runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-03:
Tak for det.
Vi har et rigtig fornuftigt system i forhold til medicin i Danmark, der er markedsbaseret og konkurrencepræget og har sikret, at vi har rigtig gode priser på medicin i Danmark.
Samtidig har vi faktisk også været et af de lande, der har haft færrest forsyningsproblemer i de senere år, hvor den globale situation desværre har gjort, at man i hele verden oftere og oftere har oplevet, at det har været svært at få livsvigtig medicin.
Men der har også været udfordringer i Danmark, og der har for ofte været eksempler, hvor borgere er blevet nødt til at skifte, også ved vigtig medicin, hvor det også kræver nogle omfattende forløb for lægerne at få skiftet medicinen på en forsvarlig måde.
Det skal vi selvfølgelig have gjort noget ved, uden at vi smider alle de andre gode ting, som vores system har opnået, ud med badevandet.
Så vi håber og tror på, at det her vil gøre, at færre danskere vil opleve, at de oplever den utryghed, som det giver, at man løber tør for den medicin, man er afhængig af, men at vi samtidig kan bevare rigtig mange af de gode ting, som vi har i det danske system i forhold til medicin, vel vidende at der selvfølgelig også er en omkostning for virksomhederne, når der skal opbygges de her store lagre.
Men jeg synes, at vi har fundet en balance her, som er den rigtige.
Tak for ordet.
Maria Durhuus (S), 2024-05-03:
Tak for ordet.
Lovforslag nr. 172 handler om lagre af kritiske lægemidler.
Vi har jo igen og igen kunnet stifte bekendtskab med, at der er vanskeligheder med forsyningen af lægemidler.
Vi ved også, at vi står i en usikker verden, og at de globale forsyningskæder er usikre.
Flere år med både krig, pandemi og handelskonflikter har gjort problemerne værre, og vi må indstille os på, at det ikke er et problem, der er løst i morgen.
Lægemiddelstyrelsen har konstateret stigende forsyningsvanskeligheder.
Styrelsen vurderer, at forsyningskæden er skrøbelig på både kort og længere sigt, og det er selvsagt alvorligt.
Det skaber ikke bare en stor usikkerhed for patienterne.
Det kan i værste fald også få alvorlige konsekvenser for dem, som ikke kan få de nødvendige lægemidler, og derfor er vi selvfølgelig stærkt optagede af at sikre, at der bliver mere sikkerhed for leverancerne af kritiske lægemidler.
Noget skal vi gøre internationalt, f.eks. på EU-plan, men det kan ikke erstatte behovet for nationale tiltag, som også vil virke på kort sigt.
Det er baggrunden for det lovforslag, vi behandler i dag.
Det vil pålægge de virksomheder, der bringer kritiske lægemidler på markedet i Danmark, en pligt til at opretholde et sikkerhedslager i Danmark.
Vi indfører desuden pligt til at indberette lagerbeholdning af de pågældende lægemidler til Lægemiddelstyrelsen.
I begge tilfælde vil vi med lovforslaget give bemyndigelse til, at Lægemiddelstyrelsen kan fastsætte de nærmere regler, herunder hvilke lægemidler der skal omfattes.
Det fremgår dog, at lagerbeholdningen skal svare til op til 8 ugers salg af hvert af de omfattede lægemidler.
Parallelimportører er friholdt fra kravet om at opretholde et lager, da det kan betyde, at en væsentlig andel af deres produkter trækkes fra det danske marked, hvilket vil trække i den modsatte retning af forslagets formål.
Ordningen tilrettelægges så fleksibelt som muligt, naturligvis, så omkostningerne for virksomhederne holdes på et så lavt niveau som muligt.
Men vi må også være ærlige og sige, at det selvfølgelig ikke er omkostningsfrit at sikre en bedre forsyningssikkerhed.
Jeg kan forstå, at der har været foreslået forskellige modeller, som man i ministeriet har set på, og man er landet på den her model for at sikre den bedste balance mellem hensyn til forsyningssikkerhed og omkostninger.
Det er godt at se, at der er kommet så mange høringssvar ind, som har hjulpet med at kvalificere lovforslaget.
