runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Jeg er ekstremt bekymret over den polarisering, der er i vores samfund – virkelig.
Jeg er ekstremt bekymret over den måde, man taler til og i særlig grad om statsministeren på, og over den måde, man taler om navngivne embedsmænd på i vores samfund.
Vi skal virkelig passe på her.
Jeg har sådan set grundlæggende respekt for Radikale Venstres beslutning om at drage en politisk konsekvens.
Det kneb så bare med at få det eksekveret, og derfor står vi nu i den her situation, at Danmark har været i valgkamp i 4 måneder.
Det er på mange måder en parodi på folkestyret.
Debatten om granskningskommissionen fortsætter, og vi har nu også en advokatvurdering fra et almindeligt anerkendt advokatfirma, der når nogle ret skarpe konklusioner.
Det er simpelt hen uhensigtsmæssigt, og derfor er vi nødt til at få sat et værdigt punktum i den sag.
Jeg har ikke støttet nogen borgerforslag om at sende statsministeren i Rigsretten.
Jeg er ikke helt sikker på, at der er potentiale til det.
Men jeg er helt sikker på, at hvis ikke vi får sat et værdigt punktum for den her sag, gambler vi med tilliden til vores folkestyre.
Derfor bliver vi nødt til, uanset hvilken regering der kommer efter det her valg, at få lavet en afsluttende vurdering ved en af Folketinget udpeget advokat af Minkkommissionens redegørelse.
Thomas Danielsen (V), 2022-10-06:
Tak for det, og tak for hr. Lars Løkke Rasmussens tale.
Jeg vil spørge hr. Lars Løkke Rasmussen, om han kan garantere, at han ikke kan acceptere statsministeren som minister i en regering, som Moderaterne enten er en del af eller er parlamentarisk grundlag for, uden at vi får foretaget en advokatvurdering af det politiske og juridiske ansvar.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Jamen det her bidrager til lige muligheder.
Det, at vi f.eks. har lagt et forslag frem om en sti ind på arbejdsmarkedet, hvor man, hvis man er en person, der har under 25.000 kr. om måneden, enten fordi man er deltidsansat, eller fordi man er ind og ud af arbejdsmarkedet og ikke har fået fodfæste, og øger sin indkomst, fordi man får plads på arbejdsmarkedet, så får lov til at beholde de første 3.000 kr., man har i lønfremgang, et hundrede procent uden nogen skat, og at det så fases ud over en 4-5-årig periode, vil jo bidrage til, at folk kommer op og står på egne ben og vinder fodfæste på arbejdsmarkedet. Det er for at nævne én ting.
Det bidrager også til ligheden at sige, at de 5 pct. af danskerne, der har den højeste indkomst målt på alle indkomsttyper, skal betale en toptopskat i den forstand, at de ikke får noget personfradrag.
Britt Bager (KF), 2022-10-06:
Tak for det, og tak til hr. Lars Løkke Rasmussen for en rigtig god tale.
Der blev sagt mange gode og mange rigtige ting, bl.a. det, at vi skal forandre for at forbedre.
Hr. Lars Løkke Rasmussen har jo stået bag nogle af de største forbedringer, bl.a. den, vi har i sundhedssystemet, bag behandlingsgarantien, bag kræftpakkerne – noget, som rigtig mange danskere tager for givet, men som på ingen måde kan tages for givet, i hvert fald ikke hvis man er patient i det psykiatriske system.
Jeg har bemærket, at Moderaterne ikke er med i den psykiatriplan, der netop er blevet indgået af en lang række partier i Folketinget, og jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Lars Løkke Rasmussen om, hvorfor Moderaterne ikke er med i den aftale.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Jeg har fortrudt alt det, vi ikke fik gjort, fordi tingene var for låst.
Det har jeg fortrudt.
Jeg tror, jeg har et udmærket billede af de forskellige partiers positioner, og at jeg helt uden at tage hverken en kandidattest eller at stille uddybende spørgsmål – mange af dem har jo primært været af drillende karakter her i løbet af dagen – har et rimelig godt billede af, hvordan det danske Folketing er sammensat.
Jeg har til gengæld ingen anelse om, hvordan det er sammensat efter valget, og det er jo sådan set det, der er relativt mest afgørende for, hvordan vi kommer videre herfra.
