runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Juel-Jensen (V), 2025-08-14:
Tak for det, formand.
Her til morgen kunne TV 2 News fortælle, at en dansk kampbataljon udsendes til Letland.
Det er dog ikke nogen helt ny nyhed, da det allerede den 4. august kunne læses på forsvarets hjemmeside, og lige siden har mange danskere kunnet møde de mange køretøjer, der er på vej til udvalgte danske havne på landevejene, ligesom mange soldater flyver ud af Roskilde Lufthavn, og hovedtroppen tager sted i dag.
Når jeg starter således, er det, fordi at med udsendelse af soldater til Letland og dermed deltagelse i NATO's beredskab i Baltikum bidrager soldaterne til at håndtere en af NATO's største sikkerhedsudfordringer lige nu.
Den er forårsaget af Ruslands angrebskrig mod Ukraine og udfordrende tilstedeværelse i Østersøregionen.
Når Danmark bidrager til et stærkt kollektivt forsvar af NATO's østlige flanke, så bidrager vi til at afskrække Rusland fra at angribe vores allierede i NATO og styrker dermed sikkerheden i Danmarks nærområde.
Smag lige på ordene: bidrager vi til at afskrække Rusland fra at angribe og styrker dermed sikkerheden i vores nærområde.
Det er baggrunden for det her lovforslag, der i bund og grund går ud på at sikre en hurtigere opbygning af nye faciliteter for både forsvars- og beredskabsområdet.
Vi skal have styrket nationens samlede kampkraft hurtigst muligt.
I Venstre holder vi af tingene, som vi har bygget dem op.
Det har vi gjort ved at kræve godkendelser, tilladelser, høringer og nogle gange dispensationer fra offentlige myndigheder.
Men det betyder også, at mange af tingene har taget lang tid – taget flere år.
I de kommende år skal vi have flere værnepligtige, vi skal investere, vi skal opruste.
Det vil betyde ændringer på flere af vores kaserner og flådestationer.
Vi skal facilitere udvikling og produktion af våben.
Grundlaget for det tager lang tid.
Jeg anerkender, at dette er et vidtgående lovforslag, men også et lovforslag, hvor vi har søgt balancerne.
Der er sikret, som det blev redegjort for af min socialdemokratiske kollega, en parlamentarisk kontrol.
Det sker bl.a., ved at vedkommende minister før fastansættelsen i reglerne i forhold til et konkret budget eller en konkret aktivitet orienterer Folketinget.
Der udarbejdes en bekendtgørelse, der som udgangspunkt kommer i 4 ugers høring.
Og det vil altid være den mindst indgribende foranstaltning, som skal anvendes først.
Danmarks internationale forpligtigelser skal overholdes.
Lovforslagets muligheder skal jo kun anvendes, hvis det ikke er muligt at opnå formålet på normal vis.
Proportionerne skal være i orden.
Venstre støtter forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-08-14:
Jeg oplevede jo bl.a., at der var en tidligere Venstreminister, som udtalte sig for Advokatsamfundet, og som lidt betragtede det her lovforslag, som at man kørte nogle borgere over med en tank, og syntes, at man kunne have valgt at køre dem over med en plæneklipper i stedet for.
Jeg synes jo, det er meget vidtgående, når man forhindrer folk i at klage over anlægsprojekter.
Det er jo det, der er indeholdet i det her lovforslag.
Hvorfor ikke gå efter, at man kunne behandle klager hurtigere?
Det er jo det, som vi er kommet frem til ved at forholde os til store anlægsprojekter inden for den vedvarende energi.
Der har vi sådan set tilført ressourcer til de klagenævn, der er, så de kan behandle klager hurtigere.
Man kunne gå længere ned ad den vej.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-08-14:
Jeg er ganske enig med ordføreren for Enhedslisten i, at i den bedste verden uden det, vi potentielt kan risikere at stå over for, havde den måde, vi har bygget tingene op på i dag – og det sagde jeg også i min ordførertale; hvis ordføreren lyttede godt nok efter – været at foretrække.
Så god er verden bare ikke lige nu.
Det bliver vi simpelt hen tvunget til at tage højde for; alt andet ville være uansvarligt.
