runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-01-19:
Det er jeg glad for, altså den klarhed, der nu er kommet over SF's politik.
Det kvitterer jeg for.
Et af formålene med at sænke skatten er jo selvfølgelig at øge arbejdsudbuddet.
Nu har jeg jo fulgt grundigt med i debatten i dag.
Jeg skal bare høre, om SF mener, at der helt grundlæggende er behov for reformer, der øger arbejdsudbuddet, altså den strukturelle beskæftigelse, eller er det noget, som SF ikke ser noget formål med?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-01-19:
SF vil gerne øge den strukturelle beskæftigelse.
Det var derfor, vi skrev det ind i forståelsespapiret i den sidste regeringsperiode.
Der står faktisk, at vi skal kigge på beskæftigelsen i Danmark.
Men der er værktøjerne jo, at vi kigger på et forslag, som Venstre også har sagt de er positive over for, nemlig at folk skal gå fra deltid til fuld tid, og at vi kigger på spørgsmålet omkring forbedring af arbejdsmiljøet.
Vi ved, at der er rigtig mange, der går fra på arbejdsmarkedet på grund af stress eller anden form for sygdom, fordi det er hårdt arbejde, og vi kan se, at arbejdsskaderne stiger i de her år – bare for at nævne to af elementerne.
Jeg synes, det kunne være en interessant ting at kigge ind i.
Nu kan jeg se, at formanden rejser sig.
Matilde Powers (S), 2023-01-19:
Tak for det.
Jeg er selv sygeplejerske og har været det i snart 20 år, og desværre har jeg gennem tiden, men primært i den seneste tid, oplevet rigtig mange gode kollegaer forlade hospitalerne på grund af stor travlhed og på grund af et tilbud om bedre lønninger i f.eks. private virksomheder.
Noget tilsvarende ser og hører jeg sker inden for andre velfærdsfag.
Er SF enig i, at løn- og arbejdsvilkår har en betydning for vores mulighed for at fastholde og rekruttere dygtige og engagerede medarbejdere inden for vores velfærd, og at vi derfor bliver nødt til at sikre bedre vilkår, hvis vi også skal sikre en bedre velfærd?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-01-19:
Ja, det er SF helt enig i.
Derfor foreslog vi jo også et ligelønsløft i valgkampen, altså en ligelønspulje, plus et løft særlig til vores sundhedssektor, hvor vi kan se, at vi har nogle helt særlige udfordringer i forhold til rekruttering.
Så det er vi helt enige i.
Jeg vil også sige velkommen til endnu en sygeplejerske.
SF's politiske ordfører er også sygeplejerske, og jeg begynder at mærke, at de invaderer Folketinget, og det tror jeg er godt i forhold til den diskussion, vi skal have af vores sundhedsvæsen.
Så velkommen til.
Matilde Powers (S), 2023-01-19:
Tusind tak for det.
Regeringen har jo et forslag om at forbedre løn- og arbejdsvilkår inden for velfærden ved at udmønte en ekstraordinær ramme på 3 mia. kr., som skal udmøntes i samarbejde med arbejdsmarkedets parter.
Er det noget, I i SF bakker op om?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-01-19:
Ja, det synes jeg er en rigtig god idé.
Jeg synes, der er alt for mange mennesker, der i dag enten kommer i klemme i systemet eller ikke får den hjælp, de har brug for, og vi skal jo bruge kræfterne på dem, der har brug for hjælpen.
Der er dem, der er i a-kassesystemet, kan man sige, som jo ikke også behøver at gå til samtaler i jobcentrene.
Det synes jeg vi skulle sløjfe, så de kun går til samtaler i a-kassesystemet.
Det ville styrke a-kasserne, tror jeg, men også gøre det nemmere og mere overskueligt for den ledige.
Og a-kasserne er ofte tættere på arbejdsmarkedet, og derved kan folk også hurtigere komme i arbejde på den måde.
Det er det ene.
Så er der dem, der ikke hører til i vores beskæftigelsesindsats, som er dem, der er syge, og som måske har en arbejdsevne på under 7 timer om ugen, og som jo bliver pisket i arbejdsprøvning igen og igen.
Vi har alle sammen set eksemplerne på folk, der kommer i arbejdsprøvning i en seng.
Det var ikke det bedste match.
Så nogle gange skal man måske tænke den beskæftigelsesindsats igennem og også se på socialpolitikken.
