runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2022-12-20:
Det, vi ønsker fra regeringens side, er at have en tilgang, hvor vi på den ene side hjælper familier, der har det meget svært – ikke mindst i forhold til at børnene får mulighed for et aktivt fritidsliv – men hvor vi samtidig også indretter vores samfund sådan, at det kan betale sig at gå på arbejde.
Og derfor er jeg også bare nødt til at sige til Enhedslistens ordfører, at når man prøver at give indtryk af, at der er 300 mio. kr., der skulle have være kommet ud til de fattigste familier og til at hjælpe børnene, og som nu er væk, så skal man også huske at fortælle, at der kommer andre 300 mio. kr. ud til at hjælpe de samme; så det er det samme antal kroner, der kommer ud.
Jeppe Bruus (S), 2022-12-20:
Tak for spørgsmålet.
Det er af lidt teknisk karakter, så jeg skal nok sørge for, at vi svarer på skrift under udvalgsbehandlingen, så Folketinget selvfølgelig har fuld klarhed over det spørgsmål.
For lige at gå tilbage til den første del vil jeg sige, at det kom til at lyde meget dystopisk, i forhold til om vi lykkes med det.
Altså, indtil videre er vi jo på sporet.
De første 150.000 vurderinger er jo blevet sendt ud, og den næste million er på vej ud, så jeg er ikke specielt pessimistisk.
Vi følger den plan, der er lagt, og rigtig mange ting går godt, men selvfølgelig er der udfordringer foran os, og det kommer jeg selvfølgelig til at lægge frem.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-12-20:
Så var der spørgsmålet om de 40 mio. kr., altså om henvisningen til den aftale om at neutralisere de konsekvenser, som de her økonomiske byrder vil påføre kommunerne, betyder, at der rent faktisk ikke bliver sendt en regning på 40 mio. kr. videre til kommunerne, men at den bliver absorberet et sted i ministerens system.
Jeppe Bruus (S), 2022-12-20:
Tak for spørgsmålene.
Til det første spørgsmål vil jeg sige, at jeg deler bekymringen.
Den forenkling, vi nu laver, er faktisk et forsøg på – og vi gjorde det også før valget – at sikre, at den plan, der er lagt, holder.
Så det her ændrer ikke ved den plan, der sådan set er lagt, og den plan, der handler om, at vi når et skiftepunkt mellem 2023 og 2024.
Som jeg sagde i talen, har vi jo nedsat et eksternt it-tilsyn, der kigger på, om vi er på rette spor med eksterne kompetencer, og det, de fortæller mig, og det, de fortæller Folketinget – for det gør de på samme tidspunkt – er jo, at vi er på rette vej.
Jeg er ikke it-ekspert, men jeg er minister for et kæmpe it-maskineri, og derfor er jeg også nødt til at støtte mig til de vurderinger, der kommer eksternt fra, og det er det, jeg lægger til grund.
Men selvfølgelig deler jeg bekymringen.
Historien har fortalt os, at der er grund til at være bekymret, og jeg er meget, meget optaget af, og vil også være det som skatteminister i en ny regering, ikke at drysse sukker ud over nogen som helst vurdering.
Jeg beklager – jeg nåede ikke at svare på spørgsmål nr. 2.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-12-20:
Jeg har to ting.
Det ene er – og det hører jeg egentlig også skatteministeren give udtryk for
Peter Kofod (DF), 2022-12-20:
Det eneste privilegium ved at være sidst i talerrækken må jo være, at mange af tingene i forbindelse med lovforslaget er blevet sagt og forklaret, og jeg kan bare sige, at vi kommer til at støtte det.
Det er jo i det store hele bare en forlængelse af vurderingerne med et år mere, og det kan vi godt støtte.
Alle de frustrationer, der lød fra talerstolen, om skattesystemet, skattevæsenet – hvordan det fungerer eller, vil jeg næsten sige, ikke fungerer – kan jeg selvfølgelig tilslutte mig fuldstændigt.
Tak for ordet.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2022-12-20:
Tak for ordet.
Jeg lagde mærke til, du fortalte, at du ikke vil lægge skjul på, at der kan være nogle vanskeligheder og udfordringer, fordi det er et komplekst system.
Vi har her kun at gøre med ejerboliger.
Pelle Dragsted (EL), 2022-12-20:
Vi ser også altid frem til samarbejdet med alle folkevalgte herinde.
