runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2021-04-14:
Mange tak.
Jeg kan tilslutte mig de ord, der er blevet sagt af mine to forgængere, Venstres ordfører og Socialdemokratiets ordfører.
Det her er en kæmpe ting, men det er noget, som jeg tror vi bliver enige om alle sammen, og jeg synes, det er meget glædeligt, at sådanne territoriale krav kan løses på en fredelig og ordentlig facon og i det her tilfælde mellem kongeriget Danmark, Island og Norge.
Så vi kan støtte lovforslagene.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-14:
Jeg skal heller ikke gøre det langt, for der er allerede gjort godt rede for, hvad det her går ud på.
Men jeg vil dog sige, at det, jeg egentlig synes er værd at være rigtig glad for, jo ikke nødvendigvis er de 27.000 km²; det er jo, at man i fred og fordragelighed løser en sag som den her.
Det håber jeg da kan inspirere andre steder til, at man finder en god løsning, og netop også, at FN's Sokkelkommission siger, at det her er den rigtige måde at gøre det på, og så skriver vi under og kommer videre.
Så det er da værd at fejre, og SF kan selvfølgelig også støtte de to forslag.
Christian Juhl (EL), 2021-04-14:
Tak for det.
Alle husker sikkert den gamle konflikt om Jan Mayen, som jo endte ved en international domstol og blev afgjort der.
Det er uklart, om der er noget i undergrunden, og hvis der er det, er der jo i aftalen skrevet, at så skal man tale med hinanden om det.
Hvis nu man havde skrevet den i dag, vil jeg gætte på, at man havde skrevet nogle klima- og miljøkrav ind, sådan at man forpligtede hinanden til at tage hensyn til havmiljøet.
Det er ikke særlig klart beskrevet i det her – det er kun beskrevet, hvilke lande der har rettighed over området.
Det kunne man jo så overveje at gøre nu, hvor man er så enige i den her situation, for det er jo et meget, meget følsomt område, både hvad angår fiskeri, men især også hvis man begynder at rode i undergrunden efter olie og sjældne metaller, og hvad ved jeg, som kan findes i fremtiden.
Men når folk er blevet enige om nogle ting, er det sådan set godt at bakke det op.
Jeg vil høre, hvad årsagen er til, at Grønland har været helt uden for de her forhandlinger, for de ligger jo i hvert fald lige på kanten af området, og derfor var det måske interessant for dem også at have haft et ord at skulle have sagt i den sammenhæng.
Vi kan støtte forslagene.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-14:
Jamen jeg anerkender fuldstændig, at der har været mange positive erfaringer i de netværk, man har haft i eksempelvis i Nordjylland, men også andre steder i landet.
Men jeg tror også, det er vigtigt at sige, at for os har det været et spørgsmål om nu, hvor vi står over for en udfordring, som jeg tror spørgeren også kender til, med, at der er en lang række regler og forskellige lovgivninger, der meget detaljeret regulerer nogle dele af den offentlige sektor, så simpelt hen at sige: Nu tager vi et helt område, eksempelvis skoleområdet, daginstitutionsområdet, ældreområdet, og så udpeger vi nogle kommuner, der får mulighed for at arbejde fuldstændig frit med det område, for at se, hvordan man finder den bedste vej til at sikre selvstyrende enheder og så stor en nærhed som muligt til borgerne.
Maja Torp (V), 2021-04-14:
Når nu ministeren anerkender de positive resultater, hvad er det så, der er til hinder for, at vi får lov til at permanentgøre frikommuneforsøgene?
Hvad er det, der holder ministeren tilbage i det?
Andreas Steenberg (RV), 2021-04-14:
Der er mange ting, der bliver sagt i den her debat, som simpelt hen ikke giver mening for mig.
I DR's Debatten i sidste uge lykkedes det Socialdemokratiets udlændingeordfører at svare udenom på spørgsmålet om, hvorvidt man vil anklage Assad for folkedrab.
Det kan man åbenbart ikke svare på som socialdemokrat i dag.
Det er en mand, som har slået tusinder ihjel.
Og nu hører jeg så udlændingeministeren sige: Vi vil jo helst ikke anerkende Assad og hans styre, så derfor vil vi ikke forhandle med dem.
Men alligevel må jeg forstå, at det åbenbart er helt logisk, at en gymnasieelev, en person, der har lært dansk, taget folkeskoleeksamen og er lige ved at blive student, skal tage ned til denne Assad, som man ikke vil anerkende eller forhandle med som regering.
