runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-12-05:
Tak for spørgsmålet.
Man kan jo diskutere forblivelsespligten, og der kan være noget diskussion om, hvad effekten er af det, også i forhold til om der er kommuner, der vælger nu her inden nytår at gennemføre forblivelsespligt i eksisterende varmeområder.
Men i forhold til nye må jeg bare sige: Der bør det da være en selvfølge, at man gør det på en måde, så man ikke tvinger nogen op på det fælles, hvis man ellers har andre muligheder at vælge til.
Og der er områder, hvor der er nogle, der har lyst til at have en varmepumpe i stedet for en fjernvarmeledning.
Den frihed bør de også have.
Tak til hr. Jens Joel for spørgsmålet, og tak for opbakningen til fjernvarmen, som jeg helt deler.
Jeg synes, det er afgørende, at fjernvarmen er konkurrencedygtig, og at man, når man bygger ud i nye områder, så i kommunen og i fjernvarmeværket selvfølgelig gør sig nogle overvejelser om at sikre, at den forretningsplan, der er lagt for det, også er grundig og holdbar.
Så er der det med de eksisterende områder.
Der er jo ikke noget, der med det her lovforslag er ændret.
Det er heldigvis sådan, at i halvdelen af landets fjernvarmeområder er der ikke i dag forblivelsespligt.
Jeg kan ikke se nogen som helst grund til, at der skulle være tilfælde, hvor man skulle kunne indføre den.
Man har selvfølgelig i de her områder gjort sig overvejelser om det, altså man har sikret sig, at den varmeforsyning, der er, er konkurrencedygtig.
Og det er netop også det, det her handler om for os, altså at sikre, at forbrugerne også har mulighed for at kræve, at fjernvarmeforsyningen er konkurrencedygtig.
Og er den det ikke, skal de også have mulighed for at kunne melde sig ud af varmeforsyningen.
Orla Østerby (KF), 2018-12-05:
Jeg er sikker på, at der ikke er ret mange, der kan se 20-30 år frem, så det vil nok være ret ufornuftigt at gå i gang med sådan et projekt.
Og så er det jo et spørgsmål om, om man skal binde sine kunder til en investering, man ikke selv er sikker på.
Der vil jeg opfordre dem, der er i gang med det, til, at de er meget, meget omhyggelige og udviser rettidig omhu.
For der er ingen af os, der her i dag kan se, hvordan teknologien udvikler sig bare 10 år frem.
Så det vil virkelig være modigt at gå ud i sådan en investering med et sigte på 30 år og binde forbrugeren og vedtage det i byrådssalen, inden den 1. januar 2019.
Men hvis man gør det, er det garanteret, fordi man er kompetent på området og kan se ind i fremtiden.
Og så er det jo kun godt for alle.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-12-05:
Det var vist mere en kommentar.
Men når man har lavet en fjernvarmeforsyning til et nyt område, har dem, der har lavet de virkelig store anlæg, kigget på noget, som nok mindst har været en investering på 30 år.
Det har nok også nogle steder været en investering længere ud i fremtiden, når man har lagt store fjernvarmerør ud til meget store værker.
Det, vi står over for, er jo, at det er enormt vigtigt, hvad det er for nogle varmeløsninger, de større bysamfund vælger.
Der er det sådan set nogle kæmpe investeringer, som man står over for, og der kan jeg godt forstå, hvis kommunerne lægger lidt forsigtighed ind i det.
Leif Mikkelsen (LA), 2018-12-05:
Tak for ordet.
Vores ordfører, hr. Carsten Bach, har ikke mulighed for at være her, og så har jeg været så heldig at trække det her ordførerskab.
Det er jeg glad for, for overskriften på det her forslag kunne egentlig godt være »Mere personlig frihed«.
Det er nemlig et rigtig godt liberalt forslag, der sigter på forbrugerne og ikke på alle andre af de bindinger, vi har haft, som var på en eller anden sammenslutning eller bureaukratiske systemer eller kommunale systemer, der skulle sikres frem for forbrugerne.
Jeg tror, at vi alle sammen har været i nærheden af et område, hvor folk var blevet tvunget ind i et fjernvarmesystem, og der havde været borgermøder og protester osv., og det var alligevel et benhårdt diktat fra dem, der havde magt til at sige, at det skulle man bare, uanset om man så endda havde noget energiforsyning, der var i gang.
