runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2017-12-01:
I dag førstebehandler vi et lovforslag, som skal være med til at sikre mere målrettet og fleksibel voksen-, efter- og videreuddannelse.
Det kalder vi i daglig tale
VEU-systemet.
Store dele af lovforslaget tager udgangspunkt i trepartsaftalen, som blev indgået sidst i oktober måned her i 2017.
Og den aftale, der kom i hus, er jo en aftale, som jeg faktisk godt vil sige jeg kan være stolt af på vegne af både arbejdsmarkedets parter og regeringen. For selv om VEU-systemet jo på mange måder er godt i dag, er vi sammen med arbejdsmarkedets parter kommet frem til, at der er behov for ændringer.
Og mange af de elementer, som indgår i aftalen, er også beskrevet af tidligere ordførere her i dag, bl.a. øget praktikbonus, men også et bedre fokus i forhold til ordblindeundervisning.
Også disse dele er jeg ovenud tilfreds med er en del af aftalen.
Der er nemlig behov for, at både virksomheder og medarbejdere oplever et mere relevant og også mere tilgængeligt uddannelsestilbud, dvs. et system, som matcher arbejdsmarkedets behov, og som tager hensyn til også den hverdag, man færdes i.
Vi kommer til nu at give de her personer et ekstra skub i den rigtige retning.
For hvis vi gerne vil have en arbejdskraft, der kan følge med i den hurtige udvikling, der også sker på arbejdsmarkedet, har vi altså brug for et godt og fleksibelt VEU-system.
Danske virksomheder og medarbejdere skal have fokus på løbende kompetenceudvikling, og det er jo sådan, at man næsten dag for dag kan se, hvor hurtigt det går med udviklingen.
Så derfor glæder det mig også, at der med aftalen bliver sat øget fokus på digitaliseringsmulighederne og for den sags skyld også nye forretningsmodeller i forhold til kommunikation på andre sprog.
Og det er jo sådan, at jeg tror, vi alle sammen må erkende, at man er nødt til at være omstillingsparat; man er nødt til at følge med den udvikling, som sker derude.
Det har vi brug for, og det har Danmark brug for – også for fortsat at være på vækstsporet.
For kvalificeret arbejdskraft er simpelt hen helt grundlæggende for, at Danmark også fremadrettet kan sikre vækst og udvikling i hele landet.
Og på baggrund af det kan jeg sige, at Venstre stemmer ja til lovforslaget.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-12-01:
Lovforslaget, som vi behandler her, er en delvis udmøntning af trepartsaftalen om styrket og mere fleksibel voksen-, efter- og videreuddannelse fra oktober 2017.
Hensigten med trepartsaftalen er en målrettet og mere fleksibel voksen-, efter- og videreuddannelsesuddannelsesindsats af høj kvalitet.
Og det er lige netop det indtryk, som vi i Dansk Folkeparti sidder tilbage med, når vi læser trepartsaftalen.
Med lovforslaget her, som jo er en delvis udmøntning af aftalen, foretager vi bl.a. følgende ændringer: Den vedtagne praktikbonus hæves til 25.000 kr. pr. praktikårselev.
Så er der Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag, der nedsættes til hel eller delvis finansiering af godtgørelse m.v. ved deltagelse i erhvervsrettet voksen- og efteruddannelse.
Det er også sådan, at satserne for VEU-godtgørelsen forhøjes, og ligeledes forhøjes satserne for Statens Voksenuddannelsesstøtte for kursister på forberedende voksenundervisning og ordblindeundervisning for voksne.
I Dansk Folkeparti hilser vi det meget velkommen, at parterne er nået til enighed om en aftale, der skal sikre et langt mere fleksibelt VEU-system.
Det er meget vigtigt, at flere efter- og videreuddanner sig.
Det er vigtigt for dem selv, altså arbejdstagerne, men det er også meget vigtigt for virksomhederne, og det er vigtigt for Danmark.
Derfor skal vores system på dette område også være indrettet på en måde, der gør det attraktivt for både arbejdstagere og arbejdsgivere.
I Dansk Folkeparti er vi som sagt meget positive over for den aftale, som er indgået mellem regeringen og arbejdsmarkedets parter.
Vi mener, at trepartsaftalen vil sikre, at langt flere tager en voksen-, eftereller videreuddannelse, og på den baggrund kan vi selvfølgelig støtte lovforslaget.
