runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-16:
Tak for det.
Dansk Folkeparti har her initieret en forespørgsel til regeringen om, hvad den vil gøre for at bekæmpe voldelig venstreekstremisme i forbindelse med lovligt varslede demonstrationer.
Det er jo nok lidt at sparke en åben dør ind, og det er også meget tydeligt fremgået af debatten, at der ikke er nogen, der på nogen måde ikke tager afstand fra vold i forbindelse med moddemonstrationer eller nogen anden form for den slags.
Vi har fuld tillid til, at politiet bekæmper alle former for udøvet vold i det danske land, det danske samfund, og ministeren har meget klart redegjort for de eksempler, der er på godt politiarbejde, både når det kommer til konfrontationer mellem demonstranter og moddemonstranter, men også voldelig adfærd i det hele taget i alle dens afskygninger fra simpel vold i straffelovens § 244 til de klart grovere voldsbestemmelser omfattet af §§ 245 og 246.
I den forbindelse så vi rigtig gerne i Radikale Venstre, at man opprioriterede rigtigt politiarbejde i forbindelse med sådan noget her i stedet for at bruge en masse ressourcer på at tjekke uskyldige hr. og fru Jensens rødbedefarvede pas ved den sydlige grænse.
I øjeblikket er der et flertal, der åbenbart synes, at det er det vigtigste.
For Radikale Venstre er det fuldstændig klart: Vi værner om ytringsfrihed, vi værner om forsamlingsfrihed, både når det kommer til demonstrationer og moddemonstrationer, og vi er åbenlyst modstandere af den ene eller anden slags ekstremistiske gruppering og den ene eller anden slags udøvede voldelige adfærd.
Det er altså ligemeget, hvem der udfører den, og hvilken slags vold der er tale om – det er noget, vi tager afstand fra uanset hvad.
Derfor var vi nok også lidt ærgerlige over, at selve forespørgselsspørgsmålet er formuleret med et meget ensidigt fokus på voldelig venstreekstremisme, for man kan så få det indtryk, at forespørgerne ikke ser nogen problemer med højreekstremisme eller ikke ser, at der har været nogen voldelig adfærd udøvet af højreekstremister.
Derfor er det meget glædeligt at kunne konstatere, at der af begge de oplæste vedtagelsestekster fremgår en klar afstandtagen til voldelig adfærd udøvet af både venstreekstremister, men også højreekstremister.
For det må være budskabet fra debatten her, altså at alle ekstremister og al voldelig adfærd er dybt uacceptabelt.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-16:
Jamen når vi snakker lovkvalitetsarbejde, handler det jo også om, hvad det er for nogle konsekvenser, der er af en lov.
Og når vi nu har skrevet under på nogle internationale aftaler, skal den konsekvens vel også læses ind i det – det er vel den kvalitet, vi kan forvente, altså at man holder det op imod: Vi har et mål her, og hvordan lever vi op til det?
Det må vel være det kvalitetsarbejde.
Eller hvordan vil ministeren ellers se at man løbende kan indarbejde i lovgivningen, at vi holder øje med, at vi ikke går imod Parisaftalens begreb om, at man ikke må lave backsliding?
Jeg ved ikke, hvad udtrykket hedder på dansk.
Men hvordan vil man leve op til det i f.eks. det kvalitetsarbejde?
Når vi ser på de internationale aftaler, vi har indgået om de 17 verdensmål, og Parisaftalen på klimaområdet, ser vi jo en tidsplan, der også gør, at vi har travlt – rigtig, rigtig travlt.
Og derfor bør de her aftaler, som vores statsminister jo også storsmilende har skrevet under på, være ret meget på dagsordenen, i forhold til at vi netop lever op til dem.
Jeg så også handlingsplanen og vil gerne kvittere for, at man da kom med noget i den i forhold til verdensmålene, men der er godt nok elastik i den beskrivelse af, hvornår man vil vurdere det her.
Jeg synes jo, der er langt mere at se i f.eks. den tyske måde at se på det på, hvor man virkelig tager det alvorligt at skulle bæredygtighedsvurdere.
Men nu nævner ministeren så det her med miljøkonsekvens – at man kigger på, at det også gælder klima.
Betyder det, at den måde, man ser på miljøkonsekvensen på, allerede er oppe imod Parisaftalens helt klare og tydelige mål?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-16:
En miljømæssig konsekvensvurdering indebærer en vurdering af, ja, de miljømæssige konsekvenser, som et lovforslags mulige virkninger har på henholdsvis sundhed, sikkerhed, flora, fauna, jordbund, vand, luft, klima, landskab, ressourcer, affald, bygninger og kulturarv.
