runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-04-13:
Mange tak til formanden for det.
Grønland skal have en ny regering, ny naalakkersuisut, og det sker, efter at Inuit Ataqatigiit for en uge siden vandt en sneskredssejr, en historisk politisk sejr, og mens vi er samlet her, foregår forhandlingerne hjemme i Grønland om en ny regeringskoalition.
I rigsfællesskabet har vi et iboende dilemma: Man skal i Danmark give slip for at kunne bevare rigsfællesskabet.
Det er to afgørende faktorer for at sikre Grønlands udvikling – en udvikling, som man fra dansk side ikke skal frygte, men tværtimod understøtte.
Mange, der har fulgt med i valgkampen, har måske bemærket, at de danske medier har rapporteret om, at det grønlandske valg primært handlede om selvstændighed.
Det er ikke retvisende.
Valget handlede også i høj grad om Kuannersuit, Kvanefjeldet, det handlede om velfærd, og det handlede om det nære.
Det handlede om, hvorvidt vi kan skaffe hjælp til udsatte børn og personer med handicap, om, hvordan vi skaber bedre og mere uddannelse til vores unge, og om, hvordan vi forbedrer folkesundheden i Grønland og sørger for en værdig alderdom for ældre.
På vælgermøder rundtomkring i landet i Grønland spurgte befolkningen ind til de velfærdsudfordringer, som de oplever: stigende ulighed, hvordan man kan være med til at forebygge seksuelle overgreb, vold og selvmord, og hvordan man kan få flere i arbejde.
Det er den velfærd, som rigtig mange spurgte ind til på vælgermøderne, og som valget også handlede om.
Som Inuit Ataqatigiit har gentaget her i Folketinget og også derhjemme i Grønland, står vi desværre i en velfærdskrise, og vores prioritet er at få løst den opgave.
Det er det, som vælgerne har stemt på, og ikke løfter om selvstændighed i morgen.
Den kommende regering i Grønland er en del af den nye generation af politikere, som jeg også selv er en del af.
Vi er børn af hjemmestyret, vi er børn af selvstyret, og vi har aldrig kendt andet end ønsket om at ville være herre i eget hus.
Med andre ord er vi netop også produkter af vores tid, og jeg håber, at vi vil se en mere løsningsorienteret, men også en mere grundig og en mere klar holdning til, hvilken vej vores land skal gå, og hvilken vej rigsfællesskabet skal gå, både hver for sig, men også i fællesskab.
Vi hører det nok ikke så ofte, men rigsfællesskabet er i virkeligheden en model, som er en rollemodel for mange andre lande, og som oprindelige folk kigger til som det gode eksempel.
På mange måder har vi et fællesskab til gensidig glæde, og derfor giver valget også optimisme, og det giver håb.
Inuit Ataqatigiit er bevidst om sit ansvar og de opgaver, men vi mener også, at vi er de rette til at løse den opgave.
Qujanaq – mange tak.
Mette Frederiksen (S), 2021-04-13:
Tak for det, og tusind tak for den indledende tale her ved partilederdebatten i dag.
Jeg vil nøjes med ikke i substans, men i form, i korthed at ønske et stort tillykke med valget og med valgresultatet og ønske det bedste for de forhandlinger, der pågår lige nu i Grønland, og selvfølgelig også udtrykke mit meget, meget store håb om et fortsat både tæt, fortroligt og nært samarbejde.
Så stort tillykke til partiet med et meget, meget flot valg.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-04-13:
Nu er det jo en uge siden, der var valg, og jeg har egentlig ventet lidt på sådan en officiel lykønskning fra statsministeren, så det håber jeg selvfølgelig også at man vil give officielt til Inuit Ataqatigiit, særlig når vi ser på, at statsministeren er minister for rigsfællesskabet.
Og ja, vi håber bestemt også på, at vi kommer til at få et rigtig godt samarbejde.
Det er jeg sikker på vi også nok skal finde nogle gode veje til.
Mette Frederiksen (S), 2021-04-13:
Jeg glæder mig bestemt til at kunne ønske officielt tillykke, men det er klart, at vi jo afventer resultatet af forhandlingerne, og at der er et, kan man sige, officielt resultat deraf.
Jeg er i øvrigt meget enig i de ord, der falder, både i store dele i forhold til rigsfællesskabet, men også i forhold til hvad det er for udfordringer, det grønlandske samfund står over for.
Vi har jo i dag et meget, meget tæt samarbejde, og det bør vi også have i fremtiden.
