runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2022-06-02:
Forslaget her kan Dansk Folkeparti selvfølgelig støtte, og som de tidligere ordførere også har sagt, er det, det sådan set handler om, jo, at folke-, senior- og førtidspensionister ikke bliver modregnet, hvis de stiller deres arbejdskraft til rådighed.
Det synes vi jo er rettidig omhu, altså at vi får besluttet det her, for da vi aftalte det, skal man også huske, gjorde vi det jo i en kontekst af, at vi forventede, at der ville komme over 100.000 mennesker til Danmark, og mange af dem forventede vi også ville være børn, og hvis vi skulle håndtere alle de børn, var det også vigtigt at få noget arbejdskraft, så man kunne sige, at normalområdet ikke kom til at betale en høj pris for det.
Man må jo også bare sige, at når man eksempelvis kiggede på FOA, var det jo lynhurtigt, at en masse af de her folk, som var gået fra arbejdsmarkedet, stillede deres arbejdskraft til rådighed.
Så tusind tak for det.
Vi må jo så sige – om det er godt eller skidt, skal jeg ikke kunne vurdere – at der har ikke været så meget brug for det, i hvert fald ikke endnu.
Der er ikke kommet den store mængde af børn eller unge, og i forhold til vores velfærdssamfund har vi kunnet håndtere de opgaver, som vi har stået over for.
Det, som jeg synes er vigtigt, og som flere selvfølgelig også har været inde på, er jo, hvem det så er, der skal være en del af det her.
Det handler ikke så meget om gruppen af arbejdskraft, det handler mere om virksomhederne og institutionerne, og der er det selvfølgelig vigtigt for os at sige: Om det er en privat daginstitution eller en kommunal daginstitution, er ikke det, der er det afgørende.
Det, der er det afgørende her, er, at hvis der bliver et enormt stort pres, så kan vi opretholde et godt og fornuftigt serviceniveau med den arbejdskraft, som er til rådighed.
Så vi siger ja til forslaget, men jo også tak til alle de borgere, som har stået uden for arbejdsmarkedet, og som nu har stillet deres arbejdskraft til rådighed i den situation, som vi står i.
Så det er et godt forslag, som vi selvfølgelig kan støtte fra Dansk Folkepartis side.
Hans Andersen (V), 2022-06-02:
Tak for det, og tak for at være fleksible, da jeg ikke nåede frem, da det var min tur i ordførerrækken.
Det skal jeg bestræbe mig på ikke sker igen.
Og tak for de øvrige ordføreres indlæg.
Vi i Venstre deler opfattelsen af, at der her var brug for, at vi handlede hurtigt, at vi var fleksible, og at vi sammen fandt et lille lys i en ellers dyster tid med hensyn til krigen i Europa.
Med det her lovforslag bygger videre på det.
Vi står sammen og bidrager her i fællesskab til at sikre, at de mennesker, som gerne vil yde en ekstra indsats, ikke bliver ramt af en helt uacceptabelt høj modregning.
Derfor bakker Venstre op omkring det her lovforslag.
Det betyder jo konkret, at personer på social pension og efterløn ikke vil blive modregnet, som følge af at de hjælper børn i daginstitutioner, både private og offentlige.
Det ser jeg frem til bliver virkelighed derude.
Og så er det jo rigtigt, at der ikke er kommet så mange ukrainske flygtninge, som vi forventede i første omgang, men det ændrer jo ikke på, at det her lovforslag er relevant og konkret og kan gøre en forskel derude i hverdagen.
Samtidig indeholder det her lovforslag jo også en lille ændring i forhold til at sikre, at de ukrainere, der var udenlands i forhold til Ukraine kort inden den russiske invasion, nu også omfattes af særloven, for selvfølgelig skal vi hjælpe alle ukrainere, der kommer til landet som flygtninge, også de mennesker, som ikke lige befandt sig i Ukraine den 24. februar, da Rusland invaderede landet.
Så Venstre kan bakke op omkring lovforslaget, som det ligger.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-06-02:
Jamen tak for ordet.
Det er jo sådan en tradition, vi er i gang med, så energiordførerne for alle Folketingets partier har traditionen tro valgt at indbyde klima-, energi- og forsyningsministeren til en forespørgselsdebat i forbindelse med den årlige energi- og forsyningspolitiske redegørelse.
