runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2024-11-21:
Vi støtter også forslaget.
Altså, vi mener, at det er godt at lave de der klare, enkle rammer for administrationen af tilskuddene og dermed også sikre en klarere og tydeligere ansvarsfordeling mellem Kulturministeriet og Statens Kunstfond.
Men jeg er blevet pålagt at sige, at det ikke må komme i vejen for en samlet reform af musikloven fra 1976.
Jeg ved ikke, om det på nogen måde kan gøre det, men så er budskabet sendt: Vi skal have gjort noget ved den der musiklov fra 1976 – skal vi ikke, kulturminister?
Men dén del af forslaget kan vi altså støtte.
Vi kan også støtte den anden del af forslaget, der handler om Europa-Nævnet.
Det er jo lidt tankevækkende, at det, der omhandler hele spørgsmålet om oplysning og diskussion af Europa bredt og af EU som en del af det, er noget, der er henvist til en bemærkning på finansloven og i virkeligheden en sen time kan ryge ud, ikke?
Altså, det skal ind i en selvstændig lov, hvor det har en forankring, og hvor det ikke er noget, der er til forhandling på den måde, som enkeltdele i en finanslov nogle gange kan være det, så det støtter vi også.
Vi støtter hele forslaget.
Birgitte Bergman (KF), 2024-11-21:
Tak for det.
Jeg kan også melde klart ud og sige, at vi også støtter lovforslaget.
Vi synes, det er rigtig fornuftigt.
Der er ingen tvivl om, at MGK jo, som andre ordførere også har sagt, er en vigtig del af fødekæden til dansk musik, som vi holder så meget af, og de dygtige kunstnere, vi har, som både gør sig rigtig godt i Danmark og i udlandet, så med det her lovforslag skaber vi klarhed og stabilitet.
Det gør vi ved at flytte opgaven med de musikalske grundkurser fra Statens Kunstfond til Kulturministeriet, og samtidig indføres der klare regler for tilskudsadministrationen, og Europa-Nævnets hjemmel flyttes til folkeoplysningsloven.
Som sagt er vi glade for, at det her skaber stabilitet og også styrker synergien med musikkonservatorierne.
Samtidig frigøres Statens Kunstfond til at kunne fokusere på sin kerneopgave – det er en effektivisering, som vi hilser velkommen i Det Konservative Folkeparti – lige såvel som indførelsen af de klare regler for MGK-tilskud og flytning af Europa-Nævnets hjemmel til folkeoplysningsloven sikrer bedre gennemsigtighed og et tidssvarende grundlag for folkeoplysning.
Så Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2024-11-21:
Tak for ordet, formand.
For det andet er det, at de musikalske grundkurser, MGK, nu skal flyttes ind under Kulturministeriet.
Ligeledes kan de gode folk i Kulturministeriet fokusere på en af de mange kerneopgaver, nemlig at administrere kunstuddannelserne, som de allerede gør i forvejen, altså de videregående kunstneriske uddannelser.
For os i Moderaterne er det helt centralt, at vi fortsat prioriterer landets MGK-centre, så de kan fortsætte med at levere kvalificeret musikundervisning til de mange dygtige elever.
For det er netop denne undervisning, der gør, at vi kan udvikle de næste store musiktalenter.
Med lovforslaget sikrer vi en bedre opgavefordeling uden at rokke ved MGK-centrenes økonomi.
Det hilser vi meget velkommen i Moderaterne.
Vi ser også gerne flere processer og procedurer i det offentlige simplificeret og gennemtænkt, så fokus kan komme tilbage på kerneopgaven.
Anden og tredje del af lovforslaget støtter Moderaterne selvfølgelig også.
De er gennemgået rigtig fint af mine kollegaer, så det vil jeg ikke komme ind på.
Vi støtter forslaget, og tak for ordet.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-21:
Både lidt for at spare min stemme, men også fordi jeg synes, mine kollegaer har gjort et strålende job i forhold til at redegøre for, hvad det her lovforslag handler om, så ønsker jeg egentlig kun lige kort at bemærke, at vi i LA er rigtig glade for den her flytning af opgavevaretagelse med de musikalske grundkurser, også kaldet MGK, samt tildelingen af de statslige tilskud til MGK fra Statens Kunstfond til Kulturministeriet.