Jeg tror, vi hurtigt kan få en udfordring i den her diskussion, for på den ene side kan det hurtigt handle om indholdet af de 17 verdensmål og klimaaftalen – altså, hvad vil vi med det? – men det, jeg sådan set står og taler for, er jo selve lovkvalitetsarbejdet, der handler om, hvor mange processer, hvor mange obligatoriske punkter vi skal igennem, når vi vedtager love.
Og jeg tror ikke, det vil være til gavn for noget eller nogen, at vi gør det endnu mere administrativt bøvlet, end det er i dag.
Der er jeg af den overbevisning, at det jo handler om – og der kommer jeg altså lidt uden for, hvad jeg ellers beskæftiger mig med til daglig – at det ansvar, der er for verdensmålene, laver vi nogle politiske planer for, nogle politiske aftaler for, som der skal tages hensyn til i det arbejde, vi laver.
Jeg har det sådan, at det forslag her jo vil betyde en obligatorisk tilgang til også at se på disse spørgsmål ved alt – altså, ved rocker-bande-pakkens vedtagelse skulle vi så også have haft det med, og det kan man så diskutere.
Men det er sådan set i forhold til lovkvalitetsarbejdet, at vi synes, at det dog er for vidtgående.
Christian Juhl (EL), 2017-05-16:
Tak for det.
Jeg synes, at svarene i første omgang afslører, at det her er venstrehåndsarbejde af regeringen, og det er jeg meget, meget ked af.
Jeg hørte statsministerens tale i FN, da vi vedtog de 17 verdensmål.
Jeg var så heldig selv at være til stede hele weekenden.
Han sagde jo det, som mange andre politiske ledere har sagt, nemlig at det her er meget vidtgående, og at det kræver en meget stor indsats af hele verden på en gang og ikke kun af de fattigste lande.
Mogens Lykketoft, som var formand for Generalforsamlingen, sagde, at det her er revolutionære mål, at det ikke kun er revolutionerende mål.
Hvordan har ministeren tænkt sig at vi skal gennemføre så vidtgående mål, hvis vi ikke helt systematisk, hver eneste gang vi beslutter noget, gør os en overvejelse om, hvorvidt vi går den rigtige vej eller vi går den forkerte vej?
Tror ministeren så på, at de 17 verdensmål kan nås på 15 år?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-16:
Jeg forholder mig til, hvordan vi laver den bedste lovgivning, og jeg er helt sikker på, at det sker igennem udmøntningen af den handlingsplan, som regeringen har lavet, som jo så skal omsættes.
Der arbejdes i øjeblikket med en konkret model, som regeringen forventer at kunne præsentere efter sommerferien, for, hvordan man i lovforslagene skal indarbejde konsekvensvurderinger for verdensmålene.
Jeg synes da, det er vigtigere, at vi prøver at fokusere på de steder, hvor det er relevant at bruge det her, og ikke bare siger, at det er yderligere et punkt ud af de punkter, vi gennemser, hver eneste gang vi laver et lovforslag – uanset hvad det lovforslag handler om.
Rune Lund (EL), 2017-05-16:
Jeg mindes ikke, at Enhedslisten skulle have haft noget samarbejde med AFA.
Jeg kan ikke selv komme på en situation, hvor det har været aktuelt.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-16:
Jeg synes, der var nogle gode elementer i den – også.
Det, jeg vil spørge Enhedslistens ordfører om, er: Nu er Enhedslisten jo det mest venstreorienterede parti i Folketingssalen, og derfor kunne man måske forestille sig, at nogle af de personer på den yderste venstrefløj, som jeg omtalte i min ordførertale, kunne være tiltrukket af f.eks. at melde sig ind i Enhedslisten.
Og så er jeg bare sådan helt uskyldigt nysgerrig efter at vide, hvordan man håndterer det spørgsmål i Enhedslisten.
Altså, ekskluderer man folk, der f.eks. aktivt deltager i demonstrationer eller er voldelige i forbindelse med demonstrationer?
Er det nogle, man ligesom siger farvel til, og hvor man siger, at de må finde et andet sted at være, eller kan man godt inkludere dem i Enhedslisten?
Pernille Bendixen (DF), 2017-05-16:
Men er det så sådan, at Enhedslisten tidligere har haft et samarbejde med AFA?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-16:
Tak for det.
