runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
Ja, det var det bestemt.
Altså, helt tilbage i 2018 rundsendte Socialdemokratiet jo et meget fint materiale til de danske husstande om, hvordan man ville føre udlændingepolitikken, og det tror jeg da mange danskere, ligesom os, tog for gode varer og sagde, at det nok bliver indfriet i den virkelige verden, hvis Socialdemokratiet vinder regeringsmagten.
Man gentog det endda også i maj måned, lige før valget, og hev de vigtigste pointer frem en gang til for ligesom at sætte trumf på.
Omdrejningspunktet i det her var jo et nyt asylsystem, der stoppede spontan asylansøgning og -behandling i Danmark, flyttede det uden for landets grænser, og det siger udlændinge- og integrationsministeren i dag nok ikke bliver til noget.
Og så er det jo klart, at det derfor er interessant også at tage andre ting, der fremgår af det her katalog, og sige, at det måske heller ikke bliver noget, og så er der for alvor fare på færde.
Vi har den afklarede holdning, at Danmark ikke kan melde sig ud af EU i morgen.
Altså, hvis der i morgen var en afstemning om, om vi skulle melde os ud af EU, så ville det ikke være en mulighed for Danmark.
Vi har brug for, at vores virksomheder har sikkerhed for, at de kan handle med resten af Europa.
Men det er bestemt et politisk ønske for os, at der kommer en afstemning, hvori der er et alternativ.
Og et alternativ er selvfølgelig en situation, hvor vi har handelsadgang til det øvrige Europa.
Det er jo derfor, det er så interessant, hvad der kommer til at ske i forhold til Storbritannien det kommende år, hvor der skal forhandles handelsaftaler.
For kan det være det, der giver Danmark et reelt alternativ, hvor danskerne så kan stemme om det nuværende medlemskab af EU eller et alternativ, som sikrer, vores virksomheder handelsadgang til det øvrige Europa?
Det synes vi er rigtig spændende, og derfor vil vi følge det meget tæt.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-01-21:
Lad mig lige komme med en lille berigtigelse på vegne af fru Pernille Skipper.
Det betyder ikke, at man ikke kan læse videre til noget andet.
Det her med at kalde det et uddannelsesloft er et godt spinkneb, for det betyder sådan set, at man ikke kan tage en ny uddannelse, en anden uddannelse.
Der er ikke nogen grænse for, hvor langt man kan uddanne sig i den samme retning.
Og hvis man har lidt tålmodighed, lidt is i maven og kan vente de her 5-6 år, så har man altså også muligheden for at tage en anden uddannelse betalt af andre mennesker.
Men det krav, vi stillede, var, at man sådan set gjorde sig et ihærdigt forsøg på at bruge den uddannelse, man allerede havde taget først.
Endvidere er der en række uddannelser, som man kan tage, uagtet at man har en i forvejen.
Men som jeg sagde det til fru Mette Frederiksen før, så ja, det her uddannelsesloft har en utilsigtet virkning, det erkender vi, og derfor er vi sådan set med på at afskaffe det, hvis der kan findes en fornuftig finansiering.
Pernille Skipper (EL), 2020-01-21:
Nu har vi jo fundet finansieringen.
Vi har jo lavet en finanslovsaftale, som er gennemført, så nu er det finansieret, og nu skal vi så stemme om det i Folketingssalen.
Der er tre farver, man kan vælge imellem, og det gælder også Venstre – ja, nej, måske – og jeg vil bare gerne vide, hvad Venstre vil stemme.
Skal vi afskaffe uddannelsesloftet?
Hvad kommer Venstres medlemmer så til at trykke på?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-01-21:
Til fru Pernille Skipper: Jeg synes ikke, der er noget fordækt ved det, eller at der er stukket noget under stolen, når jeg siger, at vi gerne vil have, at tingene hænger sammen også økonomisk.
Og jeg må bare sige, at der er en række af de finansieringskilder, som venstrefløjen har fundet i den her finanslov, som vi ikke er tilhængere af.
Vi mener ikke, som jeg sagde i min indledning, at det skal være dyrere at være dansker, og vi mener ikke, at det skal være vanskeligere at drive virksomhed, og vi mener ikke, at vi skal give højere ydelser til arbejdsløse udlændinge.
