runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Betina Kastbjerg (DD), 2023-04-18:
Tak for ordet.
Med dette forslag er det hensigten, at styringen af det nationale standardiseringsorgan styrkes til gavn for erhvervslivet og det omgivende samfunds interesser, og at det derudover opererer omkostningseffektivt og til gavn for dansk erhvervsliv og det øvrige samfunds interesser.
Ydermere har lovforslaget til formål at sikre, at den lovbestemte medlemssammensætning i Det Nationale Turismeforum kan overholdes, og at medlemmerne i forummet og i Dansk Turismes Advisory Board kan genudpeges, således at de respektive organisationer ikke er nødsaget til at udskifte organisationens mest kvalificerede repræsentanter.
Danmarksdemokraterne støtter forslaget, da lovforslaget sikrer, at standarder og standardisering er effektive politiske redskaber på europæisk plan.
Forordningen sigter konkret mod at understøtte et virkningsfuldt og effektivt europæisk standardiseringssystem.
Derudover vil vi med dette forslag sikre, at genudpegningen af medlemmerne og formænd i Det Nationale Turismeforum og i dets rådgivende organ Dansk Turismes Advisory Board sker mest hensigtsmæssigt.
Jeg ved godt, at der i forslaget står forpersoner, men det ord ligger altså meget langt fra, hvad jeg vil udtale.
Dog vil jeg gerne gøre opmærksom på, at der i høringssvarene til forslaget foreslås at se på, om eksempelvis Danmarks Restauranter & Caféer samt relevante myndigheder – det er et forslag fra Dansk Erhverv – skal have plads i Dansk Turismes Advisory Board.
Vi vil derfor gerne i det videre udvalgsarbejde lægge op til, at der ses på, om konstellationen af Dansk Turismes Advisory Board kan optimeres yderligere, f.eks. ved at inkludere aktører, som ikke er med i dag.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-04-18:
Tak for det.
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at der er rigtig mange forskellige håndtag, der skal drejes på for at løse den her kæmpestore opgave, som vi står over for, og derfor synes jeg jo også, det gælder om at komme i gang.
I redegørelsen står der, at man forventer at skulle bruge 17.000 flere inden for sundhedsområdet i 2030, og alligevel kan vi se, at andelen af faglært personale er faldende i den periode, mens andelen af ufaglært personale er stigende.
Er det her et af de områder, hvor man skal ind at kigge på, om man i et samarbejde med f.eks. undervisningsministeren måske kunne prøve at gøre et eller andet for at rekruttere?
9.000 ufaglærte medarbejdere var der ansat i 2022 mod 4.900 i 2018.
Hvad tænker ordføreren vi kan gøre for at rekruttere de her mange ufaglærte mennesker til faglært arbejde i fremtiden?
Birgitte Vind (S), 2023-04-18:
Jamen jeg er helt overbevist om, at vi bliver nødt til at tage ansvaret på os, og så bliver vi nødt til at dirigere de unge den vej, hvor der er brug for arbejdskraften.
Det kan man jo gøre på mange måder, og det er noget af det, vi i regeringen også har sagt at vi vil.
Vi vil se på uddannelsesområdet også.
Og vi skal jo stoppe med at uddanne til noget, der ikke er brug for, og så skal vi have uddannet unge til det, der er brug for.
Som det har været i mange år, har der jo ikke været den store lyst til det her område.
Jeg tror, vi selv har en del af skylden.
Vi har også i det her Folketing talt områderne i den offentlige sektor godt og grundigt ned.
Og den offentlige sektor er jo tusind gange bedre end sit rygte, og de medarbejdere, der går på arbejde hver eneste dag, siger, at de har noget af det mest meningsfyldte arbejde, man kan have.
Og de gode historier skal ud at leve og ånde, og man skal forstå, hvor vigtig en opgave, det er, man løfter for velfærdssamfundet, når man tager en uddannelse inden for det her område.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-04-18:
Jeg er fuldstændig enig i, at det er et meningsfuldt arbejde – det er et job, jeg selv har elsket højt.
Men det ændrer ikke ved, at det ikke er lykkedes at få uddannet nogle flere, og det er jo heller ikke sådan, at regeringen har annonceret, at der skal udbydes f.eks. flere uddannelsespladser til social- og sundhedspersonalet.
