runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Nu hørte jeg faktisk også det pågældende radioprogram, og jeg tror bare, vi lige skal tillade os selv, at der kan være noget debat i det hele taget, og der kan tingene selvfølgelig også udvikle sig friskt, og det tror jeg de gjorde både fra hr. Morten Messerschmidts, men i virkeligheden også fra radioværtens side, der, som jeg forstod det, nærmest slukkede for mikrofonen og sagde, at nu var det slut med debat fra vores side, nu måtte vi ikke debattere mere, og det var, efter hr. Morten Messerschmidt havde ventet ret lang tid på overhovedet at komme ind i den der debat eller få lov til at sige noget.
Der synes jeg bare lige, at vi skal holde fast i – det i hvert fald det, jeg siger, så det er sådan, det er – at vi synes, at unge mennesker, der får et gratis tilbud om at gå i skole og lære noget, i udgangspunktet skal gå i skole.
Så skal de i øvrigt også opdrages til at deltage i den demokratiske proces og engagere sig, for det synes vi også er rigtig godt.
Det er også det, der skaber senere folketingsmedlemmer, som engagerer sig her, og det er rigtig dejligt.
Det er jo bare ikke så enkelt.
Det kan godt være, at det nyder enormt enkelt lige at sige, at der skal være en ensartet CO 2 -afgift, men man bliver da nødt til at se på, hvad det vil resultere i i den praktiske verden, og hvad det vil betyde i forhold til de omkostninger, danskerne skal betale, hvad det vil betyde for de virksomheder, som vi har i Danmark.
Det er derfor, vi har sagt, at vi er fuldstændig indstillet på – vi deltager jo i forhandlingerne – at se på, når der kommer et udspil, hvordan vi gør det her i praksis.
Så kigger vi på det.
Men der er nogle hensyn, der skal balanceres over for hinanden.
Vi tager os bare den frihed at sige, at regeringen må komme med et udspil i forhold til de aftaler, vi har lavet, og så må vi vurdere, hvad konsekvensen er, hvis vi gennemfører det.
Ruben Kidde (RV), 2020-10-08:
Tak for det svar.
Jeg noterer mig jo, at i forhold til spørgsmålet om CO 2 -beskatning skubber Dansk Folkeparti virksomhederne foran sig, på trods af at f.eks. Dansk Erhverv entydigt har sagt, at man skal gå i retning af en ensartet CO 2 -beskatning.
På samme måde fremførte Dansk Folkepartis klimaordfører tidligere, at det var af hensyn til virksomhederne, at man ikke skulle satse på at få en million elbiler, fordi der ikke var så mange grønne jobs i elbiler.
Det virker, som om det her bliver ignoreret, at vi har omkring 400 danske virksomheder i det ganske land, som leverer direkte eller indirekte til den globale bilindustri, som står foran et kæmpe grønt boom.
Så mit spørgsmål er egentlig, om Dansk Folkeparti ikke anerkender, at erhvervslivet forholdsvis bredt faktisk støtter op om både en ensartet CO 2 -beskatning og en elektrificering f.eks. i forhold til at få flere elbiler ud, fordi det kan skabe et vækstboom i Danmark, som er grønt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Altså, vi diskuterer også de her ting rigtig meget med virksomhederne og erhvervsorganisationerne, og vi er jo med på, at man laver en markedsbaseret model, som i virkeligheden kan bringe os fremad.
Men det er klart, at vi som lovgivere og som Folketing bare har nogle bredere interesser, vi skal varetage.
Vi skal jo sikre, at de enkelte danske familier er fornuftigt stillet med det, vi laver, og vi bliver også nødt til at se på, hvordan folk med små indkomster klarer de her forskellige ting.
Det er jo også en diskussion, hvis man indfører en afgift på et produkt, som alle skal betale, at der så vil være folk med en vis indkomst, som kan ignorere den afgift, og som egentlig siger, at det kan de sagtens betale uden problemer, mens folk med mindre indtægter har det helt anderledes.
Det bliver bare nødt til at være en del af den her diskussion, hvordan man i virkeligheden sikrer de familier, som ikke er så godt stillet som andre.
Malte Larsen (S), 2020-10-08:
Ordføreren og jeg har jo begge siddet i kommunalbestyrelser i en temmelig lang årrække, og jeg har i den forbindelse ganske ofte undret mig over, at når en kommune et sted i landet havde en dårlig sag, hvor alle kunne se, at en borger blev behandlet uanstændigt, så har Christiansborgs reaktion alt for ofte været at trække et stort og omkostningstungt bureaukrati ned over samtlige kommuner.