Jeg synes, det er på tide, at vi ser den her flytning.
Jeg har selv gået på MGK.
Men man kan klare sig alligevel.
Det lykkedes mig at komme på konservatoriet alligevel.
Derfor vil jeg bare anerkende, at MGK er en ufattelig vigtig del af den musikalske fødekæde.
Og umiddelbart ser jeg kun fornuftige justeringer i det her lovforslag, og som SF's ordfører også sagde, giver det heller ikke anledning til kritik i høringssvarene.
Så Liberal Alliance stemmer for.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-11-21:
Tak for det.
Det er dejligt med al den kærlighed, der også kan være i den her Folketingssal en gang imellem.
Det skal man også vide; det er der også til stede.
Og tak for ordet i den her sag.
Lovforslagets første del omhandler de musikalske grundkurser.
Det er et tilbud, som ikke kun forbereder unge talenter til videregående musikuddannelser, men faktisk også spiller en ret afgørende rolle i at styrke det lokale og regionale musikliv.
Ifølge lovforslaget skal de musikalske grundkurser flyttes fra Statens Kunstfond til Kulturministeriet.
Det er et forslag, vi i SF bakker op om, fordi andre kulturelle uddannelsesinstitutioner, f.eks. Det Kongelige Danske Musikkonservatorium, i forvejen også ligger under Kulturministeriet.
Samtidig havde Statens Kunstfond i sin tid planlagt nogle besparelser, der ville have gjort det sværere for de mindre MGK-centre at fortsætte deres virke, bl.a. ude i de tyndere befolkede områder.
For SF er det afgørende at sikre lige muligheder for alle unge ved fortsat at kunne tilbyde MGK-uddannelser uden for de største byer, også selv om det nogle gange kommer til at betyde, at det koster mere pr. elev, for kunst og kultur skal være et tilbud for alle.
Og det er et ønske, som vi mener at lovforslaget vil understøtte, hvilket også er tydeligt i høringssvarene, der afspejler en bred opbakning.
Lovforslagets anden del omkring Europa-Nævnet og folkehøjskoler, der begge skal placeres under folkeoplysningsloven, støtter vi også op om i SF.
Det skal være med til at forenkle retningslinjerne uden hverken at ændre på virket eller tilskuddene til folkehøjskolerne.
Så SF støtter naturligvis forslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Tak for det.
Det her lovforslag sigter mod at modernisere og styrke håndteringen af udlændingesager i vores rigsfællesskab, specifikt på Færøerne og i Grønland, så behandlingen bliver både mere smidig og effektiv og også tilpasset lokale forhold.
Det indebærer bl.a. muligheden for at opkræve gebyrer i forbindelse med behandlingen af ansøgninger om opholdstilladelse, præcisering af delegation af afgørelser til færøske myndigheder og så opdatering af reglerne for grænsekontrol i forhold til Schengensamarbejdet.
Målet er at skabe klarhed og styrke myndighedernes kapacitet og også understøtte den administrative selvstændighed i rigsfællesskabet.
Samlet gør forslaget, at gebyrer for sagsbehandlingen fremover kan opkræves, som vi allerede gør i Danmark.
Det er en rimelig ordning, der skaber ensartethed og understøtter de færøske og grønlandske myndigheders arbejde.
Dansk Folkeparti støtter det her lovforslag.
Det er udtryk for respekt for rigsfællesskabet.
Ved at styrke selvstændigheden på Færøerne og i Grønland sikrer vi samtidig en sammenhængende og rettidig sagsbehandling, der gavner alle parter.
Det er en balance, vi bakker op om med respekt og ansvarlighed som grundlag.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-21:
Ja, det vil formentlig være konsekvensen.
Det kan jeg jo ikke sige med hundrede procents sikkerhed, men det vil jeg tro.
Det tror jeg ville være min reaktion, hvis jeg kom til et nordisk ministermøde og den norske minister så sagde, at nu opsagde man erklæringsadgangen.
