runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2024-04-23:
Vi skal gøre det af solidaritet, medfølelse, empati, næstekærlighed – man må kalde det, hvad man vil – med de familier, som lever i fattigdom, men også, fordi en opvækst i fattigdom trækker spor langt ind i voksenlivet, og det er dyrt for samfundet.
Færre børn fra fattige familier får en uddannelse, og når de får det, er uddannelseslængden kortere.
Til gengæld er risikoen for at blive arbejdsløs eller førtidspensionist større.
I udarbejdelsen af det her beslutningsforslag om en fattigdomslov er Alternativet, Enhedslisten og SF i formen inspireret af klimaloven, forstået sådan, at vi ønsker at forpligte Folketinget til en længerevarende indsats, at udarbejde en handleplan med forpligtende delmål, og jeg er stolt over, at vores forslag får opbakning fra dem, der lige præcis ved, hvor skoen trykker.
Det bliver bakket op af Kirkens Korshær, Red Barnet, Mødrehjælpen, FOLA, Landsforeningen LIVSVÆRK, HOME-START, Familiekontakt Danmark, Landsforbundet DUI-LEG og VIRKE, Kofoeds Skole, Børnesagens Fællesråd, Dansk Folkehjælp, SAND, BROEN Danmark, Enestående Forældre, Blå Kors Danmark, WeShelter, Dansk Flygtningehjælp, 3F, Hus Forbi, Grønlandske Børn, Dansk Socialrådgiverforening, BUPL, FOA, Fonden LivaPeople, HK, UNICEF Danmark, Børnerådet, Dansk Sygeplejeråd, Caritas Danmark, Jysk Børneforsorg, Mændenes Hjem og Ventilen Danmark.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-23:
Først bliver jeg simpelt hen nødt til at sige, at den sidste kontanthjælpsaftale ikke løfter flere børn ud af fattigdom.
Faktisk er der tusindvis af børn, der kommer til at ryge ned under fattigdomsgrænsen, når der kommer et helt nyt sanktionsregime for børnefamilier.
Men ikke desto mindre vil jeg faktisk sige, at det jo gør det nærmest endnu mere vigtigt, at vi så faktisk har en plan for, hvad man så gør.
Jeg kan jo godt have en holdning i Enhedslisten til, at ydelser har en central rolle i forhold til fattigdomsbekæmpelse, men i princippet kan det jo være mange måder, man ser på, hvordan man løser problemer med, at eksempelvis børn, men også voksne, lever i fattigdom.
Derfor kunne jeg godt tænke mig høre, hvordan regeringen vil få de sidste med.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-23:
Tusind tak for spørgsmålet.
Jeg er faktisk meget enig i, at den her gruppe, som har ekstremt svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet, er en gruppe, som vi faktisk skal gøre os selv den tjeneste at kigge på.
Vi har eksempelvis valgt at lade samme lovgivning gælde de 10.000 mest udsatte borgere som en slags one size fits all, med det resultat at vi kommer til at skubbe nogle endnu længere væk, end nødvendigt er.
Jeg gik ikke ind for det sociale frikort til at starte med.
Jeg var dybt skeptisk over for det, og jeg må sige, at jeg bøjer mig i støvet for dem, der bar det igennem.
Jeg synes simpelt hen, at det er noget af det bedste socialpolitik, der er lavet i årevis.
Det er så tydeligt, når man mødes med de mennesker, det drejer sig om, hvor stor en forskel det har gjort for dem, at de bare sådan plug and play kan komme ind på arbejdsmarkedet, de timer de kan holde til det.
Der tror jeg, vi har fundet en af vejene til at få nogle af dem, der ellers har været allerallerlængst væk fra arbejdsmarkedet, til at føle sig som en del af et fællesskabet og også til at komme ind og få tjent nogle penge, hvor de jo simpelt hen ranker ryggen og er så stolte af at have fået fat om det.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-23:
Det er jo netop en af vejene, som ministeren siger.
Og det, vi vil med det her beslutningsforslag, er, at vi faktisk får det samlet og sagt: Okay, hvad gør vi så for at nå hele vejen?
Hvad gør vi faktisk for at leve op til det?
