Kristian Jensen (V), 2017-01-13:
Tak for de mange kommentarer i debatten omkring ministres vilkår, vederlag og pension.
Det er som altid noget, der optager rigtig mange i og uden for Folketingssalen.
Jeg vil dog gerne knytte er par kommentarer til det.
Så det, vi diskuterer nu, er ministres vilkår.
Der er en enkelt ting, der er blevet gentaget flere gange, nemlig at man nu får ændret det vilkår, at ministre kan gå på pension som 60-årige.
Det betyder f.eks., at de, der har været ministre siden den 1. januar 2007, ikke har mulighed for at gå på pension, når de er 60 år.
De har mulighed for at gå på pension, når de når efterlønsalderen, og det er ikke en fast nominel alder, men den alder, der er fastsat i reglerne omkring efterløn.
Så i takt med at efterlønsalderen bliver ændret som vedtaget, vil ministres pensionsalder og vilkår for at gå på pension også blive ændret.
For dem, der har været ministre tidligere, er de vilkår, der var gældende på det tidspunkt, hvor de var ministre, opretholdt for den del, de har optjent, mens de var ministre.
Da man lavede ændringerne omkring tilbagetrækningsreformen, mente man, at det var rimeligt, at man også fremadrettet ændrede de vilkår, der ville være for ministre, på samme måde som man fremadrettet ændrede de vilkår, der ville være for danskere generelt.
På præcis samme måde som andre tilsagnspensioner er gældende i forhold til, hvilke tilsagn der er givet på det tidspunkt, hvor man arbejdede, så er det samme gældende for de ministerpensioner.
Det betyder så, at den generelle påstand, der har været, om, at ministre bare kunne gå på pension, når de fyldte 60 år, ikke passer.
Jeg selv nåede at være minister i en årrække inden den 1. januar 2007, og en lille del af den pension, jeg i dag har opsparet, vil det være muligt for mig at få udbetalt, fra jeg fylder 60 år, og en noget større del vil så blive udbetalt på det tidspunkt, hvor jeg når efterlønsalderen, hvad den nu måtte være, og i givet fald at jeg må have noget tid som minister efter den 1. april 2017, vil den del så komme til udbetaling på det tidspunkt, hvor jeg når den gældende folkepensionsalder.
Så ministres vilkår fremadrettet følger præcis de vilkår, vi byder alle andre danskere.
Det, man har optjent på en tilsagnspension tidligere, følger det, der var gældende på det tidspunkt, tilsagnspensionen blev optjent.
Når det er sagt, vil jeg gerne glæde mig over og konstatere, at der er bred tilslutning til forslaget.
Der er selvfølgelig diskussionen om, om man bare skulle have taget Vederlagskommissionens model, som den lå.
Det er ikke nogen hemmelighed, at jeg var blandt dem, der var med til at foreslå, at der blev nedsat en Vederlagskommission.
Jeg må konstatere, at der ikke var opbakning til at gennemføre den fulde model, og det lå bl.a. i spørgsmålet om, hvad det er for nogle vilkår, der er i spil mellem på den ene side vederlagets størrelse, altså løndelen, og på den anden side optjeningsretten på pensionsdelen.
Jeg må sige, at de to dele, der ligesom opvejer hinanden, er blevet sat til side, og mange af de andre spørgsmål bliver afklaret her, og det synes jeg er glimrende.
Jeg må sige, at folketingsmedlemmer og ministre er nogle af dem, hvis lønforhold er allermest gennemsigtige.
Helt præcis hvad vores lønforhold måtte være, ligger nemlig på Statsministeriets hjemmeside.
Om de er lette at gennemskue, altså om de er enkle at forstå, er måske noget andet.
Men at sætte sig ind i, hvad vilkårene for ministre er, herunder også hvad lønog pensionsvilkårene er, er ganske simpelt, ligesom der jo på hver ministers område er en åbenhedsordning, hvor man kan se, hvad den enkelte minister har haft af repræsentative udgifter og andet, som betales af ministeriet.
Så jeg synes egentlig, at der er rimelig meget åbenhed omkring vores vilkår, og jeg glæder mig over, at der har været ganske mange positive kommentarer, også positive kommentarer fra flere end dem, der står bag stemmeaftalen.
Jeg håber selvfølgelig, at de, der har givet positive kommentarer, også selv om deres ønsker måske var gået længere, alligevel vil vælge at sige, at de stemmer for det, som trækker i den retning, de ønsker.
Vi er så nogle stykker, der har andre ønsker, som ikke er blevet opfyldt i lovforslaget her.
Det synes jeg er rimeligt at man så har mulighed for at diskutere videre, ligesom jeg er sikker på, at det her forslag, det efterfølgende forslag og forslaget omkring borgmestres vilkår altid vil være til diskussion, som det heldigvis er i et åbent demokrati.
Jeg er helt enig i, at det kan være svært at undgå at snakke om kollegaers lønvilkår, når vi snakker om ministres lønvilkår.
Jeg vil bare anholde, at det er helt forkert at sige, at det her lovforslag ikke ændrer mine pensionsvilkår.
Det her lovforslag ændrer mine pensionsvilkår ganske dramatisk, både i forhold til hvornår jeg i givet fald kan gå på pension, og i forhold til hvad det er for en modregning, der måtte være i eftervederlag, også i forhold til, hvis jeg måtte være minister på det tidspunkt, den eftervederlagsordning, der måtte være på det tidspunkt, hvor jeg stopper.
Altså, det er forhold, som ændres ganske afgørende for de kollegaer, der sidder her i Folketingssalen i dag og måtte være ministre eller være dem, som en senere diskussion her handler om, nemlig folketingsmedlemmer.
Det ændrer naturligvis mine vilkår, og min pensionsopsparing, det, jeg optjener af pension fremadrettet, ændres, i takt med at folkepensionsalderen ændres.
Det synes jeg er rimeligt.
Det er derfor, vi foreslår det.