Merete Riisager (LA), 2017-12-01:
Der er praksisfaglige dimensioner i fagene, sådan som de ligger i dag, og det er dem, som det her lovforslag knytter sig til.
Jeg kan jo ikke foregribe de forhandlinger her fra Folketingets talerstol, men det vil være interessant at indtænke elementer i udskolingen, som styrker praksisfagligheden i udskolingen, og det har jeg meldt klart ud i pressen for relativt lang tid siden, at jeg er interesseret i, og det skal vi tage nogle drøftelser om i folkeskoleforligskredsen.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-12-01:
Forslaget er jo en udmøntning af trepartsaftalen fra oktober i år om en styrket og mere fleksibel efter- og videreuddannelse.
Der er efter Enhedslistens opfattelse tale om en række forslag, som trækker i den rigtige retning.
Vi synes tilsvarende, det er positivt med en forhøjelse af VEU-godtgørelsen og SVU-satserne for kursisterne på FVU og i ordblindeundervisningen for voksne, altså at man forhøjer den fra de nuværende 80 til 100 pct. af den maksimale dagpengesats.
Det har haft en meget betydelig negativ indvirkning på hele efterspørgslen efter efter- og videreuddannelse, at man tilbage i 2010 sænkede godtgørelsen fra de daværende 100 pct. til de 80 pct., hvor vi er nu, så jeg vil sige, at det er rigtig fornuftigt, at man i trepartsaftalen er nået frem til, at man tilbagefører godtgørelsen til de 100 pct.
Nogle af de tilstedeværende – eller måske kun en enkelt – kan måske huske, at vi jo havde arbejdsmarkedsuddannelser i sin tid, hvor man fik 125 pct. af godtgørelsen, og jeg vil sige, at det jo ikke er vanvittig ambitiøst, at man nu når op på de 100 pct., og jeg tror, at det at fastlægge en højere godtgørelse, som gjorde det særlig økonomisk attraktivt at efteruddanne sig, ville være rigtig fornuftigt.
Men det ændrer jo ikke på, at vi her går et skridt i den rigtige retning.
Til gengæld vil jeg også sige, at jeg, når der nu er en erkendelse af, at der er brug for en højere godtgørelse for at kunne øge efterspørgslen efter efter- og videreuddannelse, ikke forstår, at forhøjelserne er blevet gjort tidsbegrænsede – det undrer det mig sådan set – sådan at vi, hvis der ikke lovgives om andet, efter 2021 vender tilbage til en tilstand, hvor vi er tilbage ved genopretningspakkens satser i 2010.
Jeg håber ikke, det kommer dertil.
Der er jo lang tid til udgangen af 2021, og forhåbentlig vil der inden da danne sig et flertal for som minimum at fastholde den sats, der nu lægges op til.
Jeg har været meget bekymret over at læse de bemærkninger, der er kommet fra LO, om ikrafttrædelsestidspunktet for godtgørelsesstigningerne på SVU i forhold til ordblindeundervisning og FVU, men jeg har forstået på de bemærkninger, der er i ministeriets høringsnotat, at der arbejdes på livet løs for at sikre, at den her udskydelse af ikrafttrædelsestidspunktet til den 1. juli 2018 ikke kommer til at ramme de her områder.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt i forhold til FVU og ordblindeundervisningen, at man speeder arbejdet op, sådan at den forbedrede godtgørelse kan træde i kraft allerede ved årsskiftet også på de to områder.
Jeg er jo med på, at det er en udmøntning af trepartsaftalen, så på den måde skal kritikken nok mere rettes imod, at regeringen ikke har prøvet at skabe mere dynamik i trepartsaftalen og på den måde øge godtgørelsen yderligere.
Men når der nu er aftalt det, der er, i trepartsaftalen, så er det jo fornuftigt, at vi får det implementeret i lovgivningen, og Enhedslisten kan støtte forslaget.
Merete Riisager (LA), 2017-12-01:
Det er som sagt en praksisfaglig vurdering af de elementer af de allerede eksisterende fag, som skal indgå i UPV'en.
Det kan lade sig gøre.
Vi har allerede en del praksisfaglighed, der eksisterer i fagene som en integreret del af fagene, og det er dem, som der her er lagt op til at man skal tage en vurdering af.
