runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Torp (SF), 2017-02-21:
Nu er det jo ikke første gang, at hr. Joachim B. Olsen og jeg diskuterer de her tal.
Det, jeg bare gerne vil svare på det, er, at Rockwool Fondens har fastsat et minimumsbudget.
Nogle familier, f.eks. et gift par med to børn, ryger altså 4.300 kr. under det minimumsbudget, som Rockwool Fonden har opstillet – og som i øvrigt er et ret konservativt beløb.
Derudover er der også mange, der faktisk ryger under den grænse, som fogeden har sat for, hvad det er, man som minimum som en familie skal have, førend fogeden tager noget fra dem.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-02-21:
Med kontanthjælpsloftet får en enlig mor med tre børn udbetalt 20.300 kr. om måneden.
Mener SF, at en enlig mor med tre børn, der får udbetalt 20.300 kr. om måneden, er fattig?
Marianne Jelved (RV), 2017-02-21:
Nogle tror, at alle mennesker er i stand til at ændre adfærd, når de udsættes for økonomiske incitamenter, som det hedder.
Det er sådan set
udtryk for en af tidens svøber, at økonomi er blevet alle tings målestok.
Det lykkedes jo ikke at vise det, forrige gang vi havde en borgerlig regering, hvor fattigdomsydelserne var indført.
Det lykkedes faktisk ikke at vise det med dem.
Det virkede ikke.
Vi ved også, at der er børn, at der ikke får del i den udvikling, der giver dem de bedste muligheder for at klare sig godt gennem folkeskolen og et uddannelsesforløb efterfølgende.
Det er ofte, fordi det er forældre, der ikke kan give dem de muligheder.
Derfor taler vi i de her år om læringsuligheder i børnegruppen.
Det vil kræve en ekstraordinær indsats tidligt i børns liv, f.eks. i børneinstitutionerne, at bekæmpe læringsulighed.
Og til det er en vækst på 0,3 pct. ikke godt nok.
Der skal findes ressourcer, der kan bidrage til, at alle børn får mulighed for at udvikle sig socialt og gennem udfordringer og høje forventninger i fællesskaber med andre børn.
Regeringen vil styrke indsatsen i daginstitutionerne.
Det er rigtig fint.
Det vil Det Radikale Venstre også.
Men det kan snart være en anden og endnu større udfordring, hvis familiens vilkår bliver præget af mere og mere fattigdom.
De 0,3 procents vækst modsvarer jo ikke den demografiske udvikling, og det vil sige, at der alt andet lige er indbygget en forringelse af økonomien i den offentlige sektor.
Derfor må jeg konkludere, at de gode viljer må erkende, at der er brug for en anden tilgang til mennesker, der har det svært i forvejen.
Muligheden for ressourceforløb er jo rigtig.
Det er en rigtig god idé, når kommunerne gennemfører ressourceforløbet, som det er tænkt.
Og i virkeligheden bør vi måske sætte mere massivt ind for at lære af de kommuner, der gør det, som det er tænkt, og hvor det virker.
Vi skal jo sætte ind for at hjælpe mennesker, der har brug for en hjælp, som vi ved kan virke.
Det er jo det, der er kunsten i det politiske arbejde.
Radikale Venstre vil øge midlerne til børneinstitutionerne til flere pædagoger og til uddannelse.
Radikale Venstre vil afskaffe fattigdomsydelserne, lige så hurtigt det overhovedet kan lade sig gøre, og vi har finansieringen med til det.
Vi satser på en generationsgave.
Allerede i 2006 traf et stort flertal i Folketinget beslutning om, at pensioneringen udskydes et år fra 2030.
Den beslutning er truffet.
I Radikale Venstre vil vi foreslå, at det sker fra 2025 for de ældre, der kan arbejde et år mere og gør det.
De, der ikke kan, skal med en lægeerklæring i hånden kunne få en seniorpension.
Fremtiden kan være en udfordring for os alle, så vi burde diskutere, hvordan vi skaber sammenhæng mellem en økonomi, der er i balance, og et værdigt samfund for alle.
Det var den dagsorden, vi skulle sætte.
Carl Holst (V), 2017-02-21:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren kan forklare mig, hvad forskellen er på de økonomiske incitamenter, ordføreren refererer til, og som er baggrunden for, at man, da man havde regeringsmagten i Socialdemokratiet, lavede ungeydelsen, altså den argumentation, og så den medmenneskelighed, der ligger i 225-timersreglen, der går ud på, at man vil prøve at få de folk, der kan yde en indsats i arbejdsfællesskabet, til at blive afprøvet og til at blive mest muligt selvforsørgende.
