runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2019-03-28:
Altså, man kan jo gøre alt muligt, når man nu er i gang med at revidere lovgivningen, og det giver selvfølgelig god mening, at man gennemgår det hele, og det er jo også det, der sådan set egentlig er sket.
Så kan man så være enige eller uenige om det forslag, som spørgeren har.
Jeg vil sige, at i virkeligheden kunne man måske forenkle det endnu mere.
Jeg indrømmer blankt her fra Folketingets talerstol, at en meget stor del af motivationen for mit personlige virke som folketingsmedlem er regelforenkling og afbureaukratisering.
Det er en meget stor del også af Liberal Alliances, man kan sige politiske opdrag, og nu er det så lykkedes.
Jeg kan ikke huske, hvor stor en del af lovgivningen inden for miljø- og fødevareområdet, det er, der er blevet reduceret i løbet af de seneste 4 år, hvor jeg jo så har været miljø- og fødevareordfører for Liberal Alliance, men det er en meget stor del.
Det kunne da være, jeg skulle opfordre min gruppeformand til i næste valgperiode at give mig et andet ordførerskab – så kan det være, jeg kan være i stand til at reducere nogle andre politiske områder med lige så stor en mængde af unødvendige regler, love og bureaukrati.
Det vil være en stor fornøjelse for mig i hvert fald.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-28:
Hvis man er i Folketinget for at arbejde for regelforenkling og det sådan er det høje mål, kan jeg godt forstå, at hr. Carsten Bach som Liberal Alliances ordfører er glad for det her lovforslag, for nu får man så reduceret antallet af love, så vi ikke har en særlig lov for slagtekalkuner.
Jeg må også indrømme, at jeg ikke er sikker på, at det er nødvendigt med en særlov for slagtekalkuner.
Det kan godt være, at tiden er løbet fra det, men jeg synes, at en lov for grise var på sin plads.
Når nu vi har chancen for, at man også kunne forbedre nogle dyrevelfærdsregler, kan ordføreren så ikke se, at her er der sådan set en oplagt mulighed for det, altså at man, når man har åbnet en lov og har skrevet noget sammen, så samtidig lige kunne se på, om ikke der er sket en landbrugsudvikling siden 1991, som bør medføre, at man ændrer noget i de vilkår, der er i de love, som man her har en skriveøvelse om at skrive sammen?
Carsten Bach (LA), 2019-03-28:
Tak for det, formand.
Sådan helt grundlæggende og kort og godt har vi jo her at gøre med et lovforslag, der meget markant forenkler lovstrukturen på dyrevelfærdsområdet.
Det er en udløber af et meget, synes jeg i hvert fald selv, forbilledligt regelforenklingsarbejde, der har stået på i Miljø- og Fødevareministeriet igennem en årrække.
Og det vil jeg da godt sådan lige så stille her opfordre til at man på andre ressortområder lige kigger på og lader sig inspirere af.
Der formes med lovforslaget her én ny hovedlov til erstatning for den gældende dyreværnslov, og den ene lov skal så fremadrettet virke som en form for rammelovgivning for langt størstedelen af dyrevelfærdsområdet.
Jeg er meget glad for, når jeg kigger ned igennem de lovændringer, der er tale om her, at vi får en helt ny struktur på dyrevelfærdsområdet.
Det betyder, at vi faktisk, når vi ved tredjebehandlingen vedtager lovforslaget her, reducerer hele 11 love og 40 bekendtgørelser til én dyrevelfærdslov og cirka det halve antal bekendtgørelser.
Men samtidig lykkes det os faktisk at videreføre, i hvert fald i al overvejende grad, gældende regler stort set uændret.
Og derfor er Liberal Alliance meget godt tilfreds med det konkrete lovforslag, og derfor støtter vi det selvfølgelig også.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-03-28:
Tak for udkast til en ny dyrevelfærdslov.
Vi kan se gode ting i forslaget, som indeholder mange og tiltrængte forbedringer, men vi har også problemer med flere dele af forslaget.
Først og fremmest er jeg ked af den sammenblanding, der finder sted, mellem det dyreetiske og det, der omhandler dyrevelfærd.
Det bør holdes adskilt.
I lighed med et par høringssvar så finder jeg, at det vil være en god idé fortsat at have denne opdeling, for selv om man har forsøgt at lave en samlelov af alle disse ting, mener jeg stadig væk det stritter.