Derfor vil jeg høre, om det ikke gør indtryk på ministeren, at 31 af de organisationer, der virkelig har fingeren på pulsen, faktisk efterspørger den her lov og opfordrer til, at man bakker op om beslutningsforslaget; enten er de selv nogle, der lever i fattigdom, eller også er det nogle, der hver dag arbejder med at hjælpe mennesker, som er udsatte på forskellig vis.
Astrid Carøe (SF), 2024-04-23:
Tak for det.
Det synes jeg selvfølgelig er ærgerligt, men jeg er også glad for, at ordføreren ikke opfatter det som drilleri.
For det er det virkelig ikke.
Ordføreren siger, at vi har inkorporeret FN's børnekonvention der, hvor det giver mening.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får inkorporeret FN's børnekonvention, så vi helt grundlæggende får sikret børnenes rettigheder.
Derfor er der stor forskel på, at vi siger, at vi, ligesom de andre nordiske lande har gjort det i deres lovgivning, fuldstændigt og helt inkorporerer børnekonventionen i dansk lov, og at vi gør det lidt pletvist der, hvor vi vil.
Så vil ordføreren reflektere lidt over det, altså om der, hvis man alligevel siger, at man har inkorporeret det i lovgivningen, er nogen steder, hvor man ikke synes det skal inkorporeres, siden man ikke bare vil gøre det fuldt og helt?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-23:
Jo, det gør det selvfølgelig.
Vi har jo fra regeringens side valgt at forsøge at afdække, hvordan vi sørger for at komme hele vejen rundt omkring deres liv, så vores velfærdssamfunds institutioner faktisk er indrettet på at kunne tage sig af den her gruppe.
Det har vi i øvrigt gjort sammen med en hel del af dem, der også står bag det, I har lavet her, og det er derfor, jeg nævner de 10.000 mest udsatte borgere.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-23:
Tak, formand.
Jeg tænkte selvfølgelig på, om noget af det her kunne klares med en forvaltningsdomstol.
Så spørgsmålet er, om nogle ting så kunne klares ved en forvaltningsdomstol.
Som jeg har sagt det før fra talerstolen, har Ankestyrelsen modtaget en halv million klager i løbet af 10 år over forkerte afgørelser.
Så i Alternativet vil vi rigtig, rigtig gerne have en forvaltningsdomstol, men vi vil gerne inkorporere børnekonventionen som forsøg på i hvert fald at skabe en bedre retstilstand på børneområdet.
Tak, formand.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-23:
Da vi skulle behandle det her beslutningsforslag, blev jeg kontaktet af en god kollega fra et regeringsbærende parti om, hvorvidt Dansk Folkeparti kunne støtte det her forslag.
Jeg tror, at mit eksakte ordvalg var: Nej!
Men hvis I gerne vil fjerne konventioner fra dansk lovgivning, ringer I bare.
Der er for mange konventioner, der er inkorporeret i dansk lovgivning, og i Dansk Folkeparti sætter vi danskerne først.
Vi mener, at ting skal besluttes herinde i det danske Folketing.
Vi er valgt af danskerne, vi er ikke valgt af bureaukrater nede i EU, så derfor støtter vi ikke, at vi inkorporerer flere konventioner i dansk lovgivning, uanset hvad det så er, og det gør vi selvfølgelig heller ikke med det her.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-04-23:
Tak for ordet.
Først og fremmest vil jeg slå fast, at børns rettigheder skal respekteres; det er jeg enig med forslagsstillerne i.
Jeg mener dog ikke, at der er behov for at fremsætte et lovforslag herom.
Alle er aftaler, som sikrer børns rettigheder i Danmark.
Regeringen har bl.a. styrket børns rettigheder gennem barnets lov, og der er også landet en aftale på det familieretlige område, som sikrer børnenes ret under en konflikt mellem forældrene.
Inkorporering af børnekonventionen i dansk ret er heller ikke helt uden risiko.
Det er dem, der bør tage beslutning om disse forhold.
Og vi skal stadig huske på, at i Danmark er vi jo allerede forpligtet til at følge principperne i børnekonventionen, principper, der er meget centrale for den politik, regeringen fører for at sikre børns rettigheder og hjælpe dem på vej mod et bedre og værdigt børneliv.
En inkorporering vil ikke medføre flere rettigheder, end der allerede gælder i dag.
Vi støtter forslagets intentioner, men vi kan ikke støtte forslaget.
Astrid Carøe (SF), 2024-04-23:
Tak for det.
