runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2022-05-23:
Jamen her er vi jo inde at berøre et helt oplagt dilemma.
Vi har sat meget, meget høje klimaambitioner i det her land.
Vi er enige om på kryds og tværs, at vi vil være et markant land ud i den grønne omstilling.
Og så har vi jo altså også en hverdag, der skal hænge sammen for danskerne.
Nogle steder i Danmark er kollektiv trafik lige uden for døren; det er let at komme rundt og benytte sig af den kollektive trafik.
Nogle steder i Danmark kan man let cykle til og fra arbejde og skole.
Og så er der et andet Danmark, hvor afstandene er længere, og hvor det ikke er ualmindeligt at køre 100 km for at passe et arbejde.
Jeg er glad for, at vi formår at håndtere begge spørgsmål – og selvfølgelig at have en infrastrukturplan, ja, hvor vi også udbygger vores vejnet og vores infrastruktur, så vi er sikre på, at områderne i Danmark hænger sammen, og at danskerne også kan passe deres arbejde.
Og for en dels vedkommende kræver det jo en bil.
Nej, det mener jeg ikke – om ikke andet, så fordi det ville have fuldstændig uoverskuelige konsekvenser, hvis man erklærede sig enig i det.
Altså, hvis vi skulle forestille os, at vi skulle gå ind i ikke alene nu en recession, men en stagflation, altså minusvækst kombineret med inflation, så ville vi jo blive så eksplosivt udsatte, ikke bare i den danske økonomi, men det ville jo så også gælde alle andre steder.
Det, der som regel sker, når der ikke er gang i hjulene, er jo, at regningen altid lander hos nogle, før den lander hos andre, nemlig hos dem, der står yderst på vores arbejdsmarked, altså de unge, der ikke kan komme derind, dem, som måske har færrest kompetencer.
Arbejdsløshed, som er den ikkeeksisterende væksts følgesvend, rammer altid socialt skævt.
Så jeg synes egentlig, at vi skal have som ambition at gøre noget andet, nemlig den her gang vækste på en måde, der er bæredygtig – socialt, men jo i allerhøjeste grad også grønt.
Men når vi taler om både lighed og ulighed, så er det jo ikke ligegyldigt, hvad det er, vi taler om.
Nu vender vi igen tilbage til de forhøjede afgifter, der er på cigaretter.
Det er ikke nogen hemmelighed, at jeg oprindelig var imod det, faktisk ud fra de argumenter, som hr. Alex Vanopslagh fremfører i dag.
Jeg har jo ladet mig overbevise.
Jeg er i øvrigt også selv pårørende på kræftområdet.
De cigaretter slår jo ihjel, og derfor er det klogt, at vi herinde er enige om at tage forskellige initiativer for at få nedbragt antallet af rygere i Danmark af hensyn til rygerne selv, for det er farligt, og fordi det slår ihjel.
Det er jo for banalt at betragte det ud fra en Ginikoefficient, hvis vi med de forhøjede afgifter på cigaretter faktisk redder nogle liv og forlænger nogle liv og gør nogle liv bedre.
Igen har jeg en appel: Lad os få alle nuancerne med ind også i den her diskussion.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-23:
Hvis vi lige starter med FE-sagen, så håber jeg da også, at det gør indtryk på statsministeren, at tidligere statsministre og tidligere departementschefer har kritiseret regeringens håndtering, altså at man burde have undersøgt sagen og lagt den ned internt.
Jeg håber, at den kritik gør indtryk.
I forhold til diskussionen om ulighed er jeg fuldstændig enig med statsministeren i, at skal vi skabe et bedre Danmark, så er vi nødt til at gennemføre nogle initiativer, der øger uligheden.
Det har jeg sådan set ment politisk i mange år, og det er også det, statsministeren argumenterer for.
Det, jeg synes er særlig grelt ved regeringens politik, er jo ikke, at den har øget uligheden, men det er, at den har gjort de fattige fattigere.
Så vil jeg egentlig bare høre, om statsministeren regner med at fortsætte med en politik, der gør de fattigste i Danmark endnu fattigere.
Mette Frederiksen (S), 2022-05-23:
Der lå jo nogle meget, meget hårde ord fra tilsynet dengang, som jeg har svært ved at se at en minister ikke skal reagere på baggrund af.