Og derfor synes jeg sådan set også – men vi skal jo have den her debat – at det er vigtigere at komme ud at tale med danskerne nu, ikke?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-10-06:
For hvis man nu efter at have været minister med forskellige porteføljer, statsminister osv., bl.a. på Dansk Folkepartis opbakning, har siddet og tænkt sig om i den tid, man ikke har været statsminister, og er kommet frem til, at alt det, man har gjort sammen med Dansk Folkeparti, var forkert, hvordan kan det så være, at man bare har siddet forknyt nede i grebningen og ikke har bidraget til den debat, som vi andre sådan set har taget del i igennem de seneste nu snart 11 timer?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Tak for det.
Altså, vi har siddet dernede i grebningen, hvor jeg startede i sin tid for 28 år siden, det meste af dagen, når jeg ikke har siddet derude sammen med andre gode kollegaer og har drukket kaffe.
Hvis man anskaffede sig det bakspejl, kunne man også kigge tilbage på Dansk Folkepartis bidrag til dansk parlamentarisme de sidste 6-8 år, og så ville man måske kunne forstå, hvorfor jeg nåede den konklusion, at vi har brug for at danne en regering hen over midten.
For vi er nødt til at vende ryggen til det der tyrkiske marked, hvor man, hver gang man vil lave en økonomisk reform, skal udveksle den med en udlændingepolitisk stramning.
Så der er to gode grunde til, at man burde investere i et bakspejl.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-10-06:
Jeg har sådan set ret stor respekt for hr. Lars Løkke Rasmussen, men der er en ting, jeg ikke forstår.
Det nye projekt, hvor hr. Lars Løkke Rasmussen har udråbt sig selv eller er blevet udråbt til at blive sådan en slags kongemager, handler om at bygge en form for politisk alliance hen over midten.
Men de seneste snart 11 timer har vi ikke set skyggen af hr. Lars Løkke Rasmussen hernede i Folketingssalen.
Det er først nu, hvor han har mulighed for at gå på talerstolen, at han indfinder sig.
Hvordan kan man sige, at man agter at bygge bro imellem Socialdemokratiet, Venstre, De Radikale og alle mulige partier, når vi overhovedet ikke har set ham?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Det synes jeg var en meget hurtig følgeslutning.
Jeg kan da godt sige, at hvis ikke der havde været en socialdemokratisk etpartisregering, havde der ikke være nogen minkskandale.
Hvis ikke man så behændigt havde skilt sig af med lidt for mange departementschefer, havde der ikke være en minkskandale.
Hvis der havde været en skarpere opposition – altså, jeg tog kampen ene mand i B.T.s klummer – i coronakrisens første fase, så havde der ikke været en minkskandale.
Peter Skaarup (DD), 2022-10-06:
Det er fair nok.
Hvis det er hr. Lars Løkke Rasmussen og Moderaternes vurdering, så er det jo sådan, det er.
Men jeg må bare sige, at det set herfra er meget godt, at vi nu ved, at man altså muligvis får en socialdemokratisk statsminister, hvis man stemmer på Moderaterne.
Og det er jo også meget godt, at vi nu ved, at vi ingen som helst sikkerhed kan få for, at den magtfuldkommenhed med minkskandale og andet ikke kan fortsætte, fordi man ikke vil udelukke at pege på en socialdemokratisk statsminister.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Der er ikke noget, der giver anledning til, at man ikke skulle udelukke det.
Det har jo ikke noget med det at gøre.
Det har noget at gøre med et samlet sæt erfaringer, vi har tilegnet os igennem en periode, som viser, at det ikke er muligt at træffe de nødvendige beslutninger, hvis ikke vi finder en ny måde at samarbejde på.
Man kunne jo se det i partilederdebatten, dagen før valget blev udskrevet, hvor Det Konservative Folkepartis formand på ti sekunder solgte ud af alle de mærkesager, han gik til valg på, fordi fru Inger Støjberg ikke kunne lide dem.
Der var man i gang med at lave det store, gyldne kompromis, fordi det skulle indgås ovre på den blå banehalvdel.
Det duer ikke.
Jeg står f.eks. vagt om en stram udlændingepolitik.
Men jeg anerkender også, at der er vokset mange tidsler frem i det bed, og der er ingen, der har mod til at luge ud i dem.
Statsministeren er så hundeangst for fru Inger Støjberg, at hun ikke tør initiere det, og ovre på den anden side vil der jo sidde nogle partier, som vil være en del af et parlamentarisk grundlag for en blå regering, som vil forhindre det.
Peter Skaarup (DD), 2022-10-06:
Tak for det, og tak til hr. Lars Løkke Rasmussen for talen.