Måske har DF's ordfører også siddet med nogle af de refleksioner.
Det er også derfor, vi nu foreslår at sætte syv kommuner fri af nationale regler og unødigt bureaukrati.
Vi tror på, at det meget ofte er vores offentligt ansatte og deres brugere, der kan have de konkrete svar på de udfordringer, vi står over for.
Er Dansk Folkeparti enig i ambitionen om at sætte en række kommuner fri, så vi den vej rundt kan styrke arbejdet med at skabe nærhed i velfærden?
Jeppe Bruus (S), 2020-10-08:
Tak for det, og tak for en god tale.
Desværre er det jo også sådan, at en del af den udfordring er opstået, mens Dansk Folkeparti har siddet ved magten.
Lige nu sidder vi i politiforhandlingerne, og jeg kan forstå på Venstre, at de er lidt skeptiske over for det her med nærpolitistationer, som jo bl.a. også handler om vores udsatte boligområder.
Omvendt har jeg forstået, at Dansk Folkeparti vil være mere sådan positive over for det instrument også.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Den tanke er overhovedet ikke fjern for os.
Vi har jo selv stået fadder til et frikommuneforsøg tidligere.
Det var skruet lidt anderledes sammen, men idéen var jo den samme.
Den var jo, at hvis man gav nogle kommuner lidt mere fri, så kunne man teste nogle ting og finde ud af, om de fungerede, og om man kunne brede dem ud til andre.
Nu har jeg forstået, at inspirationen til det her bl.a. er kommet fra coronasituationen og den måde, man sådan er rykket sammen på og har fået løst tingene decentralt i de enkelte institutioner.
Så kunne man jo egentlig spørge: Er der ikke nogen ting, man kunne lære af coronatiden, som man allerede nu kunne rulle ud over hele landet, i stedet for at man siger, at der er syv kommuner, man skal teste noget af med yderligere og så sætte det i værk om nogle år?
Man kan også sige, at der er det dilemma for Socialdemokratiet, at samtidig med at man laver det her frikommuneforsøg for at se på, om vi ikke kan lave tingene inden for nogle friere rammer, så trækker man minimumsstandarder ned over alle kommunerne på børneområdet.
Men, altså
, sådan er verden jo fuld af paradokser.
Rosa Lund (EL), 2020-10-08:
Vi står jo i en situation, hvor hverken grækerne eller de flygtninge, særlig børnene, som er på Lesbos, kan vente på, at vi får lavet den her løsning, som hr. Kristian Thulesen Dahl står og snakker om.
Der er jo tale om en flygtningelejr, der, som jeg sagde før, for det første er brændt, og for det andet var der kun plads til 3.000 mennesker.
Der bor op mod 13.000.
Så er det altså at hjælpe i nærområderne, at vi tager nogle af de børn til Danmark.
Her hjælper det ikke bare at sende nogle penge, selv om det da sikkert kan være fint.
Derfor vil jeg bare gerne spørge igen.
De her børn kan ikke vente på den her langsigtede løsning, som hr. Kristian Thulesen Dahl står og snakker om, så hvad skal vi gøre helt konkret for at hjælpe de børn, som nu bor på gaderne på Lesbos?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Jamen altså, jeg er helt med på at hjælpe det græske samfund til at håndtere den udfordring, de står med
Jeg anerkender fuldt ud, at det er en kæmpe opgave, og jeg kan godt forstå, hvis man i Grækenland er rigtig, rigtig træt af det, ligesom man er i Italien, og ligesom man er i Spanien.
Men man bliver jo bare nødt til også en gang imellem lige at se bag om det, så man finder ud af, hvorfor det her egentlig er opstået.
Det er jo opstået, fordi der er områder, bl.a. i Afrika, hvor det er meget, meget svært at få tilværelsen til at fungere, og hvor der er rigtig mange, der selvfølgelig har et håb om at søge andre steder hen, hvor de kan få et bedre liv for sig selv og deres børn.
Det kan man ikke fortænke dem i.
Men for et kontinent som Afrika, der går fra i dag vel at huse 1,2 milliarder mennesker til sandsynligvis over de kommende par årtier at blive fordoblet i antal til noget, der ligner 2,5 milliarder mennesker, er løsningen ikke at flytte de her mennesker til Europa.