Mere vil jeg ikke sige i den her sammenhæng.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-06-02:
Jeg synes, det er rigtig fint, at der er fokus på den der udbygning af vedvarende energi, som er vigtig, og vi ser jo frem til de forhandlinger, som forhåbentlig snart kommer.
Jeg synes også, at der er for meget fokus på det nye, der bliver alt for meget fokus på det, der skal være mere af, i stedet for at have stor fokus på det, der skal være mindre af.
Jeg synes faktisk, at de her energibesparelser og energieffektiviseringer, elektrificeringen, dér, hvor vi bruger energi, får for lidt fokus.
Der er for lidt fokus på at reducere den energi, vi bruger på det samme, der er for lidt fokus på at komme frem til at forbruge mindre på en smartere måde, sådan at vi styrer vores energiforbrug.
Er ministeren enig i, at det ikke fylder nok i de drøftelser, vi har, og at det mere bliver noget med, at hvis man kan bygge nogle rigtig store vindmøller ude på havet, er der mere fokus på det, mens det nære, det med at spare på energien, ikke får nok plads?
Peter Hummelgaard (S), 2022-06-02:
Tak til alle ordførerne for bemærkningerne til det her lovforslag, og også tak for den velvillighed, der har været i Folketinget, til en hurtig behandling.
Det er vigtigt for mig og for hele regeringen, at der bliver taget godt imod de mange tusinde fordrevne fra Ukraine.
De skal hurtigst muligt få en tryg hverdag med mulighed for pasning, skole og job.
Med lovforslaget sikrer vi, at de, der giver en ekstra hånd med i den her ekstraordinære situation, ikke bliver modregnet i deres pension eller efterløn.
Lovforslaget udmønter den brede politiske aftale, som regeringen har indgået sammen med Venstre, Socialistisk Folkeparti, Radikale Venstre, Enhedslisten, Konservative, Dansk Folkeparti, Nye Borgerlige, Alternativet, Kristendemokraterne og også Bent Bøgsted på vegne af arbejdsfællesskabet af løsgængere.
Og jeg er rigtig glad for, at vi har kunnet indgå så bred en aftale med opbakning på tværs af Folketingssalen.
Konkret betyder forslaget, at merindtægter fra offentlige og private velfærdssektorer ikke skal føre til modregning i folkepension, seniorpension, førtidspension eller efterløn.
Pensionisten, ægtefællen eller efterlønsmodtageren skal i stedet arbejde på en arbejdsplads med opgaver, der relaterer sig til fordrevne fra Ukraine.
Den pensionerede pædagog, der vender tilbage til arbejdsmarkedet, behøver derfor ikke selv at passe børn fra Ukraine for at blive undtaget for modregning; i stedet skal den pågældende daginstitution have indskrevet børn fra Ukraine eller indgå i et ressourcesamarbejde med en institution med ukrainske børn.
Det er i modsætning til coronaordningen, hvor merindtægten skulle være direkte relateret til håndteringen af pandemien.
Jeg håber, at den her ændring gør ordningen nemmere at bruge for både pensionisterne og efterlønsmodtagerne, men jo også for deres arbejdsgivere.
Herudover lægges der op til at tilpasse skæringsdatoen for udrejse af Ukraine i særloven for ukrainere fra den 24. februar til den 1. februar 2022.
Formålet med ændringen er, at personer som f.eks. har været på en kortere ferie eller et andet kortere udlandsophold også omfattes af særloven.
Det er regeringens holdning, at man ikke bør komme i klemme og blive nægtet opholdstilladelse, alene fordi man tilfældigvis har været på ferie eller har haft et andet kortere udlandsophold lige op til den russiske invasion i Ukraine.
Afslutningsvis vil jeg gerne takke partierne for den gode behandling af lovforslaget, og jeg ser frem til udvalgets behandling.
Samira Nawa (RV), 2022-06-02:
Mange tak, formand.
Vi ved alle sammen, at situationen i Ukraine er ganske forfærdelig, og her i Folketinget er vi også enige om, at vi skal tage rigtig godt imod de flygtninge, der finder vej til Danmark.
Og en del af det at tage godt imod flygtninge, der finder vej til Danmark, er netop også at give børn og unge en god modtagelse i det danske samfund, ude på skolerne og i institutionerne.
