runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-24:
Tak for det.
Vi er ikke for det her beslutningsforslag.
For at være helt ærlig skulle der holdes et eller andet udbud, som skulle sikre, at man kan komme hurtigere i mål med nogle prioriteringer af forstærkninger af vores net.
Jeg synes ikke, at det er energiselskaber, som finder på store projekter, der skal styre vores netudbygning i Danmark.
Vi har kunnet se, i forbindelse med at vi har forholdt os til en firedobling af vedvarende energi på land, at der er projekter i Nordjylland og på Lolland-Falster, der er blevet screenet fra, fordi man ikke lige har tilstrækkeligt net til at transportere så meget strøm væk.
Vi står over for en situation, hvor vi får et stigende elforbrug i det storkøbenhavnske område og i den østlige del af Jylland, sådan midt på omkring Aarhus til begge sider.
Hvad gør vi så for at sikre en forsyningssikkerhed der?
Det kunne jo være noget, der var defineret i en solcellestrategi, hvor man kunne forholde sig til forsyningssikkerhed, og hvor det er, man kan placere flere solceller uden at skulle lave alt for mange netforstærkninger; det ville være en god planlægning.
Bare sådan at gå efter, at man skal definere, at der skal holdes et udbud, for at nogle netforstærkninger kan ske, er ikke den rigtige styremåde.
Så noterer jeg mig også, at der helt sikkert er en lang række netselskaber, som tager og holder udbud på dele af deres entrepriser eller helentrepriser.
Det er jo sådan set op til det lokale netselskab.
Jeg synes ikke, at det er den her måde, vi løser udbygningen af den vedvarende energi på.
Så er man nødt til at kigge på økonomi og samfundsøkonomi i det her.
Det er jo ikke gratis at lave en netudbygning.
Det kommer til at betyde en forhøjelse af nogle nettariffer.
Der er det jo med at lave den netudbygning, som er billigst muligt og ikke noget, som bare skal defineres af, at der er et eller andet tilfældigt selskab, som vil lave en stor solcellepark på Lolland-Falster.
Der er det sådan set bedre at lave en god planlægning af, at der sker en øget udbygning med solceller i det storkøbenhavnske område og i den østlige del af Jylland.
Så vi kan ikke tilslutte os det her beslutningsforslag.
Mona Juul (KF), 2024-01-24:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne.
Det er umiddelbart et rigtig godt forslag.
Lad os få sat turbo på den helt afgørende og nødvendige udbygning af elnettet.
Det er jo efterhånden sådan, at den største forhindring for sol- og vindenergi og ladestandere er den manglende tilslutning til netop elnettet.
Mange står i kø, og jeg frygter, at den manglende kapacitet forsinker processen og tager modet fra mange.
Der bliver selvfølgelig løbende udbygget, men med de mål, vi har, skal der jo også udbygges langt mere elnet, end vi har i dag.
Men er systemet for nettilslutning ikke allerede designet fleksibelt, så det imødekommer forskellige behov?
Det kunne jeg rigtig godt tænke mig at vi fik uddybet yderligere i udvalgsarbejdet, gerne inden NEKST også kigger på det.
Lige undtagen de helt små forbindelser har netselskaberne jo ansvaret, men de står da forhåbentlig ikke i vejen, hvis kunder ønsker at overtage.
Eksemplet fra beslutningsforslaget med Better Energy illustrerer jo netop også, at de selv får lov til at anlægge et elkabel til en solcellepark, og det viser mig, at systemet i hvert fald i nogle sammenhænge virker.
Faktisk fik vi jo også i forligskredsen et notat herom i 2022.
Det fremgår af notatet, at netselskaberne allerede anvender udbud til at optimere nettilslutningsprocessen.
Måske skal der speedes op; måske skal der sættes en tidsplan på.
Spørgsmålet er også, om udbud er den mest effektive løsning, da lange tilslutningstider måske skyldes andre faktorer, og det kunne jeg rigtig godt tænke mig også at få med ind i lige præcis det her forslag, hvis vi får en grundig behandling af det.
Lad os sige, at vi beslutter os for, at nu skal der speedes op på den del, men er 18 måneder så det rigtige?
Det kunne jeg godt tænke mig at få belyst og få ministerens vurdering af.
Men jeg håber også, at vi får skabt mere tryghed og sikkerhed i den grønne omstilling, så vi når vores mål, og så vejen dertil ikke sandes til i bureaukrati og langsommelige godkendelser.