Løsningen er jo at hjælpe dem i Afrika.
Det er jo det, man bliver nødt til sådan helt grundlæggende at have som synspunkt, hvis man vil løse det her for alvor og ikke bare lave symbolpolitik.
Pernille Vermund (NB), 2020-10-08:
De danskere, der i 1970'erne kom tidligt ud på arbejdsmarkedet efter 7. eller 8. klasse, har haft et længere og hårdere arbejdsliv end de fleste.
Deres krop er ved at være nedslidt, men de kan ikke få bevilget en førtidspension.
Socialdemokratiet har døbt dem Arne, og i øjeblikket forhandles der om en løsning for dem.
I Nye Borgerlige finder vi det retfærdigt, at de, der nu er oppe i alderen, og som kom ud på arbejdsmarkedet i deres helt unge teenageår, får en ret til at gå tidligere på pension.
Samtidig vil vi gerne anerkende dem, der fortsætter i endnu flere år og ikke vælger den tidligere pension.
Vi vil gerne give dem en skatterabat, og vi kalder dem Bjarne.
Vi har foreslået at finansiere løsningen af Arne og Bjarne ved at afskaffe dimittenddagpengene til de nyuddannede, for vi synes, det er ganske urimeligt, at Arne og Bjarne skal slide og slæbe, mens de unge nyuddannede RUC'ere og andre kan være for fine til at tage et job ved kassen i Netto.
Hvad synes DF om vores forslag til finansieringen?
Er det ikke bedre end at hæve skatterne?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Nej, det synes jeg ikke nødvendigvis det er.
Det er også derfor, at vi forhandler den her model.
Nu sidder vi selvfølgelig og forhandler og ser på, om vi kan finde frem til den rigtige løsning, altså hvordan det kan laves nogenlunde fair, og der er finansieringen, altså hvem der skal betale regningen, selvfølgelig også en del af diskussionen.
Vi er grundlæggende ikke meget for skattestigninger, for vi synes jo – også med corona osv. – at vi har brug for, at virksomhederne kan håndtere tingene, og at der skabes arbejdspladser osv.
Så der er selvfølgelig hele tiden en diskussion om, hvor finansieringen skal komme fra, men vi har i hvert fald ikke selv lige stillet forslag om, at vi fjerner dimittendsatsen i forhold til de unge, sådan som fru Pernille Vermund er inde på.
Men det er jo godt, at der kommer bud på finansieringskilder; på, hvor man kan finde pengene til det, man vil.
Pernille Vermund (NB), 2020-10-08:
Tak for svaret.
Vores forslag om at afskaffe dimittendsatsen vil øge arbejdsudbuddet med ca. 6.000 fuldtidspersoner.
Kan hr. Kristian Thulesen Dahl fortælle, hvad DF tænker i forhold til det arbejdsudbud, som jo trods alt bliver belastet af, at der vil være nogle mennesker, som i dag er på arbejdsmarkedet, og som vælger at benytte retten til at trække sig tidligere tilbage?
Hvad gør DF sig af tanker om det?
Vil man kompensere, eller skal arbejdsudbuddet bare mindskes?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Nej, vi ser det jo på den måde, at det selvfølgelig, hvis man laver en tidligere pension for nogle, i princippet i regnemaskinerne vil give et mindre arbejdsudbud, sådan som fru Pernille Vermund siger – det er fuldstændig rigtigt – men at det i virkeligheden er noget, der ligger oven på, at vi generelt hæver pensionsalderen og dermed øger arbejdsudbuddet ret kraftigt.
Det kommer vi også til at gøre, efter at vi i givet fald måtte have lavet en aftale om tidlig pension.
Så man kan sige, at prisen for, at man hæver pensionsalderen, jo egentlig er, at man respekterer, at der er nogle andre, som ikke skal arbejde så længe, fordi de ikke kan magte det, fordi de simpelt hen ikke kan holde til det; og så giver man dem fri lidt før end nogle andre.
Det er den kobling, vi ser.
Og derfor vil arbejdsudbuddet jo stige i de kommende år med den samlede løsning, man kan sige der ligger i velfærdsforliget, som vi jo er en del af, og så med en eventuel aftale om tidlig pension.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Mange tak.
Nu er DF jo med i klimaloven, hvor der står, at vi skal sænke CO 2 -udledningen med 70 pct. inden 2030.
DF sagde i april, at man ville ned på 60 pct., og at man overvejede at gå fra forliget, hvis det ikke kom ned.