I Danmark har vi lige nu en økonomisk situation, som kalder på mere arbejdskraft, og derfor er vi jo i Radikale Venstre glade for, at flere kan tage en ekstra tørn på arbejdsmarkedet og særlig også i relation til at hjælpe nogle af de børn og unge, som er i en forfærdelig situation qua krigen i Ukraine, godt videre.
Derfor synes vi rent politisk, at det i det hele taget giver mening at fjerne modregningen for folkepensionister, førtidspensionister, seniorpensionister og sådan set også efterlønnere i enhver anden sammenhæng, men særlig jo også i den her sammenhæng, hvor der er opstået ekstra opgaver på det danske arbejdsmarked med at hjælpe ukrainske flygtningebørn til at få en god og tryg start.
Så i Radikale Venstre bakker vi op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Søren Søndergaard (EL), 2022-06-02:
Fuld respekt for, at den danske udenrigsminister har taget det op med den tyrkiske udenrigsminister, men det er jo ikke sådan, at det så har ført til, at Tyrkiet har opgivet sine krav, tværtimod – de blev jo forstærket så sent som i går.
Og derfor tror jeg, at befolkningen godt vil høre en klar melding fra Socialdemokratiet om, at man under ingen omstændigheder kan acceptere, at Tyrkiet skal få mulighed for at forringe menneskerettighedsstandarder i resten af Europa – det er slemt nok, hvad de gør i Tyrkiet – og at de ikke skal få mulighed for at svække kampen mod Islamisk Stat, som jo slet ikke er overstået.
Der tror jeg, det ville være godt med en klar melding fra Socialdemokratiet.
Annette Lind (S), 2022-06-02:
Jamen vi står selvfølgelig fast på vores menneskerettigheder.
Vi har lavet et værdikompas i forhold til den udenrigspolitiske situation i hele verden.
Vi har jo en kompleks verden lige nu, hvor man må tage stilling fra gang til gang.
Vi slækker ikke på nogen af vores menneskerettigheder, og derfor har vi også en tydelig stemme i udenrigsministeren i forhold til det her.
Vi ønsker en hurtig ratificeringsproces, og det håber og tror jeg også på at vi får, og Stoltenberg tror på det, og derfor er vi blandt de første til at ratificere det her i salen.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-06-02:
Ja, det er jo faktisk en rigtig, rigtig god dag, for man kan jo vende det og ligesom bruge de historiske briller og sige, at nu er Norden samlet igen.
Vi er samlet i et fælles værdigrundlag, i et fælles forsvar mod den aggressivitet, der er fra Putins side, og som jo nu desværre er ret tydelig for enhver.
Derfor kan jeg jo vende det om og sige, at jeg tror ikke, at Putin i sine vildeste tanker havde forestillet sig det, der faktisk er sket siden hans voldsomme aggressivitet, nemlig at vi faktisk samler os mere og mere om hinanden.
Vi bakker hinanden op.
Ja, selv her har vi faktisk aldrig haft et mere NATO-positivt Folketing end det, vi har i dag.
Så man kan roligt sige, at der virkelig er sket noget på få måneder.
Derfor er jeg rigtig, rigtig glad for, at vores både geografiske naboer, men også naboer i værdifællesskab nu beslutter sig for at søge optagelse i NATO.
Og vi skal selvfølgelig stå klar med åben dør og rød løber og sørge for at gøre alt, hvad vi kan, for at den overgang bliver så gnidningsfri som overhovedet muligt.
For det er jo lige præcis det, som kan være med til at bekæmpe Putin – det er isolation, og det er sammenhold blandt os andre.
Vi har jo set, hvordan og hvorledes Putin igennem årene har prøvet det modsatte.
Vi har jo set, hvordan Putin har en eneste interesse, nemlig at destabilisere Vesten og sørge for med vold og magt at få os til at gå imod hinanden.
Betyder det, at verden så bare bliver helt perfekt, når Sverige og Finland kommer med i NATO?
Nej, selvfølgelig ikke.
Derfor er det jo reelt, når Finland og Sverige decideret siger, at i den periode, der er, indtil de bliver fuldgyldige NATO-medlemmer, har de brug for en beskyttelse.
For vi er jo oppe imod en Putin, som reelt sidder og siger, at de lande ikke må have lov til selv at bestemme, hvad de vil gøre.
Ja, han er endda gået så vidt, at han vil bestemme over, hvad Danmark gør i forhold til Bornholm.
