runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Der har vi Konservative bare det ganske enkle synspunkt, at hvis man sørger for, at den måde, man kommer til en screeningsamtale på, er god nok, så vil man kunne påpege præcis sådan nogle problemstillinger, i forhold til om folk er islamister eller har tendenser til terror – alle de ting, som vi jo alle sammen mener at man ikke skal støtte, hvis man skal være dansk statsborger
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
Tak for det.
Religion betyder noget.
Religion giver et verdenssyn og et værdisæt.
Men man har de sidste 50 år undervurderet både islam og kristendommen her i Danmark.
Islamiske værdier går ikke væk, fordi folk kommer til Danmark, får en fin bolig og et arbejde og lærer dansk.
Forhøjet levestandard plus lavere temperatur giver ikke af sig selv danske, kristne værdier, for man bærer sin kultur med sig, og man reproducerer den i høj grad også her under de nordligere himmelstrøg.
Islamiseringen af Danmark betyder, at danskere ufrivilligt bliver underlagt muslimske regler, og at muslimer, der ønsker at bryde ud af et kulturelt parallelunivers, fastholdes i det.
Danskere skal ikke tvinges til at høre på muslimsk bønnekald, spise halalkød eller holde fri på muslimske helligdage.
Man skal heller ikke finde sig i, at det er farligt for en lærer at bruge Muhammedtegningerne i undervisningen, eller at man ikke må synge julesalmer i skolerne.
Vi skal ikke gå på kompromis med vores kultur og vores frihed, som udspringer af vores egne frie danske og kristne værdier.
Men for at bevare den frihed, vi har, skal vi gå op imod islamiseringen.
Man kan studere det østrigske fortilfælde, hvor man er i gang med at lukke moskéer og begrænse islams indflydelse, og man kan se på det franske forslag, der nu også begynder at rette sig imod at begrænse islams indflydelse.
Man må bare håbe, at det ikke er for sent.
Kulturkampen for vores egen kultur er helt afgørende for at stoppe islamiseringen, men det er klart, at den skal gå hånd i hånd med asylstop, hjemsendelser, repatriering og afvikling af parallelsamfund.
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
Jeg er glad for, at ministeren er imod ekstrem islamisme, negativ social kontrol og klanstrukturer.
Det er jeg også.
Men jeg hørte bare ikke ministeren sige, at islamiseringen skal stoppes, og det er det, som det drejer sig om.
Det er jeg fuldstændig uenig i.
Islam i sig selv er et problem, fordi der vokser den slags problemer, man lige omtalte, ud af islam, og fordi islam har et værdisæt, som er fuldstændig i modsætning til det traditionelt danske kristne.
Så der mener jeg, at ministeren er galt afmarcheret, og jeg mener simpelt hen ikke, at ministeren svarer på forespørgslen.
Skal man stoppe islamiseringen, eller skal man ikke?
Mener ministeren ikke, at det er et problem, at danskere ufrivilligt bliver underlagt islamiske krav, såsom at man ikke må tegne profeten Muhammed, at man nogle steder bliver tvunget til at spise halalkød, fordi folk af sære årsager synes, at det er vigtigere at opfylde muslimske spisekrav end almindelige traditionelle danske?
Så bør man ikke begrænse muligheden for, at islamiske regler kan pålægges andre?
Men vi mener ikke, at det er tilstrækkeligt.
Altså, man kunne bede om f.eks. at få opgivet folks religiøse baggrund, når de står på lovene, især når vi i Indfødsretsudvalget stemmer enkeltvis om personer.
Det er fuldstændig absurd, at vi ikke kan få at vide, om man er kristen eller muslim, hvis man kommer fra Syrien f.eks. Og det gør jo en kæmpe, kæmpe forskel, når man kommer til landet, om man er en del af det muslimske parallelsamfund eller meget hurtigt kan blive en del af det muslimske parallelsamfund i Danmark, eller om man kan indgå i det kristne majoritetssamfund i Danmark, på grund af ens baggrund.