Hvori ligger forskellen?
Der tordnes imod, at man er grim med den ene, mens det i forbindelse med den anden handler om afklaring og medmenneskelighed, men jeg forstår ikke forskellen på ungeydelsen versus 225-timersreglen.
Henrik Dahl (LA), 2017-02-21:
Jeg har det udgangspunkt, at offentlige institutioner skal være sekulære.
Det gælder måske i særlig grad institutioner som domstolene; der skal alle, som får deres sag for, jo kunne føle sig trygge ved, at de vil modtage en fair og fordomsfri behandling.
Det gælder også på hospitalerne, hvor alle skal kunne føle sig trygge ved, at netop deres liv og deres velfærd tæller lige så meget som alle andres.
Men uddannelsesinstitutioner bør efter min opfattelse også have et verdsligt præg.
Det, man dyrker på en uddannelsesinstitution, er i sidste instans den frie, den kritiske og den rationelle tanke.
Og der ved man jo af erfaring, at når religioner ikke kender og ikke forstår deres plads, er det lige præcis noget, der kan komme i modsætning til den frie, kritiske og rationelle tanke.
Ser man på sagen i det lys, er der naturligvis ikke brug for et højere religionsniveau, hvis jeg med et selvopfundet ord må sige det sådan, på de offentlige uddannelsesinstitutioner, end der er i dag.
Så er der spørgsmålet om, hvordan man forvaltningsmæssigt bevarer de offentlige institutioner sekulært.
Skal man indføre et centralt forbud, eller skal man lade beslutningen om indretning af institutionerne være op til deres egne ledelser.
Der tror jeg i første omgang et centralt forbud er ude af proportioner med problemets omfang.
Jeg bor selv i Ribe i det sydlige Jylland, og på strækningen mellem Ribe og den dansk-tyske grænse, som ligger ca. 50 km længere mod syd, tror jeg ikke der nogen sinde er blevet rejst et krav om et bederum.
Skulle man i den situation vedtage en lov og udarbejde en bekendtgørelse og sende den ud til de stedlige kommuner, hvor ingen nogen sinde har modtaget en henvendelse om oprettelse af et bederum?
Det ville jeg beskrive som en politisk overreaktion.
Der er ikke nogen, der kan sige, om kampen for de sekulære og offentlige institutioner engang i fremtiden vil kræve skrappere midler, men indtil videre synes jeg, at lokale ledere ud fra et proportionalitetsprincip skal træffe beslutningen om at bevare deres institutioner sekulære, og derfor kan Liberal Alliance ikke støtte beslutningsforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-21:
Tak, og også tak til ordføreren for den hyggelige ordførertale.
Så løber tiden jo, når man står og hygger sig, kunne jeg høre.
Jeg kan ikke rigtig finde ud af, hvad Dansk Folkeparti mener om det her.
Altså, støtter Dansk Folkeparti det her lovforslag, som regeringen har fremsat, eller gør man ikke?
Og hvis man ikke gør: Hvilke betingelser skal så opfyldes, for at man kan gøre det?
Bent Bøgsted (DF), 2017-02-21:
Jeg synes, det er fornuftigt at få svarene ind.
Dansk Folkeparti har 16, 17, 18 spørgsmål, vi skal have svar på.
Så det er ikke sådan, at vi bare siger ja til det hele.
Vi har en del uafklarede spørgsmål, vi skal have svar på, og som jeg regner med kan kaste lidt mere lys over det her forslag, men jobpræmien som helhed synes vi er en god ting.
Om effekten så er der, må evalueringen så vise.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-21:
Det er fair nok.
Jeg er i hvert fald rigtig, rigtig glad for, at man har droppet tanken omkring 2 procents besparelse på a-kasserne, for det var for mig en fuldstændig vanvittig besparelse.
Så det er jeg rigtig glad for.
Men det er klart, at jeg selvfølgelig anerkender, at der er nogle ting, vi skal have at vide, og jeg anerkender også det svar, jeg får, og så må vi efterfølgende afvente og tage debatten ved anden eller tredje behandling.