Som sagt ville jeg i dag egentlig nøjes med at ønske tillykke.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-04-13:
Mange tak.
En vigtig grundpræmis for det her gode samarbejde, som jeg både hører at regeringen gerne vil, og som jeg også tænker at vi gerne vil i Grønland, er jo, at vi ved noget mere om hinanden.
Nu er der gået 68 år, fra Grønland gik fra at være en koloni, til at vi i virkeligheden arbejder på at få en større bevægelsesfrihed, kan man sige, sådan rent politisk.
Så behovet for mere viden i folkeskolen, behovet for mere viden i medierne, også når der ikke er et valg, og når der ikke er skåltaler, kunne jeg rigtig godt tænke mig at se taget op i Danmark, og det tænker jeg er noget, vi skal arbejde videre på.
Edmund Joensen (SP), 2021-04-13:
Tak, og tak for en god og indholdsrig tale.
Jeg har et spørgsmål om, om ordføreren oplever, at den danske mediedækning af valget på Grønland har været retvisende.
Jeg siger det, fordi jeg, når jeg lyttede til medierne fra Danmark op til det grønlandske valg, så fik det indtryk, at løsrivelses- eller selvstyreproblematikken var den allervigtigste.
Men nu vil jeg spørge igen, om partiformanden har oplevet det på samme måde.
I sin tale siger partiformanden, at det er de nære ting, som har fyldt meget op til valget.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-04-13:
Mange tak.
Jeg repræsenterer IA i Folketinget, jeg er ikke partiformand.
Det er bare for at få det helt på plads.
Jeg synes, det har været rigtig godt, at det har været dækket noget mere.
Som jeg sagde i talen, synes jeg, at fokus har været meget på selvstændighed og ikke så meget på de nære ting.
Jeg kunne godt tænke mig, at man måske også snakkede om, hvad man kunne gøre i rigsfællesskabet i forhold til f.eks. at have en rigsfællesskabsdag i folkeskolen, eller man kunne måske have en måned, hvor man havde undervisning om Grønland og ikke kun om kolonitiden, men også om det moderne Grønland.
Så jeg synes, der er mange ting, man godt kunne tage initiativ til.
Mai Villadsen (EL), 2021-04-13:
Tak for det.
Jeg vil også ønske ordføreren et enormt stort tillykke med den såkaldte sneskredssejr.
Det synes jeg er et sjovt udtryk, men jo meget retvisende i forhold til den store sejr, som IA vandt.
Så et meget stort tillykke med det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre fru Aaja Chemnitz Larsen fortælle lidt om nogle af de nære problemstillinger, man oplever, og som har været diskuteret meget i løbet af valgkampen i Grønland.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-04-13:
Ud over de velfærdsudfordringer, som jeg var lidt inde på, oplever vi jo også, at der stadig væk er et udestående, som er relevant for Folketinget, og det handler rigtig meget om politilønningerne, som betyder, at hvis en dansk betjent og en grønlandsk betjent sætter sig ind i den samme patruljevogn, så arbejder den grønlandske betjent for færre penge, men i flere timer, end den danske.
Der er en forskelsbehandling, som jo taler ind i den her historie, som Grønland har med Danmark, hvor der er nogle nedslag, som vi er nødt til at rette op på.
Det er nogle af de ting, som vi gerne vil arbejde videre på i Folketinget
Mai Villadsen (EL), 2021-04-13:
I forhold til den forskelsbehandling vedrørende politilønninger mindes jeg og erindrer jeg, at der faktisk er blevet sat penge af til det her i Folketinget på et tidligere tidspunkt.
Er de ikke blevet udmøntet, eller hvordan kan det være, man stadig står med den her problematik?
Og kan vi gøre noget i Folketinget for at afhjælpe det?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-04-13:
De grønlandske politibetjente får en anden løn end deres danske og færøske kollegaer.
I Grønland har vi haft et fødestedskriterie, der sagde, at hvis du var født i Grønland, fik du mindre i lønningsposen, end hvis du var født i Danmark.
Det gjorde vi op med i starten af 1990'erne, men det vil vi også gerne have gjort på et område, som Folketinget har et ansvar for, nemlig politiområdet.
Mange tak.
Jeg vil sige, at de danske medier har været mere opmærksomme på, hvad det er, der foregår i Grønland, og jeg tror, det er enormt vigtigt, at det ikke kun er, når Trump gerne vil købe Grønland, eller når kineserne gerne vil bygge lufthavne eller overtage dele af Grønland, at man her fra Folketingets og fra Danmarks side viser en interesse.