Det synes jeg vi ser lidt for meget af på rigtig mange punkter, og det skal selvfølgelig løses.
Det her kunne være et skridt på vejen, som jeg gerne vil kigge på i udvalgsarbejdet.
Som det ligger her, er det svært for os bare at sige ja.
Lise Bech (DD), 2024-01-24:
Tak, formand.
Det her forslag er fremsat af Liberal Alliance, og som vi har hørt, er der mange gode holdninger i forhold til det her.
Det foreslås jo, at regeringen inden udgangen af 2024 fremsætter et lovforslag om at sende nettilslutningsopgaver i udbud, hvis de ikke kan udføres inden for 18 måneder.
Om 18 måneder er det rigtige, synes jeg er svært at vurdere, men intentionen om at sende nettilslutningsopgaver i udbud inden for en tidsramme giver god mening, især fordi nettilslutning i dag kan tage mellem 2 og 5 år.
Uanset hvor strømmen bliver produceret, skal den jo transporteres fra A til B, før den kommer ud til den enkelte husstand.
Hvis nogle private aktører får mulighed for at påtage sig nettilslutningsopgaven, vil det jo skabe en mere fleksibel udbygning af elnettet, og det kan effektivisere processen og reducere omkostningerne.
En stabil og effektiv udbygning af elnettet er en essentiel del af den grønne omstilling, og det vil Danmarksdemokraterne gerne støtte op om.
Selv om forslaget omhandler nettilslutning, kan det muligvis medføre, at det bliver nemmere at opstille vedvarende energi-anlæg på land, og VE-anlæg på land mener Danmarksdemokraterne faktisk skal planlægges og reguleres i højere grad, end det bliver i dag.
Det burde også stå i forslaget, at nettilslutningsopgaver først kan sendes i udbud, når der foreligger et godkendt VE-projekt, for nettilslutningsopgaven må jo ikke føre til, at VE-projekter hastes igennem, så det går ud over naboerne til et VE-projekt.
Ingen borgere skal køres over som konsekvens af forslaget.
Et godt eksempel, som er nævnt i beslutningsforslaget, er jo eksemplet med anlæggelse af et 17 km langt elkabel til en solcellepark ved Aabenraa.
Det at overdrage nettilslutningsopgaver til markedsaktører kan være en hensigtsmæssig løsning, som forkorter tiden.
Med de få bemærkninger ser Danmarksdemokraterne positivt på forslaget, og vi agter at støtte det.
Morten Dahlin (V), 2024-01-24:
Men vi er jo bare tilbage ved den der falske præmis, der bliver lagt ned over det her, at hvis man vælger den model, uden at pengene bliver sendt tilbage til erhvervet, uden kompensation, uden indløbsordning, uden nogen af alle de andre ting, som jeg sådan set synes er vigtige, så vil der ske en masse forfærdelige ting.
Men det er jo heller ikke det, der er virkeligheden.
Jeg har en ambition om, at vi skal udvikle og styrke og vækste i dansk landbrug.
Den ambition håber jeg sådan set at Danmarksdemokraterne deler, og jeg håber sådan set, at man ønsker at indgå i nogle konstruktive drøftelser om, hvordan vi kan sikre en bæredygtig fremtid for dansk fødevareerhverv, i stedet for at stå og opsætte nogle scenarier med nogle tal, som vi ikke engang har fået eksperternes vurdering af endnu.
Det håber jeg man vil reflektere over hos Danmarksdemokraterne.
Morten Vehl (DD), 2024-01-24:
Tak for det.
Når vi ser på dansk landbrug i dag, har vi jo lidt et billede af, at dansk landbrug rent faktisk gerne vil være med til at gå foran med nogle teknologiske landvindinger i forbindelse med den grønne omstilling.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, hvordan han ser på dansk landbrugs incitamenter og muligheder for fremadrettet at kunne bevare nogle af de interessante jobs, men også fortsat at kunne bidrage til netop den grønne omstilling, når nu tusindvis af de her arbejdspladser vil rykke ind mod byerne og væk fra landet.
Thomas Danielsen (V), 2024-01-24:
Prisstigninger på et produkt gør produktet mindre attraktivt – punktum.
Det er helt indiskutabelt.