Hvis nu man boede i et område, der blev udlagt, ja, så kunne man få det pillet ned.
Det har været en helt urimelig behandling af nogle.
Nu kommer der så et lovforslag, og det er rigtig godt håndværk.
Det er godt arbejde, at man er nået dertil i forlængelse af energiforliget, at man nu tager hensyn til forbrugerne og dermed kommer med et forslag først og fremmest om, at man i nye områder ikke kan tvinge folk.
Jeg tror ikke så meget på den bekymring, som nogle har, om, at så vil man nu fare ud og binde forbrugeren.
Så jeg tror ikke, at det vil ske.
Det er nødvendigt, at det er et frit marked, hvis det overhovedet skal være rimeligt over for forbrugerne.
Det er øget konkurrence, billigere energi; det er et fremragende forslag, og det kan vi kun rose og støtte, så dermed tak for ordet.
Christian Poll (ALT), 2018-12-05:
Alternativet støtter som udgangspunkt det her forslag.
Det er jo en del af udmøntningen af energiforliget fra i sommer, som vi også er en del af.
Når det er sagt, er jeg også nysgerrig omkring de bekymringer, som flere høringsparter giver udtryk for og i hvert fald to ordførere har fremført her i salen i dag – det, der handler om sikkerheden for visse investeringer i fjernvarme, når man fjerner nye forbrugerbindinger.
Og så skulle jeg desuden hilse fra Radikale Venstre og fra Socialistisk Folkeparti, som også stiller sig positivt til forslaget.
Orla Østerby (KF), 2018-12-05:
Først og fremmest vil jeg glæde mig over, at vi står med en del af det energiforlig, vi indgik før sommerferien, og at L 97 jo sådan set kun omhandler det, der hedder forbrugerbindinger – for både tilslutnings- og forblivelsespligt går vi ind og laver en regel fra den 1. januar 2019.
Og når jeg er glad for, at det er et forlig, som omfatter samtlige Folketingets partier, er det jo, fordi vi dermed har en stor enighed om, hvordan vores energisektor skal se ud i fremtiden.
Det er en styrke, ikke bare, kan man sige, politisk set, men også for dem rundtomkring i Danmark, der kan notere sig, at det, vi har besluttet herinde, mener vi.
Jeg kan godt høre, at der er nogle, der måske trækker sig lidt, men trods det står alle ved det, og det er jo meget, meget vigtigt, for at man i sektoren ved, hvor vi står.
Det betyder, hvis der er kommuner, der er i gang med at fange nogle forbrugere i nogle bindinger inden den 1. januar, at så er det et stort ansvar, de politikere tager på sig med den beslutning, vi tager her i dag, for de tager jo et ansvar på sig på et område, hvor de sådan set vil binde forbrugerne på en investering, hvis det er det, de er i gang med, som jo skal holde i mange år frem.
Jeg er af den holdning, at hvis der kommer et teknologiskift på det her område, kommer det også i fjernvarmesektoren, og derfor er vi jo inde i en diskussion om, hvornår det så sker.
Det er der ingen af os der ved.
Men sektoren er jo for manges vedkommende godt kørende og leverer nogle steder nogle fantastiske priser.
Og vi ser jo på markedsprisen, at fjernvarmekunder ligger på 12.000 kr. pr. husstand i gennemsnit, hvor f.eks. dem, der har investeret i varmepumper, ligger på omkring 17.000 kr. for det samme hus.
Så fjernvarmeværkerne kan være med rent konkurrencemæssigt, og vi må også sige, at cirka halvdelen af alle matrikler i danske fjernvarmeområder ikke er bundet på noget som helst – de står jo fuldstændig frit.
Og der er vi også enige og har sat en pulje af, sådan at vi kan hjælpe de steder, hvor der er nogle, der kommer i klemme.
Så er der noget, jeg synes vi skal være opmærksomme på.
Jeg tror, at man vil finde ud af det ude i det virkelige liv i forhold til forbrugeren – sådan er det i hvert fald på mit værk, altså at vi skal afvikle den gæld, vi har, i forhold til de forbrugere, vi er, samlet set, sådan at når vi går ud af selskabet, hvis det er det, vi kunne komme i tanke om, så gør vi det sådan, at når vi går ud ad døren, betaler vi også regningen på den gæld, som vi står for, eller som jeg står for, hvis det var mig, der ville gøre det, inden jeg meldte mig ud.