Sophie Løhde (V), 2024-05-03:
I forhold til hvor stort et skridt man skal tage i forhold til den samlede rute, kan man i hvert fald konstatere, at da SF havde ansvaret, fik SF ikke taget nogen skridt for at udvide ordningen for at kunne give tilskud til patienter med særlige tandproblemer som følge af deres sygdom eller behandling.
Det er derfor, jeg sådan set blot nu her konstaterer, at § 166-ordningen ikke er blevet udvidet i mere end 10 år.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-03:
Tak for det.
Man kan jo godt mene, at det første skridt er det vigtigste, og det er det jo sikkert på mange rejser.
Og der vil jeg også erklære mig enig med ministeren i, at det jo er fedt, at man tager det første skridt nu.
Men når man taler om et lille skridt, handler det jo om, hvor stort det skridt er i forhold til den samlede distance, man skal vandre.
Og det er jo det, min bemærkning om et lille skridt betød, altså at den samlede distance, der er, for at vi ikke har patientgrupper, som selv skal betale i tandplejen, er meget, meget lang i forhold til den forholdsvis lille patientgruppe, man får løst opgaven for her.
Sophie Løhde (V), 2024-05-03:
Tak for først og fremmest at anerkende, at det her lovforslag har en stor betydning for de mennesker, som vi taler om her.
Jeg kom blot med den indvending, at når man står heroppe på talerstolen og kalder det for et lille skridt, samtidig med at der ikke er sket en eneste udvidelse af ordningen i mere end 10 år, herunder ej heller da SF havde de afgørende mandater, og i forbindelse med at vi nu leverer et lovforslag, hvor 6.000 flere patienter vil blive omfattet af ordningen, altså svarende til en stigning på 140 pct., så synes jeg bare ikke, at det er i overensstemmelse med lovforslagets indhold.
Er det så lig med, at alle problemer er løst?
Det er det på ingen måde, og det har jeg heller ikke stået og påstået.
Men et lille skridt kan man i hvert fald ikke påstå at det her er udtryk for, ej heller i historisk perspektiv.
Hvor mange flere patienter der kan blive omfattet i forhold til en yderligere udvidelse, vil jo til dels afhænge af den afgrænsning, som Sundhedsstyrelsen er sat til at foretage nu her, i forhold til patienter der tager psykofarmaka, og det vil jo dermed også være afgørende for, hvor stor en målgruppe vi yderligere vil kunne tale for at rumme inden for den økonomiske ramme, som vi altså også forlods har reserveret og prioriteret penge til fra regeringens side, fordi vi er meget, meget optagede af hele det her område.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-03:
Som også tidligere talere har været inde på, handler lovforslaget om at indføre pligtmæssige lagre af kritiske lægemidler, og det er for at sikre forsyningssikkerheden.
Det gælder en bred vifte af lægemidler, men det gælder for alle sammen, at de skal være til kritisk behandling af alvorlige helbredstilstande, og det støtter vi i SF.
Vi har set, bl.a. under covid-19-pandemien, at det var afgørende med kritiske lægemidler, og i længere tid var de ikke tilgængelige.
Derfor er det godt, at vi forholder os til problemerne med opmagasinering og lagre af kritiske lægemidler.
Medicin er kritisk infrastruktur, og den har vi et særligt ansvar for at sikre er tilgængelig for alle i Danmark, især når der er behov for den.
Det mener vi at det her lovforslag vil arbejde hen imod, og derfor tager vi positivt imod det i SF.
Per Larsen (KF), 2024-05-03:
Tak for det.
Så skal jeg lige høre ministeren i forhold til det her med opbygning af lagre: Er det ikke sådan, at de lande, som har opbygget lagre, så også har stillet noget national kapital til rådighed i forhold til at finansiere de lagre af medicin rundtomkring i Europa?
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-03:
Vi er i Alternativet rigtig glade for at være med i aftalen om en forebyggelsesplan, som vi håber og tror på kan være med til at nedsætte og forebygge børns og unges forbrug af alkohol, nikotinprodukter og tobak.
Rigtig mange unge føler også, at alkohol og tobak er adgangsbilletten til sociale fællesskaber, og det skal vi jo grundlæggende lave om på.
Så vores vision er at skabe sundere alkoholmiljøer og en bedre alkoholkultur blandt unge uden at gå på kompromis med unges frihed.
