runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2020-01-07:
For at være helt ærlig er jeg dybt uenig med hr. Morten Messerschmidt.
Det her har ingenting med udlændingepolitik at gøre, og det er der mange årsager til.
I Socialdemokratiet – og jeg tror, det gælder en lang række partier – tror vi på ret og pligt, og vi tror i øvrigt på, at man skal gøre sine pligter, før man kan kræve sin ret.
Det er jo rent faktisk det, vi gør, med de værnsregler, vi allerede har i dagpengesystemet.
Vi beder folk, som kommer til Danmark, og som har fået lovligt ophold, om, at de skal uddanne sig, om, at de skal lære dansk, og at de derved også skal organisere sig og melde sig ind i en a-kasse, sådan at de er sikret, hvis de en dag bliver arbejdsløse.
Og det er jo det, som mange af de borgere, som har været ramt af opholdskravet eller vil blive ramt af opholdskravet, har gjort.
Derfor har det her ikke noget at gøre med udlændingepolitik.
Det her er heller ikke noget, jeg kan se for mig vil tiltrække endnu flere, fordi vi jo i forvejen har nogle krav, der gør, at man ikke bare uden videre kan få dagpenge.
Der er et krav om, at man skal have været medlem af en a-kasse i 1 år.
Der er et krav om, at man skal have været i beskæftigelse.
Og derfor ser jeg ikke nogen sammenhæng mellem udlændingepolitik og det her.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-07:
Man må jo gå ud fra, at når man er beskæftigelsesminister, er man til gavn for beskæftigelsen.
Og med den regering, vi har, kan man jo sige, at hvis man er udlændingeminister, må man være til gavn for udlændinge.
For når man hører beskæftigelsesministeren redegøre for sagen her, skulle man jo tro, at det var noget, som sådan kom danske lønmodtagere og dansk erhvervsliv over en bred kam til gode, og noget, der virkelig battede i den retning.
Når man så ser på de skriftlige svar, som hr. Peter Hummelgaard har givet, får man jo klart et andet indtryk.
Så får man nærmest det indtryk, at hr. Peter Hummelgaard for en stund er blevet udlændingeminister, idet 80 pct. af dem, der får gavn af det her forslag, jo er folk udefra – dvs. endnu flere, der kan komme og trække penge op af den statskasse, som vi altså er stadig færre der prøver på at fylde op.
Jeg vil bare høre, om hr. Peter Hummelgaard som minister vil stå på mål for det her.
Det her er en svækkelse af udlændingepolitikken til gavn for dem, der ønsker at komme udefra og få adgang til danske offentlige ydelser.
Hans Andersen (V), 2020-01-07:
Jeg må bare forstå det således, at det så betyder, at Socialdemokratiet ikke længere går ind for optjeningsprincippet.
For før valget gik Socialdemokratiet sådan set ind for et optjeningsprincip, også for så vidt angik dagpengene – det var bare et spørgsmål om, hvorvidt modellen var rigtig.
Jeg er helt med på, at Socialdemokratiet ikke ønskede lige præcis den her model, men optjeningsprincippet i forhold til dagpenge var jo noget, Socialdemokratiet gik ind for før valget.
Nu kan jeg så forstå, at det ikke længere er en holdning, Socialdemokratiet har og ønsker at stå på mål for, så nu er der sådan set åbnet op for, at der ikke er et optjeningsprincip, der skal gøres gældende på dagpengeområdet, og så kan man jo stille sig det spørgsmål, om vi så også på de andre områder som f.eks. kontanthjælp og integrationsydelse skal se forslag fra regeringens side om at fjerne optjeningsprincipperne.
Birgitte Bergman (KF), 2020-01-07:
I Det Konservative Folkeparti betragter vi det som sund fornuft.
Det er sund fornuft, at man skal have bidraget og have haft tæt tilknytning til Danmark, før man kan nyde og gøre brug af de goder, som vi som samfund har.
Regeringen ønsker nu at afskaffe opholdskravet for ret til dagpenge, så man som udlænding hurtigere kan få en høj overførselsindkomst.
Det er i hvert fald det, vi frygter.
Det Konservative Folkeparti ønsker, at færre arbejdsløse udlændinge kommer til Danmark.
Vi ønsker, at alle bidrager til det samfund, vi har.
Danmark skal ikke være et nyt paradis for udlændinge, der ikke vil arbejde.
I Danmark skal man tale dansk, tage ansvar og tage et arbejde.
Det er en fornuftig udlændingepolitik.