Så synes jeg, at det var rigtigt at få det efterprøvet.
I forhold til den opgørelse om ulighed, der er kommet, også fra Finansministeriet, som jo mest af alt, kan man sige, baserer sig på en sådan teknisk fremstilling af ulighed, er der f.eks. flere partier, der har haft et ønske om, at flere skal have adgang til tandlægehjælp.
Det indgår ikke, hvis jeg har forstået det rigtigt.
Det tæller ikke med i optegnelsen.
Hvis der er noget, der giver ulighed i dag, er det dårlige tænder.
Derfor bliver vi jo nødt til, når vi iagttager ulighed, at kigge på det hele vejen rundt.
For alle os herinde ved jo godt, at det også har en social slagside, hvem der har de dårligste liv helbredsmæssigt.
Så når vi tager nogle initiativer, der måske i et regneark giver mere ulighed, men som så giver mere lighed et andet sted, så vil det vel være mest korrekt at have alle aspekter med, inden vi fælder dom.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-23:
Tak for det.
I forbindelse med at vi i dag er en del blå politikere, der har spurgt ind til regeringens ulighedsskabende politik, så bød statsministeren her i afslutningstalen de borgerlige velkommen i et univers, som andre har været i i årtier, altså det skulle forstås som et univers af optagethed af ulighed.
Men jeg tror snarere, at det er et univers af hykleri og vælgerbedrag, for det er jo det, det er.
Det er jo ikke os andre, der er gået til valg på mindre ulighed, og som så har skabt mere ulighed.
Nå, lad det ligge.
Vi har jo været lidt rundt om sagen omkring Claus Hjort Frederiksen i forskellige forbindelser.
Susanne Zimmer (FG), 2022-05-23:
Nu vil jeg godt høre, om man kunne forestille sig, at de anlægsudgifter kunne være de 64 mia. kr., der er sat af til flere og bredere motorveje, som vi jo ved vil belaste klimaet både i anlægs- og driftsfasen.
Mette Frederiksen (S), 2022-05-23:
Der er blevet rejst en debat af et socialdemokratisk folketingsmedlem, og det er jo en nødvendig debat.
Vi har ikke nogen plan om at fremsætte det, som det ligger der, men vi bliver jo nødt til at tage diskussionen med hinanden, for hvis ikke vi gør noget på daginstitutionsområdet, på skoleområdet, på ungdomsuddannelserne og i boligpolitikken, så får vi jo et stadig mere etnisk opdelt Danmark.
Og jeg synes, det er synd for børnene, og ikke mindst, vil jeg gerne sige, synes jeg, det er synd for de piger, der i dag går på et gymnasium eller i en folkeskole, hvor der er så stærk og så stor social kontrol, at de reelt aldrig nogen sinde kan blive danskere – for nu at sige det, som det er.
Thomas Danielsen (V), 2022-05-23:
Tak for det.
Det var jeg jo meget glad for at høre.
Men for så bare lige at få det skåret ud i pap vil jeg spørge: Betyder det, at statsministeren kan garantere, at statsministeren ikke kommer til at fremsætte den socialdemokratiske ordførers forslag?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-23:
Det er ikke regeringens holdning, at der er nogen, der skal tvangsfordeles, og det er heller ikke Socialdemokratiets, men vi er jo inde ved et dilemma her, og jeg er faktisk enig med min forgænger i, at det er, som om det er blevet lidt sværere at diskutere de der åbenlyse dilemmaer.
Jeg synes ikke, det er en god idé, at vi har folkeskoler i Danmark, hvor 90 pct. af børnene er tosprogede og har etnisk minoritetsbaggrund.
Og som en sagde meget klogt for år tilbage: Hvordan skal man nogen sinde blive integreret i en majoritetskultur, hvis der ikke er en majoritetskultur at blive integreret i?
Virkeligheden er jo den, at igennem 40 år har integrationsproblemerne fået lov til at vokse sig alt for store, og det bliver vi nødt til at rette op på.
Men kunne vi ikke af hensyn til de børn, kunne vi ikke af hensyn til sammenhængskraften, kunne vi ikke af hensyn til vores land prøve stille og roligt at tage diskussionen af, hvordan vi sikrer, at vores folkeskoler og vores ungdomsuddannelser afspejler det samfund, der er, i stedet for bare at lade en etnisk opsplitning – for det er jo det, det er – fortsætte?
