runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (KD), 2021-11-30:
Tak for det.
Jeg skal gøre det ganske kort.
Jeg synes, det er et godt forslag fra regeringen, der ligger her.
Og nu faldt jeg lige ind i den diskussion om, hvorvidt udviklingssamarbejdet overhovedet nytter.
Det nytter i den grad, og det ville nytte i endnu højere grad, hvis vi lod være med, hver gang der opstår nødsituationer rundtomkring i verden, at tage vores langsigtede udviklingsbistand og flytte den over til nødhjælp, sådan som vi gør, for så fjerner vi jo pengene fra det langsigtede arbejde.
Så hvis ikke det virker, er det mange gange, fordi vi selv hele tiden flytter rundt på pengene.
Men det skal være den korte kommentar til det, der lige udspandt sig her, og som jeg lige nåede at få med.
KD støtter naturligvis det her lovforslag.
Karen Ellemann (V), 2021-11-30:
Tak for det, formand.
Og tak til ministeren for at præcisere.
Som en lille advarsel i forhold til de to korte bemærkninger, der kommer fra min mund nu her, vil jeg sige, at det egentlig bare er et forsøg på sådan ligesom at få manet bekymringerne i jorden.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-11-30:
Det kan jeg svare entydigt på: Det kommer ikke til at ske.
Karen Ellemann (V), 2021-11-30:
Det anede mig, og tak for at bekræfte det.
Det var blot for, at man ikke unødigt gør sig bekymringer.
Det andet spørgsmål handler om det her med at give ministeren bemyndigelse.
Ministeren har allerede været inde på det, men bare lige igen for at få det præciseret vil jeg høre: Når en sådan bemyndigelse gives i forhold til det med at varetage oplysningsarbejdet, kan ministeren så dels bekræfte, at det sådan set allerede er noget, ministeren har haft frem til i dag, dels bekræfte, at ministerens tilgang til det at have denne bemyndigelse lige præcis beror på et tæt samarbejde med de partier, der står bag den udviklingspolitiske strategi, og at skulle der være en bred modstand, så vil ministeren justere på det?
Christian Juhl (EL), 2021-11-30:
Hold da op, det var skarpe og barske og dybdeborende spørgsmål fra oppositionen.
Med den opposition må ministeren da i den grad blive nervøs.
Jeg vil gerne spørge ministeren om det her med, at flere skal have gavn, hvordan?
Flere skal læse nyhederne, hvordan?
Der skal være en øget armslængde, hvordan?
Ja, der skal være en ekstern forvalter, som skal lave et eller andet udvalg.
Hvad er det for nogle folk, vi får til at tage de beslutninger?
Er det de gode folk fra udviklingsmiljøet?
Hvad er det for nogle folk, vi får til at lave det?
Er det f.eks. de kritiske journalister, som vi har kendt, og som vi har støttet i Danwatch eller i Globalt Fokus eller andre steder?
Man bliver ikke ret meget klogere af ministerens orientering, ud over at der skal ske noget nyt, og at pengene skal flyttes over i nogle andre puljer.
Hvad gør det af gavn at flytte penge over i renoverings- og forsendelsesordningen?
Den mangler penge i forvejen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-11-30:
Jamen hr. Christian Juhl, jeg er glad for at kunne få lov til at forklare det.
Lad mig først tage Magasinet 360°.
Altså, vi har haft det sendt meget bredt ud til dem, der måtte have lyst til at byde ind på at skulle lave vores nye medie.
Det skal være noget, der har noget modernitet.
Der er kommet otte projektforslag ind.
Vi arbejder konkret videre med de fire, og der skal de fremsende deres endelige konceptforslag.
Det bliver vurderet ud fra en hel række kriterier, og det skal netop være sådan, fordi vi skal have gentænkt hele vores udviklingssamarbejde.
Jeg håber på, at der kan ligge noget klar ved afslutningen på det her år, og at vi så ligesom kan arbejde videre i forhold til det.
Jeg er personligt ked af, at vi fik nedlagt Magasinet 360°, inden der var noget til at afløse det.
Det er ikke sket i min tid som minister, men forud for det.
Og vi arbejder ihærdigt frem mod at finde noget, der er moderne, og noget, der virkelig kan ramme danskerne.
Det er det, der tjener hele sagen.
Christian Juhl (EL), 2021-11-30:
Nu er jeg nødt til at stille et spørgsmål.