Vi støtter naturligvis lovforslaget.
Jens Joel (S), 2018-12-05:
Tak for det.
Vi er jo – og nu siger jeg det bare igen igen – enige med den konservative ordfører og en række andre ordførere, nemlig at skal man lave nye investeringer, skal man have nye fjernvarmeområder, så er man selvfølgelig nødt til at sikre sig, at man er konkurrencedygtig.
Nogle af de steder, hvor det er gået galt, er det jo faktisk, fordi der er blevet udbygget fjernvarme i nogle områder, hvor vi så politisk har bundet det til et bestemt brændsel, som har vist sig at være dyrt, og som har givet dårlig økonomi.
Men lad nu det være.
Det er jo ikke kun, fordi fjernvarmeværkerne har været vilde med at lave udbygninger, der ikke kunne svare sig og være rentable.
Jeg synes, at man skaber et rimelig forkert billede.
Man vi er alle sammen enige om, at man i fremtiden skal have en god businesscase, ellers skal man helt lade være.
Derfor kræver vi, at der fremadrettet skal være tilslutning til fjernvarme.
Så langt er vi jo enige.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge den konservative ordfører, hvad behovet er for at lave om på forholdene for dem, der har fjernvarme i dag, dem, der har investeret.
Hvad er behovet for at lave om på noget, der allerede findes – set gennem konservative briller?
Orla Østerby (KF), 2018-12-05:
Det, vi diskuterer i dag, er jo forbrugerbindinger, når vi ser frem fra den 1. januar 2019.
Så får vi en diskussion om de eksisterende forbrugerbindinger, der findes i dag, og den diskussion synes jeg da vi skal tage fuldstændig åbent, når vi kommer dertil.
Men lovforslaget her, L 97, omhandler jo alene nye forbrugerbindinger fra den 1. januar 2019.
Det er det, vi tager stilling til her i dag.
Vi må så sige, at for de eksisterende værker, vi har rundtomkring, gælder det for over halvdelen af dem, at de ikke har forbrugerbindinger.
Og så har vi nogle, der har forbrugerbindinger.
Det synes jeg vi skal tage en åben diskussion om.
Jeg vil blot sige, at vi jo ikke endnu en gang kan lade nogle værker kører videre, hvis det er der, det kommer til, som skal have en hjælpepakke mere, som forbrugeren skal betale én gang mere.
Så må vi hellere, som vi også har talt om og skrevet ned, afsætte en pulje, hvis der er nogle, vi skal hjælpe ud af en klemme, hvor der er et værk, der simpelt hen ikke skal køre videre.
Jens Joel (S), 2018-12-05:
Jeg kan ikke rigtig finde ud af, om det er bevidst, at man misforstår de her spørgsmål.
Vi er enige om, at der fremadrettet skal være opbakning.
Vi er enige om, at vi de steder, hvor der er dårlig økonomi, skal hjælpe barmarksværkerne med at komme af fjernvarmenettet.
Vi er enige om, at der kun findes forbrugerbindinger på cirka halvdelen af de eksisterende områder.
Der er det bare, jeg siger om den halvdel, hvor der i dag ikke er nogen forbrugerbindinger: Hvorfor synes De Konservative, at vi skal lave om på forholdet for de områder, hvor man har brugt pengene?
Hvad er det, der er behov for at løse i de områder?
Hvorfor skal der laves om på det?
Vi er jo enige om alt det fremadrettede, men hvorfor er der behov for at ændre i forholdene for de områder, som der er investeret i, og som findes i dag, og hvor forbrugerne i øvrigt er glade for deres fjernvarme?
Orla Østerby (KF), 2018-12-05:
Jamen vi skal jo passe på, at vi ikke her kommer til at lave et A- og et B-hold.
Fra den 1. januar beslutter vi os for, at man dér skal have en virkelig, virkelig god businesscase for at gå ud og lave et ny fjernvarmeområde.
Lige så vel kan vi jo sige, at vi, når man har eksisterende områder, også som politikere bliver nødt til at gå ind og se på, om det er fornuftigt, at forbrugerne her er bundet i fremtiden.
For det kunne jo være, at de her værker stod med nye investeringer.
Jeg er åben over for, at vi tager den her diskussion.
Men i bund og grund ser jeg helst, at de her forbrugere blev stillet frit.