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-12:
Hvis jeg besøger en moské, tager jeg skoene af, fordi jeg er gæst i moskéen, ligesom jeg ikke sidder med kasket på i kirken.
Men hvis imamer forsøger at påtvinge resten af det danske samfund muslimske værdier og normer, er det ikke et udtryk for respekt, så er det jo et udtryk for underkastelse, hvis man accepterer det.
Så i den forstand, at religiøse autoriteter og institutioner forsøger at påtvinge det danske samfund islamiske værdier og normer, jo, så skal det stoppes, og derfor er vi også varme tilhængere af maskeringsforbuddet.
For det betyder jo, at det, som jeg betragter som en islamisering, nemlig en burka, der går ned ad Nørrebrogade, ikke er lovligt.
På samme måde er vi også ved at undersøge det juridiske grundlag for, om det er muligt at forbyde bønnekald uden også at forbyde kirkeklokker, og på samme måde kunne man rejse masser af andre diskussioner, som jeg alle sammen synes er relevante.
For vi skal ikke underkaste os en måde at fortolke islam på, som forsøger at påtvinge resten af det danske samfund de normer, som islam efter nogles opfattelse er bygget op efter.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Mange tak.
Jeg vil jo gerne anerkende, at ministeren har samarbejdet med os på mange gode områder i forhold til de problemer, der er, i forhold til donationer osv., men en af de ting, som jeg tror springer rigtig mange danskere i øjnene,
Efterfølgende har det jo vist sig, at der ligger adskillige ansøgninger fra moskéer, der gerne vil lave larmende muslimske eller arabiske bønnekald ligesom det, som man oplever i Sverige.
Er det noget, som ministeren nu, hvor vi kan se, at det ikke bare var en enlig svale, reelt vil gribe ind over for?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-12:
Vi er ved at undersøge juraen i, hvorvidt det er muligt at forbyde bønnekald om fredagen, når man er på vej ned efter fredagsslik, uden også at forbyde kirkeklokker om søndagen, og det er, fordi det er vores opfattelse, at kirkeklokker historisk og kulturelt hører til i det danske samfund, hvorimod bønnekald virker anmassende.
Vi kommer ikke til at fremlægge lovforslag, som vil forbyde kirkeklokker i Danmark, og derfor er der her behov for at undersøge det juridiske grundlag.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-12:
Tusind tak.
Ministeren nævner i sin tale to konkrete eksempler, og dem har jeg egentlig lyst til at tage op igen.
Ministeren nævner det med, at det fra at være et dejligt område med kolonihavehuse – mormors kolonihavehus – bliver til Urbanplanen, og ministeren nævner også eksemplet med, at man har den her kolonihavesang, og vi har også haft den her Danmarkssang af Shu-bi-dua i Højskolesangbogen, som nu i stedet erstattes af en ramadansang.
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-12:
Min søn har gået i vuggestue i Urbanplanen, og det var en fremragende daginstitution med gode pædagoger og gode forældre og gode børn.
Omvendt kan alle, der har læst den bog, der hedder »Planen«, også skrive under på, at der mildest talt også både er sociale og integrationsmæssige udfordringer i det boligområde.
Jeg tror, og det er min generelle konklusion efter 50 års indvandring til Danmark, at det har bragt en masse godt med hertil, men det har også givet en masse enorme udfordringer for vores samfund, og derfor er jeg altid lidt skeptisk, hvis der er nogen, der siger, at det kun har været skidt, eller at det kun har været godt.
Morten Dahlin (V), 2020-11-12:
Tak for det.
For da vi havde drøftelsen her i Folketingssalen omkring det blå beslutningsforslag om at skride ind over for det her, gav ministeren den begrundelse, at ministeren ikke syntes, det var et stort nok problem til, at ministeren ville skride ind nu, men når det blev et stort nok problem, skulle ministeren nok skride ind.
Jeg vil egentlig bare høre, om ministeren i de måneder, der er gået, siden vi diskuterede det sidste gang, har skiftet holdning og nu godt kan se, at det her problem vokser, og at der er brug for, at vi skrider ind noget før.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-12:
Tak, og undskyld.