Så helt konkret: Hvordan forestiller regeringen sig at vi skal lykkes med at rekruttere de her 9.000, som allerede er i job, og som stadig væk ikke har en uddannelse, samtidig med at vi kommer til at mangle 17.000 mere i 2030?
Birgitte Vind (S), 2023-04-18:
Altså, der ligger jo ligesom en bunden opgave for os alle sammen, ikke bare regeringen, men hele Folketinget, med at gå den her vej og få fundet ud af, hvordan vi skal løse opgaven.
Ordføreren har jo fuldstændig ret – det er ikke lykkedes indtil nu.
Og som jeg sagde før, har vi selv været med til at tale det ned, i forhold til hvor mange problemer der var.
Nu er vi i gang med at sætte området fri, og jeg håber virkelig, at vi ved fælles hjælp kan få talt det her meget, meget vigtige velfærdsområde op og prioriteret det, både når det kommer til de penge, vi har sagt der skal følge med, frisættelse af fagligheden og så en dialog med de unge mennesker om, at vi har et stort ønske om, at de skal vælge den her vej.
Rigtig mange kommuner er jo faktisk gået i gang med allerede at rekruttere fra folkeskolen.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-18:
Først vil jeg sige tak til ordføreren for en rigtig fin tale.
Det er tydeligt at høre, at det her med ældreplejen og en værdig ældrepleje er noget, der ligger os alle sammen på sinde.
Så tak for det.
Det, jeg gerne vil spørge ind til, vedrører, at vi jo bare står og venter på og tripper efter at forhandle om en ny ældrelov, og vi står også over for, at regeringen har nedsat en Sundhedsstrukturkommission, og jeg kan da godt blive nervøs for, at det, vi kommer til at forhandle om i forhold til en ældrelov, bliver så snævert og bliver silotænkning i forhold til nogle af de andre områder, som også er vigtige at inddrage.
Deler ordføreren den bekymring, at når det er, at man nedsætter sådan en Sundhedsstrukturkommission, hvor vi skal vente på, at de bliver færdige, så er der nogle koblinger til ældreområdet, som vi ikke kan forhandle om og ikke kan løse, men som vi må vente 2, 3, 4 år på rent faktisk at løse?
Deler ordføreren den bekymring?
Birgitte Vind (S), 2023-04-18:
Nej, det gør jeg ikke.
Jeg er ret sikker på, at det kæmpe forarbejde, som nu har pågået i hvert fald i et år, hvis det ikke snart er i halvandet år, i forhold til at forberede en ny ældrelov, kan vi snart begynde at se konturerne af.
Det er også vigtigt, at vi gør det grundigt.
Vi skal skynde os langsomt.
Men forarbejdet har været grundigt, det har taget lang tid, og man har været i dialog med alle interessenter – folk, der arbejder i sektoren, pårørende, civilsamfundsorganisationer – og alt det er jo taget ned i nogle anbefalinger og skal nu danne baggrund for en lovgivning, og det er jeg bestemt ikke bekymret for.
Altså, tværtimod tror jeg, at man kommer til at se tingene spille fint sammen med det, der kommer fra Sundhedsstrukturkommissionen.
Det spørgsmål er nok bedre at stille til ministeren, men jeg er sikker på, at ministeren – det kan jeg jo se i ministerens forord i redegørelsen – har arbejdet meget, meget grundigt med at sætte sig ind i sagerne.
Så jeg er ret sikker på, at ministeren indkalder, så snart der er mulighed for det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-18:
Det er lidt i samme boldgade.
Det gør vi ikke.
Så går sommeren, så kommer efteråret, og så er der alt muligt andet på dagsordenen.
Jeg trænger virkelig til en klar tilkendegivelse her.
Det er så vigtigt i forhold til organisationerne, der står og venter på den, og ikke mindst de ældre.
Altså, hvad sker der på det her område?
Jeg må indrømme, og det kommer vi så tilbage til, at den her redegørelse – ordføreren var også inde på det – jo primært går på det med fritstillingen, som vi alle sammen er lidt usikre på.
Hvad betyder det egentlig?
Og det kunne jeg da godt tænke mig at høre lidt mere om.
Fritstilling er jo mange ting.
Er det kommunerne, der skal fritstilles, er det de ældre, der skal fritstilles, eller hvem er det?