Så vi er oppe imod en forfærdelig mand, som faktisk prøver med vold og magt at destabilisere.
Og derfor er jeg også rigtig glad for, at der er en lang række lande, deriblandt Danmark, som nu også bakker op omkring Sverige og Finlands sikkerhedsgaranti, sådan at vi i hvert fald også allerede beskytter dem nu, hvis det utænkelige skulle ske, men også lige så meget for at sende det meget, meget rigtige signal.
Så er det selvfølgelig også vigtigt at holde fast i, at der selvfølgelig ikke må være et NATO-land, som begynder at lægge så mange forhindringer i vejen, at det bliver umuligt at få optaget de her to naboer.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at vi står sammen i Danmark og simpelt hen siger, at selvfølgelig skal vi have dem som medlem, og selvfølgelig skal det være uden betingelser fra nogen andre NATO-landes side.
Så alt i alt er det en rigtig, rigtig stor dag i dag, og jeg glæder mig over, at det ser ud til, at et enigt Folketing beslutter, at vores naboer nu kommer sammen med os, og at vi virkelig er sammen i Norden.
Annette Lind (S), 2022-06-02:
Tak for det, og tak for lykønskningen.
Jeg kan jo godt huske en 2. juni og min fødselsdag, hvor det ikke gik helt så godt med et ja, som det gjorde i går.
I forhold til Tyrkiet har vores udenrigsminister jo taget sagen op med Erdogan – eller i hvert fald med udenrigsministeren i Tyrkiet – og derfor mener jeg, at det har udenrigsministeren garanteret helt styr på.
Søren Søndergaard (EL), 2022-06-02:
Altså, vi har i Enhedslisten aldrig hørt til dem, der mente, at eftergivenhed over for diktatorer eller autoritære regimer ville føre til noget godt.
Det gælder Putin og hans gas, og det gælder sådan set også Tyrkiet.
Alligevel må vi konstatere, at der langt hen ad vejen er givet efter for Tyrkiet, og når man giver efter for sådan en som Erdogan, får han appetit på mere, og det har han jo bestemt fået.
Hvad er det, der gør, at hr. Martin Lidegaard tror, at der kan findes en diplomatisk løsning, som ikke indebærer en underminering af de demokratiske rettigheder i Europa, og som ikke indebærer en styrkelse af Islamisk Stat?
Martin Lidegaard (RV), 2022-06-02:
Det er ikke let, det vil jeg gerne medgive hr. Søren Søndergaard, men jeg baserer mit håb på, at bag ved hr. Erdogans voldsomme nationalistiske retorik, gemmer der sig nogle benhårde geopolitiske realiteter, og en af dem er, at Tyrkiet har al mulig interesse i at blive i NATO og sikre sin egen sikkerhed og dermed sit eget forhold til de allierede i NATO.
Søren Søndergaard (EL), 2022-06-02:
Det er muligt, at den logik sætter sig igennem.
Man kan sige, at i andre sammenhænge har logikken ikke helt sat sig igennem i forhold til Tyrkiets enehersker.
Altså, der burde jo også være logik i at have stiftet fred i Tyrkiet i forhold til Dolmabahceaftalen i 2015, som var en aftale med både kurderne og PKK, der kunne have skabt fred.
Den valgte Erdogan så at se bort fra af rene partitaktiske, valgtaktiske hensyn.
Så der er nok ting involveret her, som ikke følger en streng logisk tankegang.
Men skal jeg forstå det på den måde, at hr. Martin Lidegaard siger, at der er ingen eftergivelser i forhold til Erdogan, når det gælder demokrati, og når det gælder kampen mod Islamisk Stat?
Pause Pause (Pause), 2022-06-02:
Mødet er udsat.
Søren Søndergaard (EL), 2022-06-02:
Tusind tak til fru Annette Lind, og tillykke med det hele skulle man måske tilføje.
Nu er der jo begrænset taletid, og det er klart, at man ikke kan nå det hele, og derfor vil jeg godt benytte lejligheden til at stille fru Annette Lind et spørgsmål om hele den diskussion, der har været om Tyrkiets blokering.
For det er jo klart, at Tyrkiet har stillet nogle meget konkrete krav – de er blevet konkretiseret hen ad vejen.
Det er krav, som vil angribe menneskerettighedsstandarder i Europa; det er krav, som vil svække kampen mod Islamisk Stat.