Det giver jo ingen mening.
Tror ministeren virkelig, at folk, der er blevet integreret i Danmark, har lært dansk, er ved at tage en uddannelse, vil rejse ned til en person, som regeringen ikke vil anerkende som legitim leder?
Hvorfor i alverden skulle man gøre det, minister?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-14:
Jeg kan fortælle, at for 300.000 kr. kan man hjælpe 600 børn i nærområderne og købe 800 hjemmehjælpstimer herhjemme.
Så jo, de penge kan bruges bedre, men det spørgsmål, vi skal stille os selv, er: Skal folk, der har fået afslag på at få en asylopholdstilladelse først i Udlændingestyrelsen og så i Flygtningenævnet med en uafhængig dommer for bordenden, kunne nægte at samarbejde med myndighederne og så alligevel få en opholdstilladelse?
Eller skal vi stå fast på, at myndighedernes afgørelse er en afgørelse, som man skal efterleve?
Jeg tror godt, spørgeren kan høre, hvad jeg i hvert fald mener.
Jeg synes ikke, vi skal indrette systemet efter, at man kan modarbejde myndighederne og så alligevel få sin vilje.
Så kan jeg slet ikke overskue, hvor vi ender.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-14:
Som ministeren formentlig er bekendt med, koster det i omegnen af 300.000 kr. at have en udlænding indkvarteret på et udrejsecenter.
Mener ministeren ikke, at de penge kunne bruges til noget bedre, når nu vi har besluttet, at man jo ikke kan tvangsudsende, som ministeren var inde på, de her mennesker til Syrien?
Kunne man så ikke bruge de penge bedre og endda give folk mulighed for at bidrage til statskassen, til velfærden, til fællesskabet?
Tror ministeren, at et ophold på et udrejsecenter får Aya og Faeza, der har et familiemedlem, som har nægtet militærtjeneste, til at rejse frivilligt hjem på den bekostning?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-14:
Jeg vil godt lige rydde en misforståelse af vejen: Der kan godt foregå hjemrejser til Syrien.
Det kan der godt.
Det, vi ikke gør, er at samarbejde med regimet om at lave ledsagede hjemrejser, hvor der f.eks. er en politibetjent med om bord, fordi det kræver et samarbejde med regimet, som ville betyde, at samarbejdet ville blive så tæt, at det ville blive betragtet som en anerkendelse af regimet.
Men folk, der får inddraget deres opholdstilladelse, kan godt i samarbejde med de danske myndigheder kontakte den syriske ambassade, få udstedt rejselegitimation, hoppe på en flyvemaskine – jeg ved ikke, om der går noget direkte; det gør der nok ikke, men så med en mellemlanding – og komme til f.eks. Damaskus.
Det kan godt lade sig gøre, og der er folk, syrere, her i Danmark, der modtager støtte fra den danske stat til at rejse hjem til Syrien.
Jeg regner da med, at når folk får inddraget deres opholdstilladelse og ikke mere opholder sig lovligt i Danmark, som almindelige gode mennesker lever op til de afgørelser, der er truffet, og rejser ud.
Det må være grundlaget.
Hvis vi begynder at indrette os efter, at folk modsætter sig myndighedernes afgørelser, og altså begynder at indrette lovgivningen efter det, hvor ender det så ikke?
Altså, vi bliver nødt til at lægge til grund, at folk efterlever de afgørelser, der bliver truffet, ligesom alle andre mennesker skal gøre.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-14:
Der, hvor den sunde fornuft ryger for mange mennesker og ikke mindst for Radikale Venstre, er, at man på den ene side har Amnesty, FN's flygtningeorganisation, USA's udenrigsminister og EU-lande, der fraråder, at man iværksætter fratagelse af opholdstilladelser og foretager hjemsendelser, og at man på den anden side gør det, som regeringen vælger at gøre, nemlig at træffe den politiske beslutning, at der skal ske en fremrykning i vurderingen af de her sager, vel vidende at man ikke kan foretage udsendelserne, bl.a. fordi man ikke har en hjemrejseaftale.