Omkring inddragelsen af interessenter mener jeg i lighed med flere af de øvrige talere, at dyrevelfærdsorganisationerne bør inddrages på lige vilkår med landbrugets repræsentanter i lovforberedende arbejde.
Der er også mange forbedringer af mere konkret karakter, som jeg er glad for.
Jeg er tilhænger af at få etableret skygge til heste; det var et problem under sidste sommers hedebølge.
Jeg er stor tilhænger af udstillingsforbud mod hunde, der har fået foretaget visse operative indgreb.
Jeg mener som Hestens Værn, at visse heste ikke bør holdes alene, jeg støtter, at man anvender muligheden for at komme med et sådant forbud efter afsluttende undersøgelse.
Så alt i alt er vi fra Radikales side positivt indstillet over for udkastet, men vi vil i udvalgsbehandlingen bl.a. søge en opdeling i en dyretiklov og en dyrevelfærdslov, og vi ønsker at se på interessentinddragelse, før vi kan gøre vores stilling endeligt op.
Simon Kollerup (S), 2019-03-28:
Jeg mener heller ikke, at jeg sagde, at det udelukkende havde været positivt, men jeg synes, det er positivt, at vores landbrug bliver mere og mere effektivt, i takt med at man også er i stand til at afkoble f.eks. en klimabelastning og andre ting, så det vil jeg nu fastholde.
Men det er jo derfor, at jeg lige præcis ønsker mig, at der kunne have været en politisk forhandling om det her kompleks, for så havde vi haft mulighed for i et forhandlingsrum at kunne løfte de udviklinger, vi nu hver især kan se der er sket i landbruget, om det så er søerne, der får flere smågrise, eller det er køerne, der leverer mere mælk, eller andre udviklinger, som kan udfordre dyrevelfærd.
Derfor mener jeg, at det er den kritik værd, som jeg har rejst af ministeren og regeringen her i dag, at det her burde man have forhandlet om, inden man fremsatte det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-28:
Det er godt, at ordføreren kan se, at der kan være sket en udvikling siden 1991, som gør, at man bør revurdere sine holdninger til ting.
Hvis jeg f.eks. ser på, hvor mange grise en so får, er det altså steget fra omkring 11-12 grise pr. kuld op til 18, sådan at en so har flere grise, end den har patter til.
Derfor er det jo helt naturligt, at der er et problem, og hvordan forholder man sig til det i en lovgivning?
Det gør man ikke indtil nu.
Det er bare et eksempel på, at der kan være en animalsk produktion, der har udviklet sig.
Jeg er ikke helt enig med ordføreren i, at det udelukkende er positivt.
Men kan ordføreren ikke se, at der måske er en række punkter, hvor vi burde gennemgå tingene for at se, om det bør give anledning til ændringer?
Christian Poll (ALT), 2019-03-28:
Tak for, at vi får løftet det her, det er supervigtigt, og især også tak til ministeren for at åbne for at se på, om vi kan gøre det en lille tand bedre.
Jeg er en anelse nysgerrig på det her, som er vores vinkel på det her felt, altså, at miljøzonerne jo er en sådan lidt klodset måde at lade, som om man laver roadpricing.
Jeg husker faktisk, at i regeringsprogrammet tilbage fra 2015 stod der, at man ville se på roadpricing, forsøge at kigge på fra Venstres side, om der var en mulighed for at omlægge til roadpricing.
Kan ministeren sige, om det er noget, man drøfter?
Er det helt skrinlagt, eller er det noget, der er tanker om at gå videre med?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-03-28:
Jeg vil sige i forhold til vestegnskommunerne, at jeg forstår bekymringen, som jeg også nævnte det før.
Det er jo ikke sådan, at det vil omfatte alle køretøjer, henset til at ikke alle kører videre ind til København, men det vil omfatte mange.
Så det vil jo ikke være fuldstændig uden omkostninger eller besvær eller almindelig trælshed for dem, der skal køre de pågældende steder.
Det er altså for at undgå det her kludetæppe og for, at man både som erhvervsdrivende og som borger i Danmark ved, hvor man kan køre under hvilket regelsæt.
I forhold til NEC-direktivet man man sige, at det her jo hjælper os på vej med NEC-direktivet.