Det er godt nok ærgerligt, synes jeg, for det var virkelig Moderaterne, jeg havde håbet på i den her regering, altså at man som et nyt parti ikke bruger et inkorporeringsudvalg, som ligger 12 år tilbage, og hvor det i øvrigt kun er et mindretal, der har rejst de her bekymringer, men at man i stedet bruger den nyeste forskning på området, der viser, at der ikke er noget, der tyder på, at der kommer den her magtforskydning, som Moderaterne og de andre regeringspartier er så bekymrede for.
I stedet handler det om at sikre børnenes rettigheder mere grundigt, hvad ny forskning netop også viser at vi gør, hvis vi inkorporerer FN's børnekonvention i dansk lov.
For vi kan se, at man i de lande, hvor man gør det, tager børnene mere alvorligt, både ved domstolene og når man i de landes parlamentariske forsamlinger tager politiske beslutninger.
Så derfor ærgrer det mig, at Moderaterne alligevel ikke kigger på den nyeste forskning og siger, at det sgu ... undskyld ... at det da godt kan være, at det er en god idé, men at man i stedet for falder tilbage på de gamle argumenter, som er blevet modbevist.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-04-23:
Det er rigtigt, at det er 12 år siden, og det er rigtigt, at det er et mindretal.
Jeg er fuldstændig enig i, at børn skal høres, og at børn skal respekteres, og jeg har meget fokus på deres rettigheder.
Der, hvor jeg synes det bliver et problem, er jo i forhold til de økonomiske og de sociale rettigheder.
Jeg mener simpelt hen ikke, at det hører hjemme i domstolssystemet, men at det skal høre hjemme i regeringen og i Folketinget, og det er det, der er udslagsgivende.
Astrid Carøe (SF), 2024-04-23:
Det er jo netop Folketinget, der både før og efter inkorporeringen af FN's børnekonvention kan tage sådan nogle beslutninger.
Men der er med en inkorporering bedre muligheder for børn og deres forældre for at rejse sager, hvis de mener, at man ikke har fulgt den lovgivning, der er bedst for barnet.
Vi kan se det i Norge, hvor FN's børnekonvention har været inkorporeret i 20 år; de oplever ikke, at der er sket en forskydning til domstolene.
Derfor synes jeg, at det er et ærgerligt argument for at stemme imod, når vi her i fællesskab kunne sikre børns rettigheder endnu bedre.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-04-23:
Jeg synes, det er et stærkt argument i forhold til at stemme imod.
Vi skal også huske på, at domstolene også altid tager højde for børnekonventionen i de afgørelser, de afsiger.
Og sidst, men ikke mindst, er der jo stadig en mulighed for, at man kan klage til Børnekomitéen, hvis det er sådan, at man mener, at der er sket en overtrædelse af børnekonventionen.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Jeg mener bestemt også, at børn skal høres, og det har de i øvrigt skullet i årtier ifølge dansk lovgivning.
Men det er desværre ikke det samme, som at de rent faktisk bliver det, hverken med barnets lov eller den lovgivning, der lå før, fordi kommunerne i for høj grad ikke overholder lovgivningen og ikke overholder de her børnesamtaler, sådan som de skal.
Det gælder for den sags skyld også i den SF-ledede kommune Langeland, hvor SF's ordfører dernedefra, endda i den her uge, udtaler, at man er glad for, at man nu kun har fejl i hver femte frivillige anbringelse – hurra.
Jeg vil derfor gerne spørge ordføreren ind til: Hvordan vil Moderaterne sikre, at lovgivningen bliver overholdt?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-04-23:
Du skal huske på, at jeg stadig er vikar for fru Rosa Eriksen i dag.
Jeg er selv retsordfører og er meget optaget af retssikkerhed, også for børn.
Og igen vil jeg sige: Hvis det er sådan, at der er sager, der kommer i domstolssystemet, har jeg tiltro til, at dommere også tager børnekonventionen ind i deres arbejde og træffer de rigtige afgørelser.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Grunden til, at jeg egentlig også tillader mig at spørge ind til det her hos ordføreren, selv om jeg er helt med på, at han ikke er socialordfører, er netop retssikkerheden, som vi trods alt har tilfælles i de her ordførerskaber.
De her sager er jo for langt størstedelens vedkommende ikke sager, der nogen sinde når til en domstol.