Jeg har bare den opfattelse, at når Nye Borgerlige vil rydde op, så er det som regel på en måde, der tilgodeser dem med de høje indtægter – virksomheder, selskaber og meget velstående borgere – og det er selvfølgelig også konsekvenserne af Nye Borgerliges skattepolitik, som fremgår af partiets hjemmeside.
Men i den udstrækning, vi kan være med til at rydde op på en måde, der også skaber mere retfærdighed i vores skattesystem, så ser vi frem til samarbejdet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-12-20:
Jamen det er, fordi hr. Pelle Dragsted ikke har siddet i Folketinget de sidste 4 år, for det har vi snakket om gentagne gange – det vil vi hjertens gerne.
Vi vil have en simplificering af kapitalbeskatningen; vi vil gerne lave en ny ændring af f.eks. moms – lige nu får du f.eks. to forskellige satser, afhængigt af om du er ude at spise eller spiser på virksomheden.
Det er noget værre vrøvl, og den måde, det er indrettet på, er noget værre rod.
Omkring det med FoU-fradragene vil jeg sige, at ja, vi kigger gerne på dem.
Vi vil jo gerne fjerne en stor del af den erhvervsstøtte, der foregår nu, og gøre den til en reel sænkelse af skatten, som går bredt.
Så vi er meget store tilhængere af at sanere på hele dette område.
Det er, fordi man ikke lige har været herinde de sidste 4 år, at man ikke ved det, men det er man selvfølgelig undskyldt for.
Nu er man her, og vi ser frem til samarbejdet – også omkring det.
Pelle Dragsted (EL), 2022-12-20:
Det er bare, fordi jeg synes, at det jo altid er dejligt at få et mere gennemsigtigt skattesystem.
Men det er ellers spændende.
Jeg vil høre, om ordføreren er parat til at kigge på sådan noget som FoU-fradraget for virksomheder, fremførsel af overskud, fordelagtige fradragsregler, investorfradrag og fradrag for medarbejderaktier – der er jo masser, vi kan sanere ud i inden for erhvervsbeskatningen, som i den grad er uigennemsigtig, fordi man har skabt nogle ekstremt fordelagtige skattehuller for selskaber og virksomheder.
Men det er ikke så tit, jeg hører, at Nye Borgerlige vil rydde op i den jungle.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-12-20:
Det er rigtigt.
Men man kan også sige, at hvis man tager perioden fra 2013 til 2021, er der kommet 15.000 flere offentligt ansatte inden for staten, som sidder og arbejder med administration og centraladministration.
Man kan selvfølgelig lave den her ordning.
Men vi kigger jo ind i, at det ikke har fungeret i 10 år.
Så kan jeg godt leve med, at vi siger, at vi over en 3-årig periode laver et decentraliseringensprojekt, og at der må gå den tid, indtil man er fremme, og at vi så derefter har et system, som rent faktisk virker.
Jeg tror, at borgerne hellere vil have det end endnu 5-10 år med et system, der ikke virker.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-12-20:
Det er jeg faktisk meget enig i.
I SF skubbede vi på, for at kommunerne i det omfang, de kunne, i hvert fald midlertidigt skulle have den opgave med at gå ind og hjælpe, for det er jo en opgave, de har haft før, og som de havde håndteret noget bedre end det, vi har set i den senere tid.
Problemet er jo bare, at de menneskelige ressourcer, der før var ude i kommunerne, laver noget andet i dag, og at mange af de folk, der var rigtig dygtige til det i det daværende SKAT og også i de kommunale skattecentre, også laver noget andet i dag, for det der cirkus gad de ikke, så nu er de væk.
Derfor tror jeg, at vi bliver nødt til at gøre noget andet end bare sende det retur til nogle kommuner, der ikke længere har kompetencerne.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-12-20:
Det er decentralisering, decentralisering, decentralisering.
Den måde, som man har lavet mange af de her skatteting på, også på boligområdet og på andre opkrævningsområder, er ved, at man har fjernet det fra kommunerne og fra de mennesker, der var tæt på det derude, som måske kunne lave en hands on-vurdering, og som kendte område langt bedre.
Så har man digitaliseret det og centraliseret det, og det synes jeg på en lang række områder har gjort skade.
Et andet område, det også har skadet, er f.eks. gældsinddrivelsen.
