runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erik Christensen (S), 2017-01-18:
Jeg må jo sige, at det umiddelbart falder naturligt, at en af de ting, som ministeren i hvert fald synes er fuldstændig unødvendigt bureaukrati, er arbejdspladsvurderingen, for ellers var det ikke nødvendigt at skrive den af.
Så det var jo et af de første forslag, ministeren kunne komme med, hvis det er det, ministeren mener.
Det sidste spørgsmål, jeg har, er, at når vi nu holder fast i det med humoren og glimt i øjet, vil jeg jo gerne som politikerkollega til ministeren vide, hvordan jeg i fremtiden skal vide, hvornår ministeren mener det, ministeren siger, og hvordan jeg skal aflæse, om det er med et glimt i øjet og med humor bag?
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Jeg er gået ind i politik for at sikre bedre vilkår for de ældre.
Jeg synes, vi skal komme videre og koncentrere os om det, der er vores opgave, nemlig at sikre de ældre en tryg og værdig alderdom i stedet for at bruge tid og kræfter på, hvad jeg har lavet på et lille plejehjem på Frederiksberg for 5, 10, 15, 20, 25 og snart 30 år siden.
Erik Christensen (S), 2017-01-18:
Det er jeg faktisk helt sikker på at rigtig mange plejehjemsledere gør i dag, altså at de har et godt samarbejde med andre og lader sig inspirere af andre.
Jeg har nu forsøgt et par gange at få et svar på, om det er sådan, at ministeren synes, det er o.k., hvis det er, at man i jagten efter inspiration fra andre skriver af fra andre i forhold til APV'en eller måske helt undlader at få lavet en APV.
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Jeg giver spørgeren fuldstændig ret i, at en arbejdspladsvurdering, en APV, selvfølgelig viser, hvad der er på de enkelte plejehjem med ansatte, og hvordan deres psykiske og fysiske arbejdsmiljø er.
Det giver jeg spørgeren fuldstændig ret i.
Men så vil jeg også gerne gentage mit svar.
Jeg har altid ladet mig inspirere af det bedste, og det håber jeg også at lederne i ældreplejen i dag vil gøre, altså hente inspiration de steder, hvor tingene fungerer rigtig godt.
Astrid Krag (S), 2017-01-18:
Det er jo ren luksus.
Men altså, minister, det er jo ikke bare i ét lille interview, at der er blevet sagt noget med et glimt i øjet.
Det er dels i en portrætbog af ministeren, dels er det i interviews, og dels er det i utrolig mange foredrag.
Senest hørte jeg fra nogle borgere, der har været til foredrag så sent som i oktober i en kirke ude i min kreds, at ministeren havde givet den her beretning.
Det var altså, før der havde været noget fremme i pressen om det.
De havde bidt mærke i, hvordan ministeren detaljeret beskrev, hvordan man kunne snyde med arbejdspladsvurderingerne.
Det virker bare meget, meget specielt, at det så nu skulle være forstået som noget helt andet end det, ministeren har sagt så mange gange.
Jeg bliver bare nødt til at minde ministeren om, at det svar, hun giver her i salen i dag, altså er under ministeransvar.
Så jeg bliver nødt til at spørge igen: Er der andre dokumenter end arbejdspladsvurderinger, hvor ministeren har haft den her tilgang?
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Og jeg bliver nødt til at svare endnu en gang, at jeg er gået ind i politik for at sikre bedre vilkår for de ældre.
Jeg synes, vi skal komme videre og koncentrere os om det, der er vores opgave, nemlig at sikre de ældre en tryg og værdig alderdom i stedet for at bruge tid og kræfter på, hvad jeg har lavet på et lille plejehjem for 15, 20 og 25 år siden.
Det synes jeg er meget vigtigt.
Erik Christensen (S), 2017-01-18:
Jeg er lidt i tvivl om, hvad »et glimt i øjet« og »med humor« betyder.
Betyder det, at det er sådan, at ministeren har skrevet af, eller betyder det, at det, der står i bogen, og som ministeren har udtalt til flere aviser, ikke er sandt?
Jeg har i øvrigt selv overværet et foredrag med ministeren i Kogsbølle Forsamlingshus, hvor det samme blev sagt, og jeg troede faktisk på det.
Så jeg vil gerne vide her i dag: Betyder det der »glimt i øjet« og »med humor«, at det, ministeren har rejst rundt med tidligere, ikke er sandt, eller hvordan skal det forstås?