Så det ligger der en opgave i.
Jeg synes, at tingene går den rigtige vej, og jeg synes, at jeg ser nogle positive træk, i forhold til at danske medier begynder at interessere sig noget mere for Grønland, men jeg vil gerne se endnu mere af det.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-04-13:
Tak for det.
Og tak til statsministeren.
Jeg vil spørge ind til noget lidt andet.
I sidste uge havde jeg lejlighed til at besøge Fødevareforbundet NNF, og det var en stor fornøjelse, men de er bekymrede, skal jeg hilse og sige.
De repræsenterer jo tusindvis af mennesker, som har job i den danske fødevaresektor, og det, de er bekymrede over, er, at der endnu ikke rigtig er kommet noget udspil fra regeringen til en kommende landbrugsaftale.
Så jeg vil give statsministeren muligheden for at løfte sløret for, hvornår vi kan imødese, at der kommer et udspil fra regeringen i forhold til landbrugsaftalen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-04-13:
Det, jeg så spurgte om, var: Hvordan sikrer vi så, at det sker i praksis?
For problemet lige nu er, at regeringen ikke vil tale med det styre, der er i Syrien, med det resultat, at det er op til de enkelte syrere, om de ønsker at tage tilbage til Syrien, selv om Flygtningenævnet siger, at man kan det, eller om de vil blive i Danmark.
Så hvordan vil fru Mette Frederiksen sikre, at det rent faktisk sker i praksis?
Mette Frederiksen (S), 2021-04-13:
Jamen der er jo to diskussioner i det her.
Det ene er, at der er områder i verden, hvor vi ikke, kan man sige, kan sende flygtninge tilbage, og så har vi en udrejsepolitik i forhold til det.
Og så er der det andet spørgsmål, nemlig: Skal vi helt gå væk fra idéen om, at man er her midlertidigt, når man har et beskyttelsesbehov?
For det siger sig selv, at hvis der er en masse flygtninge i verden, som ikke er flygtninge, som optager de pladser, der måtte være til de mennesker, der er flygtninge, hjælper vi reelt ikke de mennesker, der har det reelle behov.
Edmund Joensen (SP), 2021-04-13:
Regeringen lancerede, at der skal laves en screeningslov for rigsfællesskabet for at øge sikkerheden.
Det synes jeg er en god idé og på sin plads.
Mit spørgsmål går på: Vil regeringen sikre, at det ikke går ud over de beføjelser, som Færøerne har i forvejen?
Mette Frederiksen (S), 2021-04-13:
Først og fremmest er jeg glad for, at der kvitteres for, at vi skal have en screeningslov, og at det er helt afgørende, at vi har de redskaber i lovgivningen i rigsfællesskabet, der gør, at vi ikke er sårbare over for folk udefra, der af den ene eller den anden årsag ikke vil os det godt.
Så det her er vigtigt i udenrigspolitikken, det er vigtigt i sikkerhedspolitikken.
I forhold til den konkrete lovgivning er vi i dialog med Færøerne om, hvordan vi sikrer, at det her kan finde sted i rigsfællesskabet, og som spørgeren jo godt ved, har vi den udfordring, at telekommunikationen er et hjemtaget område, men at udenrigs- og sikkerhedspolitikken af gode grunde ikke er det.
Edmund Joensen (SP), 2021-04-13:
Jeg er enig i, at det er meget vigtigt, at vi får lavet en lov af den type, men at vi laver den på en sådan måde, at vi ikke får den debat om, at det er Danmark, der tager beføjelser tilbage.
Det er meget vigtigt i den her diskussion.
Det var bare det, jeg ville sige.
Mette Frederiksen (S), 2021-04-13:
Jamen jeg kan som partiformand og på vegne af regeringen sige meget klart, at der ikke er et ønske hos regeringen om at ændre på den almindelige fordeling, der er i opgaverne i rigsfællesskabet.
Men det er jo selvsagt, at regeringen og Folketinget og rigsfællesskabet arbejder inden for rammen af grundloven, f.eks. hvad angår udenrigs- og sikkerhedspolitikken.
Det kan jeg svare aldeles kortfattet på, for jeg deler fuldstændig analysen, og jeg mener, den er lige så logisk, som den er åbenbar.
