runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mona Juul (KF), 2022-04-19:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne for igen at sætte fokus på det her vigtige emne, nemlig beskyttelsen af vores børn og unge på de sociale medier.
Der er ikke nogen forældre, der ønsker at se deres børn se hård porno, blodig vold eller tips til selvskade på digitale medier, sociale medier eller nogen steder i det hele taget.
Men desværre betyder flere digitale platforme også flere problemer.
Nok er det sundt og naturligt at udforske sin egen seksualitet, men det er ikke sundt at lade børn lade sig inspirere af tilgængelige voksenfilm og dele indhold med hinanden – indhold, der selvfølgelig er forbudt og fjernes, men som kan falde i de forkerte hænder og kan bruges til afpresning.
Jo, vi deler dæleme forslagsstillernes utålmodighed.
Vi er nødt til som samfund at støtte meget bedre op, også selv om det efter vores mening først og fremmest er familiernes lod, forældrenes ansvar.
Det er forældrene, der skal sætte grænser, vejlede og tage de svære snakke, og det er forældrene, der skal begrænse børnenes adgang til sociale medier, for uanset hvad vi laver politisk af tiltag, kommer vi ikke til at kunne dække alle smuthuller.
Det er simpelt hen naivt at tro.
Desværre er det her også en virkelig svær opgave at løse.
Der er allerede aldersbegrænsninger på diverse platforme, og der er allerede massiv lovgivning, f.eks. med hensyn til ulovligt indhold.
Når vi har med internationale platforme at gøre, bliver det ekstra svært.
Vi kan jo f.eks. ikke bruge NemID som verificering uden for landets grænser, og en national løsning er i sig selv reelt ikke en løsning, som jeg ser det.
Vi vil meget gerne være med til at undersøge, om der er andre måder, vi kan sikre os, at børn ikke kan snyde sig til ulovligt indhold på sociale og digitale platforme.
Har vi en bedre løsning end at bede platformene om at være babysittere?
Har vi en løsning, hvor mærkningen er bedre end f.eks. på biograffilm?
Det håber jeg.
Men jeg ved det ikke, og det er heller ikke inden dagens behandling lykkedes mig at komme på en brugbar løsning, selv om jeg har talt med rigtig mange om det.
Så det kræver et virkelig vigtigt og dybt spadestik at komme helt til bunds og finde den helt rigtige løsning.
Vi er nok også nødt til at håbe på, at arbejdet med DSA'en giver input og løsningsmuligheder – løsninger, der i det mindste er på EU-plan, og som baserer sig på grundigt arbejde.
Ligesom Konservative ikke mener, at regeringens forslag om nedtagning af ulovligt indhold, altså L 146, som jeg nævnte før, skal komme 5 minutter før DSA'en bare for et syns skyld, så mener vi heller ikke her, at vi skal lave en forhastet national løsning.
Det duer ikke.
Vi skal have lavet en holdbar løsning, og vi skal lave den sammen.
Simon Kollerup (S), 2022-04-19:
Det er klart, at der her ligger et konkret forslag til forhandling om DSA'en, hvor der også er et forslag om aldersverifikation, som vi konkret har været inde at støtte.
Og skulle det lykkes, at det lander der, har vi fået den bedste løsning i den sammenhæng, for en bredere international løsning er en stærkere løsning.
Det ændrer ikke på, at når vi begynder at kunne læse i sol og måne og stjerner og måske mere konkret, fordi vi følger forhandlingerne tæt, at det måske ikke lander der, så skal vi gå i gang med at undersøge, hvad vi har af muligheder nationalt.
Jeg tror ikke, det bliver den bedste løsning, men noget skal gøres, og derfor synes jeg, det er klogt, at vi får samlet ind her.
Så vi er bare så langt nu med DSA'en, og det her er noget, der konkret er på bordet, så jeg synes, det giver mening, at vi ser, hvordan det falder ud, og så i øvrigt, som jeg også siger, samtidig forbereder os nationalt
Mona Juul (KF), 2022-04-19:
Der er ikke nogen tvivl om, at vi støtter rigtig meget, at DSA'en kommer på plads, og at vi netop ikke laver national lovgivning bare for et syns skyld.
Vi skal have DSA'en på plads, og så må vi jo vurdere, om det er godt nok.
Men hvorfor har ministeren tid til at vente på det her, hvorfor udvises der tålmodighed på det her område, når der ikke gjorde det på L 146?
