runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2020-01-14:
Man kunne få det indtryk, at spørgeren ikke har læst evalueringen, når spørgeren siger det, spørgeren gør.
Eller også er den i hvert fald blevet læst utrolig selektivt.
Det drejer sig vist om det, som Liberal Alliances ordfører kaldte for finde et hår i suppen, for hvis ordføreren havde læst rapporten, ville ordføreren også, som jeg har gjort, have læst hvert eneste eksempel igennem på, hvem der er blevet nægtet udrejse, hvor mange gange der er blevet forlænget osv.
Og det er fuldstændig rigtigt, at der er et tilfælde, tilfælde 16, som er et eksempel på, at Retten på Frederiksberg omgør den beslutning, der er truffet, sådan at vedkommende får ret til at udrejse.
Men det er undtagelsen.
Langt, langt de fleste af de eksempler, som er i evalueringen, er eksempler på personer, som vi har forhindret i at rejse ud og potentielt blive en terrortrussel eller en trussel mod den danske stats sikkerhed eller andre staters sikkerhed, sådan som det er kravet efter lovgivningen.
Mette Abildgaard (KF), 2020-01-14:
Men jeg må indrømme, at jeg synes, det er direkte usagligt, at man ikke forholder sig til den anbefaling og den rådgivning, man får fra ministeriets egne folk i form af Miljøstyrelsen, i lige præcis det her spørgsmål.
Jeg synes, det er helt utidigt, at man overhovedet ikke nævner det.
Man skøjter bare hen over det og siger, at man er åben, og at man gerne vil lave forbud, men man nævner ikke, at de folk, man har ansat til at rådgive om det her i en styrelse, meget, meget klart siger, at der ikke er sundhedsmæssige eller naturmæssige risici forbundet med brugen af glyfosat, som jo i hvert fald er en del af det her borgerforslag.
Så jeg vil egentlig bare høre ministeren: Hvorfor fyrer man ikke hele bundtet?
Der er jo ingen grund til at have miljøstyrelse, hvis man er fuldstændig ligeglad med dem og ikke lytter til deres faglige rådgivning.
Hvorfor fyrer man ikke hele bundtet og bruger pengene på at opkøbe nogle arealer, vi kan lave noget mere vild natur på?
Det ville da være gavnligt for naturen.
Lea Wermelin (S), 2020-01-14:
Men inden man svinger sig sådan helt op, som jeg kan høre, at ordføreren gør, tror jeg sådan set også, det vil klæde ordføreren lige at høre efter, hvad det præcis var, jeg sagde.
For jeg synes, det er lidt ærgerligt, at man skubber Miljøstyrelsen foran sig i stedet for at tage stilling til det borgerforslag, der er.
For det er klart, at jeg selvfølgelig lytter til den faglige rådgivning, jeg får.
Men det, som Miljøstyrelsen siger, er jo ikke, at der ikke kan være et fagligt belæg for, at man netop på visse anvendelser i forhold til risikoen for vores grundvand eller overfladevand ikke kan lave begrænsninger.
Så inden man indtager det synspunkt, tror jeg bare, jeg vil advare imod det, for det er faktisk ikke den faglige rådgivning, der er.
Ja, og jeg tror da, det er rigtig vigtigt, at vi netop også går til det politisk og siger, hvad det er for en ambition, vi har.
Nu diskuterer vi jo ikke glyfosat konkret, men vi har sådan set skrevet ind i det papir, vi er enige med Enhedslisten, SF og Radikale om, at vi ønsker at nedbringe brugen af sprøjtemidler, og der er det her jo et af værktøjerne.
Det kan ikke stå alene, men det er et vigtigt skridt og element i den forbindelse.
Carl Valentin (SF), 2020-01-14:
Jeg synes, det er dejligt at høre, at ministeren ser rimelig positivt på det her borgerforslag, men det undrer mig lidt, at man ikke vil sige klart, hvor man har tænkt sig at placere Danmark i år 2022, når vi igen skal forhandle, om det her stof fortsat skal være tilladt.
Hvordan kan det være, at man ikke vil melde klart ud, at Danmark stiller sig på det hold, som vil kæmpe imod glyfosat?
Lea Wermelin (S), 2020-01-14:
Det hænger sammen med den rækkefølge, som er vigtig i det her, netop at når vi godkender eller vælger ikke at godkende stoffer i EU, står vi på et videnskabeligt grundlag.