Og jeg vil gerne rose – jeg ved, det er noget, statsministeren har brugt mange kræfter på i de her forhandlinger – at vi skal kigge på at lave en reel socialpolitik og lave et andet beskæftigelsesspor.
Der tror jeg, vi kan gøre meget, og jeg tror meget på det der med at frisætte mere.
Lea Wermelin (S), 2023-01-19:
Tak for det.
Noget af det, som jeg fik lejlighed til at rose SF's formand for i hendes tale, var hele det her fokus på, at politik kan gøre en forskel, og at politik bliver meget konkret, og hun nævnte jo bl.a. Glenn Bechs fremragende seneste bog.
Et af de konkrete områder, hvor vi gerne vil tage fat, er jo hele beskæftigelsesindsatsen, hvor der er enormt stor forskel på, hvad det egentlig er, man har behov for, afhængigt af om man er ledig kort tid eller man har nogle andre udfordringer, der gør, at det er svært at komme i arbejde.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-01-19:
Altså, der er nogle steder i vores samfund, hvor vi kommer til at bruge gas også i fremtiden.
Jeg synes ikke, det skal være naturgas fra Rusland; det skal ikke være nogen hemmelighed.
Jeg synes, det skal være biogas fra Danmark, og noget af det, jeg ønsker allermest, er, at vi kan fremrykke nogle af de biogaspuljer, vi har afsat i energiforliget, så de kan komme hurtigere ud at virke, så danskerne, der er afhængige af gas, faktisk får gasløsninger.
Det her handler jo om, hvorvidt vi stadig væk skal have noget produktion på Lolland i forhold til vores sukkerfabrikker, og de er afhængige af en form for gasproduktion.
De har ikke elektrificeret, så det er forudsætningen for, at vi stadig væk har en eller anden form for produktionsarbejdspladser, og det står lige præcis i den her henseende lidt højere.
Martin Lidegaard (RV), 2023-01-19:
Tak for talen, og tak for et forbilledligt samarbejde i den forgangne uge.
Jeg håber og tror på, at vi kommer tilbage til det nationale kompromis.
Jeg har helt samme ønske og forståelse, som SF's formand har, og netop derfor kunne jeg godt tænke mig at høre om noget.
Nu har vi jo talt utrolig meget om finansieringen af det nationale kompromis, om forsvarsdelen og om fremrykningen af forsvaret, men der var jo en anden del af det nationale kompromis, som vi overhovedet ikke har snakket om i dag, og det er frigørelsen fra vores afhængighed af russisk gas, som i min optik er lige så vigtig.
For det, at EU bliver ved og ved med at pumpe milliarder af euro ind i Putins krigsmaskine, er en næsten ubærlig tanke for mig, og i Danmark har vi mulighed for at frigøre os fra gassen og i stedet for satse på bl.a. grøn, sikker og billig fjernvarme, varmepumper osv.
Det var en del af det nationale kompromis også.
Skulle vi ikke tage – SF, Radikale og meget gerne De Konservative – at bringe det ind, at dér skal der altså også ske en fremrykning af ambitionerne?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-01-19:
Jeg vil også takke for et rigtig godt samarbejde.
Jeg synes, at det har været forbilledligt, ikke kun i den her forbindelse, men faktisk i rigtig, rigtig lang tid på den grønne dagsorden; der har SF og Radikale Venstre jo meget tilfælles.
Et af de elementer, der jo ligger i det nationale kompromis, har været at gøre os uafhængige af russisk gas.
Jeg har sådan set også oplevet, at både Socialdemokratiet og Venstre er optaget af komme hurtigere ind på den dagsorden, og der tænker jeg, vi alle fem partier kan have en fælles interesse i forhold til at rykke, og det får vi brug for.
Så jeg synes, det er en helt oplagt dagsorden at samarbejde om, og det er SF klar til.
Martin Lidegaard (RV), 2023-01-19:
Det glæder mig meget; jeg tager det mere som for at prøve at fastholde kredsen som minimum de partier, så vi kan stå sammen om det.
Mit andet spørgsmål handler om hele fremrykningen af forsvarsudgifterne.
Har SF egentlig taget stilling til det spørgsmål, altså om det er muligt og en god idé?
Og jeg spørger selvfølgelig, fordi der jo var en diskussion i kredsen, da vi besluttede det, hvor man fik indtryk af, at det ikke var nogen helt enkel manøvre at gøre, fordi der er kø ved produktionslinjerne og der mangler personel i forsvaret.