Og når vi stiller dem frit, er det ikke det samme, som at de er frie af deres fjernvarmeværk, for jeg er sikker på, at de allerfleste af dem er bundet i forhold til den gæld, der står i værket, som de har andel i.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-12-05:
Tak for det, formand.
Jeg takker ordførerne for kommentarerne til lovforslaget.
Jeg er meget glad for, at vi nu tager fat på behandlingen af dette lovforslag.
Vi var også enige om, at det er uholdbart at binde forbrugerne til alt for høje varmepriser.
Vi tager endnu et vigtigt skridt i retning af en moderniseret varmesektor med grøn og billig varme til gavn for de danske varmeforbrugere og til gavn for fjernvarmesektoren.
Det tjener sektoren bedst på sigt.
Det burde sektoren selv kunne se.
Og det tror jeg faktisk også mange af de veldrevne værker er enige i.
Forbrugerne har i denne sag ikke haft et ordentligt talerør, der kunne fortælle om deres situation, og derfor er kunderne måske heller ikke i tilstrækkelig grad blevet hørt i debatten.
Lytter vi til stemmerne ude i landet, er det tydeligt, at debatten har båret præg af et meget ensidigt fokus på kommuner og værker frem for kunder.
Det mener jeg er helt forkert.
Nu tager vi det første skridt og siger stop for nye bindinger.
Heldigvis har vi generelt en effektiv og veldrevet fjernvarmesektor.
Rigtig mange kommuner og værker har valgt ikke at bruge tilslutnings- og forblivelsespligt.
Faktisk er cirka halvdelen af alle matrikler i danske fjernvarmeområder udlagt uden forbrugerbindinger.
Vi kan også se, at den gennemsnitlige pris for opvarmning af et standardhus med fjernvarme for en eksisterende varmekunde er omkring 12.000 kr., mens gennemsnitsprisen for en varmepumpe er omkring 17.000 kr.
Fjernvarmesektoren leverer nemlig i langt de fleste tilfælde et godt og konkurrencedygtigt produkt og behøver ikke bruge tvang for at tiltrække kunder og for at få økonomien til at hænge sammen.
Når det er sagt, er der også visse værker, hvor priserne er for høje.
Her kan nedlukning komme på tale, hvis de ikke er i stand til at rette skuden op.
Det vil vi nok særlig se, når grundbeløbet ophører.
I de tilfælde mener jeg ikke at forbrugerne gennem tvang skal betale for kunstigt åndedræt til nødlidende værker.
I stedet for at trække pinen ud skal vi hjælpe de værker, der ikke er fremtid i, til at lukke på en kontrolleret og ordentlig måde, så hverken kommuner eller kunder alene hænger på regningen.
Derfor har vi også med energiaftalen aftalt at afsætte midler til en pulje til at hjælpe disse værker med at lukke ned på en ordentlig måde, hvor kunder og kommuner ikke hænger på gælden.
Jeg vil afslutningsvis igen takke for den interesse, Tinget i dag har udtrykt for lovforslaget.
Med lovforslaget implementerer vi energiaftalen til punkt og prikke.
Det synes jeg ikke der kan være tvivl om.
Derfor er det også min forventning, at alle partier støtter op om lovforslaget.
Med disse bemærkninger vil jeg gerne anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.
Jens Joel (S), 2018-12-05:
Tak for det.
Vi er jo enige, som jeg også har sagt til de andre ordførere, med ministeren i, at man ikke skal lave nye fjernvarmeinvesteringer, uden at der er opbakning til det.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvis du så har et nyt fjernvarmeområde og holder en folkeafstemning om, hvorvidt det er en god idé eller ej, hvad forestiller ministeren sig så man skal gøre for at sikre, at den investering også er der om 4 år?
Altså, der kan være nogle, der har solgt deres hus, og nogle nye er flyttet ind.
De siger: Jeg har ikke været med til det her.
Så hvad skal kommunerne fremadrettet læne sig op ad, når de træffer sådan nogle beslutninger?
Den anden diskussion er, hvad ministerens kommentar er til situationen, når kommuner, når borgere, når værker er bekymret for steder, hvor man har lavet investeringen og aldrig har brugt sin forbrugerbinding, fordi det egentlig ikke var nødvendigt.
Og nu er man måske tvunget til at lave en forbrugerbinding lynhurtigt, fordi ens vilkår ændrer sig fra den 1. januar.