Prisstigningerne rammer så bare meget forskelligt i den kollektive trafik, og der ser det ud til, at det slår hårdest igennem, når vi kommer ud til trafikselskaberne, som vi har givet nogle økonomiske hjælpepuljer på 140 mio. kr. plus en øget låneramme på 600 mio. kr. til at afbøde konsekvenserne.
Kører man over Storebælt, stiger billetterne fra DSB gennemsnitligt ikke.
Kører man de helt korte ture, er de største stigninger på tretten komma et eller andet procent, og det svarer så for en tozonersbillet til 2,50 kr. pr. billet.
Derfor er tal taknemlige.
Det, jeg bare er optaget af, er, at vi får truffet nogle holdbare og intelligente løsninger med de rigtige incitamenter, og lige nu kigger vi på et meget sporadisk danmarkskort, hvor vi så sammen skal beslutte, om det fortsat skal være sådan, eller om der, når det drejer sig om alle vores trafikselskaber, som har forskellige produkter osv., skal være en anden ejerstruktur, eller om vi skal lave noget, der er mere ensartet.
Og det er alt efter, om man som sagt kigger mod Skåne eller mod Tyskland, og det er jo så der, hvor selv trafikforskere ikke er helt enige med hinanden om hvad der er den bedste model for det.
Jette Gottlieb (EL), 2024-01-24:
Nu er ministeren jo vidende om, at vi i hvert fald går stærkt ind for en sammenhængende trafikstruktur, som gør det muligt især at understøtte pendling med kollektiv transport, eventuelt kombineret med det at cykle.
Det er ligesom vores linje i det her.
Men ministeren kan jo ikke være uvidende om, at der ikke bare igennem de sidste 15 år, hvor det er meget dokumenteret, men at det faktisk også siden 2001 har været sådan, at det relativt er blevet billigere og billigere at tage en bil, når man kører fra hjem til arbejde, end at tage et kollektivt transportmiddel.
Den forskel og den ændring i strukturen er blevet voldsomt forøget inden for de sidste 15 år, og der vil jeg gerne høre, hvad der er ministerens løsning på det, også en umiddelbar løsning, som kunne løse det i 2024, altså at den konkurrenceforskel mellem trafikformerne er blevet så voldsomt stor, som den er.
Thomas Danielsen (V), 2024-01-24:
Endnu en gang fremhæver Enhedslisten jo, måske lidt ubevidst, hvor komplekst området er.
For nu bliver den grønne omstilling også draget ind i trængselspolitikken, i takststruktur- og befordringspolitikken osv. Når vi kigger på den grønne omstilling, har Enhedslisten jo selv været med til at lave en grøn bilaftale for 2020, hvor man netop på grund af klimaet, går jeg ud fra, gør de grønne biler billigere, og det har selvfølgelig en konsekvens.
Men det, der er med til at gøre det billigere, er jo, når man regner indkøbet af elbilen med, fordi vi også samtidig prøver at fremme brugen af elbiler.
Så bliver regnestykket et andet, men hvis man renser tallene for indkøbet af bilen, så vil man se et tal, der er markant højere, end det er i forhold til den kollektive trafik.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-24:
Det sidste lød lidt mærkeligt, al den stund at elbiler jo er betydelig dyrere end fossile biler, men lad det ligge.
Jeg synes, problemet er, at vi ikke har fået et svar på, hvad vi gør aktuelt.
Altså, jeg synes, det er udmærket, at man nedsætter ekspertgrupper, og at det er udmærket, at vi fremadrettet får kigget på det, særlig også hvis regeringen er parat til at få pungen op, når vi så er færdige med det.
Det er jo det store spørgsmål, for det koster jo penge, hvis vi skal have priserne ned.
Men det, jeg savner et svar på, er, hvad de mennesker, der bliver belastet af de her stigende priser, lige nu skal gøre, altså helt almindelige danskere.
Og hvad vil regeringen gøre?
Altså, vil man intet gøre for at gå ind og bremse de her billetprisstigninger?
Vil man bare se passivt til, mens det sker?
Det er jo sådan set det, jeg tror rigtig mange danskere godt kunne tænke sig at vide.
Katrine Robsøe (RV), 2024-01-24:
Tak for det.
Hvorfor har ministeren ikke undersøgt, hvor mange studieskiftere der rammes af regeringens nye su-nedskæringer?
