runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-23:
Tak for det.
Første gang det her lovforslag blev behandlet, kunne jeg desværre ikke være her i salen, for der var jeg syg, og så kan man sige, at det jo er held i uheld, at der blev lavet en ret stor fejl, i forhold til hvordan vi behandlede sagen og stemte for den, før stand still-perioden ifølge EU-lovgivningen var på plads.
For nu kan jeg få lov til også selv at holde en tale om kulturbidraget, og det synes jeg faktisk ikke er helt så skidt.
Jeg synes jo faktisk, at det her er et vigtigt og historisk lovforslag, vi behandler i dag.
Vi har debatteret det længe, og der har været indgået flere medieaftaler.
Nu bliver det altså virkelighed, også selv om der lige kommer lidt grus i maskineriet i forhold til det.
I den medieaftale, vi lavede med den forrige regering, havde vi besluttet, at streamingtjenesterne skulle betale 6 pct. af deres omsætning i Danmark.
Vi var ambitiøse, og vi kunne finansiere en del af det danske indhold med netop kulturbidraget.
Men vi har også måttet sande, at efter valget måtte vi tilbage til forhandlingsbordet og forhandle med regeringen på ny.
Det er så endt med det kompromis, som vi behandler igen i dag.
Det er et kompromis, der indebærer maksimum 5 pct. for de tjenester, som ikke investerer i dansk indhold, og dem, der investerer betydeligt i dansk indhold og leverer kulturtilbud til danskerne, skal maksimalt betale 2 pct. Den løsning er vi sådan set også tilfredse med, og vi er glade for, at det lykkedes at finde et kompromis.
Selv om det nogle gange betyder, at ambitionerne må en smule ned, er det faktisk virkelig vigtigt, at vi har det her brede flertal bag medieaftalen og bag kulturbidraget.
Det giver en stabilitet, og det gør også, at vi forhåbentlig kan se ind i en fremtid, hvor man i lang tid fremadrettet kan se, hvad det er, man har med at gøre, og forhåbentlig også sikre en større investering i netop dansk indhold.
Vi har i virkeligheden ikke så meget yderligere at tilføje i forhold til lovforslaget i dag.
Vi stemmer selvfølgelig for, også med de bemærkninger, der også er kommet fra ministeren.
Og så skulle jeg hilse fra Radikale Venstre og sige, at de også stemmer for.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-04-23:
Tak for ordet, formand, og tak til kulturministeren for dette lovforslag, der styrker produktionen af fremtidigt dansk indhold, så vi kan få flere fantastiske film, serier og dokumentarer.
Efter at lovforslaget nu er blevet genfremsat, er der blevet ændret på de tre kriterier, som streamingtjenesterne skal opfylde for at undgå at betale 5 pct. årligt, når de investerer i dansk indhold.
Det er ikke længere et kriterie, at produktionen skal være udført af et produktionsselskab, der er etableret i Danmark.
Denne ændring kommer selvfølgelig af EU-Kommissionens påtale om at overholde princippet om ikkediskrimination.
Det ændrer dog ikke på de to andre kriterier om, at enten skal mere end halvdelen af produktionens budget være brugt i Danmark, eller også skal mere end halvdelen af produktionens optagelser fysisk finde sted i Danmark.
Det ændrer ikke på grundessensen af dette lovforslag, nemlig at styrke produktionen af dansk indhold.
Det er kun rimeligt og fornuftigt.
Når udenlandske streamingtjenester kan få penge tilbage ved at investere i danske film og tv-serier, tror jeg næppe på, at kulturbidraget på 2 pct. vil gøre det dyrere at være dansk tv-seer.
Til gengæld tror jeg, at vi vil få fantastiske danske film og tv-serier til glæde for os alle.
Med dette forslag sikrer vi altså, at der i fremtiden også er dansk kulturindhold af høj kvalitet, og det støtter vi selvfølgelig op om i Moderaterne.
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-23:
Vi har diskuteret kulturbidragsloven ad flere omgange, og meldingen fra os Konservative har hver gang været, at vi er imod, og det er vi så også i dag.
Kulturbidraget, som jo officielt er blevet defineret som en skat, er ikke Konservatives kop te.