Der har været flere eksempler på, at der er blevet begået vold, hærværk og lignende.
Politiet har måttet rykke ud i meget stort tal for at beskytte og forsvare den lovligt varslede demonstration fra de her venstreorienterede ballademagere, der ikke har kunnet opføre sig ordentligt.
I Danmark skal og må der aldrig være tvivl om, at vi skal stå vagt om vores frihed til at mødes.
Derfor har vi indkaldt til den her forespørgsel.
Vi glæder os til at høre de forskellige partiers og ikke mindst regeringens bud på, hvordan vi kan tackle de udfordringer, vi har lige her.
Christian Juhl (EL), 2017-05-16:
Det drejer sig ikke om at tage et lille skridt i al vores færden, hver gang vi møder et sted, hvor vi kan gøre det bedre, for at klare verdens problemer.
Jeg mener, det er to punkter ekstra!
Men den kvalitetssikring af vores lovforslag kom jo også på et tidspunkt, hvor der også var nogle bureaukrater, der sagde: Det her er for bøvlet, hvorfor skal vi nu have sådan nogle ting ind, og det kan vi da sagtens lave i Miljøudvalget eller nogle andre steder.
Sådan er det jo hver gang.
Der synes jeg at regeringen skal være i front og sige, at nu trækker vi det fremad i den rigtige retning, i stedet for at undskylde sig med, at det er bureaukratisk, problematisk osv.
I f.eks. den her pakke, som ministeren nævnte, vil der bare stå: Ingen konsekvenser.
Det er jo ikke svært at udfylde.
Trine Bramsen (S), 2017-05-16:
Enhver form for voldelig ekstremisme er skadelig for vort land.
Voldelig ekstremisme strider imod de grundlæggende demokratiske værdier, som vores samfund bygger på, og derfor er det afgørende, at vores myndigheder holder nøje øje med udviklingen i både venstreorienterede og højreorienterede ekstremistiske miljøer.
Det skal under ingen omstændigheder tolereres, når unge på venstrefløjen smadrer hele gader som led i deres politiske markeringer.
Det var også baggrunden for, at vi sidste år valgte at stramme lovgivningen, så de unge nu kan hæfte for de ødelæggelser, de medvirker til, når de er en del af en voldelig manifestation.
Status lige nu er ifølge PET, at de vurderer, at der er en begrænset terrortrussel fra personer eller grupper, der færdes i eller identificerer sig med holdninger i politiske ekstremistiske miljøer.
Men det ændrer ikke ved, at det for os socialdemokrater er afgørende, at vores efterretningstjenester har opmærksomheden rettet mod politiske ekstremistiske miljøer i Danmark, hvor der kan være en vilje til at anvende vold til at fremme den politiske dagsorden.
For det kan gå stærkt, selv mindre grupperinger kan skabe stor utryghed på meget kort tid.
I vores seneste regeringsperiode igangsatte vi både handlingsplaner og kortlægninger af de politiske ekstremistiske miljøer, og det er altså afgørende, at vi løbende får fulgt op på disse initiativer, så vi både kender truslen, men også har en fælles politisk forståelse af indsatserne imod den politiske ekstremisme.
Sluttelig vil jeg sige, at vi her i Folketinget også har et ansvar for at bekæmpe den voldelige politiske ekstremisme, både den til højre og den til venstre.
Når vi debatterer, skal vi gøre det med respekt for hinanden, med respekt for hinandens holdninger og med en forståelse af, at nok skal vi løse samfundets problemer, men aldeles ikke opfordre til konflikter.
Og med vores mandater her i Folketinget har vi en pligt til at gå allerforrest i forhold til det.
Jeg skal meddele, at vi kan tilslutte os det forslag til vedtagelse, som er læst op.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-05-16:
Tak for det.
Det er svært for et lille parti at være overalt her på Christiansborg.
Emnet for den forespørgselsdebat, vi har, er: Hvad vil regeringen gøre for at bekæmpe voldelig venstreekstremisme som set f.eks. i forbindelse med lovligt varslede demonstrationer?
Og jeg kan sige, at justitsministeren allerede har afgivet en lang, jeg var næsten ved at sige redegørelse om status, og jeg kan tilslutte mig hvert et ord.
Så det tjener næsten ikke noget formål, at jeg går i gang med at gentage det.
Jeg er helt enig med justitsministeren i hans vurdering.
Vi må på det skarpeste tage afstand fra, at politiske grupperinger bruger vold.