Sådan fører man ikke en stram udlændingepolitik.
Vi forstår til fulde, hvis der sidder nogle socialdemokratiske vælgere, der har haft et ønske om en stram udlændingepolitik, som er skuffede.
Det Konservative Folkeparti betragter dette lovforslag som et skridt tilbage.
Vi ønsker rettidig omhu i udlændingepolitikken, og vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2020-01-07:
Tak for det.
Enhedslisten kan støtte det her forslag, og vi vil sådan set også påtage os en del af æren for, at det er blevet til en realitet.
For os var den eksisterende lovgivning et stærkt udtryk for hovsalovgivning, som ikke løste det angivelige formål, og som bragte mange nye problemer med sig, herunder en stor uretfærdighed og forskelsbehandling af folk, der på alle mulige måder opfyldte betingelserne for arbejdsløshedsforsikring, bortset fra den ene: at de havde opholdt sig uden for landets grænser i en periode.
Der har været mange groteske eksempler på folk, der er kommet i klemme efter den hidtidige lovbestemmelse, og det skal også nævnes, at opholdskravet har givet et betydeligt ekstraarbejde i a-kasserne med indsamling af dokumentation og vejledning af medlemmerne, hvilket ikke har været nemt.
Vi bifalder også, at der bliver lavet en fortrydelsesordning for dem, der uforvarende med tilbagevirkende kraft mistede retten til dagpenge og derfor meldte sig ud af a-kassen.
De får mulighed for at genindmelde sig, og det er godt og rimeligt.
Hvis der skulle være lidt malurt i bægeret, skyldes det, at det ikke lykkedes at afskaffe opholdskravet pr. 1. januar 2020.
Det betyder lige nu et ekstraordinært bureaukrati og vejledningskaos i a-kasserne, hvor man først skal forklare medlemmerne, at her i januar stiger opholdskravet til 6 år, og derefter bortfalder det helt pr. 1. februar.
Men det må vi så leve med i glæde over, at det er lykkedes at få ordningen afskaffet.
Enhedslisten kan som sagt støtte forslaget.
Birgitte Bergman (KF), 2020-01-07:
Tak for det.
Vi er meget enige i, at Danmark skal være et attraktivt land at arbejde i, ikke mindst for at få tiltrukket udenlandsk arbejdskraft.
Men kunne Det Radikale Venstre ikke sammen med Det Konservative Folkeparti være med til at overveje, om man, når vi skal tiltrække udenlandsk talent, f.eks. kunne gøre det ved at sænke skatten og gøre det mere konkurrencedygtigt og ved at udvide greencardordningen?
Hvad tænker Det Radikale Venstre om det?
Samira Nawa (RV), 2020-01-07:
Der er absolut ingen, der kan gardere sig imod arbejdsløshed, heller ikke en midlertidig arbejdsløshed, og da slet ikke, hvis man kommer fra udlandet og lige kommer hjem til Danmark.
Det her handler jo om, at man skal kunne modtage dagpenge, som er et system, man i øvrigt har indbetalt til på lige fod med alle andre a-kassemedlemmer.
Så der er en stor rimelighed i, at man som dansker, der har opholdt sig i udlandet, også har ret til dagpenge hjemme i Danmark.
Bent Bøgsted (DF), 2020-01-07:
Altså, hvis danske virksomheder sender deres egne medarbejdere ud, er de ikke omfattet af noget lovforslag.
Men der er danskere, der tager ud i verden for at dygtiggøre sig.
Langt, langt de fleste, der tager ud i verden for at dygtiggøre sig, er jo allerede begyndt søge efter et job i Danmark, når de skal hjem igen.
For har de de kvalifikationer, som de danske virksomheder efterspørger, skulle det også være ligetil at få et job.
Samira Nawa (RV), 2020-01-07:
Det er klart, at der ikke er nogen garantier for, at man kan få et arbejde lige den dag, man vender hjem til Danmark efter at have haft et ophold i udlandet.
Det er der ingen garantier for.
Så sådan er tingene jo.
Vi bevæger os lidt uden om det her.
Der er mange rigtig gode måder for virksomhederne at tiltrække dygtig udenlandsk arbejdskraft på.
Noget af det har vi jo haft igennem med finanslovsaftalen, hvor det bliver nemmere for virksomhederne at skaffe sig faglig arbejdskraft fra lande uden for EU's grænser.
Så der er rigtig mange tiltag, som man kan benytte sig af.