Hvis ministeren siger, at han personligt er ked af, af tidsskriftet blev nedlagt, men at det faktisk er ministeren selv, der skriver det eller laver det, hvordan hænger det så sammen?
Det må da være ministeren, der har besluttet, at tidsskriftet ikke skulle udkomme længere.
Det er den ene ting.
Det hænger ikke sammen.
Det andet er, at jeg synes, det er fantastisk, hvis vi kan få nogle forbedringer ud af det her.
Men ville det ikke have været bedre i hvert fald i første omgang måske at bruge den kreds, som var omkring strategien, som en slags tænketank, og ikke bare orientere om, at der sker noget, men at inddrage og få nogle idéer på bordet, inden ministeren begyndte at tumle med de her planer?
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-11-30:
Det, jeg siger, er, at det var en tidligere minister, der nedlagde det gamle, og det kunne jeg jo ikke ligesom stå på mål for, andet end ved at fortsætte det.
Vi har travlt med at få lavet et nyt.
I forhold til hvem det er, vi lytter til, så vil jeg sige, at jeg synes, det er meget afgørende at kigge på de høringssvar, der har været.
Det har været sendt ud til 27 ngo'er plus i en offentlig høring, og der er kun to, der har svaret tilbage, og der har der ikke været nogen substantielle bemærkninger til ændringen i lovforslaget her.
Jeg kan garantere, at der bliver lyttet til parterne.
Og som jeg sagde før, er vores eneste formål med at lave det her at lave noget, der er bedre.
Hvem kan primært være interesseret i det?
Der er ikke noget, jeg i mit hverv som minister er mere glad for end det brede politiske flertal, som vedtog den udviklingspolitiske strategi i juni måned.
Jeg kan mærke det, hver gang jeg diskuterer dansk indsats ude i verden og fortæller, hvilket bredt politisk fundament det hviler på.
Det er en enorm styrke.
Ja, jeg kan også bekræfte, at ministeren ikke får mere bemyndigelse, end ministeren har haft indtil nu – tværtimod.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-11-30:
Jamen jeg er ikke enig i det.
Christian Juhl (EL), 2021-11-30:
Nej, det er forkert.
Der er ingen undersøgelser, der viser, at det er skidt at give udviklingsbistand.
Der er undersøgelser, der viser, at det tager lang tid – det er fuldstændig rigtigt.
Men det har vi jo vidst alle sammen.
Vi har jo godt vidst, at man ikke kan ændre forholdene i et land på et år – Mali eller andre steder.
Derfor er det forkert, at Nye Borgerlige bliver ved med sige, at det viser sig, at det ikke nytter noget.
Det gør det.
Det nytter i den grad noget, når landene går sammen om netop at sikre de her ting.
Og i øvrigt sikrer det, at vi giver langsigtet udviklingsbistand, jo netop også erhvervslivet, som Nye Borgerlige prøver at snakke om.
Karen Ellemann (V), 2021-11-30:
Men sandheden her er jo, at kassen ikke er lukket, men at kassen bliver flyttet.
Og det synes jeg er ret vigtigt.
Det her er ikke et forslag, der går ud på, at nu skal der ikke bruges midler og tid og kræfter på oplysningsindsatsen – nej, tværtimod, der er sådan set plads til forbedring.
Og med afsæt i lige præcis den udviklingspolitiske strategi har jeg ikke samme type bekymring.
Og jeg anerkender – og det gjorde jeg også i min ordførertale – at det her er en bemyndigelse til ministeren, men med en klar forventning fra i hvert fald mit parti om, at man som minister forvalter den bemyndigelse på ansvarlig vis, underforstået at man naturligvis er i dialog med de partier, der bakker op om den udviklingspolitiske strategi.
I den sammenhæng er det jo nyt, at Enhedslisten er en del af den udviklingspolitiske strategi, og dermed kan det jo også godt være, at den erfaring med, hvordan et sådant samarbejde fungerer, stadig væk er i sin udviklende fase.
Christian Juhl (EL), 2021-11-30:
Vi var bare i en periode ikke med i en strategi, som var ekstremt borgerlig og ikke havde noget med udviklingsbistand at gøre.
Derfor var vi ikke med.
Men jeg kan høre, at ordføreren ikke har noget at have sine formodninger i, ud over de gode hensigter.
Men oplysningsudvalget blev nedlagt; oplysningsbevillingen blev lukket; Magasinet 360° blev lukket.