Christina Egelund (M), 2024-01-24:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Efter su-reformen vil der ligesom i dag være studieskiftere, som har stipendium til hele deres uddannelse, og der vil være studieskiftere, som vil skulle låne sig frem i den sidste del af studiet.
F.eks. vil studerende, der har modtaget su i op til 29 måneder til en videregående uddannelse, efterfølgende kunne modtage su til en fuld pædagoguddannelse.
Omvendt vil der være studerende, der skifter uddannelse efter 2 års studier, som ikke vil have stipendium til den sidste del af deres nye uddannelse, og her vil der i givet fald være udvidede muligheder for at låne sig frem.
Det afhænger selvfølgelig af, hvilken uddannelse man skifter til, og hvad man har lavet forud.
Det er jo ligesom, det i øvrigt gør sig gældende for studerende, der skifter studie under de nuværende regler.
Katrine Robsøe (RV), 2024-01-24:
Tusind tak for det.
Jeg er ret bekymret for de unge mennesker og egentlig generelt studerende uanset alder, der ønsker at skifte studie, fordi man er kommet i gang med noget, der ikke lige var helt rigtigt.
Man er startet forholdsvis tidligt efter sin ungdomsuddannelse, og derfor har man så adgang til et ekstra su-år, og nu bliver det så sværere.
Jeg er dybt bekymret for, hvilket yderligere pres der vil komme til at ligge på en masse unge mennesker i vores samfund, og jeg synes, de er presset nok i forvejen.
Jeg vil egentlig bare høre, om ministeren kan svare på spørgsmålet, for jeg har tilladt mig at stille det hernede i salen, fordi vi har spurgt ministeren om det flere gange på skrift uden at kunne få svar.
Allerede tilbage til den 30. oktober spurgte vi – spørgsmål nr. 9 hedder det ovenikøbet; så tidligt i rækken lå det – om ministeren ikke ville uddybe det i forhold til studieskift.
Og vi har simpelt hen ikke kunnet få svar på det, på samme måde som vi jo heller ikke har kunnet få svar på spørgsmål nr. 8 og 10, som omhandler nogle andre grupper, men lad os nu bare holde os til dem her.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren regner med at kunne svare på de her spørgsmål, for vi fik at vide både i november og i december, at det ville komme senere, og nu har vi så fået at vide, at det skulle komme her i januar.
Men regner ministeren med, at vi så får svar på de her ting i løbet af januar?
Thomas Danielsen (V), 2024-01-24:
Vi har jo kompenseret trafikselskaberne, som er dem, der bliver hårdest ramt, med 140 mio. kr. plus en låneramme på 600 mio. kr.
Og som jeg sagde, når vi kommer på skinnerne og taler om DSB, rammer man ikke takststigningsloftet, Gennemsnitligt bliver det ikke dyrere at køre over Storebælt.
Et godt eksempel, hvor vi tænkte ud af boksen, var øtaxaordningen, hvor vi rent faktisk forsimpler det og får det til at virke ude i den virkelige verden, og der må jeg jo bare bedrøveligt sige, at det bl.a. var Enhedslisten, som stillede ændringsforslag og ikke kunne acceptere det her med, at man satte småøerne fri, og at man fik tænkt kreativ mobilitet ud i de mindste samfund.
For man kan jo ikke have krav om vognmandtilladelse, taxameter, sædeføler og alle de her specialkrav, der er, når det er ude i det mindste samfund.
Og det var et godt eksempel på, at det kunne Enhedslisten ikke bære.
Derfor vandt systemet over mobiliteten, og det er jo det, som vi skal være villige til at tage et opgør med.
Jette Gottlieb (EL), 2024-01-24:
Jeg vil gerne vende lidt tilbage til realiteterne fra i søndags.
Er ministeren i tvivl om, at det betyder noget, at priserne stiger med så stort et hop, som de gjorde, og at det betyder, at flere forlader den kollektive trafik til fordel for andre muligheder?
Thomas Danielsen (V), 2024-01-24:
Jeg synes faktisk, det er en lille smule disrespektfuldt, selv om det nok er uforvarende, at sige, at vi ikke trænger til en kulegravning af hele den kollektive transport i Danmark oven på årtier, hvor man har lavet hovsaløsninger og er hoppet fra tue til tue.
Det synes jeg simpelt hen er en fejlvurdering af ordføreren.
Lige nu er der i Folketinget, hvor jeg forhåbentlig skal lande nogle brede politiske aftaler omkring kommende takster osv., nogle, der henviser til Skåne som det eneste saliggørende, og andre henviser til Tyskland.
