runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2022-05-11:
Tak til hr. Rasmus Nordqvist, og tak til SF for ordførertalen her og for arbejdet generelt og samarbejdet generelt.
Da ordføreren sagde det der med, at det da kunne være, at man som parti skulle overveje lidt at smide nogle af sine dogmer, rankede jeg lige ryggen lidt ekstra og blev meget, meget nysgerrig på, hvad der sådan helt præcis ligger i det.
Det er ikke et drillespørgsmål, det er faktisk helt reelt, i forhold til at ordføreren ligesom anerkender nogle dogmer, men siger, at her må vi rykke os.
Så det er sådan set blot en mulighed for at give ordføreren 1 minuts ekstra taletid for at uddybe den melding.
Tak til ordføreren for talen.
Det er godt at være i gang med den her redegørelsesdebat, som vi har set frem til alle sammen.
Ordføreren er lige lidt kort ind på det med pigerne og kvinderne, som jo i rigtig, rigtig mange år har været en topprioritet i den danske udviklingsbistand, og som er noget, vi virkelig, vil jeg mene, har en god ekspertise i, og hvor der måske et eller andet sted sådan bredt set i den store verden også er en forventning om, at det er Danmark, der virkelig sidder med ved bordet her og virkelig bider sig fast i bordkanten, men frem for alt også får skabt nogle resultater til gavn for piger og kvinder i verdens fattigste lande.
Og det savner jeg lidt i den her redegørelse, for det er
stærkt til stede i vores strategi, men det er, som om redegørelsen egentlig ikke afspejler den prioritering.
Er ordførerens vurdering, at det er, fordi der ikke er sket noget på det område, eller fordi man måske bare er løbet tør for plads eller bare har valg at prioritere anderledes?
Altså, jeg kan jo sagtens læse i redegørelsen, at der står en masse om klimainitiativerne.
Jeg synes bare, man glemmer koblingen til, at det faktisk også har betydning for piger og kvinders rettigheder.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2022-05-11:
Der er alligevel en del lande, som jo har lidt til fælles med Myanmar, i forhold til at der er sket nogle skift og nogle militærkup og andet, som gør, at der pludselig er kommet et styre, som det er rigtig svært at samarbejde med.
Men jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at vi ikke skal svigte de befolkninger i de lande, selv om der nu er kommet nogle regeringer, som vi ikke har så meget lyst til støtte.
Vi skal finde ud af, hvordan vi kan støtte befolkningen uden også at støtte regeringen.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-11:
Hvis jeg så bliver lidt mere konkret, har vi jo også snakket meget om landevalg, og et land i Asien, som vi stadig har en lille hånd med i, er Myanmar.
Hvordan sikrer vi, at den udfasning, der nu sker af vores bistand til Myanmar, gør, at vi ikke bliver helt usynlige.
Det, jeg hører, er, at vi jo kommer til at udfase og måske kun vil have 1 person udsendt til ambassaden i Myanmar.
Synes ordføreren ikke, at det er vigtigt, vi fastholder et dansk fodaftryk i Asien?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2022-05-11:
Jeg læser ikke redegørelsen som værende i modsætning til det, jeg stod og sagde, om, at verden hænger sammen, og det om, at det f.eks. ikke bare er u-landene, som har alle problemerne, og os, der har alle løsningerne.
Der er en lang række problemer i forhold til klima og meget andet, som vi er fælles om, og at vi derfor, både fordi vi har nogle værdier, men også fordi vi har nogle interesser, skal tage det her udviklingsarbejde og -samarbejde meget, meget alvorligt.
Altså, det er Socialdemokratiets holdning, og det synes jeg ikke er i modsætning til det, som står i redegørelsen.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-11:
Det er vi alle glade for.
Og jeg kan jo heller ikke være uenig i den der analyse, ordføreren giver af de sådan overordnede linjer med covid-19 og Ukraine.
Noget, som i hvert fald vi Konservative prøvede at nævne, da vi var med til at lave strategien, var, at man skal se udviklingsbistand i en kontekst med udenrigspolitik og sikkerhedspolitik.
Men alt det, ordføreren står og taler om, kan jeg slet ikke se i redegørelsen.
Hvordan ser ordføreren dansk udviklingsbistand netop i den meget komplekse verden, vi står i?