Jeg sad og tænkte, at det stadig var lovforslaget, men det er selvfølgelig beslutningsforslaget, vi drøfter nu.
Det her forslag vil ikke ændre på det, på trods af at det er et lillebitte skridt i den rigtige retning.
Men den her superliner, som indfødsretsområdet er, skal ikke bare have ændret kursen en lillebitte smule; den skal vendes helt væk fra isbjerget.
Politikerne skal stoppe med lemfældigt at smide om sig med statsborgerskaber.
Vi skal stoppe tildelingen af statsborgerskaber til folk, der kommer fra muslimske lande, som vi ved er overrepræsenteret i kriminalitetsstatistikkerne, når de kommer hertil.
I Nye Borgerlige ønsker vi at løse udlændingespørgsmålet fra bunden.
Det indbefatter også at stoppe politikernes lemfældige omgang med det danske statsborgerskab og sikre det frie og trygge samfund, som generationer før os har bygget op.
Det ønsker Nye Borgerlige.
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
Vi er i Dansk Folkeparti helt på linje med forslagsstillerne her.
Vi synes, det er fornuftigt at stramme på det her område.
Vi synes ikke, at man skal have dansk statsborgerskab, hvis man har begået alvorlig kriminalitet, og det må det jo siges at være, hvis man er deroppe, hvor man kan få betinget eller ubetinget fængselsstraf.
Så det her er en fornuftig stramning af cirkulæret.
Det vil vi meget gerne støtte.
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2020-11-12:
Skal man kunne få dansk statsborgerskab, hvis man har begået personfarlig kriminalitet med en straf på over 3 måneders fængsel?
Skal man kunne få dansk statsborgerskab, hvis man har begået vold mod børn?
Skal man kunne få dansk statsborgerskab, hvis man har begået seksualforbrydelser?
Eller skal man kunne få dansk statsborgerskab, hvis man har begået bandekriminalitet?
Sådan er reglerne allerede i dag, og derfor synes jeg, at det er vigtigt, at det, når vi har den her diskussion, ikke kommer til at lyde, som om alle kriminelle bare får statsborgerskab.
Der er faktisk ret stramme regler for det.
Hvis vi kan finde nogle eksempler, hvor det giver mening, vil vi også i Radikale Venstre gerne være med til at kigge på det Men jeg mener ligesom ministeren, at der jo skal være en balance i, at man, hvis man f.eks. har lavet nogle ting, mens man var ung, ikke skal være udelukket fra det for evigt.
Det er den balance, vi har i vores retssystem, og den balance synes jeg det er vigtigt holde fast i.
Derfor er vi i Radikale Venstre imod forslaget.
Jeg skal hilse fra Enhedslisten og sige, at Enhedslisten også er imod forslaget.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
De nuværende regler siger jo, at man kan sidde i fængsel i helt op til 1 år og så derefter efter en karensperiode få dansk statsborgerskab.
Man skal lave noget meget, meget voldsomt for at få 1 års fængsel.
Selv om vi ikke helt kan mødes, når det gælder, at enhver fængselsstraf skal udelukke fra det danske statsborgerskab, som De Konservative jo ønsker, kan ordføreren så komme mig et skridt i møde i forhold til grænsen på 1 år?
Eller synes ordføreren, at det er fint nok med 1 års fængsel, som det er i dag?
Lotte Rod (RV), 2020-11-12:
Jamen det er jo faktuelt forkert, at der skal 1 års fængsel til, før man ikke får statsborgerskab.
Der er jo en lang række ting, som man bliver udelukket fra i en periode.
Altså, hvis man f.eks. får en bøde på 3.000 kr., er man udelukket fra at få statsborgerskab i 4½ år.
Så det er simpelt hen faktuelt forkert, at der skal 1 års fængsel til, at man bliver udelukket.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
For at man er udelukket permanent, gælder den øvre grænse på 1 års fængsel.