Bent Bøgsted (DF), 2017-02-21:
Jeg synes, at det er et meget fornuftigt spørgsmål.
Den her finansiering er noget, regeringen har fremlagt.
Vi har sagt nej til et tidligere forslag om finansiering, bl.a. den her 2-procentsbesparelse på a-kasserne.
Den sagde Dansk Folkeparti nej til.
Så har regeringen fremlagt den her finansiering.
Vi har sagt o.k. til, at det er regeringens forslag, men jeg synes da, det er fornuftigt at få det uddybet.
Nu er det jo et andet ministerium og nogle andre kasser, det hører ind under, så det er ikke engang sikkert, at beskæftigelsesministeren kan svare på det.
Jeg kan ikke umiddelbart svare på, hvilke konsekvenser det har.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-21:
Men det er nu ikke det, jeg vil spørge om.
Jeg ved jo, at Dansk Folkeparti har sagt god for hele den her finansiering på bekostning af byfornyelse, og derfor er jeg nødt til at spørge hr. Bent Bøgsted, hvor de manglende penge til byfornyelse rammer.
Hvem går det ud over?
Går det ud over landdistrikterne?
Hvem er det, det rammer?
Det er jo sådan nogle ting, jeg bekymrer mig om, og det er sådan noget, jeg godt kunne tænke mig at få lidt klarhed omkring.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-21:
Det skal forstås på den måde, kan jeg godt sige ganske klart, at hvis vi synes, at den her finansiering er rigtig, rigtig fornuftig, og kan gå ind for den, så hælder vi til at stemme grønt, så hælder vi til at stemme for.
Men det er jo det, jeg er i tvivl om, og det er også derfor, det kan være, det ender med, at vi stemmer gult.
Jeg kan ikke rigtig se for mig, at vi stemmer rødt, fordi vi rent faktisk synes, det er et rigtig godt forslag.
Det gælder bare bekymringen om finansieringen.
Så jeg tror ikke – jeg kan se, at hr. Hans Andersen smiler, og jeg kender ham da så godt, at jeg kan se, at han har fået det svar, han gerne vil have – at jeg kan komme det nærmere eller gøre det mere tydeligt, end jeg har gjort det her.
Hans Andersen (V), 2017-02-21:
Tak for det.
Så der kan sådan set – afhængigt af finansieringen – være tre udfaldsrum i den her sag i forhold til Socialdemokratiets stilling, altså et tryk på den grønne, den gule eller den røde knap.
Men jeg skal bare forstå: Støtter Socialdemokratiet jobpræmien, eller er det rigtigt, at hvis finansieringen er, som det står lige nu, så kan det faktisk ende med, at Socialdemokratiet siger nej til en fremtidig jobpræmie?
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-21:
Jeg har jo svært ved at sige, at Socialdemokratiet er imod en jobpræmie, når vi i forbindelse med finanslovsaftalen i maj 2015 – i 2012 lavede vi det med Enhedslisten – selv har været med til at lave en jobpræmie; så ville det være underligt for mig at stå her og være imod noget, vi selv har været med til at lave.
Men jeg bekymrer mig om finansieringen, for vi ved alle sammen, at den er kommet lidt sent, og vi ved også alle sammen, at der ikke står så meget om det i lovforslaget.
Så jeg ved sådan set ikke, hvad finansieringen indebærer, og derfor kan jeg jo naturligvis ikke svare på hr. Hans Andersens spørgsmål om, om vi vil det ene eller det andet.
Altså, umiddelbart er vi jo for det her, men bekymrede for finansieringen, og derfor ved jeg ikke, om det ender med, at vi stemmer gult, grønt eller rødt, eller hvad vi gør.
Det er jeg nødt til først at tage stilling til, når vi har fået besvaret de spørgsmål af ministeren.
Det er jo derfor, at vi går konstruktivt ind i det, og derfor, at vi stiller de spørgsmål og også venter, til vi har fået svar.
Hans Andersen (V), 2017-02-21:
Tak for det.
Og tak, fordi Socialdemokratiet sådan set anerkender, at en jobpræmie også er en vej at gå, når vi skal have flere mennesker i arbejde.
Det er sådan set en vej, vi ønsker at gå nedad – også set i lyset af de erfaringer, der er på internationalt niveau, og de erfaringer, man har gjort sig i Danmark tidligere.
Jeg skal spørge Socialdemokratiet, hvordan de stiller sig, hvis det er den finansiering, der ligger nu, som også er den kommende finansiering.