Det her lovforslag er vigtigt, fordi der er nogle medlemmer af a-kasserne, som indbetaler til et dagpengesystem, men som ikke nyder gavn af det, og det er højst urimeligt.
Tak for lykønskningen.
Hvis jeg står her og ser lidt ked ud af det, er det bestemt ikke meningen.
Det her er en glædelig dag for Radikale Venstre, for alle de medborgere, som rejser udenlands og tilegner sig erfaring og for vores danske virksomheder, som har mulighed for at få den relevante arbejdskraft.
Så tak for lykønskningen – og hermed et kæmpe smil fra Radikale Venstre.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-07:
Jeg forstår slet ikke, hvorfor man snakker så meget udenom.
Det her er jo en god dag for Det Radikale Venstre; det er en dårlig dag for Danmark – men de to ting hænger jo typisk sammen.
Jeg kan bare henvise til svaret fra ministeren på spørgsmål nr. 109, hvor ministeren jo meget klart tilkendegiver, at omkring en femtedel af dem, der får gavn af det her forslag, er danske statsborgere, så fire femtedel er altså udlændinge.
Jeg synes bare, at Det Radikale Venstre skal tage ejerskab til det her.
Det er en rigtig god dag, hvis man er udlænding og gerne vil have fri adgang til de offentlige ydelser, som danskere igennem, jeg ved ikke hvor mange år har gået og spinket og sparet sammen.
Så tillykke til Det Radikale Venstre – det er der ingen grund til at gå og putte med.
Samira Nawa (RV), 2020-01-07:
Afskaffelsen af det her opholdskrav gavner rigtig mange parter.
Det gavner de danskere, som tager til udlandet og arbejder, dygtiggør sig, tager vigtig international erfaring og netværk med sig hjem igen.
Det gavner de udenlandske kollegaer, som kommer til Danmark og arbejder her.
Det gavner dansk erhvervsliv, de danske arbejdsgivere, at de har adgang til netop international arbejdskraft, også dansk arbejdskraft, som har dygtiggjort sig internationalt.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-07:
Vi så jo i valgkampen, hvordan Det Radikale Venstre virkelig har fundet en guldgruppe i at love guld og grønne skove til udlændinge – kongen af ghettoen er vel nærmest hr. Morten Østergaard.
Derfor vil jeg bare spørge og bede den radikale ordfører om at bekræfte, at 80 pct. af de folk, der måtte få gavn af det her forslag, er folk, der ikke er statsborgere i Danmark.
Det er udlændinge, og der er selvfølgelig rigtig, rigtig mange fra det, vi kalder for tredjelande.
Så det er bare for at få på plads, at det her altså kun for en femtedels vedkommende er noget, der gavner danske arbejdstagere, og for 80 pct.s vedkommende noget, der gavner udlændinge.
Bent Bøgsted (DF), 2020-01-07:
Ordføreren nævnte, at danske virksomheder jo gerne vil have, at folk rejser ud og dygtiggør sig, så de kan få dygtige medarbejdere hjem igen.
Men er det ikke korrekt, at de danske virksomheder, der siger det, vil gerne have nogle dygtige medarbejdere?
Når de så kommer hjem, ansætter de dem.
Så skal de jo ikke på dagpenge.
Så får de ansættelse i en dansk virksomhed, og så bliver de slet ikke ramt af det her lovforslag, heller ikke det tidligere.
For så får de jo arbejde.
Det vil sige, at de danske virksomheder siger, at det er eftertragtet at få de medarbejdere hjem igen, så de kan arbejde i danske virksomheder.
Birgitte Bergman (KF), 2020-01-07:
Så Det Radikale Venstre mener altså, at vi skal åbne statskassen på vid gab for tredjelandes arbejdskraft.
Er det korrekt?
Karsten Hønge (SF), 2020-01-07:
Det er en fuldstændig velbegrundet frygt.
Altså, hvis man ikke kan se nogen grund til at melde sig ind, fordi man simpelt hen ikke kan få noget ud af den tryghedsforsikring, man betaler til, ville man jo næppe melde sig ind.
Det er da rimelig logisk.
Jeg ved da, at hr. Hans Andersen også tror stærkt på økonomiske incitamenter.
Og hvorfor skulle man dog så melde sig ind i en a-kasse, hvis man kan se, at der kommer til at gå 7 år, før man eventuelt bliver dækket af det?
Så ville man da vente indtil et år før, så man kunne leve op til de nuværende regler – nemlig 1 års arbejde og 1 års medlemskab.