Det er jo lidt en stråmand, hvis man vil prøve at gøre os andre ansvarlige for, at vi vil tvinge folk til noget, der er urentabelt.
For vi er jo fuldstændig enige om at lukke ned de steder, hvor varmepriserne er for høje.
Det er jo ikke det, vi diskuterer.
Det, vi diskuterer, er de steder, hvor det faktisk er velfungerende.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-12-05:
Jamen der er nogle kommuner, der har forsøgt at påvirke politikere her på det sidste, og det synes jeg jo er fint i en demokratisk proces.
Man må også bare anerkende, at der altså er nogle kommuner, der står over for, at de gerne vil indføre noget geotermi, og hvor der så er en aktør, som synes, der skal være 30-årige kontrakter.
Hvorfor lave en kontrakt på 30 år, hvis det er sådan, at man ikke har tilstrækkelig mange forbrugere til den løsning?
Det er derfor, at der er et pres på nogle kommuner, som står over for at skulle lave en meget stor omstilling.
Der er åbenbart nogle med en liberal tilgang, der tror, at de kender den teknologiske udvikling 15 år eller 30 år frem i tiden.
Det gør vi så ikke i Enhedslisten.
Derfor synes vi, at vi skal indrette os sådan i vores lovgivning, at det er godt på bedste vis.
Jens Joel (S), 2018-12-05:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, det er retfærdigt, at der gives 10 procentpoint i nedslag i topskatten for indkomst fra ejendomsavance, huslejeindtægter m.v.?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-12-05:
Hvis man starter med at have et udgangspunkt med noget fakta, som så nuanceres af en selv, fordi det ikke var helt, som man sagde, men næsten som man sagde, hvorefter jeg kommer med yderligere nuancering af det og siger, at det måske ikke er så tydeligt, hvis man tager det hele med, så kan forargelsen ligesom ikke bruse i forhold til det, der er det faktuelle. Man skal også passe meget på med, hvordan man ser på de her ting: Hvad er det for år, man sammenligner, hvordan var aktiesituationen f.eks. lige det pågældende år?
Endnu en ting, man skal tage med, er, hvordan det er i forhold til forskellige former for kapitalindkomst, man har igennem et livsforløb.
Hvis man ser det over et livsforløb, vil fordelingen slet ikke være nær så skæv, som spørgeren lægger op til, fordi det er sådan, at man både med aktier og med bolig og pension får mere af det senere i livet end tidligt i livet.
Derfor er billedet mere nuanceret, end spørgeren lægger op til, og der er faktisk ingen grund til at være særlig optaget af lige præcis det her delelement.
Jens Joel (S), 2018-12-05:
Med lige den her allersidste sætning blev det måske en lille smule interessant, for der siger ministeren, at der ikke er nogen grund til at være optaget af det her delelement.
Det andet er jo bare snak, for det er ministerens egne tal.
Det er Økonomi- og Indenrigsministeriet i publikationen Fordeling og incitamenter 2018, der har analyseret, hvor stor en del af den samlede kapitalindkomst som tilfalder den rigeste procent.
Det er jo her, vi ser en næsten fordobling over de sidste to årtier.
Så kan det jo være, at det er, fordi økonomi- og indenrigsministeren mener, at ministeriets publikationer fremstiller tingene unuanceret, men jeg spørger, om det er et problem at have den her udvikling, og ministeren siger så til sidst i det seneste svar her, at det ikke er vigtigt at beskæftige sig med.
Det må man så tage som et politisk tilsagn om, at ministeren faktisk synes, det er uproblematisk, at så stor en del af indkomsten tilfalder så lille en gruppe.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-12-05:
Nu udgiver vi jo en række ganske fornuftige og gennemarbejdede publikationer og analyser fra Økonomi- og Indenrigsministeriet, men det er altid ærgerligt, hvis der er nogen, der tager en enkelt figur ud og så tror, at de har forstået hele verden.
Pointen er, at man skal se det her i et lidt bredere perspektiv.
Man skal f.eks., som jeg sagde, se på det med boligsituationen, og hvad den betyder for kapitalindkomstfordelingen, og man skal også tage pensioner med, som jeg lige nåede at antyde, og hvis man gør det, vil der komme en endnu mindre grad af ulighed, end der gør, hvis man kun tager boligdelen med oven i grundbeløbet.