Jeg tror, at den ville ligge langt bedre ude i kommunerne, i stedet for at man har centraliseret det hele.
Så jeg synes, at man skulle nytænke det og prøve at tænke decentralisering på det her område.
Det, som ordføreren siger, er ikke helt faktuelt korrekt.
Vi allokerer faktisk flere penge til skattelettelser i bunden af indkomstskatten og skattesystemet, så det er ikke helt korrekt.
Vi sanerer på alle områder – det er derfor, vi har en politik, som siger, at de første 7.500 kr., du tjener hver måned, skal være skattefri, og derefter er det 37 pct., ikke noget arbejdsmarkedsbidrag og ikke flere skatteprocenter ovenover.
Det er simpelt, så alle folk kan forstå det; og det ville være fornuftigt, hvis resten af Folketinget også begyndte at lytte til det.
Pelle Dragsted (EL), 2022-12-20:
Det er blot, fordi jeg kan læse i Dagbladet Børsen i dag, at Venstre mener, at der i den her regeringsperiode skal gennemføres skattereduktioner for aktie- og kapitalindkomster – at det er den vej, man skal.
Er det noget, der ligger en aftale med de andre partier i regeringen om?
Kim Valentin (V), 2022-12-20:
Jeg synes, at min ordførertale var meget afbalanceret.
Jeg sagde jo netop, at det ikke er groet i Venstres have, når der er skattestigninger.
Og jeg synes også, at det fremgår meget klart af det, jeg så siger her: at lige præcis sådan en skattestigning for virksomheder ikke er noget, som normalt er Venstres kop te.
Hans Kristian Skibby (DD), 2022-12-20:
Men man kan jo gøre det på mange måder.
Men jeg synes måske, at ordføreren så i det mindste må kunne svare på, om ordføreren har læst høringssvarene til det lovforslag, som vi behandler, bl.a. fra Venstres gode venner ovre i Dansk Erhverv.
Det står der i høringssvaret fra Dansk Erhverv.
Nu står ordføreren her og himler op om, at det her er et skattestop.
Vil ordføreren være sød at gøre os andre lidt klogere?
Kim Valentin (V), 2022-12-20:
Man kan godt vælge at kigge på regeringsgrundlaget med bind for øjnene og så sige: Jamen det her er det eneste, jeg vælger at kigge på.
Det tillader jeg mig at sige er det, som ordføreren gør her.
Når skattestoppet bliver nævnt, er det jo, fordi det er det, der er grundlaget for den fremtidige politik for regeringen.
Det er et supervigtigt punkt for Venstre.
Hans Kristian Skibby (DD), 2022-12-20:
Hvis ordføreren virkelig mener, det her er et udtryk for en ny form for skattetryksmodel i Danmark, er det jo elastik i metermål, vi er ude i.
Altså, jeg vil mene, at hvis jeg var Venstremand, ville jeg stå deroppe lidt forhutlet – ligesom i »Kejserens nye klæder« fuldstændig uden tøj på.
Venstre har jo sagt, der skal være et skattestop; man kunne ikke engang gå med til 100 kr. mere for et pas eller et kørekort; man valgte at stå uden for politiforlig og alt muligt andet.
Her sidder man så guddødemig og bruger 720 mio. kr. af virksomhedernes penge.
Synes ordføreren virkelig, det er et skattestop?
Kim Valentin (V), 2022-12-20:
Jeg synes, der var mange spørgsmål i det her, som vi også kan tage op i udvalgsbehandlingen.
Der er jo både noget, der går den ene vej, og noget, der går den anden vej.
Det, vi fokuserer på, er, som jeg prøver at forklare, at vi har fået lagt et skattestop ind, og at der er adskillige steder, hvor vi har fået fjernet skattestigninger.
Hvis det er sådan, at ordføreren mener, at der er steder, hvor tallene skal underbygges af nye tal, er det noget, der kan stilles spørgsmål til i udvalgsbehandlingen efterfølgende.
Jeppe Bruus (S), 2022-12-20:
Ja, det er der.
Altså, der er jo lagt en plan, og det er rigtigt, at man starter med det nemmeste først, og alle dem, der kommer ud nu, tilhører også den kategori.
Og så vil der være vanskeligere vurderinger, man kommer til, også i forhold til erhvervsejendomme.