Og hvorfor er det ikke reflekteret, ligesom det er i redegørelsen?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2022-05-11:
Jeg synes ikke, det er så mærkeligt, at politik kan ændre sig lidt over så mange år.
Jeg er heller ikke enig i, at det, jeg står og siger, er, at det hele bare skal blive, som det er.
Altså, vi har nogle ret store ambitioner i forhold til det grønne og klimabistand.
Og det er jo ikke lige meget, hvordan vi bruger pengene inden for den ramme, vi har, og der laver vi nogle prioriteringer, som jo har bund i den strategi, vi har lavet sammen, hvor vi skruer op for det grønne.
Det glæder jeg mig over, ligesom jeg også glæder mig over, at det indtil nu i de finanslove, der er blevet lavet under den her regering, er lykkedes med hjælp fra støttepartierne også at finde nogle penge ud over de 0,7 pct.
Christian Juhl (EL), 2022-05-11:
Jo, men jeg spurgte jo sådan set om Socialdemokratiets visioner.
Er det ikke lidt mærkeligt, at man i 1990'erne og omkring år 2000 havde politikere i Socialdemokratiet, der havde en vision, som rakte meget, meget længere – altså cirka det dobbelte af, hvad vi i dag leverer til klima- og udviklingsbistand.
Dengang blev det defineret, at udviklingsbistanden skulle ligge på 1 pct., og at klimabistanden skulle ligge på 0,5 procent oveni, så vi yder 1,5 procent.
Vi er jo trods alt et rigere og stærkere samfund i dag, end vi var omkring år 2000.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2022-05-11:
Det er vigtigt, at vi skruer op for klimabistanden.
Det ligger også i strategien, og det er vi også i fuld gang med.
Altså, vi har et mål om, at i 2023 skal 30 pct. af den udviklingsbistand, som ligger under det, der hedder § 6.3, bruges på det grønne, og her skal 25 pct., så vidt jeg husker, bruges på klimabistand, og af det skal der så være 60 pct., der bliver brugt på klimatilpasning.
Vi kommer til at give meget mere i klimabistand fremadrettet, end vi har gjort tidligere, og det er jeg glad for.
Så spørger spørgeren, om det skal ligge ud over de 0,7 pct., og der er regeringens politik altså, at selv om man har lyst til at gøre så utrolig meget, så er der også på det her område en økonomisk ramme, og det er de 0,7 pct.
Og så er det jo dejligt, at der er lavet nogle finanslovsaftaler, hvor det alligevel er lykkedes – med rigtig god hjælp fra bl.a. hr. Christian Juhl – at finde lidt flere penge til klimabistand.
Christian Juhl (EL), 2022-05-11:
Tak for det, og tak for redegørelsen og samarbejdet.
Jeg vil gerne høre den socialdemokratiske ordfører om, hvad han mener der skal ske fremover, for grunden til, at vi har redegørelsen, er, at vi også skal prøve at kigge lidt fremad og se, hvad vi skal gøre fremover.
Og der vil jeg gerne høre, hvordan ordføreren ser på det begreb, der hedder ny og additionel klimabistand.
For det har vi haft nogle diskussioner om og været uenige om.
Som salig Svend Auken sagde på et tidspunkt: Vi skal have 1 pct. til udviklingsbistand og 0,5 pct. til klima- og miljøbistand.
Eller skal det stadig væk være sådan, som den nuværende minister fortolker det, nemlig at det hele bare skal være inden for 0,7-procentsrammen?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2022-05-11:
Altså, demokrati og menneskerettigheder fylder meget i strategien – det er hele fundamentet.
Og jeg bemærker også, at der er nogle, der har spurgt, om man ikke kunne have lavet nogle mål dér også osv.
Jeg kan se, at Globalt Fokus har lavet et helt katalog med forskellige mål, der kan konkretisere det arbejde, og det synes jeg ville være spændende at diskutere i forbindelse med den meget vigtige del af strategien, som det udgør.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-05-11:
Er ordføreren enig i, at vi må opgradere vores indsats lidt og være lidt mere proaktive i forhold til netop kvindelige aktivister og kvindelige menneskerettighedsaktivister, som altså er under et ekstremt pres ude omkring i verden i mange af de lande, vi samarbejder med?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2022-05-11:
Mange af de store problemer, som er ude i verden, er også vores problemer, så når vi går til det og laver udviklingsarbejde ude i den store verden, vil det jo typisk være noget, som er helt i overensstemmelse med vores værdier, men som vi også har en stor interesse i at bidrage til, fordi problemerne netop ikke stopper ved landegrænsen.