Hvert eneste ord i den her aftale er blevet vendt og drejet godt nok, og der er blevet kigget på alternativer hele vejen.
Jeg synes, at man har ramt en rimelig god balance.
Det kan godt være, at man kunne opnå noget ved at tilføre flere ressourcer, men vi skal også være opmærksomme på, at hele den her ting, der så ville skulle etableres, også ville lægge beslag på rigtig mange ressourcer.
Vi kan ikke både på den ene måde sikre den lovgivning, som vi allerede har, og sikre, at der er kampkraft i denne, og på samme tid også allokere ressourcer til at genopbygge og udvide og igangsætte.
Det er også et spørgsmål om ressourcer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-08-14:
Hvis det er store anlægsprojekter, man skal lave, så kan man jo lave en anlægslov.
Det har vi sådan set tradition for i Danmark, og der ville der så være nogle demokratiske processer omkring det, hvor man inddrager samfundet i processerne og der er en høringsret.
Jeg synes, at man simpelt hen går for vidt her.
Det er meget muligt, at vi er i en særlig situation.
Jeg tror egentlig, at jeg er der, at jeg synes, at det er fint, at man åbner en ammunitionsfabrik i Nordjylland, men hvorfor er det, at der sket så lidt på 3 år?
Peter Juel-Jensen (V), 2025-08-14:
Der er mange ting, som tager lang tid, og man kan godt sætte sig ned og være tilbageskuende.
Vi bliver tvunget til at sikre, at der er en fremdrift.
Den her lov til
skal være med til at sikre de politiske aftaler, der ligger om, at vi skal genopbygge og udvikle vores forsvar, og at vi i højere grad skal kunne bidrage, at vi skal kunne omstille os meget hurtigt til en ny situation, og at vi skal passe på rigets sikkerhed og Danmarks befolkning.
Det kræver, at der er muligheder for at reagere hurtigt, og at der er muligheder for, at man på kort tid kan igangsætte nogle ting.
Det er det, som det her skal være udtryk for.
Så kan der være mange gode indvendinger om, at tingene er gået for langsomt.
Det kan godt være, men nu står vi lige her og nu i den situation, som vi står i, og vi kan ikke blive ved med at kigge bagud.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-08-14:
Jeg er interesseret i, at vi får en fælles forståelse for, hvor vidtgående det er i forhold til den demokratiske kontrol, for ved den foregående ordfører fik vi forståelsen af, at der var en demokratisk kontrol.
Så nu vil jeg bare lige høre ordføreren fra Venstre, i forhold til om det ikke er korrekt, at der på side 8 står, at i forhold til Folketinget skal der kun ske orienteringer, og det gælder også forligskredsen, og så er der så det her med, at høringer kun skal ske i de tilfælde, hvor det er muligt.
Det vil sige, at høringsprocessen, som er et meget, meget vigtigt redskab i et demokrati, kan forsvinde i det her.
Kan ordføreren bekræfte de to ting?
Peter Juel-Jensen (V), 2025-08-14:
Det synes jeg at jeg har redegjort for.
Vi er kommet meget, meget sent i gang.
Så ordføreren kan godt prøve på at gøre det her til et personligt angreb på mig, men det synes jeg sagen er alt, alt for vigtig til.
Jeg synes, at ordføreren skulle prøve at sætte Danmark og danskerne først.
Torsten Gejl (ALT), 2025-08-14:
Kan det virkelig passe?
Peter Juel-Jensen (V), 2025-08-14:
Jeg er bornholmer.
Jeg holder meget øje med, hvad der sker i Sverige og i Norge og i Finland, og vi må blot erkende, at vi i rigtig mange år har troet, at verden så lidt anderledes ud.
Det er jo, fordi vi har brugt pengene til noget andet, vi har brugt kræfterne på noget andet, og vi har investeret anderledes.
Det er vi kommet rigtig langt med, men nu har verden ændret sig, og derfor bliver vi tvunget til at være lidt ekstraordinære i vores tilgang til de udfordringer, der nu lurer.
Men på nogle tidspunkter og med nogle projekter kommer vi altså til at lave noget, hvor offentligheden ikke kan have fuld adgang og fuld tilgang til det, der sker.