Begge to er interessante, men lad os se, hvad der passer bedst i en dansk kontekst, og der er ikke entydige positive resultater fra Tyskland med den her Germany Ticket til 9 euro.
For det gav netop nogle massive udfordringer, altså langt større forsinkelser og en dårlig rejseoplevelse, og det vil sige, at det skal vi også tage ved lære af.
Hvordan kan vi så justere det?
Spørgeren spørger så, om man kunne lave noget, som ikke gjaldt to zoner, og det er et godt forslag.
Men lad os få det kvalificeret, sådan at vi får lavet en intelligent og god billetstruktur.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-01-24:
Selvfølgelig vil der altid være nogle forskelle, afhængigt af hvilken kommune daginstitutionen ligger i.
Men jeg synes, man i hvert fald har en opgave i at finde ud af, hvad det er, der gør, at der er så store forskelle nu, hvor Dansk Industri i hvert fald ikke har kunnet finde en sammenhæng.
De private dagtilbud er kendt for høj kvalitet og stor forældretilfredshed, og der er særlig mange af dem i yderområderne.
Mattias Tesfaye (S), 2024-01-24:
Jeg er ikke sikker på, jeg hørte det sidste af spørgsmålet.
Vi har fra regeringens side et generelt ønske om, at kommunerne holder administrationsudgifterne i den kommunale forvaltning nede på et absolut minimum.
Det skal være sagligt og kunne begrundes, og man skal ikke bruge administrationstilskuddet som en økonomisk malkeko i forhold til kommunen.
Det skal jo afspejle, hvad for nogle administrationsomkostninger der er i forvaltningen.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-24:
Tak for det, og spørgsmålet lyder: Hvad vil ministeren gøre for at begrænse de voldsomme prisstigninger på vores offentlige transport, der gør det dyrere at være dansker, og som jo særlig rammer de mennesker, der ikke har reelle alternativer til den kollektive transport?
Tak for det.
Spørgsmålet skyldes selvfølgelig, at billetpriserne i søndags igen igen steg, og det er angivelig de største prisstigninger i mange, mange år, og det kommer jo oveni mange års prisstigninger.
Vi ser også rigtig mange busruter rundtomkring i landet, som bliver lukket ned, og det, jeg frygter ud over den umiddelbare konsekvens, er jo, at det her bliver en ond spiral, hvor man presser folk ud af den kollektive transport, hvilket betyder færre billetindtægter, og at det så ligesom fortsætter, altså en langsom død for det kollektive transportsystem i Danmark.
Det er jo meget alvorligt af flere årsager.
Det rammer jo for det første vores sammenhængskraft.
For mig er det at være et land, en nation, også, at mennesker har en mulighed for at bevæge sig på kryds og tværs af landet, og der skal ikke klippes huller i danmarkskortet, så man, hvis man bor lidt uden for de store byer, ligesom er stavnsbundet der.
For det andet rammer det jo selvfølgelig også særlig de mennesker, der ikke har andre alternativer, og det er f.eks. folkepensionister, som gerne vil besøge deres børnebørn, og det er unge, som gerne vil passe deres fritidsaktiviteter, og sådan kunne jeg blive ved.
Og vi kan også se, at der har været en meget negativ reaktion fra befolkningens side på de her nye prisstigninger.
Der bliver jeg lidt bekymret, fordi transportministeren, som vi har med i dag, forleden så sagde, at bare det generelt at gøre den kollektive transport billigere ikke er en løsning, fordi man så vil lokke folk fra cyklen og over i den kollektive transport, og det så vil skabe trængsel og gøre produktet endnu mindre attraktivt.
Så jeg skal bare lige forstå, om det virkelig er ministerens opfattelse, at det at gøre priserne på den kollektive transport lavere, gør den kollektive transport mindre attraktiv.
Thomas Danielsen (V), 2024-01-24:
Spørgeren peger i sit spørgsmål her godt nok på mange ting, som jeg ikke kan nå at svare på på 30 sekunder, men peger også på, at der er forskel på at pendle fra Odense til København og mellem to zoner i hovedstadsområdet.
Det, der er hele essensen i en intelligent prisstruktur, er jo, at du kan lave adfærdsregulerende mekanismer.