Den her finansiering er vi imod, den her brug af penge er vi imod, og derfor er det ikke lige så nemt for os bare at skalte og valte med folks penge og sige, at vi er for det hele, for sådan fungerer det ikke, når man er ansvarlig.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-21:
Jeg kigger lige over på De Konservative – vil de ikke sige noget?
Nå, du er fuldt oplyst.
Nå, spøg til side.
Der er flere af partierne herinde, som helt klart vil argumentere for en grøn skattereform, for der er flere partier herinde, som ønsker CO 2 -afgifter og flyafgifter.
Der er mange af os, der er optaget af, hvad pokker der er af klimaredskaber nede i den her værktøjskasse, der kan gøre, at vi kan løse den udfordring, vi står over for.
Så står partilederen for Venstre og siger, at man går ind for skattestop, at man går ind for, at det ikke må koste noget, at det ikke må koste den enkelte borger og erhvervslivet noget som helst, og så er det, jeg spørger: Hvordan vil Venstre overhovedet håndtere den udfordring, vi står over for, når det handler om klimaspørgsmålet?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-01-21:
Jeg skal gerne sende definitionen af vores skattestop til hr. Uffe Elbæk bagefter, for jeg medgiver, at det også er noget, der forvirrer os selv en gang imellem.
Vores skattestop er jo indrettet på den måde, at dels er tobak undtaget – det var alle tiders, for så kunne vi hæve priserne på cigaretter for nylig – og dels er der altså mulighed for at lave grønne omlægninger inden for vores skattestop.
Det, der sådan set er vigtigt for mig, er, at vores klimatiltag er ægte grønne.
Punkt 1: Vi skal ikke transportere vores problemer til udlandet, for udledninger i udlandet er lige så gale som dem herhjemme.
Punkt 2: Danmark skal stadig væk være et grønt foregangsland.
Vi skal være et land, andre lande kigger på og siger: Vi vil være som Danmark.
Det er vi ikke, hvis man ikke har råd til at flyve, hvis vi har kødfrie tirsdage, bilfrie søndage og kolde bade.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-21:
Jamen altså, jeg ser frem til, at vi får et mere præcist udspil om Venstres skattestopsstrategi, og hvad den indeholder.
Jeg har bare et kort spørgsmål: Tror Venstre, at vi kan løse klimakrisen, uden at det her kommer til at koste noget for nogen af os?
Altså, tror Venstre virkelig, at vi kan løse den her store udfordring, uden at det kommer til at koste?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-21:
Mon ikke der er en verden at vokse op i lige meget hvad – men lad det ligge.
Jeg vil egentlig gerne kvittere for ærligheden, fordi den synes jeg ofte mangler herinde.
Hvis valget i fremtiden står mellem at investere i grøn omstilling ved at skære ned på de offentlige udgifter eller øge de offentlige udgifter, men skære ned på den grønne omstilling,
hvad er så hr. Jakob Ellemann-Jensens prioriter derimellem?
Altså hvis man skal vælge mellem at øge det offentlige forbrug og bruge det på offentlig velfærd eller bruge det på investeringer på det grønne område, og hvis man ikke har råd til begge dele, fordi økonomien måske er gået i stå, hvad er så prioriteten?
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Venstre har som bekendt tilsluttet sig klimaloven, som binder Danmark til et 70-procentsreduktionsmål, og det er jo langt mere, end der er i Parisaftalen med de 40 pct., der ligger der.
Nu skal partierne bag klimaloven så snart forhandle om klimahandlingsplanen og blive enige om, hvordan Danmark skal nå det her reduktionsmål, og ikke mindst hvad prisen bliver.
Kan Venstre tilslutte sig klimahandlingsplanen, hvis det viser sig, at den vil hæmme den økonomiske vækst og koste danske arbejdspladser?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-01-21:
Jeg tror, at det, der er vigtigt at gentage i den her forbindelse, er det, jeg sagde før til hr. Uffe Elbæk, om, at det skal være ægte grønt.
I det ligger altså også, at Danmark fortsat skal være et foregangsland.
Og når jeg siger det som noget meget, meget afgørende, er det, fordi vores rolle i den grønne omstilling dels er at levere teknologi og knowhow til resten af verden, dels at være det gode eksempel.
Der er mange, der fremhæver, at vores lille udledning bare er en dråbe i havet osv., jo, jo, men den argumentation køber jeg ikke.