Men som vi også har sagt, er det ikke det her, der får os fuldstændig i mål.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-03-28:
Jeg hørte godt fru Karina Dues morsomhed, og det var jo både morsomt og måske også rigtigt.
Men hvis det er rigtigt, vil det jo faktisk være uden omkostninger at indføre miljøzonereglerne i de omkringliggende kommuner.
For hvis den trafik, man er belastet af, alligevel skal overholde reglerne, når den kommer til København, ja, så vil der jo ikke være noget ekstra krav.
Så vil man kunne gøre det, uden at det har nogen betydning for transportørerne.
Jeg deler ministerens bekymring, i forhold til om man får sådan et landkort, hvor der er mange løsrevne miljøzoner, men lige præcis Vestegnen hænger jo sammen med København.
Så ser ministeren, at man kunne udvide miljøzonerne til de kommuner, da det jo ikke vil komme i karambolage med det her hensyn om, at det ikke skal være for løsrevet?
Så vil jeg også bare lige til sidst spørge, om ministeren ikke vil kommentere på det her forhold, at regeringens politik, hvis den bliver ført ud i livet, og hvis regeringen bliver siddende til 2020, så ikke kommer til at leve op til NEC-direktivets krav.
Er det ministerens ambition, at vi skal leve op til NEC-direktivet?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-03-28:
Jeg hørte godt dialogen før og muntrede mig også over spørgsmålet fra fru Karina Due, for meget af den trafik, som hr. Christian Rabjerg Madsen henviser til, og som man med rette fra vestegnsborgmestrenes side er bekymret for, er jo den trafik, som kører gennem de kommuner og ind i København.
Og i det øjeblik, de kører ind i København, er de jo omfattet af de her regler.
Derfor er det altså vurderingen, at når nu de fem største byer i Danmark er omfattet af muligheden for at skærpe de her miljøzoner, jamen så vil langt de fleste køretøjer, der bevæger sig i bl.a. de omegnskommuner, hr. Christian Rabjerg Madsen henviser til, også være omfattet.
Min bekymring i forhold til det her, og det har også været fremme i debatten, og jeg tror, at ordføreren også selv nævnte det, ville være, at hvis vi sådan lader 98 kommuner hver især beslutte, hvilke miljøzoner de vil indføre, så bliver det meget vanskeligt at navigere, når man skal på tur i kongeriget, og derfor vil vi gerne have, at der er en sådan nogenlunde ensretning.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-03-28:
Tak for det.
Og tak til ministeren.
Der er jo en eller anden form for åbning i ministerens udgangsreplik, som gør, at jeg ikke kan lade være med at spørge, om noget af det, vi måske kunne ændre i udvalgsbehandlingen, kunne være, at man kunne imødekomme de vestegnsborgmestre, der har ytret ønske om at få den beskyttelse for trafikbetinget luftforurening, som en udvidet miljøzone ville give, altså om man kunne udvide den mulighed til vestegnsborgmestrene.
Vi diskuterede det tidligere.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-03-28:
Tak for det, formand.
Og mange tak til ordførerne for en god og positiv grøn debat i dag.
Indsatsen for ren luft har været en succes i Danmark.
I dag er antallet af mennesker, der dør for tidligt som følge af luftforurening, således næsten halveret siden 1990.
Og i vores store byer er luften renere, end den er i rigtig mange andre storbyer i Europa.
Det er sket både gennem EU-regulering, udvikling af filterløsninger og nationale tiltag, f.eks. de miljøzoner, som vi har haft lejlighed til at drøfte her i dag.
Men de eksisterende miljøzoner er snart 10 år gamle.
Tiden og teknologien er løbet lidt fra dem, de er blevet overhalet af udviklingen.
I klima- og luftudspillet lagde vi fra regeringens side også grundlaget for, at vi i dag drøfter et ambitiøst lovforslag, som moderniserer vores miljøzoner.
De største byer får med forslaget mulighed for at skærpe kravene til lastbiler og til busser, og for første gang nogen sinde i Danmark bliver varebiler også omfattet af reglerne.
Særlig de ældste dieseldrevne tunge køretøjer og varebiler bidrager med en stor andel af luftforureningen.
Deres andel er tre gange højere end deres andel af kørte kilometer i byerne.