Men spørgsmålet er – måske mest til ministeren, men ordføreren må også have rådført sig: Hvornår?
Vi når det ikke inden sommerferien, det kan vi lige så godt sige, men hvornår så?
Birgitte Vind (S), 2023-04-18:
Som jeg sagde lige før, er det kun ministeren, der kan svare på det.
Og jeg har meget, meget stor respekt for, at ministeren giver sig den tid, der skal til.
Omkring frisættelsen kan vi jo allerede nu se nogle rigtig, rigtig gode resultater fra de kommuner, der har arbejdet med det.
Og det handler jo i høj grad om, at der, hvor man sætter personalet fri til at træffe selvstændige, vigtige faglige beslutninger, stiger arbejdsglæden, de ældres tilfredshed stiger, og det er faktisk en rigtig fin vej at gå.
Så jeg er egentlig ret fortrøstningsfuld.
Jeg er også optaget af, at noget skal ske, men det er søreme også vigtigt, at vi gør det ordentligt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-18:
Okay, jeg skal nok stille spørgsmålet til ministeren, og jeg håber, at jeg får et mere fyldestgørende svar.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-18:
Det må vi jo så se på, og vi må lade det komme an på en prøve i forbindelse med de forhandlinger, som kommer på et eller andet tidspunkt.
Men der er en klar opfordring fra Danmarksdemokraterne til, at man skynder sig lidt mere med at indkalde til de her forhandlinger, for som ordføreren jo også har sagt, er der rent faktisk allerede lavet et meget, meget stort, grundigt forarbejde.
Så hvordan kan det være, at man endnu ikke har indkaldt til forhandlinger?
Birgitte Vind (S), 2023-04-18:
Det var jo ikke et decideret spørgsmål, men tak for holdningen.
For jeg tror, vi sådan set deler den opfattelse, at vi har effektiviseret meget og grundigt i så mange år, så vi måske også er blevet så effektive, at vi har fjernet os fra kerneopgaven og måske nogle gange glemt, hvad det egentlig er, medarbejderne skal til for.
Og i Socialdemokratiet er vi ikke et sekund i tvivl om, at det, at vi frisætter medarbejdernes faglighed, så de ikke længere skal bruge tid på at sætte flueben ud for en masse kontrolskemaer, forenkler deres hverdag; det giver mulighed og plads for mere nærhed i relationen og for selvstyrende teams.
Formanden har rejst sig op, og nu er jeg slet ikke kommet ind på den delevaluering, som VIVE har lavet, i forhold til hvad der rent faktisk virker, og at der er nogle veje, vi kan gå der også.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-04-18:
Der er helt klart mange ting, man kan gøre.
Men både Torben Tranæs og Eva Schmidt og andre økonomer siger jo, at det på ingen måde vil være noget, der kan kompensere for den underminering af økonomien, der vil ske år for år.
Og det er jo teknikaliteter, i forhold til at de offentlige lønninger også følger det private område osv.
Men uanset hvad vil resultatet være det samme, nemlig at økonomien år for år bliver udhulet, hvilket betyder færre medarbejdere.
Det kan man ikke effektivisere sig ud af, og jeg mener, at det er det, der er bolden.
Lars-Christian Brask (LA), 2023-04-18:
Tak for det.
Det er jo ikke et lovforslag, der kommer til at skabe hverken revolution eller oprør i mindre målestok.
Det, der er i lovforslaget, kan vi i Liberal Alliance sagtens stå på mål for, også selv om skæringsdagen bliver overskredet, ved at man bare bliver videreført ved at sidde i bestyrelsen.
Vi overlader det trygt til erhvervsministeren og hans departement at få foretaget de ting, der skal foretages efter det, der står i loven.
Så vi støtter det.
Katrine Robsøe (RV), 2023-04-18:
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort.
Radikale Venstre kan også godt støtte lovforslaget.
Vi synes, det er fornuftigt, at vi naturligvis – også på den baggrund i forhold til Dansk Standard, standardiseringsorganet – får strammet op den vej rundt, og samtidig synes vi også, at det er rigtig fornuftigt, at man giver mulighed for, at man kan genudpege medlemmerne af Det Nationale Turismeforum og Dansk Turismes Advisory Board, så vi rent faktisk ikke laver unødvendige udskiftninger bare for at skifte ud, men at vi rent faktisk har de bedste kompetencer siddende i nogle af de råd, som er ret vigtige for et meget vigtigt erhverv her i Danmark også.