Det gør vi jo i dag, og det skal vi også gøre fremadrettet, og derfor er der jo lige nu en proces, hvor man kigger grundigt ned i alt, hvad der er af rapporter og nyeste viden osv., og hvor Danmark sådan set også spørger nogle af de lande, som har været en del af den her diskussion, om, hvad det er baseret på, om de har nogle rapporter, og om de har noget ny viden, som vi skal have ind i det her.
For det er klart, at hvis der kan vises et sundhedsmæssigt, videnskabeligt dokumenteret problem, skal vi selvfølgelig handle på det, men det må være i den rækkefølge, at vi først får den viden ind, og når der så skal tages stilling, frem mod at stoffet skal revurderes, skal vi have en politisk beslutning om det.
Altså, hele den her nye European Green Deal, som skal i gang nu her, handler jo også rigtig meget om, hvad det er for et miljø, vi vil have i fremtiden, og dér er sprøjtemidlerne selvfølgelig vigtige, så dem skal vi arbejde på at begrænse.
Men i forhold til de konkrete godkendelser er vi jo også nødt til at stå på konkret viden.
Zenia Stampe (RV), 2020-01-14:
Jeg vil bare kvittere for ministerens tale, som jeg står med her, for jeg var altså lige på toilettet, da den blev holdt, men så fik jeg lov til at få den udleveret, og det er jo rigtig godt, men jeg bliver bare nødt til lige at spørge ind til indsatsen.
Der står flere steder, at regeringen er positiv over for en indsats i forhold til at begrænse brugen af sprøjtemidler på privat og offentlig grund, og der står, at regeringen vil undersøge forskellige muligheder.
Kan vi ikke få det lidt tydeligere?
Vil regeringen også støtte et forslag om at forbyde anvendelsen af de her sprøjtemidler i det omfang, det er muligt, på særlige overfladetyper på privat og offentlig grund?
Det er i virkeligheden bare lige, om vi ud over ordet undersøge også kan få ordet støtte.
Lea Wermelin (S), 2020-01-14:
Ja, regeringen arbejder for at få et forbud på offentlige og private arealer; det, der bare er vigtigt i forhold til den diskussion, vi har lige nu, om borgerforslaget, er, at det skal være et forbud, som holder sig inden for EU-retten, og der er der nogle forskellige elementer, som gør, at det, der ligger her, ikke kan bakkes op.
Men jeg synes, det er rigtig vigtigt for mig også at sende det signal til alle de mennesker, som har skrevet under på det her, at vi er enige.
Vi er enige i, at det er vigtigt at nedbringe brugen af sprøjtemidler generelt set, og derfor kigger vi nu på, hvordan vi så kan gøre det, dels så det ligger inden for EU-retten, dels så vi sikrer, at der ikke kommer sikkerhedsmæssige problemer, der giver anledning til nogle af de her undtagelser.
Så det er det, vi arbejder for.
Når arbejdet med den undersøgelse er færdigt, jamen så skal vi jo selvfølgelig diskutere det her i Folketinget en gang til.
Zenia Stampe (RV), 2020-01-14:
Så vi kan forvente, at der kommer et forslag fra regeringen om at forbyde anvendelsen af sprøjtemidler på nærmere afgrænsede overfladetyper på privat og offentlig grund.
Det er sådan, jeg forstår ministeren.
Jeg ville bare gerne lige have lokket ministeren helt ud på planken, for det er i virkeligheden også sådan, jeg hører det.
Det er det, jeg hører der bliver sagt mellem linjerne.
Men det kunne være så dejligt at høre det sagt helt rent og klart.
Lea Wermelin (S), 2020-01-14:
Jamen jeg synes, jeg prøver at sige det så utrolig klart, som jeg overhovedet kan, men det er min ambition, at vi skal have det forbud i Danmark i forhold til brugen af sprøjtemidler på private og offentlige arealer.
Mai Villadsen (EL), 2020-01-14:
Tak for ordet.
Det er lidt ærgerligt, at vi står i dag med en minister, som ikke vil stemme for borgerforslaget, men jeg hører dog alligevel de gode takter, i forhold til at regeringen selv vil fremsætte et forslag.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvad tidsplanen er.
Er der noget estimat over, hvornår vi kan forvente et sådant forslag, hvornår kan alle de borgere, som har skrevet under på borgerforslaget, forvente, at der faktisk kommer handling?
René Christensen (DF), 2020-01-14:
Tak for det – det vil jeg gerne kvittere for.