Hvis man er flygtning, er det, fordi man har et beskyttelsesbehov, og når det beskyttelsesbehov bortfalder, enten fordi man ikke længere er individuelt forfulgt, eller fordi der ikke er generelle forhold, der tilsiger, at man skal have beskyttelse, så skal man selvfølgelig vende tilbage til det land, hvor man kommer fra, og bruge den pause, den ro og de kompetencer, man måtte have opnået i f.eks. Danmark, til at opbygge sit eget fædreland.
Det burde have været grundlaget for dansk flygtningepolitik fra starten.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-04-13:
Tak for det.
Min mor var en del af den store vaccineudrulning i går, og det giver jo den der helt særlige varme følelse.
Det gør det bestemt.
Og det er jo rigtigt, at vi står rigtig godt i forhold til corona, men vi ved vel ikke endnu, om vi sådan rigtig er kommet godt igennem krisen.
Det er jo første om nogle år, at vi rigtig kan vurdere, om vi også er kommet godt ud af det økonomisk, trivselsmæssigt og på alle planer.
Men lige nu er det især økonomien, jeg er optaget af.
Har vi ikke brug for, at vi snart kigger ud over corona og laver en plan for, hvordan vi får nok mennesker i arbejde og et erhvervsliv, der kan trives efter det?
Mette Frederiksen (S), 2021-04-13:
Jeg tror ikke, jeg sagde, vi er kommet bedst ud af den.
Det er nok for tidligt at opgøre.
Det tror jeg heller ikke vi gør, for der er også andre lande, der af forskellige årsager har klaret det her rigtig, rigtig godt.
Men vi har klaret det godt i Danmark, og det er der grund til være stolte over.
Og stort tillykke, både til din mor og til resten af familien.
Det er et frihedsbrev med den vaccine, det var en festdag i Danmark i går, og det skal den fortsatte vaccineudrulning også være.
Jeg føler mig på ret sikker grund, når jeg i dag siger, at dansk økonomi har klaret sig langt bedre, end vi overhovedet havde turdet håbe på, og at vi dermed også har rigtig gode forudsætninger for den kommende tid.
Men jeg deler i øvrigt ønsket om, at endnu flere danskere skal gå på arbejde, for det er forudsætningen for, at vi bliver rigere som samfund.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-04-13:
Det er jeg enig i, og den anden del er så, at jeg egentlig godt bare grundlæggende kunne tænke mig at spørge: Har fru Mette Frederiksen glemt 70-procentsmålsætningen?
For det kommer også, og det er her stadig efter corona.
Skal vi ikke snart til at levere noget mere på vores meget ambitiøse grønne omstilling i det her Folketing?
Mette Frederiksen (S), 2021-04-13:
Jo, og det har vi jo også aftalt med hinanden, og vi står over for landbrugsforhandlinger, som debatten i dag jo givet kommer til at afspejle er vanskelige forhandlinger.
Vi har landbrugsforhandlingerne foran os, og så har vi jo altså også den vigtige opgave, som jeg godt ved ikke altid får samme opmærksomhed som andre politiske beslutninger, nemlig at vi skal have tingene til at virke.
For hvis man kigger tilbage på de snart foregående to år, har vi truffet kæmpestore beslutninger, f.eks. i forhold til elektrificering af vores samfund og energiøerne.
Det er bare for et nævne et par store beslutninger, og nu skal vi også bruge nogle kræfter på faktisk at få det til at virke i virkelighedens verden, så vi når 70-procentsmålsætningen og er et af de globale forbilleder på klimaområdet.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-04-13:
I bredeste forstand er jeg på linje med Lagtingets flertal, som mener, at vi skal tage det ansvar, som vi bør tage, og være en del af NATO-alliancen og få opsat den radar.
Der er jo radar i Norge, og der er jo radar i Island.
Der kommer også radar op i Storbritannien.
Der kommer radar på Bornholm, der kommer også radar op i Hirtshals.
Det er mit grundsynspunkt.
Tak for det.
Det er besluttet, at der skal sættes en militær radar op på Færøerne, og planen er vel modtaget af de færøske politikere, i hvert fald i princippet.
Men radaren skal sættes op på et fjeld, hvor der står en masse Huaweiudstyr såsom antenner og andet udstyr.
Kan statsministeren og formanden for Socialdemokratiet se nogle problemer ved, at en vigtig del af NATO's fødekæde af informationer står placeret mellem en masse Huaweiudstyr?