Thomas Danielsen (V), 2022-05-23:
Tak for det.
Og tak for statsministerens tale.
Tvangsfordeling af børn i folkeskolen fylder jo ikke meget i statsministerens eller måske endda børnenes statsministers tale, og derfor er spørgsmålet egentlig: Er det, fordi det kun er Socialdemokratiets holdning, at man skal tvangsfordele børn i folkeskolen, eller er det også statsministerens?
Og såfremt det kun er Socialdemokratiets holdning, vil jeg gerne spørge Socialdemokratiets formand: Hvor mange børn ønsker man at der skal tvangsfordeles i folkeskolen?
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-23:
Jamen spørgsmålet er, hvordan vi gør det, for det her er jo ganske almindelige kvinder mellem 16 og 24 år, hvor hver femte af dem inden for de sidste 14 dage har været meget ulykkelig, deprimeret eller nedtrykt.
Det er jo ikke dem, der står på kanten af arbejdsmarkedet.
Det her er jo rigtig, rigtig mange ganske almindelige danskere, som har kæmpestor mistrivsel – i vores uddannelsessystem, på vores arbejdsmarked.
Siden 2008 har dobbelt så mange kvinder følt sig meget ulykkelige og nedtrykte og deprimerede inden for de sidste 14 dage.
Hvad vil statsministeren gøre ved det?
Tænker statsministeren ikke, at det er en fuldstændig uacceptabel konsekvens af et vækstsamfund, som jo egentlig burde være noget mere behageligt at leve i for folk flest?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-05-23:
Jamen det er jeg sådan set enig i, og det er jo præcis det, der så bliver regeringens eget dilemma.
For for et øjeblik siden sagde statsministeren, at der kom hårde påstande fra et uafhængigt tilsyn, og det var man nødt til at respondere på.
Det er jo sådan set det, der accellerer, at hr. Claus Hjort Frederiksen også ender med et problem, fordi han fuldstændig berettiget går ind i en debat med regeringen.
Der vælger regeringen så, hvad jeg synes er udygtigt, at hænge alt det snavsede vasketøj ud med den konsekvens, at der også er en tidligere forsvarsminister, der snubler i det.
Må jeg så spørge om en anden ting ganske kort?
Justitsministeren vælger jo i virkeligheden at lægge op til en slags forhandling med Folketinget.
Han siger: Jeg er sindet at rejse en tiltale og følge Rigsadvokatens tiltale, hvis ellers Folketinget vil ophæve immuniteten.
Han gør det jo til et forhandlingsspørgsmål.
Var det klogt håndteret?
Burde han ikke mere klart have sagt: Jeg vil rejse tiltale?
Burde regeringen ikke have lagt sagen ned i salen?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-23:
Nej, det mener jeg sådan set ikke statsministeren skal.
Af mange forskellige hensyn og jo ikke mindst hensynet til vores efterretningstjenesters arbejde er det en sag, der er svær at diskutere i offentligheden.
Det forstår jeg sådan set godt at der fra medier og journalister og andre er en meget, meget stor interesse i og omkring.
Det her er jo i virkeligheden et af demokratiets mest oplagte dilemmaer i den her tid, altså at hvis vi vil passe ordentligt på vores demokrati, fordrer det, at vi har dygtige efterretningstjenester, og dygtige efterretningstjenester fordrer fortrolighed, og det gør, at nej, der er ting, vi ikke kan diskutere, hverken her i Folketingssalen eller i offentligheden.
Jeg er bange for, og det siger jeg ikke i forhold til hr. Lars Løkke Rasmussen, at det med den debat, der har været i noget tid, i sig selv bliver udfordret, og det er jeg bekymret over, for en efterretningstjeneste kan kun arbejde, hvis der er fortrolighed omkring dens arbejde.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-05-23:
Tak for det.
Statsministeren bragte FE-sagen og sagen omkring en god kollega her i Folketingssalen frem i debatten.
Jeg deler sådan set statsministerens opfattelse af, at det er en ulykke, at den her sag er uforløst; det rejser nogle store principielle spørgsmål.
Men jeg synes måske alligevel, at statsministeren burde reflektere lidt over eget ansvar.
