runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DD), 2025-05-02:
Ja, mange tak.
I Danmarksdemokraterne synes vi jo, det er en spændende dag i dag, for noget af det, der ligger os meget på sinde, er de pårørendes vilkår.
Der er rigtig mange pårørende, der har det svært, og som jo i den grad bliver slidt ned, mens de gør det, der falder dem naturligt, nemlig passer på deres allernærmeste og deres kæreste.
Der er flere undersøgelser, der viser, at det er noget, som tærer så hårdt på dem både fysisk og psykisk, at det kræver, at der sker meget mere i forhold til at fokusere på de omstændigheder, de lever i, men også for at sikre, de får nogle bedre vilkår.
I Danmarksdemokraterne tog vi sidste år i sidste folketingssamling initiativ til en forespørgselsdebat om de pårørendes vilkår.
Det her beslutningsforslag, som vi præsenterer i dag, og som vi jo glæder os til at høre hvad de forskellige ordførere siger til, følger op på den forespørgsel.
Det, vi jo bl.a. foreslår her, er, at man laver en decideret kortlægning af de forskellige initiativer, som kan understøtte de mange pårørende og deres arbejde.
Der er nogle ting, man tænker at ingen da kan være imod, så jeg er meget spændt på at høre de forskellige ordførere, som har valgt at bruge tid på at møde op her i salen i dag.
Jeg glæder mig meget til debatten og er meget spændt, for de pårørendes vilkår er noget, det er virkelig vigtigt at vi tager os af.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-02:
Det tal, jeg har, er sådan set, at der for hvert år bliver fundet rester af landbrugets sprøjtegifte i flere og flere af de aktive drikkevandsboringer.
I 2024 var der fund i 55,7 pct. af de aktive boringer.
Det er også det, som jeg har nævnt tidligere i dag, og hvis der er nogle opdaterede tal, vi skal have frem, for at Danmarksdemokraterne kan forstå alvoren i det her, så er det sådan set helt fint, hvis vi kan få rullet ud, at problemet er så stort.
Man kan jo sige, at det, når man måler det på aktive boringer, ikke siger noget om den samlede vandmængde.
For der kan jo være nogle boringer, hvor man får mere vand op end andre.
Så et ekstra tal, så man ligesom kunne sige, hvor mange procent af vores drikkevand der er forurenet, ville det sådan set være godt at få frem.
Jeg synes, at det er et alarmerende stort tal.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-02:
Jeg synes, at der er grund til at takke Enhedslisten for at tage os med ind i den krystalkugle, som socialismen jo på mange måder udgør, altså en sådan John Lennonsk vision for verden, hvor vi alle sammen tror på det bedste i mennesket, det bedste i nationerne, at vi alle sammen sådan måske svævende på en lille lyserød sky kan glæde os over, at paradis er nært forestående, og at alting bliver godt.
Sådan må det jo være at være socialist.
Det største problem ved socialisme er, at det jo formodentlig fungerer, men kun i en totalitær sammenhæng, hvor der ikke er andet.
Vi må i hvert fald konstatere, at de eksempler, der har været med socialisme rundtomkring i verden, fungerer, så længe man med vold og magt holder folk inde i de pågældende lande; for de drømmer om at komme ud, når de finder ud af, hvordan det er at leve i de lande, der ikke er socialistiske.
Det samme gælder jo i forhold til de her sådan lidt infantilt naive og sikkert også velmenende forslag, som man fremfører, om en bedre verden.
Kunne vi dog ikke bare forbyde atomvåben?
Jamen hvilket barn ville ikke have det med i sin aftenbøn?
Problemet er jo bare, at der nok er nogen derude, der ikke er med på forbuddet.
Derfor skal vi prise os lykkelige over, at nogle af vores allierede har været med til at investere i og sikre våben, som afskrækker de onde kræfter i verden, altså dem, som venstrefløjen sjovt nok på en eller anden måde altid ender med at være i allieret med.
De afskrækker dem fra at bruge deres våben.
Vi skal prise os lykkelige over, at de venner, vi har, har været villige til at sætte penge og ressourcer af til at udvikle våben, der gør, at de børn kan gå i seng og både drømme, men også have realistisk mulighed for at vågne op i en verden, det er lidt bedre end den, som ville findes med socialismens løgne om, hvordan man bare lige kan indrette økonomien og bare lige kan indrette verden, så man på den måde opnår paradis i morgen.