Så det giver god mening at fokusere på varebiler, på lastbiler og på busser.
Med forslaget kan vi fjerne omkring en fjerdedel af trafikkens partikeludledning og ca. 5 pct. af NOx-udledningen fra trafikken i byerne.
Det er noget, som vil kunne mærkes ikke mindst i myldretiden.
Regeringen vil samtidig stramme op på håndhævelsen af miljøzonereglerne gennem en digitalisering og automatisering af kontrollen.
Sådan helt præcist hvordan og hvem der skal varetage opgaven vil blive fremlagt i et særskilt lovforslag, som forventes fremsat i det nye folketingsår.
Man har i debatten i dag bl.a. spurgt til, hvorfor personbiler ikke er omfattet af de nye miljøzoneregler.
Jeg vil sige, at fra regeringens side ligger det os meget på sinde at skabe en grøn transportsektor.
Derfor har vi sat et mål om stop for salg af nye diesel- og benzinbiler fra 2030, og fra 2035 også et stop for salg af nye plug-in hybridbiler.
Her og nu har vi indført en forhøjet skrotningspræmie på 5.000 kr. til de ældste dieselbiler, og bilejere får dermed en større gevinst ud af at skrotte de mest forurenende gamle dieselhakkere.
Dermed sætter vi turbo på at få de ældste og mest forurenende biler væk fra vejene.
Vi skal have effektive miljøzoner, så vi får de gamle og tunge køretøjer ud af byerne så hurtigt som muligt, men det skal ske på en måde, så erhvervet også har en rimelig frist til at tilpasse sig de nye regler.
Det handler om at sikre renere luft.
Det handler også om at finde en balance, så vi ikke rammer de erhvervsdrivendes hverdag urimelig hårdt.
Jeg synes, der er kommet gode og ambitiøse tilkendegivelser og forslag, som jeg sådan set glæder mig til at drøfte nærmere.
Hvis vi har mulighed for at gøre det fremragende forslag, regeringen har fremsat, endnu bedre, jamen så lytter jeg naturligvis til det.
Jeg ser på den baggrund frem til den videre behandling af forslaget.
Tak for ordet.
Mette Abildgaard (KF), 2019-03-28:
Jeg tror, vi skal passe meget på med ikke at devaluere vores miljøzoner.
Jeg tror, vi skal passe meget på at opretholde respekten for behovet for miljøzoner, altså at vi bruger det som redskab de steder, hvor der er allermest brug for det.
Og så bliver jeg nok nødt til lige at komme med en enkelt lille stikpille.
Altså, siden 2010 har vi strammet op på de her zoner tre gange.
Så det er jo fint nok at sidde og efterlyse en masse handling som socialdemokrat, men man har også haft muligheden for selv at levere det uden at have gjort det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-03-28:
Jamen jeg er meget enig med fru Mette Abildgaard i, at vi skal finde en balance både af hensyn til erhvervsliv og også de pendlere, som kører ind og ud af vores store byer.
Men jeg tror godt, at man kunne finde på nogle tiltag, som man kunne arbejde med i udvalgsbehandlingen, som kunne gøre, at lovforslaget trak i en mere grøn retning.
Det kunne være interessant at høre, om Konservative eventuelt ville kunne bakke det op eller selv kunne bringe nogle ting på banen, som kunne gøre, at vi kunne få antallet af dødsfald årligt som en konsekvens af luftforurening endnu længere ned.
Eksempelvis kunne man jo forestille sig, som vi også diskuterede tidligere i dag, at man udvider miljøzonen geografisk, så nogle af de Vestegnskommuner, der selv har efterspurgt at komme med ind under miljøzonen, kunne få lov til det.
Hvordan ser Konservative på det?
Mette Abildgaard (KF), 2019-03-28:
Jamen jeg tror såmænd sagtens, at der kunne være yderligere tiltag, som vi fra konservativ side ville være med til at diskutere at indføre, men det er også vigtigt for os, at vi finder en balance; en balance mellem hensynet til luftkvalitet og sundhed og hensynet til, at der også skal være muligheder for at have et sundt erhvervsliv i vores store danske byer.
Det er for mig kernen i det at være konservativ, altså at finde den her balancegang.
Så det kan såmænd sagtens være, at der er enkelte elementer, man kunne tilføje yderligere i forhold til det, der ligger her.