Vi ønsker simpelt hen ikke at pålægge streamingselskaber en ekstra skat, idet det er omkostninger, der vil blive ført videre til forbrugerne, og flere indirekte skatter er ikke det, vi mener danskerne har brug for.
Vi står her igen, fordi der blev opdaget en fejl i strid med EU-regler, da forslaget sidst blev behandlet, og det har afstedkommet, at ordningen nu bliver indført senere end forventet, og i samme omfang bliver den så indført med tilbagevirkende kraft.
Det har vakt undren, og det har vakt kritik fra brancheaktører, og det er jo forståeligt nok.
For det er jo underligt at skulle betale for en periode, der ligger før lovens ikrafttræden.
Det plejer at ske under helt særlige omstændigheder, hvor det er bydende nødvendigt for landet.
Grundlæggende er det vigtigt for os, at vi ikke ønsker flere skatter, og jeg kan genbekræfte, hvad Konservative har sagt tidligere.
Vi stemmer imod.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-04-23:
Tak, formand.
Tak til alle ordførere for jeres bemærkninger.
Jeg vil gerne starte med at undskylde over for Folketinget.
Da man tredjebehandlede lovforslaget den 23. december 2023, var jeg selv på barsel og kunne derfor ikke sørge for at effektuere den henvendelse, som mit ministerium havde sendt netop til Folketingets Lovsekretariat om, at man ikke skulle tredjebehandle lovforslaget.
Det lykkedes desværre ikke nogen i Folketinget at stoppe afstemningen, og derfor er vi ude i en reprise.
Det er selvfølgelig ikke godt nok, og fra kollegaerne i ministeriet skal jeg beklage, at vi ikke har været effektive nok til det.
Hr. Søren Søndergaard har i øvrigt fuldstændig ret i, at henvendelserne fra EU er omskiftelige i deres karakter, når det kommer til at se på indholdet af vores lovforslag som først værende meget, meget fornuftigt for så pludselig at være helt utilpasset.
Det kan godt give anledning til en vis bekymring, og jeg har da også sørget for, at ministeriet har rettet henvendelse til mere end et sted for at efterforske, hvordan den hurtige og foranderlige respons og responsum på det her lovforslag har kunnet finde sted.
Det arbejder vi stadig væk på at blive klogere på.
Flere ordførere har redegjort for en række af de ændringer, som lovforslaget indeholder sammenlignet med det originale, nemlig først hr. Mogens Jensen, fru Charlotte Broman Mølbæk efterfølgende og så hr. Søren Søndergaard.
De ændringer er alle sammen fornuftige.
I forhold til dansk indhold synes jeg vi skal passe på danske dokumentarfilm.
Forandringerne er indskrevet netop for sikre, at vi er i overensstemmelse med tolkningen af AVMS-direktivet, og jeg synes, det er meget fornemt, at man i udvalgsbehandlingen kan se på, hvordan vi beskytter de forskellige danske filmgenrer.
Det er jo trods alt det, som det hele handler om.
Vi er et lille sprogområde, og dansk kultur er vores ansvar, og det tager det her lovforslag i allerhøjeste grad højde for.
Så jeg vil gerne takke Tingets medlemmer, mine politikerkollegaer blandt ordførerne, for at have ulejliget sig herned en gang til, og jeg skal beklage, at det desværre har været nødvendigt.
Det har jeg lovet forligskredsen, og jeg løber ikke fra det, jeg lover.
Tak for ordet, formand.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Tak for det.
Hensigten er, som man bl.a. kan læse på Kulturministeriets hjemmeside, at befolkningen skal møde mere danskproduceret kvalitetsindhold.
Ligesom de fleste andre er vi i Liberal Alliance store tilhængere af spændende og kulturelt berigende film, serier og dokumentarer.
Vi er især glade, når der er tale om danskproduceret indhold, som vi ligesom kulturministeren hilser velkommen, i en tid hvor danske produktioner er peanuts, der drukner i mængden af udenlandske streamingtjenester og produktioner i storskala.
Alligevel har vi jo kunnet læse i kulturministerens kulturelle redegørelse, at det jo faktisk går ganske glimrende for dansk film og danske biografer, og det er vi jo rigtig glade for at kunne læse.