Det kommer ikke til ske.
Det er derfor, at socialismen er en forbrydelse mod menneskeheden, og det vil jeg gerne takke Enhedslisten for at illustrere gang på gang.
Tak, formand.
Inger Støjberg (DD), 2025-05-06:
Der var nok en sag, vi kunne være helt enige om, i forhold til hvordan man skal opføre sig i den politiske debat.
Jeg vil endda også godt tage den et lille stykke videre og sige, at jeg synes, man skulle skamme sig, hvis man stiller sig op foran en slagterbutik og prøver på at ødelægge en families virksomhed.
Jeg synes også, man skulle skamme sig, når man ødelægger et 1. maj-møde eller saboterer alle andre politiske møder, og jeg synes, at man skulle skamme sig, hvis man råber ad politikere eller spytter efter dem på gaden.
Det tror jeg bare, vi er hundrede procent enige om, men det er ikke det, jeg vil spørge til.
Jeg tror, at vi alle sammen efterhånden har konstateret, at statsministeren sådan er relativt madinteresseret og måske endda nok lidt med en forkærlighed for makrelmadder, tør jeg godt at sige, og måske også leverpostejmadder, har jeg kunnet læse mig frem til.
Der var jo engang, hvor statsministeren havde sådan et lidt mere internationalt blik på mad, kan man sige, og jeg tænker selvfølgelig på spaghetti med kødsovs.
Det var en sag, som statsministeren kastede sig meget ind i i valgkampen, hvor hun jo på direkte tv i en statsministerdebat lovede og sådan set ordret sagde, at for den enlige mor med tre børn, der alle sammen går til fodbold, måtte spaghettien med kødsovs ikke blive dyrere.
Nu er vi i en situation, hvor hakket oksekød koster oppe omkring 171 kr. per kilo.
Derfor er mit spørgsmål til statsministeren selvfølgelig her i dag, hvordan hun forholder sig til det, og hvordan hun forholder sig til bruddet i forhold til det løfte, som hun ellers slog sig voldsomt op på i valgkampen, altså at det ikke skulle være dyrere at være dansker, og at den enlige mor, der jo så havde tre børn, der gik til fodbold alle sammen, måtte man forstå, selvfølgelig ikke skulle opleve, at spaghettien med kødsovs er blevet dyrere.
Peter Kofod (DF), 2025-05-06:
Tak for det.
Enhedslisten vil med det her forslag have en national handlingsplan for kvinders sundhed.
Det, man konkret nævner i forslaget her, er fokus på kvindesygdomme, herunder endometriose, fertilitetsudfordringer, fødselsskader, overgangsalder m.m. Vi har jo allerede diskuteret endometriose, og det er jo en fair sag.
Det havde vi en forespørgsel om for nogle måneder siden på Liberal Alliances initiativ.
Enhedslisten foreslår så nu det her forslag til en national handlingsplan.
Jeg synes da, at det er væsentligt at diskutere de her ting, men vi skal ikke gøre det, fordi det er kvindesygdomme.
Vi skal gøre det, fordi det er rigtige sygdomme.
Vi skal lade være med at sige, at kvindesygdomme er mindre vigtige end mandesygdomme.
Jeg kunne også lave en liste her i dag og sige, at vi mænd er lidt mere skrøbelige end mine kvindelige kollegaer.
Vi lever i gennemsnit 4-6 år kortere.
Det kunne man jo også lave handleplaner for.
Men det skal vi ikke, for vi skal behandle sygdomme, uanset om det er kvinder, der får dem, eller mænd, der får dem.
Jeg ved også, at der er gang i et forslag om at lande en beretning på det her.
Det synes jeg måske egentlig er fornuftigt nok.
Det er ikke sådan, at forslaget her mangler gode intentioner, for det er jo fine intentioner.
Jeg tror måske bare, at det er fornuftigst at lande en beretning, og det vil vi også kunne støtte fra Dansk Folkepartis side.
Tak for ordet.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-06:
Tak, formand, og tak til Enhedslisten for at tage endnu et vigtigt emne op her i salen.
For ulighed i sundhed har jo mange ansigter.