Når vi så kigger frem i det næste år og ser på, hvordan vi måske kan få det værdibaserede og også – hvis jeg hører spørgeren rigtigt – det her med demokrati og menneskerettigheder sat endnu bedre i spil, synes jeg da, at det er noget af det, vi skal diskutere.
Og jeg kan se i redegørelsen, at der står, at der arbejdes med en demokratifacilitet i forhold til at styrke den demokratiske samtale, både på nettet og i det hele taget, og den er jeg spændt på.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-05-11:
Og tak til ordføreren for talen, og også tak for det samarbejde, vi har på det her område, som jo heldigvis er et ret bredt samarbejde, hvor vi både har nogle gode diskussioner og nogle uenigheder, men også finder hinanden i, hvordan vi får svaret på de her ting.
Jeg stiller nogle spørgsmål nu, og det er ikke, fordi jeg går ud fra, at Socialdemokratiets folketingsgruppe helt disser det arbejde, som den socialdemokratiske regering laver, men jeg kunne godt tænke mig at høre en vurdering fra ordføreren.
For der har været megen diskussion om den interessebaserede mod den værdibaserede tilgang; der var også en diskussion, da vi lavede den nye strategi, som handlede om, at det skulle være en rettighedsbaseret tilgang, og det er lidt blevet stillet op i forhold til noget af det fokus, der er i den her redegørelse, som handler meget om den migrationsbaserede tilgang.
Karen Ellemann (V), 2022-05-11:
Fordi 0,7 pct. ligesom er det, der generelt er udmeldingen om ambitionen for ethvert velhavende land.
Og med 0,7 pct. – det ved hr. Christian Juhl – er vi jo blot et blandt fem lande i verden, som rent faktisk ligger på det niveau.
Så jeg synes, at 0,7 pct. er det rigtige niveau, og frem for at prøve at støve penge op af ingenting er jeg jo optaget af, at der er vækst og fremgang i Danmark, sådan at vores bni bliver større, og dermed bliver beløbet af de 0,7 pct. større.
Det ville være rart, hvis vi var mere fokuseret på den del i fællesskab.
Christian Juhl (EL), 2022-05-11:
Jo, men i det her tilfælde er vi fraværende, når man skal snakke menneskerettigheder i landet, og hvad angår det at gribe ind.
Vi var også fraværende, da nogle i landet spurgte, om ikke vi kunne lave minerydning i Colombia, efter at FARC havde afleveret våbnene.
Det var ikke en mulighed at diskutere i den ambassade, de plejer jo ellers også at have en pulje til den slags.
Det vil sige, at vi ikke har præsteret det, vi kunne i den sammenhæng.
Der er også et andet spørgsmål.
Når ordføreren siger, at 0,7 pct. er et passende beløb,
hvad er så grunden til, at under den borgerlige regering var vi oppe på 0,83 pct., selv i tider, hvor vi havde mindre pres på den internationale situation, færre flygtninge, færre krige?
Hvordan kan det være, at Venstre er tilfreds med 0,7 pct. i en mere ekstrem situation og også en rigere situation?
Karen Ellemann (V), 2022-05-11:
Tak for et rigtig godt spørgsmål.
Til lige præcis den problemstilling om det, at der er en ren handelsambassade, er ensbetydende med, at medarbejdere slet ikke har blik for ordentlige arbejdsvilkår, ordentlige arbejdspladser i et land som f.eks. Colombia her,
vil jeg bare sige, at den kvalitet, som danske diplomater er i besiddelse af, gør jo, at de, sådan som jeg i hvert fald møder medarbejdere i udenrigstjenesten, ikke har skyklapper på og kun tænker i handel, men jo rent faktisk har den værdibaserede tilgang og også den her forståelse for det rettighedsbaserede.
Alt andet lige, hvis man skal have nogle specifikke menneskerettighedseksperter på en handelsambassade, er det jo igen også en diskussion om, om der er midler nok i tjenesten bredt set, og derfor er det jo godt, at Enhedslisten måske er enig med os i Venstre med hensyn til forslaget om at øge bevillingen til udenrigstjenesten.
Christian Juhl (EL), 2022-05-11:
Også tak for samarbejdet fra mig til Venstres ordfører.