Som bornholmer kan jeg også godt se, at vores åbenhed, når det kommer til at lave kabelføringer hen over bunden på Østersøen, måske heller ikke altid har været lige smart, for så er man simpelt hen for udsat, når det kommer til at lamme dele af vores samfund.
Det kan godt være, at når man sidder nede på ordførerens plads, kan man være ligeglad med det, men når man er afhængig af 112 eller af, at der er strøm i ens hus, så bliver man måske lidt mere opmærksom på, at der er nogle ting, som vi ikke skal lægge helt frem, og at vi skal passe bedre på vores samfund fremadrettet.
Torsten Gejl (ALT), 2025-08-14:
I og med at den situation er så ekstraordinær, er jeg sikker på, at ordføreren har undersøgt, hvad man gør i andre lande.
Hvad gør man f.eks. i Sverige og Norge?
Indfører man dér også lovgivning, som ikke skal domstolsprøves, og som kan annullere ti vigtige love uden at give folk klageret?
Peter Juel-Jensen (V), 2025-08-14:
Ordføreren glemmer så at sige i den svada, der lige blev leveret her, at det altid vil være den mindst indgribende foranstaltning, der anvendes først, og Danmarks internationale forpligtelser skal overholdes.
Det er jo ikke konstrueret og lavet til at køre hen over danskerne.
Det er jo i helt ekstraordinære tilfælde, og vi står, kære ordfører, i en ekstraordinær situation i øjeblikket.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-08-14:
Så vi har fået præciseret det, så alle ved det: Folketinget bliver kun orienteret, og forligskredsen bliver kun orienteret.
Høringsprocesser sker, når det er muligt.
Det er jo så det, der er det interessante spørgsmål.
Og hvem bestemmer, hvornår det er muligt?
Det står der ikke som en del af det her forslag.
Så det er jo en åben ladeport til ministeren, der får al bemyndigelsen til at beslutte, hvornår det er muligt og ikke muligt, og det er jo bare det, Folketinget skal vide.
Det er det, man giver bemyndigelse til ministeren til at bestemme, altså at en hel høringsproces forsvinder.
Hvorfor er det vigtigt?
Det er det, fordi det er der, offentligheden får kendskab til, hvad der foregår i det her land.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-08-14:
Altså, jeg håber da, lige inden jeg gør det, at ordføreren så kan bekræfte, at det også står nævnt, at det altid skal være den mindst indgribende foranstaltning, der skal bringes i spil; ordføreren omtaler jo det her, som om det er en generel brug af de redskaber.
Men der vil være tilfælde, helt særlige tilfælde, hvor der ikke vil være en høringsfase – hvor der ikke vil være en høringsfase – men det er jo kun i de ekstraordinære tilfælde.
Men der vil altså være en mulighed for, at Folketinget og forligskredsen bliver orienteret hele vejen igennem og får mulighed for at stille spørgsmål og have debatter.
Der vil være bekendtgørelser, der kommer i offentlig høring.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-08-14:
Nej, vi er jo bagud, og det er jo, fordi skiftende regeringer har sløset på det her område.
Så må man haste tingene igennem, og borgernes rettigheder må tilsidesættes, fordi skiftende regeringer ikke har passet deres arbejde.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til det, som man siger er presserende, altså hele belægget for at lave den her lovgivning.
Ordføreren siger, at Danmark nu er mere alene hjemme.
Jeg synes netop, jeg hører andre toner fra regeringen, altså at USA stadig væk har Europas ryg, så længe vi lever op til de fælles NATO-mål, som vi har sat, og artikel 5 fungerer stadig væk.
Så jeg forstår ikke den der retorik om, at vi lige pludselig skal være alene hjemme.
Ja, vi skal leve op til NATO-målene, men det er vel også det.
Simon Kollerup (S), 2025-08-14:
Når man måtte bruge de beføjelser, der følger af den her lov, for de særlige tilfælde, hvor det er egnet til, at man kan bruge det, fordi det er vigtigt for Danmarks sikkerhed, danskernes sikkerhed, ja, så ville det jo stadig væk være mulighed at prøve sin sag ved domstolene.
Men spørgsmålet her er, hvordan vi får tempo ind i oprustningen.
Vi er bagud.
Den her bold, som jeg siger, skal fanges lavt.
Vi er ikke foran i oprustningen af Danmark.