Så det ville selvfølgelig begrænse ens muligheder.
Der er jo mange danskere, der f.eks. tager til Norge og bliver gift med nordmænd, og der er mange, der bor i Sverige, og det vil selvfølgelig også blive sværere for dem at få statsborgerskab der.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-11-21:
Tak for ordet.
Dette lovforslag skal genskabe mulighederne for etapevis at kunne sætte forskellige dele af udlændingeloven i kraft for Grønland ved kongelig anordning.
Det er op til naalakkersuisut, Grønlands regering, at beslutte, hvornår og hvorvidt de skal sættes i kraft.
Det drejer sig bl.a. om muligheden for at indføre en gebyrfinansieret behandling af ansøgninger om opholdstilladelse, registersamkøring og fastsættelse af indrejseforbud og udrejsefrister.
Naalakkersuisut har ønsket, at reglerne om gebyrbetaling skal sættes i kraft for Grønland.
Det skal sikre noget mere fleksibilitet og sikkerhed for, at der er de nødvendige ressourcer til at behandle ansøgninger inden for en rimelig tid.
Vi fra Inuit Ataqatigiit har en kommentar, og den er, at vi synes, det er oplagt, at SIRI, som behandler de her ansøgninger om opholds- og arbejdstilladelse i Grønland, kan få udstationeret nogle medarbejdere i Grønland, så man har en langt større forståelse for opgaveløsningen i det grønlandske samfund.
Med disse ord bakker Inuit Ataqatigiit op om lovforslaget.
Qujanaq – mange tak.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-21:
Jeg synes, der er flere ting, man kan ændre; jeg tror også, jeg har fået et forslag fra Liberal Alliance i den henseende, og jeg synes egentlig ikke, det er et dårligt forslag.
Jeg har ikke nogen konkrete ting nu, men jeg synes, at en ting, og man kan jo diskutere, om det trækker i den anden retning, jo er, at vi oplever svenskere og nordmænd, som har gået i dansk skole, og som så bliver afvist, fordi kravet er, at man skal have gået i norsk eller svensk skole for at bestå danskkravet.
Der synes jeg jo også, at man kunne sige, at hvis man f.eks. er nordmand og har gået i en dansk skole, kan man bestå danskkravet på den baggrund.
Men jeg er altså meget åben over for at diskutere forskellige tilretninger, og så længe det kan lade sig gøre inden for den ramme, vi har, så tror jeg også, at de andre ministre i Norden synes, at det giver mening.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-21:
Først og fremmest synes jeg, det er positivt, at ministeren er åben over for at ændre nogle af kriterierne for statsborgerskab ved erklæring.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Tak for den bekræftelse.
Så vil jeg egentlig bare høre ministerens vurdering af noget, for hvis vi nu opsiger den aftale med de øvrige nordiske lande, vil det vel også få konsekvenser for danske statsborgere, som rejser til et af de øvrige nordiske lande, så de dermed også vil miste den erklæringsadgang.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-21:
Jamen det kan jeg bekræfte, og hr. Peder Hvelplund er jo inde ved det centrale i det her, som er, at vi vel alle sammen er enige om, at der skal være en eller anden form for kulturel forståelse, for at man kan blive statsborger i Danmark.
Så kan man diskutere, hvor grænsen skal være henne, og jeg ved godt, at der er vi nok uenige om de præcise ting.
Men vi har ekstremt få muligheder for at gøre forskel på forskellige grupper af lande, og en af de få muligheder, vi har, fordi vi har haft den her ordning i 50 år, er at gøre forskel på de fire nordiske lande og resten af verden.
Hvis svenskere og islændinge, som er de to største grupper, nordmænd og finner fra nu af skal underlægges de samme regler som en, der kommer fra Uruguay, eller hvor man kan komme fra i verden, så fjerner vi den mulighed ved rent faktisk at sige, at dem, som vi ved har en tættere kulturel tilknytning til Danmark, vil vi gøre det lige så svært for som for folk, der har en mindre kulturel tilknytning.
Jeg synes, det er paradoksalt, at det er et forslag, som Dansk Folkeparti fremsætter, for det er jo det, som de ellers altid taler for man skulle kunne gøre.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Tak for det.