Så er jeg godt klar over, at der er nogle karensperioder.
Nu taler vi om dem, der bliver udelukket for evigt og altid.
Hvor skal grænsen gå der i forhold til Radikale Venstre?
Kan vi stramme bare en lille smule op, eller er reglerne fine, som de er?
Altså, nu går vi til de forhandlinger med mange rigtig gode forslag, men de tre forslag, som vi det seneste år har lagt frem, er om det danske sprog, kriminalitet og det, at man skal til en personlig samtale.
Det tror jeg vist ikke engang er et år siden vi debatterede her i folketingssalen.
Og det er jo netop for at sørge for, at man i forhold til islamister som boghandleren fra Brønshøj eller Hizb ut-Tahrir-medlemmer, som hr. Lars Aslan Rasmussen fra Socialdemokratiet beskrev før, gennem en samtale kan have en screening, der så sorterer nogle af dem fra.
Så det er den måde, vi vil gøre det på.
Og det har vi jo rent faktisk fået igennem, altså at det er noget af det, vi skal undersøge.
Jeg tror endda, at vi skulle have været i Østrig for at se på, hvordan man gør det der.
Så det er klart en del af Konservatives prioriteter.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-11-12:
Mange tak for ordet.
Adgang til dansk statsborgerskab er jo ikke noget, man bare sådan lige får, og det giver fin mening, at der er visse kriterier, f.eks. straffeattest og sprogkundskaber, hvilket vi jo også har fået slået fast i løbet af de foregående debatter.
I SF bakker vi helhjertet op om, at vi skal stille krav til alle de mennesker, der ønsker et dansk statsborgerskab.
Som det jo også fremgår, er der sådan set allerede ret tydelige krav til ansøgere, der søger om dansk statsborgerskab, bl.a. om danskkundskaber, selvforsørgelse og om, hvorvidt man er straffet tidligere.
Der er i visse situationer karensperioder, og der er skærpede krav for personfarlig kriminalitet, terrorisme, bandekriminalitet og seksualforbrydelser.
Der er tale om grov kriminalitet, som vi som samfund overhovedet ikke skal acceptere, men skal lade få konsekvenser.
Men vi skal ikke brændemærke eksempelvis meget unge mennesker, der i en tidlig ungdom er kommet til at lave sådan en enkelt fejltagelse og har fået en betinget dom, men måske siden hen holder sig på den rigtige side af loven.
I SF er vi sådan set åbne for at gøre mere i forhold til kriminalitet, som er meget alvorlig, og for, at det får skærpet betydning for statsborgerskab og udvisning, men mindre forseelser skal ikke hindre ellers sådan ret pligtopfyldende borgere i at opnå statsborgerskab.
Med det vil jeg meddele, at SF stemmer imod forslaget.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-12:
For langt de fleste danskere vil ordlyden af det her forslag vække genklang.
Selvfølgelig skal de, der har forbrudt sig mod Danmarks lovgivning, ikke belønnes med den fineste gave, nemlig det at få det danske statsborgerskab.
Den logik er dog desværre ikke trængt ud i alle kroge på Christiansborg.
Desværre er der et stort flertal af politikere og partier på Christiansborg, der stadig mener, at vi skal kaste denne fine gave i grams, og det er ulykkeligt, ikke bare for Danmark, men også for de kommende generationer – generationer af danskere, der skal leve med, at kriminelle udlændinge nu kan begå mere kriminalitet, og at det er endnu sværere at smide dem ud af landet.
I Nye Borgerlige mener vi, at vi skal gå langt strengere til værks.
Vi vil stoppe al tildeling af statsborgerskab til udlændinge, der kommer fra muslimske lande, som vi har statistisk belæg for er overrepræsenteret i kriminalitetsstatistikkerne.
Kriminelle udlændinge skal udvises konsekvent og efter første dom, og udlændinge, der er tildelt dansk statsborgerskab, skal have det frataget og udvises, hvis de bliver idømt en ubetinget frihedsstraf.