Hvor står SF i den diskussion?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-01-19:
Der var to grunde til, at vi var kritiske over for fremrykningen af de 2 pct. fra 2033 til 2030.
Den ene var jo spørgsmålet om økonomi, og det er jo så også en diskussion, vi har nu; det betyder noget for hængekøjen og alt muligt andet.
Den anden grund var jo, om man kunne nå at bruge pengene.
Bare vores nabo Tyskland har jo 750 mia. kr., som de skal bruge på at investere i forsvaret, og de har problemer med at afsætte de her midler – bare for at komme med et andet eksempel.
Jeg mener nu, at der er ting, man godt kan bruge penge på, så man derfor også kunne lave en fremrykning.
Det er spørgsmålet omkring cybersikkerhed – det kunne vi investere i med det samme .
Det er energirenovering og meget andet.
Så jeg er ikke afvisende over for en fremrykning – jeg kan godt se nogle pointer i det.
Det er, fordi jeg synes, det er et meget voldsomt greb at tage i brug.
Det vil jeg sige, og det tror jeg også at ordføreren selv synes.
Og selvfølgelig er det ikke noget, jeg på noget tidspunkt har hørt Dansk Folkeparti bare bruge i flæng.
Det er noget, man tager meget alvorligt, og det anerkender jeg.
Jeg er meget kritisk over for at sende ting til folkeafstemning, fordi det handler om finansiering.
Derfor kan vi jo risikere, at vi skal gøre det flere gange.
Jeg tror, at vi nemt kan samle 60 mandater omkring den her regering i andre henseender.
Jeg mener, det er vigtigt, og det har jeg også ment, når vi har stemt om EU, at have klare afstemningstemaer.
Det er derfor, jeg er kritisk over for det.
Altså, jeg lytter – jeg er faktisk ikke tonedøv.
Jeg kan godt høre, at der er udfordringer, og ikke mindst lytter jeg jo selvfølgelig altid til den danske fagbevægelse.
Nick Zimmermann (DF), 2023-01-19:
SF har jo meldt ud flere gange, at det skal være lettere at få et dansk statsborgerskab, også for folk fra tredjeverdenslande i Afrika, Mellemøsten osv.
Jeg kunne godt tænke mig at få svar på, hvad det er for nogle krav, som SF gerne vil lette på i forhold til at få et dansk statsborgerskab.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-01-19:
Jeg synes, at hvis man er født i Danmark og har gået i folkeskole i Danmark og egentlig er blevet 18 år i Danmark, skal man have krav på at få statsborgerskab i Danmark.
Jeg synes, at så er man egentlig en del af det danske samfund.
Inger Støjberg (DD), 2023-01-19:
Altså, jeg og Danmarksdemokraterne har det jo helt grundlæggende sådan, at hvis man kommer til Danmark for at arbejde, er man velkommen, men det er klart, at man så også skal rejse hjem igen den dag, hvor der ikke er et arbejde længere – det er jo ikke et socialkontor – hvis man kan hegne det ind, og det mener jeg godt man kan, f.eks. ved at sænke beløbsgrænsen.
Jeg kan af gode grunde ikke i dag sige, hvor meget det vil øge arbejdsudbuddet, i og med vi ikke ved, hvor meget beløbsgrænsen så kunne sænkes til.
Så jeg kan ikke sætte et antal på, men det er noget af det, vi gerne vil være med til at kigge på, og så derudover f.eks. su, altså lægge kandidatdelen om til lån.
Sådan nogle ting er også noget af det, der er med til at øge arbejdsudbuddet.
Vi vil gerne være med i alt, hvad der handler om yderområderne, for noget af det, der bekymrer os rigtig meget – og det er også noget af det, der er dna'et i partiet – er, om Danmark kommer til at knække over, så man ligesom kører ét løb i de meget store byer, og så glemmer man lidt det, der ligger lidt længere væk.
Sådan noget som, at det skal kunne lade sig gøre at leve og bo i de områder og have et hus og eje et hus, er selvfølgelig noget af det, vi også prioriterer.
Mikkel Bjørn (NB), 2023-01-19:
Fru Inger Støjberg nævner i sin tale vigtigheden af at fortsætte den stramme udlændingepolitik, og det er jo ikke nogen hemmelighed, at noget af det, der står i vejen for, at vi kan føre en stram udlændingepolitik, bl.a. ved at udvise kriminelle udlændinge, er, at vi får et opgør med de internationale konventioner.