Og tak til ministeren for talen.
Nu nævnte ministeren selv en række af de borgere, der har fået statsborgerskab, altså nordisk statsborgerskab, og som har fået det gennem erklæringsadgangen, og jeg vil egentlig bare bede ministeren om at bekræfte, at dem, som det forslag her vil ramme, f.eks. ville være en ung svensker, som rejser til Danmark, uddanner sig som sygeplejerske og bor her i 7 år, som stifter familie og ønsker at bosætte sig her permanent, og som indtil nu så har haft en forholdsvis ubureaukratisk og let adgang til at opnå statsborgerskab.
Den borger ville blive ramt af det her forslag, hvorimod man, hvis det var en bandekriminel, skulle forestille sig, at personen så skulle afholde sig fra at begå kriminalitet i 7 år og blive sådan en form for sovende celle, der skulle gå og vente på, at de 7 år var gået, for at kunne opnå statsborgerskab og så pludselig gå i gang med at lave bandekriminalitet igen.
Det er jo nok et forholdsvis tænkt eksempel.
Så dem, der vil blive ramt, vil jo primært være de lovlydige borgere, hvorimod det ikke vil have en synderlig effekt i forhold til f.eks. bandekriminelle.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-21:
Men sådan er det jo ikke i dag.
Den største gruppe, vi har,
er europæere.
Det er britiske og tyske statsborgere, som har boet her mange år, måske er gift med danskere, har børn med danskere, har arbejdet, har bidraget til vores samfund og været en del af vores samfund, eller det er nordiske statsborgere.
Så længe det er sådan, skal man bare huske på, at vi jo ikke kan gøre livet ekstremt surt for en masse gode borgere, vi har, fordi der måske kan være en enkelt Anders Breivik, som så bliver nævnt som eksemplet på en, som man forestiller sig vil søge statsborgerskab.
Jamen det er da på ingen måde uærligt at sige, at jeg gerne vil ændre reglerne, når jeg lige har gjort det.
Det er godt nok ikke en voldsomt stor ændring, men jeg har da lige ændret det.
Så at sige, at jeg ikke vil ændre det, er bare ikke rigtigt.
Vi har et godt samarbejde mellem de fem nordiske ministre, som arbejder med migration, og jeg synes sådan set, at der dér også er en forståelse for, at vi kan komme et sted hen, hvor vi skal diskutere, om den her ordning skal fungere, præcis sådan som den fungerer i dag, ligesom da vi fra Danmarks side sagde, at folk, der var blevet naturaliseret, ikke kan få den samme adgang som folk, der er født med statsborgerskab i f.eks. Sverige.
Det oplever jeg ikke nogen modstand imod.
Men jeg må også bare sige, at når jeg læser listen over folk, der får statsborgerskab på den her baggrund, er jeg ikke bekymret.
Det er jo nemt at kunne sige, at så er det Anders Breivik, der kommer, men Anders Breivik har altså ikke søgt statsborgerskab i Danmark.
Det tvivler jeg på at han kommer til at gøre.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Tak for det.
Prøv at høre, Dansk Folkeparti vil gerne være med til at lave regler, der honorerer gode nordiske borgere med forståelse for danske og nordiske samfundsforhold, som taler de nordiske sprog osv.
Altså, det er jo bare de rammer, som vi i dag forsøger og foreslår at tage et opgør med, og jeg forstår ikke, hvorfor ministeren ikke synes, det er fornuftigt at opsige de regler eller som minimum selv tage initiativ til, at de regler bliver ændret.
Nu har vi jo stillet spørgsmål om, om ministeren vil kontakte de andre nordiske regeringer og være med til at få ændret de her krav, og som jeg husker det, svarede ministeren, at det initiativ vil han ikke tage.
Derfor virker det jo en lille smule uærligt, at han står her i dag og siger, han gerne vil være med til at ændre reglerne, når han ikke selv er med til at tage det initiativ.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, handler om et meget simpelt spørgsmål: Kan vi acceptere, at personer dømt for voldtægt, drab og sågar terror blot skal vente 7 år efter afsoning for derefter at kunne erklære sig direkte til et dansk statsborgerskab, uden at de overhovedet skal drøftes eller overvejes her i Folketinget?