Så det er ikke så mærkeligt, at tallene ikke er der endnu, men det er jo lige så indlysende, at de vil komme.
Og grunden til, vi ikke har set det store skred, er helt klart det, at der har været usikkerhed om, hvorvidt loven ville overleve.
Og det gjorde den så heller ikke.
Vi er i gang med at fjerne den.
Hans Andersen (V), 2020-01-07:
Det vil sige, at partierne bag finansloven har siddet og aftalt, at man gerne vil hjælpe dem, der, ja, måske har meldt sig ud på grund af opholdskravet, men at man ikke ved, hvor mange det er.
Så hele historien om, at der var tusinder, der ville melde sig ud på grund af opholdskravet, har så ikke noget på sig.
For nu kan ordføreren ikke svare på, hvor mange der har meldt sig ud, og han kan heller ikke svare på, hvorfor der ikke står et konkret tal i lovforslaget.
Så er det her ikke bare et udtryk for, at man har givet udtryk for en frygt, som man jo sådan set må konstatere ikke har været til stede?
Karsten Hønge (SF), 2020-01-07:
Derfor nævnte jeg det heller ikke.
Jeg står her med min tale, hvori jeg sagde: Med loven vil mange vælge a-kassen fra.
For en hel del af de mennesker, som jeg har snakket med, har nemlig afventet, hvad der ville ske med loven.
Mange har jo hørt signalerne om, at man nok ville lave loven om, at den måske endda ovenikøbet ville blive fjernet, som er det, vi nu gør, og derfor har fastholdt deres medlemskab.
De mennesker, jeg talte med ude på Nettos varelager ved Aarhus, var i det samme dilemma: Skal vi melde os ud, eller skal vi fastholde vores medlemskab?
Så derfor er det jo af gode grunde ikke nogen tal, vi har nu, men der er da ingen tvivl om, at det var det, det ville føre til, hvis vi fastholdt loven.
Og det, at den bliver skærpet indtil 2021 med op til 7 år ud af 12 år, vil gøre, at der bliver flere og flere, der vil melde sig ud.
Men vi har ikke tallet på det endnu, lige så vel som vi ikke har et tal på, hvor mange penge man eventuelt skulle have sparet ved den her lov, hvad der også ser ud til at være et nul.
Hans Andersen (V), 2020-01-07:
Tak for det.
Jeg har bare et enkelt konkret spørgsmål.
Når ordføreren nævner, at mange har meldt sig ud af a-kassen på grund af det her opholdskrav – og det er jo rigtigt, at vi drøftede det under lovbehandlingen tilbage i 2018 – vil jeg bare gerne spørge, når nu partierne bag finansloven ligefrem har skrevet ind i lovgivningen, at dem, der har meldt sig ud, skal kunne komme ind i dagpengesystemet igen, hvor mange vi taler om, for jeg har svært ved at finde et tal i lovforslaget.
Hvor mange har meldt sig ud til dags dato på grund af opholdskravet?
Karsten Hønge (SF), 2020-01-07:
Det fair består i, at vi behandler mennesker lige og ens, hvis de i øvrigt lever op til de krav, vi stiller til dem.
Vi stiller berettigede forventninger til mennesker, der kommer til Danmark, om, at man arbejder, at man integrerer sig, at man også bidrager gennem skat og gennem a-kassemedlemskab til det velfærdssamfund, vi har, og det gjorde Renas Haif og Mohammad Alayoubi; de har gjort det igennem 3 år, og de har ikke trukket en krone ud af a-kassen, men de har bidraget.
Hvorfor skulle man belønne det med et spark bagi ved at gøre deres medlemskab af a-kassen værdiløst og lade deres kontingentpenge være tabt?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-07:
Jamen jeg er sikker på, at Abdud og Wahil, og hvad alle hr. Karsten Hønges andre venner ude i det danske samfund måtte hedde, føler, at det her er en rigtig god dag for dem.
Det er der slet ingen tvivl om.
Det, jeg sigter efter, er: Hvori består denne fairness?
Altså, i dag er der en regel, indtil det her lovforslag eventuelt måtte blive vedtaget, der siger, at man skal have været i Danmark og betalt i 7 år.
Nu siger hr. Karsten Hønge så, at det skal være efter 3 år, at hans venner har optjent retten, eller er det 1 år, der står i lovforslaget?
Men hvori består det mere fair, altså det, at vi danskere, som er født og opvokset her, og som i generation efter generation har kæmpet for at bygge det velfærdssamfund, vi nu engang har, op, nu skal til at betale til, at langt flere udlændinge, som kommer, efter et kort ophold kan få adgang til kasserne?