Jeg vil godt lige høre, om formanden vil bekræfte, at DF stadig væk er med på en reduktion på 70 pct.
Og hvis det er rigtigt, vil DF så være med til vende hockeystaven om, så det er nu, vi laver besparelser?
Så kan vi eventuelt – hvad kan man sige – gøre det lidt langsommere, hvis vi kommer hurtigere frem til målet, end vi havde troet, men det er nu, at vi laver besparelser, f.eks. via en ensartet CO 2 -afgift, som Venstre også siger, eventuelt endda inden for skattestoppet?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Vi er med i aftalen, og vi går selvfølgelig efter at hænge på.
Aftalen er jo at forsøge at levere 70-procentsreduktionen i 2030.
Når vi har talt om 60 pct. eller om 70 pct. i 2035, er det i virkeligheden for at prøve at bringe noget realisme ind i forhandlingsrummet.
Det er jo klart, at tingene ikke er hugget i granit.
Det handler jo også om, at vi kan diskutere, hvordan tingene skal se ud.
Eksemplet med elbilerne er jo oplagt, ikke?
Hvis man siger, at man skal have en million elbiler i 2030, koster det 6 mia. kr. – tror jeg det er – af råderummet, men hvis man skal have det i 2035, får man det uden at skulle tage penge fra råderummet, og så kan man bruge 6 mia. kr. på nogle andre ting.
Sådan nogle diskussioner bliver vi selvfølgelig nødt til at kunne have med hinanden.
Det er jo også det, som den her såkaldte hockeystav er udtryk for, nemlig i hvilken hast man vil bringe tingene ind.
Det er klart, at hvis man ikke venter på nogle teknologiske landvindinger, der måske bringer nye metoder til at nå de 70 pct., ved vi jo godt, at det selvfølgelig bliver ekstra dyrt.
Det bliver man da nødt til at kunne diskutere åbent, for det er jo en regning, der bliver efterladt til danskerne, og hvis det er til danskere med små indkomster, så tror jeg nok, at de vil sidde og hoppe lidt på stolen, når vi har den her debat.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Den anden del af spørgsmålet gik på, om DF vil være med til f.eks. at indføre ensartede klimaafgifter, så vi gør de ting, der forurener, dyrere.
Det kunne f.eks. også være inden for skattestoppet, så det alt i alt ikke bliver dyrere, men så de ting, der forurener mest, bliver dyrere, så vi kan lave den adfærdsændring, der gør, at vi forbruger færre CO 2 -udledende varer.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Vi har jo grundlæggende sagt: Lad os se et udspil til en skatteomlægning, som baserer sig på princippet om, at det er dem, der i virkeligheden har den største udledning, der betaler.
Lad os se, hvordan det kan gennemføres i praksis, for der er jo nogle hensyn her, der skal afbalanceres mod hinanden.
Vi har også, som jeg sagde før, et hensyn at tage til folk med lave indkomster, for hvordan bliver de ramt?
Vi skal også i forhold til elbiler, som vi har diskuteret de sidste par dage, tage hensyn til, at der er folk, der bor i provinsen og som familie bliver nødt til at have to biler, for at begge forældre kan komme på arbejde osv.
Der er bare nogle hensyn, der skal bøjes ind mod hinanden.
Hvis man kun lavede det for folk i de store byer, kunne man måske godt lave det på én måde, for de kan lige tage metroen eller sådan noget, men der skal tages nogle andre hensyn, når vi skal have hele landet til at fungere, og dem vil vi i hvert fald bringe ind i forhandlingslokalet.
Malte Larsen (S), 2020-10-08:
Tak for svaret.
Nu er det måske også en måde at få allokeret flere midler til præcis børneområdet på, som den vej rundt får ressourcerne til rent faktisk at løse det, vi har ønsket os at kunne løse ude i kommunerne i årevis.
Jeg har to opfølgende spørgsmål.
Det ene er: Har Dansk Folkeparti tillid til, at det ofte er ude lokalt, man har erfaringerne til at styrke nærheden i velfærden?
Det skal være det ene spørgsmål.
Tak for svaret omkring coronaen, som ordføreren fører det over på.
Men jeg vil spørge: Hvad kunne man konkret få ud af det på f.eks. daginstitutions- og skoleområdet?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-10-08:
Ordføreren tog os tilbage med en historisk reference, og meget har ændret sig siden.
