runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2018-02-27:
Tak for det.
Vi skal i dag behandle et forslag fra Dansk Folkeparti om at give kommunalbestyrelserne mulighed for at begrænse sejlads med vandscooter i havnene og på badestrandene.
Sejlads med vandscooter skal foregå under lige så ordnede forhold som al anden færdsel med motoriserede fartøjer.
Derfor er vi fra Socialdemokratiets side også klar til at se på, om der kan gøres mere for at undgå ulykker i fremtiden.
Vi er i Socialdemokratiet opmærksom på, at det ikke skal være sådan, at der gives mulighed for at udstede forbud af en generel eller permanent karakter, for det er vores vurdering, at det vil være i strid med principperne om varernes frie bevægelighed inden for EU.
Men med det her beslutningsforslag får kommunalbestyrelserne mulighed for i en afgrænset periode at begrænse sejladsen med vandscootere, hvis kommunen vurderer, at der er et begrundet hensyn at tage til sikkerheden.
Vi synes, det giver god mening, at kommunerne får denne mulighed, eftersom det er dem, der har kendskabet til de lokale forhold og dermed også til eventuelle udfordringer med hasarderet sejlads tæt på eksempelvis steder, hvor familier bader fra stranden eller i havnen.
Politiet har jo desværre heller ikke ressourcer til konstant at være til stede på vandet, og derfor mener vi også, at et midlertidigt forbud mod færdsel på vandscooter i havne og ved badestrande kan være med til at øge sikkerheden og trygheden for gæsterne i området.
Men forslaget løser efter vores mening ikke hele problemet.
Der skal fortsat være fokus på kontrollen med, om reglerne for brug af vandscootere bliver overholdt, ligesom vi mener, at der ligger et stort ansvar på dem, som er forhandlere af vandscootere, for at overbringe viden om, hvad god adfærd med den vandscooter, man netop har købt, er, ligesom eventuelle brugerforeninger for vandscootersejlads også har et stor ansvar at løfte.
Men med alt det sagt, så bare den korte konklusion: Socialdemokratiet støtter beslutningsforslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2018-02-28:
Hvornår vil ministeren indfri sit løfte om at hæve broen over Elling Å ved hovedvej 40, således at der ikke bliver oversvømmelser i fremtiden?
Jeg undskylder over for det høje Ting.
Spørgsmålet lyder: Hvornår vil ministeren indfri sit løfte om at hæve broen over Elling Å ved hovedvej 40, således at der ikke bliver oversvømmelser i fremtiden?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-28:
Som jeg har svaret spørgeren i et brev fra oktober sidste år, har Vejdirektoratet oplyst, at Frederikshavn Kommune i foråret 2017 har afsluttet etableringen af diger langs Elling Å, og Vejdirektoratet har monteret jernplader på brokonstruktionen, så vandet i Elling Å ikke kan løbe bag om digerne.
Frederikshavn Kommune, Nordjyske Jernbaner og Vejdirektoratet er enige om, at digerne og jernpladerne på brokonstruktionen vil kunne klare en klimahændelse svarende til den i efteråret 2014, der skabte oversvømmelser i et større område af Elling by.
Der synes dermed ikke at være et akut problem.
Jeg har derfor heller ikke, som spørgeren anfører, lovet, at broen skal hæves, men jeg har bedt Vejdirektoratet fortsat være opmærksom på udfordringerne ved Elling Å, da det ikke er acceptabelt, at der sker gentagne oversvømmelser af Elling.
Vejdirektoratet og Frederikshavn Kommune undersøger derfor løbende, om der er yderligere tiltag, som der bør arbejdes videre med.
Bjarne Laustsen (S), 2018-02-28:
Jeg takker for svaret.
Nu har jeg haft lejlighed til at spørge, som også ministeren gør rede for, både den nuværende, men også den tidligere minister, og der var i den tidligere ministers tid ingen tvivl om, at der var behov for at gøre noget.
Jeg anerkender jo fuldt ud, at den nuværende minister selv har været på besøg og besigtiget forholdene, så det undrer mig lidt, at man er kommet frem til, at der ikke er noget behov.
For nu stepper man jo op, og man har dæmmet op, således at områderne ikke bliver oversvømmet igen.