Simon Kollerup (S), 2022-04-19:
Jeg tror ikke, jeg kan svare meget anderledes på det end det, jeg allerede har gjort.
Der ligger her et meget konkret forslag til forhandling, hvor der også konkret er et spørgsmål om aldersverifikation på bordet, og det støtter vi.
Det har vi støttet tyskerne i, og det arbejder vi for, men derfor kan man jo godt forbedrede sig på, at det ikke ender sådan, og ifølge den rapportering, jeg får, er det nok sådan, det ser ud, og derfor synes jeg, det er klogt også her at forberede sig på at kunne lave nationale tiltag, og det forberedende arbejde er i gang.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-04-19:
Jeg får lyst til at spørge ordføreren, om hun ikke synes, at det er en lille smule mærkeligt, at vi har aldersgrænser i forbindelse med alkohol, tatoveringer og film, men når det handler om det store internet – spil, apps, sociale medier; der, hvor børn færdes – kan de blive udsat for hvad som helst.
Vi har vidst det længe.
Synes ordføreren ikke, at det snart er tiltrængt, at vi kommer i gang med at få lavet noget regulering på det her område?
Hvor længe vil ordføreren vente på, at vi får regulering?
Vi ved jo ikke, hvor lang tid det tager, inden DSA'en er færdigbehandlet – vi ved jo erfaringsmæssigt, at det tager lidt lang tid, når ting kommer fra EU.
Vil ordføreren stille sig tilfreds med det, eller mener ordføreren faktisk, at vi skal lave lovgivning i dansk kontekst?
Birgitte Vind (S), 2022-04-19:
Jeg er jo helt enig i, at det er uhyggeligt, hvad børn kan møde på nettet, og at vi jo har grænser for alt mulig andet – vi har også aldersgrænser på film, som børn går i biografen og ser – og derfor er det også selvmodsigende, at vi har det store internet, der bare kan buldre derudaf.
For at vende tilbage til det, som ministeren sagde, så må vi se, hvad der sker i EU, men selvfølgelig skal vi jo gøre alt, hvad der står i vores magt, for at beskytte børn bedst muligt.
Om det alene bliver en dansk lovgivning, må tiden vise, men indtil videre må vi se, hvad der sker i EU.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-04-19:
Det er 2 år siden, vi fremsatte det første forslag.
Derfor bliver jeg simpelt hen bekymret på børnenes vegne, for vi skubber dem ud i den digitale verden hver eneste dag uden den beskyttelse, som jeg egentlig synes de har krav på.
Mener ordføreren f.eks., at det er okay, at man på Roblox, som er et spil, som især 8-10-12-årige bruger, kan møde brugerskabte spil, hvor der er sexorgier og folk i bondageudstyr og alt mulig andet?
Mener ordføreren, at det er noget, som et barn på 10 år skal møde?
Og hvad vil ordføreren gøre, når ordføreren ikke vil stemme for det her forslag?
Mona Juul (KF), 2022-04-19:
Tak for det, tak til ministeren også.
Ministeren forvirrer mig en lillebitte smule, for da vi for nylig lovbehandlede L 146, var argumentet, at vi var nødt til at komme i gang nu med national lovgivning, vi havde ikke tid til at vente på DSA'en.
Hvorfor er det ikke det samme argument, der bliver brugt her?
Der handler det trods alt om vores børn, og det handler om nogle uhensigtsmæssigheder, som vi ikke skal have på de digitale medier.
Altså, hvad er forskellen, når vi den ene dag bruger det argument, og den anden dag bruger vi et andet argument?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-04-19:
Et af de helt store problemer på nettet for børn er, at det er meget nemt for mennesker med ikkereelle hensigter, som har lyst til at groome børn, og som gerne vil indlede et seksuelt forhold til børn og bruger deres spil og deres apps til at manipulere dem derhen, hvor man får dem til at indlede et forhold til en voksen.
Under corona så vi, at antallet af digitale krænkelser bare steg helt enormt.
Aldersbekræftelse eller aldersverifikation er faktisk et af midlerne til at kunne holde de voksne ude af børneplatforme.
Hvordan vil Venstre sikre med filtre, at de voksne holdes ude af børnefora, hvor de ikke har noget at gøre?
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-04-19:
Nu er det jo ret imponerende, hvad man i dag kan gøre med filtre.