Vi er ikke foran i forhold til at kunne passe godt på nationens sikkerhed, og derfor er der brug for, at vi øger tempoet markant, og det er det, der er det vigtige, og det synes jeg vi alle sammen i Folketinget skal have for øje.
Simon Kollerup (S), 2025-08-14:
Tak for det, formand.
Hele meningen er at sikre, at danske myndigheder hurtigt kan iværksætte nødvendige bygge- og anlægsprojekter samt driftsaktiviteter, som har væsentlig betydning for nationale forsvarsformål eller civile beredskabsformål.
Forslaget indebærer bl.a., at den relevante minister får mulighed for at fastsætte regler for gennemførelsen af konkrete projekter og aktiviteter.
Det betyder, at ministeren vil kunne beslutte tre ting: for det første at overtage beføjelser, som efter anden lovgivning ellers tilkommer andre ministre og myndigheder, for det andet enten helt eller delvist at fravige bestemmelser i den pågældende lovgivning og for det tredje at afskære adgangen til klage inden for det pågældende lovområde.
Derudover lægges der med lovforslaget op til, at den relevante minister i forbindelse med et konkret projekt eller en specifik aktivitet får mulighed for at fravige bestemmelser i anden lovgivning.
Det skal dog kun ske, hvis hensynet til projektets eller aktivitetens fortrolighed gør det umuligt at nå målet gennem almindelige regler i bekendtgørelsesform.
Og det er vigtigt at understrege, at sådanne fravigelser kun kan iværksættes, hvis både forsvarsministeren og beredskabsministeren vurderer sammen med de relevante myndigheder, altså på en militær eller efterretningsfaglig vurdering, at det er af helt afgørende betydning for Danmarks nationale sikkerhed at gennemføre projektet eller aktiviteten.
Endelig sikres det med lovforslaget, at den ansvarlige minister får hjemmel til gennem ekspropriation at erhverve de arealer og rettigheder, der er nødvendige for at kunne gennemføre de bygge- og anlægsprojekter samt driftsaktiviteter, der er omfattet af loven.
Og set i lyset af den sikkerhedspolitiske situation, vi står over for, er der et presserende behov for hurtigt at kunne etablere og hurtigt at kunne udbygge nye faciliteter på både forsvars- og beredskabsområdet, fordi vi har brug for i et højt tempo at være rustet til at kunne imødegå de trusler og udfordringer, som vores samfund står over for.
Det er afgørende, at vi hurtigt kan etablere, ændre eller udvide henholdsvis statslig infrastruktur og statsligt byggeri, hvis der bliver behov for det, og så er det rettidig omhu, at vi nu får lovgivningen på plads.
Og jeg har godt set kritikken af det her lovforslag, og jeg anerkender også, at det er et vidtgående lovforslag, men jeg lægger også vægt på, at der fortsat er parlamentarisk kontrol med beslutningerne bag, at der vil være høringer omkring de relevante bekendtgørelser, hvor det er muligt, og at vi allerede nu vedtager en solnedgangsklausul, så de her helt særlige beføjelser automatisk ophører den 31. december 2028, medmindre andet bliver besluttet.
Så med alt det sagt vil jeg afslutte med at sige, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-08-14:
Folketinget har jo forholdt sig til kritiske situationer, bl.a. under coronapandemien, og det synes jeg egentlig man fik håndteret udmærket; det var meget vidtgående, hvad man egentlig vedtog i den periode.
Vi har jo også i energiforligskredsen forholdt os til, om man kunne få anlægsprojekter til at gå hurtigere, og vi har bl.a. lavet aftaler om firdobling af vedvarende energi på land og omkring brintinfrastruktur, hvor vi er inde at se på, hvordan vi kan få tingene til at gå hurtigere.
det har været at understøtte kommunernes sagsbehandling og så også at give mulighed for, at man kan lave en anlægslov, som kunne realisere store projekter hurtigere.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre her, hvorfor man ikke har set mere nøje på de to aftaler, der ligger omkring firdobling af vedvarende energi på land og brint, og ligesom sagt, at her er man faktisk kommet frem til, at man vil fremme store anlægsprojekter med nogle bestemte virkemidler.
Altså, nu her ender vi jo med noget, hvor man kører borgere over med en tank.