Hvordan stiller den socialdemokratiske ordfører sig til de krav, som Tyrkiet har fremlagt?
Peder Hvelplund (EL), 2022-06-02:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen, og også stort tillykke med fødselsdagen.
Der er ikke nogen tvivl om, at når Sverige og Finland udtrykker et ønske om at blive optaget i NATO, er det ikke noget, vi modsætter os.
Derfor vil jeg bare høre Socialdemokraternes opfattelse af, hvad det her får af konsekvenser for hele sikkerhedssituationen i Østersøen, altså det generelle trusselsbillede både mod de skandinaviske lande, men også mod Danmark, og hvad Socialdemokraternes holdning egentlig er til det ønske, som Sverige har udtrykt, om at få et forbehold i forhold til udstationering af atomvåben på svensk territorium og det samme i forhold til udenlandske tropper på permanente baser i Sverige.
Annette Lind (S), 2022-06-02:
Det nordiske samarbejde føler jeg jo bare bliver styrket, og det gør sikkerheden i Østersøområdet også.
Det føler jeg klart og tydeligt.
Vi har jo haft og har også nu et samarbejde i NORDEFCO.
Det samarbejde forventer jeg sådan set kommer til at fortsætte, sådan at vi stadig væk har de samme tætte bånd.
I forhold til atomvåben har vi den samme holdning som svenskerne, nemlig at vi ikke ville have atomvåben på dansk jord, og det er jo sådan, det er.
Peder Hvelplund (EL), 2022-06-02:
Det er jeg jo glad for at høre, altså at Socialdemokraterne vil bakke op om det ønske fra Sveriges side.
For som jeg kan se det, ligger der ikke en umiddelbar trusselsvurdering, i forhold til hvad det her får af konsekvenser, og det er jo altid meget rart at vide, når man træffer en beslutning, altså om det er noget, der har en afledt implikation i forhold til sikkerhedssituationen i Østersøen, også i forhold til Danmark.
Annette Lind (S), 2022-06-02:
Som jeg sagde i min ordførertale, deler vi fælles værdier i de nordiske lande, og derfor er jeg hundrede procent sikker på, at vi også i et tættere samarbejde i NATO vil have nogle fælles værdier, som vi går sammen om.
For vi skal jo vise vores værd nu i NATO som en god region.
Det er jo sådan, at vi i Nordisk Råd og i Nordisk Ministerråd har en vision om at være den mest integrerede og grønne region i verden.
Det skal vi leve op til, og det ved jeg at Enhedslisten også vil synes er godt.
Martin Lidegaard (RV), 2022-06-02:
Altså, nu er det jo ikke det danske Folketing, der skal forestå forhandlingerne med Tyrkiet, men derimod Sverige og Finland, og jeg hører jo tydeligt, at Sverige og Finland ikke agter at gå på kompromis med deres demokratiske principper, og det vil jeg bestemt forvente at de står fast på.
Når det er sagt, vil jeg medgive, at det jo ikke altid er sådan, at nationalister agerer rationelt.
Men hvis der er et rationale, så er det i forhold til deres egen popularitet i deres egne befolkninger, og jeg vil vurdere, at også på den parameter har Tyrkiet al mulig interesse i at bakke op om Finlands og Sveriges medlemskab.
Jeppe Kofod (S), 2022-06-02:
Nu ved hr. Michael Aastrup Jensen jo godt, at det er min kollega forsvarsministeren, som forestår forsvarsforhandlingerne, så det vil jeg henvise til.
Så vil jeg bare sige til den der bemærkning om, at Danmark ikke stiller op, at vi er nogle af dem, der stiller allermest op i forhold til at styrke vores østlige flanke i lyset af den nye sikkerhedssituation.
Vi har nu omkring 1.000 soldater deployeret i Letland og Estland i NATO-kontekst for at afskrække og vise vores forsvarsprofil i alliancen, så der ikke kommer en trussel fra Rusland og Putins side.
Og det ved jeg er noget, som Venstre også bakker op om.
Og det gør os faktisk til et af de lande, som i forhold til befolkningstal bidrager allermest uden for landets grænser til den fælles NATO-politik.
Og jeg er rigtig glad for og stolt over, at Danmark stiller op, ligesom vi gjorde i 1990'erne, da vi arbejdede for, at bl.a. de baltiske lande skulle blive medlemmer af EU og NATO, sådan som de ønskede – så stiller vi også op i dag, når der er en trussel mod vores fælles sikkerhed.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-06-02:
Jeg nævner det kun, fordi ministeren selv tog det op i sin tale, og jeg er hundrede procent enig.