Men den plan, der er lagt, og som efterhånden har halvandet år på bagen, holder vi.
Som jeg også refererede til, har vi eksterne kræfter til at kigge ind i systemerne og komme med en vurdering af, om det så også er realistisk at holde den plan.
Deres vurdering er indtil videre, at det er det, hvis vi skaber ro og ikke belaster systemet med mange nye initiativer.
Og derfor er der her også en opgave i – både for regeringen, men også for Folketinget – ikke at belaste systemet med rigtig mange nye it-udviklingsprojekter, for så kommer vi til at rokke båden.
Dennis Flydtkjær (DD), 2022-12-20:
Men er det her et af de gode eksempler på ting, man praler med, og hvorom man siger, at man kunne komme igennem med rigtig meget politik, som man ikke kunne med de blå partier?
Så jeg vil egentlig bare høre Venstres ordfører, om ikke han kan sige, hvad de samlede skattestigninger, man faktisk kom igennem med, er.
For man gør meget ud af at sige, at man lemper skatten på arbejdsindkomster for 5 mia. kr., men hvad med alle de skattestigninger, man har fået forhandlet ind?
Kan Venstres ordfører løfte sløret for, hvad det er i beløb?
Kim Valentin (V), 2022-12-20:
Det er jo sådan et godt, skarpt spørgsmål.
Det er et spørgsmål, der skal stilles, og det er rigtigt nok.
Nu er jeg selv opdraget i en god kommunal tradition, og derfor nyder jeg jo kompromisets kunst.
Det er tydeligvis ikke alt, der er vokset i Venstres have, som jeg også sagde.
Og det er da klart, at vi ønskede nogle dele bedre og nogle andre dele anderledes, men det her er det, det er blevet til, og derfor står vi også på mål for det.
Som jeg prøver at forklare, er der gode og dårlige sider i det her.
Dennis Flydtkjær (DD), 2022-12-20:
Venstres formand har efter regeringsdannelsen gjort meget ud af at sige, at man har fået rigtig meget politik igennem sammen med Socialdemokratiet og den tidligere røde regering, som man ikke kunne sammen med sine tidligere blå venner.
Og så vil jeg egentlig bare sige, at det sådan set er rigtigt nok, tror jeg – for her er det lykkedes at komme igennem med en skattestigning på 720 mio. kr.
Jeg vil egentlig bare høre, om ordføreren ikke kan bekræfte, at man nok ikke var kommet igennem med det sammen med sine tidligere blå venner.
Man indførte jo investorfradraget sammen med et blåt flertal, og nu får man så forringet ordningen sammen med et rødt flertal.
Så kan ordføreren ikke bare bekræfte, at det her er et af de gode eksempler på, at det er lykkedes Venstre faktisk at komme igennem med en rigtig god skattestigning?
Tillykke med det.
Kim Valentin (V), 2022-12-20:
Vi hastebehandler i dag et lovforslag, der nedsætter afskrivningssatsen for bygninger fra 4 pct. til 3 pct. for nye investeringer i bygninger og installationer, og som fastholder loftet over investorfradraget.
Det er ikke et forslag, der er groet i Venstres have, og vi havde gerne været foruden den nedsættelse af afskrivningssatsen, som lovforslaget indeholder, ligesom vi gerne havde set en forbedring af investorfradraget, men vi anerkender, at forslaget er en del af en samlet politisk pakke, som man køber, når man indgår et regeringssamarbejde, som Venstre har valgt at gøre.
Det er vel at mærke en samlet pakke, hvor vi også gennemfører en meget ambitiøs skattereform, der gør det mere attraktivt at arbejde.
Vi hæver beskæftigelsesfradraget markant, så helt almindelige danskere får flere penge for at gå på arbejde.
Det har vi brug for.
Og vi har sikret yderligere skattelettelser ved at halvere topskattesatsen til 7½ pct. for ca. 250.000 danskere.
Det betyder, at gør en dygtig faglært en ekstra indsats, mærker hun/han det i endnu højere grad på bundlinjen.
Vi vil bl.a. sikre en mere gennemskuelig beskatning af generationsskifte for familieejede virksomheder ved bl.a. at sænke skatten fra 15 pct. til 10 pct.
Det gælder således for den nye regering, at i det omfang, at regeringen træffer beslutninger om at hæve skatter og afgifter, skal andre skatter eller afgifter tilsvarende reduceres, så der samlet set ikke opkræves mere i skat eller afgift.