Vi kan være udstillingsvinduet, som viser verden vejen til den grønne omstilling, som viser, at det er muligt at have et godt samfund med velfærd, velstand og muligheder, men samtidig have den grønne omstilling.
Det er Danmarks allervigtigste opgave i det her.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Jeg skal stadig vende mig til, at man, når man stiller spørgsmål, får svar på alt muligt andet, men lad det nu ligge.
Venstres formand, hr. Jakob Ellemann-Jensen, gentog i forbindelse med sit partis landsmøde i november, at Venstre vil hæve de offentlige udgifter med 20 mia. kr. i de kommende år.
Det skurrer lidt i mine borgerlige ører, og jeg er derfor nødt til at spørge: Er Venstre enig i, at det, når man øger det offentlige forbrug, dæmper den økonomiske vækst, hvilket gør danskerne relativt fattigere, end hvis det offentlige forbrug havde været holdt i ave, og er det ikke en lille smule økonomisk uansvarligt og i virkeligheden en ikkeborgerlig vej, Venstre dermed bevæger sig ud ad?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-01-21:
Nej – og det ville være fristende bare at stoppe her, for fru Pernille Vermund efterlyste før klare svar fra min side.
Vi har leveret på vores velfærdsløfte.
Vi har sagt: Når der kommer flere ældre, når der kommer flere børn, skal økonomien følge med.
Råderummet sikrer på grund af den ansvarlige økonomiske politik, der er blevet ført i de seneste år, at vi har råd til de ting, at vi har råd til at følge med den demografiske udvikling.
Det er det, vi siger vi skal.
Vi siger ikke, at man skal gøre alting på den samme måde.
Vi vil gerne gøre det klogere, og det skal man kunne, hvis man skal prioritere andre ting også.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-21:
Tak for det, og tak for en god tale med et godt budskab om, at pengene skal tjenes, før de kan bruges – det kan ikke gentages nok herinde.
Så tak for det.
Det er min klare analyse, at vi de kommende år ikke både kan få råd til at nå ambitionerne på det grønne område, samtidig med at vi følger det demografiske træk i den offentlige sektor, hvis vi samtidig gerne vil sænke skatten.
Altså, dels vil man jo bruge 20 mia. kr. ud af de 24 mia. kr. i det økonomiske råderum på det demografiske træk, og så er der 4 mia. kr. tilbage til enten det grønne eller til skattelettelser.
Hvilke overvejelser gør Venstre sig om, hvordan man kan få råd til alle tre ting, altså om der er nogle ting, man skal skære fra?
Det tror jeg desværre bliver nødvendigt, men jeg vil egentlig åbent høre, hvilke overvejelser hr. Jakob Ellemann-Jensen gør sig.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-01-21:
Jeg har det på den måde, at der er mange vigtige ting her i tilværelsen – sandelig også i politik og sandelig også i en finanslov, men der er noget, der er vigtigere end andet.
Og det er derfor, jeg siger, at vi har et skattestop.
Vi ønsker ikke, at det skal være dyrere at være dansker.
Vi ønsker ikke, at det skal være dyrere at drive virksomhed.
Kan jeg have nogle principielle, måske ligefrem ideologiske, ønsker om, at den enkelte dansker, særlig dem med de laveste indkomster, skal beholde flere af deres egne penge?
Ja, det kan jeg, men der er noget, der er vigtigere end andet.
Og det er vigtigere for mig, at vi kan holde fast ved vores velfærdsløfte, levere på vores skattestop og samtidig sikre, at der faktisk er en verden for vores børn at vokse op i ved også at levere på den grønne omstilling.
Det er Uffe, der står dernede – jeg er Ellemann-Jensen.
Undskyld, formand.
Nej, det tror vi ikke.
Vi tror, det her kommer til at koste; vi tror, det bliver dyrt.
Vi præsenterede et finanslovsforslag, som både indeholdt et skattestop og indeholdt vores velfærdsløfte, og som prioriterede råderum til den grønne omstilling.
Det er tilsyneladende ikke noget, man kan forestille sig i resten af Folketinget, altså at man kan bruge råderum på det her, for det har man travlt med at bruge på yderligere velfærdsforbedringer.