Vil Socialdemokratiet så stemme imod en fremtidig jobpræmie?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-02-21:
Det, som vi diskuterer her i dag, er jo overordnet set et lovforslag, som på alle måder forenkler reglerne i forhold til det, som vi har diskuteret, nemlig barselsområdet.
Og til hele diskussionen om, hvorvidt der er nogle, der bliver stillet dårligere, og nogle, der bliver stillet lidt bedre, vil jeg sige, at det var en politisk afvejning, som vi lavede, da vi fremsatte det her forslag.
Jeg går gerne ind i en større diskussion, når jeg svarer skriftligt på nogle af de her spørgsmål, og det ser jeg frem til at gøre.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-21:
Så røg vi over i teknikken igen.
Jeg kan bare ikke se logikken, og selv om den var der, ville jeg nok ikke acceptere den.
Men jeg kan ikke se, at digitaliseringen har noget at gøre med det, at man udvider beskæftigelseskravet fra 13 uger til 4 måneder.
Hvad er det ved digitaliseringen, der tvinger regeringen til at foreslå noget sådant?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-02-21:
Det, der fremgår af lovforslaget, er jo, at der er ændringer i forhold til beskæftigelseskravet.
Det er sådan, at der vil være mindre lempelser af beskæftigelseskravet for nogle personer, og så vil der være mindre justeringer, herunder stramninger, af beskæftigelseskravet for andre.
Når man skal lave den her digitale løsning, er det netop for at sikre, at man gør det på den mest hensigtsmæssige måde, og så kan man ikke lave et fuldstændig millimeterretfærdigt system.
Og det er så den politiske tanke, der ligger bag.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-21:
Jeg skal nok vende tilbage til det mere tekniske, men jeg vil bare lige fortælle ministeren, at det med arbejdskonflikt opfatter jeg sådan, at i dag tæller en arbejdskonflikt med i beskæftigelseskravet, men at den ikke kommer til det med det lovforslag, vi behandler her.
Så kommer den til at fungere som det, man kunne kalde en død periode.
Men vi får så opklaret, om jeg har misforstået det.
Men jeg vil godt stille et politisk spørgsmål: Om det er 5 måneder, eller hvad det er, så sker der en skærpelse af beskæftigelseskravet, og det medgiver man jo også i svarene fra ministerens side.
Hvad er begrundelsen for det?
Bent Bøgsted (DF), 2017-02-21:
Vi støtter det her forslag.
Det synes jeg egentlig også at jeg sagde.
Der er så nogle uklarheder og nogle punkter, som vi er meget usikre på, bl.a. det her med selvstændige og optjening i udlandet.
Og bliver vi ikke tilfredse med de svar, vi får der, kunne det jo godt være, at det var sådan nogle punkter, vi ville prøve på at se om vi kunne få trukket ud af lovforslaget.
Men lad os nu se, hvad ministeren svarer på det.
Jeg kan ikke rigtig vurdere, hvordan det her med selvstændige er: Hvor lang tid skal de have bopæl i Danmark?
Hvor opretter de deres virksomhed?
Er det nede i Rumænien, hvor de så skal redegøre for, hvad de har tjent dernede – og hvordan og hvorledes med kontrol af det?
Det er lidt uafklaret, og det skal vi selvfølgelig have spurgt ind til.
Men som helhed, i store træk, støtter vi forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-21:
Men der er jo ikke en knap hernede, der hedder »i store træk« og »i mindre grad«, vel?
Det er de tre muligheder, vi har.
Og når man er ved en førstebehandling, er det fair nok at sige: Vi kan godt lide intentionen i det her, men der er altså nogle ting, vi vil have ændret, for at vi kan støtte det.
Er det det, Dansk Folkeparti siger?
Eller siger Dansk Folkeparti: Ja, der er nogle ting, vi ikke rigtig kan finde ud af, men vi støtter det alligevel?
Det er da meget rart for os andre at vide i den videre behandling, for det har noget at gøre med, hvilken pression vi andre, der som udgangspunkt er i mindretal, kan lægge på regeringen for at få ændret ting og sager, bl.a. spørgsmålet om finansieringen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-02-21:
I Radikale Venstre har vi egentlig et ret udogmatisk forhold til at hjælpe flere mennesker i arbejde.