Forslagsstillerne her ønsker, at regeringen skal indkalde Folketingets partier til forhandlinger om en national handleplan om kvinders sundhed.
Det er jo en problematik, der heldigvis har fået langt større bevågenhed både herinde på Christiansborg og uden for de tykke mure.
Der er endda et tværpolitisk netværk, der har sat emnet på dagsordenen, som vi i Radikale Venstre med flere gode deltagere herindefra er meget engageret i.
For der er nemlig en historisk skævhed i, hvilke sygdomme der har været forsket i, herunder bl.a. sygdomme, der alene rammer kvinder.
Det kommer også til udtryk i, at man historisk har ignoreret eller i hvert fald negligeret smerter og andre gener, som kvinder er gået til lægen med.
Den debat har heldigvis ændret sig de seneste år, og det har jo bl.a. ført til, at vi i dag taler langt mere åbent om en ellers overset sygdom som endometriose.
Jeg noterede mig under talen, at ministeren ganske korrekt påpeger, at hvis man her i salen fremhæver behovet for at gøre noget, skal man også huske det ved andre relevante forhandlinger, og det er jeg selvfølgelig helt enig i.
Det har vi da også gjort i Radikale Venstre.
Jeg finder det ikke helt så problematisk at bakke op om at indkalde til forhandlinger som andre.
Jeg vil personligt gerne have diskussionen på et ordentligt fagligt fundament og drøfte behovet for midler, for politiske prioriteringer og for finansiering.
Men fred være med det.
Jeg er bestemt ikke afvisende over for en beretning, såfremt den er fornuftig og anviser vejen til reel handling.
Jeg ser frem til det videre arbejde i udvalget.
Tak for ordet.
Camilla Fabricius (S), 2025-05-06:
Tak for det.
Jeg ved faktisk ikke helt, hvor jeg skal starte.
Jeg står her med et referat fra den 18. juni 2024, der refererer til en konstitueringsaftale, hvor man har drøftet, hvad det er for opgaver, udvalget skal have, og det er altså konstitueringspartierne, der har aftalt i Region Hovedstaden, at man skal nedsætte et udvalg, der skal kigge på kvinders sundhed.
Og man harcelerer over, at man ikke andre steder har taget initiativ, når man udmærket godt ved, at Region Midtjylland fra Socialdemokratiet og Radikale Venstres side lige har taget initiativ til at lave et sammenligneligt.
Og ministeren viser fuldstændig entydigt, både i det, hun siger i salen, men også i de handlinger, hun har foretaget hidtil, at hun tager det her alvorligt.
Så jeg forstår simpelt hen ikke, hvad det er, man sådan helt polemisk tager i forhold til at have lånte fjer.
Jeg synes, man skal lave en aftale, gå ind i en beretningstekst, og så droppe det polemiske.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Nu er jeg lidt usikker på, hvor det er, ordføreren mener at jeg har været polemisk i min tale.
Jeg synes sådan set, jeg anerkender, at der er partier, som anerkender den her problemstilling.
Men så har jeg bare svært ved at forstå afvisningen af det her beslutningsforslag.
Det her beslutningsforslag handler alene om, at vi skal sætte os ned ved et forhandlingsbord og prøve at få afdækket noget.
Vi siger endda alene, at vi peger på nogle områder, vi synes det var naturligt at der skulle indgå, men at der naturligvis skal være en sammenhæng imellem, at vi både afsætter midler til forskning, og at vi får mere viden, men også, at vi også afsætter midler til både diagnosticering og behandling.
Det forstår jeg helt ærligt ikke hvad det polemiske er i.
Jeg synes tværtimod, det her er udtryk for, at vi rækker en hånd frem, men at den af polemiske årsager bliver slået ned, fordi man ikke ønsker, at man skal sætte sig ned til et forhandlingsbord, men at regeringen vil pege på nogle initiativer.
Det er jo fair nok, men jeg forstår bare ikke helt afvisningen i forhold til at indkalde til forhandlinger, så vi netop kunne se, hvor langt vi kunne nå i fælles enighed omkring det her spørgsmål.
Camilla Fabricius (S), 2025-05-06:
På forskellige ledder har regeringsordførere rakt frem til ordføreren.