Der er ikke noget med, at der ikke er sket noget.
Der er rent faktisk sket noget meget, meget konkret i løbet af det sidste år uden forklaringer.
Ikke engang når man spørger om det, får man en ordentlig forklaring på, hvorfor det sker, og hvad alternativet er.
Men kan man godt leve i politik af bare sådan at have formodninger og sige, at det hele nok skal gå?
Karen Ellemann (V), 2021-11-30:
Det er ikke nogen hemmelighed, at hr. Christian Juhl og jeg har forskellige tilgange til, hvordan vi rent faktisk arbejder med den udviklingspolitiske strategi, hvordan vi læser teksten, og hvordan vi er indgået i det her samarbejde.
Det er ikke nok at sige, at man formoder.
Men erfaringen siger mig det – og erfaring har jeg – i forhold til hvordan man som minister påtager sig det her ansvar med, at man naturligvis skal have Folketingets opbakning til de ting, for ellers kan man have Folketinget imod sig.
Og det er jo sådan set ikke det, en minister ønsker sig.
Søren Espersen (DF), 2021-11-30:
Mange tak.
Da min ven hr. Alex Ahrendtsen er blevet syg, har jeg fået opgaven at stå her.
Vi har selvfølgelig talt lidt sammen om vores holdning, og som vi kan se det, er der altså to muligheder, nemlig at det her oplysningsarbejde enten foregår gennem Danida, hvor man kan søge midlerne, eller også at de nu bliver disponible for udviklingsministeren.
Og jeg vil sige – hvis jeg skal summere op, inden jeg overhovedet er begyndt at sige noget – at vi er det, vi kan kalde tøvende positivt indstillet.
Men vi er lidt tøvende med hensyn til det her, og det har forskellige årsager.
Men vi savner lidt argumenterne imod, for dem er der altså også nogle af.
Altså, de hørte myndigheder har, forstår jeg, ingen substantielle indvendinger.
Dog er der noget fra Røde Kors, som jeg synes er værd at hæfte sig ved, nemlig at man er lidt nervøs for, at de midler, der var afsat dengang, nu kommer til at gå til ministerens projekt ud fra et ønske om, at organisationerne så bliver afskåret fra at disponere over dem.
Så er vi af princip også lidt lorne i Dansk Folkeparti, når snakken falder på regeringens kommunikationsindsats og kampagner.
Også det her med en ministerbemyndigelse er vi af princip tøvende over for.
Det er også værd at tage med.
Jeg vil sige, at der er lidt modstridende ting i det, der bliver fremlagt.
Altså, i indledningen til lovforslaget nævnes Danidas oplysningsbevilling, der blev evalueret med en rapport, som blev bestilt i efteråret 2016, og der står der, at ordningen med Danida er »administrativ tung«, og at de støttede aktiviteter trods højt kvalitetsniveau manglede gennemslagskraft hos en bredere del af befolkningen.
Det er selvfølgelig ærgerligt, når man ikke når sine mål, men i selve evalueringen står der faktisk noget, som er i direkte modstrid med det, nemlig: »Oplysningsindsatser støttet af Danidas oplysningsbevilling er generelt relevante og af høj kvalitet, og viser interessante og nyskabende vinkler på de udfordringer, udviklingslandene står over for«.
Så det er jo diametralt modsat.
Og endnu vigtigere er det, kan man sige, at evalueringen jo også konkluderer følgende: »Oplysningsbevillingen bør fastholdes i Udenrigsministeriet som en ansøgningsbaseret pulje, idet den bidrager med kvalitetsproduktioner på afgrænsede indsatsområder til øget forståelse for udviklingslandenes udfordringer«.
Man kan spørge sig selv, hvorfor ministeren ikke har det med i konklusionen i lovforslagets indledning, men det vil jeg selvfølgelig overlade til ministeren at svare på.
Altså, hvad ligger der til grund for, at man ikke skeler til evalueringens konklusion, nemlig at en ansøgningsbaseret pulje er den bedste måde at sikre oplysning på?
Og sluttelig: Hvordan vil ministeren sikre det her såkaldte armslængdeprincip i forhold til fordelingen af midler, hvis lovforslaget gennemføres?
Men altså, jeg vil afrunde, ligesom jeg startede: Dansk Folkeparti er tøvende positivt indstillet.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-11-30:
Det er så vigtigt, at der sker oplysning om internationalt udviklingsarbejde.