Hvis vi på nogen som helst måde kan få en langtidsledig mere i beskæftigelse, er det jo en kæmpe gevinst først og fremmest for det enkelte individ, men selvfølgelig også for samfundet.
Det er også derfor, at vi i den tidligere regering også foreslog det her.
Så selve forslaget om en midlertidig jobpræmie er vi sådan set meget positive over for.
Som de tidligere ordførere kunne vi også godt tænke os at se noget mere dokumentation, at vi baserer forslagene på viden, men vi er altså også udogmatisk indstillet.
Til gengæld har vi de samme reservationer, som den socialdemokratiske ordfører har, i forhold til finansieringen, og som Enhedslistens ordfører har i forhold til, at et menneske på integrationsydelse ikke skal have samme adgang til en jobpræmie, hvis vedkommende kommer i arbejde, som alle andre på overførselsindkomst, her langtidsledige.
Det vil vi mene er mindst lige så fortjent for dem som for alle andre.
Men finansieringen, nok især i forhold til den del med byfornyelsespuljen, som det er lagt op til at finansiere med her, er jo kommet noget sent.
Den har vi derfor ikke haft så god tid til at studere nærmere og har altså brug for lige at kigge nærmere på og få nogle flere svar i forhold til, før vi kan tage stilling til, om Radikale Venstre er for det her forslag, men selve substansen og det at prøve en jobpræmie til langtidsledige af er vi sådan set positive over for.
Laura Lindahl (LA), 2017-02-21:
Tak for det.
Med det her forslag gennemfører man som bekendt en midlertidig ordning med målrettede jobpræmier for langtidsledige med det sigte at få flere ind på arbejdsmarkedet.
Præmien er på 10 pct. af ens indtægt fra ustøttet beskæftigelse, maksimalt 2.500 kr. om måneden, i op til 18 måneder, og det kan jo altså netto give en langtidsledig 45.000 kr., hvis man kommer i arbejde.
I Liberal Alliance mener vi, at en af de vigtigste politiske opgaver overhovedet er at sikre, at flest muligt tager del i arbejdsfællesskabet i Danmark.
Vi mener, det er det bedste for den enkelte, og vi mener, det er det bedste for samfundet.
Der er sådan set indikatorer på, at det her kan være et godt håndtag.
KORA lavede jo i 2015 et litteraturstudie af virkningerne af forskellige beskæftigelsesmæssige initiativer.
Derfor er håbet selvfølgelig, at man nedbryder barriererne mellem langtidsledige og arbejdsmarkedet, så mange kan blive hængende, selv når jobpræmien udløber.
Med hensyn til finansieringen, som der har været talt lidt om, synes jeg jo, det er interessant, at man taler om byfornyelse, og at man er meget bekymret over at skære i den.
Vi synes faktisk i Liberal Alliance, at det er et rigtig godt sted at finde pengene.
Derfor støtter Liberal Alliance fuldt ud forslaget.
Hans Andersen (V), 2017-02-21:
På daværende tidspunkt havde Enhedslisten jo, som jeg husker det, indgået en finanslovsaftale med den daværende regering, og der indgik jo en lang række finansieringer i den kabale, som Venstre bestemt ikke kunne acceptere, nemlig afgiftsstigninger, skattestigninger osv.
Det var jo baggrunden for, at vi sagde nej.
Her ligger der helt åbent to forslag til finansiering, og jeg skal bare være klar over, om Socialdemokratiet foretrækker byfornyelse eller foretrækker at hjælpe flere ledige i gang.
Og jeg foretrækker altså det sidste.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-21:
Så spørger jeg bare tilfældigt tilbage og siger, at det så ikke var den prioritering, Venstre ønskede i 2012 eller 2013, hvor man havde det her i forbindelse med finansloven.
Der ønskede Venstre ikke jobpræmien, og derfor prioriterede man anderledes og sagde nej til det.
Det er så det, jeg forstår i dag.
Hans Andersen (V), 2017-02-21:
Jamen det er da korrekt, at jeg ikke forventer, at Socialdemokratiet har været med til at pege på den finansiering, der fremgår af lovforslaget.
Det er da fuldstændig korrekt.
Jeg stiller så et spørgsmål.
Når det er en jobpræmie i den størrelsesorden, vi her står over for at skulle implementere for at hjælpe ledige i job, så må Socialdemokratiet jo forholde sig til, om man synes, at byfornyelse og investering i byfornyelse er vigtigere end at kunne hjælpe mennesker, som har været ledige i lang tid, ud på arbejdsmarkedet.