Derfor er vi specielt glade for, at vi i den her aftale har afsat midler til aktiviteter, der fremmer inkluderende fællesskaber for unge, hvor alkohol ikke er omdrejningspunktet.
At skabe inkluderende og alkoholfrie fællesskaber er vigtigt, men det kan selvfølgelig ikke stå alene.
Derfor bakker vi fuldt ud op om, at 16-17-årige ikke længere kan købe alkohol med en alkoholprocent over 6 pct., og ligeledes bakker vi op om, at afgiften på nikotinprodukter bliver sat op, og at vi forebygger søde smage, der appellerer til børn og unge.
Vi mener, at når man er 16-17 år, skal man fortsat kunne have mulighed for at købe en øl, men samtidig skal der også sættes markant ind i forhold til salg af stærkere alkoholholdige produkter.
Det er en svær balancegang, hvor vi på den ene side er forpligtet til at begrænse unges alkoholforbrug og på den anden side også skal undgå at frarøve unge deres frihed fuldstændig.
Vi mener derfor, at vi med aftalen, som det her lovforslag jo bl.a. udspringer af, er landet et rigtig fint sted, hvor vi både tager hånd om unges alt for høje alkohol- og tobaksforbrug, samtidig med at vi respekterer unges ret og lyst til at drikke en øl i ny og næ.
Vi stemmer for lovforslaget, som indeholder dele af initiativerne fra forebyggelsesplanen, og jeg skal hilse fra Radikale Venstre og sige, at de også stemmer for.
Per Larsen (KF), 2024-05-03:
Tak for det, formand.
Det her handler om forebyggelse, og det er vigtigt.
Vi forsøger med mange forskellige tiltag at forhindre, at børn og unge køber cigaretter og andre tobaksvarer, e-cigaretter, væsker med nikotin, nikotinposer, alkohol og andet, der er aldersbegrænsning på, og det er simpelt hen for at beskytte børn og unge.
I den forbindelse vil jeg gerne takke ministeren og regeringen, men også Socialistisk Folkeparti, Danmarksdemokraterne og Alternativet for sammen med os at tage ansvar for vores børn og unges sundhed og trivsel.
For det skal være slut med, at børn og unge begynder at ryge og bruge nikotinprodukter, inden de er blevet gamle nok.
Vi ved, at et betydeligt antal børn og unge begynder at ryge og bruge nikotinprodukter allerede i 15-årsalderen og nogle endda endnu tidligere.
Når de så først er blevet afhængige, er det ganske vanskeligt at blive fri for afhængigheden igen.
Vi har i tv set unge 16-17-årige, hvis første morgenritual er at lægge en nikotin pose ind under læben.
Det er simpelt hen så afhængighedsskabende, at det er skræmmende.
Det er os, der er de voksne, og lov er lov, og lov skal holdes.
Derfor sætter vi også massivt ind.
Nethandel bliver underlagt elektronisk aldersverificering, så de unge skal bruge NemID eller lignende.
Og så snart det bliver muligt, hvilket jeg håber sker snart, indfører vi også elektronisk aldersverificering i elektroniske butikker for at styrke kontrollen, så kassemedarbejderen også nemmere kan håndtere problemstillingen, altså i forhold til om køberne er gamle nok.
Der indsættes også unge kontrolkøbere, som kan sættes ind i de kiosker, der sælger alle mulige produkter til unge, og som ser stort på gældende lov og på alderskontrollen.
Vi sætter også ind over for proxysalg, altså når ældre køber til yngre med salg for øje.
Jeg forventer mig meget af de her initiativer, vi nu tager, men jeg er også bevidst om, at kreativiteten er enorm.
Rigtig mange har jo en stor interesse i at skabe nye brugere til deres for børn meget skadelige produkter.
Der vil også opstå huller, og der vil være behov for, at vi genbesøger aftalen på et senere tidspunkt.
Det skylder vi vores børn og unge, så de ikke bliver afhængige i alt for tidlig en alder.
Tak for ordet.
Louise Brown (LA), 2024-05-03:
Jamen jeg mener i høj grad, at vi skal hæve bødestørrelsen, og jeg tror, at hvis bøden er stor nok, er konsekvensen også derefter, altså så kan man mærke det.