Mange partier har i dag adopteret Dansk Folkepartis udlændingepolitik.
Alligevel er der noget, som ikke har ændret sig, og det er Dansk Folkepartis syn på vores muslimske medborgere.
Da åbningsdebatten jo også er en af demokratiets festdage, vil jeg give ordføreren muligheden for at sige bare én lille pæn ting om vores muslimske medborgere – én lille pæn ting!
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Altså, jeg kan godt lide engagement, og at man tager del i debatten, men jeg synes bare grundlæggende, når vi taler om de problemer, vi har på udlændingeområdet, at det er så åbenbart, hvad der egentlig er baggrunden for, at vi får et mere splittet Danmark, og at vi får parallelsamfund osv.
Jeg synes, det er godt, når der er mønsterbrydere, og jeg synes, det er godt, når der er nogle, der bryder ud af den virkelighed, de ellers har været sat i, f.eks. i et parallelsamfund, og viser, at de faktisk godt kan stille sig op imod det og sige, at det fremover ikke skal være sådan her.
Sådan nogle ting synes jeg vi skal se mere af.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-10-08:
Tak, formand.
Jeg står her i dag som ny politisk leder for Radikale Venstre, og det er min og det er hele den radikale folketingsgruppes faste overbevisning, at vi skal sexismen i Danmark til livs – rigtig grundigt.
Det har Morten Østergaard betalt en meget, meget høj pris for.
Jeg forstår godt, at nogle synes, at det er voldsomme konsekvenser af en hånd på et lår for 10 år siden, men han har sat sig selv til side for vores parti og for kampen mod sexisme; her skal bare mere end en sag og et navn til.
Vi vil have gjort op med en rådden kultur, ikke bare her på Christiansborg, men i hele det danske samfund.
Vi har meget at gøre hos os.
Jeg håber også, at I vil kigge indad i jeres partier; I har meget at gøre.
I 115 år har mit parti kæmpet for forandring.
Uagtet tingenes og verdens tilstand er vi fortsat med at gå fremad, fortsat med at tro på det formål, der løber som en rød tråd igennem vores historie helt tilbage fra 1905: at vi vil sætte mennesker fri til at leve liv, der giver mening for dem.
Den kamp fortsætter, og det er derfor, at jeg står her i dag.
Før folketingsvalget i 2019 gav vi danskerne en garanti – en garanti for mindre symbolpolitik, for flere rigtige løsninger og for en ny kurs for Danmark.
Dengang knyttede håbet om forandring sig mere end noget andet til ønsket om klimahandling, og det gør det stadig.
Det ser jeg, når jeg møder den unge klimaaktivist på Slotspladsen eller herinde og ser håbet i hendes øjne svinde, mens stædigheden tager over: I skylder os en fremtid!
Og det hører jeg, når jeg taler med chefen for en af Danmarks største virksomheder, der faktisk ikke forstår, hvorfor Christiansborg har så svært ved at se den gode forretning i grøn forandring: Kom nu i gang!
Og det mærker jeg, når alt fra fagforeninger til topøkonomer efterlyser en grøn skattereform, men savner initiativ herfra: Hvad venter I på?
Danmark kræver grøn handling.
Og selv om ungdommen, erhvervslivet, videnskaben, store dele af befolkningen jo langsomt mister troen på, at Christiansborg kan levere, så tror jeg stadig væk på, at vi kan skabe forandringen – fredeligt, hurtigt, sammen.
For danskerne har jo vist os vejen.
Ved folketingsvalget rejste de sig i stort tal og stemte vores land i en ny retning, en grøn retning.
Befolkningen skænkede os grundlovsdag 2019 det grønneste mandat, et Folketing i Danmark nogen sinde har fået.
Har vi levet op til tilliden?
Desværre ikke – ikke endnu.
Hans Andersen (V), 2020-10-08:
Tak for det.
Og tak for talen holdt i en svær situation.
Jeg vil spørge til diskussionen om beskæftigelse.
Der er jo lavet et forståelsespapir, og jeg vil bare spørge ordføreren, om det er korrekt forstået, at når der i forståelsespapiret står, at initiativer, der måtte reducere beskæftigelsen, modsvares af andre, men ikke nødvendigvis samtidige tiltag, der som minimum øger beskæftigelsen tilsvarende; så skal initiativer, der reducerer beskæftigelsen modsvares en til en med initiativer, der øger beskæftigelsen strukturelt.