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Spørgeren skal simpelt hen forstå det som det, jeg siger.
Det er sagt og skrevet med et glimt i øjet, at jeg har skrevet arbejdspladsvurderingerne af.
Og jeg har gjort det igen og igen, fordi jeg først og fremmest vil have fokus på, at det skal være de ældre og vores kerneopgaver, som vi skal have i fokus, og at vi hele tiden skal lære af de bedste på ældreområdet.
Erik Christensen (S), 2017-01-18:
Tak for det.
Vil ministeren opfordre andre ledere af plejehjem i Danmark til at kopiere APV’er fra andre institutioners APV, jf. at ministeren i bogen »Thyra Frank – Livsglæde & Stjernestunder« udtaler følgende: »Det tog min dygtige kollega og flere af hans kollegaer tre måneder at lave en APV, som de kunne godkende i kommunen.
Det tog os 2½ time at skrive den af.
Vi tilføjede en kælder, for det havde de ikke derovre.
Det endte med at være småpinligt, for arbejdstilsynet kom faktisk, og der var ikke det rum eller det hjørne, som de ikke studerede med lup«?
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Tak for ordet.
Jeg vil svare kort, for vi har været inde på emnet før.
Et godt arbejdsmiljø i ældreplejen er vigtigt, og det er vigtigt, at de ansattes arbejdsforhold er i orden.
Et godt arbejdsmiljø og arbejdsglæde hos medarbejderne er afgørende for, at man på det enkelte plejehjem kan sikre beboerne en god og værdig pleje.
Jeg har sagt og skrevet med et glimt i øjet, at jeg har skrevet arbejdspladsvurderingerne af.
Det har jeg gjort for at understrege, at mit fokus først og fremmest har været på de ældre og på, at vi skal lade os inspirere af dem, der gør det godt derude på ældreområdet.
Derfor vil jeg gerne opfordre ledere af plejehjem til at tage ved lære af de plejehjem, hvor beboerne er i centrum, og hvor arbejdsmiljøet er godt.
Erik Christensen (S), 2017-01-18:
Jeg håber, at ministeren er enig i, at en arbejdspladsvurdering er for det enkelte plejehjem, og mange plejehjem ser meget, meget forskellige ud, og der er meget, meget forskellige vilkår.
Derfor kan man godt lade sig inspirere på mange områder, men hvordan ens arbejdsplads er indrettet, og hvad for nogle ting der ikke fungerer så godt i forhold til medarbejdere, er vel individuelt fra plejehjem til plejehjem.
Så der må man ligesom sige, at det vel er vigtigt, at hvert plejehjem får udarbejdet sin egen APV.
Nu har jeg flere gange her i dag ved ministerens svar også til kolleger tidligere hørt, at det er, som om APV er en modsætning til god ledelse.
Altså, god ledelse er vel, at man tager udgangspunkt i det redskab, som APV'en er, og finder ud af, hvad for nogle problemstillinger der er, og hvordan man i samarbejde med sine medarbejdere kan gøre det bedre.
Jeg synes bare, at det er sådan en lille smule mærkeligt, at det nærmest er, som om de er hinandens modsætninger.
Men jeg bliver nødt til at spørge: Er det sådan, når ministeren jo med et glimt i øjet eller med humor tilsyneladende har skrevet af efter andre, at det er noget, ministeren vil opfordre andre plejehjemsledere til også at gøre?
Mai Mercado (KF), 2017-01-18:
Jeg vil godt bekræfte, at det har jeg klare intentioner om at holde fast i.
Bent Bøgsted (DF), 2017-01-18:
Tak, formand.
Hvilke tiltag mener ministeren at der skal til for at hæve flygtninges beskæftigelsesfrekvens til 50 pct., og mener ministeren, at det er realistisk at nå det mål, når det jo ikke er lykkedes de sidste 30 år?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-01-18:
Tak for det.
Tak for spørgsmålet.
Det er rigtigt, at regeringen har et ambitiøst mål om at øge beskæftigelsen for nyankomne flygtninge, så hver anden er i job efter 3 år.
Der er et stort potentiale i at forbedre integrationen.
Her taler vi om 2,5 mia. kr. om året og en stigning i beskæftigelsen på ca. 14.500 fuldtidspersoner.