Og der har Danmarksdemokraterne jo haft lidt uld i mund og sagt, at vi skal arbejde langsigtet med en strategi om at ændre konventionerne indefra i stedet for bare at sætte dansk lov over konventionerne.
For det vil jo være konsekvensen.
Danmarksdemokraterne er ikke de første, der har haft en ambition om at ændre konventionerne indefra.
Tak for ordet.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-01-19:
Det er fuldstændig korrekt: Ser man historisk på det, er der ikke grund til, at jeg skal have den bekymring om, at det bliver en glidebane.
Men også med tanke på den tale, jeg lige har holdt, om, at det er min oplevelse, at vi lever i en tid, hvor raseriet hurtigt kan løbe løbsk og få hældt benzin på via sociale medier, tror jeg, at vi lever i en anden kultur og i et andet samfund nu, hvor risikoen for den glidebane er meget større.
Men jeg anerkender fuldt ud, at set i et historisk perspektiv har jeg ikke belæg for at sige, at det er det, der kommer til at ske – og måske tager jeg fejl.
Martin Lidegaard (RV), 2023-01-19:
Tak for en god tale.
Jeg skal være ærlig og sige, at der faktisk er indtil flere ting, jeg misunder hr. Daddy, undskyld, hr. Alex Vanopslagh.
En ting er de gode taleevner, en anden ting er den store hårpragt, en tredje ting er talentet på TikTok, endda uden at være der særlig meget, forstår jeg.
Men der er også noget, jeg ikke misunder hr. Alex Vanopslagh og Liberal Alliance, og det er deres klimapolitik eller manglen på samme.
Burde det ikke lige præcis være der, det store fællesskab sætter ind, altså ansvaret for de næste generationer?
Det må I kunne gøre bedre, tænker jeg.
Der er et andet område, hvor jeg så er mere i tvivl, nemlig det område, der handler om uddannelse og dannelse, som for mig også er en stor del af det store fællesskab, og der har jeg et konkret spørgsmål: Hvor er Liberale Alliance egentlig henne i forhold til regeringens forslag om at fjerne halvdelen af landets kandidatuddannelser og erstatte dem af 4-årige uddannelser?
Alex Vanopslagh (LA), 2023-01-19:
Tak for de pæne ord.
Vi har en ambitiøs klimapolitik.
Så jeg låner gerne brillerne ud, så Radikale Venstre kan læse op på vores klimapolitik.
Så er det jo et godt spørgsmål, hvordan Liberal Alliance stiller sig i forhold til at ændre på kandidatuddannelserne, og der har vi ikke gjort vores stilling endeligt op endnu.
Jeg kan have den bekymring, at det de facto bare bliver en udvanding og en forringelse af en række uddannelser.
Martin Lidegaard (RV), 2023-01-19:
Lad mig starte at sige, at forudsætningen for, at Danmark f.eks. kan bidrage til andre lande, fordi vi har reduceret prisen på energi fra havvind med 80 pct., jo er, at vores private erhvervsliv herhjemme har startet med at forcere en teknologiudvikling, fordi vi har hjulpet dem til det.
Men jeg tager meget gerne en diskussion om – og det vil jeg egentlig gerne spørge om Liberal Alliance er med på – hvordan vi kan skabe den nye fleksibilitet på universiteterne, nogle mere frie valg for de studerende til at kunne komme hurtigere ud og måske vende tilbage senere, og alt det er jeg med på.
Men fordi jeg ved, at den personlige frihed er højt skattet i Liberal Alliance, så kunne vi måske godt lave en alliance her, hvor vi så sikrer, at det er de studerende selv, deres talent og deres vilje, der driver det, og ikke en reform dikteret ovenfra af staten.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-01-19:
Jeg tror ikke nødvendigvis, vi er uenige i overskrifterne og målet.
Jeg har ikke noget behov for sådan at diktere hele uddannelsessystemet og tage de studerendes frihed fra dem, men man må også bare huske på, at frihed og ansvar hænger sammen, og at vi har et uddannelsessystem i dag, hvor der er en meget, meget lille grad af ansvar.
Så hvis man vil give en høj grad af frihed til at studere, så længe man vil, studere, hvad man vil, uanset hvad jobmulighederne er, bliver det også nødt til at blive koblet op på et større personligt ansvar.
Peter Kofod (DF), 2023-01-19:
Tak for det, og tak for en rigtig god ordførertale, hvor jeg jo synes, at det kloge i ordførertalen var, at man betoner vigtigheden af det nationale fællesskab, af den store fortælling.