Kan vi acceptere, at mennesker kan få dansk statsborgerskab uden at kunne sproget, uden at skulle tage en danskprøve og uden den mindste forståelse for danske værdier og nordiske samfundsforhold?
Nej, det kan vi ikke.
Kan vi acceptere ovenstående i en situation, hvor Sverige på få år har tildelt over en million statsborgerskaber til folk fra primært Syrien, Irak og Somalia?
Konsekvenserne af Sveriges naive politik mærker vi også i Danmark.
Bandekriminalitet og parallelsamfund eksploderer på tværs af Øresund, og hvem betaler prisen?
Det gør Danmark.
For med et svensk pas kan disse mennesker på rekordtid få dansk statsborgerskab uden om vores almindelige krav og uden nogen egentlig vurdering af, om de nogen sinde vil kunne bidrage til vores fællesskab.
Skal vi virkelig acceptere, at bandekriminelle fra Malmø kan smyge sig ind som danske statsborgere?
Svaret er simpelt: Nej, det kan vi ikke.
Vi kan ikke acceptere, at bandekriminelle fra Malmø med et svensk pas kan få adgang til dansk statsborgerskab uden om de normale krav.
Derfor bør alle partier, der hævder at være optaget af Danmarks tryghed og sikkerhed selvsagt bakke op om dette helt indlysende og fornuftige forslag.
Tak for ordet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-21:
Tak for det, formand, og tak til ordførerne for modtagelsen her i salen.
Som det fremgår af regeringsgrundlaget, ønsker regeringen et tæt, men også løsningsorienteret samarbejde med Færøerne og Grønland, og samtidig ønsker regeringen at prioritere, at lovgivningen på danske ansvarsområder opdateres i forhold til resten af rigsfællesskabet.
Regeringen vil derved sikre, at udeståender i f.eks. lovgivningsarbejdet og i lignende relationer til Færøerne og Grønland bliver håndteret.
Udlændingeområdet henhører fortsat under rigsmyndighederne og er dermed et af de danske ansvarsområder, som regeringen med dette lovforslag prioriterer en opdatering af.
Med lovforslaget lægger regeringen op til at gøre det muligt at sætte en række regler i den danske udlændingelov i kraft på Færøerne og i Grønland med de ændringer, som de færøske og grønlandske forhold tilsiger.
Forslaget indebærer, at der vil ske genoplivning af en række anordningshjemler, som tidligere er vedtaget i Folketinget.
Lovforslaget er derved i det væsentligste af teknisk karakter.
Det skyldes, at en anordningshjemmel som udgangspunkt kun kan benyttes én gang for henholdsvis Grønland og Færøerne.
Lovforslaget ændrer derfor ikke så meget rent materielt, men vi mener, at det er med til at styrke det samarbejde, vi har i vores rigsfællesskab.
Med lovforslaget foreslås det at genoplive alle allerede opbrugte hjemler til at kunne sætte en række regler i udlændingeloven i kraft for Færøerne og Grønland.
Det gælder bl.a. udlændingelovens regler om gebyrfinansieret behandling af ansøgninger om opholdstilladelse og regler om registeradgang i forbindelse med behandling af sager om opholdstilladelse.
Endvidere foreslås det, at der indføres mulighed for med henblik på anvendelse af Schengeninformationssystemet på Færøerne og i Grønland at sætte regler om fastsættelse af indrejseforbud og udrejsefrister efter udsendelsesdirektivet i kraft for Færøerne og Grønland.
Derudover foreslås det, at der tilvejebringes lovhjemmel til at kunne udstede langtidsvisum med gyldighed for Færøerne og til at kunne delegere afgørelseskompetencen
til at træffe afgørelse om udstedelse af langtidsvisum til en færøsk myndighed.
Endelig foreslås det at præcisere personkredsen omfattet af delegation af afgørelseskompetence til en færøsk myndighed i sager om opholdstilladelse til religiøse forkyndere på Færøerne.
Med de ord vil jeg sige tak for bemærkningerne.