Jeg vil også gerne sige her i dag, at jeg selvfølgelig anerkender, at det er en vanskelig opgave at nå det ambitiøse mål, som vi har sat op som regering, men jeg synes på ingen måde, det er acceptabelt, at så mange udlændinge ikke arbejder og dermed ikke er med til at bidrage til det danske samfund og den danske velfærdsstat.
Derfor har regeringen også taget en lang række initiativer, som vil være med til at understøtte bedre integration.
I dag møder vi flygtningene som jobparate.
Det er udtryk for en klar forventning om, at de kan og skal arbejde.
Og vi møder dem også med et integrationsprogram, der nu stiller krav om, at integrationen sker på arbejdspladserne, for det er her, man lærer det danske sprog, og det er her, man lærer, hvad det vil sige at arbejde i Danmark.
Som noget helt nyt har vi også gjort det muligt for den enkelte flygtning og virksomhed at lave en aftale om en integrationsuddannelse, hvor f.eks. en nyankommen flygtning kan ansættes i en 2-årig lønnet praktikstilling på en virksomhed med uddannelse ved siden af.
Derudover har vi jo styrket incitamentet til at tage et job væsentligt ved at indføre integrationsydelsen, 225-timersreglen og et kontanthjælpsloft.
Fremadrettet lægger vi i regeringsgrundlaget også op til yderligere initiativer på udlændingeområdet, og vi vil bl.a. skærpe optjeningsprincipperne til vores velfærdsydelser.
Som regering vil vi fortsat udbygge og konsolidere arbejdet med at sikre en stram, konsekvent og også realistisk udlændingepolitik.
Det kan vi ikke acceptere, det skal gøres anderledes.
Bent Bøgsted (DF), 2017-01-18:
Jamen det er jo ikke noget, vi kan blive uenige om, for det er ikke acceptabelt, og det har beskæftigelsesministeren nu sagt.
Det har hans forgænger i den tidligere regering sagt og i den tidligere regering igen og i regeringen før den.
Tilbage til 1990-regeringerne, tilbage til 1980-regeringerne har alle sagt, at det ikke er acceptabelt.
Og alligevel står vi i en situation i dag, hvor det stadig væk ikke er lykkedes at få hævet beskæftigelsesfrekvensen nok.
Noget af det, som vi i Dansk Folkeparti i hvert fald synes vi kan se, er, at mange af de indvandrere og flygtninge, der skal ud på arbejdsmarkedet, simpelt hen mangler generel forståelse for, hvordan det danske samfund fungerer, hvordan arbejdsmarkedet fungerer.
Og så lang tid de ikke har forståelse for det, så lang tid de ikke vil tilpasse sig det danske samfund, det danske arbejdsmarked og lade være med at stille særkrav, så kommer de jo ikke ud på arbejdsmarkedet, uanset hvad ministeren siger, for så er der alle mulige undskyldninger.
Vi så det sidste eksempel fra Odense, og det kender ministeren udmærket, hvor indvandrerkvinder lige pludselig egentlig var raske nok til at komme ud på arbejdsmarkedet.
Der var ikke nogen problemer, efter man fik vendt bunken.
Er det ikke den retning, vi skal fortsætte i, simpelt hen at vende bunken og sige: Jamen her er noget, og hvis ikke I har forståelse for, at I skal yde en indsats, så kan vi desværre ikke hjælpe jer, og så kan I heller ikke få en ydelse?
Altså, det er det, det drejer sig om.
Så må indvandrerne og flygtningene tilpasse sig Danmark, tilpasse sig det danske system og arbejdsmarked og lave sig selv om.
Det er jo ikke det danske arbejdsmarked, der skal lave sig om af hensyn til indvandrere, det må være omvendt.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-01-18:
Altså, det er svært for mig at have en politisk diskussion på det her felt.
Jeg har jo selv været med til at fremhæve Odensemodellen, nemlig det, at man nu går bunkerne igennem for at se, hvad det er for udfordringer, man måtte have som kontanthjælpsmodtager.
I Odense har vi desværre kunnet se nogle meget, meget triste tal, i forhold til at folk har været på kontanthjælp i årevis.
Men når man så ser helt konkret på deres sager, er de jo i stand til i hvert fald at blive aktivitetsparate, altså i stand til på en eller anden måde at få en tilknytning til det danske arbejdsmarked.
Så ja, det skal vi sætte turbo på.
Det skal vi først og fremmest, fordi det ikke er menneskeligt acceptabelt bare at afskrive mennesker i årtier.