I Venstre ser vi dagens afstemning i perspektiv af regeringsgrundlaget som helhed.
Vi kan ikke rette op på alt det, som et tidligere rødt flertal har besluttet, men vi går ind i regeringen med en anerkendelse af arv og gæld.
Og på udvalgte områder som eksempelvis den lagerbeskatning, som rød blok var enig om før valget, får vi tilmed afværget skadelige skatter.
Alt det er en del af et regeringsgrundlag, som samlet trækker Danmark i en bedre retning med bl.a. et skattestop og skattelettelser til både danskere i arbejde og danske virksomheder.
Politik er kompromisets kunst, og selv om vi gerne havde set det anderledes i forhold til det lovforslag, vi behandler i dag, så står vi i Venstre naturligvis ved regeringsgrundlaget.
Derfor støtter vi forslaget her.
Thomas Jensen (S), 2022-12-20:
Tak, formand.
Lovforslaget er fremsat af den nye SVM-regering, men indholdet stammer fra to politiske aftaler indgået af den tidligere socialdemokratiske etpartiregering, og det er fremsat og skal hastebehandles, fordi ændringerne allerede skal træde i kraft her den 1. januar 2023.
Lovforslaget indeholder to elementer, dels et vedrørende afskrivningsloven, dels et vedrørende investorfradragsloven.
Det første element er fra aftalen »En ny reformpakke for dansk økonomi« fra januar 2022, og det her lovforslag udmønter et element i den aftale, nemlig forslaget om at nedsætte afskrivningssatsen for nyerhvervede bygninger fra 4 til 3 pct. fra og med den 1. januar 2023.
De gældende regler er ganske gunstige i forhold til de faktiske værdiforringelser af bygninger.
Efter de gældende regler vil en bygning nemlig være fuldt afskrevet efter ca. 25 år, og efter de foreslåede ændringer vil bygninger være fuldt afskrevet efter 33 år, og det vil jeg vurdere vil være bedre i overensstemmelse med den faktiske økonomiske levetid for nyopførte bygninger.
Det andet element i forslaget her er et af finansieringselementerne fra aftalen »Ny ret til tidlig pension«, også kaldet Arnepensionen, fra oktober 2020, og det er forslaget om, at loftet over investorfradraget skal fastholdes.
Det foreslås helt konkret, at loftet over investorfradraget fra og med 2023 vil være uændret i forhold til det nuværende niveau.
Det er sådan, at med loven fra 2019 var det meningen, at investorfradraget skulle forhøjes fra den 1. januar 2023, men med det her lovforslag vil investorfradraget fortsat gælde for direkte investeringer på op til 400.000 kr. og for indirekte investeringer på op til 125.000 kr.
Investorfradraget er kun anvendt sådan i begrænset omfang, og formentlig vil de personer, der anvender det, have betydelige frie midler, og det må forventes, at de her personer også uden en forhøjelse af fradraget ønsker at placere deres penge i startupvirksomheder, og effekten af at fastholde loftet må så forventes at være tilsvarende begrænset.
Den nye regering har selvfølgelig fokus på at styrke iværksætteriet i hele Danmark, og derfor fremgår det også af regeringsgrundlaget »Ansvar for Danmark«, at regeringen afsætter 300 mio. kr. til en styrkelse af iværksætteri i Danmark.
Så der er også fokus på det.
Afsluttende vil jeg sige, at de her to elementer er ganske fornuftige.
Det er vigtigt, at vi får dem vedtaget, sådan at de kan træde i kraft den 1. januar 2023, og derfor kan Socialdemokratiet støtte forslaget.
Jeppe Bruus (S), 2022-12-20:
Men så har jeg været for dårlig til at forklare mig i første runde, så lad mig sige det igen.
Der er ikke fejet noget ind under noget som helst.
Altså, der er lagt en plan.
Der er også lagt en plan for, hvornår ejendomsvurderingerne kommer, og man er startet med det nemmeste først.
Der er fuld åbenhed om det, også bredt i Folketinget, og vi har behandlet det mange gange hen over de seneste par år.
Så der er ikke noget skjult der, og hvis der kommer problemer undervejs, så skal jeg være den første til at lægge det frem for Folketinget.