Men problemet med det her beslutningsforslag er jo, at SF kun ser aldersverificering som vejen frem, that's it.
At lave en arbejdsgruppe, hvor man allerede på forhånd har sagt, hvad konklusionen skal være, er jo ikke seriøst.
Herudover kan jeg jo også, hvis jeg skal være lidt fræk, begynde at spørge, hvor finansieringen til det er.
Det har jeg ikke engang været inde at nævne, for det er der jo heller ikke peget på her.
Det her er jo et vigtigt problem, og jeg håber også, man kan høre, at vi faktisk tager det her problem seriøst, for det gør vi.
Vi er bare ikke sikre på, at det kun skal være aldersverificering, hvis jeg ellers kan få det sagt, altså at det er den vej, vi skal gå.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-04-19:
Nu er det jo faktisk sådan, at vi tidligere har fremsat et forslag, som var noget bredere end det her forslag.
Det kunne man så heller ikke forholde sig til, fordi det var alt for mange elementer, der var pakket ned i én digital børnebeskyttelseslov.
Nu har jeg rent faktisk pillet to elementer ud, så jeg kunne få folk til at forholde sig til dem og måske skabe en opbakning til, at vi gør noget i forhold til børnene.
Jeg har ikke hørt, at Venstre er gået specielt meget ind i den her debat.
Venstre har altid hundrede sytten undskyldninger for, at vi ikke kommer videre – så er der lige det, man ikke kan lide, og så er der lige det, man ikke kan lide – men hvad er det, som Venstre selv vil pege på der løser den her udfordring?
Jeg har ikke set bedre løsninger end det her.
De eksperter, jeg taler med, siger, at aldersverificering ikke løser det hele, men at det er det bedste redskab, vi har for nærværende til at hjælpe vores børn.
Og så må vi jo lave andre og bredere ting, som også findes i KIDS Act; det var i øvrigt en del af det seneste forslag.
Så hvad er det, Venstre konkret vil gøre for at beskytte børnene?
Det hører jeg simpelt hen ikke.
Jeg hører en masse undskyldninger for ikke at gå videre med et konkret forslag.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-04-19:
Jeg kan godt læse talen op igen, men det tror jeg ikke vi har tid til.
Helt ærligt, om cirka en måned er DSA'en på plads, og så ved vi, hvad der er der; så ved vi, hvad det er, vi kan gøre i hele det store EU.
Og det er den vej, vi ser vi skal gå – ikke kun os i lillebitte Danmark.
Vi skal simpelt hen have skik på DSA'en og så gå den vej, og der er vi rigtig positive, for selvfølgelig skal vi gøre noget ved det her problem.
Og jeg håber faktisk også, at vi kan lande det her i en beretning, hvis ellers SF er villig til det.
Birgitte Vind (S), 2022-04-19:
Selvfølgelig er det ikke i orden, og jeg håber også, det fremgik af min ordførertale, at vi skal beskytte børn, og at de møder ting i dag, de ikke skal se – så enkelt er det bare – og det skal vi selvfølgelig have sat en stopper for, og derfor er det også vigtigt, at vi gør det rigtige.
Beslutningsforslaget her peger jo i retning af, at vi skal gå ind at tage et ansvar, og det skal vi også, men vi skal også lige vente og se, hvad der sker i EU, for kræfterne er bare stærkere, motoren bliver bare kraftigere, hvis vi kan slå os sammen med resten af EU og danne fælles front mod techgiganterne.
Det er jo nogle store giganter, vi er oppe imod, som er fuldstændig ublu i deres tilgang til det her.
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-19:
Det er bare, fordi jeg er mystificeret over, hvordan den konservative ordfører kan udlægge det, jeg sagde, som en kritik af efterretningstjenesterne.
Altså, var det ønsket om at være hundrede procent sikker på, at der ikke var en politisk indblanding, som hr. Marcus Knuth opfatter som en kritik af efterretningstjenesterne?
Jeg vil jo nærmest opfatte det som det stik modsatte.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-04-19:
Jeg synes alligevel, det hører med uanset hvad, at der ikke rigtig er noget forhold imellem, hvad sådan en rapport koster, og hvad det her egentlig betyder.
Men jeg vil så bare spørge ministeren: Hvad nu?
For det her forslag bliver stemt ned, og hvad gør vi så?