Men vi kan få en situation som den i 2014, hvor vandet simpelt hen ikke kunne komme væk, fordi det ikke kunne komme under det hul, der er under vejen, og det var derfor, der var en opstuvning langt tilbage i systemet.
Der er altså forskellige muligheder.
Nu forstår jeg så, hvis jeg forstår det korrekt, at der slet ikke er behov for at gøre noget som helst, fordi Frederikshavn Kommune selv har løst problemet.
Er det rigtigt forstået?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-28:
Vi har jo løst udfordringen, sådan at hvis der kommer en tilsvarende opstuvning af vand, som der var i efteråret 2014, så vil de ting, der er gjort nu, kunne forhindre, at det fører til oversvømmelser i Elling.
Hvis man tror, at vi inden for en årrække vil opleve noget, der er endnu værre end den engangshændelse, som vi oplevede der i 2014, så bør der kigges på yderligere tiltag.
Men det tror jeg ikke der er den sådan enormt store frygt for.
Jeg tror, hr. Bjarne Laustsen har misforstået noget.
De tiltag, man har taget nu, vil efter alt at dømme kunne forhindre, at en oversvømmelse som den, vi så i efteråret 2014, opstår igen.
Det, vi så i efteråret 2014, er løst med de tiltag, der er taget i dag.
Bjarne Laustsen (S), 2018-02-28:
Det overrasker mig meget, for man har jo givet tilsagn om at komme op og se på det.
Det, som ministeren nu konkluderer, gør han jo ud fra en given situation.
Det, man tog udgangspunkt i, var, at man var nødt til at gøre noget, at kommunen skulle gøre noget og lave noget klimasikring eller en dæmning, eller hvad man nu kalder det, og så skulle staten løse sin del i forhold til vejen.
Hvor kommer det lige pludselig fra nu, at der overhovedet ikke er brug for at gøre noget som helst?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-28:
Altså, der er jo som sagt gjort meget, og det, der er gjort, er gjort, for at en situation som den, man så i efteråret 2014, ikke skal gentage sig.
Jeg har været oppe at besøge stedet, bl.a. fordi Frederikshavn Kommune gerne ville gøre opmærksom på, at hvis der opstod en endnu større oversvømmelse end den i 2014, så var de tiltag, man allerede dengang var i gang med at forberede, ikke nok.
Så er spørgsmålet: Tror vi på, at der er en reel risiko for, at der vil ske en værre oversvømmelse end den i efteråret 2014?
Hvis man har en meget stor tro på, at det vil ske, så bør man tage tiltag for at gøre yderligere.
Men sådan som jeg forstår samtalen mellem Frederikshavn Kommune og Vejdirektoratet, har man ikke en stor frygt for, at der vil ske værre oversvømmelser end den, man så i 2014.
Bjarne Laustsen (S), 2018-02-28:
Men jeg kan så også betro ministeren, at det var virkelig slemt, og at hullet slet ikke er dimensioneret til at tage alt det vand.
Så spørgsmålet er, om dæmningerne kan holde så meget, som ministeren nu antyder, for vandet stod jo langt over vejen; det stod langt over hele hovedvej 40, og det var fuldstændig umuligt at komme igennem det område.
Det er jo derfor, jeg synes, det er underligt, at kommunen løser sin del, mens staten så løber fra sit ansvar for at sørge for, at der er en ordentlig passage under hovedvej 40 ved Elling Å.
Jan Erik Messmann (DF), 2018-02-28:
Ja, det er også helt korrekt, men man har nøjagtig det samme problem på gynækologiske klinikker.
Men tusind tak for svaret.
Hvad er ministerens holdning til, at Statens Serum Institut stiller krav om sterilpakning af undersøgelsesinstrumenter, der bruges invasivt, selv om instrumenterne håndteres af usterile handsker i et usterilt miljø?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-02-28:
Ja, jeg synes faktisk, at det på det her område er vigtigt netop at have patientsikkerheden i fokus.
Det er jo derfor, der netop er et krav om sterilisation af de instrumenter, som du og jeg og andre danskere får i munden, når vi går til tandlæge.
Der er ikke krav om sterilisation af f.eks. de der ting, der bruges, hvis man skal have en røntgenundersøgelse, eller mundspejlet, som ikke kan lave hul og dermed skabe adgang til blodbanen.