Der ryger den sunde fornuft simpelt hen for mange mennesker, for det kommer jo til at betyde, at de mennesker, det handler om, og som bliver vurderet i de her sager – og vi skal huske på, at det er mennesker – i stedet for at få lov til at uddanne sig, arbejde, betale penge til statskassen, være aktive som sygeplejersker eller noget andet, hvad man nu måtte arbejde som, og dermed være aktiv i velfærdssamfundet, ender med at komme til at sidde på et udrejsecenter, hvor man bare kan sidde og vente år for år og trille tommelfingre, for det er det, man har udsigt til, når man er på et udrejsecenter.
Synes ministeren ikke, at det ville være mere sund fornuft, at man gav de mennesker lov til at uddanne sig, arbejde, bidrage til velfærdssamfundet og bidrage til fællesskabet i stedet for at sidde på et udrejsecenter?
Når nu ministeren i sin indledning sagde, at man ikke synes, det er hensigtsmæssigt, at man er på et årelangt ophold i et udrejsecenter, skulle vi så ikke give de her mennesker mulighed for at bidrage, arbejde og uddanne sig?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-14:
Det sidste kan jeg i hvert fald svare nej til.
Det er ikke hensigtsmæssigt, at nogen opholder sig i mange år på danske udrejsecentre.
Spørgsmålet om familiers vilkår på de her udrejsecentre generelt dukker jo jævnligt op i den politiske debat, så lad mig starte med at slå fast, at personer uden lovligt ophold i Danmark skal rejse hjem, og det bedste for alle parter vil være, hvis det sker frivilligt.
Er der personer fra Syrien, der ikke udrejser frivilligt, er der lige nu nogle helt særlige omstændigheder med hensyn til netop det land, for af udenrigspolitiske årsager gennemføres der indtil videre ikke tvangsmæssig udsendelse til Syrien.
Dansk enegang med hensyn til tvangsudsendelser her og nu kan blive udlagt som en legitimering af regimet, og det ønsker vi ikke at starte på.
Vi er i dialog med vores nærmeste partnere om hurtigst muligt at skabe mulighed for tvangsmæssig udsendelse til Syrien, men det er altså ikke realiseret endnu.
Som spørgeren også peger på, har regeringens udsendelsespolitik gjort det relevant at se på, hvordan vi stiller os i forhold til udsendelse af personer fra Syrien, der ikke længere har lovligt ophold.
Her er det vigtigt for mig at understrege, at beslutningen om ikke at gennemføre udsendelser ved tvang til Syrien ikke ændrer ved regeringens klare holdning om, at en udlænding som udgangspunkt skal rejse hjem, når forholdene i landet tillader det.
Myndighederne vil også fortsat bistå personer fra Syrien uden lovligt ophold med at planlægge frivillig udrejse, f.eks. ved at fremskaffe rejselegitimation, og så vil de danske myndigheder som udgangspunkt kunne bruge det, der i lovgivningen hedder motivationsfremmende foranstaltninger over for de udlændinge uden lovligt ophold, der ikke i første omgang udrejser frivilligt.
Det betyder bl.a., at folk kan pålægges opholds- og meldepligt på et udrejsecenter med henblik på at motivere til frivillig hjemrejse, og jeg synes, det er helt rimeligt, at de samme regler også gælder for Syrien.
Så for at slutte, hvor vi startede, vil jeg sige, at jeg ikke synes, at familier skal sidde i årevis på et udrejsecenter.
De skal rejse hjem, når myndighederne har vurderet, at de ikke skal være her.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-14:
Mener ministeren, at det er muligt at leve et rimeligt familieliv på et udrejsecenter, og mener ministeren på den baggrund, at det er hensigtsmæssigt, at syriske familier risikerer årelange ophold på udrejsecentre som følge af regeringens udsendelsespolitik?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-14:
Jeg synes, at nogle af de mennesker, der har optrådt i medierne, har virket som sympatiske mennesker, som var godt i gang med at blive integreret i det danske samfund, og man kan da ikke blive andet end glad for, at folk klarer sig godt, selvfølgelig.
Jeg tror også bare, at det er vigtigt at holde fast i, at bag det enkelte menneske er der også en statistik, f.eks. en statistik, der siger, at fem ud af seks kvinder fra Syrien fortsat ikke er i beskæftigelse, og at der er en kraftig overrepræsentation i kriminalstatistikkerne.
Det er også en del af historien.
Men uanset om det var en del af historien eller ej, må vi også opholde os ved spørgsmålet: Skal det så være dem, der har klaret sig godt i det danske samfund, som får lov at blive, og alle de syge og de arbejdsløse, som skal tage hjem?