Vi mener dog ikke, at det er en god nok grund til, at vi skal indføre regeringens storslåede kulturbidragsordning.
I Liberal Alliance deler vi grundlæggende ministerens intention om at ville fremme dansk kulturliv, men vi mener ikke, at dette forslag er vejen frem.
Alt andet lige vil kulturbidraget indebære en meromkostning for de omfattende streamingtjenester, som vil gøre det mindre attraktivt for dem at investere i Danmark som marked.
Selv hvis den ekstra afgift ikke fører til en adfærdsændring for de største, toneangivende streamingtjenester, som det antages i forslaget, mener vi i Liberal Alliance ikke, at vi fra dansk side sender et hensigtsmæssigt signal til udenlandske markeder, når der rejses spørgsmål om, hvorvidt kulturbidraget vil være i strid med EU-retten og principperne om proportionalitet og ikkediskrimination samt OECD-aftalen.
Vi mener i den sammenhæng ikke, at det er hensigtsmæssigt at styrke danskproduceret indhold på en måde, der har karakter af, at man favoriserer det danske marked.
Derfor støtter vi i Liberal Alliance ikke lovforslaget.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Tak, formand.
Det er helt korrekt.
Jeg vil lige starte med at hilse fra De Konservative og sige, at de støtter forslaget, så jeg ikke glemmer det.
Forslaget her handler om at beskytte nogle af samfundets mest sårbare mennesker.
Forslaget handler om at fratage fagpersoner retten til at arbejde med udsatte borgere, hvis de dømmes for tyveri, vold eller overgreb som følge af lovbrud eller grov forsømmelse af deres faglige forpligtelser.
Danmarksdemokraterne mener, at Folketinget bliver nødt til at tage de nødvendige initiativer, der sikrer, at fagpersoner som f.eks. pædagoger og pleje- og sundhedspersonale, der tager vare på nogle af samfundets mest sårbare grupper, herunder børn, ældre og mennesker med handicap, afskæres fra at fortsætte i deres fag i de tilfælde, hvor de straffes med fængsel som følge af lovbrud eller grov forsømmelse af deres faglige forpligtelser.
Derudover ønsker Danmarksdemokraterne også at gøre det obligatorisk at indhente offentlige straffeattester, når der ansættes personale inden for ovennævnte faggrupper, som arbejder med sårbare og udsatte borgere, samt at gøre det muligt for private leverandører at indhente en offentlig straffeattest.
Der arbejder utrolig mange fantastiske mennesker i pleje- og omsorgsfaget og ligeledes også i pædagogfaget, men desværre er der også en række mennesker, der ikke skal være i faget.
Det kan vi jo læse i aviserne og se i dokumentarprogrammerne.
Forleden havde vi jo også ministeren i samråd, hvor vi netop drøftede det her.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at vi som samfund har en særlig forpligtelse til at passe på vores udsatte borgere.
I de tilfælde skal de kunne have tillid til, at fagpersonerne, de møder i velfærdssystemet, vil dem det bedste.
Derfor er det også fuldstændig uacceptabelt, når vi ser fagpersoner udnytte borgernes tillid og udsathed, f.eks. til at begå tyveri, vold, overgreb eller lignende mod borgeren.
Når borgerens tryghed og tillid svigtes af fagpersoner, er det en voldsom oplevelse, der i mange tilfælde sætter varige spor.
Det skal have konsekvenser, men sådan er det desværre ikke altid i dag.
Derfor har vi fremsat det her forslag, som jeg håber på Folketingets opbakning til.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Tak for det.
Og jeg vil gerne kvittere for, at ministeren anerkender, at der er nogle udfordringer på det her område, og at de værktøjer, der er i værktøjskassen, simpelt hen ikke er gode nok, som de er i dag.
Det her er noget, jeg har kæmpet for ret længe, og helt tilbage i 2020 stillede jeg et spørgsmål omkring netop det her, for der var også artikler i Ekstra Bladet dengang, og jeg citerer: Min mor fulgte tyveriet med øjnene.
Der lovede den tidligere sundheds- og ældreminister og justitsministeren nemlig, at de ville arbejde sammen for at få sikret det her, så jeg håber jo, at jeg kan sætte min lid til, at socialministeren nu vil stå i spidsen for det her.