Det skal vi også, fordi det her jo også handler om, hvad vi kommer til at bruge af økonomiske midler.
Så jeg er fuldstændig enig i, at det er en af de veje, vi skal gå, men så bliver vi også nødt til sige til kommunerne, at der altså er behov for en opstramning her.
Og jeg er helt enig i, at selvfølgelig skal det danske arbejdsmarked ikke tilpasse sig de flygtninge, der kommer her.
De skal acceptere, at de er kommet til Danmark og dermed også skal tilpasse sig det danske arbejdsmarked.
Sådan er det.
Bent Bøgsted (DF), 2017-01-18:
De skal simpelt hen fra starten af acceptere – det kan godt være, de skal skrive under på, at de accepterer det – det danske system, og at de vil tilpasse sig det danske system, for ellers får vi dem ikke ind på arbejdsmarkedet.
Der er mange, der er ligeglade med det.
Engelsk er ikke nok, ikke ude i de små virksomheder.
Så derfor, er det ikke sådan, at de fra starten af skal have at vide: Tilpas jer det danske system, det danske arbejdsmarked, ellers har I ingen fremtid i Danmark, så skal I søge et andet land?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-01-18:
Altså, det, jeg synes er vigtigt, er, at vi nu i modsætning til, hvad vi har gjort tidligere, møder flygtninge som jobparate, og det er der vel ikke, om man så må sige, noget mærkeligt i.
Hvis man har været i stand til at flygte gennem flere lande, mange tusind kilometer, så har man vel også en eller anden kraft i sig, og det er jo kun godt.
Derfor er det i hvert fald vigtigt at sige, at man som udgangspunkt er jobparat.
Det er den første del.
Men jeg er fuldstændig enig i, at vi gennem de sidste årtier har været alt for dårlige til at sikre, at man bidrager til det danske samfund, når man kommer hertil.
Og det er med til også at give en kæmpe udfordring i forhold til det, jeg vil kalde den sociale sammenhængskraft.
Det er ikke acceptabelt, at vi har så mange mennesker, desværre også med en ikkevestlig baggrund, der ikke er i stand til at være en del af arbejdsmarkedet.
Det skal der gøres endnu mere ved, og det er også en af de prioriteter, jeg kommer til at have som beskæftigelsesminister.
Det vil jeg slet ikke lægge skjul på.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-01-18:
Tak for det.
Det er nok ikke nogen statshemmelighed, at de forskellige integrationsprojekter igennem mange herrens år ikke rigtig har virket.
Men lad os så forestille os den situation, at ministeren opfinder den metode, der skal til.
Frygter ministeren så ikke, at når flere udlændinge bliver integreret på arbejdsmarkedet, kommer de dermed til at skubbe svage danskere ud af arbejdsmarkedet eller forhindre de svageste danskere i at komme ind på arbejdsmarkedet?
Altså, hvis det er økonomisk lukrativt for en virksomhed at beskæftige en flygtning eller en indvandrer, i forhold til hvis vedkommende skulle tage lille hr. Hansen ind, kunne det så ikke skabe en form for diskrimination eller skævhed på arbejdsmarkedet, hvor danskere føler sig udstødt eller rent faktisk bliver udstødt?
Der var et eksempel sidste år – tror jeg det var – fra ministerens eget område med en stor virksomhed, hvor det i hvert fald tilsyneladende og udefra så ud, som om man spekulerede i at ansætte flygtninge med et økonomisk tilskud.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-01-18:
Jeg har den overordnede holdning, at jeg ikke i Folketingssalen eller i et samråd eller andre steder kan stå og kommentere på et konkret eksempel, som jeg ikke har nok viden om.
Derfor vil jeg bede om at få det spørgsmål, som hr. Bent Bøgsted nævner, overbragt, og så må jeg vende tilbage med et svar, for jeg ved simpelt hen ikke, hvad der er årsagen til det, der ligger bag den måde, som man åbenbart gør det på i Aarhus.
Bent Bøgsted (DF), 2017-01-18:
Hvad angår job til kontanthjælpsmodtagere, kan der være stor kreativitet.
I en boligforening i Brabrand udnævner man beboere som opgangs- eller blokambassadører med den opgave at hilse på andre beboere og eventuelt vise vej – job, der tilfældigvis er designet til at leve op til 225-timersreglen.
