runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
Spørgeren startede ud med at referere til boligskatteaftalen, og det er fuldstændig korrekt, at Det Konservative Folkeparti ikke fik den permanente fastfrysning af grundskylden, som vi godt kunne have tænkt os.
Troels Ravn (S), 2017-05-31:
Så skifter jeg lidt spor.
De Konservatives formand, hr. Søren Pape Poulsen, udtalte den 18. juni sidste år til Berlingske, at en sænkelse af boligskatterne var partiets absolutte topprioritet.
Og set i lyset af at den nyligt indgåede boligskatteaftale ikke indeholder den fastfrysning af grundskylden, som De Konservative ønskede, kan ordføreren da uddybe, om De Konservative vil lægge ekstra pres på regeringen for at gennemføre topskattelettelser?
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
Jeg synes, at hr. Troels Ravn kommer med en stråmand, når han starter med at sige, at man vil anvende hele råderummet på topskattelettelser.
Ikke engang hvis vi afskaffede hele topskatten, ville vi bruge hele vores råderum på det.
Det kommer ikke på nogen måde til at ske.
Vi har afsat en pulje, hvor skat indgår som ét element af flere elementer, og præcis hvor meget det vil lægge beslag på, vil man jo se, når vi fremlægger en samlet plan.
Men jeg er fuldstændig tryg ved, at vi kan få en sund udvikling i vores velfærdssamfund med den vækst på 0,3 pct. i det offentlige forbrug, som vi har lagt op til i den plan, der er præsenteret allerede.
Troels Ravn (S), 2017-05-31:
Og også tak herfra til ordføreren for en fin tale.
Jeg forstår Tove Ditlevsen sådan, at vi skal have alle med, og jeg forstår også ordføreren sådan, at vi skal have alle med og have omsorg for alle.
Men det får vi vel næppe, hvis vi bruger hele det økonomiske råderum på topskattelettelser for de allerbedst lønnede danskere frem for at investere eksempelvis i uddannelse og investere i opkvalificering af vores ufaglærte.
Nu siger ordføreren, at hun ikke repræsenterer regeringen, men hvordan forholder ordføreren sig så som medlem af Det Konservative Folkeparti til disse voldsomme besparelser?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-31:
Mit hjerte
det elsker alle de umulige børn, dem, som ingen kan forstå og ingen holder af, lyvebørn, stjælebørn og løftebryderbørn.
Tak til ordføreren for talen og for referencen til Tove Ditlevsen, hvis hjerte jo hadede de her pæne hækklippersaksvoksne, og som ikke brød sig om pæne børn, der stod på rad og række og med ren samvittighed kunne nævne gud.
Jeg ved ikke, om det lyder så konservativt for mig.
Tove Ditlevsen havde en meget social stemme, specielt over for de umuligste børn, som blev til umulige unge og nogle gange blev til kriminelle unge og til kriminelle voksne.
Når jeg tager fat i det her, er det, fordi jeg igen og igen savner den sociale stemme fra det konservative parti i forhold til forebyggelsen for at sikre, at de umuligste børn ikke ender med at være de voksne, som vi bare siger straf, straf, straf til.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-31:
Jeg kender ikke det konkrete spørgsmål, men jeg kunne forestille mig, at det var et beløb, der alene var udregnet på kontanthjælpen.
Men man får andre ydelser end kontanthjælp, og det er faktuelt forkert, når fru Pia Olsen Dyhr siger, at et ægtepar med et barn på kontanthjælp har 10.000 kr. udbetalt.
Det er forkert.
Man har godt 21.000 kr. udbetalt, altså nogle få tusinde kroner mere, end hvis man arbejder til mindstelønnen godkendt af den danske fagbevægelse.
Selvfølgelig har et arbejde også en anden værdi, end hvad man får ud af det økonomisk, men der er jo en grund til, at fagbevægelsen forhandler om højere løn, når der er forhandlinger.
Så derfor betyder det, man får udbetalt, vel også noget i den her sammenhæng.
Det er vist de færreste, der vil arbejde uden at få noget økonomisk ud af det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-05-31:
For det første synes jeg, at man får mere ud af at arbejde.
Man får jo flere penge udbetalt, og man får sådan set også mere værdi i sit arbejde.
Jeg er sikker på, at hr. Joachim B. Olsen synes, det er mere flatterende at sidde ved et middagsbord og kunne sige, at han er i beskæftigelse, end hvis man var arbejdsløs.