Mandskab er indhold, siger ordføreren.
Det vil jeg gerne udfordre ordføreren lidt på.
F.eks. har vi i Colombia en ren handelsambassade, selv om vi ved, at menneskerettighederne i landet er under ekstremt pres, også fra dele af regeringens side i Colombia, og vi har, siden vi åbnede ambassaden, tror jeg, spurgt til, hvornår vi skulle have nogle folk, der havde forstand på menneskerettigheder.
Både den norske og den svenske og vistnok også den tyske og hollandske ambassade deltager aktivt i arbejdet for at bekæmpe overtrædelse af menneskerettigheder.
Danskerne sidder hjemme på ambassaden og siger: Det har vi ikke folk til, og vores opgave er defineret sådan, at vi skal kigge på handel.
Er det ikke en forkert prioritering?
Det er jo startet i en borgerlig regerings tid, da der blev åbnet derovre.
Jeg synes ikke altid, at mandskab er indhold, eller rettere sagt, indhold forudsætter også det rigtige mandskab.
Karen Ellemann (V), 2022-05-11:
Det er jo en gentagelse af de debatter, vi har haft jævnligt, om, hvorvidt det er rettighedsbaseret eller værdibaseret.
For mig er det her ikke et enten-eller.
Jeg anerkender til fulde måden, vi er gået til opgaven på med strategien, og jeg er også enig med ordføreren i, at der er lagt meget vægt på den værdibaserede tilgang i den her redegørelse, og det er måske også det, min kritik går på, altså hvorvidt redegørelsen er i fuld overensstemmelse med strategien.
Men det er altså ikke modsætninger.
Så for at give et konkret svar er det for mig ikke et enten-eller, og vi skal kunne håndtere det, så balancen er fifty-fifty.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-05-11:
Så er det jo godt, at man kan spørge opfølgende.
Først vil jeg lige sige, at jeg er enig i den sidste del om bemanding på ambassader osv., men jeg syntes bare, det var vigtigt også at få pointeret, hvor Venstre står i forhold til udviklingsbistanden som størrelse.
Det andet spørgsmål handlede om interesser over for værdier.
Hvor synes Venstre at balancen er i den her redegørelse?
Karen Ellemann (V), 2022-05-11:
Mange tak for et bredt og supergodt spørgsmål.
Vi mener fra Venstres side, at det at kunne give 0,7 pct. af vores bni i udviklingsbistand er flot – det er et godt niveau.
Vi har ingen ambitioner om, at den procentsats skal ændres.
Med hensyn til det andet spørgsmål, som handler om bekymringen i forhold til håndtering af flygtninge i Danmark, så er det jo i fuld overensstemmelse med OECD/DAC-reglerne, at det bliver taget fra den konto i det første år.
Det er der ikke noget nyt i.
Men jeg medgiver, at den her runde var svær, og det var den sådan set også sidst.
Den er jo altid svær i forhold til prioritering.
Når vi i vores finanslovsudspil går ind og taler om en forøgelse af udenrigstjenesten, er det, fordi mandskab er indhold.
Medarbejdere på ambassaderne, som kan håndtere det, er jo i høj grad også indhold.
Så kan jeg ikke nå mere.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-05-11:
Man kan jo egentlig bare fortsætte med de mange rosende ord til hinanden, for det er faktisk en behagelig ordførerkreds at være en del af, og vi har nogle gode snakke.
Jeg vil gerne spørge til to ting.
Det ene er noget, som ordføreren selv er inde på med hensyn til Venstres holdning til, at udenrigstjenesten skal styrkes.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Venstre også mener, at udviklingsbistanden skal styrkes.
Her tænker jeg særlig på, at vi jo i disse tider har valgt at bruge rigtig, rigtig mange penge fra udviklingsbistanden på hjemlig flygtningehåndtering, og at vi jo ikke lever op til kravet om at give nye og additionelle midler til klimabistand.
Så jeg vil spørge, om Venstres vilje til at hæve rammerne for Asiatisk Plads, altså Udenrigsministeriet, også går på indholdet, eller om det kun er på mandskabssiden fra dansk side.
Det andet, jeg gerne vil spørge ind til, er det her med interesser over for værdier, for det er en af de diskussioner, vi har haft.
Og vi havde den også nogle år forinden under en tidligere regering.
Hvor ligger balancen set fra Venstres synspunkt i forhold til den her redegørelse?