Det er fuldstændig uacceptabelt.
Jeg taler også om højreekstremister og for den sags skyld alle andre, der får trang til at demonstrere.
Vi kan ikke acceptere, at der indgår vold i de demonstrationer.
Vi forventer, at politiet har fuldt styr på eller i hvert fald sætter konsekvent ind over for de demonstranter, der ikke indretter sig efter reglerne.
Jeg er glad for at kunne sige, at mit indtryk er, at både PET og politiet gør, hvad de kan, for at forberede sig på demonstrationer, og at de gør, hvad de kan, når demonstrationerne er i gang, for at holde dem på så lavt et voldsniveau som overhovedet muligt.
Her fra Folketingets side har vi som bekendt for et års tid siden
i forbindelse med den såkaldte respektpakke også iværksat tiltag over for demonstranter – ja, ikke demonstranter, men dem, der viderefører en demonstration, så den bliver til optøjer – nemlig skærpet erstatningsansvaret for de ledere, der foranlediger optøjer.
Men der er altså ikke noget ansvar for almindelige fredelige demonstranter, skal jeg skynde mig at sige.
Men vælger man at gå igennem gaden og smadre butikkerne, ja, så har man altså et ansvar, hvis man er leder af sådanne optøjer, og også et ansvar for, hvad andre folk lever i den anledning.
Så på det foreliggende grundlag kan jeg på Venstres vegne sige, at vi kan tilslutte os den vedtagelsestekst, som allerede er læst op.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-16:
Jeg tror, ordføreren tager sig det alt for nær, for jeg er jo sådan set meget åben og vi er meget åbne om vores tilgang til de her ting.
Er der folk, der ikke skal være i Dansk Folkeparti, men som alligevel forvilder sig indenfor, jamen så handler vi aktivt på det og ekskluderer dem og siger, at de må finde et andet sted at være.
Det er sådan måden, vi håndhæver det her problem på, netop fordi den her debat jo i høj grad handler om yderfløje.
Der er en gang imellem nogle, der kan være tiltrukket af at melde sig ind i partier, der ikke er en del af yderfløjene, og det fik jeg bare lyst til at spørge Enhedslistens ordfører om.
Jeg er meget åben om, hvordan vi håndterer det i Dansk Folkeparti, og jeg synes egentlig, det er mærkeligt, at Enhedslistens ordfører ikke er lige så åben, som jeg er.
Rune Lund (EL), 2017-05-16:
Jeg ved ikke, om jeg ikke skulle være åben.
Vi har nogle eksklusionsregler, som gør, at det helt generelt er meget svært at ekskludere medlemmer af Enhedslisten.
Der er en meget høj grad af, hvad skal man sige, beskyttelse, hvad det angår, selv hvis man har nogle meget tåbelige holdninger i den her sammenhæng og måtte mene, at vold er en måde at fremme en sag på.
Så selv i det tilfælde, hvor man har en meget dum holdning på det punkt, vil det være en relativt besværlig proces at blive ekskluderet af Enhedslisten.
Det er en pris ved vores vedtægter, nemlig at det er svært at ekskludere medlemmer, men det er nogle vedtægter, vi har, fordi vi har ønsket, at det skal være svært at ekskludere medlemmer af Enhedslisten – af andre demokratiske årsager.
Pernille Bendixen (DF), 2017-05-16:
Tak for det.
Ordføreren nævner i forslaget til vedtagelse – og jeg fik ikke citeret det helt korrekt – noget med at tage afstand fra voldelige grupperinger.
Og der må jeg bare spørge: Tager Enhedslisten afstand fra en voldelig gruppering som AFA, altså Antifascistisk Aktion?
Det vil jeg gerne høre.
Rune Lund (EL), 2017-05-16:
Ja, det gør vi.
Vi tager afstand fra voldelige grupperinger som Antifascistisk Aktion.
Vi samarbejder ikke som parti med grupperinger, der benytter sig af vold i forbindelse med deres såkaldte politiske arbejde.
Christian Juhl (EL), 2017-05-16:
Men det gider jeg ikke spørge om, for det kan alle jo regne ud.
Det tager 2 sekunder.
Jeg vil bare spørge: Mener ordføreren ikke, at vi med Parisaftalen og med de 17 verdenskrav faktisk står tæt på en kant, og at hvis ikke vi handler, hvis ikke vi gør det bedre og anderledes, end vi har gjort indtil nu, får vores børn og børnebørn altså nogle alvorlige, meget alvorlige problemer, f.eks. flygtningestrømme hen over Europa?