Vi stemmer selvfølgelig for det her forslag, der skærper reglerne.
Jeg har ligeledes spurgt ind til, hvor mange kriminelle udlændinge der er på det lovforslag om indfødsret, som vi behandlede tidligere i dag.
Forslaget her er et lille skridt på vejen, men der skal mere til.
I Nye Borgerlige ønsker vi ikke flere lappeløsninger – vi ønsker at løse udlændingepolitikken fra bunden.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-12:
Vi vil i Liberal Alliance gerne være med til at stramme op på tildelingen af statsborgerskab, herunder på tildelingen af statsborgerskab til ansøgere, som har begået straffelovsovertrædelser i Danmark.
Vi har svært ved at tro på, at man, hvis man kommer hertil fra et andet land og i løbet af forholdsvis kort tid, en kort årrække, allerede går i gang med at begå kriminalitet mod mennesker i det nye land, man er kommet til, så har et oprigtigt ønske om at være et fuldgyldigt medlem af dette land, altså i dette tilfælde Danmark.
Og det er begrundelsen for, at vi mener, at det skal have alvorlige konsekvenser for folks ansøgning om statsborgerskab, hvis man har begået straffelovsovertrædelser i Danmark.
Vi er helt enige i de regler, der er i dag, som gør, at man for alvorlige forbrydelser mister retten til at blive statsborger i Danmark for evigt, men vi mener ikke, at dette »for evigt« skal gælde for – i sammenligning med dette – meget mildere forbrydelser.
Har man f.eks. begået forholdsvis milde straffelovsovertrædelser, som ville kunne udløse en betinget eller ubetinget dom, så tænker vi, at det kunne være passende med f.eks. en 25-årskarantæne, sådan at den plet, der er på ens ansøgning om statsborgerskab, efter 25 år forsvinder, hvis man har optrådt ordentligt og på lovens side i Danmark, og man kan så få statsborgerskab.
Det er denne absolutte del om, at det er »for evigt«, man mister retten til at få dansk statsborgerskab, som gør, at vi formentlig ikke vil stemme for det her beslutningsforslag.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Tak, hr. formand.
Jeg vil gerne igen takke Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige for at bakke op om det her forslag, ligesom I bakkede op om det, der var før.
Jeg ved ikke, om jeg skal sige, at vi er de tre musketerer, men jeg er i hvert fald glad for, at vi Konservative ikke står alene med det synspunkt, at det er helt almindelig sund fornuft, at kriminelle udlændinge selvfølgelig ikke skal have dansk statsborgerskab.
Jeg håber faktisk, at Ekstra Bladet en dag vil prøve at lave en af de der undersøgelser – jeg ved godt, de ikke er så demokratisk repræsentative – og stille spørgsmålet ud til danskerne: Skal en udlænding, der har fået en fængselsdom, kunne få dansk statsborgerskab – ja eller nej?
Jeg er overbevist om, at svaret ville være et overvældende nej.
Og der synes jeg jo, det er ærgerligt, at man ikke ser samme tankegang her i Folketinget, og at der er så mange partier, der siger: Hård kriminalitet og kriminelle udlændinge skal ikke have det, men så alligevel, hvis man nu venter 25 år, eller hvis nu det ikke var så alvorligt osv. Helt ærligt!
Lad os sige, at man til de unge, der går derude – og som jo selvfølgelig ikke sidder og nærlæser loven og siger, nå, hvis det er voldtægt, så rammer konsekvensen lidt hårdere, end hvis det er bedrageri – sagde: Hvis du får en fængselsdom, kan du aldrig blive dansk statsborger.
Så tror jeg, det ville have en effekt, altså i de kriminelle miljøer, hvor der går unge, som gerne vil have et dansk statsborgerskab, fordi de ved, hvilket privilegie det er.
Så ja, jeg glæder mig til forhandlingerne.