Men vi vil glæde os over det her lovforslag, som i den grad trækker i den rigtige retning.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-03-28:
Er det ordførerens opfattelse og De Konservatives opfattelse, at L 191 er ambitiøst nok, som det ligger nu?
Mette Abildgaard (KF), 2019-03-28:
For år tilbage sagde den dengang konservative finansminister Poul Møller, at en af fremtidens største udfordringer blev røg, støj og møg.
Og det må man sige han har fået ret i.
Det er en kæmpestor udfordring særlig i vores storbyer – den luft, vi indånder, den forurening, der finder sted.
Jeg tror, at vi alle sammen bliver skræmte, når vi læser, at man kan diskutere sundhedseffekten af det med at løbe en tur rundt om søerne i eksempelvis København.
Det kan godt være, at man får lidt motion og sved på panden, og at det såmænd er sundt nok, men når man løber op af en af de mest trafikerede veje, får man også desværre med sin vejrtrækning en række partikler, som ikke er gode.
Af samme årsager ser vi jo også desværre, at luftforurening er skyld i ganske mange dødsfald, som flere af mine kolleger også har været inde på i deres taler.
Derfor er vi også set gennem konservative briller rigtig glade for det lovforslag, der bliver præsenteret her i dag.
Det giver en markant forbedring i forhold til muligheden for at anvende miljøzoner i Danmarks fem største byer, særligt i forhold til lastbiler, busser og ældre varebiler.
Vi har i regeringen ambitioner om, at det skal være slut med salg af benzin- og dieselbiler i 2030 i Danmark og plug-in hybrider i 2035.
Den målsætning skal vi stadig væk arbejde meget hårdt på at nå, for godt nok er det her lovforslag et skridt i den rigtige retning, men for at vi for alvor når i mål, skal vi også have mere grøn persontransport.
Så derfor bakker vi fra Det Konservative Folkepartis side op omkring det her lovforslag, som vi synes er godt, og som vi synes trækker i den rigtige retning.
Jeg tror, at jeg vil lade det være ordene.
Orla Østerby (KF), 2019-03-28:
Alle organisationer og også Dyrenes Beskyttelse er jo velkommen til at følge op på den måde, landbruget drives på.
Og hvis man mener, at der er noget at komme efter, er organisationerne jo i deres fulde ret til at anmelde de landbrug, der ikke overholder loven.
Og så vil jeg sige, at det jo vil være meget unaturligt, hvis det ikke er netop landbruget, som man hører i forbindelse med det her arbejde.
Så må jeg også gøre hr. Simon Kollerup opmærksom på, at formålet med lovforslaget jo ikke er specifikt at gå ind og pille i alle de her betænkninger, der er skrevet i forbindelse med lovgivningen, men alene at forenkle den.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-03-28:
Så vidt jeg husker, var det der med betalingsringe den tidligere regering, som havde det som en målsætning, indtil der kom en anden løsning dagen efter.
Det her er et værktøj, som vi synes er en god måde at sikre en bedre luft i vores store byer på, og i og med at man går ind og rammer de største byer, rammer man også langt størstedelen af trafikken i Danmark, fordi de færreste trods alt sådan futter rundt kun uden for byerne, og vi rammer de steder, hvor udfordringen er størst.
Simon Kollerup (S), 2019-03-28:
Jeg synes, at det er helt evident, når man ser på den årrække, der er gået, at der så er sket meget i vores landbrug og heldigvis for det.
Jeg synes også, der har været en god udvikling, som gør, at vi har et moderne og effektivt landbrug, men det er klart, at dyrevelfærdsspørgsmålene jo bliver tilsvarende mere aktuelle, i takt med at vi effektiviserer vores produktion.
Det kan jeg godt være enig i.
Så synes jeg jo bare, at vi også som Folketing må forholde os til, at hvis vi med en lov, hvor vi i høj grad baserer reguleringen fremtidigt på bemyndigelser, samtidig nikker til, at de bemyndigelser, ministeren så vælger at gøre brug af, alene skal være efter forudgående dialog med landbrugets organisationer, så har man jo ikke bare afskåret andre organisationer, men jo i praksis også Folketinget.