Jeg står her, minister, med så mange artikler om, hvad der sker for nogle af dem, der skal passe på vores allermest sårbare – altså, 29-årig omsorgshjælper dømt for seksuelle overgreb på mindreårig – og nogle kan så fortsætte med at arbejde inden for faget.
Og derfor vil jeg bare kvittere, i forhold til at jeg håber, at ministeren sætter et arbejde i gang i fællesskab med os andre, så vi kan få løst de udfordringer, der er.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-23:
Tusind tak for det, og jeg kender jo også eksempler.
Jeg tror, alle, der har beskæftiget sig med det her område, kender eksempler på, at der er nogle, der har været ansat sådan, og det er jo ikke, fordi jeg tror, man nogen sinde kan lave lovgivning, der 100 pct. garderer imod revner og sprækker.
Jeg har bare en fornemmelse af – og jeg har også en opfattelse af, at det er baggrunden for, at ordføreren har taget det her op – at der er nogle af de her stænger, der ikke står rigtigt.
Det, vi selvfølgelig så skal passe på med, er, om vi går ned ad et spor, hvor en masse ikkerelevante oplysninger lige pludselig bliver tilgængelige for alle mulige.
Men det hører jeg bare heller ikke er det, ordføreren gerne vil, og derfor tænker jeg, der er en vej frem i forhold til at få skabt enighed om det her.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Jamen det er jo korrekt, for i mange af de her sager, hvor der så falder dom, får man jo så en midlertidig frakendelse på f.eks. halvandet år, hvis man har begået seksuelle overgreb på mindreårige.
Den sidste, der faldt her, var i den her pressemeddelelse, hvor den her 29-årige omsorgshjælper blev dømt for seksuelle overgreb, herunder også voldtægt, og det vil sige, at der får man så midlertidigt frakendt retten til at arbejde med børn og unge under 18 år, altså i 2 år.
Det skriger jo til himlen.
Hans Christian Schmidt (V), 2024-04-23:
Tak for det.
Vi står jo nu igen her og behandler kulturbidragsloven.
Den 19. december stemte vi den jo ellers igennem, men på grund af en procedurefejl er lovforslaget nødt til at gå om, og vi skal derfor endnu en gang behandle det.
Det er jo ærgerligt, at den situation er opstået, og det er beklageligt, at vi er nødt til at behandle det her forslag igen, men sådan er det.
Lovforslaget indeholder en række mindre ændringer på baggrund af Europa-Kommissionens bemærkninger.
Det ændrer jo ikke på, at lovforslaget fortsat handler om at sikre, at der også i fremtiden produceres danske film, dokumentarer og serier af høj kvalitet, og at kulturbidraget fordeles til gavn for forskellige formål.
Det forventes, at 20 pct. af bidraget går til public service-puljen, mens de resterende 80 pct. skal støtte danske film, serier og dokumentarer.
Denne fordeling og selve kulturbidraget blev aftalt i medieaftalen for 2023-2026, som er det første brede medieforlig i over et årti og et forlig, som jeg synes vi godt kan være tilfredse med.
Jeg kan derfor på vegne af Venstres folketingsgruppe meddele, at vi, nok ikke så overraskende, stadig støtter lovforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-04-23:
Jeg kan så sige, at vi i Dansk Folkeparti kommer til at fremsætte forslag her i Folketinget om, at Danmark gør det, som briterne gør.
Og hvis der er andre europæiske lande, som har et tilsvarende ønske, som statsministeren knytter håb til, så kan de jo gøre det samme.
Lad det ligge, og så kan vi jo tage den debat, når Dansk Folkepartis forslag bliver fremsat.
Jeg er altså meget bekymret for det med de ældre, for
når man læser side 9 her i den aftale, der er lavet om en ældrelov, så er det jo både kravet om årligt fastsatte kvalitetsstandarder, og det er krav om værdighedspolitik og krav om tilsynspolitikker og krav om forebyggende hjemmebesøg, som man simpelt hen fjerner.
I dag står det direkte i serviceloven, og det vil sige, at både den enkelte ældre, men jo også hans eller hendes pårørende kan gå ind og se: Hvad er det for nogle rettigheder, som garanterer, at min far, min mor, mine bedsteforældre eller min onkel og tante har det godt?