Hvad er det for en position?
Jeg tror, vi bliver nødt til at holde fast i: Beskyttelse gives til folk, der har brug for beskyttelse, ikke til folk, der har brug for beskyttelse, som vi godt kan lide.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-14:
Jeg synes, ministeren prøver at skyde den her lidt til hjørne, fordi for ikke så længe siden gik ministeren offentligt ud og sagde glad i en pressemeddelelse, at man hurtigst muligt ville gennemgå de her sager, som det her jo vedrører.
Så derfor er det en aktuel, ny politisk beslutning, der medvirker til, at vi tager opholdstilladelsen fra de her mennesker og har intention om at sende dem direkte i favnen på Assad, og det undrer Radikale Venstre, når så mange andre ikke gør det, og når så mange fraråder det.
Derfor vil jeg bare spørge: Hvorfor var det vigtigt for ministeren, for regeringen at iværksætte det her hurtigst muligt og have den intention om at sende mennesker direkte i favnen på Assad, som det jo er udtryk for, når man træffer en sådan politisk beslutning?
Hvorfor synes man det er vigtigt?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-14:
Vi synes, det er vigtigt, at folk får beskyttelse, når de har behov for beskyttelse, altså med midlertidighed som et grundlæggende princip i flygtningepolitikken.
Sådan har det ikke altid været.
De facto har det jo været sådan, når flygtninge fik opholdstilladelse, at de var her de facto, indtil de ikke gad at være her længere.
Men man traf jo den beslutning tilbage i 2014 og 2015, hvor man sagde, at det gad vi ikke mere; nu skulle det være sådan, at beskyttelse var knyttet til, at man havde behov for beskyttelse.
Men hvis det også skal gennemtvinges i virkelighedens verden, bliver man nødt til at bede embedsmændene om at vurdere de her opholdstilladelser og genvurdere det, fordi sikkerhedssituationen ændrer sig, og det har vi gjort med fuldstændig åbne øjne, bl.a. med flygtninge fra Damaskusprovinsen i Syrien.
Andreas Steenberg (RV), 2021-04-14:
Tak, formand.
Det, der er interessant her, er, at det jo for et år eller to siden var en god historie for regeringen, at nu fremrykkede man at tage opholdsgrundlaget fra syriske flygtninge, og det var noget, man opsøgte meget aktivt.
Og nu ser vi jo nogle sager med nogle rimelig velintegrerede mennesker, som med meget, meget stor sandsynlighed ender i et udrejsecenter eller ender med at prøve lykken i et andet land, fordi vi jo ikke kan tvinge dem hjem, og så hører vi så udlændingeministeren sige: Arh, men det var jo bare en beslutning tilbage fra 2014.
Nej, det, der er det grundlæggende problem her, er, at man går i gang og endda fremrykker at investere ressourcer i embedsværket til at tage de her opholdstilladelser fra folk, uden at man overhovedet har nogen sikkerhed for, at man får dem til at rejse hjem.
Er ministeren stadig stolt, som han var i en pressemeddelelse dengang, over, at det er lykkedes at igangsætte de her tilbagetrækninger så hurtigt?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-14:
Når vi ikke ønsker at samarbejde med Assadregimet og f.eks. indgå en aftale om hjemsendelse, er det ikke udtryk for, at vi synes, at han er slemmere end så mange andre.
Der er mange slemme banditter rundtomkring, masser.
Vi vil f.eks. meget gerne lave en hjemsendelsesaftale med præstestyret i Iran.
Det er heller ikke ligefrem en regering, hvor alle sammen har været på demokratisk højskole.
Så vi samarbejder jo med de anerkendte regeringer, der er rundtomkring i verden.
Det har intet at gøre med, at han er mere eller mindre slem, for der er masser af slemme mennesker rundtomkring i verden.
Jamen jeg synes, det var en god beslutning, vi traf dengang.
Og hvis vi ender i en situation, hvor der bliver behov for at tage en ny bunke opholdstilladelser ned fra hylden, fra en ny provins, for at genvurdere, om de har behov for beskyttelse, gør vi også meget gerne det.
Det synes jeg er helt naturligt, ligesom hvis der bliver en forbedret sikkerhedssituation i et andet land end Syrien, fordi vi hele tiden er nødt til at insistere på, at ophold er knyttet til, at man har behov for beskyttelse.