Det er jo rigtigt nok, som fru Anna Falkenberg konstaterede, at det ikke var en egentlig debat, men det tager jeg som tegn på, at der er relativ tilfredshed med de ændringer, som vi foreslår her.
Anna Falkenberg (SP), 2024-11-21:
Tak for ordet.
Når man kommer sidst i rækken, er meget af det kloge jo allerede sagt.
Det her lovforslag skal have ses som en del af noget, vi aftalte i regeringsgrundlaget, nemlig at regeringen løbende vil prioritere, at lovgivning på danske ansvarsområder opdateres i forhold til rigsfællesskabet, og at regeringen vil sikre, at udeståender håndteres, f.eks. i forbindelse med lovgivningsarbejde i relation til Færøerne og Grønland.
Det er det her lovforslag så en opfølgning på, og det skal ses i det lys.
Det substantielle i lovforslaget er blevet gengivet af mange af de andre ordførere, der har været, så det skal jeg ikke bruge tid på.
Men noget af det vigtigste, jeg tænker at drage ud af også den debat, der har været her nu – eller »debat« er måske lige lovlig meget sagt – er, at det er rigtig positivt, at når man har nogle ønsker på Færøerne og Grønland om at tage mere ansvar, bliver der også lyttet herfra, og man vil gerne give noget af det ansvar fra sig.
Så det synes jeg er rigtig positivt.
Som ordføreren for Enhedslisten var inde på, er der ikke nogen bemærkninger fra færøske eller grønlandske myndigheder, og derfor kan jeg selvfølgelig støtte lovforslaget, og jeg takker også for den støtte, der kommer fra alle de andre partier.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Nej, ministeren er ikke bekymret, og det siger måske lidt om hans forståelse for, hvad det er, der foregår i Sverige i øjeblikket.
Altså, man har på 20 år tildelt 1,2 millioner statsborgerskaber.
Den efterkommergruppe kommer jo til at vokse eksponentielt de næste mange år.
Det, vi sådan set bare efterspørger og foreslår i dag, er, at det selvfølgelig skal ændres, så man ikke bare kan flytte til Danmark og efter 7 år – efter at man er dømt for bandekriminalitet, terror, voldtægt eller noget andet – kan komme direkte på listen over danske statsborgere.
Altså, det synes vi ikke er hensigtsmæssigt, og det håber jeg da heller ikke at regeringen gør.
Søren Espersen (DD), 2024-11-21:
Der er tre elementer i dette lovforslag.
Det første element har til formål at flytte opgavevaretagelsen med de musikalske grundkurser, mgk, fra Statens Kunstfond til Kulturministeriet.
At dette var planen, blev allerede meldt ud for et år siden.
Man antager, at overflytningen vil skabe stabilitet om mgk-centrenes virke og samtidig sikre en mere klar ansvarsfordeling mellem ministeriet og Statens Kunstfond.
Det foreslås som følge heraf at tilføje en bemyndigelsesbestemmelse i musikloven, så ministeren kan bekendtgøre nærmere regler for administrationen af mgk.
Det næste element drejer sig om at flytte hjemmelen til Europa-Nævnets virke fra en tekstanmærkning på finansloven til folkeoplysningsloven.
Det sker efter et klart ønske fra Folketingets Europaudvalg.
Der foreslås en række konsekvensændringer i forskellige love på Social- og Boligministeriets område, herunder lov om retssikkerhed og administration.
Danmarksdemokraterne stemmer ja til lovforslaget, ikke mindst fordi L 98 betyder klarere regler i administrationen.
Mogens Jensen (S), 2024-11-21:
Tak til SF's ordfører for talen.
Jeg har bare to spørgsmål.
Det første er, om ordføreren er enig i, at kommunerne kan vælge at videreføre deres regionale samarbejde.
Så hvis man vil, er der en mulighed for, at man kan videreføre det samarbejde, der er i dag, eller lave nye.
Det var det første.
Det andet er, at når nu SF ikke kan tilslutte sig alle de her forslag, hvor vil SF så finde besparelser på Kulturministeriets område, der svarer til den her administrative besparelse?