Jacob Mark (SF), 2018-01-26:
Jeg tror, at Dansk Folkeparti og SF nogle gange er lidt forskellige.
Hvis vi ser et problem, kan Dansk Folkepartis første udgangspunkt være, at så stiller vi nogle krav.
Jeg tror faktisk, at vores første udgangspunkt skal være: Lad os nu prøve at sende et politisk signal og høre, om de videregående uddannelser ikke selv kan være med til at finde nogle løsninger på det her.
Når det så er sagt, synes jeg godt, at vi kan arbejde videre på at sikre, at flere engelsksprogede studerende går til dansk, men jeg ved ikke, hvor mange af dem der tager imod det tilbud, så jeg kan ikke sige noget kvalificeret om, hvad vi præcis skal gøre i den sammenhæng.
I SF deler vi sådan set ambitionen om at styrke det danske sprog, og vi mener også, at vi skal passe på det og lytte til de bekymringer, som ikke kun Dansk Sprognævn, men sådan set også Rektorkollegiet over et par gange har været ude med.
Når jeg synes, vi skal styrke det danske sprog, er det, fordi jeg tror, at det, at vi har vores sprog, udvider vores forståelse af verden, og når man forstår flere begreber, forstår man også verden på en bedre måde.
Jeg kommer til at tænke på George Orwells »1984«, hvori der er et langt kapitel kun om nysprog.
Hovedpointen i den bog mener jeg er, at man har lavet et nysprog, som skal være mere og mere simpelt, så man kan styre, hvordan folk tænker.
Jeg tror på, at jo flere sprog man kan, og jo stærkere et sprog, man har i Danmark, jo flere begreber forstår man, og jo større forståelse af verden får man.
Så jeg deler sådan set ambitionen.
Det kunne også være, at jeg, hvis jeg havde haft et stærkere sprog, havde forstået hele hr. Henrik Dahls ordførertale – men det er det der med begreber, ikke?
Jeg synes derfor, at det er ret fornuftigt at lave en kortlægning af udviklingen af engelsksprogede uddannelser på kandidatniveau, som er det, ministeren foreslår.
Vi bakkede op om at lukke flere af de engelsksprogede uddannelser på erhvervsakademierne og på professionshøjskolerne, fordi vi syntes, der var en ubalance; det handlede sådan set ikke så meget om de udenlandske studerende, det syntes jeg var ét argument i sig selv, som var vigtigt.
Hvis den kortlægning, som ministeren laver, viser, at der er en ubalance i den måde, vi tilrettelægger det på i dag, vil jeg gerne være med til at kigge på, om vi skal lave nogle initiativer på kandidatniveau.
Men jeg synes også, man skal huske på, at vi allerede har gjort meget sammen, måske ikke så meget på kandidatniveau, men generelt set i vores uddannelsessektor.
Vi har styrket sproget dansk i folkeskolen ved at give flere dansktimer.
Vi har sagt, at for at komme på en ungdomsuddannelse skal man altså helst have bestået danskfaget.
Så jeg synes egentlig, at vi over den seneste tid har gjort meget.
Det betyder ikke, at vi ikke kan gøre mere i den her debat om »Har vi bare givet op?« Det tror jeg nu ikke vi har.
Jeg oplever egentlig, at vi på tværs synes det er vigtigt.
I forhold til det her konkrete forslag er jeg lidt bange for, at vi gør os selv en bjørnetjeneste.
Der vil være studerende, der ikke kommer til Danmark, for at sige det rent ud, hvis man laver det, som det foreslås i det her forslag; studerende, som vi har hårdt brug for.
Jeg har fået at vide, at over 60 pct. af de udenlandske ingeniørstuderende, der er i Danmark, bliver her efter afsluttet uddannelse.
Jeg er lidt bekymret for, at nogle af dem, som vi får alvorligt brug for i fremtiden, ingeniører, langtuddannede, som vi ikke selv har, vil man ikke kunne få, hvis man laver et forslag som det her.
Derfor kan jeg heller ikke støtte forslaget, som det ligger her.
Jeg er heller ikke sikker på, at den konkrete udformning er lige præcis det, der er brug for.
For jeg er sådan set enig i, at når ni ud af ti i 2015 vil være engelsksprogede, kan jeg også blive bekymret, men måske kan man imødegå den udfordring ved bare at sende et stærkt politisk signal.
Det synes jeg vi skal arbejde videre med.
Man skal så huske på det, som der også står i bemærkningerne, nemlig at der jo stadig samlet set er, hvad jeg mener er en balance, og det kan godt være, at Dansk Folkeparti ikke helt mener det, men altså en balance mellem dansksprogede og engelsksprogede uddannelser.
Det, som jeg kan høre ud fra debatten at Dansk Folkeparti er bekymret for, er, at med de nye tal for de seneste år vil den balance så ændre sig.
Og det er en debat, jeg gerne vil tage.
Men det konkrete forslag vil SF ikke bakke op om.