Så Radikale støtter forslaget.
Morten Bødskov (S), 2023-04-18:
Tak for det, formand, og tak for bemærkningerne til lovforslaget.
Standarder er helt centrale for vores virksomheder, for myndighederne og også for forbrugerne.
De danner så at sige en fælles ramme eller et fælles sprog, om man vil, som gør, at vi forstår tingene ens.
De gør, at tingene virker, således at pæren ikke bare kan bruges og sælges i Danmark, men at den også passer i fatningen i andre lande.
Det er derfor, at vi har det her organ.
I Danmark har vi så et organ, der udvikler og sælger standarder.
Det er så Fonden Dansk Standard.
Via organet betaler virksomheder, universiteter og eksperter for at deltage i udviklingen af standarder, og det er også igennem organet, at de så køber standarderne.
Derfor skal vi selvfølgelig sikre, at det drives så omkostningseffektivt og så kompetent som overhovedet muligt, og det her lovforslag skal styrke rammerne for relationen mellem det nationale standardiseringsorgan og Erhvervsministeriet som myndighed.
Det gør forslaget ved at stille konkrete krav til bestyrelsesmedlemmernes kompetencer og erfaring, og forslaget giver samtidig bedre mulighed for tilsyn med organets økonomi og regnskab.
Vi skal stille krav, fordi organet har en særlig privilegeret position i Danmark – det giver sig selv – og som det også har været fremme, var der sidste år en sag om afskedigelsen af den daværende direktør, der gav anledning til en række overvejelser, kan man roligt sige, om rammerne for styringen af organet.
Den offentlige høring har vist, at der er bred opbakning til lovforslaget, og lovforslaget har generelt fået en positiv modtagelse fra interessenterne, og jeg har noteret mig, at flere af organisationerne gerne vil have, at vi nedsætter et interessentforum.
Som det også har været fremført heroppe fra talerstolen, er det klart, at når man åbner for dialog om organer af den her karakter, er der nogen, der lige pludselig finder ud af, at det måske kunne være interessant at sidde der.
Så det ønske, der har været fra forskellige interessenter på området her, om et interessentforum, altså at vi nedsætter det her interessentforum, er et ønske, jeg bakker op om, fordi det er vigtigt, at organet også i fremtiden inddrager og hører sine interessenter.
Hvis vi ser på ændringerne, bliver det med lovforslaget for det første muligt at føre et udvidet tilsyn med regnskaber, så vi altid kan få et dækkende statusbillede.
For det andet fastsættes der et loft over den øverste direktions vederlag, samtidig med at der indføres mulighed for at gennemføre juridisk-kritisk revision.
For det tredje stilles der krav til bestyrelsesmedlemmernes kompetencer og erfaringer.
Og for det fjerde kan der jo så nu nedsættes det her interessentforum, som jeg omtalte tidligere, i form af et advisoryboard, som skal rådgive organet.
Derudover sætter forslaget rammer om udpegninger fra regeringens side, om man vil.
Erhvervsministeren udpeger to medlemmer ud fra en samlet betragtning om at have de profiler og kompetencer, som bestyrelsen nu kan styrkes med.
Erhvervsministeren udpeger så fire medlemmer efter indstilling fra interessenter og organet selv.
Pelle Dragsted (EL), 2023-04-18:
Spørgsmålet går på bestyrelsens sammensætning.
Jeg kan godt læse ud fra lovforslaget læse, at man nedsætter et interessentforum – det er der jo allerede i dag, men man ændrer reglerne for det med det her advisoryboard, hvor de her lønmodtagerorganisationer så kan få repræsentation.
Så det er ligesom Erhvervsministeriet – og det tror jeg formentlig er klogt – der indstiller den her bestyrelse.
Men hvorfor er det, at en socialdemokratisk erhvervsminister ikke lytter til de høringssvar, som er kommet fra nogle af de store lønmodtagerorganisationer, som er optaget af det her område, og som siger: Det bliver skævt, hvis det kun er erhvervsorganisationerne og forbrugerorganisationerne, der har mulighed for at indstille?
