er et superpositivt skridt, at regeringen nu fremsætter dette forslag, da eleverne på gymnasieuddannelserne efterspørger obligatorisk seksualundervisning.
Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Karina Adsbøl (DD), 2023-04-11:
Tak for det.
Det er svært at komme efter sådan en begejstret ordfører.
Med det her lovforslag foreslås der, at der indføres obligatorisk seksualundervisning på de gymnasiale uddannelser, og at miljø og klima tilføjes som en del af dannelsesperspektivet i formålsparagraffen.
Når jeg tænker på seksualundervisning, kan jeg selv huske fra mine yngre dage – det kan være, at andre i Folketingssalen kan huske det – at der i skolen blev uddelt de her små tegneserier med Oda og Ole.
Jeg tror, det var i den periode, hvor man var meget opmærksom på sikker sex, men det var nu en meget sjov tegneserie, som jeg kan huske her så mange år efter.
Der var det simpelt hen også bare et hit, at vi havde bolsjer og kondomer med rundt.
Som jeg er bekendt med, har regeringen jo også arbejdet for at gøre det obligatorisk på erhvervsuddannelserne og forberedende grunduddannelse, fgu'en, men hvad er status egentlig for det?
Jeg ved ikke, om ministeren vil komme ind på det arbejde, netop også i forhold til den arbejdsgruppe, der var nedsat, og som skulle kigge på det i forhold til stu'en.
Men det må ministeren gerne komme ind på i sin tale.
Men set i lyset af det fokus, der har været både i lovgivningen, altså i samtykkeloven, og i forbindelse med digitale krænkelser m.m., så finder vi det i Danmarksdemokraterne positivt, at seksualundervisning kommer på skoleskemaet.
Men jeg finder det også vigtigt, at man som forældre også påtager sig det ansvar at oplyse sine børn og vejlede sine børn i forhold til det her område, netop også i forhold til hvilke konsekvenser det kan have, hvis man ikke passer på sig selv, også i forhold til hele den debat, der har været, om digitale krænkelser, ja, om grænser i det hele taget.
Men i Danmarksdemokraterne er vi positive over for lovforslaget.
Mai Mercado (KF), 2023-04-11:
Tak, formand.
Den 4. oktober sidste år indgik Det Konservative Folkeparti aftale om, at miljø og klima skal tilføjes som dannelsesperspektiver i formålet for de gymnasiale uddannelser.
Heldigvis, må man sige, er de fleste unge og deres lærere på de forskellige gymnasiale uddannelser allerede optaget af de miljø- og klimaudfordringer, vi befinder os i, og det indgår også som en naturlig del af undervisningen.
En tilføjelse til formålsbestemmelsen vil tydeliggøre, at det er en del af gymnasieuddannelsen at dygtiggøre sig i forståelsen af den miljø- og klimapolitiske virkelighed, vi befinder os i, og vil give mulighed for diskussion og refleksion over, hvordan man kan være med til at påvirke den og forandre den.
En anden del af aftalen i gymnasieforligskredsen er aftalen om seksualundervisning, hvor der altså vil blive udarbejdet materiale til inspirationsbrug om emner, som man som mor og forældre vel generelt ønsker at ens børn virkelig ved noget om, men hvor man ikke i alle hjem taler åbent om de emner, som der altså politisk lægges op til, eksempelvis samtykke, grænser, prævention samt seksuelt overførte sygdomme og ikke mindst, hvordan man forebygger.
Det Konservative Folkeparti kan stemme for lovforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-11:
Så man støtter faktisk den ubalance ved at sige ja til dette forslag.
Det er gratis at gå på en folkeskole med en international udskolingslinje, mens man skal betale for at gå på en privatskole.
Skal jeg forstå det sådan, at Liberal Alliance ikke længere er tilhængere af at støtte og styrke friskolerne, men nu er blevet tilhængere af at styrke og støtte folkeskolerne?
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-04-11:
Så jeg håber da ikke, at man bare vil tilvælge folkeskolen, fordi det er billigere.
Men nu ser vi også gerne i Liberal Alliance, at koblingsprocenten bliver hævet.