Vi bliver også nødt til på et tidspunkt at se hinanden i øjnene og sige: Enten skal velfærden stige meget eksplosivt, eller også skal vi tage den grønne omstilling alvorligt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-01-21:
Jeg havde egentlig tænkt mig at spørge om noget helt andet, men jeg vil lige følge op på hr. Morten Østergaards spørgsmål.
Mener Dansk Folkeparti, at den model, der er gennemført i Storbritannien, er ønskværdig for Danmark, at det, der sker lige nu i Storbritannien, er det, vi skal stræbe efter?
For som jeg hører Dansk Folkepartis formand, hører jeg næsten en beundring for det, der sker i Storbritannien, og jeg vil i hvert fald sige, at jeg sidder tilbage med en meget stor bekymring for de forhold, der kommer til at være i Europa fremadrettet, hvis det, Storbritannien laver lige nu, også kommer til at brede sig til andre lande.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-21:
Tak for det.
Jeg har bidt mærke i på det seneste, at man på de sociale medier hos Dansk Folkeparti fører kampagne for at afskaffe en række såkaldte gakkede afgifter for erhvervsliv og borgere, herunder fjerne afgiften på bobler i champagne.
Man fristes næsten til sige, at hvis der er to, der står sammen i dansk politik, så er det ...
Nå, men jeg vil egentlig bare gerne have Kristian Thulesen Dahl til at uddybe, hvorfor det er, at man mener, at der skal fjernes en række afgifter for dansk erhvervsliv.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
Jamen altså, hvis vi tænker på sidste valgperiode, var nogle af de gange, hvor det faktisk lykkedes os at finde hinanden, i aftaler i forhold til erhvervslivet, og det var i forhold til nogle af de afgifter, som virkelig er belastende i forhold til at skabe bureaukrati, og som er meget svære at forstå, når man sidder og skal drive sin virksomhed i Danmark.
Og der vil vi meget gerne fortsætte det samarbejde med de partier, der er interesseret i det, om at få gjort op med nogle af de – af historiske årsager – gakkede afgifter.
Og det er simpelt hen for at gøre livet lettere.
Specielt for små og mellemstore virksomheder kan det være utrolig svært at skulle gennemskue reglerne om bestemte afgifter på deres produkter.
Og derfor er det en måde at skabe bedre vilkår på, specielt for de små og mellemstore virksomheder.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-21:
Jeg deler til fulde ambitionen om at fjerne gakkede afgifter på danske virksomheder.
Personligt synes jeg jo, at den mest gakkede afgift, vi har på danske virksomheder, er afgiften på vækst, nemlig selskabsskatten.
Og der vil jeg høre, om hr. Kristian Thulesen Dahl kunne forestille sig at kæmpe for lavere selskabsskat, og hvis ikke, hvorfor er det så vigtigt at fjerne de små gakkede afgifter i stedet for den mest gakkede afgift, nemlig den, der er på virksomhedens vækst?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
Jeg tror faktisk, at hvis det er der, man sætter ind, så er det også der, at provenutabet for staten bliver størst, kan man sige, og så bliver der faktisk endnu mindre mulighed for at få mange af de her mindre afgifter, som vi kalder gakkede afgifter, væk.
Og derfor vil vi hellere prioritere på den måde.
Og vi har i høj grad et fokus, der handler om de små og mellemstore virksomheder og hvordan vi kan lette dagligdagen for dem.
Og det er derfor, vi har lagt hovedvægten på det, der generer dem i deres dagligdag.
Og der er det altså sådan nogle mærkelige afgifter, som er svære at beregne og svære at forklare.
Morten Østergaard (RV), 2020-01-21:
Vi kommer jo vidt omkring: afgifter på bobler i champagne og drømme om en svunden tid, hvor man sænkede afgiften på benzinbiler – i stedet for på elbiler – og lystyachter og fly, og hvad det ellers var, man havde fat i.
Og jeg tror, det er et af de områder, hvor der i virkeligheden har været det største ønske om eller forhåbning til, at tiden efter valget ville skifte, at der ville komme fokus på de største udfordringer.
Når man lytter til virkeligheden derude, så er forventningerne på tværs og kravet til os herinde – uanset om det er skolebørn, der går på gaden om fredagen, om det er deres bedsteforældre, der går med, om det er erhvervslivet, civilsamfundet – at vi tager klimaforandringerne alvorligt og gør noget ved det.