Men når det er sagt, er det ikke et tal, jeg finder på.
Det er Beskæftigelsesministeriets egne tal, og de er fra spørgsmål 118 i den her samling, hvor Beskæftigelsesministeriet svarer, at et ægtepar med en standardhusleje og med et barn har 9.900 kr. i rådighedsbeløb.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-31:
Tak for det.
Fru Pia Olsen Dyhr siger, at et ægtepar med et barn har 10.000 kr. i rådighedsbeløb.
Det er forkert.
Rådighedsbeløbet er på godt 21.000 kr.
Det er det, man ifølge Beskæftigelsesministeriet har udbetalt om måneden.
Fru Pia Olsen Dyhr ryster så på hovedet, fordi hun har nogle andre tal, men jeg bruger de tal, som centraladministrationen kommer med, og jeg kan også sende en udredning af, hvordan det er regnet ud.
Til sammenligning har en familie, som tager et arbejde til mindstelønnen aftalt af arbejdsmarkedets parter, ca. 3.000 kr. mere til sig selv.
Det er det, der er forskellen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-05-31:
Kontanthjælpsloftet virker for den lille gruppe, hvis eneste udfordring er, at de er arbejdsløse.
Der er jeg sådan set enig med Venstre.
Men det er jo en meget lille andel af de mennesker, der er på kontanthjælp.
Hovedparten af dem, der er på kontanthjælp, har andre udfordringer, der gør, at de ikke kommer i arbejde.
Måske har de ikke den rigtige uddannelse og skal opkvalificeres.
Så lad os i fællesskab sætte nogle ressourcer af til det.
Udfordringen kan også være, at de er syge og derfor ikke kan komme i arbejde.
Det kan også være, at de har været så lang tid væk fra arbejdsmarkedet, at de har brug for en håndholdt indsats.
En af de ting, som jeg personligt er meget stolt af, er, at vi, da vi lavede Femern Bælt-aftalen, faktisk sammen med Venstres sørgede for, at der kom sociale klausuler ind, som betød, at folk, der havde været lang tid på kontanthjælp, kom i arbejde, fordi vi havde en meget, meget håndholdt indsats, som jo betød, at folk nærmest blev vækket om morgenen og blev bragt til arbejdspladsen i en længere periode.
Nogle af af dem endte i fast arbejde.
Det var ikke lønnen, der gjorde det, eller at de blev truet med pisken.
Det var, at vi hjalp dem i arbejde.
Og det tror jeg mere på.
Anni Matthiesen (V), 2017-05-31:
Der håber jeg da at SF kan anerkende, at den bedste måde egentlig at hjælpe de her børn på, som SF's ordfører netop nu omtaler, reelt er ved at sikre, at deres forældre kommer i job.
Og når man ved, at rigtig mange jo faktisk nu er kommet i job, kan jeg ikke forstå, at man ikke bakker op om det, at kontanthjælpsloftet virker.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-05-31:
Nu er det jo for det første ikke sådan, at samtlige 7.000 er kommet i job.
Nogle af dem er også bare faldet helt ud af systemerne.
Det skal man være opmærksom på.
Det andet er, og jeg tror faktisk, det er ministeriets egen opgørelse – jeg er ikke helt sikker, men det mener jeg faktisk det er – at næsten 75 pct. af de mennesker, der er på kontanthjælp i dag, er syge og derfor ikke vil være klar til at kunne tage et arbejde.
De bliver jo ramt af loftet.
De havner i en situation, hvor de ikke kan tage et arbejde og deres børn så kommer til at mærke konsekvenserne af, at man får et mindre rådighedsbeløb.
Og det er faktisk ganske drastisk.
Hvis man ser på et ægtepar, som f.eks. har et barn, så er deres rådighedsbeløb jo på under 10.000 kr. om måneden, og det er det, man skal bruge til at betale husleje, mad, fritidsaktiviteter og andet med.
Der oplever vi børn, der kommer voldsomt i klemme, og hvor man skal vælge mellem at købe medicin og holde en børnefødselsdag.
Det synes jeg ikke er nogen værdig barndom.
Anni Matthiesen (V), 2017-05-31:
Tak, og tak til SF's ordfører for ordførertalen.