Andreas Steenberg (RV), 2021-04-14:
Jeg vil gerne sætte en tyk streg under, at vi er enige i, at man kan være i Danmark midlertidigt, men med de informationer, der er om Syrien, undrer det os, at regeringen valgte at fremrykke og at bruge så mange ressourcer på at fremrykke det at tage opholdsgrundlaget fra de her mennesker.
Set i lyset af, hvad der foregår i Syrien, og set i det lys, at man ikke engang vil gå i dialog med Syrien om en hjemsendelsesaftale, forstår vi ikke, at man går i gang med det, vi synes der er helt ufornuftigt, nemlig at tage opholdstilladelsen fra folk, man ved man alligevel ikke kan sende hjem.
Så ender man jo sådan set bare med at skabe flere problemer for sig selv og øge udgifterne til det her område, når de her mennesker ender i et udrejsecenter, for hjem kommer de nok ikke, eller hvad, minister?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-14:
Hvis folk ikke har noget beskyttelsesgrundlag og de ikke kan få et nyt, opholder de sig jo i Danmark uden en lovlig opholdstilladelse, og så skal de jo rejse hjem, og vi hjælper gerne folk med f.eks. fra deres ambassade i Stockholm at få udstedt rejsepapirer og sådan noget.
Men det er jo fuldstændig uafhængigt af, at folk har mulighed for at rejse hjem, hvis de vil; vi hjælper gerne med f.eks. at få udstedt rejsedokumenter, og det kræver selvfølgelig, at de samarbejder.
Hvis de ikke vil samarbejde, hvis de modsætter sig myndighedernes afgørelse, er det rigtigt, at de bliver indkvarteret på et udrejsecenter.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-14:
Vi har jo desværre set nogle ganske aktuelle sager som den med velintegrerede Aya, der har bestået uddannelse på uddannelse, og den med Faeza, der ønsker at være sygeplejerske og gerne vil hjælpe til i velfærdssamfundet.
Synes ministeren, at det er klogt at skynde sig og så hurtigt som muligt at fratage opholdstilladelsen fra mennesker, der bidrager, fra mennesker, der er integrerede, fra mennesker, der kan betale skat, når konsekvensen er, at det at tage opholdstilladelsen fra dem i stedet gør, at de ender på et udrejsecenter og i stedet kan trille tommelfingre, fordi der ikke er udsigt til at kunne sende dem tilbage?
Andreas Steenberg (RV), 2021-04-14:
Men det er jo rigtig klogt udenrigspolitisk at lægge pres på Assad, for selv om der er mange, som forbryder sig mod menneskerettighederne rundtomkring i verden, er han alligevel en af de værste.
Så det er klogt at lægge pres på ham, men derfor giver det jo ingen mening, når man så på den anden side siger til unge mennesker, der er i gang med uddannelse og integration, at det er helt oplagt at tage derned.
Der er vilkårlige arrestationer og tortur, og vi vil gerne lægge pres på Assad, fordi han skal forbedre vilkårene, men alligevel siger vi til folk, at vi regner med, at man tager derned.
Det holder jo ikke, minister.
De ender da i et udrejsecenter alle sammen.
Hvorfor i alverden skulle man tage derned?
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-04-14:
Ih, hvor er det kommunalt – det plejer vi at sige der, hvor jeg kommer fra.
Men her er det jo ikke kommunerne, den er gal med; her er det jo regeringen.
Og det er altså mærkeligt, at man nu igennem næsten 2 år har skullet vente på en afklaring om, hvor regeringen, hvis de vandt valget, ville bolighenvise de her afviste, kriminelle asylansøgere.
Til sommer, som ministeren refererer til, har vi ventet i 24 måneder , hvor man bare kan se, at der er folk, der vader ind på folks private ejendomme derude og stjæler folks ting, og hvor der er omfattende narkohandel, kriminalitet, butikstyverier og alt muligt andet.
Og så siger man bare: Der kommer en god løsning til sommerferien – 24 måneder efter at man har vundet valget.
Det er vi altså nødt til at sige til ministeren ikke efter vores opfattelse er klart nok, og når man så ovenikøbet har fjernet de 259 mio. kr., der var anvist til opgaven – dem har man bare brugt på noget andet – så er det altså ikke godt nok, hr. minister.