Når man åbner for fjernsynet, kan man se skovbrande, der hærger Australien, man kan høre klimaeksperterne, der igen opjusterer frygten for, hvad der sker, hvis polerne får lov at smelte.
Dyrearter forsvinder.
Og det er derfor, at vores og verdens ungdom går på gaden: Fordi de voksne virker handlingslammede.
Klimaforandringerne er vor tids største trussel.
De unge frygter for fremtiden, de ældre for det liv, som er bygget op.
Og derfor er kampen for at bremse klimaforandringerne også en grundlæggende eksistenskamp, som ikke bare handler om vores, menneskets, mulighed for at overleve på Jorden, men også om, hvad for nogle muligheder og hvilken mening vi giver det at leve i vores samfund.
Men tør vi lægge ideologi og pyntegrøn symbolpolitik bag os, kan vi også gøre noget ved klimaforandringerne.
Få lande i verden har bedre mulighed for at gøre det, end vi har, og vi kan gøre det på en måde, der bringer os tættere sammen.
Klimakampen kan jo hurtigt blive en kamp mellem traditionelt landbrug over for en grøn ungdom, boomere, der holder på retten til deres bøf, eller børn, der insisterer på retten til en fremtid.
Og der er nogle, som gerne vil bruge klimaforandringerne til at skabe skel mellem land og by f.eks., men stigende vandstande skelner jo ikke mellem by og land.
Dem, der gik i vand til knæhaserne i Holstebro i efteråret, savner også handling.
Vi har ikke råd til at bruge klimaforandringerne til at skabe splittelse, vi skal tværtimod bygge bro.
Og derfor er mit hovedbudskab i dag til kollegerne på Christiansborg, at kravet om forandring denne gang kommer udefra og ind, og derfor er behovet for at handle desto større.
Og hvis vi lægger ideologien til side, dropper de falske modsætninger, lægger snubletråde og syltekrukker væk og kommer i arbejdstøjet, så kan vi få sort stilstand til at høre fortiden til og i stedet for få grønne visioner og mærkbar forandring.
Men jeg synes, der sniger sig sådan en stemning ind i debatten om, at ingen må mærke den grønne omstilling, alle skal have det, som de havde det.
Mens det, der i virkeligheden er behov for, er, at alle kommer til at mærke forandringerne.
Det, vi skal frygte, er ikke forandringerne, men sort stilstand, og derfor er vores opfordring, at vi samles om en klimahandlingsplan, der for alvor rykker Danmark fremad nu.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
Jeg tror altså, at det er lidt bevidst, vi taler forbi hinanden.
Det må jeg sige.
Jeg tror, det er meget bevidst, og fred være med det, sådan er det jo også i en politisk debat.
Hvornår vil den usikkerhed egentlig være størst?
Hvis vi nu melder os ud af EU i morgen og siger, at nu begynder vi at forhandle om nogle handelsaftaler, og i mellemtiden har vores virksomheder måske ikke handelsadgang, hvornår vil usikkerheden så være størst?
Der har briterne nok en lidt anden position, end Danmark har.
Derfor er det, der bliver interessant, at hvis briterne kan forhandle nogle gode handelsaftaler på plads med EU, kan danskerne få et alternativ.
Så når man spørger danskerne, er det ikke bare om det nuværende eller en usikkerhed.
Så er det om det nuværende eller noget andet afklaret, som vi kan spejle os i.
Det er i virkeligheden også den største mulighed for at give danskerne et reelt valg i stedet for at give dem et pseudovalg.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Tak til den radikale leder for de vigtige ord om klimaet.
Jeg er fuldstændig enig i, at forventningerne til, at vi træffer de rigtige beslutninger herinde, er rigtig høje.
Der er også et andet sted, hvor der er mange forventninger til os, og det er på boligområdet.
Igennem de seneste år har vi jo set Blackstone og andre rykke ind på det danske boligmarked med kortsigtet spekulation, huslejer, der stiger, og lejernes forhold, der er blevet forringet.
Jeg bryder mig grundlæggende ikke om det og vil gøre rigtig meget for at tilvejebringe noget sikkerhed for landets lejere, så man f.eks. ikke udsættes for Blackstone.
Lige nu forhandles der på det her område.