Det er jo ud fra det her hensyn, og vi kan se, at ikke bare multiresistente bakterier, men også stafylokokker og andre typer ikke altid bliver dræbt i en desinfektionsproces.
Det er derfor, man kræver sterilisation, så der ikke sker smitte fra den ene patient til den anden patient.
Jan Erik Messmann (DF), 2018-02-28:
Hvad er ministerens holdning til, at retningslinjer fra Statens Serum Institut gør det forbudt at støvsuge i en tandlægeklinik, når Statens Serum Institut ingen evidens har for, at smitte spredes gennem støvsugning?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-02-28:
Tak for spørgsmålet.
Statens Serum Instituts retningslinjer er udarbejdet med henblik på at hindre smittespredning og dermed også udvikling af infektionssygdomme.
På steder, hvor man foretager en sundhedsfaglig behandling, kan der være andre krav til rengøring, som gør sig gældende, end i vores eget private hjem.
Jeg tror, at det ville blive sådan en meget teknisk besvarelse, hvis man ligesom skal gå ind i den der diskussion om afvejning og hensyn, der ligger bag Seruminstituttets infektionshygiejniske retningslinjer for tandklinikker og de anbefalinger, som man kommer med.
Det er et arbejde, som både Tandlægeforeningen og tandeksperter har været inddraget i, og de har helt sikkert en bedre viden på det her område, end jeg i hvert fald har.
Men når det er sagt, synes jeg også ligesom spørgeren, at det lyder meget omstændeligt, hvad mange tandklinikker oplever i dag, og derfor har jeg også bedt Seruminstituttet om at se på reglerne – og det kommer ministeriet og jeg også til – selvfølgelig med et blik for patientsikkerheden, men også med et blik for, hvad der er nødvendigt og realistisk for tandklinikkerne at efterleve.
Det skal også være klart, hvad reglerne er, for der er stor forskel på opfattelsen af det i dag, og reglerne skal også være sådan, at de giver mening i den praktiske hverdag.
Den øvelse er netop blevet sat i gang, og jeg ser frem til, at vi forhåbentlig så også kan få nogle regler, der er til at forstå, og som giver mening ude på tandklinikkerne og er mindre bureaukratiske end det, vi oplever i dag.
Jan Erik Messmann (DF), 2018-02-28:
Det håber jeg bestemt også, for det risikobaserede tilsyn er vedtaget af et bredt politisk flertal.
Ønsket med det risikobaserede tilsyn er at sikre patienternes sikkerhed.
Men det har næppe været meningen med lovgivningen, at der kun må vaskes gulv på tandklinikker og ikke støvsuges.
Ifølge Anette Lykke Petri, der er enhedschef og overlæge i Styrelsen for Patientsikkerhed, skyldes støvsugeforbuddet, at patienter skal udsættes for mindst mulig smitterisiko.
Derfor er der stillet krav om, at der ved tandbehandling, hvor der er risiko for blødning og dermed bakterier i blodbanen, skal være sterile instrumenter, fordi de er i tæt kontakt med blodbanen.
Et af kritikpunkterne er, hvordan Statens Serum Institut har målt, at der er en forøget risiko for at smitte spredes gennem støvsugning, særlig fordi der ikke synes at være et forbud imod fejning.
Det kan være med til at skabe forvirring.
Jeg går vel ud fra, at der ikke bliver støvsuget, mens der er patienter i lokalet, og spørgsmålet er, om et støvsugeforbud reelt giver patienter større sikkerhed, eller om der blot er tale om bureaukrati, for selv om der bliver vasket gulv, skal der støvsuges eller fejes på et tidspunkt.
Man kan ikke bare blive ved med at vaske gulv uden at fjerne støvet, for så hvirvler man bare det gamle støv op.
Jeg tænker, at der ikke kan være tale om et totalforbud mod støvsugning.
Disse løsninger vil under alle omstændigheder være bedre end fejning.
Tænker ministeren ikke, at der kan udstikkes mindre restriktive retningslinjer i forhold til støvsugning på tandklinikker fremover?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-02-28:
Jo, det tænker jeg på mange måder der kan, og det var også det, jeg forsøgte at sige i min første besvarelse.