Derfor er jeg meget interesseret i: Hvordan vil I sikre, når I nu implementerer ny lovgivning igen, at kommunerne overholder lovgivningen?
For det gør de ikke.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-04-23:
Jeg er enig i, at det selvfølgelig er problematisk, hvis kommunerne ikke overholder lovgivningen.
Jeg ved ikke helt, hvilke sager det er, fru Katrine Daugaard egentlig hentyder til.
Eksempelvis tvangsfjernelsessager ender jo også ved domstolene.
Altså, de starter i børn og unge-udvalget, og så kommer de til Ankestyrelsen, og så kommer de til byretten, og så kommer de til landsretten.
Og der har jeg tiltro til, at der bliver truffet nogle rigtige afgørelser.
De bliver i hvert fald prøvet ad flere omgange.
Lotte Rod (RV), 2024-04-23:
Der står rigtig mange fine ting i børnekonventionen.
Det er den, der giver børn ret til hvile og fritid, til at lege og dyrke fritidsinteresser og til frit at deltage i det kulturelle og kunstneriske liv.
Det gælder i hele verden, men det er også en af de ting, som vi kan blive endnu bedre til i Danmark.
På mange måder har det været noget af det, som har bidraget til noget af det fineste, vi har lavet herinde.
Jeg kan huske, at vi for nogle år siden fik skrevet »leg« ind i formålet med vores dagtilbud, og hvor vi i det pædagogiske grundlag direkte henviser til FN's børnekonvention.
Selv om vi ikke har inkorporeret det, har vi alligevel også brugt det til noget godt, og det tænker jeg vi skal blive ved med, uanset hvor det ender henne i dag.
Jeg var også med dengang for 12 år siden, og jeg kan godt huske diskussionen.
Nogle gange kører tingene lidt i ring her i Folketinget, og man tænker, at der ikke rigtig er sket noget, for det er den samme debat, som vi havde sidste gang.
Der er jo noget tankevækkende ved, at regeringer har det med at komme frem til, at det ikke rigtig gør nogen forskel, og at vi ligesom ikke behøver at skrive det ind, for det gælder alligevel.
Det var præcis det, man også sagde dengang.
Så tak til SF for at fremsætte forslaget igen.
Jeg håber, vi kan lykkes at skabe et Sammen om Handicap, som er lige så stærkt som Sammen om Skolen.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-23:
Velbekomme.
Jeg mener, at hvis man ikke tør sætte mål, når man taler om forandringer, så mener man det ikke alvorligt.
For hvordan skal man så nogen sinde kunne måle, om man har skabt en forandring?
Anni Matthiesen (V), 2024-04-23:
Det er egentlig, fordi jeg tænkte, at jeg gerne ville give ordføreren en mulighed for trods alt måske at runde lidt mere positivt af i salen her i aften.
Jeg kunne jo godt høre i ordførertalen, at det hele tiden var begrænsninger og begrænsninger.
Og ja, der er nok at tage fat på, men anerkender ordføreren trods alt ikke, at der jo også er sket en kæmpe udvikling på det her område?
Altså, hvis vi bare tager de sidste 50 år, har vi i hvert fald heldigvis oplevet, at flere og flere også med handicap kommer i job.
Jeg behøver ikke at have den anden korte bemærkning.
Jeg giver muligheden for, at ordføreren jo også får øje på den kæmpe ændring, der er sket de sidste 50 år på handicapområdet.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-23:
Som uddannet pædagog har jeg jo mange kolleger, der arbejder ude i felten og gør deres arbejde rigtig, rigtig godt, og de kæmper og knokler på.
Det er ikke kun sorte skyer derude; der er absolut også gode situationer.
Pointen er bare, at når vi har levevilkår, hvor vi får flere og bedre muligheder, men mennesker med handicap bliver hægtet af, så har vi et mere og mere ulige samfund, og det er i virkeligheden der, hvor vi synes, at vi skal følges noget mere ad.
Nu snakkede jeg i går med en lang række forældre i Lev Midtjylland, der fortæller om, hvordan de har oplevet – de har en masse af deres børn på de her bosteder – en opblomstring, men at det nu simpelt hen afblomstrer.
Man kan ikke komme ud at rejse.
Det er svært at komme på Sølund Musik-Festival.