Jeg synes jo i al beskedenhed også, at den tale kunne man ofte have hørt fremført af ordførere fra mit eget parti, og at det er en kamp, som vi har kæmpet i rigtig mange år.
Så det, jeg vil spørge hr. Alex Vanopslagh om, er, hvad Liberal Alliances forslag er til, hvordan vi styrker den store fortælling ud over det, kan man sige, måske sådan lidt ukonkrete, som ordføreren var inde på i sin ordførertale.
Altså, hvad er det konkret, 90 mandater skal sikre, for at vi styrker de nationale fællesskaber?
For den del er jeg jo fuldstændig enig med Liberal Alliance i.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-01-19:
Jeg vil egentlig gerne igen fremhæve Grundtvig, og nu kan jeg ikke huske det præcise citat i hovedet, men Grundtvig lagde jo meget vægt på fædrelandskærligheden.
Men han var enormt skeptisk over for nationalismen.
Han var skeptisk over for den type fædrelandskærlighed, der udmøntede sig i, at man skulle se ned på andre kulturer, at man skulle være bange for andre kulturer, at man skulle være bange for, at der kom noget nyt til Danmark.
Næh, man skulle elske sit eget land og sin egen kultur, og fordi man elskede det, var man jo heller ikke bange for andres.
Så der tror jeg måske, at der kan være en forskel mellem vores partier.
Men du har fuldstændig ret i, at det jo er svært at konkretisere en politik, der styrker den almene dannelse og bevidstheden om, hvad det er, vi har fælles.
Jeg tror bare, det er enormt vigtigt, også for at have et liberalt samfund, at der ligesom er nogle forudsætninger, der går forud for det politiske.
Noget af det drejer sig om en folkeskole, der i højere grad får fokus på kernefagligheden og dannelsen.
Vi har tidligere foreslået, at man måske skulle se på at lave et nationalt pensum.
Vi er en af de eneste nationer i Europa, der ikke har det, og noget andet er jo noget kulturelt.
Altså, den folkelige bevægelse, der var i 1800-tallet, voksede jo nedefra, den blev ikke dikteret fra Christiansborg.
Så det, som vi måske kan skubbe på for, er jo en kultur, hvor vi mere interesserer os for alt det omkring os.
Men det er det svært at gøre med et lovforslag.
Peter Kofod (DF), 2023-01-19:
Jeg tror nu egentlig, vi er ret enige om, at man, bare fordi man elsker sine egne, jo ikke behøver at hade alle de andre, og det må være det, der går igen på det område.
Men jeg vil gerne lige skifte tema og vende tilbage til noget af det, som hr. Pelle Dragsted spurgte om, og det var jo folkeafstemningselementet i den her bededagsdiskussion, som vi har haft, og jeg forstår ikke helt argumentationen.
For ordføreren sagde, at der kunne gå inflation i det her, men ordføreren anerkendte samtidig, at det havde der egentlig ikke gjort de sidste mange år, når grundloven har givet muligheden for, at et mindretal kunne udskrive en folkeafstemning.
Så er det i bekræftende fald korrekt konstateret, at Liberal Alliance ikke kan flyttes på det her område?
Eller er man åben for, at man kan tage en snak om det her?
Alex Vanopslagh (LA), 2023-01-19:
Altså, alene det forhold, at der igennem den sidste valgperiode, tror jeg, blev samlet underskrifter ind tre eller fire gange til at sende noget til folkeafstemning, gør jo, at det er væsentlig mere, end hvad vi generelt har set i de senere årtier.
Så det bekræfter mig i, at vi er et andet sted nu, hvor vi hurtigt kan komme ind i den der glidebane.
Er Liberal Alliance slet ikke til at rykke?
Altså, det er jo klart, at hvis regeringen bliver ved med at agere på en magtfuldkommen måde, hvor man kræver af partier i Folketinget, at de ikke må være med i et forsvarsforlig, hvis det er sådan, at de ikke vil være med til at afskaffe store bededag, og den bliver ved med at være så aggressiv, så skal de forskellige partier overveje, om de skal komme med et aggressivt modsvar.
Men jeg er sikker på, at regeringen nok skal besinde sig.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-19:
Jeg deler meget forsigtigheden med det her, og jeg tror ikke engang, at jeg kan komme på eksempler, hvor jeg selv tidligere har foreslået det.