Det er jo tit på det her tidspunkt, at debatten begynder at blive interessant, for så skal statsministeren jo snart op og alt det her.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Det bidrager vi gerne til at medvirke til, for jeg synes, det er et dårligt forslag.
Men jeg synes også, at man er nødt til at give regeringen, at nogle af de overvejelser, der ligger helt nede bagved, jo er centrale, altså det med, at der er noget sammenhængskraft i vores samfund, der smuldrer, bl.a. fordi mange vælger folkeskolen fra, fordi vores bosammensætning er, som den er, og fordi vi har et ghettoiseret Danmark og den slags ting.
Men vores bud er jo et helt andet og meget mere dramatisk, og det er jo forslaget om den her civile borgerpligt.
Det er jo at sige, at ved siden af de institutioner, som engang var dér, hvor man smeltede sammen, er vi nødt til at opfinde noget nyt, så vores unge mærker det her forpligtende fællesskab på tværs af grænser og skel.
Britt Bager (KF), 2022-10-06:
Tak for det, og nu til lidt et emneskifte, nemlig til noget, der ligger mig meget på sinde.
Regeringen har nemlig valgt at indgå en aftale med de røde partier om at tvangsfordele gymnasieelever, rangordne unge mennesker efter, hvad deres forældre tjener, og jeg er faktisk ikke helt klar over, hvor Moderaterne står henne i det.
Men jeg kan i hvert fald sige helt klart og tydeligt, at vi Konservative kommer til at stoppe den aftale, hvis vi har flertal til det.
Er Moderaterne med på det?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Ja, det kan jeg svare meget kort på.
Det er, fordi det er en totalt utilstrækkelig psykiatriplan, som jeg simpelt hen ikke forstår at de partier, der for nærværende er opposition, har indgået kl. fem minutter i tolv.
Efter at regeringen har sovset det hele i en 3-årig periode, redder man dem lige af krogen til sidst ved at lave en 10-årsplan, der ikke er en 10-årsplan, og dermed tager man i virkeligheden strøm ud af den her debat i valgkampen.
Det er jo det, der sker, for når I kommer rundt på alle møderne og snakker om det her, vil man sige: Nåh, vi har lige lavet en plan, og den er ikke helt på plads, og vi er i gang, og sådan noget.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Det er i min optik dårligt politisk håndværk.
Vi ønsker at tage de gode erfaringer fra kræftpakkerne og flytte det over i psykiatrien.
Vi ønsker, og det er også derfor, vi gerne vil lave ét dansk sygehusvæsen, at skabe en klarere organisation.
Noget af det, der er problemet, er jo snitfladen mellem hospitalspsykiatrien og socialpsykiatrien.
Det kræver også, at vi tager et meget, meget fastere greb om kommunerne.
Det er måske lettere for mig at sige nu repræsenterende et parti, der ikke har nogen kommunalbestyrelsesmedlemmer, men det kræver, at vi tager et hårdere greb om kommunerne.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-10-06:
Jeg kan da anbefale hr. Lars Løkke Rasmussen at sætte sig ind i den sidste finanslov, vi har lavet sammen i rød-grøn blok, hvor vi jo faktisk har afsat penge til en grøn fond, heriblandt 53 mia. kr. til investeringer i klima fremadrettet.
Det siger jeg, fordi jeg bliver en lille smule træt af den der
hvis jeg nu kommer til, skal jeg nok fikse det hele-tilgang.
Altså, der er jo faktisk lavet en hel del løsninger.
En af løsningerne synes jeg er det, at vi har sat rigtig mange penge af til klimaområdet, men samtidig på den præmis, at forureneren skal betale.
Det synes jeg er en sund præmis; den synes jeg også er sund for landbruget.
Annette Lind (S), 2022-10-06:
Tak for ordet.
Jeg vil også gerne sige tak for samarbejdet.
Ordføreren og jeg har også arbejdet meget med det udenrigspolitiske, og der har vi haft et godt samarbejde.
Siumut er jo vores søsterparti, og vi ønsker selvfølgelig også at have et godt samarbejde efter valget, så held og lykke med valgkampen.
Det er sådan, at den her regering har lavet rigtig mange brede aftaler, og den har også lavet en bred aftale om samtykkeloven.
Samtykkeloven er jo en lovgivning, der kriminaliserer det at have samleje med en person uden samtykke og mod vedkommendes vilje.