Og så har vi jo indledt drøftelser i folkeskoleforligskredsen i forhold til at styrke de praksisfaglige elementer i udskolingen.
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-01:
Lovforslaget handler om at ændre § 2 i vejledningsloven, hvor der står, at vi nu vurderer unges faglige, personlige og sociale forudsætninger for at kunne gennemføre en ungdomsuddannelse.
De faglige kan jeg nemt regne ud hvordan bliver vurderet; der er jo en fagrække, og der kan man vurdere på baggrund af elevens indsats i fagene.
I forhold til de personlige og sociale forudsætninger er det, som de skriver, en tværgående vurdering, så det må være en vurdering på tværs af fagene af, hvordan de socialt og personligt optræder.
Det kan jeg også godt se kan give mening at man kan foretage en vurdering af.
Jeg har bare svært ved at se, hvordan man kan foretage en vurdering af elevernes praktiske evner, som ministeren siger, ved at foretage en tværgående vurdering af deres indsats i dansk, matematik, og hvad der ellers er af boglige fag.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-12-01:
Med lovforslaget her lægger vi vurderingen af de praksisfaglige kompetencer på linje med de andre dimensioner, som vi vurderer om eleverne er uddannelsesparate på.
På den måde signalerer vi, at de praksisfaglige kompetencer også er kompetencer.
Folkeskolen er ikke kun et skridt på vej imod en universitetsuddannelse – folkeskolen skal være for alle.
Det er vigtigt, at elever, der er dygtigst til det praksisfaglige, ikke går ud af folkeskolen med en følelse af, at samfundet ikke kan bruge dem.
Tværtimod skal de have fornemmelsen af, at vi som samfund værdsætter det, de kan, og derfor kan Det Konservative Folkeparti støtte lovforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-01:
Ministeren siger, at man f.eks. kan inddrage, hvordan eleven har fungeret i erhvervspraktikken, som jo er frivillig, og hvordan eleven i praktiske valgfag har fungeret, men det er jo heller ikke sikkert, at der er et praktisk valgfag, og hvordan den praktiske dimension i de boglige fag bliver brugt, men også det er jo frivilligt.
Så betyder det, at vi politisk skal gå i retning af at gøre det obligatorisk at have en praktisk dimension i udskolingen, altså obligatorisk erhvervspraktik, obligatoriske praktiske valgfag eller obligatoriske praktiske elementer i de boglige fag i fagrækken?
Henrik Dahl (LA), 2017-12-01:
Tak for det.
Lovforslag L 107 udmønter den trepartsaftale om en forbedring af voksen- og efteruddannelserne, der blev indgået den 29. oktober i år.
For for det første er muligheden for livslang læring helt generelt meget vigtigt, men for det andet er det jo navnlig meget vigtigt, når det gælder om at gøre det muligt, at man kan udvikle sig løbende i takt med det arbejdsmarked, man er tilknyttet.
Med lovforslaget bliver det foreslået at forhøje praktikbonussen til et fast beløb på 25.000 kr.
Det bliver foreslået at gøre VEU-bidraget aktivitetsafhængigt.
Det er jo meget fornuftigt og noget, man kunne blive enige om de tre parter imellem, men når jeg læser lovforslaget, kan jeg ikke lade være med at tænke på, at det ligner en ekstremt indviklet konstruktionstegning til en meget, meget kompliceret maskine.
Men jeg er nu tryg alligevel.
Jeg er sikker på, at vi med L 107 forbedrer voksen- og efteruddannelserne kraftigt, og derfor bakker vi naturligvis forslaget op.
Nick Hækkerup (S), 2017-12-01:
Jeg tror i virkeligheden, at det, også når det kommer til Europarådet, er en af de organisationer, som er relevante og rigtige, men hvor der, som ordføreren også siger, er behov for efter vores opfattelse at holde fast i, hvordan vi sikrer organisationens fortsatte relevans, at tiden ikke risikerer at løbe fra den, at der ikke sker en udvikling, som er båret, ikke af politiske ønsker, men af andre ønsker, og som dermed skubber organisationen den forkerte vej.
Jeg tror, at det vigtigste er Danmarks fortsatte stærke engagement også i Europarådet på linje med de andre internationale organisationer.
