Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-22:
Hold da op!
Efter debatten i dag i Folketingssalen er jeg virkelig, virkelig glad for, at Nye Borgerlige har fremsat det her beslutningsforslag.
Det er et beslutningsforslag, som handler om, at Folketinget skal begynde at ændre fokus.
Fra altid at have fokus på, hvordan man kan dele pengene ud og være den glade giver, skal Folketinget nu også til at have fokus på, hvordan pengene faktisk kommer ind, hvordan vi sikrer, at der er et veldrevet og et godt erhvervsliv derude, der har nogle rammer, så de kan tjene penge, så vi kan drive velfærdssamfundet.
Sådan er det.
Derfor mener vi, at det er strengt nødvendigt, at vi begynder at have en anden tilgang til økonomi i Danmark.
Jeg kunne godt have håbet, at partier som Venstre og Konservative kunne se sig selv i en dagsorden, som handler om, at vi sætter nogle måltal for vækst.
Men nej, i deres verden vil de hellere sætte nogle måltal for, hvad afgifterne skal være på cigaretter, og at der skal være nogle klimamålsætninger, for der har man ikke noget imod at sætte målsætninger op.
Men når det handler om at sikre det private, er man ikke villig til det.
Jeg kan godt forstå, at socialisterne ikke ønsker den her dagsorden, for de har aldrig nogen sinde bekymret sig om det her, og når det så tydeligvis er sådan, og når vi fra talerstolen kan høre, at man ikke har forståelse for grundlæggende, basale økonomiske ting og ganske enkelt ikke anerkender, at man ved at sænke selskabsskatten skaber højere reallønninger, så er det gudhjælpemig op ad bakke.
Partier, som tidligere rent faktisk har haft en fornuftig politik på det her område, partier som Dansk Folkeparti, falder nu ud som fuldblodssocialister, som på ingen måde vil tage ansvar for, at vi har et velfærdssamfund også til fremtidige generationer.
Der findes vel ikke et parti, som har taget en større drejning på 180 grader, og jeg må sige, at jeg kunne meget bedre lide Dansk Folkeparti i 1997, da vores kære formand havde ansvaret for det, hvor man ville fjerne selskabsskatten, fjerne registreringsafgiften på biler, hvor man mente, at den offentlige sektor skulle være mindre.
Da havde man da en forståelse for, hvad der skabte velfærden i samfundet, hvad der skabte velstanden i samfundet.
Men nej, ikke længere.
Hvorfor er det så, at sådan en velstandslov er helt central?
Det er det, fordi vi kan se, at hvis ikke vi gør det, bliver vi fattigere, end vi kunnet have været, og vi kan se, at andre lande overhaler os.
Og jeg kan godt forstå, at nogle måske spørger, hvad det betyder på kort sigt.
Det betyder måske ikke så meget, men det gør det på lang sigt.
Og når vi sår et lille frø nu, bliver det ude i fremtiden til et stort træ.
Det kan man bare kigge på historisk set.
Hvis man går tilbage til 1986 og frem til 2018, kan man se, hvad der ville være sket, hvis ikke man havde gennemført nogle af de arbejdsmarkedsreformer, som man har gennemført: en forkortelse af dagpengeperioden fra 7 til 4 år og senere til 2 år; den tidligere socialdemokratiske regering lavede nogle fornuftige tiltag ved at sænke selskabsskatten, fordi man vidste, at det ville gavne dansk økonomi; og man hævede loftet for, hvornår man skulle betale topskat, støttet af venstrefløjen, af SF.
Det var fornuftige tiltag, fordi man vidste, at det ville gavne dansk økonomi på lang sigt.
Og på grund af de reformer, man lavede, gjorde det, at det, man kalder bnp per capita, var 60.000 kr. større i 2018, end det ellers ville have været, hvis ikke man havde lavet de her reformer, og hvis ikke man havde gjort noget.
Når vi så kigger ud i fremtiden, kigger vi på det samme.
Så en lille ændring nu vil blive til en stor ændring, hvis vi kigger frem til år 2050, for så vil der være en velstandsstigning pr. borger på 86.000 kr., hvis man f.eks. øgede væksten med 0,5 pct.
Det er altså bare ikke det, historien siger.
Hvis man kigger på perioden fra 1986 til 2018, så er en tredjedel af den vækst, man har haft i samfundet, baseret på reformer, arbejdsmarkedsreformer, som man har haft – nogle, som SF så ikke har støttet.
Og det er samlet set omkring 60.000 kr., og det vil sige, at en tredjedel af det er 20.000 kr., som er vækst i bnp pr. capita, og som er steget grundet arbejdsmarkedsreformer.
Kan ordføreren ikke høre, at det er faktuelt ukorrekt, hvad man står og siger?
Ja, det er jo nogle forslag til det.
Det er jo ikke noget, som vi har valgt er det, som det skal være, men det er bare for at give nogle eksempler på, hvad man kunne gøre.
Men hele formålet med det er jo netop, at man sætter en retningslinje, at man fastslår nogle mål, og at man i de partier på samme måde, som man gjorde med klimaloven, hvor man også havde sat sig et mål på de 70 pct., satte sig et mål for væksttal.
Derefter må de partier, som kan støtte det, sætte sig sammen og finde ud af, hvad det så er for nogle redskaber, man kan blive enige om.
Det er jo præmissen for det her forslag.
Det er jo ikke, at det præcis skal være det her.
Vi har bare givet nogle idéer til, hvad det kunne være, men vi har overhovedet ikke lagt os fast på det.
Og det er jo klart, at de initiativer, der kommer, skal følges op af en finansiering.
Men det er ikke det, som forslaget her handler om; det handler om at sætte en retning for Danmark.