Jeg synes, ministeren har redegjort rigtig godt for, hvor det er, regeringen står, og det jo helt fair, at vi kan være uenige.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Men jeg forstår simpelt hen ikke, hvad det er, ordføreren mener med, at vi skulle pynte os med lånte fjer på det her område.
Altså, det, jeg har hørt fra regeringspartierne, er, at man vil afsætte midler i finansloven til et videncenter.
Og det er bare der, hvor jeg siger: Det er for os ikke nok.
Hvis det er sådan, at vi skal noget i forhold til det her, så er det ikke nok, at vi afsætter midler i forskningsreserven.
Det synes vi også vi skal, og vi synes jo også, at man skal lave et videncenter.
Men det i sig selv er ikke nok, og det er sådan set det, der er det politiske budskab.
Så er jeg med på, at der skal en politisk forhandling til.
Det er det, vi opfordrer til at regeringen indkalder til forhandlinger om.
Vi kommer ikke med ultimative krav.
Og det er så det, regeringspartierne afviser.
Så lad os da se, om vi kan lande noget i en fælles beretningstekst.
Men der har jeg bare behov for at se noget mere konkret, før jeg kan sige, om det er noget, vi vil kunne tilslutte os, eller om vi må sætte det her til afstemning.
Jeg håber da, vi kan lande en fælles beretningstekst, men under den forudsætning, at vi så tager yderligere skridt end dem, der allerede ligger på bordet nu.
Per Larsen (KF), 2025-05-06:
Det er jeg fuldstændig enig med ordføreren i.
Vi har en udfordring her, som skal løses.
Det tror jeg da, at vi kan anerkende bredt i Folketinget, og derfor har jeg det også sådan, at vi skal have det løst, og det må vi hjælpe hinanden med.
Men det er også klart, at der skal være nogle initiativer, som også patienterne kan være tjent med på den lange bane.
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-06:
Nogle gange forlader man desværre festen på det helt forkerte tidspunkt.
Jeg vil sige, at Alternativet støtter fuldt ud det her forslag og synes, det er så godt, I tager debatten, og det er så vigtigt, vi får en samlet strategi.
Jeg ved ikke, om Enhedslisten og ordføreren kan være enige i, at det også kunne være en god idé at lade planen omfatte kulturelle forskelle, for jeg har set flere eksempler på, at netop kvinder, der kommer f.eks. fra mellemøstlige lande, slet ikke får den nødvendige behandling, fordi man mangler viden inden for det område, altså så det ikke bare er på køn, men at man også lige tager den etniske dimension med i den plan, der skal laves.
Rosa Eriksen (M), 2025-05-06:
Tak for ordet.
I Danmark har vi et stærkt og fagligt dygtigt sundhedsvæsen, som passer på os, når vi bliver syge og har brug for hjælp, fantastiske læger, sygeplejersker og andre sundhedspersoner, der hver dag yder en uvurderlig indsats, for at vi kan blive raske.
I Moderaterne ønsker vi vedvarende at optimere sundhedsvæsenet, så det fortsat kan levere den kvalitet, det er kendt for.
For der skal være kvalitet i behandlingerne, uanset om du er kvinde eller mand, barn, voksen eller gammel.
Når vi derfor ved, at der er områder, hvor ulighed i sundhed baserer sig på ens køn, så skal vi selvfølgelig handle.
Vi bakker derfor også op om intentionerne i Enhedslistens forslag.
Vi ønsker at styrke området for kvinders sundhed, men vi mener ikke, at der er behov for at lave en decideret handlingsplan på området.
I 2024 er der afsat 210 mio. kr. på forskningsreserven til klinisk forskning, som bl.a. skal gå til ulighed i kvinder og mænds sundhed.
I 2025 er beløbet 231,5 mio. kr. og denne gang med fokus på kvindesygdomme.
I det politiske landskab er der øget fokus på kvinders sundhed, og det bakker vi i Moderaterne fuldt ud op om.
Men vi mener, at vi bedst bevæger området og finansieringen frem, når vi drøfter prioriteringerne på sundhedsområdet i forbindelse med forhandlinger om bl.a. finansloven og forskningsreserven.
Vi håber derfor, at Enhedslisten og Folketingets andre partier vil deltage aktivt i forhandlingerne her, så vi måske sammen kan finde de prioriteringer, der kan mindske uligheden i kvinder og mænds sundhed.
Tak for ordet.