Jeg vil egentlig gerne lige lidt i forlængelse af det, som min gode kollega hr. Jakob Ellemann-Jensen forsøgte, gøre endnu et forsøg på at spørge lidt ind til SF's holdning og det med, at SF har planer om at ville rulle kontanthjælpsloftet tilbage igen.
For når vi nu ser på, hvor mange mennesker der reelt er kommet ud af kontanthjælpssystemet, ved at vi har indført kontanthjælpsloftet, så kan jeg simpelt hen ikke forstå, hvad der er årsagen til, at SF stadig væk fastholder, at det er noget af det, som man vil kæmpe for at rulle tilbage.
For de tal, vi har, viser jo, at tæt ved 7.000 personer faktisk er kommet ud af kontanthjælpssystemet, netop ved at vi har indført loftet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-05-31:
Jeg synes jo, at det samarbejde er vigtigt.
Jeg har så også det fokus, at jeg ikke kun vil vente til efter valget.
Jeg er også lidt optaget af det, der kan ske før valget.
Desværre kan vi ikke være sikre på, at den her regering bliver væltet ved næste valg.
Jeg vil gøre alt for det, og jeg er sikker på, at Enhedslisten også vil gøre alt for det, men i mellemtiden vil jeg så også gå ind i andre aftaler for at præge dem i en rød og grøn retning.
Det er en af de gevinster, der var ved, at SF var med.
Jeg er ked af, at Enhedslisten ikke var med.
Vi foretager nok indimellem forskellige vurderinger, men det skal ikke hindre os i at samarbejde på de områder, hvor vi har fælles dagsordener.
Pelle Dragsted (EL), 2017-05-31:
Tak for det.
I forlængelse af det vil jeg sige, at det er lidt interessant, når vi kigger ud over Europa, at vi ser den her udvikling, hvor venstrefløjen eller det, man kunne kalde røde og grønne partier, står ret stærkt.
Vi snakker meget om det, der sker i Spanien og Italien og Frankrig og andre steder, men virkeligheden er faktisk, at vi også står ganske stærkt i Danmark.
Faktisk står vi historisk stærkt, hvis man ser på de partier, vi kan definere som røde og grønne, altså SF, Alternativet og Enhedslisten.
Er ordføreren enig i, at det er en interessant udvikling, som vi skal prøve at se hvordan vi kan drage nytte af til at trække Danmark i en mere grøn og solidarisk retning?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-05-31:
Det vil jeg bestemt gerne.
Min mand siger altid til mig, at jeg har en tendens til at sige aldrig eller altid.
Man skal jo øve sig i ikke at være så ultimativ.
Det må I også vide i Enhedslisten at man skal passe på med.
Vi har også områder, hvor vi helt deler politiske holdninger, og hvor vi i den grad også får brug for hinanden ved et eventuelt regeringsskifte, bl.a. ved afskaffelse af kontanthjælpsloftet, afskaffelse af uddannelsesloftet.
Jeg vil gerne kvittere for det gode samarbejde.
Jeg glæder mig også, når det lykkes for os at lave en bred alliance, der går helt fra Radikale til Enhedslisten, på den grønne dagsorden, hvor det lykkedes for os at lave en kronik.
Og jeg glæder mig også, når vi laver noget med social dumping i et samarbejde, der går fra Enhedslisten over SF og Socialdemokratiet til Dansk Folkeparti.
Pelle Dragsted (EL), 2017-05-31:
SF er jo nok et af de partier, som vi ideologisk og politisk er mest knyttet til.
Der er også derfor, vi strækker hånden frem; vi mener, det er vigtigt at etablere et stærkt samarbejde mellem de partier – SF, Alternativet og Enhedslisten – som deler vigtige politiske stræk.
Men jeg blev også lidt ked af det forleden dag, da jeg hørte P1, fordi fru Pia Olsen Dyhr skulle forklare forskellen på Enhedslisten og SF og her fik sagt, at en af forskellene er, at Enhedslisten i hvert fald aldrig indgår politiske aftaler, medmindre vi får alt, hvad vi peger på – noget i den stil.
Det undrede jeg mig lidt over, for vi lavede sådan set tre finanslove med den daværende regering, S-SF-regeringen, og et energiforlig, Togfonden DK, et medieforlig, og sådan kunne jeg vist blive ved, og for et par uger siden lavede vi i et i øvrigt rigtig godt samarbejde en aftale om indsatsen mod skattely.