Altså, min egen oplevelse – og nu skal jeg selvfølgelig passe på, at jeg ikke selv bringer mig på kant med nogen ting – efter at kende sagen ret godt er, at regeringen ved en fejl eller i udygtighed, eller hvad ord man nu vil bruge, har væltet en dominobrik, som har taget alle mulige andre med sig; her til sidst også den dominobrik, hvor der står Claus Hjort Frederiksen på.
Isoleret set er det helt fint, jeg har ikke mistillid til Rigsadvokaten; jeg ville også, hvis det kom dertil, af den grund selvfølgelig stemme for en immunitetsophævelse.
Men kunne statsministeren ikke lige reflektere lidt over, om den her sag i sin oprindelse var klogt håndteret af regeringen?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-23:
Jeg mener, det er uacceptabelt.
Det er ikke godt; det er det ikke nu for alle de mennesker, det rammer, og for familierne omkring dem, men det er det jo altså heller ikke på sigt.
Men jeg mener, at det ville være forkert at drage den konklusion, at det er, fordi vores økonomi har det godt.
Der skal vi nok turde kigge på hele vores uddannelsessystem og måske også det, jeg forsøgte at sige før, nemlig at barndommen er blevet meget, meget kortere i Danmark, både på grund af den måde, vi opdrager på, og på grund af den måde, vi indretter vores institutioner og skoler på – og nok også lidt på grund af de sociale medier.
Det forekommer mig egentlig at være meget naturligt, i og med at det ikke er regeringen, der kan ophæve immuniteten for folketingsmedlemmer, men Folketinget, at man der drøfter det med Folketingets partier, nøjagtig som man har gjort det i andre sager.
Jeg har simpelt hen ingen erindring om, at en sag er blevet politiseret i den grad, som den her er.
Det er jo ikke første gang, man ophæver en immunitet.
Den her sag er unik, det medgiver jeg, men hverken regeringen eller Folketinget er jo anklagere og kan gå ind i skyldsspørgsmålet.
Det mener jeg slet ikke er vores adkomst, og det er i hvert fald ikke min.
Så glæder det mig i øvrigt at høre, at der er besindige stemmer, også blandt blå partier, som i dag tilkendegiver, at man ville have ophævet immuniteten.
Jamen det lyder, som om der er et potentiale for et samarbejde på det her område, også hen over den politiske midte.
Og det kommer aldrig nogen sinde til at ske, at jeg som landets statsminister står på den her talerstol og påstår, at noget fungerer, hvis ikke det gør det.
Det kommer aldrig nogen sinde til at ske.
Og jeg synes ikke, at vi er gode nok på det specialiserede socialområde.
Jeg synes ikke, at alle vores ældre endnu har den værdige alderdom, som de bør have.
Jeg ved – og det er den største smerte for mig – at der stadig væk er børn i det her land, som forsømmes på groveste vis, uden at samfundet griber ind, eller gør det alt, alt for sent.
Så der er masser af udfordringer på det sociale område.
Forudsætningen for, at vi overhovedet kan få dem løst, er selvfølgelig, at vi prioriterer vores velfærdssamfund.
Der er vi ikke enige, desværre.
Men penge løser ikke alle problemer, heller ikke på det her område.
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Uanset hvor der sker skandaler eller fejl, hvor folk får en dårlig behandling, hvad enten det er i en offentlig institution som et jobcenter eller i en privat virksomhed, eller hvorhenne det måtte være i vores samfund, ville jeg da aldrig drømme om at stå her og bakke op om det ved at sige, at det, der er sket det givne sted, bare skal fortsætte ufortrødent.
Men jeg synes også, man skal passe på med at generalisere i forhold til alle jobcentre på baggrund af nogle enkelte sager, der har været i medierne, som jeg ved at beskæftigelsesministeren jo også har taget meget alvorligt.
Han har svaret på spørgsmål og har klart tilkendegivet, at han heller ikke har været tilfreds med nogle af de sager, der har været fremme, bl.a. nogle af dem, vi alle sammen har læst om i dagspressen.
Sådan noget kunne jeg da aldrig drømme om at forsvare, når det f.eks. handler om folk, der er meget syge og så alligevel bliver trukket igennem et bureaukrati, som enhver sund fornuft tilsiger ikke er egnet for lige netop dem, når de ligger i en hospitalsseng.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-23:
Tak for det.