Morten Bødskov (S), 2023-04-18:
Vi synes ikke, det er skævt, og vi synes, vi kompenserer ved at lave et stærkere interessentforum, således at man kan fastholde og styrke dialogen om det, som organet her udarbejder.
Så vi synes ikke, at der ligger nogen form for konflikt af nogen art, tværtimod, og derfor er der efter vores opfattelse ikke noget grundlag for at ændre selve bestyrelsessammensætningen.
Og jeg er glad for, at hr. Pelle Dragsted trods alt også er enig i, at det er vigtigt at trække det lidt tættere til erhvervsministeren, når det handler om udpegelsen til bestyrelsen, fordi det er her, der har været problemer, og det har vi behov for at få gjort noget ved.
Pelle Dragsted (EL), 2023-04-18:
Nu har vi bare en tradition i Danmark i en lang række bestyrelser af den her karakter for, at man har repræsentation fra både arbejdsgiverside og lønmodtagerside, og derfor undrer det mig bare, at netop en socialdemokratisk erhvervsminister ikke ser behovet.
For det er jo klart, at der er en skævhed, når det er sådan, at i det ene tilfælde får Dansk Erhverv og Dansk Industri både repræsentation i det her advisoryboard og indstillingsret til bestyrelsen, mens lønmodtagersiden kun sidder i det advisoryboard.
Er ministeren ikke enig i, at der er en forskellig behandling?
Og hvad er årsagen til, at man ikke efterkommer det høringssvar fra lønmodtagernes organisationer?
Morten Bødskov (S), 2023-04-18:
Det er da udmærket, og det er sådan set det, der er svaret på den diskussion, der har været.
For én ting er, at det gælder dele af fagbevægelsen – det er jo helt fair – noget andet er, at der er andre organisationer, som også ønsker at være med.
Og måske er det godt, at man trækker det op i sådan et interessentforum, hvor man så styrker dialogen mellem bestyrelsen og det interessentforum om udviklingen af standarder.
Det synes vi er en fair balance.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-04-18:
Tak, og dejligt, at vi også får lov at stille spørgsmål hernedefra.
Ordføreren er inde på nogle af de ting, der er rigtig, rigtig vigtige i forhold til at kunne tiltrække medarbejdere.
Men noget af det, der også er afgørende for vores offentlige sektor, specielt ældreområdet, er jo også, at pengene følger med.
Og det har jo været en diskussion her i Folketingssalen i mange år efterhånden, om man skulle dække det demografiske træk eller ej.
Jeg og SF er rigtig glade for, at den tidligere socialdemokratiske regering og også den her regering har sagt, at man vil dække det demografiske træk.
Men som professor Nina Schmidt og andre jo har afdækket, er der nogle mekanismer i økonomien i vores offentlige sektor, der gør, at selv om man dækker det demografiske træk, vil det ikke være nok.
Altså, det vil de facto betyde færre og færre medarbejdere inden for den offentlige sektor.
Er det noget, man diskuterer i Socialdemokratiet, og er det noget, man vil overveje?
Det er simpelt hen ikke nok.
Ikke engang til at opretholde status quo.
Birgitte Vind (S), 2023-04-18:
Vi har øje på bolden, og vi skal jo hele tiden afveje, hvordan virkeligheden ser ud, og hvad der er behov for.
Så der er jo ingen døre, der er lukket fra Socialdemokratiets side.
Det har vi ikke, det er der ingen af os der har.
Så vi skal selvfølgelig være realistiske, men vi skal også gøre tingene ordentligt.
Nu er jeg ikke med i forarbejdet til den nye ældrelov længere, men jeg har store forventninger til, at ældreloven også kommer til at pege på nogle af de ting, som vi fremadrettet skal have af mekanismer i forhold til at kunne følge med de udfordringer, der er.
Vi ved jo også, at mange af vores ældre, de 225.000, vi taler om her, er syge og plejekrævende.
Vi ved også, at vi skal i gang med at se på samarbejde mellem kommuner og regioner i forhold til at få løst nogle af de opgaver.
Så der er jo rigtig mange ting, der spiller ind på det her område.
Men det er helt klart, at vi skal have øje på bolden, og i redegørelsen er der også nævnt velfærdsteknologi som et af de steder, man kan kigge ind i og se, om der er noget at hente der.
