Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-04:
Jeg har glædet mig rigtig meget til at stå her i dag og fortælle om regeringens arbejde med at skabe vækst og udvikling i hele Danmark.
Det er et område, som regeringen prioriterer meget højt.
Vækst og udvikling i hele landet er en overordnet vision og rammen for regeringens landdistriktspolitik.
Sagen er jo den, at dansk økonomi i dag er i fremgang.
Beskæftigelsen går op, arbejdsløshedstallet er på vej ned, og vi har en fornuftig økonomisk vækst.
De store vækstcentre ses omkring de store byer, især i hovedstaden og i Østjylland, mens landdistrikterne i en årrække har været præget af mere eller mindre vækst.
Så det økonomiske opsving er ikke automatisk kommet landdistrikterne til gode.
Det betyder, at der er brug for en aktiv politisk indsats for at skabe en positiv udvikling i landdistrikterne.
En positiv udvikling starter med, at der er noget at leve af.
På det punkt har den radikale ordfører meget ret.
Det handler nemlig om reformer, og det handler om at sikre, at der er udvikling i hele landet.
Og derfor er jeg sådan set enig med den radikale ordfører i, at reformer er medvirkende til, at der kommer vækst og udvikling i hele Danmark.
Derfor har regeringen også et stærkt fokus på at fjerne de barrierer, der i dag hindrer fremgang og udvikling uden for de største byer, og fremme vilkårene for landbrug, industri, turisme og skibsfart, der især har hjemme i landdistrikterne.
Der skal være gode vilkår for at bo og arbejde i alle dele af landet.
Det betyder meget for landets samlede vækst og udvikling.
Udspillet
udvikling
i hele Danmark
fra 2015
er en grundpille i regeringens arbejde på det område.
Udspillet har over 120 forskellige initiativer og ventes at have en BNP-effekt på op imod 2,5 mia. kr.
I øjeblikket arbejder vi på at nå i mål med en omfattende modernisering af planloven, der skal fremme den lokale vækst og udvikling.
Jeg forventer, at kommunerne vil bruge den nye planlov som et effektivt redskab til at gøre det lettere at drive virksomhed, arbejde og bo i alle dele af landet.
Bestræbelserne på at skabe vækst og udvikling i hele landet stopper dog ikke med de 120 initiativer.
Her i foråret har et bredt flertal i Folketinget besluttet at øge lånegrænsen for sommerhuse fra 60 pct. til 75 pct.
Det gør det billigere både at købe, bygge og renovere sommerhuse og vil bidrage til at skabe mere liv i landdistrikterne.
Andre nye initiativer knytter an til innovation og digitalisering.
Et eksempel er forsøg med selvkørende biler.
Det særlig glædelige ved dette års redegørelse er, at de spirende positive tendenser, som sidste års redegørelse pegede på, har bidt sig fast.
Både beskæftigelse, befolkningstal og boligmarked er inde i en positiv udvikling.
Det er nu afløst af stigninger i de fleste kommuner.
F.eks. er mange sjællandske kommuner kommet rigtig godt med.
Der er fortsat områder, der præges af faldende beskæftigelse.
Det gælder for Nord- og Nordvestjylland, det sydlige Danmark og økommunerne.
Men der bliver færre af de områder.
Befolkningstallet er også begyndt at vokse i de fleste kommuner.
Dele af det nordlige og vestlige Jylland, Syddanmark og økommunerne er dog fortsat præget af et faldende befolkningstal, men faldet er mindre end før.
På boligmarkedet er der i de senere år kommet et voksende antal tomme ejendomme, landbrugsbygninger, skoler og erhvervsejendomme m.v. uden for de større byer.
Baggrunden er bl.a., at landbrug slås sammen til større og mere effektive bedrifter samt et svagt boligmarked og en negativ befolkningsudvikling.
De ubeboede boliger er en udfordring med store samfundsmæssige konsekvenser.
De tomme boliger skader nemlig bosætning og turisme og kan medvirke til at skabe en negativ spiral.
Den største andel af ubeboelige boliger findes i Nord- og Nordvestjylland, Syddanmark samt i økommunerne.
Det er dog glædeligt, at der nu ses en stigning i antallet af solgte boliger.
Samtlige kommuner har siden 2013 oplevet en stigning, de fleste på mere end 10 pct.
Samtidig er realkredittens udlån nu stigende i de fleste kommuner, altså endnu en positiv tendens, som tyder på en udvikling i den rigtige retning.