I forhold til hvad vi ellers kunne gøre, vil jeg sige, at vi skal sætte ind på flere områder.
Jeg tror bare ikke, at det her med at bruge agenter, er den rette vej at gå, fordi man kan sætte nogle unge mennesker i en situation, som ikke er god, plus at man jo fra politiet allerede i dag ikke må opfordre til kriminalitet.
Matilde Powers (S), 2024-05-03:
Jeg er enig med ordføreren i, at vi skal øge bødestørrelsen.
Det kommer vi også til at gøre i efteråret.
Jeg vil alligevel spørge ordføreren, om hun tænker, at det vil have nok betydning.
For den dag i dag er der også en ret stor bøde for at sælge til mindreårige, men alligevel er det stort set ikke lykkedes at fange nogen butikker i at sælge til mindreårige, fordi man ikke har haft redskaber til at kunne gøre det.
Så mener ordføreren, at det vil virke bare at hæve bødestørrelsen, eller har hun andre forslag til, hvad man kan gøre for at passe på vores børn og unge?
Tusind tak til ordføreren.
Som jeg nævnte i min egen ordførertale, har vi set en drastisk udvikling i helt unges brug af nikotinprodukter.
På 3 år er det steget fra at være en femtedel af alle 15-17-årige, der bruger de her produkter, til at være en tredjedel.
Hvad foreslår ordføreren at vi skal gøre ved det her problem?
For det har jo tydeligvis vist sig på de her 3 år, at det ikke er nok at bede forældrene om at tage ansvar for det.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-03:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget her er jo en del af aftalen om forebyggelsesplanen, som vi i SF er med i og er glade for.
Lovforslaget indeholder et forbud mod alle dele af forsyningskæden til de meget nikotinholdige produkter som e-cigaretter eller andre nikotinbeholdere, og det gælder indførelsen, købet, udleveringen, modtagelsen, fremstillingen og besiddelsen m.m.
Det er vigtigt at få strammet op på reglerne, så man kan sætte ind i alle led og få forhindret det salg af ulovlige nikotinprodukter, der er til unge.
Samtidig indeholder lovforslaget en bedre kontrol og mulighed for Sikkerhedsstyrelsen for, at man selv kan beslaglægge uden at tilkalde politiet.
Det mener vi er godt, og så er vi glade for den styrkede alderskontrol, som er noget, vi har arbejdet for i SF.
Det handler om bedre kontrol med, om unge under 18 år kan købe, og det skal bl.a. ske ved at bruge unge såkaldte kontrolkøbere.
Det har i for mange tilfælde og i for mange år været muligt at sælge til unge uden at blive sanktioneret og også uden at blive opdaget.
De her nikotinprodukter og alkohol for den sags skyld er ikke egnet til unge.
Det er sundhedsskadeligt, ekstra sundhedsskadeligt for unge, og det er også ekstra vanedannende for unge.
Derfor er det afgørende, at vi sætter ind med den her aftale og det her lovforslag for også at forbedre kontrollen med de regler, der er i forvejen.
Tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-05-03:
Tak for det.
Det her lovforslag handler om udmøntning af en forebyggelsesplan målrettet børn og unge og relateret til tobak, nikotin og alkohol.
Det er et vigtigt forslag.
Det er vigtigt, at vi som samfund tager ansvar for at beskytte børn og unge.
Det er vigtigt, at vi sikrer, at de rammer og regler, som vi laver, bliver overholdt.
For Danmarksdemokraterne var det centrale i denne aftale, at vi skulle have et stærkt blik mod håndhævelse og ikke skabe nye regler, som ikke blev overholdt.
Derfor vil vi også følge implementeringen af lovens muligheder for håndhævelse ganske tæt og se, om de tiltag, som vi tror på, også kommer til at virke.
Forslaget fremmer Sikkerhedsstyrelsens kontrol med og muligheder for at beslaglægge ulovlige tobaks- og nikotinprodukter.
Samtidig sættes der ind med nye initiativer, bl.a. kontrolkøbere, der skal bidrage til at afdække og afsløre ulovligt salg af nikotin, tobak og alkohol til mindreårige og på den måde sikre bedre håndhævelse af nuværende lovgivning på området.