Hvori består det fair, hr. Karsten Hønge?
Karsten Hønge (SF), 2020-01-07:
Jeg har simpelt hen svært ved at genkende det billede, som hr. Morten Messerschmidt maler op her.
Som jeg fortalte, snakkede jeg jo præcis med de her to mennesker, som i 3 år har arbejdet på fuld tid, har bidraget til velfærdssamfundet, har lært sig dansk, har passet deres arbejde hver eneste dag, er mødt op kl. 7 om morgenen og har arbejdet med ufaglærte jobs, hårdt fysisk arbejde.
Igennem 3 år har de ikke gjort nogen som helst brug af a-kassen, men de har betalt til den, fordi de synes, at det skal man gøre, når man skal integrere sig i Danmark.
Så jeg synes, det er fairness over for dem, at de bliver behandlet som alle andre, der passer deres arbejde og betaler deres kontingent, nemlig at de har en tryghedsforsikring, for det er det, det er for dem; for de har faktisk ikke haft brug for den, men de har en tryghed for sig selv, for familien.
De styrker den virksomhed, de er i, og de styrker arbejdsmarkedet og samfundet.
Igen i dag mærker vi vindene med mere fairness fra det nye flertal i Folketinget.
Et trygt dagpengesystem og effektive a-kasser er bærende søjler for både arbejdsmarkedet og for velfærdssamfundet.
Det er en god dag i dag, hvor vi fjerner en lov, som diskriminerer mennesker, som har opholdt sig i udlandet.
Vi fjerner ren symbol- og signalpolitik fra fru Inger Støjberg og hr. Martin Henriksen-regimet.
Med et snuptag stjal højrefløjen tryghedsforsikringen og gjorde medlemskab af a-kassen værdiløst.
De her mennesker betalte til en forsikring, men fik en lang næse.
Jeg besøgte for lidt tid siden Nettos store varelager ved Aarhus.
Det er en arbejdsplads, hvor man har ca. 140 mand ansat, heraf 10 flygtninge.
Deres tillidsrepræsentant, Michael Jørgensen, er stærkt imod den her lov om såkaldt opholdskrav og vil gerne have den afskaffet så hurtigt som muligt.
Han mødte mig med spørgsmålet: Jeg kan simpelt hen ikke se, hvad I venter på.
Og i dag har jeg svaret til ham: Vi handler nu.
På arbejdspladsen snakkede jeg bl.a. med Renas Haif og Mohammad Alayoubi.
De sidste 3 år har de arbejdet på fuld tid og betalt kontingent til a-kassen.
Loven gjorde med tilbagevirkende kraft deres medlemskab værdiløst.
Kontingentpengene var tabt.
Lær dansk, find et job, bidrag til samfundet, integrer dig, meld dig i a-kasse og ind i fagforeningen.
De her mennesker gjorde alt det rigtige, og som belønning fik de et spark bagi.
Som næstformanden for 3F i Aarhus, Knud Rasmussen, præcist sagde til mig: Det her er jo rent bondefangeri.
Højrefløjen ramte dagpengesystemet med håbløs, uretfærdig og meningsløs symbolpolitik.
Det er simpelt hen bare dumt med dumt på, og loven er ved siden af også fuldstændig umulig at administrere.
Med loven vil mange mennesker vælge a-kassen fra.
Det styrker den enkelte, familierne, virksomhederne, arbejdsmarkedet og samfundet.
Det er en god dag i dag.
Samira Nawa (RV), 2020-01-07:
Nej, det er ikke korrekt.
Det korrekte er, at ved afskaffelse af opholdskravet kan mennesker, som indbetaler til det danske dagpengesystem, også nyde godt af det, når de er i Danmark og ikke har et job, men er ledige.
Tak, formand.
Tryghed og fleksibilitet er forudsætningen for vores arbejdsmarked, og opholdskravet for dagpenge har aldrig været en særlig god løsning på noget som helst for nogen parter overhovedet.
Reglen har betydet, at man skal have opholdt sig i Danmark eller et andet EU-land i en række år ud af de seneste 12 år, hvis man vil have adgang til dagpenge i Danmark, og det viser et ikke særlig stort globalt udsyn.
Danske virksomheder har godt af at kunne ansætte arbejdskraft, herunder danskere, som har været flere år i udlandet og tilegnet sig erfaringer og dygtiggjort sig og fået vigtig international erfaring og netværk.