Men derfor vil jeg jo stadig væk ikke stemme imod det her forslag for at forringe mulighederne i folkeskolen.
Vi ønsker jo en bedre folkeskole, der kan indrette sig mere, som den ønsker, og til elevernes bedste.
Karina Adsbøl (DD), 2023-04-11:
Tak for det, formand.
Og det er jo ganske godt i forhold til det.
Jeg synes også, det er ganske godt, at man, uanset om man sidder i Folketinget eller ej, har mulighed for at efteruddanne sig.
Den foreslåede ordning indebærer, at det ikke længere kun er tidligere folketingsmedlemmer, der kan få dækket udgifter til efteruddannelse, men også nuværende medlemmer.
Så alt i alt er det positivt, og i Danmarksdemokraterne kan vi støtte lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-04-11:
Liberal Alliance støtter forslaget.
I det hele taget må man jo sige, at den tendens, vi har i Danmark, til, at man går rigtig, rigtig mange år på en uddannelse og så først bagefter finder ud af, hvad den skal bruges til ude i samfundet, for en række uddannelser måske ikke er så heldig, og at det nok var bedre, om vi gik mere i retning af, at folk havde en tilknytning til en arbejdsplads og så uddannede sig løbende, mens de var på arbejdspladsen.
Det har man fundet ud af ude i det store erhvervsliv, nemlig at det er sådan, man ofte får de bedste medarbejdere, og nu træder vi så også her i Folketinget ind i den tid, idet vi nu også kan efteruddanne os, mens vi er på arbejde og ikke først, når vi er færdige med at sidde i Folketinget.
Vi bakker op om lovforslaget.
Mai Mercado (KF), 2023-04-11:
I Det Konservative Folkeparti bakker vi op om muligheden for at kunne få efteruddannelse, mens man stadig væk er folketingsmedlem.
Det vil gøre det lettere at få et job for dem, som altså ikke bliver genvalgt.
Man må jo sige, at tidligere har det ikke været så ligetil for dem, som blev vraget, bare at gå ud bagefter og få arbejde, så det giver mening med opkvalificering, det giver mening med kompetenceudvikling, og det giver faktisk også mening, at man gør det, mens man sidder herinde, for det kan jo være, at de kompetencer, man får, også er noget, man kan bruge i sit politiske arbejde.
Selve forslaget om kompetenceudvikling kan jo egentlig tilskrives SF, som i mange år har sagt, at det er en god idé at begynde på det allerede tidligere.
Jeg mindes også, at vi på et tidspunkt har haft sådan en overordnet drøftelse af forholdene for folketingsmedlemmer, herunder også at få normaliseret vilkårene for folketingsmedlemmer, og undervejs i de drøftelser blev forslaget om kompetenceudvikling, som vi altså behandler her, også bragt ind.
Der var jo for år tilbage Vederlagskommissionen, som lavede et arbejde, et stort stykke arbejde, og der har også tidligere været politiske forhandlinger, og nu virker det, som om regeringen har sagt, de gerne vil indkalde til drøftelser.
Men har man været i politik længe nok, ved man også, at drøftelser ikke nødvendigvis er det samme som forhandlinger.
Så herfra skal i hvert fald bare lyde en opfordring til, at det er forhandlinger, der bliver indkaldt til, og vi deltager i hvert fald gerne.
Vi har sagt mange gange, at vi gerne ser, at Vederlagskommissionens anbefalinger bliver implementeret.
Men her og nu kan vi altså støtte det forslag, der ligger.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-11:
Nu er der jo flere af mine gode kolleger, som har været oppe og tale om de positive ting i det her forslag, og jeg vil da også godt anerkende, at spørgsmålet om, mens man sidder i Folketinget, at kunne tage efteruddannelse, der er relevant i forhold til folketingsarbejdet, sådan set kan være relevant.
Men når vi i Enhedslisten ikke kommer til at støtte det her forslag, er det, fordi vi simpelt hen synes, at balancen er skæv i forhold til det.