Jeg synes, det trækker en lille smule i langdrag, så jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre, om De Radikale ikke er enige med os i, at vi skal få afsluttet de forhandlinger og få sendt et meget, meget klart signal til Blackstone og andre spekulanter om, at vi ikke vil have de der kortsigtede spekulationer på det danske boligmarked, og at vi selvfølgelig sætter lejerne først.
Morten Østergaard (RV), 2020-01-21:
Jo, det vil vi meget gerne, men det, vi skal sikre, er jo, at de beslutninger, vi tager, ikke rammer nogen, som er helt uskyldige i det.
Der har vi særlig haft blik for andelshavere, som i hvert fald må siges at være helt uden skyld i den type af spekulation, og hvis det indgreb, man laver, trækker tæppet væk under helt almindelige andelshavere, der bare ejer en andel, ja, så har vi jo løst ét problem ved at skabe et andet, og vi har ladet løsningen gå ud over nogen, som er uden skyld i det, der var problemet, og det går ikke.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Jeg er meget enig i, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at skærme både ejerne af andele og andelsboligerne i det hele taget af, fordi det er en meget, meget vigtig del af vores samlede boligpolitik.
For de der kortsigtede spekulationer er jo ikke af hensyn til lejerne, det er ikke af hensyn til sammenhængskraften, og det er ikke af hensyn til en hovedstad, hvor almindelige mennesker også skal kunne betale deres husleje.
Hvis vi kan skærme andelsområdet af, er Radikale så med på at give Blackstone en, der kan mærkes?
Morten Østergaard (RV), 2020-01-21:
Vi er med på at løse det problem, hvor folk i modsætning til det, der var meningen med reglerne, som handlede om at få moderniseret gammelt udlejningsbyggeri og få det ført op til bedre standard og skabe en økonomi i det, bare køber ejendomme for at spekulere kortsigtet, for hvis man gør det, er man i modstrid med de intentioner.
Men når jeg peger på andelshaverne, er det jo, fordi det har været tydeligt i det udspil, der kom fra regeringen, at der ikke var taget de skyldige hensyn, og derfor siger jeg, at kan vi finde en måde at gøre det på, vil vi også gerne tage ansvar for en fælles løsning.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-01-21:
Det er jeg mægtig glad for at høre, for det her med at starte en ny brand for at slukke en anden er ikke noget, vi bryder os om.
Så det hensyn til andelshaverne – og til lejerne – er vi jo fuldstændig enige om.
De Radikale kæmpede i årevis for at få reformeret efterlønnen, og da der kom en visionær statsminister, som havde mod og mandshjerte til at gøre noget ved det, lykkedes det jo faktisk at få den daværende beskæftigelsesminister, fru Mette Frederiksen, til at fjerne efterlønnen.
Nu arbejder regeringen jo så på, må man tro – jævnfør hr. Arnes jubilæum i morgen – at indføre en ny form for efterløn.
Kan Det Radikale Venstre virkelig bakke op om en regering, der ønsker at genindføre noget, som Det Radikale Venstre kæmpede så hårdt for at få fjernet?
Morten Østergaard (RV), 2020-01-21:
Jeg er jo helt enig i, at de beslutninger, vi har truffet, bl.a. om efterlønnen, er grundlaget for de finanslove, der er lavet siden, også med skiftende flertal, og den velfærd, vi har.
Og derfor var forudsætningen for, at vi bakkede op om, at der blev dannet en ny regering efter valget, jo også, at den økonomiske politik var lagt i en, kan man sige, sikkert indhegning, som gør, at der ikke kan føres en politik, hvor man ikke finansierer nye initiativer med ny finansiering, og at der ikke kan ske en samlet svækkelse af beskæftigelsen i Danmark.
Og det er klart, at bryder man så med det, mister man vores opbakning.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-01-21:
Det betrygger mig selvfølgelig i nogen grad, for jeg har jo også fundet det sted i forståelsespapiret, som hr. Morten Østergaard henviser til her.
Så vil jeg bare høre hr. Morten Østergaard bekræfte, at hvis der indføres sådan en ny form for efterløn – den hedder nok noget andet, altså helt så nemt bliver det nok ikke – vil det så være et krav, for at De Radikale fortsat kan bakke op om regeringen, at der gennemføres initiativer, som altså modsvarer den reduktion af arbejdsudbuddet, som der vil være tale om?