Det her med bare at have nogle almindelige aktiviteter bliver skåret væk.
Beskæftigelse uden for bostedet bliver skåret væk.
På den måde indskrænker man simpelt hen menneskers levestandard på en måde, som jeg synes er rigtig ærgerlig.
Så det er ikke kun sort, men også en naturlig udvikling, som vi skal se på, og vi skal tage os af de områder, hvor der sker en stille afvikling.
Camilla Fabricius (S), 2024-04-23:
Tak for det.
Jeg lyttede til debatten, både her i salen, men også via den ganske glimrende mulighed, vi har online.
Jeg ved, at ordføreren er en utrolig dedikeret handicapordfører for SF, og vi har jo netop i går, som ordføreren sagde, været til det samme møde i Lev.
Jeg er helt enig i, at det er både triste og gode fortællinger, man får, når man snakker med baglandet.
Men det, der lige fik mig til at gribe ordet, var jo noget andet.
Når SF får mulighed for at kunne gå ind og skabe reelle strukturelle forandringer og lave aftaler på det her område, håber jeg jo, at SF så også bider til bolle.
Kan ordføreren give mig et par ord med om det?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-23:
Det er klart, at jeg ikke lige kan sælge SF's 15 mandater ind i en aftale, vi ikke har forhandlet færdig, overhovedet, men der er ingen tvivl om, at vi går konstruktivt ind i forhandlingerne og prøver at få alt det med, som vi synes er vigtigt, og det gør vi jo altid i SF.
Det er altid en afvejning af, hvor meget vi får med, og hvor mange tidsler der er med.
Det er alt for tidligt at sige lige nu, og jeg kan ikke på forhånd sige, at selvfølgelig siger vi ja til alt, for der skal jo også være kvalitetskrav.
Det handler netop også om, at vores ord skal hænge sammen med handlingerne.
Så der skal ske nogle forandringer og forbedringer af en vigtig, substantiel karakter, for at vi kan være med i det, men vi vil rigtig gerne, og vi er rigtig glade for at være inviteret.
Camilla Fabricius (S), 2024-04-23:
Jeg bliver bare så begejstret for ordføreren.
Jeg synes, det er rigtig dejligt at høre, og jeg oplever også, at ordføreren og SF er ekstremt konstruktive i det her.
Så jeg håber, at vi fremadrettet kan lave nogle rigtig gode aftaler også på handicapområdet.
Så tusind tak til ordføreren.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-23:
Det var så lidt.
Og så må vi se, hvor langt det kan bære.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Det var absolut ikke for at fornærme ordføreren, at jeg fik nævnt ordet useriøs før.
Jeg kender absolut ikke ordføreren som useriøs på det her område, tværtimod, vil jeg gerne understrege.
Det er også det, jeg hører, og derfor er jeg interesseret i – i forhold til at ordføreren jo er indkaldt til de her famøse forhandlinger – om vi kan være enige om, at det i hvert fald kræver et datagrundlag og en gennemsigtighed i økonomien, altså at vi ved, hvordan vi bruger pengene bedst muligt, for at vi kan få en oprejsning eller i hvert fald få vandet de her blomster, der visner.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-23:
Ja, det kan jeg bekræfte, og bare rolig, jeg går ikke fornærmet hjem; jeg bliver måske i virkeligheden mere fornærmet på vegne af forslaget og de 60 organisationer, der har henvendt sig og opfordret os til at angribe det på den her måde.
Det her var vores forslag til, hvordan vi kunne gøre det.
Nu kan jeg godt høre, at vi ikke får det stemt igennem, sådan som det er fremsat, men vi kommer til at arbejde videre med en beretningstekst, og lad os da prøve at kvalificere det så meget som muligt.
For det her skal gerne munde ud i, at vi begynder at få de her strukturerede data omkring, hvad der sker, hvordan vilkårene er, hvordan lovgivningen anvendes, hvordan pengene anvendes, og hvordan det i virkeligheden ser ud, når vi kigger på lige muligheder for mennesker med handicap, altså om det følger den udvikling, vi har i vores samfund.
Og det er i virkeligheden det, der var hele formålet med det her beskedne forslag.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik svar på, om SF også ønsker at lave en handicappolitik ude i fremtiden på et grundlag af evidens, på et grundlag af, at vi ved, hvad der er kvalitet i, og hvordan vi bruger pengene bedst muligt.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-23:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg forstår udmærket frustrationen over ikke at være i forhandlingerne, og i særdeleshed når man har så meget på hjerte og brænder så meget for området, som jeg ved ordføreren gør.