Helt grundlæggende er det jo sådan, at de forhold, vi tilbyder os selv, i meget høj grad skal afspejle de forhold, der er ude i samfundet, netop for at sikre, at folk, der er uden for Folketinget, også kan se, at vi, hvad angår de regler, vi vedtager for dem, har en nogenlunde enslydende tilgang i forhold til de regler, vi vedtager for os selv.
Der bliver altså en ekstra udgift, der bliver forbundet med det her,
og jeg vil i hvert fald i udvalgsbehandlingen se, om vi kan stille et ændringsforslag, som gør, at den ekstraudgift, der bliver, bliver afholdt inden for den samlede ramme for folketingsmedlemmers vederlag, så det her ikke betyder en udvidelse af den ramme.
Det er den ene udfordring i forhold til forslaget.
Den anden udfordring er, synes jeg, at hvor det er helt rimeligt, at man kan sige, at man kan tage noget efteruddannelse, som er relateret til det arbejde, man udfører som sit hverv som folketingsmedlem, synes jeg, at det er en skævhed, hvis vi, mens vi sidder i Folketinget, også kan tage efteruddannelse med henblik på den tid, der kommer, når vi ikke sidder i Folketinget længere.
Der har vi jo faktisk nogle ret lukrative forhold, som gør, at man kan få et eftervederlag i op til 2 år, og den periode kan man så netop bruge til efteruddannelse med henblik på at kunne få beskæftigelse efterfølgende.
Vi har selv i Enhedslisten afsat nogle midler til folketingsmedlemmer, som ønsker at tage efteruddannelse med henblik på folketingsarbejdet, og det kan vi afholde inden for egen ramme.
Det kunne man jo også vælge at gøre.
I hvert fald synes jeg, at balancen i det her forslag er skæv, og derfor kommer vi fra Enhedslistens side ikke til at støtte det, medmindre vi kan få vedtaget et ændringsforslag, som kan være med til at afgrænse, hvilke efteruddannelsesområder man kan få støtte til, og være med til at gøre det udgiftsneutralt, så det holdes inden for den samlede ramme, som vi som folketingsmedlemmer får som vederlag.
Jeg har spurgt ind til det, og jeg kan jo høre, at den ramme, der er, i forhold til hvad man kan få midler til, er forholdsvis bred, og det kan jo også være fornuftigt, hvis det handler om den tid, der kommer efter den tid, hvor man sad i Folketinget, men når det handler om den periode, hvor man sidder i Folketinget, synes jeg, at efteruddannelsesmidler bør blive brugt til præcis det formål, nemlig at kunne opkvalificere ens mulighed for at kunne deltage i lovgivningsarbejdet.
Så med de bemærkninger kommer vi fra Enhedslistens side ikke til at kunne støtte det her lovforslag.
Samira Nawa (RV), 2023-04-11:
Mange tak, formand.
I Radikale Venstre har vi alle dage været tilhængere af livslang læring, og det gælder selvfølgelig også medlemmerne af Folketinget.
Forslaget her giver mulighed for, at man kan efteruddanne sig, også mens man sidder i Folketinget, og det er vi varme tilhængere af.
Det kunne jo være kvalifikationer, man tilegnede sig, der kunne være brugbare både i folketingsarbejdet, men også kvalifikationer, man tilegner sig med henblik på det arbejde, man skal foretage sig, efter ens folketingsperiode er slut.
Peter Kofod (DF), 2023-04-11:
Tak for det, formand.
Forslaget er jo allerede glimrende blevet gennemgået, og jeg skal derfor bare meddele, at Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Vi deltager også gerne i de forhandlinger, som regeringen jo har bebudet på et eller andet tidspunkt vil komme, om vederlæggelse af folketingsmedlemmer.
Noah Sturis (ALT), 2023-04-11:
Tak for ordet.
Det føles lidt ambivalent at skulle behandle et lovforslag, som handler om at forbedre vilkårene for, at folketingsmedlemmer kan få bedre uddannelsesvilkår, når regeringen samtidig vil halvere kandidatuddannelser og forringe vilkårene for resten.
Men fra Alternativets side støtter vi som udgangspunkt forslaget, for vi har ligesom mange andre herinde en vision om livslang læring og går generelt ind for bedre muligheder for, at alle kan efteruddanne sig.