For jeg har ingen interesse i at skulle sidde på nogen usikkerheder; tværtimod har jeg en interesse i, at vi alle sammen har del i at have ansvar for det.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2022-12-20:
Igen siger ministeren, at eksterne kræfter vurderer, at hvis ikke vi udvikler videre, så skal det nok komme til at gå.
Det synes jeg er problematisk at man ikke italesætter.
Kim Valentin (V), 2022-12-20:
Det, der ligger en aftale om, er det, man kan læse i regeringsgrundlaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-12-20:
Jeg kunne godt tænke mig at høre – hvis hr. Lars Boje Mathiesen kan sige det meget kort – hvordan man forenkler og forsimpler et ejendomsvurderingssystem, hvor ejendomsværdiskatten beror på meget specifikke forhold, såsom – hvis det er et hus – hvor huset ligger, i hvilken stand det er, hvad der er forbedringer osv.
Det kunne være så dejligt at få de input nu, hvor vi jo tilsyneladende har et system, som ikke er helt i mål endnu.
Så kunne hr. Lars Boje Mathiesen ikke berige os med det?
Vi i SF er i hvert fald meget åbne over for at bede de gode folk, der sidder ovre i Skatteministeriet, om at inkorporere de idéer.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-12-20:
Sagaen om boligsystemet fortsætter.
Det er nogle gange rart at sige, at det ikke er Nye Borgerliges ansvar; vi var ikke i Folketinget, dengang man besluttede det.
Vi har været med til nogle forhandlinger omkring det, og det er jo også noget, som skiftende regeringer ikke har kunnet få løst.
Jeg vil godt knytte en kommentar til det her med, at folk siger, at skattesystemet ikke må blive billigere.
Der, hvor katten ligger begravet, er jo, at skattelovgivningen samtidig skal forenkles.
Tilmed er der kommet lovgivning nede fra EU, som yderligere har kompliceret de her ting, og det gør jo så, at vi har et skattevæsen, som har svært ved at håndtere det.
Jeg læste engang, at vi havde datasystemer tilbage fra 1980'erne – faktisk var de måske tilbage fra 1979, ja, det var edb-anlæg fra 1960'erne; det er jo nærmest skrivemaskineagtigt, ikke?
Prøv lige at høre: Vi bliver nødt til at gøre noget ved det.
Og jeg vil opfordre Folketinget bredt til at være med til, at det er i den her samling, vi en gang for alle sætter os ned og laver en forsimpling af skattesystemet.
Der hjælper det altså ikke noget, at det første, regeringen spiller ud med på skatteområdet, er lige pludselig at lave en toptopskat.
Altså, det er jo ikke en forsimpling af skattesystemet, det er ikke en forsimpling af indkomstskattesystemet, som vi kunne lave.
Så må jeg ikke opfordre bredt til, at vi i den her samling går ind og laver forsimplinger af skattevæsenet, så vi får et skattesystem, som kan håndtere det, som Folketinget herinde beslutter fremadrettet?
Og til SF vil jeg sige, hvis spørgsmålet kommer: Jeg synes, det er meget interessant at kigge på det, og jeg synes heller ikke, det er rimeligt, at det er kommunerne, der skal løfte det der.
Jeg har ikke hørt af SF, hvor finansieringen skal komme fra, og jeg ved ikke, om der er en reservepulje eller noget, hvor man kan flytte penge rundt, hvordan det skal dut'es, eller hvilken konto det er.
Men lad os kigge på det.
Vi er også åbne over for at kigge på det.
Thomas Jensen (S), 2022-12-20:
Jeg mener, at det er vigtigt, at vi får holdt vores planlægning af ejendomsvurderingsloven i det spor, som vi har lagt.
Jeg var selv ordfører på området helt tilbage i 2011 – det var dengang, hvor vi havde en skatteminister, som mente, at ejendomsvurderingerne nærmest skulle sættes ud fra, hvordan man kunne kaste en dartpil på en dartskive.
Og jeg mener bestemt ikke, det skal være sådan.
At der så er et mindreprovenu på omkring 40 mio. kr. til landets 98 kommuner, er desværre en konsekvens af det her forslag.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-12-20:
Hvad mener Socialdemokratiets ordfører om, at der bliver sendt en regning på 40 mio. kr. ud til landets kommuner, specielt i en tid, hvor deres økonomi er så presset?