Men bare for igen at følge op i forhold til de tal, som jeg står med, så er det jo sådan, at man ud af de her knap 25.000 målinger, man har foretaget i forbindelse med grundvandsmonitoreringen over en lang årrække, har fundet meget små forekomster i 25 af dem.
Det er heldigvis kun i fem af dem, hvor man har fundet det i vandværksboringerne.
Men alligevel er det en meget, meget lille del, som der er tale om – det er bestemt ikke, fordi vi skal stå og blive bange for, at vores grundvand er voldsomt forurenet af glyfosat – og derfor har vi også muligheden for at gøre noget.
Så igen – det er nok mere en kommentar – i Dansk Folkeparti ser vi selvfølgelig frem til at modtage invitationen, når vi skal finde løsningerne fremadrettet, og vi vil også gerne kvittere for, at vi overhovedet får den her debat, og det er jo på grund af, at der er kommet et borgerforslag.
Carl Valentin (SF), 2020-01-14:
Men der er jo ingen mennesker, der er uenige i, at vi skal bruge den nye viden; selvfølgelig skal vi det.
Men det her jo også en debat, man har haft i årtier.
Altså, jeg synes, der ville være et vigtigt signal i, hvis vi havde en regering, der gik ud og sagde: Det her er en vigtig politisk dagsorden for os, og vi vil gerne alliere os med andre lande som Østrig eller Frankrig eller Tyskland om at presse på for en langt strammere lovgivning på det her område.
Hvorfor kommer man så ikke med den melding?
Hvis nu vi så får en helt vildt ny, revolutionerende viden om glyfosat – at det bare er totalt ufarligt – kan man jo så tage det ind.
Mette Abildgaard (KF), 2020-01-14:
Nu har jeg kunnet se, at eksempelvis »Detektor«, som jo har afdækket det her emne meget grundigt, også har bedt om en kommentar fra ministeren, fordi ministeren er ude at tale om den her store bekymring, som glyfosat giver anledning til.
Lea Wermelin (S), 2020-01-14:
Tak for det.
Det vil jeg da gerne kvittere for.
Jeg synes også, der er grund til at rose alle de borgere, som aktivt involverer sig i det politiske arbejde, og som har en holdning til, at Danmark skal være et grønt førerland og bl.a. også på det her område skal handle.
Defor er jeg også glad for, at jeg i dag kan sige, at vi sådan set støtter ambitionen i det her forslag.
Derfor vil jeg også bare følge op i forhold til Dansk Folkepartis tilgang med hensyn til, hvordan man kunne gøre noget for at begrænse brugen.
Men jeg tror, det er meget vigtigt, at man holder nogle ting adskilt, for ordføreren blander jo sådan set det hele sammen her.
Så er der et spørgsmål specifikt om glyfosat, og det ville jo også være i modstrid med EU's regler, hvis vi i Danmark forbød glyfosat.
Det får vi jo også lejlighed til at diskutere her om lidt.
Men man kan jo sagtens være bekymret for brugen af sprøjtemidler og have et generelt ønske om, at det skal nedbringes, selv om man lytter til den faglige rådgivning også.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2020-01-14:
Tak, og tak til ministeren for netop også at tage borgerforslaget alvorligt og gå ind i debatten om det.
Det er jo ikke ret lang tid siden, at vi havde diskussionen sidst, og vi har også diskuteret det her i Folketingssalen, men jeg kunne egentlig godt tænke mig, om ministeren lige kunne oplyse alle om, hvor lang tid EU-godkendelsen gælder for det her, for det er jo ikke lang tid siden, det blev diskuteret, og Danmark var jo et af de lande, der ikke ville være med på et forbud mod det og faktisk fik forlænget godkendelsen i de her 5 år.
Så hvor lang tid ligger godkendelsen p.t. i EU-systemet til at kunne bruge eksempelvis Roundup?
Lea Wermelin (S), 2020-01-14:
Borgerforslaget går jo på sprøjtemidler bredt set, så det vil sige, at det kan have alle mulige forskellige godkendelsesperioder, og det vil jo så være sprøjtemidler, som er godkendt i EU.
Men vi kan jo sagtens gå til det med et ønske om, at vi som offentlig myndighed skal gå foran, at det private skal være med, fordi der kan være en bekymring for, at vi i virkeligheden bruger mere.
Men det, som ordføreren spørger om, er spørgsmålet om glyfosat og den godkendelsesproces, der har været der, tænker jeg, og det er godkendt i EU til og med 2022.
Det vil sige, at der kommer en fornyet EU-proces i den forbindelse.