Vi synes især, det er fornuftigt, at forslaget åbner op for, at nuværende folketingsmedlemmer kan opkvalificere sig i forhold til deres nuværende politiske arbejde, og vi synes i virkeligheden, at det måske er der, forslaget har mest værdi.
Så med de bemærkninger støtter vi som udgangspunkt forslaget.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-11:
Tak for det, formand.
Nye Borgerlige kommer til at støtte forslaget.
Vi synes faktisk, at læring er vigtigt hele livet.
Men sådan er der jo forskel på arbejdsbyrden rundtomkring.
Men vi kommer i hvert fald til at støtte forslaget.
Vi synes, det er fornuftigt med læring, også mens man sidder i Folketinget.
Kris Jensen Skriver (S), 2023-04-11:
Tak for ordet.
I snart 10 år har der kørt en forsøgsordning med mulighed for oprettelse af internationale linjer i udskolingen.
Det har givet mulighed for at gennemføre op til 50 pct. af undervisningen, primært i naturfagene, på engelsk og dermed fravige folkeskolelovens forudsætning om dansk som undervisningssprog.
Med baggrund i de mange år, hvor forsøget har kørt, står vi derfor på et solidt grundlag, når vi førstebehandler lovforslaget i dag.
Med lovforslaget foreslås det at permanentgøre forsøget, så det fremover bliver muligt for alle folkeskoler at oprette internationale udskolingslinjer, hvor undervisningen i et vist omfang foregår på engelsk.
Der er ikke noget tvang i det her – det er en mulighed – og det gør det muligt for dem, der har kørt forsøget, at fortsætte videre.
Der er i stedet tale om en ekstra mulighed for de skoler, der kan se et potentiale og en efterspørgsel, og som i øvrigt kan finde de kompetencer, der er nødvendige for at kunne drive dette tilbud.
Samtidig holder vi fast i, at undervisningen skal foregå på dansk i de mere kulturbærende fag som historie, samfundsfag og kristendom.
Og prøverne i alle fag skal foregå på dansk.
Vi tror på, at de skoler, der vælger at tage imod denne mulighed, kan skabe et anderledes og for nogle elever motiverende og spændende tilbud; et tilbud, hvor kvaliteten selvfølgelig skal være til stede, så vores unge mennesker kan tilegne sig nogle stærke sproglige kompetencer, som kan gavne dem i deres videre uddannelse og arbejdsliv.
Jeg tror på, at det vil være et tilbud, som kan være til gavn for de elever, der godt kan bruge ekstra udfordringer.
I min tid som lærer i folkeskolen har jeg mødt de elever, der godt kunne bruge ekstra udfordringer for, at deres potentiale blev udfoldet.
Og det er i virkeligheden en af de helt centrale opgaver for den danske folkeskole, nemlig at kunne favne og ramme bredt.
Samtidig finder vi, at det er en god mulighed i forhold til den vigtige frisættelsesdagsorden, som også kører på skoleområdet over de næste år; en dagsorden, vi som parti har store forventninger og forhåbninger til.
Det handler nemlig om, at skolerne skal have mere frihed til at bestemme, hvordan de tilrettelægger undervisningen.
Lovforslaget her skal ses som et led heri, fordi det åbner nogle nye muligheder.
Vi har i Socialdemokratiet stor tiltro til det dygtige faglige personale, der er ude i vores folkeskoler, og vi tror på, at man lokalt bedst ved, hvordan skolen bedst drives.
Opgaven fra vores side er at skabe nogle gode rammer.
Med afsæt i en evaluering, som viser stærke sproglige kundskaber og højere trivsel, finder vi god grund til at tro, at dette lovforslag kan være et led heri.
På baggrund af dette kan jeg meddele, at Socialdemokratiet støtter forslaget.
Lotte Rod (RV), 2023-04-11:
Tak for mange fine pointer i talen.
Jeg vil gerne spørge Socialdemokratiets ordfører, om den her mulighed for at lave internationale udskolingslinjer både skal gælde i folkeskolen og på de frie skoler.