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-14:
Jeg tror, at hvis spørgeren taler med beboerne omkring Kærshovedgård, vil han høre, at de ikke kun har ventet i 24 måneder; de har ventet i meget længere tid, for de ventede jo også, da der sad en anden regering.
Det, der til gengæld kommer til at ske nu, er, at der faktisk kommer en løsning.
Området kommer til at blive aflastet, der kommer til at være et nyt udrejsecenter, og der kommer til at rulle flyttebiler ud af Kærshovedgård og hen til et andet sted.
Jeg er med på, at det er træls at vente på en løsning.
Til gengæld er jeg ret sikker på, at det er en løsning, der bliver til noget, og som borgerne i Bording kan glæde sig over, for så vil de vide, når de står i køen nede i fakta, at ja, der kan godt være en afvist asylansøger, men nej, det er ikke en, der har været dømt til udvisning.
Det synes jeg er rimeligt over for et lokalsamfund, som har båret så stor en opgave på vegne af hele det danske samfund i mere end 24 måneder, i adskillige år.
Jeg synes ikke, det er helt rigtigt at sige, at politiet ikke løfter deres opgave i området omkring Kærshovedgård.
Jeg synes heller ikke, at det er rigtigt at sige, at vi er kommet med yderligere belastende opgaver.
Men det er rigtigt, at Midtjylland og specielt området omkring Bording har løftet en opgave på vegne af hele det danske samfund i efterhånden nogle år – og også i længere tid, end den her regering har siddet.
Og det har været Socialdemokratiets position før valget og er også regeringens position efter valget, at der er behov for at aflaste det lokalområde, som vi synes har båret en urimelig stor del af Danmarks samlede byrde.
Og derfor er det også vores ønske, at ikke kun dem, der har fået afslag på asyl, men også dem, der er dømt til udvisning – folk på tålt ophold, fremmedkrigere – ikke længere skal bo på Kærshovedgård, men på et andet udrejsecenter, og placeringen af det udrejsecenter vil vi præsentere inden sommerferien.
Maja Torp (V), 2021-04-14:
Tak for det.
Mener ministeren, at de positive resultater fra de seneste frikommuneforsøg – bl.a. på beskæftigelsesområdet – giver anledning til at udbrede og permanentgøre forsøgene til gavn for borgerne?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-14:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne indlede med at kvittere for det store arbejde, som en lang række kommuner har lagt i frikommuneforsøgene.
Der er ydet en stor indsats i forhold til at afprøve nye metoder, løse de kommunale opgaver, og senest har netværkene afleveret et omfattende evalueringsmateriale.
Det fortjener naturligvis, at vi behandler evalueringerne grundigt, og det er vi i fuld gang med i ministeriet sammen med de andre involverede ministerier.
Regeringen har derfor endnu ikke taget politisk stilling til resultaterne af frikommuneforsøg II eller til udbredelse af de konkrete besøg.
Generelt skal vi hele tiden arbejde for, at unødige regler og administration ikke spænder ben for kommunernes opgaveløsning, og vi skal lytte til kommunernes erfaringerne, og derfor følger regeringen grundigt op på, om flere forsøg giver anledning til ændret lovgivning.
Derudover vil jeg også gerne pege på, at der allerede er skabt positive resultater i frikommuneforsøg II, som betyder, at en del af forsøgene allerede er blevet helt eller delvist omsat til generel lovgivning.
Det gælder bl.a. på beskæftigelsesområdet, hvor frikommuner er indgået i forenklingen i 2020 i lov om aktiv beskæftigelse.
Maja Torp (V), 2021-04-14:
Ministeren er jo inde på de her positive resultater, som også er vist i en evalueringsrapport.
Når nu resultaterne fra frikommuneforsøget, bl.a. i Aalborg Kommune i Nordjylland, på beskæftigelsesområdet viser, at både medarbejdere og borgere faktisk er blevet mere tilfredse, burde regeringen så ikke skynde sig at permanentgøre de her forsøg?
Oven i det er det også velkendt, at netop i Aalborg Kommune har vi store udfordringer med ledighed.
Vi ligger på tredjepladsen over antallet af fuldtidsledige, og vi har derfor brug for, at vi, når der så ligger så positive resultater, så også kan få dem indført så hurtigt som overhovedet muligt, så vi kan få de arbejdsløse ud i job.
Så vil ministeren skynde på den her proces?