Mette Frederiksen (S), 2021-04-13:
Jeg vil sige helt generelt – og man kan sige, at vi lidt vender tilbage til den diskussion, jeg havde lidt tidligere med en anden spørger – at det i mine øjne, både som formand for Socialdemokratiet og som statsminister, er vigtigt, at kommunikation betragtes som en del af infrastrukturen og dermed den kritiske infrastruktur og dermed i dag også som sikkerhedspolitik.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-04-13:
Skal jeg forstå det sådan, at statsministeren og formanden ser det som et potentielt problem, at radaren står der, hvor der er en masse Huaweiudstyr?
Det er jo sådan, at Norge, Storbritannien og USA jo enten har bandlyst Huawei eller forbyder deres udstyr tæt ved alle militære installationer.
Kan det føre til, at der kommer et krav om, at Huawei skal udskiftes på Færøerne, og hvis ansvar er det så i så fald?
Mette Frederiksen (S), 2021-04-13:
Altså, jeg skulle til at sige igangsat, at vi har igangsat, men det er faktisk mere korrekt at sige, at vi har videreført den tidligere borgerlige regerings arbejde med at sikre en stærkere lovgivning, hvad angår investeringer – og kritisk infrastruktur i det hele taget.
Og det lovgivningsarbejde håber vi på snart kommer på plads, og dermed har vi også et tilstrækkelig godt grundlag for at kunne vurdere enkelte spørgsmål, som eksempelvis er rejst i Folketingssalen her i dag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-04-13:
Tak for det.
I Danmark huser vi en del syriske migranter, flygtninge, kald dem, hvad man vil.
Meningen er, at de skal være her midlertidigt, og så skal de vende tilbage til Syrien, når der er mulighed for det.
Mit spørgsmål til fru Mette Frederiksen er: Hvordan vil man sikre, hvis man er enig i Dansk Folkepartis udgangspunkt, at det så rent faktisk sker i praksis, og at man ikke bare flytter nogle mennesker fra et sted i Danmark til et andet sted i Danmark, hvor de så sidder i et såkaldt udrejsecenter, men i realiteten aldrig ender tilbage i Syrien?
Mette Frederiksen (S), 2021-04-13:
For det første vil jeg gerne have lov til at kvittere for, at Venstre både bruger tid sammen med fagbevægelsen, men også vælger den her vej ind i de kommende forhandlinger om landbruget.
For lige så vigtigt det er at få nedbragt CO 2 -udslippet, og lige så vigtigt det er at passe på vores natur, vores biodiversitet og vores grundvand, lige så vigtigt er det selvfølgelig, at vi bliver ved med at have en høj beskæftigelse i Danmark, og her er fødevareerhvervene over en bred kam, men jo ikke mindst på NNF-området, fuldstændig afgørende for os alle sammen.
Vi har jo valgt en vej, hvor der nu har været en række tekniske afklaringer, og på den baggrund er vi snart klar med vores konkrete udspil.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-04-13:
Det glæder mig, at statsministeren i hvert fald lover, at der kommer et udspil, og så må vi jo vente på, hvornår det kommer.
Noget af det, som NNF er særlig bekymret for, er jo arbejdspladser – det er rigtige menneskers rigtige arbejde alle mulige steder i Danmark, hvor der ikke hænger jobs på træerne, for nu at sige det, som det er.
Er statsministeren sådan helt grundlæggende enig med mig i, at vi ikke skal sende gode danske arbejdspladser ud af landet for at nå et klimamål, som udelukkende vil ramme en osteklokke, hvis det samtidig forværrer verdens klima?
Mette Frederiksen (S), 2021-04-13:
Jeg er stolt af vores fødevareproduktion i Danmark, og jeg er også stolt af dansk landbrug – det er jeg.
Vi har et af verdens bedste landbrug i vores land, og det skal blive ved med at have, men vi skal gøre det endnu grønnere og endnu mere fremtidsorienteret, end hvad tilfældet er i dag, hvad jeg jo også hører store dele af dansk landbrug bifalde og i øvrigt ønske at gå ind i.
Ja, jeg mener klart, at vi skal have som mål at lave en aftale på landbrugsområdet, som både sikrer nogle vigtige resultater på klima- og naturområdet, men som samtidig sikrer gode resultater på beskæftigelsesområdet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-04-13:
Tak for det.
Nogle af os skal jo mødes på torsdag og tale om næste fase af genåbningen.
