Jacob Mark (SF), 2017-02-09:
Tak for det.
SF støtter det her lovforslag, og det gør vi, fordi vi mener og har ment i lang tid, at der er brug for en ekstra indsats imod mobning i Danmark og på de danske skoler.
Og det her lovforslag bliver kun bedre af, at det også adresserer de store problemer, der er med digital mobning.
Jeg er sådan set enig i det, der er blevet sagt tidligere i debatten, om, at mobning måske er blevet mere komplekst, end det har været tidligere.
Derfor er det rigtig vigtigt, at vi begynder at tale om det og tale om, hvad vi kan gøre ved det.
Når mobning – det er ikke noget, jeg vil bruge så lang tid på at fortælle om, men alligevel er det bare vigtigt at slå fast – dukker op igen og igen i dokumentarer, i tv-programmer, hos venner og bekendte, hos folk, man kender på skoler, og hos lærerne i deres klasser, og når man hele tiden hører om det, og det synes jeg faktisk stadig man gør, så er det, fordi det stadig er et problem.
Den seneste trivselsmåling viste, at der stadig er 20 pct. af de danske skoleelever, der føler sig mobbet – 20 pct., det er hver femte elev.
Det mener jeg at vi har en forpligtelse til at gøre noget ved.
Det har man så gjort over nogle gange nu.
Man har stillet krav om, at der skal være antimobningsstrategier på alle skoler, men det er der så 36 pct. af skolerne der stadig ikke har.
Og det har fået mig og fået SF til at nå til et punkt, hvor vi bare siger, at vi synes, det er afgørende, at vi tager yderligere skridt i kampen mod mobning.
Vi synes ikke, der bliver gjort nok.
Vi er slet ikke i tvivl om, at man arbejder med det her hver evig eneste dag derude, selvfølgelig gør man det, men kan vi gøre mere fra politisk hold?
Ja, det tror jeg vi kan, og vi er ikke bange for kontrol, når kontrol giver mening.
Vi er ikke bange for at sikre eleverne en rettighed mod noget så voldsomt som mobning.
Derfor er jeg også glad for, at Børns Vilkår, Børnerådet og skoleeleverne selv bakker op om det her.
Og jeg skal love for, at danske skoleelever har været aktive i kampen for den her klageinstans.
Det tror jeg jo de har, fordi skoleeleverne synes, det er en vigtig sag, at de har et sted, hvor de kan gå hen, hvis de føler sig svigtet.
Men det her lovforslag sikrer vi, at alle skoler får en antimobningsstrategi.
Vi sikrer, at der bliver lavet en handleplan.
Og handleplanen er ikke bare et påbud om, at nu skal man gå i gang, og så skal man lade, som om der sker et eller andet, eller skrive noget ned på et stykke papir.
Handleplanen, og det står ganske klart i loven, skal indeholde nogle foranstaltninger, f.eks. at der bliver tilknyttet en ekstra lærer eller pædagog i udvalgte timer, at der er ekstra tilsyn i skolegården, at der er fokus på fælles retningslinjer i en klasse og tættere samarbejde med forældrene.
Så den der handleplan er jo ikke en plan for planens skyld, men for elevens skyld, og den indeholder faktisk nogle rigtig gode elementer.
Som det blev nævnt af Dansk Folkepartis ordfører, giver man kommunalbestyrelsen nogle ekstra muligheder, men også et ekstra ansvar.
For selvfølgelig er det først og fremmest skolens ansvar, men hvis man ved, at der er problemer på den enkelte skole, f.eks. fordi den er underfinansieret, så må kommunalbestyrelsen sætte ind.
Derfor er det godt, at man ligesom siger, at der ikke er nogen – at der ikke er én lærer, at der ikke er én skoleleder – der alene har et ansvar for det her.
Det har vi alle sammen, og vi har alle sammen et ansvar for at sætte ind mod mobning.
Så vil jeg sige om den her klageinstans – sådan er den blevet døbt, og selvfølgelig kan man klage dertil – at det jo i virkeligheden handler om Dansk Center for Undervisningsmiljø.
Og hvis en elev og nogle forældre er nået så langt ud, at de har klaget til skolen og måske også til kommunalbestyrelsen for så at klage til Dansk Center for Undervisningsmiljø, og hvis Dansk Center for Undervisningsmiljø, der er eksperter på det her område, kigger på den her skole og siger, at der er nogle, der har svigtet deres ansvar, at der er nogle, der ikke har lavet den handleplan, som de skal, så mener jeg, det er mere end rimeligt, at Dansk Center for Undervisningsmiljø siger: Kan I så komme i gang, skole, og det skal da være hurtigst muligt, for det er en elev, det drejer sig om; det er et barn, det drejer sig om.
Jeg tror også, det er derfor, Børns Vilkår er med på det her.
Hvis det så ikke virker, selv om skolen endda har fået en chance for at sætte noget i gang, så kan Dansk Center for Undervisningsmiljø i sidste instans give dem en straf.
Lige så snart de er i gang, ophæves den straf jo.
Så alt i det her forslag synes jeg handler om barnet og om at sikre, at der sker hurtige indsatser.
Det er det, vi altid snakker om, nemlig de tidlige og hurtige indsatser, og det tror jeg faktisk det her forslag kan medvirke til.
Jeg synes, det giver rigtig god mening at evaluere det.
Det synes jeg vi skal med vores lovgivning.
Jeg noterer mig, at både lærerne og pædagogerne og skolelederne siger, at det her vil medføre øget bureaukrati, og at det er et udtryk for mistillid, men jeg synes, at ordførerne, der står bag det her forslag, og partierne, der står bag det her forslag, ganske klart i dag har sagt, at det er det ikke.
Men det giver rigtig god mening at vurdere, om det så har skabt mere bureaukrati, og om det har virket.
Jeg tror det vil virke, og derfor er SF med på det her lovforslag.