Den samtykkelov er på vej til Grønland.
Hvad mener ordføreren om det?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-10-06:
»Danmarks kolonihistorie ...«
– og så var der en ubehagelig lang pause.
Og det var ikke tilfældet.
Det nye og yngste folketingsmedlem.
Ja, jeg ramte en nerve, men jeg var dog parat, da jeg ikke var kommet her blot for at få venner.
Nej, jeg er valgt ind her på vegne af mit folk for at dele vores historie og for at opnå resultater for mit folk, kalaallit.
Ingen lytter jo, eller rettere sagt, ingen lyttede – datid.
Statsministeren undskyldte, regeringen startede en lønudligning i forbindelse med diskrimination af kalaallit, grønlændere, inuitansatte, og vi blev som noget helt nyt hørt.
I sin foreløbig sidste åbningstale sagde statsministeren åbent som noget helt nyt, at Danmark har været en kolonimagt.
Hvad skete der lige der?
Hvorfor blev det udtrykt direkte?
Hvorfor er det noget nyt?
Det lyder jo lidt ironisk, tænker man måske.
Skal vi da ikke begynde at se fremad?
Hvorfor skal vi nævne noget fra fortiden?
Det er jo, fordi vi alle i den her nutid, den nutid, vi har i dag, lige i det her sekund, står her direkte på grund af kolonitiden, og den er også baggrunden for vores indre og ydre kamp.
Så har man hørt, at ifølge Wikipedia og et dansk leksikon fra skoletiden siges det, at kolonitiden sluttede i 1953 med den nye grundlov.
Tjah, det er en grundlov, som Grønland ikke kunne stemme om, og det var i en tid, hvor vi alle modsat andre tidligere kolonier i verden ikke havde noget at sige, i forhold til om vi gerne ville ud eller indlemmes i kongeriget; vi og andre lande blev ført bag lyset.
Okay, så siger vi det.
Så spørger jeg så: Hvad skete der så bagefter?
Nej, kolonitiden var nemlig det mest ødelæggende for vores samfund i tiden efter grundlovsafstemningen.
Jeg kan endda vise det med tal, kolde fakta.
I 1960 var der i hele året ikke et eneste selvmord i Grønland, og sådan var det op igennem hele 1900-tallet.
Selvmord var yderst sjældent, og nogle år var det faktisk danske dødsfald i Grønland, som fik raten til at stige.
Sådan var det også med de canadiske inuit: Resten af Canada havde en højere selvmordsrate.
Sådan var det i 1900-tallet, helt op til den periode, som Danmark kaldte de glade 60'ere.
Under de såkaldt glade 60'ere fik man banet vejen til verdens højeste selvmordsrate – en rate, som ikke eksisterede.
Hvad skete der dér i 60'erne?
Danmark skete.
Danmark eksperimenterede, Danmark diskriminerede, Danmark steriliserede, Danmark tvangslukkede, Danmark tvangsfjernede, og Danmark byggede ved at ødelægge kulturen, familien, identiteten og samfundet.
Halvdelen skulle nemlig med spiralskandalen ikke få børn.
De få, som fik børn med danske indvandrere, skulle ved lov ikke have noget som helst med barnet at gøre.
De skulle ikke kunne arve.
De skulle være fattige, for moren skulle med lovgivningen have en lavere løn og måtte ikke tage hjem til sin families bosted, da Danmark tvangslukkede hendes hjemby.
Og de ugerninger, som skete for befolkningen, skulle gå ustraffede hen, fordi Danmark bestemte, at straffeloven ikke skulle gælde i Grønland – et eksperiment, som stadig gælder i dag.
Aaja Chemnitz (IA), 2022-10-06:
Det første, der popper op i mit hoved, er sådan set sprogkompetencer.
Det er vigtigt for Grønland at åbne sig op over for resten af verden, hvis vi gerne vil have erhvervsudvikling.
Jeg tror, det er vigtigt, at man helst skal kunne grønlandsk, dansk og engelsk for alle vores unges vedkommende, og det ved jeg er nogle meget ambitiøse mål at sætte sig.
Men det er jo helt basalt, hvis det er, at vi gerne vil udvikle netop et turisterhverv og sikre, at vi har flere grønlændere i det.
Så der er gode takter i Grønland, også i forhold til turismen, men der skal gøres endnu mere.
