Rosa Lund (EL), 2024-05-28:
EU's fælles asylpolitik, som Danmark ikke er en del af, bevæger sig i den forkerte retning mod mere lukkede grænser, mere frihedsberøvelse og færre rettigheder til asylansøgere.
Det kommer til udtryk i den asylpagt, som nu skal træde i kraft.
Vi skal nu med meget kort varsel tage stilling til det her beslutningsforslag, som sammen med de tilhørende EU-forordninger fylder over 200 sider.
Beslutningsforslaget blev fremsat i fredags, den 24. maj, og andenbehandlingen er allerede på tirsdag, den 4. juni.
Hastværket skyldes, kan vi læse i bemærkningerne, at EU's frist for tilbagemelding fra Danmark allerede er den 12. juni.
I Enhedslisten mener vi, ligesom ordførere før mig, at det er en meget kort frist.
Det er et meget stort og ekstremt vigtigt lovkompleks.
Jeg kan godt forstå det, hvis man som regeringsordfører, der har adgang til et helt embedsværk, synes, at det kan man godt, for der har man måske fået lidt mere hjælp; der har man adgang til en anden hjælp.
Og det synes jeg faktisk regeringen godt kunne have en lille smule forståelse for.
Så til indholdet.
I Enhedslisten mener vi, at langt det meste af EU's asylpagt går i den gale retning.
Pagten betyder samlet set dårligere retsstilling for asylansøgere og flygtninge i EU.
Et lille lysglimt i mørket er, at asylpagten tager hul på en ekstremt vigtig diskussion om fordelingen af asylansøgere mellem EU-landene.
Det er åbenlyst urimeligt, at de lande, der tilfældigvis er placeret ved EU's sydlige eller østlige grænser, skal modtage hovedparten af de asylansøgere, der kommer til EU.
Et ressourcestærkt land som Danmark er til gengæld i stand til at modtage flere asylansøgere, end vi gør i øjeblikket.
På hjemmesiden nyidanmark.dk kan man læse, at vi i hele 2023, altså hele året, i Danmark modtog 2.479 asylansøgere, det såkaldte bruttoansøgertal, men at kun 1.670 af dem, det såkaldte registreringstal, overgik til realitetsbehandling.
Det er meget lave tal, både i en europæisk sammenhæng og også i en global sammenhæng.
Det var bl.a. derfor, at vi fremsatte beslutningsforslag B 91 om dansk tilslutning til EU's fordeling af asylansøgere ved en særaftale.
SF, Radikale Venstre og Alternativet støttede vores forslag ved afstemningen den 2. maj, og jeg vil gerne benytte lejligheden i dag til at sige tak til de tre partier, som støttede vores forslag.
Desværre blev det nedstemt af regeringspartierne.
Det er jo på en måde klar tale, at regeringen så gerne vil tilslutte sig EU's asyl- og migrationspagt, som gør rettigheder for asylansøgere dårligere.
De EU-regler, som Danmark tilslutter sig med vedtagelsen af det her beslutningsforslag, skal bl.a. erstatte Dublinforordningen, der indebærer, at asylansøgere kun får behandlet deres sag i ét EU-land.
Det synes vi faktisk i Enhedslisten er et fornuftigt princip, og det vil vi gerne fastholde.
En samlet afvejning for os med den korte tid, vi har haft til at dykke helt ned i det her forslag, hvor man faktisk begynder at tage hul på debatten om fordelingen af asylansøgere i Europa, som vi sådan set støtter i Enhedslisten, men hvor man så samtidig forringer rettighederne for asylansøgere, er, at vi i Enhedslisten ser os nødsaget til at trykke på de gule knapper, når det her kommer til afstemning, medmindre der kommer nogle helt nye oplysninger på bordet, inden vi skal til afstemning – at det kom frem i lyset; det ville da være dejligt.
Jeg synes også, det ville være på sin plads, hvis ministeren i det mindste tilbød en teknisk gennemgang.
Vi har i hvert fald i Enhedslisten nogle spørgsmål, bl.a. til udvidelsen og indskrænkningen af familiebegrebet i det her beslutningsforslag, men dem stiller vi i udvalgsbehandlingen.
Indtil videre er det, jeg kan sige, at vi kommer til at stemme gult.