Camilla Fabricius (S), 2025-05-06:
Tak for det.
Tak for en snart årelang kamp for at sætte fokus på det her.
Det vil jeg virkelig godt anerkende ordføreren for.
Per Larsen (KF), 2025-05-06:
Det er klart, at det, at der er kommet så meget fokus på kvindesygdomme, jo er en gave i forhold til de kvinder, som lider af forskellige ting, som man ikke tidligere har kunnet diagnosticere, og som man ikke tidligere har været bekendt med.
Jeg hører jo også rundtomkring på virksomhederne, at man også, bl.a. i forhold til menopauser og den slags ting, gør en ihærdig indsats for at indrette arbejdspladserne, så man måske kan beholde medarbejderne på et acceptabelt timetal.
På den måde håndterer man jo også nogle af de problemstillinger, der opstår ude på arbejdspladserne.
Camilla Fabricius (S), 2025-05-06:
Jeg kunne også godt bare lige her til sidst sige, at lige nu sidder man jo og forhandler aftalen omkring psykiatrien, hvor ministeren jo sammen med resten af regeringen har været enormt præcis til f.eks. at pege på, at der skal være adhd-klinikker.
Noget af det, vi har kunnet se, er jo bl.a., at der har været en underdiagnosticering af kvinder og piger med adhd, hvor der er et slip på omkring 7-8 år.
Det er jo noget, vi er med til at finansiere med de aftaler, vi allerede laver.
Kan ordføreren ikke også se sig selv i det?
Per Larsen (KF), 2025-05-06:
Jo, det kan jeg bekræfte.
Nu ved jeg ikke, hvor kønsspecifikt adhd er i forhold til lige nøjagtig den her problemstilling, men det er klart, at der selvfølgelig er nogle problemstillinger omkring det her med at få de unge mennesker, også børnene, udredt, og det kan vi bestemt heller ikke være bekendt.
Derfor er jeg da også glad for, at man sætter noget mere blus under kedlen, hvis man kan sige det sådan, og prøver på at tage nogle initiativer, som også kan være med til at sikre, at de unge bliver diagnosticeret.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Tak for det, og tak til hr. Per Larsen for en engageret tale.
Også tak for den positive modtagelse af forslaget.
Jeg vil også bare kvittere for ordførerens engagement i forhold til det her og også anerkende, at når man ser på en problemstilling i sundhedsvæsenet, er det vores politiske pligt at reagere på det og ikke bare skaffe mere viden, men også handle på det.
Det er egentlig også bare i forlængelse af det, for som jeg også har nævnt tidligere, er jeg sådan set åben for at se på en fælles beretningstekst.
Det afgørende er bare for mig, at en beretningstekst ikke bare skal bygge videre på de pæne hensigtstilkendegivelser, der er blevet givet indtil videre, men at vi også bliver nødt til at sætte et ekstra spor i forhold til at sikre, at det her også betyder, at vi er villige til at afsætte ressourcer til både diagnosticering og behandling.
Jeg skal bare høre, om ordføreren deler, at den opfattelse er en betingelse for, at vi vil kunne lande en fælles beretningstekst.
Per Larsen (KF), 2025-05-06:
Det er helt klart for os i Det Konservative Folkeparti.
Vi har helt klare intentioner om, at vi skal have et ordentligt sundhedsvæsen, som kan opfylde de behov, der er, både i forhold til at diagnosticere, men også i forhold til at behandle.
Derfor er vi selvfølgelig også nødt til at tage ad notam, at når man har haft så meget fokus på kvindesygdomme, er der selvfølgelig også en pukkelafvikling foran os, fordi der simpelt hen er så mange, der er blevet opmærksomme på, at det faktisk er det her, de lider af.
Så henvender de sig selvfølgelig til sundhedsvæsenet – det er jo det, man typisk gør.
Så der er en opgave her, der skal løses, og der skal selvfølgelig også tilvejebringes noget finansiering til at kunne løse den opgave.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Jamen det er jeg glad for at høre.
Det er også bare for at få ordføreren til at bekræfte, at det jo ikke er ukendt.
Nu blev psykiatrihandlingsplanen lige nævnt tidligere.
Tidligere, kan man sige, startede vi også med at få afdækket et område, og så har vi så løbende skulle finde finansieringen til at kunne tage de tilstrækkelige initiativer.