Så jeg vil egentlig bare lige spørge, om ordføreren kan anerkende, at den forskel måske ikke er helt på den måde, som det blev beskrevet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-05-31:
Hvis man kigger på tabel 2 i svaret på spørgsmål 118 – og jeg er helt sikker på, at ministeren vil bekræfte sit svar – kan man f.eks. se, at der står, at ægtepar med en standardhusleje, og som har to børn, har 14.600 kr. i rådighedsbeløb, og jeg snakker om rådighedsbeløb.
Det, der er afgørende, er jo, hvad man har af penge til bl.a. mad, hvad man har af penge til fritidsaktiviteter, og hvad man har af penge til medicin.
Det er en kæmpestor del af udgiften for mange kontanthjælpsmodtagere, der er syge, at betale medicinregningen, og jeg må sige, at jeg synes, det er en smule arrogant og at se ned på de her mennesker, der ikke kan komme i arbejde, fordi de er syge, så at skulle udpine dem lidt ekstra ved at indføre et loft.
Det synes jeg faktisk er ganske uklædeligt.
Vi burde kunne behandle mennesker mere værdigt i Danmark.
Morten Østergaard (RV), 2017-05-31:
Jeg vil også meget gerne takke for samarbejdet om boligaftalen.
Det er jo rigtigt, at 2034 er sådan et lidt spøjst år.
Jeg tror, det er noget med, at da Det Konservative Folkeparti blev 100 år, sagde man, at man ligesom pegede frem imod det år, hvor dem, der blev født det år, man var i, ville blive 18 år.
Men i forbindelse med boligskatteaftalen er det jo interessant, fordi det er det år, hvor boligskatterne igen vil udgøre den samme andel af den danske økonomi, som de gør i dag.
Og det vil jeg bare kvittere for.
Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at man kom væk fra tanken om løbende at udhule boligskatterne, at der skulle være markant færre indtægter fra boligskatterne, for det får stor betydning for vores muligheder i den tid, der venter de her mennesker, der blev født i Det Konservative Folkepartis hundredår.
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
Mig bekendt er der ikke nogen, som tidligere har sat et mål for andelen af vedvarende energi i Danmark i 2030.
Der er blevet sat nogle mere langsigtede mål, men der er aldrig blevet slået ned på 2030 og sagt, hvad tallet skulle være der.
Og det betyder, at man ikke bare kan have en forventning om, at den reduktion, der skal ske, nødvendigvis skal være den samme år for år.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-31:
Det er 50 pct. i 2030.
Det var mange tal at nævne, og det er jo de 50 pct. vedvarende energi i 2030, som er en de facto-opbremsning, for hvis vi bare fortsætter med den vækst, vi har nu, vil vi være på 60 pct. i 2030.
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
Jeg tror, at spørgeren lavede en lille talefejl.
Regeringen har ikke en ambition om 30 pct. vedvarende energi i 2030, men derimod 50 pct. vedvarende energi.
30 pct. er derimod, hvad man har i Tyskland, og forleden var der en stor artikel i Politiken, hvor man pralede af den tyske førertrøje på det grønne område, og her var man bare helt fremme i feltet.
I Danmark har vi vel at mærke en målsætning på 50 pct.
Dertil kommer jo, at vi får et pålæg fra EU for de ikkekvotebelagte sektorer, som formentlig kommer til at blive meget højt, og som kommer til at kræve, at vi fortsætter omstillingen, også i transportsektoren, i boligsektoren, i landbruget osv.
Så jeg er ret tryg ved de målsætninger, vi har, at de tilsammen sikrer, at vi bevæger os i den rigtige retning, også i forhold til at nå at opfylde de forpligtelser, vi har påtaget os i forbindelse med klimaaftalen fra Paris om ikke at få temperaturstigninger på over 2 grader og helst ikke over 1½ grad.
Vi har en forpligtelse over for de kommende generationer til at sikre, at vi gøre vores ypperste for at nå det mål.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-31:
Tak, og tak for talen.
Jeg vil spørge lidt ind til noget, som bekymrer os meget, og det er jo den her omstilling til et fossilfrit samfund.
Jeg har diskuteret det før med ordføreren, og jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor ordføreren står nu.
For man har jo meldt det her mål ud om 30 pct. vedvarende energi i 2030, og det bekymrer mig i forhold til at nå et fossilfrit samfund i 2050.