Karen Ellemann (V), 2022-05-11:
Tak for ordet, formand, og tak til ministeren for den her redegørelse, som er den første af sin art.
Og det er nemlig helt på sin plads også at sige tak til hr. Christian Juhl og til Enhedslisten for simpelt hen at være med i strategien.
Det synes jeg er utrolig positivt, altså at vi vitterlig spænder bredt her.
Det var en god opfindelse, det vil jeg gerne anerkende, for hvordan får vi ellers sikret den her årlige grundige diskussion af, hvordan rigets tilstand så at sige er, når det handler om vores udviklingsmidler?
Og til det må jeg sige, at i forhold til redegørelsen her er der altså plads til forbedring, og noget af det, jeg leder efter, er jo lige præcis lidt flere af de her konkrete eksempler på, hvad vores fantastiske organisationer rent faktisk leverer af resultater derude.
Og det er der, jeg allerede nu med mit spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører jo også har givet udtryk for, at jeg ikke synes, at redegørelsen helt er i sync med strategien, når vi eksempelvis taler om piger og kvinders rettigheder.
Det er kort nævnt, og den socialdemokratiske ordfører var også lige inde på det; hvor det står osv.
Men der er bare så meget mere substans i strategien, som det er vigtigt også at få ind i redegørelsen.
Derfor har jeg rent faktisk sådan et forslag til, hvordan vi skal forbedre redegørelsen sådan ad åre.
Det er jo altså de første skridt, vi tager her, og det er netop for at sikre os – måske også i udarbejdelsen af redegørelsen – at vi i højere grad har input fra, som et eksempel, de strategiske partnere til ligesom at få den udarbejdet.
Så har vi stadigvæk den her gode, lange periode til sådan set at have den brede høring og frem for alt til at arbejde ret grundlæggende på, at redegørelsen også har som formål at fastholde det folkelige engagement, så det folkelige engagement, altså støtten og opbakningen til, at vi som land bidrager med 0,7 pct. af vores bni, hvilket immervæk løber op i mange milliarder hvert år, vedblivende er der bredt i den danske befolkning.
For befolkningen, altså den danske befolkning, støtter det – det er helt klart min opfattelse.
Og vi ser jo i særdeleshed her i forbindelse med krigen i Ukraine, hvordan danskerne både kan og vil mobilisere kræfter, når det virkelig handler om at hjælpe mennesker i nød.
Så hvis jeg trods alt skal tillade mig – jeg er jo i opposition, alt andet lige, selv om vi er fælles om det her – alligevel at være sådan lidt skarp på den her, så synes jeg, at den er et dårligt røntgenbillede af situationen, fordi jeg rent faktisk synes, at der skabes nogle resultater, som vi ikke til fulde får foldet ud her.
Jeg forstår godt, hvordan sådan et arbejde sættes i gang, og jeg forstår godt, hvordan presset er, både på Asiatisk Plads, altså i Udenrigsministeriet, men så sandelig også, hvordan presset er, når vi taler medarbejdere, som arbejder med udviklingsbistand i Udenrigsministeriet.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2022-05-11:
Tak for det.
Det skal vi jo prøve at få gjort, og hvis vi ikke får det gjort helt nok, er jeg sikker på, at den radikale ordfører, som hun har gjort så mange gange før, også vil minde mig om det i forskellige forhandlingslokaler fremadrettet.
Og tak for det.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-05-11:
Tak for de betragtninger, også om hvordan man skal tænke uddannelse ind også i humanitære kriser, hvilket jeg er meget enig.
Og jeg er enig i, at det netop også var det, vi blev enige om, bl.a. fordi vi Radikale også fik ind, at der skulle være fokus på uddannelse i coronahjælpepakkerne.
Og så var der så et spørgsmål om, om nogle af de penge, vi frontloadede, så egentlig kom og blev lagt til senere.
Men lad os tage den en anden dag.
Jeg vil bare foreløbig sige tak for svaret, og jeg håber selvfølgelig, at ordføreren også i Socialdemokratiet vil presse på for, at uddannelse kommer til at stå rigtig højt på dagsordenen her.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2022-05-11:
Nu taler spørgeren om det, der står i redegørelsen, men jeg synes, der står flere gode ting om uddannelsesstrategien, ikke mindst i det afsnit, der handler om nærområder til kriser og konflikter.