Er det ikke sådan, at man er gået ud over kanten her og egentlig har oprettet nogle job, der ikke er reelle job, blot for at boligforeningen kan sikre, at de stadig væk får den høje boligsikring?
Det virker sådan lidt mærkeligt.
Er ministeren klar til at se på det her?
Men noget af det, som man kan se, ved at man får kontanthjælpsmodtagerne ud i job, er jo netop, at jobcentrene skaber noget mere kontakt til arbejdsgiverne, og at de dermed hjælper med at sælge – hvad skal man sige – kontanthjælpsmodtagerens arbejdsevne til arbejdsgiverne og får overbevist arbejdsgiverne om, at de godt kan bruge kontanthjælpsmodtageren.
Og de kan i de her tilfælde også være med til at sikre, at kontanthjælpsmodtagerne har en mulighed for at få en opkvalificering, som mange af dem sikkert mangler.
Det er sådan noget, som vi i Dansk Folkeparti synes at man skal se på.
For det kan jo ikke hjælpe, at man siger, at man vil øge udbuddet med 30.000.
For hvordan vil man gøre det?
Vi har jo allerede nu det her tiltag, hvor de ifølge 225-timersreglen skal have hjælp til at finde et job, og det er småjob.
Men vi skulle jo gerne have, at de, der er arbejdsparate og arbejdsdygtige, kan få varig beskæftigelse, og at de kan komme ud på arbejdsmarkedet.
Er det så ikke rimeligt, at man også ser på at sikre, at kommunerne og jobcentrene gør den indsats og skaber kontakten til arbejdsgiveren?
For der er jo mange af de her kontanthjælpsmodtagere, der ikke er i stand til selv at gå ud og sælge sig til en arbejdsgiver, for hvis det var det, det drejede sig om, havde de jo nok været i arbejde.
Så løsningen er vel ikke, at vi bare siger, at vi skal have flere i job, og at de får en jobpræmie.
Men hvis ikke de selv er i stand til at finde et job, skal de have hjælp til at finde det, og så hjælper jobpræmien jo ingenting.
Det er, som om man mener, at bare man laver en jobpræmie, skal de nok få arbejde.
Er det måske ikke den vej, vi skal gå, og er ministeren villig til at se på det?
Jeg har jo før talt om, at vi i Dansk Folkeparti gerne vil være med til det, men det bliver ligesom skubbet til side hele tiden.
Er det ikke den slags, vi skal gøre fremover for at sikre, at de kan komme i arbejde?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-01-18:
Jeg vil måske gerne starte med lige at præcisere noget, for jeg synes, der kommer en uenighed her, som jeg overhovedet ikke mener der er belæg for, og så skal jeg nok vende tilbage til det med jobcentrene.
Når jeg valgte at kommentere Nina Smith i forhold til Børsen, synes jeg jo, det er en falliterklæring at sige, at der ikke er mere at komme efter i forhold til dem, der i dag er parate til at gå ind på arbejdsmarkedet.
Det var jo sådan set det, Nina Smith sagde, altså at hun ikke syntes, at man skulle – om man så må sige – interessere sig særlig meget mere for det.
Der vælger jeg jo så at sige, at der i hvert fald er et potentiale i forhold til bl.a. de 30.000 kontanthjælpsmodtagere, der er jobparate.
Så er jeg da helt enig i, at man ikke bare kan sige en til en, og jeg mener heller ikke, at jeg på nogen måde har nævnt, at det er dem selv, der skal finde de jobs.
Jeg er fuldstændig opmærksom på, at der er stor forskel mellem jobcentrene, og jeg er meget optaget af det, og jeg mener ikke, jeg i den tid, jeg har været minister her – det er kun kortvarigt – har skubbet noget til side i forhold til at diskutere, hvordan jobcentrene kan blive bedre til at hjælpe vores kontanthjælpsmodtagere med at få et fodfæste på arbejdsmarkedet ...
Bent Bøgsted (DF), 2017-01-18:
Det mener jeg sådan set heller ikke at ministeren har, for nu er ministeren jo også ny på området, og vi har lavet rigtig meget lovgivning, som måske endnu ikke er kommet til at virke.
Altså, der er her i Danmark sådan en tendens til, at der, hvis ikke man kan se, at der er en effekt af det i løbet af et par måneder, så altid er en journalist, der står klar og siger, at det ikke virker, og at nu må ministeren også gøre noget mere.