I forbindelse med den bekymring, som Socialdemokratiet havde, pressede vi under den tidligere regering på for at gøre godkendelsesperioden kortere, sådan at vi netop kan reagere, hvis der kommer ny viden på området.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2020-01-14:
Det vil sige, at man meget snart vil i gang med at diskutere det igen, da godkendelsen kun løber til 2022.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om regeringen nu har tænkt sig at stille på det hold af EU-lande, som kæmper imod en fornyet tilladelse, eksempelvis til brug af glyfosat, eller om man vil stå ligesom tidligere regeringer og kæmpe for at bevare en tilladelse.
Lea Wermelin (S), 2020-01-14:
Jeg tror, man er nødt til at tage det i den rigtige rækkefølge, for frem mod en godkendelsesproces eller en forlængelse af en godkendelse i EU, er der jo et fagligt, videnskabeligt arbejde, som går ind og kigger på de stoffer, som nu engang skal godkendes, og derved også al den nyeste tilgængelige viden, og der skal Danmark jo presse på for netop at få den bedst mulige viden.
Så er det klart, at der jo er en diskussion, og det er da også noget af det, jeg har fulgt i forhold til nogle af de EU-lande, der har meldt nogle ting ud, men der er jo ikke noget forbud noget sted i EU i dag i forhold til glyfosat, for det kan man ikke inden for EU-reglerne; men vi har spurgt nogle af de lande, der har meldt ud, om de har en ny videnskabelig viden, for så skal det selvfølgelig ind i den proces.
Og når vi har det vidensgrundlag, skal vi jo træffe en politisk beslutning på baggrund af det.
Jacob Jensen (V), 2020-01-14:
Jeg forstår simpelt hen ikke det svar.
Undskyld, miljøminister, men hvis ministeren har som ambition, at man ikke ønsker at bruge et bestemt sprøjtemiddel eller i det hele taget gift på offentlige arealer som eksempelvis Banedanmarks arealer, så er det jo ikke et spørgsmål om, om man skal forbyde det.
Det behøver man jo ikke.
Man kan jo bare sige til sin egen institution: Vi ønsker ikke længere, at I skal bruge det her i jeres daglige drift af jeres arealer.
Det er ikke forbudt, men som ejere af Banedanmark siger vi til jer: I skal ikke bruge det.
Hvorfor gør regeringen ikke det, hvis man har det som ambition?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Lea Wermelin (S), 2020-01-14:
Det er der to grunde til.
For det første er offentlige arealer jo ikke kun statens egne arealer.
Det vil sige, at kommunerne også skal inddrages i det her.
Det kan godt være, at Jacob Jensen har en anden opfattelse af det, men det er nu engang sådan, at vi jo ikke kan forbyde kommunerne at gøre det, medmindre vi vedtager en lov.
Det er den ene grund.
Den anden specifikke grund er i spørgsmålet, der handler om Banedanmark, hvor jeg siger, at vi er nødt til at lave det her arbejde grundigt.
Vi er nødt til at have en grundig undersøgelse af, dels hvad andre EU-lande har gjort, og hvordan vi kan lave et dansk forbud, som holder sig inden for reglerne, dels hvilke undtagelser der er behov for.
Banedanmark vil bl.a. være et af de steder, hvor der har også sikkerhedsmæssigt kan være nogle hensyn, vi skal tage.
Det er jo lidt bemærkelsesværdigt, at man henviser til udtalelser fra Miljøstyrelsen, når der er en faglig og saglig bekymring i forhold til den samlede belastning for vores grundvand og overfladevand.
Det er jo lige præcis den bekymring, som vi også går ind til det her med.
Så jeg undrer mig lidt over, hvad det er for nogle udtalelser, som Venstre henviser til, når det er det her borgerforslag, vi taler om.
For mig bekendt er det ikke den rådgivning, jeg får, og derfor synes jeg også, det en lille smule er at afspore den debat, som vi har i dag.
Når det så kommer til spørgsmålet, om det offentlige kan gå foran, er svaret: Ja, det skal vi gøre.
Der er i virkeligheden også nogle rigtig gode historier at fortælle, for det er jo lykkedes os at nedbringe det offentlige forbrug markant med frivillige aftaler.
Vi er bare ikke kommet hele vejen.
Der siger vi jo som regering – og der er vi jo nok bare uenige – at vi synes, at man skal forbyde brugen på offentlige arealer.
Betyder det så, som Venstres ordfører spørger til, at det vil være forbudt alle steder?