Venstre er klar.
Jeppe Kofod (S), 2022-06-02:
Nu nævnte hr. Michael Aastrup Jensen jo selv, at vi har lavet et nationalt kompromis om dansk sikkerhed, og her har vi jo afsat flere milliarder kroner, både i 2022 og i 2023, til at styrke vores forsvar, og det håber jeg at Venstre har noteret sig.
Og så er det rigtigt, at så går man i gang med forsvarsforligsforhandlinger meget snart.
Så det er jo ikke, fordi der ikke er afsat milliarder til at styrke forsvaret.
Vi bruger også milliarder til at hjælpe ukrainerne i deres forsvarskamp mod Putins aggression.
Så jeg synes absolut ikke, vi har noget at skamme os over; jeg synes, vi bør glæde os over det historiske sammenhold, vi har, også i Folketinget, om de her spørgsmål.
Søren Søndergaard (EL), 2022-06-02:
I dag har et enigt Folketing jo bakket op om det ønske, som et flertal i den finske og den svenske rigsdag har udtrykt om at blive medlem af NATO.
Det har vi jo bl.a. gjort for at give mulighed for, at det kunne gå hurtigt – at det ønske kunne blive opfyldt hurtigt.
Det eneste, der vel blokerer for det – kan komme til at blokere for det – er Tyrkiet.
Det var derfor, Enhedslistens ordfører jo i sin tale spurgte udenrigsministeren, om udenrigsministeren ville love at vende tilbage, hvis det hen ad vejen viste sig, at prisen for at få Tyrkiets godkendelse af den her udvidelsesproces er, at der bliver givet indrømmelser i forhold til menneskerettigheder i Europa og i forhold til kampen mod Islamisk Stat.
Så jeg vil bare lige minde udenrigsministeren om det ønske og ser frem til svaret.
Det var rigtig mange ord på ikke at svare på spørgsmålet.
Spørgsmålet er sådan set meget enkelt: Hvis såfremt ifald vi kommer i en situation, hvor Tyrkiet fuldstændig urimeligt insisterer på, at Sveriges og Finlands optagelse i NATO skal have konsekvenser for menneskerettighedssituationen i Europa, og det betyder en svækkelse af kampen mod Islamisk Stat, vil ministeren så komme tilbage til Folketinget?
Det er et relativt simpelt spørgsmål, og jeg tror, det kan besvares med et ja eller et nej.
Jeppe Kofod (S), 2022-06-02:
Det var også det, jeg svarede på, hr. Søren Søndergaard, ved at sige, at vi fuldstændig fastholder vores politik på menneskerettighedsområdet.
Den ændrer sig ikke, og vi har ikke tænkt os at lave nogen ændret tilgang i forhold til kampen mod Islamisk Stat eller at f.eks. SDF, Syrian Democratic Forces, er vores partner i den kamp.
Så glæder vi os til at få Sverige og Finland med i NATO, for de kan faktisk styrke, synes jeg, den værdibaserede del af NATO.
Jeg ønsker, at NATO bliver stærkere på værdierne, på kampen for menneskerettighederne, for demokrati og respekt også for mindretalsrettigheder osv.
Vi er også en politisk alliance, der deler værdier og forsvarer vores lande mod aggression og folk, der angriber vores værdier, med Putin i spidsen.
Tak til hr. Søren Søndergaard for det spørgsmål.
Altså, vi har en klar tilgang: Vi fører en værdibaseret udenrigspolitik, og i forhold til kampen mod ISIL støtter vi også bl.a. Syrian Democratic Forces, altså SDF, og deres kamp.
De er allierede i kampen mod Islamisk Stat – vigtige allierede – og det vil de fortsat være.
Og i forhold til våbeneksportrestriktioner fører vi også en fælles politik i EU, bl.a. som følge af det, der skete i 2019, som vi har vendt ved andre lejligheder.
Det fortsætter vi med.
Så det vigtige for mig nu er, at vi hurtigst muligt får en proces, hvor de ønsker om medlemskab, som Finland og Sverige nu har sagt de har, bliver imødekommet med, at vi har en hurtig proces i NATO.
Det arbejder Danmark benhårdt for.