Det var det jo også i 2014 og i 2012, hvor vi i øvrigt diskuterede andre former for jobpræmie.
Jeg spørger så bare her i 2017: Vil Socialdemokratiet være med til at investere i de ledige, når der ligger den her finansiering?
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-21:
Det var dog et fremragende spørgsmål af hr. Finn Sørensen.
For så er jeg nødt til at spørge: Er ordføreren enig i, at Socialdemokratiet ikke har været en del af det at finde de her penge på byfornyelse?
Og betyder det ikke, at hvis Socialdemokratiet ikke var en del af forliget med hensyn til at finde den finansiering, så står vi jo nøjagtig samme sted, som Venstre stod, dengang de ikke var en del af den finansiering i forhold til en finanslov?
Så det ville være fuldstændig dybt underligt, hvis vi ser Venstre begynde at pege fingre af Socialdemokratiet, hvis vi ikke går ind for den her finansiering, for Venstre stod samme sted for x antal år siden.
Er det ikke korrekt forstået?
Hans Andersen (V), 2017-02-21:
Der er vel den forskel, så vidt jeg husker det, at det jo var en finanslovsaftale, Enhedslisten havde lavet med den daværende regering, og i den indgik der så finansieringen af det tiltag.
Og da havde Venstre ikke været en del af de forhandlinger og havde dermed heller ikke sagt ja til finansieringen.
Her lægges der et forslag frem til finansiering, og så kan partierne jo åbenlyst forholde sig til, om de synes, at midler fra byfornyelse kan være med til at finansiere en jobpræmie.
Jeg håber på, der bliver stor opbakning og støtte til, at en jobpræmie også bliver virkelighed.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-21:
Jeg er fuldstændig enig i, at det alt sammen handler om politisk prioritering.
Men hvis man skal prioritere i alle tilfælde, som ordføreren gør dér, hvorfor stemte Venstre så imod det forslag til jobpræmie, som S-R-SF-regeringen med støtte fra Enhedslisten gennemførte i foråret 2012?
Det var ordføreren selv, der var ordfører på det dengang, og den ene af begrundelserne var, at man ikke kunne lide det, fordi finansieringen skulle findes af regeringen og Enhedslisten.
Og så var man bange for, at det var en forkert finansiering, der kom ud af det.
Så er der ikke noget, der ligesom er gået galt i historikken dér?
Nu er det pludselig et problem, hvis man bruger finansieringen som begrundelse.
Men da ordføreren selv brugte det som argument for at stemme imod det tidligere forslag om jobpræmie, som han ellers syntes var godt, var lige nøjagtig spørgsmålet om at bruge finansieringen åbenbart ikke noget problem.
Hans Andersen (V), 2017-02-21:
Nej, bestemt ikke.
Det er jo så bare et spørgsmål om det enkelte partis prioritering.
Så må det enkelte parti jo gøre op med sig selv: Hvor vigtigt er det med en jobpræmie til langtidsledige?
Derfor har vi også finansieret det forslag, der ligger her i dag.
Og derfor opfordrer vi jo også partierne her i Folketingssalen til at støtte det.
Så kan jeg forstå, at der er betænkeligheder hos Socialdemokraterne, og det er der jo så også åbenlyst hos Enhedslisten.
Men man må jo gøre op med sig selv, hvad der er vigtigst.
Alt handler jo om prioritering.
Og der vil det nok undre mig lidt, hvis Enhedslisten også måske ender med at stemme rødt til et tiltag, der skal hjælpe flere mennesker i arbejde.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-21:
Tak, og tak til ordføreren.
Nu hørte jeg, at ordføreren var lidt efter den socialdemokratiske ordfører, fordi den socialdemokratiske ordfører havde nogle, synes jeg, rimelige betænkeligheder i forhold til finansieringen.
Og så lå det næsten i ordførerens spørgsmål, at det var ligesom sådan lidt odiøst, for støttede man nu jobpræmien, eller gjorde man ikke?
Så også af hensyn til mig selv, der om lidt skal op og forklare, at jeg også har problemer med finansieringen, vil jeg gerne høre ordføreren: Er der noget odiøst i det, at man stiller sig tvivlende eller måske ender med ikke at stemme for et lovforslag, fordi der er en forkert finansiering i det?