Når vi er tilbøjelige til det i den her situation, er det jo, som vi også hørte fru Mette Abildgaard sige, fordi vi altså for det første snakker om et indgreb, og vi har lige haft et valg, hvor ingen af partierne fortalte om det til borgerne.
Der er ingen, der har haft mulighed for at tage stilling til det.
Og for det andet er der jo tale om et historisk indgreb i gældende overenskomster; noget, vi mig bekendt aldrig før har gjort her i Folketingssalen.
Men det, jeg egentlig vil spørge til, er det her med glidebanen, for det argument har jeg også hørt.
Så derfor vil jeg bare spørge ordføreren, om ordføreren kan bekræfte, at sidst man brugte grundlovens § 42, nemlig i forbindelse med jordlovene i 1963, førte det ikke til en lavine af nye folkeafstemninger i de følgende år, selv om man vel også dengang havde relativt uregerlige partier i Folketinget.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-01-19:
Jamen det er fuldstændig korrekt, altså det, som hr. Pelle Dragsted siger.
Og jeg synes også, det er et vigtigt værn.
Men jeg har en betænkelighed, i forhold til hvornår vi skal bruge det værn, og jeg har en bekymring for, at vi risikerer at skabe en præcedens for, at skiftende regeringer vil opleve, at hvad der trods alt er et relativt lille mindretal på 60 mandater, vil bruge det som et værktøj, et aktivistisk værktøj, til at obstruere.
Men lige nu har vi jo et system, hvor det er et flertal i Folketinget, der beslutter de forskellige ting, og der tror jeg, at man skal passe på med at skabe en præcedens for, at man bare sender alle mulige ting til folkeafstemning.
Men det er jo ikke sådan, at vi til tid og evighed vil afvise at bruge det værktøj, hvis vi mener, at det indgreb mod borgerne, som et flertal fremlægger, er så indgribende, at vi er nødt til at have en folkeafstemning.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-01-19:
Det var en tale oppe på de høje nagler, som vel nærmest kan indgå i pensum på idéhistorie – og det er ment positivt.
Det var en spændende tale.
Mange af fremtidens udfordringer skal jo løses af gode idéer, og det skal vi også i Danmark være gode til at understøtte.
Der er vi jo enige om, at det skal være lettere for mange danskere, både mænd og kvinder, høj såvel som lav i samfundet at oprette en virksomhed, komme med en god idé og få den sat på markedet.
Derfor vil jeg også høre, om Liberal Alliance vil være med til at sikre, at alle danskere kan få en erhvervskonto, når de åbner en virksomhed, ligesom man jo har ret til en privat konto.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-01-19:
Jeg tror, man skal være påpasselig med fra Christiansborg at sige, at det bliver en rettighed at få en erhvervskonto.
Der skal også være et rum til, at man i bankerne kan vurdere, om man finder det ansvarligt at udstede et lån eller oprette en erhvervskonto, på baggrund af de enkelte ansøgninger.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-01-19:
Ja, og det, jeg tænker, er jo, at der også kan være nogle benspænd, som ikke nødvendigvis kommer fra Christiansborg, men som måske kommer fra nogle store banker.
Så det, mit spørgsmål egentlig går på, er, om Liberal Alliance også vil være med til at adressere de benspænd, der kommer fra mange banker i dag, mod små iværksættere.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-01-19:
Det kommer an på, hvad begrundelsen er for de benspænd.
Der kan jo ligge en faglig begrundelse bag, der giver mening, og så vil jeg jo ikke gå ind og ændre den.
Jeg synes jo i det hele taget, at hvis man ser, at der er for mange banker, der gør noget, der umiddelbart synes ulogisk, bureaukratisk og til skade for dem, der i hvert fald er de helt små iværksættere uden særlig meget kapital, understreger det jo behovet for, at det er vigtigt, at der også på det finansielle marked er en høj grad af konkurrence, så man kan vælge en anden bank, der tilbyder et bedre produkt.
Så jeg er generelt påpasselig med at tro, at jeg med lovgivning sådan kan designe det perfekte samfund fra Christiansborg.
Mette Abildgaard (KF), 2023-01-19:
Tak til ordføreren for en rigtig god tale.
Når jeg har bedt om ordet, er det simpelt hen, fordi jeg har desperat brug for ordførerens hjælp.
Og intet sted har jeg kunnet finde nogen af de tre partier sige, at det var afgørende for hverken forsvaret eller vores velfærdssamfund, at man fjernede store bededag.