Hvis man tager sådan en gennemsnitsbillet fra DSB, der bliver solgt i det kommende år, kommer prisen, når du kører over Storebælt, jo ikke til at stige.
Til gengæld kommer prisen for to zoner til at stige meget, men ser man på trafikrådgiverne, siger de jo netop også, at en intelligent billetstruktur ikke er, at du motiverer til, at man stiller cyklen for at tage den kollektive transport, men at du skal motivere til, at man stiller bilen for at tage den kollektive transport.
Og det er jo rent faktisk noget af det, der sker med de billetjusteringer, der sker.
Så vil jeg også bare understrege, at der jævnfør lovgivningen på området er et meget højt prisstigningsloft på 10,3 pct., og som DSB, som spørgeren også henviser til, heldigvis ikke udnytter.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-24:
Ministeren siger, at man har nedsat den her ekspertgruppe, og det er jo altid godt med ekspertgrupper, selv om den her regering måske nedsætter lidt rigeligt af dem, men vi har jo, som ministeren også selv var inde på i sin besvarelse, nogle erfaringer, nemlig f.eks. erfaringen fra Tyskland, hvor man har indført den her Tysklandsbillet, og hvor man altså kan køre frit i hele landet for en fast og ret lav pris.
Og det har jo fået folk til at strømme til den kollektive transport.
Så mit spørgsmål er, om ministeren vil være med til det.
Er det noget, som ministeren vil være med til at gennemføre?
Thomas Danielsen (V), 2024-01-24:
Tak til Enhedslisten for at løfte den her debat omkring et meget vigtigt område, nemlig den kollektive transport og prisstrukturen, og spørgeren nævner jo også dem, som ikke har et reelt alternativ til den kollektive transport, og han manglede næsten kun at fremhæve dem, som desværre heller ikke har alternativet, altså den kollektive transport.
Så vi har virkelig nogle store udfordringer, som vi skal have løst, og derfor har jeg også igangsat et arbejde, som omfavner alle delene, både takststrukturen og ejerskabsstrukturen, altså hvordan vi organiserer den kollektive transport, og hvor der så kommer et idékatalog over, hvad vi kan tage af initiativer, når vi kommer helt derud i landet, hvor man ikke har den kollektive transport, og det arbejde ser jeg frem til.
Så når anbefalingerne kommer, vil man kunne diskutere det på et lidt mere kvalificeret og oplyst grundlag, bl.a. også sammen med Enhedslisten, og det ser jeg frem til.
Christina Egelund (M), 2024-01-24:
Jeg må indrømme, at jeg ikke i hovedet kan huske spørgsmål nr. 8, 9 og 10.
Hvis jeg kunne svarene på de spørgsmål, som der bliver henvist til her, ville jeg selvfølgelig gerne svare, men jeg kan ikke i hovedet huske spørgsmål nr. 8, 9 og 10.
Katrine Robsøe (RV), 2024-01-24:
Det er også helt i orden.
Det var også derfor, jeg oplyste om, at det jo handlede om økonomien i forhold til studieskiftere – om man har undersøgt, hvor mange studieskiftere der rent faktisk bliver påvirket af det her.
Grunden til, at jeg tillader mig at spørge igen, er, at ministeren tidligere her i salen har sagt, og jeg citerer: For langt, langt de fleste vil det ikke udgøre noget problem, at man laver den her ændring.
Og derfor går jeg ud fra, at ministeren har noget at underbygge den påstand med.
Altså, har man tal på, hvor mange det her vil påvirke, eller har man ikke?
Christina Egelund (M), 2024-01-24:
Det er totalt at overholde gældende forligspraksis, at regler, altså nye regler, træder i kraft efter et folketingsvalg, og ikke et sekund før der har været et folketingsvalg.
Men det er jo forkert, når spørgeren siger, at den ikke har været igennem Folketinget.
Det er jo derfor, vi gerne vil have lovgivningen på plads i indeværende periode med respekt for det forlig, der ligger, og derfor kan den først træde i kraft der.
Det gør vi jo præcis af den årsag, at vi gerne vil kunne vejlede de studerende ordentligt.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-24:
Tak, hr. formand.
Mit spørgsmål lyder som følger: Mener ministeren, at det styrker sammenhængskraften og balancen mellem land og by i Danmark, når de miljøøkonomiske vismænd har skønnet, at 10.000-12.000 arbejdspladser bliver sendt fra land til by, hvis der indføres en CO₂-afgift på landbruget?