Hvorfor ikke nøjes med noget, der er lidt mere lempeligt?
Simon Kollerup (S), 2025-08-14:
Jeg tror, vi er nødt til at ramme den fælles analyse, som er, at sikkerhedspolitisk er situationen så alvorlig lige nu, at selv hurtigere ofte ikke vil være hurtigt nok.
Er det vidtgående?
Ja, selvfølgelig er det det, og det er også derfor, man ikke bare kan bruge det på hvad som helst, men at der skal ligge grundige faglige vurderinger til grund for det, når det kan lade sig gøre.
Men med det efterretningsbillede vi har omkring Ruslands oprustning, aggressive fremfærd og udsigten til, hvad der vil ske, hvis der bliver en frosset situation, en våbenhvile eller fred i Ukraine, så er vi jo nødt til at tage bestik af, at tempoet i vores egen genopbygning af det danske forsvar skal være højt, hvis vi vil stå distancen, og det bliver kun højt nok, hvis vi har de muligheder, der ligger i lovforslaget her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-08-14:
Jamen det der hurtigere tempo vil vi ikke afvise.
Jeg har noteret mig, at regeringen siden 2023 har ment, at vi skulle have en ammunitionsfabrik i Nordjylland, og hvad er der sket?
Altså, man er jo ikke kommet i mål endnu.
Det er jo sådan nogle spørgsmål, man kommer til at stille sig selv, når man læser det her meget vidtgående forslag.
Er det ikke bare regeringen, der har været for langsom?
Simon Kollerup (S), 2025-08-14:
Konkret omkring ammunitionsproduktionen i Elling vil jeg sige, at jeg da ser det som et af de helt åbenbare eksempler på et sted, hvor vi har brug for at kunne sætte tempoet rigtig højt op.
Normalt, når man skal lave sådan nogle projekter af den her karakter, vil det tage 2-3 år, før man overhovedet er klar til at gå i gang med alle de procedurer, man skal igennem.
Med det nye lovforslag vil du kunne skrue gevaldigt op for tempoet.
Det mener vi er vigtigt, og det tror jeg et meget bredt flertal i Folketinget mener er vigtigt, fordi netop Elling jo også er et eksempel på noget, der har varet for længe nu, og jeg vil forudse, at det er et af de første projekter, vi går i gang med.
Torsten Gejl (ALT), 2025-08-14:
Men hvorfor tør man så ikke lade det være genstand for en domstolsvurdering?
Det er jo det, vi har domstolene til: Er det her virkelig et projekt, der er af så vigtig karakter, at vi kan tilsidesætte så meget lovgivning?
Hvilken smag har ordføreren i munden, når ordføreren nægter domstolene at få lov til at vurdere det eller nægter mennesker, der risikerer at få taget deres huse fra dem, klageret?
Hvordan har ordføreren det med at nægte mennesker den personlige klageret, som vi danskere har som en retssikkerhed for, at tingene foregår ordentligt?
Simon Kollerup (S), 2025-08-14:
Som jeg siger, er de forhold, der dér blev peget på, jo ganske, ganske særlige tilfælde og i et yderst begrænset omfang.
Selv om der er visse muligheder, man her får som minister, kan man dog ikke tilsidesætte de helt grundlæggende rettigheder, der følger af vores grundlov og internationale forpligtelser.
Det kommer til at lyde, som om alt bare er sat til side, men det er det jo ikke.
Derfor kan der jo godt være nogle helt særlige projekter eller aktiviteter, hvor man ikke kan dele det med offentligheden og dermed også med nogle, der vil os det ondt, i forhold til hvad det er, vi måtte genopbygge eller foretage os.
Jeg tror, at ordføreren også godt selv ved, at det kun ville være en bestemmelse, en minister kan aktivere, hvis det er grundigt, fagligt underbygget af efterretningsvurderinger, militærfaglige vurderinger.
Det kan næsten komme til at lyde, som om det så nok er det spor, man vil køre nedad, og til det må jeg bare sige, at det er kun tiltænkt yderst begrænsede tilfælde.
Torsten Gejl (ALT), 2025-08-14:
Tak, formand, og tak for talen.
Det er jo lige præcis de særlige tilfælde, som Advokatsamfundet forholder sig meget, meget kritisk til.