Altså, hvordan kommer vi derhen – når vi nu ved, at hvis vi fortsætter den vækst, vi har lige nu, i omstilling til vedvarende energi, så ville vi nå 60 pct. i 2030 og dermed være tættere på at komme i mål med den egentlige omstilling?
Kan jeg få ordføreren til at hjælpe mig lidt i den her bekymring – om man kan sove helt trygt ved, at vi bremser omstillingen til vedvarende energi i de næste 10 år, eller hvor vi er henne?
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
Vi kaster ikke samfundet ud i nogen som helst eksperimenter.
Vi laver de forandringer, som er nødvendige, for at vi kan sikre, at vi også kan have en velfærdsstat i fremtiden.
Og så længe vi har en af verdens største offentlige sektorer og ovenikøbet har præsenteret en plan, hvor der lægges op til en vækst i den, ja, så kan jeg også stå fuldstændig på mål for det, vi vil levere til danskerne.
Men det giver sig selv, at skal vi også kunne give vores børn og børnebørn et solidt velfærdssamfund, så kræver det, at vi hele tiden laver de nødvendige forandringer, for at give det videre i en god stand.
Hr. Morten Østergaard har fuldstændig ret, hvad angår den konservative »Vision 2034«, hvor vi netop formulerede det Danmark, vi ønsker for de generationer, der blev født sidste år og altså vil fylde 18 år i 2034.
I forhold til boligskatterne har det været afgørende for os netop at skabe tryghed, skabe forudsigelighed.
Noget af det, vi især har anket over, i de udviklinger, vi har set i grundskylden, har været uforudsigeligheden, at de enkelte boligejere har oplevet, at der er kommet stigninger på op til 7 pct. i deres ejendom hver evig eneste år.
Det kan jeg godt forstå at der er mange der har haft svært ved at kunne finansiere.
Nu får vi aflyst de grundskyldsstigninger.
Det er et meget stort milliardbeløb, vi bortskærer fra regnestykket – og det er vi også meget glade for fra konservativ side – ligesom vi sænker satserne og gør meget andet godt.
Pelle Dragsted (EL), 2017-05-31:
Folkesocialist?
Men det er ikke helt rigtigt, hvad ordføreren siger, for der er jo råd til velfærden.
Altså, det siger alle økonomer fra den yderste højrefløj ude hos CEPOS og alle andre, nemlig at der er solid holdbarhed i dansk økonomi.
Vi kan bevare og udvikle vores gode velfærdssamfund, hvis det er det, vi ønsker.
Men det ønsker regeringen ikke, for den vil bruge pengene på at give skatterabatter i stedet for, ovenikøbet til dem i samfundet, der har mest.
Hvorfor kaste samfundet ud i det her eksperiment?
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
Det er nok altid afledt af en sådan lidt naturlig skepsis, at man forsøger at udlægge hinandens politiske ståsteder, og at en folkesocialist gør det, gør mig måske lidt bekymret.
Men lad mig sige, at i Det Konservative Folkeparti tror vi på at forandre for at bevare.
Og vi vil gerne bevare den velfærdsstat, vi har i Danmark, i en lidt anden afbildning end den, vi kender i dag.
Men vi vil gerne bevare det grundlæggende princip om en velfærdsstat, og hvis vi skal sikre det, ja, så skal vi jo netop forandre for at bevare.
Hvis vi ikke i de forgangne årtier havde lavet de reformer, som vi har lavet, i forhold til pension og kontanthjælp og alt mulig andet, ja, så ville vi jo heller ikke have de muligheder for at skabe fremtidens velfærdssamfund.
Så vi går ind for at forandre for at bevare.
Pelle Dragsted (EL), 2017-05-31:
Tak, og tak for en fin og poetisk tale.
Konservative er jo sådan kendt for en ideologi, der handler om at bygge på det, vi kender, og ikke lave de store, hurtige forandringer.
Altså, det er et eksperiment, man vil kaste os ud i, hvis man gennemfører det her, for det betyder, at vi for første gang i mange, mange år ikke afsætter de midler, som er nødvendige bare for at følge med den almindelige demografiske udvikling.
Der kommer til at mangle milliarder af kroner hvert år, hvis vi skal sikre, at den enkelte ældre får det samme antal besøg af hjemmehjælperen, og at børnene nede i børnehaven har det samme antal voksne.
Er det ikke i strid med sådan en sund fornuft-konservatisme, at man kaster sig ud i de her eksperimenter med vores samfund?