Nej, det gør det ikke, og det er jo derfor, vi skal undersøg præcist, dels hvilke anvendelser og på hvilke arealer man kan forbyde det, og dels hvad EU-reglerne siger om det, dels om der skal være nogle undtagelser af sikkerhedsmæssige eller andre årsager.
René Christensen (DF), 2020-01-14:
Tak for det.
Først vil jeg gerne rose ministeren for den tilgang, som regeringen har til det lovforslag, vi behandler her, og også til de to tidligere talere fra Venstre og Konservative.
Jeg er faktisk meget enig med ministeren i, at der jo ligger godkendelser på glyfosat.
Det er et produkt, der har været godkendt i over 40 år, men – og det er jo det, man skal huske at kigge på, og derfor tror jeg også, at ministeren har fuldstændig ret – hvis man bare kigger på 1990'erne og frem til nu, er der faktisk blevet foretaget lidt over 14.000 analyser i forbindelse med grundvandsmonitoreringen, og der er foretaget næsten 12.000 analyser i vandværksboringerne, og man har næsten ikke fundet noget, men man har fundet noget, og det betyder jo faktisk, at glyfosat godt kan ende i grundvandet.
Så ros til ministeren.
Jacob Jensen (V), 2020-01-14:
Jeg har det som fru Mette Abildgaard.
Jeg undrer mig selvfølgelig også over den måde, som regeringen positionerer sig på her, i forhold til de eksperter, der udtaler sig på området, og i forhold til de udtalelser, Miljøstyrelsen er kommet med.
Men uanset hvad fagkundskaben så måtte sige, vil jeg sige, at hvis man har som ambition, at man ikke ønsker at bruge sprøjtemidler på offentlige arealer, så kan man jo sådan set gå foran.
Man behøver ikke at forbyde det; man kan jo bare sige: Dem bruger vi så ikke.
Et af de steder, hvor man bruger allermest af det her – i det her tilfælde Roundup – er jo på Banedanmarks arealer.
Vil regeringen dermed i morgen gå ind og sige til Banedanmark: Det er nu hermed slut med at bruge det her; det er godt nok ikke forbudt, men vi synes ikke, at vi skal bruge det, så det er nu hermed en beslutning, som regeringen tager på vegne af Banedanmark?
Peter Hummelgaard (S), 2020-01-15:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg også nævnte i mit svar på det forrige spørgsmål, S 497, er det helt centralt for regeringen, at et nyt ydelsessystem balancerer to hensyn: Der skal fortsat være en væsentlig økonomisk gevinst ved at være i arbejde, og der skal være en rimelig levestandard i den midlertidige periode, hvor man er uden arbejde.
Den balance er der ikke i det nuværende ydelsessystem, hvor kontanthjælpsloftet i nogle tilfælde rammer skævt og tilfældigt.
Vi ved, at det især har ramt mange børnefamilier hårdt på pengepungen, og at det kan gå ud over børnene.
Derfor har vi på den korte bane indført et nyt midlertidigt børnetilskud, som giver en økonomisk håndsrækning til de familier, der er ramt hårdest af kontanthjælpsloftet eller integrationsydelsen.
Det fremgår af kommissoriet, at et nyt ydelsessystem skal være udgiftsneutralt, det vil sige i forhold til de udgifter, der årligt anvendes på området, eksklusiv den midlertidige finansiering, der blev afsat til det midlertidige børnetilskud.
Såfremt der er behov for finansiering i ydelsessystemet, kan kommissionen dog pege på finansieringsforslag inden for kontanthjælpssystemet bredt set.
Nu skal kommissionen i gang med sit arbejde, som jeg ser frem til at følge, og det er derfor alt for tidligt at spå om, hvordan et nyt ydelsessystem kan se ud.
Hans Andersen (V), 2020-01-15:
Jeg er fuldstændig enig med ministeren i alt, hvad ministeren sagde, undtagen det sidste om, at der er brug for et ekstra børnetilskud til familierne.
For vi er af den opfattelse, at der sådan set selv med kontanthjælpsloftet for børn i en familie – en enlig forsørger med to børn på kontanthjælp har jo 18.300 kr. efter skat hver måned – er mulighed for at gå til børnefødselsdage og deltage i fritidsaktiviteter m.v. Men hvordan hænger det her sammen med, at Socialdemokratiet før valget sagde, at udlændingepolitikken ikke bliver lempet, men efterfølgende efter valget har ydet et ekstra tilskud til udlændinge på kontanthjælp?