Jeg spørger interesseret, fordi det jo er vigtigt, at vi fortsætter med den fremgang, vi har set i Danmark, og der handler det også om, at mennesker har et job.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-10-08:
Jeg er helt enig med ordføreren i, at vi kommer til at mangle rigtig mange mennesker på det danske arbejdsmarked – vi kommer til at mangle over 40.000 faglærte i 2025.
Det kan nogle gange være lidt svært at forholde sig til i en krisetid, hvor der også er mennesker, der mister deres job, men hvis ikke vi tager hånd om det derude, bliver det jo endnu sværere for endnu flere.
Så det er helt afgørende for os, at de mennesker, man tager ud af arbejdsmarkedet, bliver erstattet, for det er rygraden i en ansvarlig økonomi.
Hans Andersen (V), 2020-10-08:
Tak for det.
Så står det jo lysende klart for alle, at Enhedslistens fortolkning af forståelsespapiret er forkert, for vi taler her om strukturel beskæftigelse.
Vi må jo forstå det sådan, at man nu er tæt på at lave en aftale om tidlig pension til Arne.
Det reducerer den strukturelle beskæftigelse med 9.000, og der er spørgsmålet så til Radikale: Hvilke tiltag finder Radikale så der skal tages som modgående initiativer?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-10-08:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo netop forståelsespapiret, der sikrer, at det skal der leveres modsvar til.
Jeg er ikke helt klar over, hvor langt den aftale er, men til gengæld er det så regeringens ansvar at levere bud på det.
Vi kommer meget gerne med masser af konstruktive bud på det, men det er jo dem, der trækker mennesker ud af arbejdsmarkedet, der skal levere de nye mennesker, så vi har en fortsat ansvarlig økonomi.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Tak for det og tak til ordføreren for talen og velkommen til i den nye rolle.
I forbindelse med valgkampen i 2019 var Det Radikale Venstre nok det parti, der vel allermest bekæmpede tanken om et udrejsecenter på øen Lindholm.
Det lykkedes jo så også at komme igennem over for den socialdemokratiske regering med, at man skulle droppe planerne om det her hjemrejsecenter på øen Lindholm.
Men man stillede vel samtidig i udsigt, at der så skulle ske noget andet.
Og de mennesker, som så stadig væk er på udrejsecenteret Kærshovedgård i Jylland, er jo nogle folk, som for en stor dels vedkommende har begået noget virkelig alvorlig kriminalitet, altså det er narkoforbrydelser, det er voldtægtsforbrydelser, det er beskyldninger om krigsforbrydelser, der er tale om, osv.
Så hvad er egentlig Det Radikale Venstres bud på, hvad der skal ske med de her mennesker, og hvornår skal der ske noget?
Ved man i Det Radikale Venstre noget, som vi ikke har kunnet få ud af Socialdemokratiet?
For nu har man jo ansvaret for den situation, vi er i, og så må man også have ansvaret for at finde en anden løsning end den, vi andre var nået frem til.
Det synes jeg egentlig er et meget mærkeligt spørgsmål at få stillet.
Nu har vi haft en diskussion her den sidste knap en time, bl.a. om klimapolitik, bl.a. baseret på, at Dansk Folkeparti er med i de her forhandlinger om, hvordan vi får omstillet det danske samfund.
Men vi tillader os jo bare at stille nogle spørgsmål om, hvad Danmark med 5,6 millioner indbyggere gør i en verden, hvor der vel er ca. 7 milliarder indbyggere.
Nu var statsministeren i Indien, tror jeg det var, og diskuterede klimapartnerskab, og der har det jo langt større betydning, hvad man laver klimamæssigt, end hvad vi laver i Danmark.
Vi synes jo, at den måde, vi skal gribe den her opgave an på, er ved, at vi sikrer, at Danmark stadig væk er et rigt og velstående samfund beboet af nogle forhåbentlig glade mennesker, som så kan finde nogle teknologiske løsninger, der gør, at vi i virkeligheden kan sige til omverdenen: Se, her er nogle måder at gøre tingene på, som faktisk er rigtig gode.
Kunne I ikke lade jer inspirere af dem, så vi kan tjene nogle penge på det?
Det er jo den måde, vi gerne vil gribe det her an på, og vi vil gøre det i en takt, så vi kan gøre det.
Så spørgsmålet synes jeg bare rammer helt ved siden af skiven i forhold til den debat, vi har haft.
Og jeg synes netop med det her, at tingene hænger rigtig, rigtig godt sammen.