Man kunne vel forestille sig en lidt lignende tilgang her, altså at vi anerkender problemstillingen og sætter os ned omkring bordet og siger: Vi forpligter os til at finde midler til at få løst den her problemstilling.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-06:
Vi har bestemt noteret os bekymringen og lyttet til den og drøftet den meget indgående i forligskredsen og i regeringskredsen.
Jeg står ved, at det giver mening at ændre et socialtilsyn fra at være regelmæssigt tilsyn, når der måske er et tilbud, hvor der har været de samme medarbejdere og den samme leder og de leverer god kvalitet og der ikke er nogen whistleblowerhenvendelser og der ikke har været særlige problemer omkring magtanvendelse; alt har kørt, og alligevel skal de igennem de her regelmæssige tilsyn.
Jeg har været ude at besøge en række tilbud og også lyttet til, at de heller ikke finder, at det giver mening eller kvalitet for dem.
Derfor er den her risikobaserede model det rigtige at gøre der, hvor der er udskiftning af ledere, hvor medarbejderne pludselig ikke holder, og hvor der er en whistleblower og indberetninger om magtanvendelse, og hvor der er pårørende, der råber op.
Der skal vi bruge socialtilsynet, og vi skal bruge dem hurtigt, og vi skal bruge dem langt mere uanmeldt og langt oftere.
Den model giver mening, og derfor er jeg med de mange drøftelser, jeg har haft, overbevist om, at det er den rigtige vej at gå.
Rosa Lund (EL), 2025-05-06:
Når man læser høringssvarene til det her lovforslag, virker det lidt, som om det kun er for regeringen , at det her giver mening.
Jeg siger det ikke en gang for at være polemisk.
Jeg siger det, fordi jeg ligesom alle andre og sikkert også regeringen er dybt bekymret for udviklingen på det her område, særlig når man kigger på området for mennesker med handicap, hvor vi jo har set virkelig mange grelle sager inden for de sidste par år.
Der tænker jeg da, at tilsynet ikke er det, som der er brug for mindre af; måske er der brug for mere af det.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-06:
Ja, men der er brug for tilsyn der, hvor vi ser problemerne, og hvor faresignalerne opstår.
Derfor er jeg overbevist om, at det her vil give os et bedre og mere effektivt tilsyn, for vi mangler netop et tilsyn, der meget hurtigt kan behandle en whistleblowerordning, hurtigt kan rykke ud, kan komme uanmeldt, og som kan sætte fokus på og styrke indsatsen over for de tilbud, hvor tingene ikke fungerer, for dem er der og har været for mange sager omkring.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-05-06:
Man skal godt nok lede længe efter de positive høringssvar, når det gælder regeringen og aftalepartiernes forslag til en ny udgave af socialtilsynene.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor man holder fast i, at man på den måde vil skære ned og i virkeligheden forringe den faglige kvalitet i socialtilsynene.
Hvis man vil lave et risikobaseret tilsyn, hvorfor har man så ikke brugt flere penge på netop at investere i flere indsatser for at forebygge endnu mere eller komme mere intenst ud til de steder, hvor der kan være problemer?
Derudover forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor man vælger at fjerne kriterierne om uddannelse, beskæftigelse, selvstændighed og sociale relationer.
Hvorfor er det lige pludselig ikke længere vigtigt for de børn, unge, ældre og mennesker med handicap, der bor på et bosted?
Christian Friis Bach (V), 2025-05-06:
Jamen altså, det er jo netop målet med den her omlægning, at socialtilsynet skal kunne sætte mere effektivt, hurtigere og hårdere ind der, hvor der er problemer, og det jo det, der bliver frigjort ressourcer og personale til med omlægningen til et risikobaseret tilsyn.
Så den del synes jeg at jeg har forsøgt at redegøre for.
Når det så gælder selve risikomodellen og spørgsmålet om, hvilke faktorer der skal gøre, at man skærper tilsynet, så er det jo noget, der skal fastlægges af socialtilsynene derude, men der er jo i vores drøftelser peget på en lang række faktorer, som skal spille ind.
Jeg har sådan set ro i maven, med hensyn til at de faktorer vil indbefatte tilfælde, hvor der blinker nogle advarselslamper, og hvor der derfor er brug for, at socialtilsynet rykker ud.