Det vil sige, at hvis man ser på kapitalindkomster sådan overordnet set, er det sådan, at det er meget mere ligeligt fordelt, end det, der ligger til grund for det spørgsmål, hr. Jens Joel har stillet.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-05:
Jeg har taget to spørgsmål med, som er helt centrale i debatten om pensionsalderen.
Det første lyder sådan her: Er ministeren enig i, at forhøjelserne af pensionsalderen rammer skævt og uretfærdigt i forhold til de mennesker, som kommer tidligt på arbejdsmarkedet, fordi de skal arbejde i mange flere år, før de kan gå på pension, og typisk vil få langt færre år på pension end dem, der kommer sent ud på arbejdsmarkedet, og hvad vil ministeren gøre ved det?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-05:
Tak for det.
Vi har i dag i Danmark en fast og ensartet pensionsalder, som alene afhænger af ens fødselsdato, og som er uafhængig af køn og arbejdsmarkedshistorie eller andre forhold.
Det synes jeg faktisk er meget hensigtsmæssigt.
Det giver alle en gennemskuelig og ensartet horisont at planlægge pensionisttilværelsen efter.
Med en ensartet folkepensionsalder undgår vi også en risiko for, at der spekuleres i kriterier, der giver adgang til en tidligere folkepension.
Hvis f.eks. beskæftigelse i visse brancher giver adgang til tidligere folkepension, vil det næppe være godt for bl.a. mobiliteten på arbejdsmarkedet.
Samtidig er der jo også en risiko for, at den enkelte ikke altid kan overskue de økonomiske konsekvenser af en tidlig tilbagetrækning.
For dem, der har tilknytning til arbejdsmarkedet og optjener arbejdsmarkedspension, vil en tidlig tilbagetrækning jo betyde en permanent reduceret levefod som pensionist.
Som det fremgår af den just indgåede finanslovsaftale, er regeringen optaget af, at folkepensionister skal have en bedre levefod.
Det er også derfor, vi har aftalt med Dansk Folkeparti, at pensionen skal løftes.
I stedet for at sænke pensionsalderen mener jeg, det er helt afgørende at sætte ind med bedre forebyggelse i forhold til nedslidning på arbejdsmarkedet.
Det kan bl.a. gøres gennem en stærkere arbejdsmiljøindsats, hvor vi kan være med til at sikre både et bedre arbejdsmiljø, men også større fokus på nedslidning og arbejdsskader, så man derved også kan blive flere år på arbejdsmarkedet.
Jeg kan også oplyse Enhedslisten om, at forhandlingerne omkring en ny arbejdsmiljøaftale tog vi jo hul på i sidste uge, hvor Enhedslisten var med til det indledende møde.
Derfor håber jeg også, at der bliver mulighed for, at vi i løbet af de kommende måneder kan lave en politisk aftale, der sikrer et bedre arbejdsmiljø.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-05:
Tak til ministeren for svaret.
Det kan vi jo konstatere er et stort problem.
Det var sådan set bare ikke det, jeg spurgte til.
Jeg spurgte til, om det er retfærdigt, at man har en ensartet pensionsalder, som man løbende sætter i vejret.
Det vil f.eks. medføre – på baggrund af den aftale, man har lavet i det såkaldte velfærdsforlig – at en på 18 år først kan gå på folkepension, når hun er 75 år.
Hvis hun kommer ud på arbejdsmarkedet, når hun er 18 år, vil det altså betyde, at hun bliver tvunget til et arbejdsliv på 57 år, hvorimod hendes klassekammerat, der gik ud af gymnasiet samtidig med hende, og som får en lang videregående uddannelse, jo kan slippe med et væsentlig kortere arbejdsliv, et sted mellem 7 og 10 år kortere, hvis vi kigger på gennemsnitstallene, altså et arbejdsliv på kun 50 år.
Mit spørgsmål er, og det er det stadig væk: Er det retfærdigt?
Man kan sige, at hvis man holder fast i en ensartet pensionsalder, hvad Enhedslisten som principielt udgangspunkt er enig i er en god idé, så ville problemet jo i hvert fald ikke være så stort, hvis man fastholdt den pensionsalder, vi har nu, nemlig 65 år.
Det viser den tabel, som ministeren selv har overleveret til udvalget.
Det, der er mit spørgsmål, er: Er det retfærdigt?
Vil ministeren ikke gerne forholde sig til det?