Jette Gottlieb (EL), 2022-10-06:
Jeg har jo bemærket, at der gennem de sidste 3 år har været talrige ekspeditioner til Grønland for at se på, hvordan klimaforandringerne har forandret Grønland meget væsentligt, og derfor ligger der jo helt klart nogle problemer der.
Men det, jeg så vil spørge til, er forholdet mellem Øst- og Vestgrønland i den forbindelse.
Altså, er det muligt at opbygge en infrastruktur, som f.eks. vil give mulighed for turisme også i Tasiilaq?
Og er det muligt at sikre, at det også giver arbejde til grønlændere?
For i øjeblikket er rigtig meget af den turisme, der er, drevet af udlændinge.
Aaja Chemnitz (IA), 2022-10-06:
Det er der bestemt, og det har der været i mange år.
Altså, vi kigger i virkeligheden lidt til Island for at se, hvad det er, vi ikke nødvendigvis skal gøre.
Det, at de har haft mere end 2 millioner turister, har haft en kæmpestor betydning.
Vi har lige haft Vestnorden Travel Mart, som Grønland har været vært for, hvor man netop kigger på, hvordan man kan gøre det her på en måde, hvor vi ikke nødvendigvis behøver at brande Grønland, for der er faktisk rigtig meget fokus på Grønland.
Der er rigtig mange lige nu, der rejser til Grønland, men det er nærmest sådan en ketchupeffekt.
Altså, det, der er vigtigt, er, at vi gør det permanent, og at vi gør det bæredygtigt.
Og det ved jeg er den politik, som vi har i Grønland.
Jette Gottlieb (EL), 2022-10-06:
Jeg vil spørge, om der kunne tænkes at være en eventuel modsætning mellem den grønne omstilling og et sats på turisterhvervet.
Og grunden til, at jeg spørger, er jo, at jeg i hvert fald kan se, at det andre steder, f.eks. i Island, medfører en nedslidning af lokalmiljøet og sådan nogle ting, og der vil jeg spørge, om det indgår i overvejelserne om at udvikle turisterhvervet.
Aaja Chemnitz (IA), 2022-10-06:
Tusind tak.
Jeg vil lige til sidst sige – for jeg nåede ikke at få det hele med – at noget af det, man kunne pege på, er, hvordan vi kan få spredt turismen ud.
I forhold til den turisme, der kommer, er vi dybt udfordret, bl.a. i Ilulissat, hvor vi får rigtig, rigtig mange turister.
Jeg har lige selv været der, og det er et enormt smukt sted – jeg tror, det er et af de smukkeste steder i hele verden.
Og der tror jeg, det er vigtigt, at vi også sørger for noget lokal infrastruktur ude på de lidt mindre steder, sådan at man kan få spredt turismen ud.
For det er den måde, vi kan være med til stadig væk at have turismen på, men gøre det på en bæredygtig måde for det grønlandske samfund.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-10-06:
Det er jo derfor, man kan sige, at der er et behov for at brede de forskellige muligheder, man har for indtægter i den grønlandske økonomi,
Det er jo et af de smukkeste steder i verden.
Jeg vil bare ønske ordføreren held og lykke med valget i Grønland.
Vi hepper i SF på IA.
Aaja Chemnitz (IA), 2022-10-06:
Tak for et meget relevant spørgsmål.
Men noget af det, som kan være en bombe under den grønlandske økonomi, er, hvis oliepriserne stiger med udgangen af 2023.
Der har vi en fastprisaftale i Polaroil i forhold til en lav pris på olie.
Hvis den stiger, vil det være en bombe under fiskerierhvervet i Grønland, så jeg synes, det er et meget, meget relevant spørgsmål, som bekymrer rigtig mange af os i Grønland.
I forhold til turisme og det her med at brede vores erhvervsmuligheder ud er der ingen tvivl om, af turisme bør være en del af de nye muligheder, der er.
Men når inflationen er høj, er rejserne måske også det, man sparer allerførst på, og derfor tror jeg også, det er sårbart i forhold til de her landingsbaner.
Så samlet set kan det være en kæmpe udfordring for den grønlandske økonomi.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-10-06:
Først med corona og dernæst med inflation er Grønland jo særlig udfordret, fordi man også har valgt at satse på turismeerhvervet som en del af det, der skal være fremtiden i Grønland.
Jeg vil derfor gerne bede fru Aaja Chemnitz fortælle eller i hvert fald uddybe, hvad det betyder for turismeerhvervet i Grønland, og hvad der er af perspektiver, og hvad vi eventuelt kan hjælpe med fra dansk side.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-10-06:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får italesat netop de her emner.