Samtidig stilles der nye krav til aldersverificering i forbindelse med onlinesalg af alkohol, tobak og nikotin, således at man ikke blot kan verificere sin alder med et flueben i en boks og derefter frit handle aldersbegrænsede varer.
Herudover sættes der hårdt ind mod forsyningskæden og distributørerne af nikotinholdige produkter med smage, der er ulovlige og/eller har en for høj koncentration af nikotin.
Der er således en lang stribe tiltag, som vi håber på en effekt af, og hvis det ikke virker efter hensigten, ligger det også i aftalen, at vi så ser på det igen.
Louise Brown (LA), 2024-05-03:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, som vi har talt om, at Sikkerhedsstyrelsen skal have flere muskler.
Det skal bare være nogle andre muskler.
F.eks. skal bøderne være meget, meget større.
Det skal kunne mærkes, når en kiosk et eller andet sted i landet sælger produkter, som er ulovlige, hvilket i høj grad, synes jeg, er et kæmpestort problem, men det kan også være, når man sælger lovlige produkter til børn, man ikke må sælge dem til.
Bøderne skal være noget, man kan mærke.
Det skal ikke være de der 2.000-3.000 kr. og måske en beslaglæggelse af det lager, der er på det givne sted, for så ved vi godt, at der går 2 dage, og så er det det samme en gang til.
Så det bliver nødt til at være nogle bøder, man kan mærke, så der er en konsekvens, når man bryder loven på den her måde.
Det mener jeg er det rigtige at gøre.
Selvfølgelig skal vi jo også gøre, hvad vi kan i forhold til oplysning, men som jeg siger: De unge mennesker er jo ikke dumme.
Vi ved jo alle sammen godt, at det er usundt at ryge.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-03:
Tak for det.
Når jeg kaldte det et lille, men klart skridt i den rigtige retning, er det jo, fordi udfordringerne er meget større for mange flere patientgrupper.
Og selv om det har rigtig stor betydning for dem, vi hjælper her – det er jeg helt enig med ministeren i at det jo har, og det er derfor, at det her lovforslag er godt – så er der en kæmpestor udfordring for os fremadrettet.
Jeg hører også ministeren sådan, at det jo er det, man skal kigge videre på, og som ligger i aftalen, altså at man skal udvide det til andre patientgrupper.
Så derfor ville jeg bare præcisere det, og så vil jeg spørge ministeren: Hvor mange mennesker regner man med at man kan hjælpe for de yderligere afsatte midler?
Sophie Løhde (V), 2024-05-03:
Det gør ministeren også, så det kan jeg kun kvittere tilbage for den anden vej.
Men det understreger bare igen min pointe, i forhold til at SF's ordfører står og kalder det her en meget lille udvidelse.
Altså, det er en udvidelse, der ikke er set magen til i over 10 år, en udvidelse på mere end 140 pct., hvor 6.200 flere patienter kommer ind, og vi har nu ovenikøbet også reserveret midler til, at vi kan lave en yderligere udvidelse.
Så det bekræfter bare mig i, at vi med det her lovforslag er med til at gøre en enormt stor forskel for nogle patienter, som får betydelige tandproblemer som følge af sygdom eller behandling, som de modtager i sundhedsvæsenet.
Jeg tror, vi bevæger os lidt uden for lovforslagets indhold, men jeg tager da gerne stafetten op.
Jeg ved ikke helt, om man kan tillade sig at have det luksussynspunkt, som Socialistisk Folkeparti har, altså at man skal have sådan et eller andet meget præcist fokus.
Vi står med en kæmpestor udfordring som samfund.
Det gælder ikke bare i den offentlige sektor, men også i hele den private sektor, som er en vigtig forudsætning for, at vi kan gennemføre den grønne omstilling, og at vi kan rekruttere og tilknytte flere medarbejdere i det danske samfund, og derfor er det nødvendigt at gennemføre arbejdsudbudsreformer.
SF har jo desværre ikke været med til at lægge stemmer til ret mange af dem og dermed også tage et ansvar for, at vi får øget arbejdsudbuddet, så vi får tilstrækkeligt med sygeplejersker, social- og sundhedshjælpere, læger, tandlæger, bioanalytikere og nogle af alle de andre vigtige faggrupper, som vi har en enormt stor mangel på i vores sundhedsvæsen i dag, og med den udfordring, at den mangel fremover kun bliver større.