Med de lave indlæggelsestal, der er, med den udvikling, vi ser i samfundet, kan statsministeren så – eller formanden for Socialdemokratiet er det jo her – som hun ser det i dag, se et eneste argument for, at vi ikke skal åbne yderligere i forhold til den plan, der ligger?
Mette Frederiksen (S), 2021-04-13:
Altså, nu har jeg set, at hr. Alex Vanopslagh sidder på regeringsrækkerne i dag, så jeg tør altså ikke helt kaste statsministerposten af mig, mens jeg står heroppe, men det er rigtigt, at jeg i dag deltager som formand for Socialdemokratiet.
Og om det er den ene eller den anden rolle, så er min holdning uændret: Det går rigtig godt med genåbningen i Danmark.
Det kan vi i fællesskab være stolte af.
Jeg vil gerne takke for den meget fine brede aftale, vi har om genåbningen.
I den ligger der jo, at hvis tingene udvikler sig positivt eller negativt, kigger vi på det i fællesskab.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-04-13:
Jeg tolker det som et forsigtigt ja – eller det ved jeg ikke helt om jeg gør.
Kan formanden, som også er statsminister, der er jo ingen grund til at skelne her, så love os, at det ikke er spild af tid, at vi møder op, at de ministre rent faktisk er udstyret med et mandat, så de kan bevæge sig?
Det er jo tit det, der har været et problem andre gange: De har ikke kunnet røre sig en tomme, for det har de ikke haft et mandat til, for det har man godt villet styre fra statsministerens side – og det forstår jeg godt, ikke et ondt ord om det.
Men hvis vi møder op på torsdag, har ministrene så et mandat til at kunne rykke sig noget som helst?
Mette Frederiksen (S), 2021-04-13:
Jeg mener i virkeligheden, vi har et fælles mandat, når vi mødes – og det er jo ligegyldigt, ved hvilket bord møderne finder sted – og det er jo at leve op til ånden og ordet i den aftale, vi har indgået i fællesskab.
Vi har nu en langsigtet genåbningsplan for Danmark.
Vi har besluttet os for, i hvilken rækkefølge tingene kan åbne.
Det går godt.
Vi har ikke en eksplosiv smittestigning i Danmark.
Det er glædeligt.
Hvis det viser sig, at det er muligt at genåbne noget på et tidligere tidspunkt, så mener jeg, vi skal gøre det, men det skal stadig væk være sådan, at vi har kontrol over situationen.
Mai Villadsen (EL), 2021-04-13:
Tak for det, og tak til statsministeren for talen.
Jeg er sådan set rørende enig i, at Danmark har klaret sig rigtig godt igennem coronakrisen, men ikke desto mindre har den jo sat sine spor, også på uligheden.
For uligheden er stigende i verden, men også i vores samfund herhjemme, og imens nogle har fået en fyreseddel, er der nogle mangemilliardærer, som har set pengene rulle ind på bankbogen.
Jeg mener, at vi skal gøre noget grundlæggende for at mindske uligheden i vores samfund, og det ved jeg jo også regeringen mener.
Socialdemokratiet fremlagde faktisk før valget en ulighedsplan på 17 punkter.
Kun 3 af de punkter er gennemført.
Hvornår kommer resten?
Mette Frederiksen (S), 2021-04-13:
Først vil jeg sige, at jeg grundlæggende deler analysen.
Vi ser nogle tilbageslag, ikke mindst på den globale scene, meget mindre i Danmark.
Men på den globale scene kan vi jo meget vel stå i en situation nu, hvor vi for første gang i mange år bevæger os baglæns, hvad angår helt grundlæggende udviklingstræk, og det er jo, ganske enkelt fordi vækst er godt for et samfund og vækst er en vigtig forudsætning for, at man kan skabe et mere lige samfund.
Det, Afrika eksempelvis oplever lige nu, er minusvækst, tilhørende arbejdsløshed og dermed også stigende ulighed.
Den situation er vi ikke i i Danmark.
Men jeg når ikke at svare mere nu, beklager.
Mai Villadsen (EL), 2021-04-13:
Så kunne jeg godt tænke mig at prøve at spørge ind til noget, som er en lidt anden diskussion, men i samme tematik, kan man sige.
For tidligere formand for Socialdemokratiet og tidligere finansminister Mogens Lykketoft skrev noget interessant i weekenden i Berlingske, nemlig at han var med til at fjerne formueskatten i 1995, og at han egentlig synes, man skulle tage at genindføre den nu.
Det er jeg rørende enig i, og det vil jeg egentlig gerne høre om statsministeren også er?