Noget af det her bunder jo i, at det, som spørgeren også peger på, nemlig anbefalingerne, i det risikobaserede tilsyn er blevet gjort om til målepunkter, og dermed har de jo ændret karakter fra at være anbefalinger til at være noget, man måler på.
Det har skabt en ret stor forvirring derude om, hvad det så egentlig er, man skal holde sig til, og det har vi behov for at der skabes klarhed om.
Det arbejde er sat i gang, også på baggrund af det spørgsmål, som spørgeren har stillet, men også andre gode henvendelser, der er kommet, omkring sagen, fordi det er vigtigt at få fokus på, at noget, der egentlig er tænkt anderledes, kan møde virkeligheden på en anden måde end det, der egentlig var intentionen.
Jan Erik Messmann (DF), 2018-02-28:
Så ser jeg frem til, at der naturligvis sker noget, når ministeren siger, som hun gør.
Så foreløbig tak for det.
Vi er inde på det samme område, for hvad er ministerens holdning til, at Statens Serum Institut stiller krav om sterilpakning af undersøgelsesinstrumenter, der bruges invasivt, selv om instrumenterne håndteres af usterile handsker i et usterilt miljø?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-02-28:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, det her spørgsmål adskiller sig fra det første spørgsmål i den forstand, at vi ikke taler om ting, der foregår i et rum, men at vi taler om instrumenter, som du og jeg og alle andre danskere får ind i munden, hvis vi går til tandlæge, og som også kan komme i kontakt med blodbanerne.
Det er jo sådan set også det, der er baggrunden for de regler, der er på området.
Som jeg har fået det forelagt, handler det jo om, at de fleste procedurer for behandling i mundhulen indebærer en risiko for blødning og dermed også en kontakt til det underliggende væv og blodbanen.
Derfor vil de her instrumenter, også selv om de håndteres af personer, der bærer handsker, stadig væk være sterile på den del, du og jeg og alle andre danskere får i munden, og de vil i modsætning til handskerne ofte komme i berøring med det underliggende væv og blodbanen.
Derfor er det vigtigt, at instrumenterne er sterile.
Sterilisationen af instrumenterne betyder i praksis, at alle mikroorganismer dræbes.
Det er jo det, der er forskellen i forhold til desinfektion.
Den er, at vi med desinfektionen faktisk kan se, at nogle bakterier er blevet modstandsdygtige og har udviklet resistens, og andre går simpelt hen ikke væk i tilstrækkelig grad ved desinfektionen.
De bliver til gengæld dræbt i en sterilisationsproces.
Derfor er der jo den her skelnen.
Det er netop for at undgå, at MRSA eller multiresistente bakterier eller andre typer af bakterier, f.eks. stafylokokker eller andet, kan sprede sig fra én patient til en anden patient, selv om instrumenterne er blevet desinficeret.
Så det er et hensyn til patientsikkerheden, som ligger bag de retningslinjer, der er på området.
Jan Erik Messmann (DF), 2018-02-28:
Tak for det.
Formålet med det risikobaserede tilsyn er jo at sikre patienternes sikkerhed.
Det er godt, at vi har et tilsyn, og vigtigt, at det risikobaserede tilsyn, som tilsynet selv redegør for, har fokus på de områder, hvor risikoen for fejl er størst.
Ifølge tilsynet opstår mange fejl i sundhedsvæsenet i overgangen mellem sygehuset, egen læge og kommunen, samtidig med at prøvesvar og medicin skal følge med.
Derfor undrer det mig, at tilsynet i sagen vedrørende kravet om sterilpakning af undersøgelsesinstrumenter vælger en meget restriktiv linje uden at have fastlagt en kvantificeret risiko, og uden at tilsynet dermed er i stand til at dokumentere, at der er en effekt af, at undersøgelsesinstrumenter skal være sterilt indpakkede.
I sundhedssektoren står evidens centralt som dokumentation for, at tiltag forbedrer patientsikkerheden på f.eks. tandplejeområdet.
Det vil sige, at det er vigtigt, at der er sammenhæng mellem en fastlagt patientrisiko og det, at de tiltag, som gennemføres, har en effekt i forhold til at nedbringe risikoen for patienterne.
Det kan tænkes, at det risikobaserede tilsyn gennem kravet om sterilpakning af undersøgelssinstrumenter ønsker at undersøge, om kravet har en effekt, og efterfølgende ønsker at evaluere, men der bliver jeg tvivl om, hvorvidt det er inden for tilsynets opgaverammer.