Så jeg er da heller ikke i tvivl om, at ordføreren også vil have rigtig meget at bidrage med i den slags forhandlinger.
Det er så ud over, hvad SF bestemmer.
Jeg vil meget gerne sige tak for anerkendelsen af værdien af det her beslutningsforslag, og vi kan noget med nogle konkrete målsætninger.
For lige præcis i forhold til nogle af de konkrete ting, som ordføreren nævnte, kan vi jo begynde at rykke på noget.
Vi kan kigge på, hvordan den der hjælpeordning, BPA'en, kan hjælpe et menneske med et omfattende handicap til alligevel at have et aktivt liv – til faktisk at være med i et politisk parti; vi har jo haft et medlem, der sad her i Folketinget sammen med os andre, og som havde en BPA-ordning.
Den ordning kan jo netop skabe den her lige adgang til at have det aktive liv og uddanne sig og få job osv.
Det var et af de rigtig gode forslag, så tak for det.
Lotte Rod (RV), 2024-04-23:
Vi må jo finde ud af, hvem der har lyst til at være med.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-23:
Tak for det, og tak for ordførerens fine og nuancerede tale.
Det er rigtigt, at det ikke er det her forslag, der kommer til at revolutionere verden, men det er et af forsøgene på at tage nogle skridt til at begynde at forandre den tilgang, vi har til området, og jeg vil gerne takke ordføreren for også at have set, at det i virkeligheden ligger i det.
Jeg er sådan set enig i, at vi skal i gang med at lave den helt store reform af området og arbejde med, hvordan vi kan gøre det på en helt anden måde.
Jeg tror i virkeligheden også, at det her med at begynde at samle data på en måde, så problemerne bliver helt tydelige for os, i forhold til hvor pengene er henne, hvad vi bruger af penge på hvad, og hvad der egentlig virker, vil betyde, at vi også kan begynde at blive meget skarpere på, hvad det egentlig er, vi skal understøtte, og hvad vi skal forandre og forbedre herinde fra Christiansborg.
Tak for det.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-23:
Tusind tak for det.
Jeg er meget enig, så forhåbentlig sker det snart.
Anni Matthiesen (V), 2024-04-23:
Jeg er lidt nysgerrig, i forhold til hvor det er, DF lægger sig.
Når ordføreren siger, at DF mener, at ansvaret for handicapområdet skal væk fra kommunerne, så har jeg bare brug for lige at få bekræftet noget.
Er det hele handicapområdet, der skal fjernes fra kommunernes ansvar, og hvor skal det så placeres?
Mette Thiesen (DF), 2024-04-23:
Vi fremsatte et forslag her, som jeg tror blev behandlet i sidste uge.
Vi har faktisk ikke lagt os fast på, konkret hvor det skal lægges, for i Dansk Folkeparti vil vi gerne have, at det bliver en bred aftale om det her område, og at alle Folketingets partier bidrager til, hvordan vi sikrer en model, som gavner de mennesker med handicap, som i dag bliver fuldstændig mast i systemet.
Så om man skal lave nogle forskellige satellitter, kan man sige, rundt i landet, eller om de skal ligge i regionerne, eller hvor det skal ligge, synes vi er noget, der skal bero på en forhandling.
Så det er vi sådan ret åbne over for.
Stavnsbåndet er altså ikke ophævet på handicapområdet, desværre.
Jeg har faktisk fuldstændig glemt det andet spørgsmål, som spørgeren stillede – undskyld.
Anni Matthiesen (V), 2024-04-23:
Jeg tror egentlig, at ordføreren nogenlunde fik svaret på mine spørgsmål, så jeg vil egentlig bare stille et andet spørgsmål.
Der er jo også handicappede mennesker, som måske har nogle forholdsvis små handicap, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt ind i forhold til det.
Jeg kender i hvert fald en del handicappede, som måske også ville synes, at hvis det pludselig var staten eller regionen, der tog over, så ville et nærhedsprincip i forhold til hurtigere at kunne få lokal hjælp i nærområdet forsvinde. Deler ordføreren ikke den bekymring?