De danske jobcentre er mildest talt
en skandale.
Vi kan se i medierne i dag, hvordan mennesker bliver pisket rundt i systemet og også bliver mere syge, end de var, da de kom ind i systemet.
Vi bruger mange milliarder på vores jobcentre – 4 mia. kr. alene på administration, og udgifterne til administration er sjovt nok steget, i takt med at beskæftigelsen er steget, altså at ledigheden er faldet.
I efteråret, da det viste sig, at Københavns Kommune ikke havde lavet en eneste henvisning – ikke en eneste – var den socialdemokratiske beskæftigelsesordfører ude at sige, at det skreg til himlen.
Man havde de sidste 2 år ikke gjort noget som helst af det, man skulle i henhold til loven for at få folk i job.
Nu viser det sig – det har »Detektor« gravet frem – at 58 kommuner i hele landet har handlet på samme måde de sidste 2 år.
Jeg synes, det er dybt alvorligt, at vi har noget, vi bruger så mange penge på, og at mennesker i den grad bliver slæbt igennem systemet.
Hvad har Socialdemokratiet tænkt sig at gøre ved det?
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
De partier, der er bag det nationale kompromis, bakker jo alle sammen op om, at vi afskaffer forsvarsforbeholdet.
Derudover vil jeg igen sige, at vi er forskellige partier, og det er der en årsag til.
Vi er ikke enige om det hele.
Jeg går også ud fra, at vi vil se forskellige vedtagelsestekster fra blå blok i dag, men det er der jo ikke noget nyt eller odiøst i.
Nu har vi så trods alt bare samlet et flertal bag den vedtagelsestekst, og det er jeg da kun glad for at vi her har kunnet enes om, så vi lægger en klar, entydig afstand til Putin og giver en fuldtonet opbakning til Ukraine.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Men det var jo ikke et svar, hr. Rasmus Stoklund.
Altså, hvad er årsagen til, at man så kort tid før en så afgørende folkeafstemning ikke vælger at komme ind på sagen?
Kunne det være, fordi statsministeren ikke har ret i, at de partier, der er bag det nationale kompromis, for en stund lagde uenighederne til side, f.eks. fordi Radikale Venstre meget eksplicit ønsker at fjerne vetoretten på EU's udenrigspolitik?
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Jeg synes egentlig, at det afgørende i vores vedtagelsestekst er, at hele temaet for den er en fuldtonet opbakning til Ukraine på alle tænkelige måder.
Det er det, jeg lægger mest vægt på.
Og så synes jeg i øvrigt, at ethvert parti herinde skal argumentere for sin sag med de lødige argumenter, der måtte være.
Og når man så en gang imellem måtte ryge i »Detektor«, fordi man kommer til at bruge nogle argumenter, der ikke holder vand i virkeligheden, synes jeg måske også, at man skulle overveje, om man ikke skulle tilrette noget af sin argumentation.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Jeg noterede mig, at statsministeren sagde om det nationale kompromis, at for en stund lagdes uenigheder på hylden, i relation til udskrivningen af folkeafstemningen om afskaffelse af forbeholdet.
Alligevel kunne jeg ikke høre meget i den vedtagelsestekst, som ordføreren læste op, der handlede om afstemningen den 1. juni, og det undrede jeg mig lidt over.
Hvad kan det skyldes?
Har man ikke kunnet blive enige med sine parlamentariske støttepartier?
Hvad er årsagen til, at man vælger foran så væsentlig en, jeg vil nærmest sige skæbnestund i forhold til dansk forsvars- og sikkerhedspolitik at være tavs om den afstemning?
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Jamen så kommer krammeren nu, for det er jeg da helt enig i.
For det er da ikke sådan, at vi har den mindste modstand mod produktivitetsfremgang – det har vi i hvert fald ikke i Socialdemokratiet – altså hvis der er arbejdsgange, der kan gøres smartere, hvis der er bureaukrati, der kan skæres væk, eller hvis der er mere plads til menneskelige relationer i stedet for arbejdet på kontoret.
Det er da kun godt – der kan vi sagtens blive enige.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-05-23:
Men i forhold til den her beregning med en til en, altså at én altid koster en enhedspris, vil jeg sige, at jeg simpelt hen ikke mener, at man kan se sådan på det i vores velfærdssamfund.
