Henrik Møller (S), 2020-11-04:
Jeg ved ikke rigtig, om man kan sige, at det her er anden halvleg.
Det er i hvert fald anden halvdel af noget, vi har været i gang med.
Det er jo sådan, at vi her i foråret indgik en boligaftale, som var med bred opbakning fra Folketingets partier.
Med den aftale blev vi jo enige om en ramme på 30 mia. kr. til renovering af de almene boliger i perioden frem til 2026.
Det er jo en stor aftale forstået på den måde, at det her er den største samlede investering i den almene boligsektor nogen sinde.
Den er til gavn for lejerne, den er til gavn for den grønne omstilling, og så er den til gavn for beskæftigelsen.
For at holde hånden under beskæftigelsen og sætte gang i samfundsøkonomien under covid-19 fik vi allerede før sommerferien vedtaget, at der skulle frigives 12 mia. kr. i 2020.
Der har vi sikret, at pengene hurtigt kan komme ud at virke til gavn for beskæftigelsen, og ikke mindst, at vi kan komme i gang med at renovere de mange boliger, der står på Landsbyggefondens venteliste.
Med det her lovforslag, som vi behandler nu, følger vi op på resten af den aftale, som vi indgik, og det betyder, at vi afsætter 6,4 mia. kr. i 2021 og afvikler den resterende del af Landsbyggefondens venteliste.
Vi vil så efterfølgende tilpasse de renoveringsprojekter, der skal være, med ca. 2,2 mia. kr. årligt fra 2022 og frem til 2026 med nye sager.
Med det her lovforslag sikrer vi også, at vi får en mere forenklet renoveringsstøtte; at vi får nogle nye regler for sammenlægning, så flere mindre og billige boliger i de større byer bevares; en grøn garanti, der skal sikre flere energibesparelser i de almene boliger;
midler til nedrivning, bæredygtighed og digitalisering; forlængelse af nedsat og differentieret grundkapital, så det fortsat er billigt for kommunerne at bygge alment – ikke kun, at det er billigt, men så vi også nu har en længere tidsramme, som kommunerne kan agere efter.
Det har jo været et stort problem, at kommunerne fra år til år ikke vidste, hvad rammen var.
Vi forventer, at den bliver, hvad den var sidste år.
Nu har vi over en længere årrække lagt en ramme, som gør det attraktivt også at bygge alment.
Jeg skal også sige, at vi i dag har modtaget oplysning fra øerne omkring den del med mulighed for almene boliger i yderdistrikter.
Vi har fået et brev om det her med 100 pct.s anvisningsret fra kommunernes side.
Der er fem borgmestre, der har reageret i dag.
Man er meget kritisk over for det, og til det vil jeg sige, at det jo ikke er nogen, der har været høringsberettigede, men de har fundet ud af, at det her problem eksisterer.
Det vil jeg godt garantere vi tager med ind i de kommende forhandlinger, så vi forhåbentlig kan finde en løsning, også for, at yderområderne føler, at de rammer, vi giver dem i forhold til at kunne lave nogle almene boliger, er hensigtsmæssige og fornuftige for dem.
Som socialdemokrat synes jeg, det er svært ikke at være begejstret for aftalen, fordi vi med den ekstraordinære indsats renoverer de 72.000 boliger, som i dag står på venteliste.
Vi kan også dermed fastholde en høj boligstandard i den almene sektor, som jo huser omkring en million lejere og dermed er den vigtigste grundsten – eller i hvert fald en af dem – i det danske samfund.
For det andet er aftalen grøn med et incitament til at energirenovere vores boligmasse.
For det tredje har vi været med til at holde hånden under beskæftigelsen i en svær situation.
Jeg ved godt, der er mange, der siger: Går det egentlig ikke meget godt?
Vi skal selvfølgelig hele tiden tilpasse, så vi ikke skaber overophedning eller flaskehalse eller andet, men jeg synes nu trods alt ikke, at det er det, vi hører.
Vi hører til gengæld, at de ting, vi bl.a. med den her aftale har gjort, har sikret en god og en stabil beskæftigelse på lige præcis det her område.
Man kan sige, at vi også rækker hånden ud til fremtidens lærlinge.
I de projekter, der får støtte, skal mindst 15 pct. af de beskæftigede være lærlinge.
Med de ord vil jeg sige, at vi fra Socialdemokratiets side sagtens kan anbefale lovforslaget.