Søren Søndergaard (EL), 2017-12-01:
Virkeligheden er jo, at dem, vi har overladt til at være de store betalere til Europarådet, er Rusland, det er Tyrkiet.
De har nu meddelt, at de ikke længere vil betale.
Europarådet står på, havde jeg nær sagt, fallittens rand.
Det system er i dyb krise, fordi bl.a. Danmark har trukket sig mere og mere ud og koncentrerer sig om EU.
Det eneste, vi kan bidrage med, er, hvordan man begrænser menneskerettighederne og får lagt en grænse for, hvad man må beskæftige sig med.
Hvad er Socialdemokratiets bud på, hvordan Europarådet kommer til at spille den rolle, som Socialdemokratiet ønsker?
Nick Hækkerup (S), 2017-12-01:
Det var det, jeg prøvede at sige til allersidst, vil jeg sige til hr. Søren Søndergaard.
Det var faktisk, at den verdensorden, som vi skal advokere for og stå vagt om, jo bl.a. står på internationale aftaler om samarbejde, og så nævnte jeg i flæng FN, WTO og NATO, men man kunne lige så godt have nævnt de organisationer, som spørgeren også nævner.
De internationale organisationer er uhyre vigtige for et lille land som Danmark.
Og hvorfor er de det?
Det er de, fordi vi ellers ender præcis i den situation, at det er de store lande, som kommer til at sætte deres magt igennem.
Søren Søndergaard (EL), 2017-12-01:
Det, vi diskuterer i dag, er jo den udenrigspolitiske og sikkerhedspolitiske strategi.
Det er jo ikke specielt Europa, det er jo netop hele verden, og det er jo både blød og hård sikkerhed osv.
Merete Riisager (LA), 2017-12-01:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til de partier, der bakker op om dette lovforslag, som for min del er den første konkrete udmøntning af den trepartsaftale, regeringen og arbejdsmarkedets parter indgik i oktober i år.
Trepartsaftalen styrker og moderniserer voksen-, efter- og videreuddannelsesområdet i Danmark, og det er tiltrængt, for vi har brug for et fleksibelt efteruddannelsesmarked i Danmark – ikke kun for samfundets skyld, ikke kun for virksomhedernes skyld, men så sandelig også for den enkelte danskers skyld.
Vi skal sørge for, at alle danskere bliver i stand til at klare sig godt i en verden, der hurtigt ændrer sig – både de ufaglærte og dem med en kort eller længere uddannelse.
Dette lovforslag er som sagt første del af udmøntningen på Undervisningsministeriets område af trepartsaftalen fra oktober i år, og i foråret 2018 følger yderligere et lovforslag til udmøntning af aftalen.
Lovforslaget består af en række forskellige tiltag, som jeg lige kort kan skitsere.
For det første foreslår vi at forhøje den praktikbonus, som allerede er vedtaget.
Bonussen vil blive forhøjet til et fast beløb på 25.000 kr. pr. praktikårselev.
Formålet med det er at give virksomhederne et større incitament til at tage flere elever i praktik.
For det andet bliver VEU-bidraget aktivitetsafhængigt.
Det betyder, at det fremadrettet ved lov vil skulle tilpasses fra år til år, for at udgifter og indtægter balancerer over tid.
Ved en aktivitetsstigning vil bidraget skulle sættes op, og ved et aktivitetsfald vil bidraget skulle sættes ned.
For det tredje foreslår vi at hæve satserne for VEU-godtgørelsen og SVU til deltagelse i FVU og OBU for voksne fra 80 pct. til 100 pct. af den maksimale dagpengesats.
Vi giver nemlig mulighed for at fravige kravet om 14 dages beskæftigelse hos samme arbejdsgiver forud for uddannelsens start.
Dette vil gælde for medarbejdere, der sendes hjem på grund af vejrliget, og hvor det er reguleret i deres overenskomster og accepteret i a-kasselovgivningen.
Dette vil konkret ske i form af udarbejdelse af en positivliste over kurser, der er særlig relevante for disse virksomheder og brancher.
For det femte udvider vi straffebestemmelsen i godtgørelsesloven.
Udvidelsen indebærer, at man fremover kan straffes med bøde eller strengere straf, hvis man ikke oplyser om, at ens forhold har ændret sig, i tiden efter at man har søgt om VEU-godtgørelse.