Altså det her med at få tænkt uddannelse med, også der, hvor der er brug for humanitær hjælp, altså få tænkt uddannelse med også i humanitære kriser.
Det tror jeg er vigtigt.
Det er også en måde at sikre, at det, vil laver i nogle af de her lande, ikke kun bliver humanitær her og nu-nødhjælp, men at det også har et langsigtet perspektiv.
Der synes jeg, at det at tænke uddannelse med er en nøgle til det, så det synes jeg er vigtig at gøre.
Og jeg synes også, det er noget af det, vi f.eks. gjorde – og det ligger måske lidt længere tid tilbage, og nu er det den første redegørelsen – da vi lavede de her coronahjælpepakker.
Der var det med uddannelse og ikke mindst pigers adgang til uddannelse – og hvordan man også kunne få pigerne tilbage i skole, når de var kommet ud af skolen på grund af nedlukning og corona – noget af det, vi havde fokus på.
Så jeg synes, vi får det tænkt med.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-05-11:
Det er jo på en måde lidt tarveligt over for ordføreren – som jo altså ikke har skrevet redegørelsen selv, går jeg ud fra – sådan at påpege, hvad der mangler, men jeg vil alligevel gøre det.
Jeg ved, vi kun kan stille et spørgsmål hver gang, og jeg har mange, så jeg vil også stille et til ordføreren, og det handler om uddannelse og koblingen til kvinder og pigers rettigheder.
For jeg synes, at det for det første er et meget kort afsnit om kvinder og pigers rettigheder.
Og der mangler egentlig også den kobling, der handler om uddannelse, som jo er helt afgørende for, at kvinder ikke bliver mødre i en ung alder, og at de ikke får flere børn, end de ønsker.
Og derfor vil jeg bare spørge til, hvordan ordføreren måske ikke så meget ville have skrevet det anderledes, men hvad ordføreren for Socialdemokratiet vil gøre for at arbejde for at sætte uddannelse højt på dagsordenen i det udviklingspolitiske arbejde.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2022-05-11:
Altså, som i så meget andet politik er der jo noget prioritering her, man skal gøre.
Og det er jo ikke, fordi jeg synes, at det er det allerfedeste i verden at lukke en ambassade i et land, hvor vi har været i mange år.
Og derfor må man prioritere sådan en gang imellem, og i det lys synes jeg det giver udmærket mening.
Karen Ellemann (V), 2022-05-11:
Men det er godt at få det hørt.
Og det er jo rigtigt, at den så har den form.
Og hvor mange sider er der, og hvor lang var ordførertalen osv.?
Men det er godt at få det cementeret.
Jeg kommer formentlig til at spørge ministeren om det samme.
Lige et helt andet tema: Nu er vi jo så heldige, at der faktisk er eksempler på, at udviklingsbistanden virker, at udviklingsbistanden hjælper landene ud af fattigdom
Et eksempel er Tanzania, hvor der sker en udfasning af Tanzania i den henseende, også i forhold til ambassadesamarbejde.
Hvad er det socialdemokratiske syn på den her prioritering af at have velfungerende ambassader?
Er det klogt helt at lukke ned i Tanzania, eller skulle man fokusere på noget handel?
Søren Espersen (DF), 2022-05-11:
Nu er det repræsentanter fra nogle arabiske lande, som kalder palæstinenserne for irrelevante, og det er også noget, som israelerne gør.
Den sidste udvikling, som jeg også nævner, er omkring de der gode samarbejder, som man nu efterhånden har mellem Israel og flere arabiske lande.
Det er der, hvor man betegner palæstinenserne som irrelevante, fordi man også på den side, specielt på den egyptiske, har indset, at det her kommer man ikke videre med; der er ingen udsigt til fred og fordragelighed.
Christian Juhl (EL), 2022-05-11:
Nu klandrede ordføreren palæstinenserne for, at de havde forskellige holdninger eller var uenige.
Men man skal da ikke være ret lang tid i Israel, for at man kan se, at der godt nok også er forskel på holdningerne, og der findes også ret ekstreme holdninger i det israelske samfund.
Derfor mener jeg: Er det ikke besætteren, der har hovedansvaret for, at der kommer en proces i gang, sådan at man finder den løsning, der handler om, at begge folk har ret til et land?
Eller anerkender ordføreren slet ikke, at palæstinenserne har nogen ret til deres eget land?