Jeg synes, det er en lidt ærgerlig måde at starte på, at vi ikke engang på de to allermest åbenlyse ting – det danske sprog og kriminalitet – allerede her kan komme et skridt i retning af nogle fornuftige opstramninger med hensyn til dansk statsborgerskab.
Men jeg håber på, at vi stadig væk kan få nogle rigtig gode og fornuftige ting igennem til forhandlingerne, som jo så desværre først kommer i starten af det nye år.
Konservative bakker selvfølgelig op.
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
Som jeg også sagde i min ordførertale, støtter vi forslaget, og vi synes, det er rigtig fornuftigt, at man strammer op på både det med sprogkrav og det med kriminalitet.
Men det undrer mig bare, at en ordfører for Det Konservative Folkeparti ikke er mere interesseret i det kulturelle aspekt, det religiøse aspekt.
Altså, al kultur bygger jo på religion.
Man er meget interesseret i at forhindre kriminelles adgang til statsborgerskab
, men hvad med dem, der har en kultur, som vi nu af erfaring ved er meget, meget svær for ikke at sige umulig at integrere i den danske, nemlig den islamiske?
Det synes jeg vi hører forbløffende lidt om fra den konservative kant.
Lotte Rod (RV), 2020-11-12:
Jeg vil gerne, hvis der er noget, der giver mening at kigge på, se på det, men vi skal ramme en balance, sådan at hvis man gør nogle ting, som ikke er så alvorlige, mens man stadig er ung, er man ikke bundet af det for evigt.
Altså, selv for en bøde på 3.000 kr. er man udelukket fra at få statsborgerskab i 4½ år.
Rosa Lund (EL), 2020-11-12:
Jeg synes, at et godt eksempel er krigsforbrydere, for at være helt konkret, vil jeg sige til hr. Marcus Knuth.
Pause Pause (Pause), 2020-11-12:
Mødet er udsat.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-11-12:
Tak for det.
Vi har jo stået her i salen ad flere omgange med de her forslag.
Vi har igennem coronakrisen lavet brede aftaler om at forlænge dagpengeperioden og sygedagpengeperioden og om suspension af 225-timersreglen.
Og disse ting indgik også i den brede aftale, der blev lavet den 27. oktober i år, som gør, at vi i dag står med de her forslag.
Jeg skal ikke bruge så meget tid på talen denne gang, men blot nævne, hvad forslaget betyder.
Dagpengeretten forlænges med to måneder for de arbejdsløse, der mister deres dagpengeret fra den 1. november i år og frem til den 1. november 2021.
Sygedagpengeretten forlænges med 3 måneder frem til den 31. januar 2021.
Så ingen af dem, der mister retten i den periode, vil overgå til jobafklaringsforløb.
Og det sidste: 225-timersreglen suspenderes for kontanthjælpsmodtagere fra den 1. november i år til den 31. januar 2021.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Hans Andersen (V), 2020-11-12:
I løbet af efteråret er smitten med covid-19 blusset op igen, og Danmark står midt i en anden bølge.
Og på grund af udviklingen i coronasmitten må vi desværre forvente flere udfordringer også på arbejdsmarkedet.
Et bredt flertal af Folketingets partier er derfor blevet enige om en aftale om at udvide kompensationsordningerne for at imødekomme disse konsekvenser.
For Venstre er det vigtigt at understrege, at vi står i en helt ekstraordinær situation, hvor de normale omstændigheder på arbejdsmarkedet er sat ud af spil.
Og det er derfor, at vi nu står med et lovforslag, der skal give en ekstra hånd til borgere på kanten af arbejdsmarkedet.
Vi skylder også de mange tusinder, som har mistet deres arbejde, at gøre alt, hvad vi kan, for at få genoprettet økonomien og skabt varig vækst og varige job.
Og der så vi gerne, at regeringen gjorde endnu mere – f.eks. at vi fik aftalt at få udbetalt de sidste ugers indefrosne feriepenge, som kunne være et godt værktøj til at få væksten i gang igen.
Men vi står bag den aftale, som vi har indgået, og derfor støtter Venstre også dette lovforslag.