Der har også været en kamp for ti kvinder i Siumut for, at vi skal begynde at snakke mere om, hvad samtykke egentlig er.
Vi var faktisk med i metookampen – kan man kalde det – længe før Danmark var fremme i den samme kamp.
Derfor er vi også rigtig glade for, at man nu går de her skridt videre og tænker på, at der for den lovgivning, der bliver lavet i Folketinget, også er et dansk ansvar for, at den skal kunne implementeres i Grønland, hvis det er, at Inatsisartut og naalakkersuisut ønsker det, og når Inatsisartut og naalakkersuisut i samarbejde med os i Folketinget har fået den igennem, glæder jeg mig til at se, hvilken effekt det vil have i vores samfund.
Aaja Chemnitz (IA), 2022-10-06:
Jeg stillede jo selv spørgsmålet til hr. Søren Pape Poulsen her i dag, for jeg synes jo, det er respektløst, hvis man taler på en grim måde til et officielt møde om Grønland.
Jeg synes, det er vigtigt, at der er et tillidsfuldt, respektfuldt og godt samarbejde.
Det er helt, helt afgørende.
Så vi kommer til at kigge på det samlede billede af, hvordan statsministerkandidaterne og partierne står efter et valg, og så må vi jo forhandle derfra.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-10-06:
Det var da et godt spørgsmål.
Det er jo således, at vi fra Siumut lige har deltaget i den første del af FN's generalforsamling i USA.
Det er jo således, at vi teknisk set ikke er medlem af FN, fordi det kun er selvstændige stater, der kan være det.
Men lige med hensyn til Sikkerhedsrådet er det jo sådan, at det lidt kommer an på, hvordan vi lige gør i Folketinget, for Grønland har i årevis ikke engang været inddraget, når der har været noget oppe vedrørende udenrigspolitik, og når Grønland overhovedet er blevet nævnt af nogle andre lande, er det ikke altid, at Grønland har siddet med ved bordet.
Så at skulle gå hen og begynde at tænke på FN's Sikkerhedsråd har været en lidt fjern tanke herfra.
Så vores fokus er, at vi bliver nødt til at skabe nogle strukturer herinde, der gør, at man ikke kan undgå at skulle snakke med repræsentanter for Grønland og naalakkersuisut, før der overhovedet kan laves noget på det udenrigspolitiske område.
Lige nu er det jo sådan, at kommunikationen kun går én vej, altså at Grønland nærmest skal spørge Danmark, om man gerne må gå ud i den store verden og have en holdning til noget, mens det jo ikke rigtig har været sådan, at Danmark har skullet spørge Grønland: Må vi gerne sige noget om det?
Vi begynder at lave om på strukturerne, men det tager noget tid.
Jonathan Simmel (EL), 2022-10-06:
Jeg tør slet ikke gå ind i debatten om, hvad ord betyder på grønlandsk.
Til gengæld er jeg enig med vores kollega fra DF i, at man skal tage godt imod folk, der kommer udefra, og at man skal lade være med at sætte mærkater på folk og hæfte mærkelige tillægsord på dem.
Jeg vil i virkeligheden spørge ordføreren om noget andet.
Vi har jo alle sammen bemærket, at regeringen officielt kandiderer til en plads i FN's Sikkerhedsråd, og af uvidenhed vil jeg faktisk gerne høre ordførerens reaktion på det, herunder også, om det er noget, der har været indgået dialog om, og hvilke forventninger ordførerens parti har i forhold til at blive taget med på råd og eventuelt blive inddraget, såfremt man får et sæde i FN's Sikkerhedsråd.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-10-06:
Jamen det er jo derfor, jeg siger, at hvis man skal sige, at »qallunaaq« er et nedsættende ord, så er det det samme som at sige, at »udefrakommende« er et nedsættende ord.
Så hvis DF er enig i, at »udefrakommende« ikke længere skal bruges herinde i Folketingssalen, kan vi jo godt begynde at se på, om det heller ikke skal bruges i Grønland.
Men det er det, som ordet betyder.
Grønlandsk er mit første sprog, og alle de der andre ting, som blev nævnt her, er baseret på, at det måske kan have stammet fra det og det begreb.
Men nej, det kan på ingen måde minde om et ord, der betyder »hund«, overhovedet.
Det kan jeg forsikre dig om.
Om ikke andet har vi en ordbog, vi godt lige kan slå op i sammen bagefter.