Men det er ikke der, hvor jeg vil hen, altså at presse ministeren på samme måde, som journalister presser ministeren og folketingsmedlemmerne og siger, at nu må I gøre noget.
Men vi ser gerne, at vi får de tiltag, vi har lavet, til at virke, men at vi også ser på, hvad det så er, der mangler for at hjælpe kontanthjælpsmodtagerne.
For jeg er enig med ministeren i, at der er rigtig mange, der kan arbejde, og som gerne vil have et arbejde, og som faktisk gør rigtig meget for at få et arbejde, men de kan ikke selv lave de aftaler med arbejdsgiverne.
Og så skal vi også se på, om vi ikke skal ofre lidt på opkvalificering i forbindelse med, at man måske laver en aftale om en ansættelse.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-01-18:
I forhold til det med jobcentrene – som jeg måske lige skylder et svar på – har jeg i hvert fald tænkt mig nu at lade mig inspirere af nogle af de jobcentre, der gør det rigtig godt.
Det er ikke mere end 2 dage siden, jeg var på Mors, hvor der er et af de jobcentre, som gør det allerbedst i forhold til at skabe virksomhedskontakt mellem dem, der er ledige, f.eks. kontanthjælpsmodtagerne, og virksomhederne.
Mange kunne lære af, hvad man gør på Mors i forhold til netop at sørge for at have en hjælp ud til virksomhederne.
Så det skal vi blive meget bedre til.
Hvordan?
Det kommer jeg til at drøfte med Dansk Folkeparti, altså hvad man kan gøre yderligere for at styrke vores jobcentre.
Men det bliver ikke lige nu her i Folketingssalen.
Den anden del af det er jo, at jeg er meget enig i, at man, når det drejer sig om effekten, i bund og grund også nogle gange skal tage det lidt stille og roligt.
Det, der her er blevet indført, som et flertal i Folketinget har lavet, og hvor Dansk Folkeparti har været med, kommer jo til at have en effekt i løbet af 2017, og derfor skal man også passe på, at man ikke bare kaster sig ud i al mulig ny lovgivning.
Nu skal vi sørge for, at de instrumenter, der er vedtaget, kommer til at virke, og det er jeg meget rolig ved nok skal blive en succes.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-01-18:
Tak for det.
Og tak til ministeren for gode svar.
Når man er medspørger, følger man jo – kan man sige – slagets gang undervejs, og jeg tror simpelt hen, jeg vil spole tilbage til den indledende besvarelse, som ministeren kom med, for jeg noterede mig med stor tilfredshed, at ministeren mente, at der er et stort potentiale for samfundsøkonomien i at få kontanthjælpsmodtagere ud på arbejdsmarkedet.
Det kneb så lidt mere for mig at afkode, hvilke tiltag man egentlig konkret havde tænkt sig at tage.
Jeg hørte ministeren sige, at man i løbet af kort tid vil komme med konkrete forslag, og dem kunne jeg egentlig godt tænke mig at ministeren kunne løfte lidt af sløret for allerede nu.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-01-18:
Det tænkte jeg nok at spørgeren kunne, og det var også derfor, jeg valgte at give én godbid, nemlig jobpræmien, som er sendt i høring, og som er helt offentligt tilgængelig, hvor man jo netop giver en økonomisk tilskyndelse for dem, som er på passiv overførsel, sådan at de, hvis de kommer ind på arbejdsmarkedet, får en skattenedsættelse, som gør, at de får mere til sig selv.
Det er ét element – bare for at give et konkret forslag.
Men så sagde jeg også i min besvarelse, at regeringen i løbet af 2017 kommer med yderligere forslag til, hvad der kan gøres for at gøre det mere attraktivt for folk at blive en del af arbejdsmarkedet frem for at være på passiv overførsel.
Men det her er jo ikke et enten-eller, det er et både-og, og det er også, at vi lærer af nogle af de jobcentre, som er rigtig gode til at skabe kontakt til virksomhederne, for vi kan jo se, at der er meget, meget store forskelle.
Nu ved jeg jo, at hr. Claus Kvist Hansen kommer fra et område tæt på mig, altså Horsens, og jeg tror, at hvis man sammenligner Horsens med Hedensted, vil man tro, at det er to vidt forskellige verdener, i forhold til hvordan de er i stand til at få folk ind på arbejdsmarkedet, og det er endda i det samme geografiske område.
Så der er et stort potentiale for også at gøre noget allerede i dag i det eksisterende system.