Der synes jeg, at vi med de positive udsagn, som ministeren kommer med – det gør man jo altid, når det drejer sig om svage og ældre; man kan og skal ikke andet – må kræve at høre, hvad det munder ud i fra ministerens side.
Astrid Krag (S), 2022-04-19:
Tak for det.
I første omgang er der udvalgsbehandlingen, hvor man bl.a. kan få stillet uddybende spørgsmål til de nye beregninger i forhold til de økonomiske estimater, men SF's ordfører kom også med nogle overvejelser, i forhold til hvad der kunne være en mulig vej videre frem, og jeg tænker, at det er noget, I i udvalget skal drøfte, og det vil jeg selvfølgelig også være interesseret i både at følge, men jo også selv gøre mig nogle tanker om.
Og man kan jo sige, at der jo skal skaffes en finansiering ad den ene eller den anden vej.
Så man skal både finde ud af, hvilken form man synes indholdet skal have, men man bliver samtidig også nødt til at gøre sig nogle overvejelser om finansieringen.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-19:
Tusind tak.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vende hele den her problematik lidt om, for ministeren siger jo selv, at det allerede i dag er muligt for kommunerne at tilbyde det her.
Hvorfor bliver det så ikke gjort?
Det står jeg og tænker.
Er det endnu en kommunal spareøvelse, eller hvad er det, der foregår?
Astrid Krag (S), 2022-04-19:
Der er mig bekendt ikke i den tid, jeg har været ældreminister – det er selvfølgelig også kun et år og et par måneder –
været lavet nogen undersøgelser, altså hvor man har ringet rundt til kommunerne og spurgt dem, om de anvender den bestemmelse, der er i serviceloven, og hvorfor de gør det eller ikke gør det – eller omfanget.
Jeg er lidt i tvivl, men det kan vi jo få afdækket yderligere i udvalgsbehandlingen.
Man kan sige, at det, vi gjorde i satspuljeaftalen, hvor spørgerens parti jo af gode grunde ikke var med, både fordi det var tilbage i tid, og fordi spørgerens parti heller ikke er med i den nye reserve, er at understøtte – det gør vi jo nogle gange – at der er nogle steder, hvor der ikke er noget lovgivningsmæssigt til hinder for, at man kommunalt kan gøre noget bestemt, støtte en bestemt gruppe, men hvor vi ønsker at udvikle og måske også fremme brugen af nogle muligheder og lave, som vi gjorde det her, en ansøgningspulje, hvor ti kommuner så har været i gang.
Jeg håber det da meget.
Altså, ærlig talt ved jeg ikke, hvor mange der læser de her konsulentrapporter, når de kommer, men det ville da være dejligt, om der var lokalpolitikere og kommunalpolitikere derude, der orienterede sig i sådan en rapport og i sådan et projekt, vi har lavet, når man så tilrettelægger sin lokale indsats over for mennesker med demens.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-19:
Tusind tak.
Det vil jeg rigtig gerne have svar på, også i udvalgsbehandlingen, altså på nogle af de ting, ministeren nævner.
For det er jo set før, at kommunerne bruger pengene på alt muligt frås i stedet for den nære kernevelfærd.
Så det kunne være rigtig interessant at få et svar på, om det også er tilfældet her.
Astrid Krag (S), 2022-04-19:
Og så vil jeg bare sige, at jeg i hvert fald er bekendt med, at der er en række rigtig gode og fine aktiviteter for hjemmeboende borgere med demens i ganske mange kommuner.
Så det er jo ikke sådan, at der ikke foregår noget.
Men lad os endelig se, om vi kan skaffe noget mere.
Nu hører jeg også lidt, at det kunne være i forhold til antal og udbredelse af den mulighed, der er i serviceloven i dag, altså hvordan den finder anvendelse.
Jane Heitmann (V), 2022-04-19:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Nu har vi jo taget hul på de indledende forhandlinger om en ny ældrelov.
Vi har været inviteret til et orienteringsmøde, hvor vi blev præsenteret for det arbejde, som regeringen har sat i gang i forhold til de her arbejdsgrupper, som jo først skal afrapportere om meget, meget lang tid – altså på den anden side af sommerferien.
Jeg ved godt, til at der er nedsat de her arbejdsgrupper, men de er jo ikke nødvendigvis et udtryk for regeringens ambition.
Vi har en demenshandlingsplan, som skal fornyes.