Her foreslår man jo en fuld domstolsprøvelse.
Det vil sige, at når man skal vurdere, hvilke projekter der totalt må tilsidesætte ti love, der handler om miljø og kulturarv osv., så skal det være muligt med en fuld domstolsprøvelse.
Hvorfor er det, at regeringen ikke tør lade domstolene vurdere projekterne?
Det er jo her, vi kan finde ud af, om projekterne er af en art, der gør, at det er nødvendigt at tilsidesætte stort set hele miljølovgivningen.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-08-14:
Det var så ét af spørgsmålene, ordføreren svarede på.
Men det handler jo om, at i lovforslaget fejlciterer teksten jo faktisk FE, for der står, at russerne forbereder et angreb på et NATO-land.
Det er jo faktisk ikke korrekt.
Det, der står i FE-rapporten, er jo, at hvis USA ikke indblander sig, og hvis NATO ikke er så stærk længere, så kan det være inden for 5 år.
Men ordføreren har åbenbart sin egen personlige vurdering af det.
Simon Kollerup (S), 2025-08-14:
Jeg skal prøve – der var jo en del.
Jeg synes, behovet er åbenlyst.
Og jeg synes virkelig, at det gør indtryk på mig, når jeg hører vores myndigheder se på verden omkring Danmark og fortælle os, hvad det er for et tempo, som der bliver oprustet i i lande og stater, der vil os og de værdier, vi tror på, det ondt.
Det er et højt tempo.
Det er jo derfor, det er vigtigt, at tempoet er højt.
Enhver, der har fulgt standen i det danske forsvar og debatten om den den seneste tid, ved jo godt, at vi er bagud.
Det er gen opbygning.
Bolden skal fanges lavt i forhold til det her spørgsmål.
Derfor synes jeg, behovet er åbenlyst.
Det betyder jo ikke, at det er alle anlægsprojekter på Forsvarsministeriets område, der skal ind under den her nye lovgivning – selvfølgelig gør det ikke det.
Men der, hvor det helt vigtigt for genopbygningen af kampkraften og evnen til at kunne forsvare vores land, ser jeg behovet meget, meget stort.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-08-14:
Jeg har faktisk flere spørgsmål, men jeg må nok begrænse mig.
Det ene handler om, at ordføreren siger, der er et behov.
Hvad er det for et behov, ordføreren refererer til?
Det er også det her med, at der er nogle afgørelser fra offentlige myndigheder, som kan undviges.
Hvad for nogle typer af afgørelser er det?
Kan ordføreren præcisere, om det er fra nævn eller domstole?
Ordføreren nævner det her med, at der er parlamentarisk kontrol, men der står jo netop, at det er der ikke; der er kun orienteringer.
Men det er jo netop det, det her lovforslag åbner for, altså at åbne høringer kan droppes, og at man så kun kan have det her med individuelle konsultationer med de berørte myndigheder, dvs. ikke have en åben høring.
Så vil ordføreren svare på de spørgsmål?
Simon Kollerup (S), 2025-08-14:
Jo, men jeg nødt til lige at komme med en bemærkning, for det er jo friskt nok at sige, at jeg har min egen vurdering af situationen omkring os
Jeg noterer mig, at der på de bekendtgørelser, hvor det er muligt, er offentlige høringer.
Der er parlamentarisk kontrol både i forligskredse og i relevante folketingsudvalg.
Så kan der i helt særlige tilfælde være så meget på spil for nationens sikkerhed, at man er nødt til at køre det i et lukket spor, men det vil jo være et ganske, ganske fåtal af tilfælde, hvor det er tilfældet, og der vil det så være Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne, der udgør den parlamentariske kontrol.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-08-14:
Hvorfor er det, at regeringen har valgt blot at orientere Folketinget, i stedet for at det, når de her undtagelser skal ske, skal vedtages af Folketinget?
Man kunne jo godt have valgt den ordning også.
Nu står vi og hastebehandler en sag.
Det så vi under corona; der blev jo hastebehandlet inde fra en kant af.
Så hvorfor er det, man ikke har tillid til, at tingene her godt kan godkendes i Folketinget, og at det blot er en orientering?
Det er jo et valg, man har taget i regeringen.