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
I regeringsgrundlaget står meget klart, at der er en ambition om at sænke skatten både i top og i bund.
Der vil komme et fælles udspil efter sommerferien på det her område, og hvordan det præcis kommer til at se ud, må Trine Bramsen væbne sig med tålmodighed og se.
Men jeg kan sige, at Det Konservative Folkeparti ikke er stor fan af topskatten.
Trine Bramsen (S), 2017-05-31:
Grunden til, jeg spørger, er jo, at både hr. Søren Pape Poulsen og hr. Brian Mikkelsen, der nu er ministre i regeringen, ikke har holdt sig tilbage i det forgangne år i forhold til ytringer om, hvor meget topskattelettelser betyder for De Konservative.
Så jeg vil spørge meget simpelt: Kan De Konservative komme med en garanti her i dag for, at topskattelettelser vil være en del af regeringens kommende skatteudspil?
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
Lad mig starte med at tilføje, at selv med 14½ år på pension vil jeg måske mene, at der var tid til at sidde i gyngestolen og nyde en enkelt øl eller to, hvis jeg skal være helt ærlig.
Angående topskatten er det klart, at når Det Konservative Folkeparti går ind til hvilke som helst forhandlinger, kæmper vi jo for at sætte aftryk.
Og i Det Konservative Folkeparti ønsker vi ikke nogen topskat.
I vores sådan langsigtede plan for Danmark – vi har sådan en »Vision 2034« – eksisterer topskatten ikke.
Men det betyder ikke, at vi tror, vi får den afskaffet med den skatteaftale, vi skal lave i efteråret.
Hvis vi kan sikre, at vi rykker os i den rigtige retning i forhold til topskatten, vil det være et vigtigt skridt og et nødvendigt skridt.
Men vi er meget realistiske i forhold til de forhandlinger, der venter til efteråret.
Vi lytter også til, hvad der bliver sagt her i Folketinget, og hvad der er vigtigt for andre partier.
Trine Bramsen (S), 2017-05-31:
Man kan tilføje, at det var godt, vi fik forhindret regeringens plan om en højere pensionsalder, så man kan nå at sidde i den der gyngestol med øloplukkeren; der er trods alt ikke meget ved at blive begravet i den sammen med alle sine millioner.
Men vi skal tale om topskattelettelser – det var der ikke meget af i ordførerens tale.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren, om De Konservative vil have sat deres præg på en kommende skattereform, hvis topskatteprocenten ikke sænkes.
Har De Konservative så haft indflydelse på den kommende skattereform?
Jacob Mark (SF), 2017-05-31:
Tak for det.
Som i mange andre sammenhænge kunne jeg godt tænke mig at høre lidt om de studerendes vilkår, altså her de grønlandske studerendes vilkår.
Jeg var jo så heldig at være med på orienteringsrejsen til Grønland sidste år, hvor vi også hørte om de grønlandske studerende, altså hvordan de havde det, og hvordan de ligesom nogle gange havde en lidt brat overgang fra studenterlivet i Grønland til det i Danmark.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ordføreren har gjort sig nogle tanker om, hvordan man kan gøre det lettere at være grønlandsk studerende, der kommer til Danmark, altså om der er nogle politiske indsatser, man kan sætte ind med her i Danmark, for at sikre, at flere kommer igennem en uddannelse.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-31:
Det synes jeg er enormt ærgerligt, for det, vi egentlig forsøger, er at sige, at hvis vi løfter politiområdet, vil det også have en positivt afsmittende effekt på retsområdet.
Ja, der er behov for at løfte hele uddannelsesniveauet.
Vi bruger 16 pct. af vores BNP i Grønland på uddannelse.
Desværre ser vi ikke de resultater, som der er behov for.
Karin Gaardsted (S), 2017-05-31:
I sin ordførertale siger ordføreren også, at det er rigtig vigtigt, at man får opgraderet retsområdet, især over for forsvarere og over for kredsdommere.
Det er jeg enig i.
Der er en ubalance der, som ikke er okay.
Men jeg tænker jo også, hvordan vi kan nå dertil, at vi opnår et højere uddannelsesniveau, der kan matche, hvad man kan på anklagebænken.
Der tænker jeg om ordføreren har nogle kommentarer til, hvordan man kan løfte det nedefra.
For jeg tænker, at det jo skal starte nede i grundskolen, for at det kan blive til, at man kan opnå egen formåen dér.