De danske småøer har ofte mere tilfælles med hinanden, end de har med de kommuner, de er en del af, og derfor har de deres eget afsnit i redegørelsen.
Vores småøer er særlig udfordrede i forhold til den udvikling, som har stået på over en længere periode.
Det samlede befolkningstal på de danske små øer lå pr. 1. januar 2017 på 4.210, og det er et fald på 12 pct. siden 2008.
Samtidig er befolkningstallet på landsplan steget med næsten 5 pct.
Der er altså en væsentlig udfordring og et omstillingsbehov på de små øer.
De små øer har desuden betydelig flere ældre end resten af landet, der er relativt få børn og unge og mange over 65 år.
Småøerne adskiller sig også fra resten af landet på en række socioøkonomisk nøgletal, som fremgår af redegørelsen, og derfor er der med regeringens udspil om vækst og udvikling i hele Danmark sat initiativer i gang, som tilgodeser øerne direkte.
Bl.a. er det blevet billigere at komme til og fra øerne uden for skolernes sommerferie, og i årene fremover afsættes der yderligere mange millioner kroner til prisreduktioner på færgebilletter.
Det sker for at forbedre vilkårene for de ikkebrofaste øer, og det har allerede været en kæmpe succes ude på øerne.
Efter et halvt år med sænkede priser har 17 ud af 21 kommuner meldt om fremgang i passagertallene på de lokale færger.
F.eks. er passagertallet til Læsø øget med 30 pct., mens øens omsætning som følge af tiltaget er steget med 9,2 mio. kr.
Men vi har også lanceret en national turismestrategi.
Strategien blev offentliggjort i september 2016, og hovedparten af dens 66 initiativer er igangsat og følges løbende af Det Nationale Turismeforum.
Vi har også afskaffet PSO-afgiften.
Den samlede besparelse kommer både husholdninger og virksomheder til gode.
For virksomheder skønnes den endelige besparelse at blive 3,8 mia. kr., der primært ventes at komme en række jyske kommuner og Kalundborg til gode.
Så har vi besluttet at indføre et krav om redegørelse for væsentlige landdistriktsrelaterede konsekvenser.
Det betyder, at væsentlige konsekvenser for landdistrikter tydeligt skal fremgå af lovforslag, som fremsættes i Folketinget.
Et af de mest markante af de samlede initiativer er uden tvivl moderniseringen af planloven.
Planloven er med til at sætte rammer for udviklingsmuligheder i hele landet og rummer i dag en række udfordringer for kommunernes, virksomhedernes og borgernes mulighed for at skabe vækst og udvikling i hele Danmark.
Regeringen ønsker, at planloven i høj grad bør være et redskab til at skabe udvikling i hele Danmark, samtidig med at der fortsat værnes om miljøet og den righoldige natur.
Det reviderede lovforslag om en ændring af planloven var til førstebehandling i Folketinget den 2. februar 2017.
Lovforslaget ventes vedtaget inden sommerferien.
Moderniseringen af planloven indeholder bl.a. en lempelse af regler for overflødiggjorte bygninger og for udvidelse af boliger og mindre virksomheder i landdistrikter.
»Omdannelseslandsbyer« indføres som et nyt begreb i kommuneplanlægningen og giver kommunerne mulighed for at lægge mere langsigtede og helhedsorienterede planer og muligheder for kystkommunerne til at udpege udviklingsområder i kystnærhedszonen, hvor der gives større adgang til at planlægge for udvikling af byer, landsbyer eller virksomheder, og så kommer der også mere fleksible rammer for brug af sommerhuse.
Alle de her tiltag skal gøre det nemmere og mere attraktivt at bo og drive virksomhed i landdistrikterne, men de skal også fastholde liv og job i landdistrikterne.
Der skal være gode vilkår for at bo både på landet og i de større og mindre byer, at have et godt arbejdsliv og familieliv og trygheden ved, at de offentlige institutioner er tilgængelige.
Derfor er der taget initiativ til et særligt udvalg for levedygtige landsbyer.
Udvalget skal have fokus på landsbyernes fremtid, og hvordan de kan være levedygtige, og komme med konkrete anbefalinger til omstilling og fornyelse i retning af levedygtige landsbyer og derigennem bidrage til regeringens ambition om vækst og udvikling i hele Danmark.
Vi vil også ophæve regler om gyldighedstid for kørekort til ældre.