Mona Juul (KF), 2023-04-18:
Tak for det, og tak til ministeren.
I modsætning til SF er Konservative faktisk rigtig glad for, som jeg også påpegede i min tale, at det her forslag er delt op, så vi kan behandle mistrivsel og retouchering af reklamer særskilt i forhold til den her lovgivning.
Men jeg vil spørge ministeren, hvilket jeg opfordrede til i min tale, om ministeren vil kalde ordførerne ind til en kort – det må det gerne være – drøftelse af de punkter, som arbejdsgruppen er kommet med, og som lovforslaget baserer sig på.
Morten Bødskov (S), 2023-04-18:
Jeg har ikke anden kommentar, end at vi kommer til at tage fat på det.
Jeg fornemmer helt klart, at der er bred enighed om, at der er et trivselsproblem blandt børn og unge og det her er et væsentligt element deri, og derfor kommer vi til at kigge på det i den samlede sammenhæng.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-04-18:
Det er jo et lovforslag, som udmønter den ptx-aftale, som gerne skal fremme mere brintproduktion i Danmark og muliggøre, at man kan have en ny måde at føre kabler på fra sådan et vedvarende energianlæg hen til et brintanlæg.
Derudover ligger der i aftalen, at man også skal være imødekommende over for energifællesskaber, som kan blive oprettet i boligforeninger, i andelsboligforeninger eller langt ude på landet i et nyt samarbejde.
Det er den folkelige del af, hvad skal man sige, den aftale – den grønne brintaftale – som jeg ikke synes bliver ordentligt udmøntet med det her lovforslag.
Og der er det sådan, at der ligger en række ændringsforslag, og hvis man nu stemmer for de ændringsforslag, tror jeg faktisk, vi kommer i mål, så man kan sige, at lovforslaget så lever op til den aftale, der ligger.
Hvis ikke de ændringsforslag fra Enhedslisten og Alternativet bliver vedtaget, er det min konklusion, at lovforslaget alene ikke kommer frem til at leve op til den aftale, vi har indgået – og så må man jo lave flere aftaler og komme med flere lovforslag.
Og jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at man ikke har været mere imødekommende, for der har været en masse henvendelser udefra.
Vi står i en situation, hvor det er svært at nå 2025-målet og 2030-målet, som nemmere kan nås, hvis det er sådan, at vi får et stærkere folkeligt engagement omkring den vedvarende energi og får mere vedvarende energi op at køre hurtigere.
Jeg synes, at det har været et lidt mærkeligt lovforslag at behandle.
Vi har en flertalsregering – tre partier – og man må jo sige, at i den her sag har man sagt nej, nej, nej til alle ændringsforslag, der er kommet, til alle gode idéer udefra, og jeg synes, det er ærgerligt.
Nu har I så chancen lige om lidt for at rette op på det ved at sige ja, ja, ja og ja og ja til fem ændringsforslag fra Enhedslisten.
Det ville sådan set være en måde at komme i mål med det her på.
Der står i den bemærkning fra regeringen og en række andre partier, at man vil følge op på indholdet i det her lovforslag i andet halvår af 2024.
Det synes jeg bare er alt for sent.
Det er meget muligt, at vi kan lave et eller andet, som imødekommer de her ønsker om at lave nye energifællesskaber, men det er altså for sent at vente til slutningen af 2024 med at se, om der er noget, der virker af sig selv.
Det ville sådan set være langt bedre, at vi lavede god lovgivning, som implementerede det bedre og forpligtede i højere grad.
Det er derfor, at jeg håber, at I stemmer ja, ja, ja og ikke nej, nej, nej som regeringen.
Fie Hækkerup (S), 2023-04-18:
Tak for ordet.
Derfor vil jeg lige hurtigt løbe de tre forordninger igennem.
Den første drejer sig om en række ændringer, som skal styrke kreditinstitutternes robusthed og den finansielle stabilitet.
Den anden drejer sig om at begrænse ophobningen af misligholdt gæld hos kreditinstitutterne.
Og den tredje drejer sig om at understøtte, at kreditinstitutterne fortsat kan låne penge ud i kølvandet på coronakrisen og genopretningen af den europæiske økonomi herefter.
Med det her lovforslag bliver reglerne mere ensrettede mellem Grønland og Danmark, og det er positivt for rigsfællesskabet.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.