Mikkel Dencker (DF), 2017-05-16:
Jeg mener bestemt, at FN's verdensmål er relevante.
Det er de bare ikke i alle sammenhænge.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-16:
Først vil jeg gerne takke ordføreren for nogle gode ideer, i forhold til hvordan vi ellers skal vurdere vores lovgivning.
Jamen det er da i den grad vigtigt at se på de 17 verdensmål – verdensmål 3 om at sikre et sundt liv, fremme trivsel, verdensmål 4 om at sikre adgang til kvalitetsuddannelse, verdensmål 5 om ligestilling, verdensmål 11 om at gøre lokalsamfund inkluderende, sikre og robuste.
Så socialpolitik har jo netop også noget at gøre med de her mål.
Så har jeg et spørgsmål: Hvordan vil ordføreren så sikre, at vi lever op til klimaaftalen, hvis vi ikke konsekvensvurderer?
For hvis vi ser på Parisaftalen, kan vi se, at der jo er et punkt om ingen tilbageskridt, altså no backsliding, som der står i aftalen.
Hvordan vil ordføreren have at vi lever op til det, hvis vi ikke vurderer det i forhold til lovgivningen?
Mikkel Dencker (DF), 2017-05-16:
Jamen vi lever allerede op til Parisaftalen i de skridt, som nu bliver taget.
Men vi behøver jo ikke at vurdere, hver eneste gang vi laver lovgivning her i Folketinget, om det nu lever op til Parisaftalen.
Hvad har socialpolitik med klimaaftalen at gøre?
Hvad har retspolitik med klimaaftalen at gøre?
Det kan jeg slet ikke se nogen relevans i.
Men Dansk Folkeparti mener, at vi skal leve op til Parisaftalen, ja, og det arbejder vi jo allerede på i kredsen af klimaordførere.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-16:
Først blev jeg lidt overrasket, da jeg hørte, at vi allerede lever op til Parisaftalen.
Det ville da være fantastisk.
Men så er det jo netop, at der kommer spørgsmålet om, hvad det er, der står i vejen, hvis man netop står med et forslag, der slet ikke har nogen indvirkning på det, og som ikke betyder, at vi tager tilbageskridt, som vi jo tager på en række områder inden for klima lige for tiden, men som f.eks. drejer sig om retspolitik og ingen indvirkning har på det.
Altså, hvad er det, der er forfærdeligt i så at skulle skrive, at det ingen virkning har her, men hvor man så til gengæld tager verdensmålene ind, som vi har små 5.000 dage til at leve op til?
Mikkel Dencker (DF), 2017-05-16:
Jamen jeg besvarede det allerede i mit ordførerindlæg, hvor jeg sagde, at i Dansk Folkeparti mener vi ikke, at klimaaftalen eller verdensmålene skal ophøjes til sådan en særlig hellig status.
Og det mener vi heller ikke at der er andre internationale konventioner der skal.
Det ved jeg godt at spørgeren sikkert godt kunne tænke sig.
Og jeg tror ikke helt på påstanden om, at jeg nu har givet ham gode ideer, for jeg tror, at ideerne var der i forvejen – de er bare ikke fremsat endnu.
Mette Gjerskov (S), 2017-05-16:
Jeg vil gerne indlede med at sige til Dansk Folkepartis ordfører, at jeg er imponeret.
Jeg er imponeret, og jeg sad og tænkte: Hvornår kommer det?
Det lykkedes simpelt hen at få udlændingepolitikken ind i det her forslag.
Ej, det er imponerende, det må jeg sige – tillykke med det!
Men når vi så ser bort fra det, forstår jeg simpelt hen slet ikke argumenterne for at sige nej.
Altså, der er jo andre ting, vi undersøger i forvejen.
Jeg synes ikke, det lyder, som om Dansk Folkeparti overhovedet har taget stilling til lige præcis de her verdensmål.
Verdensmålene berører jo alle mulige aspekter af samfundet, og det er derfor, det er vigtigt, at vi er opmærksomme på dem i alle mulige aspekter af samfundet – sundhed, uddannelse, ulighed.
Det er ikke kun klima og bæredygtighed, det er jo alt muligt forskelligt.
Mikkel Dencker (DF), 2017-05-16:
Jamen jeg synes jo, det er relevant at vurdere det i de sammenhænge, hvor det er relevant.