Sidst, men ikke mindst, vil jeg på baggrund af en god og konstruktiv dialog med arbejdsmarkedets parter i forbindelse med høringen over lovforslaget også fremsætte nogle ændringsforslag.
Men det vil jeg vende tilbage til senere.
Jeg vil gerne takke for de drøftelser, vi har haft her i salen i dag.
Efter- og videreuddannelse er vigtigt for Danmark, men først og fremmest er det vigtigt for hver enkelt af de danskere, der nu får et stærkere og mere fleksibelt tilbud.
Jeg ser frem til eventuelle spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-12-01:
Jeg er glad for, at det er lykkedes regeringen og arbejdsmarkedets parter at blive enige om en trepartsaftale, der styrker voksen- og efteruddannelsessystemet.
Arbejdsmarkedet kalder på kvalificeret arbejdskraft, og her spiller voksen- og efteruddannelsessystemet ind.
Det er vigtigt at sikre et tidssvarende voksen- og efteruddannelsessystem, og vi giver voksen- og efteruddannelserne et markant løft.
Med lovforslaget her udmønter vi en del af trepartsaftalen, og der er flere gode ting i aftalen.
Jeg vil ikke komme ind på det hele, men bl.a. hæver vi praktikbonussen til 25.000 kr. pr. praktikårselev og sikrer, at arbejdsgiverne rent faktisk også får den, hvis de lever op til kravene.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-12-01:
For Radikale Venstre er det afgørende, at alle mennesker i Danmark har adgang til uddannelse og efteruddannelse, og vi skal gøre alt, hvad vi kan, fra politisk side for at skabe de rammer, som gør, at mennesker har mulighed for at efteruddanne sig.
Vi synes derfor, at trepartsaftalen, som det her lovforslag er en udmøntning af, indeholder nogle gode tiltag, som trækker i den rigtige retning.
Derfor støtter vi naturligvis lovforslaget.
Jeg vil ikke gennemgå alle delelementerne, men blot fremhæve et par stykker.
Vi synes, det er rigtig fint, at der nu lægges op til én indgang til efteruddannelsessystemet, som både arbejdsgivere og arbejdstagere kan benytte for at tilmelde sig kurser og søge om godtgørelse.
Vi synes desuden, det er fint, at vi hæver VEU-godtgørelsen fra 80 til 100 pct. af højeste dagpengesats, så det ikke er på grund af økonomi, at man ikke efteruddanner sig.
Men som sagt: Alle skridt, i retning af at flere får mulighed for at efteruddanne sig, er rigtig gode, både for det enkelte menneske og for Danmark, og derfor støtter vi som sagt lovforslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-12-01:
Det er et system, der bygger på at støtte, inspirere og hjælpe efter behov, det er et system, der bygger på tillid, og som er simpelt og nemt at benytte.
Vi synes altså på mange måder, at det er meget komplekst.
Her tager man ligesom nogle skridt i en rigtig retning.
Vi så gerne, at man i endnu højere grad havde kastet det her op i luften for at gentænke det og komme noget af det nødvendige bureaukrati, der nu kommer, fordi det er så komplekst, som det er,
til livs
Der er særlig en passage – det er den, der handler om straf – som vi egentlig, i kraft af at det er så komplekst, som det er, gerne så ikke var med i lovforslaget, for det kræver simpelt hen for meget at skulle sætte sig ind i alle de her regler.
Derfor synes vi, at når man har et så komplekst system, bør man også hjælpe og have tillid til de borgere, der skal benytte det, og ikke arbejde med de her strafmæssige ting i det.
Men som sagt finder vi det rigtig, rigtig fornuftigt.
Der er allerede flere, der har redegjort for, hvad det indeholder, herunder trepartsaftaler osv.
Derfor støtter vi selvfølgelig også forslaget, men vi har de her obs'er til det.
Der er også nogle uklarheder omkring finansieringen, som der kommer lidt spørgsmål om i udvalgsarbejdet.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-12-01:
Tak for det.