Det er enormt vigtigt, at vi sikrer, at det ikke er sådan noget, der bliver givet ovre i et hjørne af Udenrigsministeriet eller i et hjørne af Folketinget, hvor de her ting bliver behandlet, og ellers er vi ligeglade.
For hvis vi skal sikre det, som vi ønsker i SF, nemlig at vi giver mere i udviklingsbistand, tror vi også på, at det er vigtigt, at der er en egentlig viden og opbakning i befolkningen.
Jeg kan jo med misundelse se mod Sverige og Norge, når de laver undersøgelser af, hvor stor opbakningen er til de her ting – selv hos en højborgerlig regering som den tidligere regering i Norge, der jo kunne skrue gevaldig op for udviklingsbistanden, mens vi er nogle partier, der skal sidde og skændes om at komme med bare noget additionel klimabistand her i Danmark.
Og hvis vi skal ændre på den situation, handler det om oplysning, det handler om inddragelse, det handler om engagement.
Og så kan man se på, hvordan man har gjort det tidligere og sige, at det måske var meget godt.
Den forrige ordfører fortalte om de lidt modstridende ting, der står i den der evaluering, for man kan både læse den, som om det går rigtig godt, og som om det ikke går så godt.
Min egen evaluering er, at det ikke går så godt, fordi vi ikke når bredt nok ud med det.
Det er simpelt hen det, der er problemet, og selv om vi er en lille gruppe af Tordenskjolds soldater, som har nydt at læse et magasin som Magasinet 360°, er det bare ikke godt nok, når vi ikke når langt nok ud.
Derfor giver det her lovforslag – eller forslag til ændringer af bemærkningerne i lovforslaget – rigtig god mening, for vi bliver nødt til at gøre det her på en ny måde.
Jeg er normalt ikke glad for ministerbemyndigelser overhovedet, men jeg synes sådan set, det giver mening her, hvor vi har en strategi, der ligger bredt forankret i Folketinget, og som vi står på skuldrene af, og der er det jo så vores arbejde og vores job at holde ministeren til ilden og i forhold til den strategi sørge for, at de nye oplysningsmidler bliver brugt til det, de skal bruges til, og det er jeg egentlig tryg ved, indtil det modsatte er bevist, for det er vores opgave.
Jeg kan jo se rundt på ordførerkollegerne inden for international udvikling i Folketinget, at det er dygtige kolleger, så jeg tænker, at ministeren godt ved, at han skal sørge for det gode samarbejde her.
Så jeg ser frem til, hvad det kan byde på i fremtiden, og jeg håber virkelig på, at mere oplysning også kommer til at skabe den folkelige forandring, der gør, at vi kan få hævet budgetterne for international udvikling, som vi ser det i Sverige og Norge, for det er der brug for.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-11-30:
Nærværende lovforslag giver ikke Nye Borgerlige anledning til væsentlige bemærkninger, men i en tid med coronakrise, massiv dansk låntagning, skattestigninger samt udbetaling af mange ekstra milliarder til EU bruger Danmark stadig et tocifret milliardbeløb på udviklingsministerens område.
Vi giver penge væk, som vi ikke har.
Det er en helt forkert prioritering.
Fokus må være på Danmark og de udfordringer, vi står med.
Pr. automatik skal Danmark afsætte 0,7 pct. af bni til udviklingsstøtte.
Det betyder, at en indkomststigning hos danskerne automatisk medfører, at flere penge sendes ud af landet.
I 2021 forventes den danske skattefinansierede udviklingsstøtte at udgøre over 17 mia. kr.
Det er ikke tiden til at forære 17 mia. kr. væk.
Vi har rigeligt at bruge pengene til selv, og det bliver ikke mindre grelt, når vi ved, at der ikke er meget, der tyder på, at udviklingsstøtten i det hele taget hjælper.
Det er ikke Danmarks opgave at redde hele verden.
Det kan vi ikke, og det skal vi heller ikke.
I stedet skal Danmark hjælpe de fattige lande på den eneste måde, der har vist sig effektiv, nemlig gennem samhandel.
Det gør os alle rigere, både vores befolkning og udviklingslandenes.
Tak for ordet.
Christian Juhl (EL), 2021-11-30:
Jeg ved slet ikke, hvor jeg skal begynde med sådan nogle holdninger, men jeg vil bare gerne stille et spørgsmål: Er det bedre at lade tingene udvikle sig og ikke forebygge en konflikt, en krise, en sultkatastrofe, en klimasituation og så først hjælpe folk, når de er ramt af krisen, og når de er på vej som flygtninge, end det er at forebygge?