F.eks. når vi laver energipolitik, kan man godt vurdere det op mod målsætningerne på klimaområdet og i forhold til klimaaftalen, det er relevant nok, men ikke når man laver retspolitik – så har det ikke noget med klimaaftalen at gøre.
Der er da ikke nogen af de 17 mål, som jeg har noget imod.
Men lige så vel som at vi i Danmark har det med at erklære os for klimadukse, vil jeg sige i forhold til at erklære Danmark som verdensmålsduks, at der da godt nok er mange af de her verdensmål, som vi allerede har implementeret i Danmark eller er meget, meget tæt på.
Mette Gjerskov (S), 2017-05-16:
Ja, det er noget, regeringen siger, og det er det, der er problemet – det er, at regeringen tror, at vi er kommet så langt
Der er stadig væk arbejde at gøre.
Det, der undrer mig, er, at Dansk Folkeparti, som jo ikke er et regeringsparti, ikke vil have den her sag i Folketingssalen.
Det, Dansk Folkeparti siger i dag, er, at det overlader man til regeringen, og så kan de vurdere det ovre bag lukkede døre.
Det er ikke en vurdering, som må komme herover i Folketingssalen og stå i lovforslaget.
Og det undrer mig faktisk, for én ting er, at regeringen synes, det er meget praktisk, men vi andre må vel synes, at det er rarest, at det kommer i Folketingssalen hos de folkevalgte.
Mikkel Dencker (DF), 2017-05-16:
Nu er det så regeringen, man overlader det til at vurdere de her ting, og det har jeg faktisk været ret tryg ved i alle de år, jeg har siddet i Folketinget.
Men der er jo stadig væk ikke noget, der forhindrer mig eller fru Mette Gjerskov eller de 177 øvrige folketingsmedlemmer i, hvis man synes, der er noget, der er ubelyst i et lovforslag, så at stille spørgsmål til det.
Det er jo en praksis, der udleves ret aktivt her i Folketinget, og det har jeg da tænkt mig at fortsætte med, og det tror jeg også spørgeren vil.
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-05-16:
Tak for det.
FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og de tilhørende 17 verdensmål udgør sammen med Parisaftalen en global vision for bæredygtig udvikling i verden.
Det er en ambition og en dagsorden, Danmark også skal bidrage til at opfylde.
Danmarks ambitioner på klimaområdet er velkendte.
Vi ligger helt i front, når det gælder energieffektivitet og grøn energi.
FN's verdensmål er en central del af Danmarks udviklingsbistand, for vi skal jo også huske på, at verdensmålene ligeledes er inkluderet i den nye udviklingspolitiske strategi, som et bredt flertal af Folketingets partier har bakket op om.
Nu til selve forslaget.
Venstre er faktisk enig i intentionen, men frygter, at det kan blive meget bureaukratisk.
Beslutningsforslaget vil gøre det obligatorisk, at der skal foretages de her konsekvensanalyser af lovforslag for at afklare lovforslagets positive eller negative konsekvenser.
Det er faktisk Venstres ambition, at vi skal have mindre bureaukrati og mindre offentlig sagsbehandling – ikke mere.
Beslutningsforslaget vil tvinge vores embedsfolk til at skulle producere en masse tekst, hver gang der kommer et nyt lovforslag eller beslutningsforslag.
Det er mildest talt svært at se formålet med dette, for lige meget hvor mange analyser der bliver skrevet i forbindelse med hvert lovforslag, så gavner det jo hverken verdens fattigste eller klimaet.
I stedet bør vi forholde os til verdensmålene og klimaudfordringerne, når det er relevant, for der er mange lovforslag, hvor det absolut ikke giver mening at skulle beskæftige sig med FN's verdensmål eller klimaforandringer.
Det betyder til gengæld ikke, at verdensmålene så er ligegyldige for lovgivningsarbejdet i Folketingssalen, og som det fremgår af regeringens handlingsplan, ønsker regeringen jo også, at lovforslag og andre tiltag fremadrettet bliver vurderet i forhold til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling i relevant omfang, og såfremt konsekvenserne af disse forhold er væsentlige i forhold til selve forslaget.
Det giver jo langt mere mening, end at vi skal til at vurdere alle forslag, uanset om de har det fjerneste med klimaet og bæredygtig udvikling at gøre eller ej.
Så alt i alt kan Venstre ikke støtte lovforslaget, og jeg skal også hilse fra Det Konservative Folkepartis ordfører, hr. Naser Khader, og sige, at det kan Det Konsevative Folkeparti heller ikke.