Men tak til SF for i den her aftale også at være med til at levere et bidrag til at løse udfordringen.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-03:
Tak for det.
Vi er jo i SF med i aftalen her, og den del, som ministeren der gennemgik, er jeg helt enig i.
Den støtter vi i SF op om.
Men en af årsagerne er jo også, at der er et meget præcist fokus på en arbejdskraft, vi mangler i Danmark, altså social- og sundhedshjælpere, sygeplejersker osv.
Det der præcise fokus i debatten om arbejdsudbud tror jeg er vigtigt, for det er jo, som ministeren siger, rigtigt, at regeringen har slået sig meget op på at lave flere reformer med det formål at få et større arbejdsudbud.
En af arbejdsudbudsreformerne, som jeg også tænker ministeren vil nævne eller måske tilmed vil fremhæve, er jo skattelettelserne i efteråret, som ifølge Arbejderbevægelsens Erhvervsråd gav 200 ekstra social- og sundhedsansatte og 160 sygeplejersker.
Så er ministeren ikke enig i, at de der meget generelle arbejdsudbudsreformer, altså ikke er det, der løser det i forhold til de meget konkrete arbejdsmangler?
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-03:
Selv tak.
Det er dejligt, når Alternativet og Dansk Folkeparti er enige – det er vi jo heldigvis også relativt tit.
Mette Thiesen (DF), 2024-05-03:
Hvis man kigger til eksempelvis Norge, som er meget bedre til det, end vi er, så kan man se, at hvis man generelt skaber mere fleksibilitet på arbejdsmarkedet, har man faktisk 66.000 flere i beskæftigelse, altså hvis man gør det lige så godt som Norge, så der er jo et kæmpe potentiale.
Og så vil jeg bare sige tak for imødekommelsen fra Alternativets ordfører.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-03:
Jo, helt bestemt.
Det kan sagtens være en del af løsningen, at man også sørger for noget fleksibilitet og giver mulighed for at gå ned i arbejdstid, bl.a. hvis man er ældre eller har små børn; der kan være alle mulige grunde til at ønske det.
Så det ser vi da klart som en del af løsningen.
Det er selvfølgelig ikke hele løsningen, men det kan være en del af den.
Mette Thiesen (DF), 2024-05-03:
Tusind tak for en rigtig god tale, som også adresserer nogle af de ret tydelige problematikker, bl.a. det, man kalder for care drain.
Nu ved jeg godt, at jeg bruger engelske ord igen, men det er care drain, som man taler om, og som fru Jette Gottlieb også var inde på.
Jeg er fuldstændig enig i, at det her er symptombehandling, så skulle man ikke også tænke ind i at skabe mere fleksible arbejdsvilkår, sådan at danske seniorer eksempelvis har bedre mulighed for at blive længere på arbejdsmarkedet, hvis de har lyst til det?
Det kunne være en 4-dages eller 3-dages arbejdsuge, altså noget mere fleksibilitet, sådan at man havde mulighed for at byde ind med det, man kunne og havde kræfter til, for så tror jeg sådan set også, at rigtig mange seniorer ville have lyst til at blive længere på arbejdsmarkedet.
Er det ikke også en af de løsninger, som ordføreren kunne se for sig?
Så vil jeg også bare nævne, at Dansk Sygeplejeråd jo også nævner, at der er rigtig mange sygeplejersker, som arbejder eksempelvis ude i kommuner osv.
Kunne det ikke også være en løsning at sikre nogle bedre arbejdsvilkår, så de havde lyst til at komme tilbage?
Tusind tak.
Der er sagt rigtig mange ting fra den her talerstol, som jeg ikke er enig i.
Dansk Folkeparti er ikke med i den her aftale, og vi støtter derfor heller ikke det her lovforslag.
Vi skal ikke til at hente folk ind fra Langtbortistan, som ikke har nogen som helst kulturel forståelse for os i Danmark, og så have dem til at tage sig af nogle af de mest udsatte i vores samfund såsom ældre og plejekrævende.
Derfor støtter vi sådan set ikke den her aftale i Dansk Folkeparti og kommer selvfølgelig heller ikke til at støtte det her lovforslag.
Så det er et pænt nej tak herfra.