Og når vi diskuterer, om Europarådet er relevant, altså om den her institution, der skal sikre menneskerettighederne og retstatsprincipper i Europa, er relevant, så må jeg sige, at når jeg kigger på Putin i Rusland, på Erdogan i Tyrkiet og på andre som f.eks. Orbán i Ungarn, synes jeg, at jeg får en kraftig understregning af, at der for at styrke menneskerettighederne virkelig er behov for at øge presset på de her tiltagende autoritære regimer.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre
: Hvad er Socialdemokratiets holdning til, at man for nogle måneder siden i Jyllands-Posten kunne læse, at den danske udenrigsminister havde været i Ungarn og sammen med den ungarske regering ville arbejde for at indskrænke Menneskerettighedsdomstolens initiativer i forhold til medlemslandene?
Anni Matthiesen (V), 2017-12-01:
Fru Pernille Schnoor siger, at det ikke er nok at lave småjusteringer, og samtidig siger fru Pernille Schnoor i sin ordførertale, at når man ændrer på noget, giver det uro.
Men ønsker fru Pernille Schnoor ikke at ændre på noget som helst omkring eux'en, eller hvad?
Pernille Schnoor (ALT), 2017-12-01:
Jeg håber, at jeg gav udtryk for, som jeg sagde til sidst – nu fik jeg ikke lov til at sige det sidste af min tale, fordi tiden var gået – at det var en unik sammensat pakke.
Min pointe med det her er, at det ikke hjælper at lave småjusteringer.
Det hjælper ikke at gå ind at finjustere på nogle ting, hvor man f.eks. lægger to opgaver sammen, eller hvor man beder lærerne om at lave nogle flere papirer om, hvordan man sammenlægger nogle forskellige fag.
Min pointe er, at hvis man skal gøre noget, skal man løse de reelle udfordringer, fordi de reelle udfordringer jo er, at det er enormt svært at finde praktikpladser, når de er så meget på skolebænken, som de er.
Det er svært at få dem op på niveau.
Og ja, der er nogle dygtige lærere, både på den boglige side og på den håndværksmæssige side.
Jeg har også været ude at tale med nogle skoler om det; det her er jo ikke noget, jeg bare står og finder på.
Jeg har været ude at tale med nogle skoler om, hvad det er for nogle reelle udfordringer, og jeg tror bare ikke på, at det her løser det.
Jeg har ikke været med i arbejdet op til, men jeg tror, at der skal nogle mere grundlæggende tanker til.
Anni Matthiesen (V), 2017-12-01:
Jeg synes, fru Pernille Schnoor fra Alternativet var utrolig bekymret i ordførertalen.
Jeg synes måske også, at der var steder, hvor fru Pernille Schnoor simpelt hen modsagde sig selv.
På den ene side fortalte du stolt om, hvor dygtige de her elever var, som endda scorede sølvmedalje, som faktisk er det bedst opnåelige som tømrer, og på den anden side rakker du ned på det her forslag.
Er fru Pernille Schnoor slet ikke enig i, at eux'en faktisk er en rigtig, rigtig god uddannelse, og at vi jo også er nødt til at justere den for at gøre den endnu bedre?
Henrik Dahl (LA), 2017-12-01:
Med lovforslag L 82 forbedrer vi noget, der i forvejen er en rigtig god opfindelse, nemlig eux.
Det sker på baggrund af en evaluering og er jo simpelt hen et udtryk for rettidig omhu fra Folketingets side.
Men jeg vil også godt lige knytte et par bemærkninger til det.
Hele oprettelsen af eux er jo næsten noget, der retter op på en strukturel fejl i uddannelsessystemet, altså at man har interesseret sig for lidt for erhvervsuddannelserne og har interesseret sig uforholdsmæssigt meget for de boglige uddannelser.
Det er godt, at vi får rettet op på det og helt generelt får styrket erhvervsuddannelserne, også med helt nye tiltag som eux.
Og da ikke andre indtil videre har sagt det, vil jeg da benytte lejligheden til at sige, at en af de personer, som virkelig har spillet en rolle for at rette op på fejluddannelsen af danskere, jo er hr. Mattias Tesfaye, som sidder her i salen, og som bragte det på bane for mange år siden.
Det er fantastisk at se, hvordan noget, der starter som en offentlig debat, kan blive modtaget og bearbejdet og kan ende med at blive til en rigtig fornuftig lovgivning.
Det synes jeg bestemt der er grund til at ønske tillykke med.
Men det er rigtig sund fornuft at styrke eux på den her måde, så det bakker vi selvfølgelig op i Liberal Alliance.