Så hvilken garanti kan statsministeren give for, at det ikke bliver brugt til en spareøvelse?
Mette Frederiksen (S), 2024-04-23:
Men sandheden er jo den, at der ikke har været nogen garanti som følge af alle de her krav.
For der er problemer nogle steder på ældreområdet.
Og det her er jo en i virkeligheden meget principiel beslutning, altså om vi tror, at det at lave standarder og lovkrav og bureaukrati og gøre loven længere og længere er det, der giver den gode ældrepleje. Jeg kan ikke se, at det er det, der er sket.
Jeg kan se, at vi har taget tid væk fra den enkelte social- og sundhedsassistent og -hjælper og sygeplejerske til faktisk at være sammen med de gamle.
Og i stedet har de så skullet bruge tid på at dokumentere, at de har gjort det, som politikere på Christiansborg ønsker at de skal gøre, og har ikke haft tid til det, der er det vigtigste, nemlig at være sammen med vores gamle og være sammen med vores ældre og se de problemer, der er, og give den pleje og den omsorg, der skal til.
Så her er vi inde ved noget meget principielt.
Jeg tror på, at en dygtig social- og sundhedshjælper er meget, meget bedre til at tilvejebringe omsorg og pleje for vores ældre end både hr. Morten Messerschmidt og jeg selv.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-04-23:
Glem det, venner – glem det.
Det er statsministerens egne ord om danskernes ønske om at arbejde mindre og om et mere fleksibelt arbejdsliv.
Det er ikke den eneste hårdtslående kommentar fra statsministeren om det emne.
I det seneste års tid har statsministeren udtalt, at det i hvert fald ikke skal være lystbetonet at gå på arbejde, og at samlebåndene ikke må stoppe kl. 16.00.
Vi har også hørt fra Kaare Dybvad Bek som socialdemokratisk minister, at forældre bør ranke ryggen og i hvert fald ikke skamme sig over at hente deres børn 5 minutter i lukketid.
Hele den her kamp imod danskernes voksende ønske om et mere fleksibelt arbejdsliv og en nedsat arbejdstid startede vel for godt og vel et års tid siden, da statsministerens regering afskaffede store bededag og dermed satte danskernes arbejdstid op.
Med tanke på alle de her udtalelser kunne man jo få indtrykket af, at statsministeren og Socialdemokraterne opfatter danskernes tilgang til arbejdslivet som forkælet.
Mener statsministeren, at danskernes arbejdsmoral er forkælet?
Mette Frederiksen (S), 2024-04-23:
Det har vi heldigvis nogle overenskomstparter der faktisk er rigtig, rigtig gode til at sikre.
Det er helt rigtigt, at jeg har sagt, at jeg mener, at vi ikke mindst gør vores børn og unge en bjørnetjeneste, hvis vi påstår, at det altid skal være forbundet med lyst at gå på arbejde.
Jeg tror faktisk, at noget af den mistrivsel, der er i vores tid, skyldes, at vi påstår det.
For der vil også være perioder af vores liv, hvor tingene er hårde.
Og det er de færreste, der kommer til at have et arbejdsliv, hvor der ikke også er nogle opgaver, som man ikke har lyst til at udfylde, men som man udfylder, og som man lever op til, fordi det er en del af det at være menneske.
Men det er jo jobfunktioner, som er fuldstændig afgørende.
Muligvis er vi uenige.
Jeg tror, vi gør vores børn og unge en bjørnetjeneste ved at påstå det.
Så noterede jeg mig noget i morges.
Jeg har ikke set rapporten, så jeg kan ikke citere derfra.
Jeg så bare en overskrift, og nu gengiver jeg så overskriften, nemlig at danskernes arbejdsglæde er i top.
Jeg tror sågar, at den er historisk høj, og at rigtig, rigtig mange danskere, et stort flertal, er glade for at gå på arbejde.
Det er faktisk også min opfattelse, altså at danskerne sætter en ære i at gå på arbejde og forsørge sig selv.
Så skal der selvfølgelig være en balance i forhold til familielivet, og det kan vi godt understøtte politisk, men en del af de citater, der er gengivet her, er altså taget ud af en sammenhæng; herunder er nogle af dem sagt med et smil på læben.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-04-23:
Tak for svaret.