Jeg bifalder i stil med alle danskere et uafhængigt tilsyn inden for sundhedsvæsenet, men når det er sagt, synes jeg også, det er vigtigt, at tilsynet prioriterer de opgaver, hvor der allerede er evidens for at der er problemer.
Det er vigtigt, for ellers bliver tilsynet unødvendigt bureaukratisk, og der pålægges krav, der gør det omkostningstungt at drive f.eks. en tandlægeklinik, uden at patienternes sikkerhed forbedres.
Mener ministeren, at der er fundet en fornuftig balance mellem kravet om sterilindpakning af undersøgelsesinstrumenter på den ene side og hensynet til ikke at pålægge tandlæger omkostningstunge tiltag på den anden side?
Bjarne Laustsen (S), 2018-02-28:
Hvornår vil ministeren tage initiativ til at udbygge hovedvej 40 fra Ålbæk til Skagen, så vejen over Hulsig Hede bliver udbygget til en såkaldt to plus en-vej?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-28:
Tak for det.
Som jeg tidligere har fastslået, er det afgørende for mig som justitsminister, at vi skal sikre, at danskerne føler sig trygge.
Det indebærer for mig, at borgerne føler og ved, at politiet er nært både fysisk og i borgernes bevidsthed.
De seneste år har der været et stort fokus på modernisering og øget professionalisering i dansk politi.
Det har været en nødvendig proces, sådan at politiet er blevet bedre rustet til at møde et stadig skiftende kriminalitetsbillede.
Politiet har samtidig været hårdt spændt for.
Indsatsen mod terror, grænsekontrollen og senest bandeindsatsen har jo betydet, at vi som samfund har stillet høje krav og trukket store veksler på vores politifolk.
Det er en helt igennem nødvendig indsats, som jeg synes vi skal være stolte af.
Regeringen arbejder sammen med Dansk Folkeparti for et stærkt politi, og jeg synes, vi kan kigge tilbage og sige, at vi heldigvis har handlet i tide, for de nye, krævende politiopgaver er kommet for at blive.
Men der er samtidig borgere, der i nogle tilfælde føler, at politiet er kommet længere væk, og det er ikke altid nok for borgerne, at kriminalitetsstatistikkerne er faldende, hvis de ikke føler sig trygge.
Derfor har jeg også bidt mærke i – for lige at tage den del, vi kan jo diskutere den efterfølgende – at Nordsjællands Politi bl.a. vil dedikere en områdebetjent til hver kommune i kredsen, netop for at sikre lokalkendskab og den lokale tilstedeværelse, og det synes jeg faktisk er et skridt i den rigtige retning.
Bjarne Laustsen (S), 2018-02-28:
Tusind tak.
Spørgsmålet lyder: Hvornår vil ministeren tage initiativ til at udbygge hovedvej 40 fra Ålbæk til Skagen, så vejen over Hulsig Hede bliver udbygget til en såkaldt to plus en-vej?
Marlene Harpsøe (DF), 2018-02-28:
Jeg vil gerne høre justitsministeren, hvordan justitsministeren konkret vil sikre sig, at det så også reelt sker, at der kommer flere af de her patruljer på hjul, og at vi rent faktisk får den her bredere dækning, der også gør, at man f.eks. i Hornsherred i det yderste af Nordsjælland også oplever, at politiet er til stede i løbet af nul komma fem.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-28:
Den garanti kan ingen jo give, men det, det vel handler om, og det, vi jo skal følge tæt, er, at når man nu sidder i Helsingør og skal disponere for kredsen, så skal man selvfølgelig hele tiden have et øje på, hvordan man disponerer bilerne sådan, at der er vogne spredt ud over området.
Samtidig skal man selvfølgelig også tage hensyn til, hvor det er, kriminaliteten sker, og der har politiet jo et rigtig godt statistisk materiale, så de har en idé om, hvor de i hvert fald skal være tæt på, men samtidig også kan sikre sig, at de kan dække hele kredsen.
Det kommer jeg jo ikke til at sidde og disponere.
Det har jeg meget stor tillid, at de politifolk med al deres faglighed kommer til at sidde og disponere.
Men jeg vil holde øje med det.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-28:
Tak for det.