Danskere, som har arbejdet og opholdt sig i udlandet, bliver stillet ringere med opholdskravet for dagpenge.
Det samme gør udenlandske kollegaer, som er kommet til Danmark gennem de senere år, og det sker, alt imens de betaler det samme til dagpengesystemet og i øvrigt opfylder samme betingelser som andre a-kassemedlemmer.
Derfor har det også været en vigtig radikal mærkesag at få afskaffet netop opholdskravet for dagpenge, og det er meget glædeligt at stå her i dag til førstebehandlingen af lovforslaget og også, at vi med finanslovsaftalen sammen med en række andre partier er med til at få sat en ny retning, også på det her område.
Radikale Venstre, som I kan høre, stemmer for det her lovforslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-07:
Tak, formand.
Jeg bemærkede, at justitsministeren mente, at det ville genere borgere med yderligere grænsekontrol.
For mig at se er det en sjov måde at vende tingene på hovedet
jeg tror, at meget af det, der illegalt kommer ind over grænsen, generer flere borgere end den grænsekontrol, som ville forhindre det illegale i at komme ind over grænsen.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, at justitsministeren kunne sige lidt mere om den her borgergene, han åbenbart forbinder med grænsekontrol.
Jeg mindes ikke, at vi, i tiden inden Danmark tiltrådte Schengentraktaten, sådan havde borgergrupper til nedlæggelse af grænsekontrollen på grund af daglig gene eller noget i den stil.
Altså, jeg har simpelt hen aldrig hørt om det før.
Så hvad er det for en gene, der tilsyneladende opvejer den gavnlige effekt, som især folk i grænseområderne ville have, af, at et solidt dagligt grænseværn ville holde illegale ude af Danmark, justitsministeren mener så mange borgere vil blive ramt af?
Tak, formand.
På den måde ville man ikke genere handelen på tværs af landene, og så kunne lastvognene køre over med varer til supermarkeder osv.
Så hører jeg ordføreren her tale om den organiserede kriminalitet osv., og så er det, jeg tænker: Kunne man ikke forestille sig, at de kriminelle var så velorganiseret, at de måske bare kørte i de perioder, hvor regeringen så har åbnet for, at varehandelen kan passere hen over broen?
Så dumme er kriminelle vel trods alt heller ikke, at de ikke kan finde ud af at sige: Nu er den der.
Nu er den der ikke.
Og når der ligesom ikke er grænsekontrol, er der grønt lys for de kriminelle.
Jeppe Bruus (S), 2020-01-07:
Man kan altid lære noget nyt.
Jeg må sige, at jeg også lærer noget nyt i den her debat.
For i forhold til det, som hr. Jens Rohde siger, nemlig at det står klokkeklart, hvad De Radikale mener, må jeg bare sige, at de debatter, som jeg har haft med hr. Kristian Hegaard, har været noget helt andet.
Men altså, det må vi jo vende tilbage til.
Jens Rohde (RV), 2020-01-07:
Det er ellers ikke så svært at finde ud af, hvad Radikale Venstre mener.
For grænsekontrollen har aldrig været væk – så skal man bare kende sin historie – men det er klart, at hvis man kører et narrativ om, at der ikke har været grænsekontrol tidligere, så bliver man rundforvirret.
Men sådan er virkeligheden jo ikke; der har altid været grænsekontrol.
Det er bare et spørgsmål om, om den er stationær eller den er mobil.
Vi mener, at det er en dårlig udnyttelse af politiets ressourcer at lave den stationær.
Jeg ved ikke, om ordføreren ved, hvor det smalleste stykke på Flensborg Fjord er.
Altså, det er ikke nogen kunst at komme ind i Danmark, hvis man gerne vil ind i Danmark, hverken som illegal indvandrer eller for at begå kriminalitet.
Det er jo bare det, vi mener, og her er det bare lidt svært at finde ud af, hvad Socialdemokratiet mener.
Tror man på den stationære grænsekontrol, eller gør man ikke?
Jeppe Bruus (S), 2020-01-07:
Det er jeg da ked af, for jeg blev egentlig sådan grundforvirret før, i forhold til hvad det var, den radikale holdning var.
Men det kan vi jo så komme til, når det er jeres tur.
Som jeg lige sagde, er der jo to forskellige vurderinger af behovet, og derfor kan man ikke sådan en til en sammenligne de to scenarier, og derfor er de ting, som vi har reageret på i forhold til den dansk-svenske grænse, altså anderledes end det, der foregår ved den dansk-tyske grænse.