Jeg er positiv over at høre, at statsministeren gerne vil indgå et samarbejde om at skabe et mere fleksibelt arbejdsliv.
Og ja, jeg er sikker på, at rigtig mange er glade for at gå på arbejde.
Faktisk er vi et af de folkefærd i verden, der arbejder allermest, og vi er utrolig loyale og produktive.
Nu kender jeg ikke lige den rapport, som statsministeren henviser til, men der er masser af andre rapporter, der også viser, at mistrivslen i Danmark er stigende; at stress er en folkesygdom; at især børnefamilier har rigtig svært at få tingene til at hænge sammen, når vi netop arbejder så meget, som vi gør.
Vi er et af de lande, hvor man arbejder allerallermest.
Vi har tidligere i dag hørt om, at økonomien er i top i Danmark.
Vi har også hørt om, at naturen er dybt i forringelse i Danmark, og at mistrivslen er stigende.
Så det handler jo også om, hvad det er for et arbejdsliv, vi har.
Vi ønsker et mere fleksibelt arbejdsmarked, hvor man også har en langt større inklusion, i forhold til at man kan arbejde på forskellige tidspunkter i livet.
Mette Frederiksen (S), 2024-04-23:
Jamen selvfølgelig skal vi have et fleksibelt arbejdsmarked, og vi forandrer os jo også i løbet af vores liv.
Så kan der være perioder, hvor man har meget små børn, og hvor man har behov for mere fleksibilitet.
Det kan være, at man har en ægtefælle, der på et tidspunkt i ens efterår på arbejdsmarkedet bliver syg, og at man har behov for at gå med til nogle behandlinger på sygehuset.
Der kan jo ske alt muligt vores liv.
Så det tror jeg egentlig at der er bred opbakning til at vi sikrer.
Jeg tror bare, at vi begår en fejl, hvis vi tror, at det er arbejdet, der er vores største udfordring.
Hvis vi f.eks. kigger på børn og unge, tror jeg, at noget af det, der kan give allermest trivsel hos børn af unge, er at have et arbejde; det er at have et fritidsjob, hvor man indgår i et forpligtende fællesskab med andre, og hvor der er nogen, der mangler en, hvis man ikke møder ind.
Man lærer at tjene sine egne penge, man får et ansvar, og man bliver myndiggjort.
Det er ikke så lang tid siden, at jeg selv besøgte et dansk supermarked, som tager nogle unge ind, der virkelig er på kanten, og hvor nogle af dem har haft en dårlig skolegang og har det svært i livet – og de blomstrer, fordi de får ansvar nede i supermarkedet.
Så jeg tror faktisk, at vi kan løse nogle af de trivselsproblemer, der er i Danmark, ved at flere børn og unge får et fritidsjob og dermed bliver myndiggjort.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-04-23:
Det er jeg sådan set ikke uenig i.
Jeg har selv haft masser af arbejde, inden jeg blev politiker, og jeg har ikke hørt, at nogen mener, at arbejde kun skal være lystbetonet.
Arbejde er mange ting, og det skaber også rigtig meget værdi.
Men vi er også pressede, kan man se, når man kigger på mange andre rapporter end lige dem, som statsministeren henviser til.
Det leder mig til det sidste spørgsmål, der jo som vanligt er stillet af et af Alternativets medlemmer, og i dag er det Nanna Høyrup fra Halsnæs Kommune, der spørger: Virkeligheden er jo, at mange børnefamilier har svært ved at få hverdagen til at hænge sammen, og virkeligheden er, at danske børn bruger mere tid i daginstitutioner end børn i noget andet europæisk land.
Halvdelen af de danske daginstitutioner vurderes at være af utilstrækkelig kvalitet, ikke på grund af dårlige pædagoger, men på grund af dårlige normeringer.
Mange pædagoger og forældre oplever, at der ikke er tid nok til børnene.
Det betyder, at mange forældre forlader arbejdsmarkedet eller går ned i tid, fordi de hellere vil passe deres børn end at overlade dem til velfærdsstatens dagtilbud.
Hvad tænker statsministeren om denne udvikling og om det politiske omsorgssvigt, der er af vores yngste borgere?