Når man ser de omstruktureringsplaner, der er lagt frem, så synes jeg, der er to ting, der går meget klart igen.
Før det første er det den omflytning af politiårsværk, man laver, altså hvor man, jeg vil ikke sige dræner, men i hvert fald flytter politiårsværk mod de tungest befolkede område i politikredsene.
Men det er jo også noget, der bliver taget væk et sted fra, og det sted, der måske nok klarest mærker den konsekvens af omstruktureringerne, er nok meget konkret Frederikssund.
For det er der, man mister patruljeudkørslen, og det synes jeg man skal forholde sig til.
Og det er måske den største svaghed sådan isoleret set i hele det materiale, der er lagt frem af Nordsjællands Politi.
Og det er også ligesom det, der går igen i den offentlige debat, altså at det er et af de områder, hvor responstiden i hvert fald tidligere har været meget, meget høj.
Det er der, hvor man tager noget væk.
Så jeg synes, jeg vil spørge:
Giver det ikke anledning til, at ministeren i den der konkrete sag siger – i forhold til en udkørsel for patruljerne i Frederikssund – at så var det måske en af de der værste torne, man kunne fjerne i buketten?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-28:
Jeg vil jo hellere have, at der er en bil på hjul, end at de holder i en garage og først skal til at køre ud.
Så vil jeg hellere have, at man også i de tyndt befolkede områder har en bil på hjul, og det er jo den disponering, der nu skal kigges på. Så håber jeg, vi er enige om, at politiet forhåbentlig bruger ressourcerne bedst muligt, altså de ressourcer, vi har givet dem, og jeg håber også på enighed om, at der, hvor man kan se at der sker mest kriminalitet, sørger man for at have politiet tæt på.
Jeg ved ikke, og jeg hører gerne forslag om det, om vi nogensinde kommer til et punkt, hvor der i mere tyndt befolkede områder vil være en meget, meget kort responstid.
For spørgeren ved lige så godt som jeg, at responstiden jo kommer ud af, hvor kriminaliteten bliver begået, og hvor var der tilfældigvis en bil?
Altså, vi kan jo have en responstid på næsten ingen tid, hvis der er en kørende patrulje lige i nærheden, og den kan jo være lang, hvis den er i den modsatte ende af et område.
Derfor vil jeg holde øje med det her, men jeg synes bare, at vi skal bruge ressourcerne i vores politi bedst muligt.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-28:
Men hvis man skal gøre det, ministeren siger, så skal man ligesom sandsynliggøre det.
For det vil jo forudsætte, at ministeren kan garantere eller give nogle lovninger på, at der oftere vil være en bil på hjul hurtigere til rådighed i de områder, der så berøres af en lukket patruljeudkørsel, end der ville være, hvis man fastholdt en udkørsel.
Og at stabiliteten i den udrykning vil være større fremadrettet end det, man kan levere i dag.
Så jeg vil bare høre ministeren, om man kan give den lovning?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-28:
Det er det, jeg vil holde øje med.
For jeg kommer ikke til at sidde og disponere politibiler.
Jeg går ud fra, at politiet er deres ansvar bevidst – det er jeg ikke et øjeblik i tvivl om de er – og at dem, der sidder og disponerer, selvfølgelig skal have et ekstra øje på, at det ikke får en negativ konsekvens, at der ikke er et udkørselssted.
Så der skal man jo sikre sig, at bilerne er placeret, så man også kan dække de tyndt befolkede områder.
Og det har vi vel begge to en interesse i at holde øje med.
Altså, det her skal jo ikke være en dårlig dagsorden.
Det skal være en dagsorden om at bruge ressourcerne bedst muligt, men selvfølgelig også at kunne rykke hurtigt ud.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-02-28:
Tak til ministeren for at stille op til det her.
Altså, det er jo en sag, som vi på ingen måde er færdig med efter igen at have stillet spørgsmål til ministeren om det her i Folketingssalen.
Men jeg kunne bare godt tænke mig at vide, hvad processen er fra nu af – altså først i forhold til at ministeren meget gerne vil have mere lokal polititilstedeværelse og et opgør med 2007-reformen, men også i forhold til at sikre sig, at der rent faktisk er lokal tilstedeværelse af politiet, også i de tyndtbefolkede områder i Nordsjælland.