Vi skal kigge på, hvad vi kan gøre for at sikre, at både demente og deres pårørende i det hele taget får et bedre liv.
Hvad er det, som regeringen har med til det her blanke stykke papir, som vi jo har hørt italesat mange gange?
Astrid Krag (S), 2022-04-19:
Tak for det.
Jeg taler måske lige en snas ved siden af beslutningsforslaget her, så derfor blot et kort svar på det, så vi ikke begynder at diskutere noget, vi ikke er samlet for lige nu.
Jeg mener, at vi skal tage det meget, meget alvorligt i forhold til den nye ældrelov og de nye bestemmelser – den nye centraliserede regulering, vi skal lave – at det har været et problem for ældreområdet i mange år, at vi har troet, at vi skulle detailstyre løsningerne herindefra, for det er ikke altid herindefra, de bedste idéer opstår.
Det er heller ikke herinde, vi nødvendigvis har den bedste viden om hverdagen, altså dér, hvor medarbejderne og de ældre mødes.
Derfor er det jo ikke helt tilfældigt, at vi har vendt processen om, i forhold til hvad tidligere regeringer har gjort, hvor man har stået med sådan en konsulentrapport og på baggrund af den skulle lave handling og afbureaukratisering og forbedring af ældreområdet.
Vi har vendt det rundt, så der faktisk nu sidder arbejdsgrupper med medarbejdere, med ledere, med pårørende, med borgere.
Det betyder forhåbentlig, at der kommer langt bedre kvalitet ud af det, vi laver, og jo også, tror jeg, fokus på f.eks. sådan noget som pårørende på en måde, der ikke har været tidligere.
Jane Heitmann (V), 2022-04-19:
Nu handlede mit spørgsmål jo sådan set ikke om ældreloven, selv om jeg tog afsæt i den; det handlede heller ikke om arbejdsgruppernes arbejde.
Det handlede sådan set om regeringens egen tilgang til demensområdet, hvor vi jo i dag har et beslutningsforslag, der tager et lillebitte hjørne op af, hvad skal man sige, det store samlede hele.
Så jeg prøver bare igen: Hvad er regeringens ambition for hele demensområdet?
Hvordan sikrer vi i fremtiden, at demente kan leve det liv, de selv har valgt?
Hvordan sikrer vi, at hånden bliver holdt under de pårørende, så de ikke bliver trætte og slidte?
Astrid Krag (S), 2022-04-19:
Igen vil jeg sige, at det er et meget, meget stort spørgsmål at skulle besvare i løbet af 30 sekunder under behandlingen af et meget konkret beslutningsforslag.
Vi har jo i fællesskab i forrige reserveaftale forlænget demenshandleplanen de steder, hvor vi i fællesskab blev enige om, at der var behov for det.
Derfor er det noget, vi både allerede har haft fokus på.
Og som regering udmøntede vi kort før jul yderligere 40 mio. kr. sammen med finanslovspartierne – og tak for det – til indsatsen for et mere demensvenligt samfund.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-04-19:
Tak for det.
Da vi i tidernes morgen aftalte det her satspuljeprojekt, havde vi lige lavet en stor demenshandlingsplan, og en af målsætningerne her var, at 90 pct. af borgere med demens skulle have en diagnose.
Det er jo et mål, som har været rigtig, rigtig svært at nå, men det lagde vi faktisk til grund for lige præcis det her projekt også, fordi det også ligesom kunne være med til at sige, at der faktisk er nogle muligheder, at der faktisk er nogle løsninger.
Så det at have et aktivt liv kan beviseligt forsinke progressionen af den her meget alvorlige sygdom.
Giver det ikke mening at gøre alt, hvad vi kan, for at forsinke progression af demens, når det er sådan, at vi ved, at vi samtidig også har ufattelig svært ved at rekruttere personale nok til at tage sig af de allermest sårbare fremadrettet?
Birgitte Vind (S), 2022-04-19:
Jeg kunne ikke være mere enig, og netop derfor lavede vi også det her forsøg i sin tid.
Det er da også ulykkeligt, at vi ikke har kunnet komme det nærmere, kan man sige, altså at der ikke er flere borgere, der har kunnet benytte sig af det.
Så jeg håber virkelig, at vi kan se på, hvad vi kan gøre fremadrettet, og jeg håber som sagt, at vi kan lande en fælles beretningstekst, som peger ind i fremtiden.