Peter Hummelgaard (S), 2020-01-15:
Jeg synes, der er en fin harmoni i det, vi gør.
For uanset hvilken hudfarve man har, uanset hvad det er for en situation, ens forældre er i, så er børn stadig væk børn, og vi insisterer på, at børn skal have et ordentligt afsæt i tilværelsen.
Vi insisterer på, at børn skal have nogle ordentlige muligheder for at kunne være netop børn.
De skal leve i familier, også når man er på det underste sikkerhedsnet, hvor man går mæt i skole, hvor man kan deltage i børnefødselsdage, og hvor man kan deltage i fritidsaktiviteter.
Det er derfor, vi, indtil vi har anbefalingerne til et nyt ydelsessystem, giver en økonomisk håndsrækning til de børnefamilier, der er hårdest ramt.
Hans Andersen (V), 2020-01-15:
Tak for svaret.
Men vi kan jo blot konstatere, at det ekstra tilskud, der lige nu er blevet ydet, især ydes til arbejdsløse udlændinge, og det betyder jo, at det er mindre attraktivt at tage et arbejde.
Hvordan hænger det sammen med regeringens ambitioner om at få flere flygtninge og indvandrere i arbejde?
Det er jo sådan set det store spørgsmål, som man kan stille sig selv, og det venter jeg spændt på svaret på.
For der vil regeringen jo åbenbart to ting, dels yde et større tilskud til arbejdsløse indvandrere, dels melder man ud, af de så i øvrigt skal prøve at finde et arbejde hurtigst muligt.
Og de to ting harmonerer bare slet ikke.
Peter Hummelgaard (S), 2020-01-15:
For at være helt ærlig må jeg erklære mig uenig med Hans Andersen.
Det, vi sagde inden valget, var, at vi har en ydelsessystem, som ikke længere er i balance.
Vi kan jo omvendt også se, at der er nødt til at være en sammenhæng mellem det, at der er en økonomisk gevinst ved at være i arbejde, og det, at man har et ordentligt levegrundlag, hvis man midlertidigt mangler et arbejde.
Det har vi sagt vi gerne ville have kloge menneskers input til, nemlig hvordan vi kan skabe bedre balancer i, samtidig med at vi også har sagt ærligt inden valget, at vi ville komme til at gøre noget midlertidigt som en håndsrækning til børnefamilierne.
Hans Andersen (V), 2020-01-15:
Jeg finder blot, at det jo er en konstatering af, at Socialdemokratiet siger ét før valget og gør noget andet bagefter.
For holdningen var jo meget klar fra Socialdemokratiets side inden valget, nemlig at udlændinge ikke skulle have en stigende indkomst.
Og nu må vi bare konstatere, at langt, langt størstedelen af dem, der får et midlertidigt børnetilskud, jo er mennesker og familier med indvandrerbaggrund.
Og det midlertidige børnetilskud gør det jo ikke mere attraktivt for dem at komme ud i samfundet og tage et job.
Peter Hummelgaard (S), 2020-01-15:
Jeg synes, at vi i den her konkrete sag har gjort lige præcis, hvad vi også sagde til vælgerne og i øvrigt til den brede offentlighed inden valget.
Vi har hele vejen igennem
Vi har også sagt, at vi synes, at de ubalancer både er så komplekse og vanskelige, at vi har brug for kloge menneskers input til, hvordan de kan løses.
Vi har også sagt, at i forhold til den for nuværende meget store udfordring, der er med børnefamilier, som lider meget store afsavn, vil vi også gå ind og lave en midlertidig håndsrækning til dem.
Og alle de ting har vi gjort.
Hans Andersen (V), 2020-01-15:
Man må jo blot konstatere, at Socialdemokratiet siger ét, når de er i opposition, og så gør Socialdemokratiet noget helt andet, når de er i regering.
Det er jo ikke nemt at få et svar, for hvordan kan det være, at Socialdemokratiet før valget kunne love, at ydelserne til udlændinge ikke ville blive sat op, men som noget af det første efter valget netop har gjort det?
Nu kan ministeren jo så ikke svare på, om man endnu en gang ønsker at sætte ydelserne til arbejdsløse udlændinge op.
Er det regeringens intention, at de knap 300 mio. kr. i ekstra sociale ydelser om året, som regeringen giver midlertidigt til kontanthjælps- og integrationsydelsesmodtagere, skal videreføres i et nyt ydelsessystem, når Ydelseskommissionen har fremlagt sine anbefalinger?