Hvad er grunden til, at Nye Borgerlige slet ikke kan se, at det er rigtig, rigtig godt at forebygge sådan noget og opbygge stærke samfund, så mennesker kan bo, leve, udvikle sig og have produktion og skoler osv. der, hvor de bor, så man dermed forebygger kriser i stedet for at sige, at vi kun skal give nødhjælp, når folk virkelig er i krise?
Næh, vi skal da forhindre, at folk ender i en krise.
Er det ikke logik for Nye Borgerlige, eller er det helt sort snak?
Peter Seier Christensen (NB), 2021-11-30:
Ja, vi skulle gøre det, hvis det virkede, men det gør det jo ikke.
Altså, de undersøgelser, der er lavet, viser jo, at udviklingsbistanden ikke har nogen effekt på lang sigt.
Trine Bramsen (S), 2021-11-30:
Der står jo ikke i de ugerapporter, at Kabul ville falde så hastigt.
Det står der jo ikke i de ugerapporter, og det bliver en præmis, der bliver ved med at blive lagt ned, at der konkret stod i ugerapporterne, at Kabul ville falde så hastigt, og det står der ikke.
Det står der ikke nogen steder i ugerapporterne.
Søren Espersen (DF), 2021-11-30:
Men det var jo alligevel et helt andet billede, de ugerapporter gav, end det, man var klar over i juni måned.
Og grunden til, at jeg spørger på den måde, er, at jeg, hvis jeg havde været efterretningschef, nok ville have været lidt flov over, at jeg ikke havde videregivet så væsentlige oplysninger til ministeren.
Er hun tilfreds med den måde, efterretningstjenesten har løst det her problem?
Trine Bramsen (S), 2021-11-30:
Først til den første del: Det er jo ikke korrekt, at Folketinget ikke blev præsenteret for et meget dystert billede.
Altså, det er der da ikke noget opløftende i.
Det, der kom bag på FE, var, hvor hurtigt det skete.
I forhold til at ændre FE's måde at lave de efterretningsbilleder på, tror jeg, at jeg redegjorde for det i første runde af spørgsmålet.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-30:
Jamen jeg vil gerne spørge ministeren til det her med efterretningerne, for jeg synes jo, der generelt tegner sig et billede af, at ikke bare den danske efterretningstjeneste, men i høj grad sikkert også den amerikanske og andre efterretningstjenester i koalitionen formidlede et billede af, at modstandskraften i de afghanske sikkerhedsstyrker nok var noget større, end den var i virkeligheden.
Og det falder jo også sammen med, at der har været en politisk interesse både fra amerikanerne, men også fra mange andre lande i koalitionen om ligesom at tegne et billede af, at situationen var bedre i Afghanistan, end den egentlig var, og tegne et billede af, at det hele ikke bare sådan faldt fra hinanden på én dag, så snart man begyndte sin exit.
Det er jo bekymrende, at den slags politiske præferencer også påvirker billedet af, hvordan forholdene er sådan et sted, og jeg vil egentlig gerne høre ministerens oplevelse af det, altså om ikke det er tænkeligt, at det har spillet lidt ind.
Trine Bramsen (S), 2021-11-30:
Det håber jeg sandelig ikke, for det vil jo være katastrofalt, hvis det er politisk ønsketænkning, der gør, at man er nået frem til det efterretningsbillede, man er.
Men det er noget af det, jeg selv ser meget frem til bliver kortlagt i det efterretningsspor, der er.
Altså, hvad var det, man baserede sine efterretninger på, og hvad var det for nogle, man – måske – lagde for stor vægt på.
Men der er jo også den mulighed – og det tror jeg bare heller ikke vi må glemme i den her debat – at nogle gange overgår virkeligheden jo selv de allerallerbedste efterretninger.
Så man kan jo godt den ene dag have haft en forestilling om, hvordan virkeligheden vil være i morgen og i overmorgen og om en måned, og så har virkeligheden forandret sig på grund af nogle faktorer, som er blevet udløst.
Det er jo også en tænkelig mulighed.
Noget af det, jeg tror kommer til at gøre en afgørende forskel, er det her, som jeg også har beskrevet flere gange før, nemlig at vi får konsekvenser ind.
Altså, en ting er de sandsynligheder, der opereres med, men hvis vi også får konsekvenser ind, vil det i hvert fald gøre det billede, der tilgår os politikere, bedre.