Astrid Krag (S), 2022-04-19:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at de penge, vi i fællesskab, stort set alle Folketingets partier, afsatte til den her forsøgsordning,
har bragt glæde.
Det viser evalueringen jo meget tydeligt at de har, først og fremmest hos de borgere, som oplever sig mindre isolerede og mindre begrænsede af deres demenssygdom, men jo også hos de pårørende.
Der er jo en grund til, at man også kalder demenssygdommen for de pårørendes sygdom, for det er hårdt på flere måder at have en ægtefælle eller partner, der bliver ramt af demens.
Helt grundlæggende kan man jo sige, at uanset om beløbet så er det store eller det lille, så skal der være finansiering anvist i et beslutningsforslag, før vi kan støtte det fra regeringens side.
Jeg tror også, at forslagsstilleren hørte mig være meget åben over for præcis det, som Dansk Folkepartis ordfører efterlyser, nemlig at vi kan drøfte det her videre, og jeg vil se meget frem til udvalgsbehandlingen, og jeg synes jo, at det var nogle helt relevante pointer, der blev rejst, i forhold til hvad sådan en ekstern konsulentrapport koster, og hvad udbyttet af den er.
Det her med de eksterne konsulentudgifter er jo en anden diskussion, som vi også gerne drøfter i forbindelse med vores videre drøftelser af det her.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-04-19:
Men en af forklaringerne kan faktisk være, at der er så få borgere, der lader sig diagnosticere i tide og så tidligt, at de rent faktisk også selv kan få indflydelse på eget liv.
Nu blev der jo afsat hele 40 mio. kr. til projektet, og det er det jo overhovedet ikke kommet i nærheden af at koste, selv om det blev udvidet til ti kommuner.
Kunne det ikke give mening at videreføre projektet i det mindste i forhold til de ti kommuner, indtil vi så har viden nok, hvis det er det, der er problemet med at få gjort det permanent?
Christian Juhl (EL), 2022-04-19:
Forskellige formænd har ved flere lejligheder, når vi går til anden behandling af forslagene, bedt om, at folk går, hvis de ikke ønsker at være til stede, fordi der tilsyneladende ikke er afstemninger.
Men hver eneste gang har der været punkter, hvor formanden spørger: Ønskes der afstemning?
Hvis man skal stille et spørgsmål til Folketinget, om der ønskes afstemning, skal folk jo altså også være til stede, fordi formanden af gode grunde ikke kan vide, om der ønskes afstemning. Så enten skal man jo lade være med at have den procedure, at man spørger folk, og så bestemmer formanden bare, at sådan er det, eller også skal man vente med at afblæse muligheden for afstemning, indtil vi er færdige med de andenbehandlinger af forslag, hvor man spørger, om man ønsker afstemning.
Det er en procedure, som er blevet indført efter nytår, tilsyneladende ganske usynligt, og jeg vil gerne bede formanden, eventuelt Præsidiet, om at diskutere, om det ikke er en forkert måde at fortolke forretningsordenen på.
For ellers er det spørgsmål overflødigt.
For hvis jeg – og det gør jeg næste gang – siger, at ja, jeg ønsker afstemning, hvad ville formanden så gøre?
Ja, så ville formanden kigge ud i salen og sige: Det kan vi jo ikke med de få folk, der sidder her.
Lad os sige, at jeg havde mobiliseret 13 Enhedslistefolk, som så havde stemt for eller imod et eller andet forslag, og alle andre ikke havde en chance, når formanden havde afblæst afstemningen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-04-19:
Tak for det.
Jeg synes også, det er en fantastisk god idé, også fordi den er formuleret af borgere med demens, som selv siger, at det er en udfordring, når man bliver isoleret i sit eget hjem på grund af den her alvorlige sygdom.
Jeg undrer mig virkelig over ministerens nye regnestykker.
Der ligger en konsulentrapport, der siger, at man estimerer, at det vil koste mellem 2,3 mio. kr. og 8,2 mio. kr. at udbrede det her til hele landet – i øvrigt blev der afsat 40 mio. kr. til projektet i tidernes morgen – og derudover også 1,5 mio. kr. til en konsulentrapport eller en evalueringsrapport.
Og så har jeg noteret mig, at man også i evalueringsrapporten siger, at der har været corona.
Men ville det så ikke have været en god grund til måske at have udsat evalueringen i stedet for, sådan at man havde forlænget perioden med forsøget?