Og så kommer der en forsøgsordning for selvkørende biler.
Hvis regeringens fremsatte lovforslag om kontrollerede forsøg med selvkørende biler besluttes i Folketinget, vil det fra den 1. juli 2017 være muligt for bl.a. kommuner at opnå tilladelse til forsøg med selvkørende biler på forsøgsstrækninger overalt i landet.
Vi vil også lave en forsøgsordning, som åbner op for salg af sommerhuse til udlændinge i særligt udvalgte områder.
Forsøgsordningen ventes at skabe aktivitet og udvikling i de områder, hvor efterspørgslen på sommerhuse er begrænset, og hvor mange sommerhuse står tomme.
Sidste år blev der givet knap 80 mio. kr. i tilskud til 31 projekter, som vil give dækning med hurtigt bredbånd til godt 3.700 boliger, virksomheder og sommerhuse i 21 kommuner.
Regeringen stillede ved auktionen i 2016 over 1.800-MHz-frekvensbåndet et ambitiøst dækningskrav til mobilselskaberne om at forbedre mobil- og bredbåndsdækningen.
Kravet sikrer, at næsten 2.200 husstande, virksomheder og sommerhuse fordelt over 245 områder får adgang til en mobil bredbåndsforbindelse med en downloadhastighed på mindst 30 Mb/s, en uploadhastighed på mindst 3 Mb/s samt taledækning.
Med planen »Bedre balance – tættere på borgere og virksomheder«, som blev præsenteret den 1. oktober 2015, udflyttes 3.900 statslige arbejdspladser, der fordeles over hele Danmark.
De statslige institutioner er sat i verden for at løse opgaver for borgere og virksomheder i hele Danmark.
Regeringen ønsker derfor, at de statslige arbejdspladser også skal være fordelt i hele landet.
Samlet set følger udflytningen af statslige arbejdspladser tidsplanen.
Pr. 1. oktober 2016 var der flyttet 1.126 arbejdspladser.
Den seneste opgørelse over udgifterne til udflytningen af statslige arbejdspladser viser, at udgifterne pr. udflyttet arbejdsplads er en smule lavere end oprindelig skønnet.
På kort sigt vil der være midlertidige omkostninger ved selve udflytningen, men på længere sigt forventes der også at være økonomiske gevinster for staten, f.eks. i form af lavere huslejepriser uden for hovedstadsområdet og en optimering af bygningsmassen i hovedstaden.
Der har generelt set vist sig at være en stor søgning og mange kvalificerede ansøgere til de stillinger, der etableres i de forskellige dele af landet.
En opgørelse viser således, at der på tværs af staten har været 21.000 ansøgere til knap 1.015 stillinger uden for hovedstadsområdet.
Det svarer til et gennemsnit på omkring 20 ansøgere pr. udflyttet arbejdsplads.
Det er således generelt ikke svært at genbesætte stillinger i de tilfælde, hvor medarbejderne har valgt ikke at flytte med.
Regeringen vil også – og der er jeg helt enig med DF's rigtig dygtige ordfører – fremlægge forslag i 2018 til en yderligere udflytning af statslige arbejdspladser baseret på erfaringerne med de allerede besluttede udflytninger.
Regeringen har nu gennemført over halvdelen af de mere end 120 initiativer fra udspillet om vækst og udvikling i hele Danmark, et tal, der, når danskerne går på sommerferie, vil være vokset til tre fjerdedele.
Det synes jeg egentlig er noget af en bedrift, og jeg er glad for at se, at det nu går fremad i mange landdistrikter.
Vi vil hele tiden lancere nye initiativer for at skabe vækst og udvikling i hele landet.
Her afslutningsvis vil jeg blot gentage budskabet om de positive tendenser: Vi kan glæde os over, at pilen peger i den rigtige retning på en række områder.
Redegørelsen viser, at den samlede befolkningsfremgang i Danmark kommer stadig flere kommuner til gode.
Beskæftigelsen stiger ikke alene omkring de store byer, men også i flere områder andre steder i landet.
Hussalg og realkreditudlånet i områderne uden for de store byer viser også spirende tegn på, at flere dele af landet er inde i en god udvikling.
Indtil da vil vi komme – forhåbentlig i fællesskab – med en række initiativer, så vi kan se en positiv udvikling, som har bidt sig endnu bedre fast endnu flere steder, i det kommende år.
Tak for ordet.