Det er derfor, at når ministeren beder om så stort et redskab, som han gør, med så kraftig en bemyndigelseslovgivning, som det her er, så kan vi godt se nogle positive elementer i det, ingen tvivl om det, men vi skal også bare have vished for, at de rigtige parter bliver hørt.
Det kan godt være landbruget, men jeg mener ikke kun, at det kan være landbruget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-28:
Jeg bliver også lidt bekymret, når jeg hører den der passus om, at landbruget ligesom skal ind og kigge på nogle ting på forhånd.
Jeg kan godt følge ordføreren i, at der kan være nogle love, som man måske godt kan synes er overflødige, f.eks. at man har en særlig lov for slagtekalkuner.
Jeg er helt enig med ordføreren i, at dyrevelfærd skal i centrum.
Når jeg ser på, at man sidst for alvor har ændret det tilbage i 1991, så synes jeg, at det forekommer helt naturligt at spørge, hvad det så er for nogle ændringer i den animalske produktion, der er sket siden 1991, som gør, at man burde ændre på lovgivningen.
Når man f.eks. ser på, at begrænsningen af antallet af dyreenheder på den enkelte bedrift er blevet ophævet, så vi nu kan have bedrifter, som har langt flere husdyr, end man havde inden 1991, så er det da et aspekt, som jeg synes man skulle have fokus på og se, om det så ikke er noget, der giver anledning til, at man skulle overveje lovændringer.
Kan ordføreren se, at der kunne være noget ræson i at se på, hvad det er for nogle ændringer, der er sket siden 1991, da man sidst ændrede loven?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-03-28:
I forhold til nulemissionszoner, altså nogle stærkt udvidede gågader, kunne man sige, er der igen en balance, et hensyn at tage til, at det skal være muligt at drive en virksomhed også i en by som København, og jeg er med på, at de i Stockholm, London og andre steder har nogle områder, hvor det er mere sikkert at være fodgænger, kan man sige, og hvor der altså er mindre bilkørsel.
Den balance finder jeg altså bedst er ved de zoner, som vi har lagt frem nu her, og ikke ved de her nulemissionszoner.
Der er vi altså ikke nået til endnu i vognparkens udskiftning.
I forhold til brændeovne har vi jo dels fremlagt den her skrotningspræmie på 2.000 kr. for en brændeovn, dels kommer vi til at fremsætte en regel om, at man ved boligskifte også skal have udskiftet brændeovnen, hvis den er for gammel og dermed en af de store partikelsyndere.
Øjvind Vilsholm (EL), 2019-03-28:
Det kunne jo fremme salget af elbiler, måske endda betragteligt.
Det gør regeringens klima- og luftudspil jo ikke i nogen særlig grad.
Så kunne jeg også lige tænke mig at vide, om regeringen og ministeren ville være åbne over for at diskutere en mulighed for, at kommunerne kunne sætte nogle begrænsninger op i forhold til den partikeludledning, der er fra brændeovne.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-03-28:
Da vi sad og forberedte ikke bare lovforslaget her, men også regeringens luft- og klimaudspil her i efteråret, havde vi jo en masse forskellige modeller fremme for sådan at sige: Hvornår er en indfasning rimelig?
Hvornår opnår vi den ønskede effekt?
Hvornår har det hvilke omkostninger for hr. og fru Danmark og også for erhvervsdrivende her i landet?
Der var der altså en balance, et hensyn, vi gerne ville tage, ved at sige, at man også som erhvervsdrivende skal have en rimelig mulighed for at omstille sig.
For det her er meget omkostningstungt, og nu, hvor vi er kommet med det her forslag, hører jeg jo fra den ene side, at det ikke er hastigt nok, at der laves den her indfasning, og fra den modsatte side, at man gerne vil bede om en udsættelse af den her indfasning.
Øjvind Vilsholm (EL), 2019-03-28:
Tak til ministeren for at lukke op og være imødekommende.
I forhold til at vi kunne finde forbedringer til lovforslaget i udvalgsbehandlingen, har et par af mine andre kolleger jo så spurgt til, om man kunne gøre det på det ene eller det andet område, og det har ministeren ikke været så imødekommende over for.
Men jeg vil da også lige prøve, og jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan ministeren ville stille sig til, hvis vi kunne tale om en lidt tidligere indfasning af Euro VI for lastbiler og Euro V for varebiler.