Altså, der kan godt være en lav sandsynlighed, men en høj konsekvens, ligesom der kan være en høj sandsynlighed, men en lav konsekvens.
Og det vil jo alt andet lige sikre en bedre gennemsigtighed.
Jens Rohde (KD), 2021-11-30:
Hvis man læser Andrew Feinsteins bog fra 2011 , der hedder »The Shadow World: Inside the Global Arms Trade«, så vil man hurtigt kunne forvisse sig om, at man skal være en lille smule varsom med at tage britiske og amerikanske efterretninger for pålydende altid.
Giver det anledning i regeringen til at overveje, hvilke efterretninger man baserer sine handlinger på, at de britiske og amerikanske efterretninger, som man baserede sine vurderinger på, da vi sad i forhandlingslokalet i Udenrigsministeriet, var så fejlbehæftet, som vi jo desværre også har set tidligere?
Trine Bramsen (S), 2021-11-30:
Tak for et godt spørgsmål.
Jeg har en klar forventning om, at Forsvarets Efterretningstjeneste gentænker den måde, som de laver de her analyser på, herunder hvad det er for forskellige elementer, de tillægger værdi, og hvilken værdi de tillægger det.
Og det her er jo ikke bare Danmark, det er på tværs af vestlige efterretningstjenester, og jeg tror, det er vigtigt at se meget nøgternt på, om man baserer sine individuelle efterretninger på de samme grundefterretninger, altså om der opstår group thinking, og det har jeg en klar forventning om er en central overvejelse hos Forsvarets Efterretningstjeneste.
Jens Rohde (KD), 2021-11-30:
Har ministeren anledning til at have måske en idé eller mistanke om, at der i de britiske og amerikanske efterretninger har ligget, nu kalder fru Eva Flyvholm det skønmaleri, men om ikke andet et politisk ærinde i dem?
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-30:
Det tror jeg jo desværre der kan være en rigtig stor risiko for, for jeg synes, vi har set det samme mange gange før.
I Irak havde man f.eks. heller ikke lige tænkt på, at Mosul bare lige kunne falde til IS så hurtigt, som den gjorde osv.
Men det kan jo ske, fordi man har støttet nogle sikkerhedsstyrker, som ikke er, hvad skal man sige, særligt funderet i befolkningen, og som der er en masse problemer med, korruption og alt muligt andet.
Så de spørgsmål er jo helt centrale at tage med, og det håber jeg at ministeren vil have helt åbne øjne over for.
Det er min vurdering, at der er et politisk problem her; at der er foregået en skønmaling.
Og det er noget af det, vi skal have gjort op med, så vi også kan få mere åbenhed om, hvad der bliver forelagt Folketinget som grundlag.
Søren Espersen (DF), 2021-11-30:
Ville ministeren gerne have haft – set i bagklogskabens lys – at Forsvarets Efterretningstjeneste havde orienteret om indholdet af de ugerapporter, der kom fra juni?
Trine Bramsen (S), 2021-11-30:
Undersøgelsen kortlægger jo det billede, der var hen over foråret og sommeren, og der er også et efterretningsspor, og det er også spørgeren bekendt.
For spørgeren har jo set, hvad det er, der undersøges i den her evaluering, og der er et klart efterretningsspor, og det har jeg da som minister om nogen en interesse i bliver belyst.
For hvis der er nogen, der godt kunne have tænkt sig at have oplysninger om, at Kabul ville falde den 15. august, så er det da mig og alle forsvarsministerkolleger i den vestlige verden.
Det ville da have gjort tingene noget lettere, hvis vi havde været bekendt med det.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-30:
Ja, der kom et par stykker med, som ikke havde et lovligt opholdsgrundlag i Danmark, og der er jo ikke er nogen, der er uenige i, kan man sige, at de så skulle have været sorteret fra.
Så vidt jeg husker sagen, blev der også snydt med nogle pas, så ja.
Men helt ærligt, det har også været fuldstændig bevidst for os alle sammen, at når man står i en situation, hvor man har så lidt tid til at evakuere folk og der er ekstremt pres på lufthavnen, så kan der ske fejl, der gør, at der er nogle, der kommer med, der ikke skulle, og ja, den risiko synes jeg da bestemt man skulle tage frem for ikke at have evakueret nogen som helst, som Dansk Folkeparti jo ville have gjort.