For så siger vi jo til den offentlige sektor: I kan ikke gøre mere; I kan ikke gøre det bedre; vi tror ikke på, at ledelse hjælper overhovedet.
Altså, plejehjemslederen skal ud af kontoret og skal også kunne tage en vagt; plejehjemslederen skal vise en vej, skal vise, hvordan det skal være, og hvordan vi tager os af hinanden – at vi faktisk godt må røre ved de ældre, at det ikke skal være én stor maskinpark på et plejehjem.
Det demografiske træk er jo endt med at blive noget, som vi bare taler om, og så sender vi en check.
En check er ikke nok – det handler om omsorg.
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Først og fremmest tak for velkomsten.
I forhold til krammeren skal jeg lige finde på et eller andet, vi kan bruge den som anledning til.
Men derudover vil jeg sige, at jeg har lidt svært ved at få øje på, at man i store dele af blå blok betragter demografien som et helligt argument.
Derfor synes jeg egentlig kun, det er i den anden side af salen, at der er mange, der kan tillade sig at bryste sig af at have betragtet det som noget helligt.
Og det synes jeg da kun er godt, for det andet svarer jo til, at selv om der hvert eneste år bliver flere ældre på plejehjemmet, bliver man ved med, billedligt talt, kun at købe én othellolagkage.
På et eller andet tidspunkt bliver den altså for tyndt skåret ud, og det er jo det, der ikke fungerer.
Der er grænser for, hvor meget man kan tale om produktivitetsforandringer, når det gælder mennesker og omsorg og nærvær.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-05-23:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen, og tillykke med det nye hverv.
Ligesom fru Sofie Carsten Nielsen kunne jeg da egentlig også godt tænke mig en krammer af ordføreren nu, da statsministeren er stoppet med det.
Jeg kunne godt tænke mig en velfærds- og frihedskrammer af hr. Rasmus Stoklund, der handler om, at vi måske dropper den her snak om det demografiske træk – det er sådan noget stammesprog, vi har herinde, og det taler vi om som noget absolut helligt – og at vi i stedet for kommer derhen, hvor vi omfavner civilsamfundet; hvor vi omfavner den offentlige sektor; hvor vi omfavner det, at man måske gør ting på en ny måde; hvor vi fokuserer på, hvad der er godt for de gamle –
om det er på det kommunale plejehjem eller friplejehjemmet, er jo sådan set lige meget, bare man har det frie valg – altså at vi i stedet for at lukke øjnene og blindt lade den offentlige sektor vokse får en snak om, hvad rigtig velfærd er, at vi stiller nogle krav til hinanden, og at det skal handle mere om omsorg, end det skal handle om penge.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-23:
Det er Socialdemokratiet, der har regeringsmagten.
Det er Socialdemokratiet, der har muligheden for at gøre noget ved det her.
Intet konkret er sket.
I har haft magten i 3 år.
Hvad sker der?
Det er ikke så længe siden, vi stod her i salen og behandlede et forslag om som minimum at trække de hjemløse ud af jobcentrene.
Ikke engang det ville I være med til.
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Jeg vil da ikke afvise, at der kan være behov for, at der nogle steder skal foretages justeringer og ændres på nogle ting.
Men jeg synes omvendt også, at man skulle se lidt på, hvordan det egentlig går i det danske samfund.
Der har aldrig nogen sinde været så mange i beskæftigelse, som der er lige i øjeblikket.
Beskæftigelsen brager i vejret.
Folk får jo trods alt jobs, og nogle er trods alt også forbi et jobcenter, når de får det.
Man får det også via sit netværk og via venner.
Nogle får det via deres a-kasse eller via møder i deres fagforening.
Så når man sådan tegner et helt stort billede af, at intet fungerer, kan jeg ikke helt genkende det, eftersom beskæftigelsen jo faktisk har det fremragende.
Thomas Danielsen (V), 2022-05-23:
Tak for det, og tak for ordførerens tale.
Jeg vil spørge ind til noget af det, som ordføreren ikke var omkring i sin tale, nemlig tvangsfordelingen af folkeskoleelever, som den socialdemokratiske ordfører på området har røbet noget om.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvor mange danske familier vil blive ramt af Socialdemokratiets planer om tvangsfordeling af børn?