runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-18:
Først vil jeg sige, at ja, vi har jo haft det her på samråd adskillige gange, og jeg står sådan set der, hvor jeg mener, at Dansk Folkeparti har en ret ren position.
Jeg er ikke enig i den.
Men når man hører i salen her i dag, at der bliver talt ned til hr. Mikkel Bjørn og der bliver sagt, at hr. Mikkel Bjørn jo altid svarer det samme, lige meget hvad spørgsmålet er, så synes jeg egentlig, det er en lidt ærgerlig retorik, fordi jeg synes faktisk, at hr. Mikkel Bjørn er en af dem, der sætter sig allermest ind i de her sager og er nede i detaljen omkring, hvad der foregår.
Lad det også bare være sagt, så det i hvert fald er klart.
Så vil jeg sige i forhold til opsigelse, at som jeg forstår de rammer, der er om konventionerne, kan man ikke først gå fuldt ud ind for konventionerne og så bagefter tage forbehold for dem.
Så når man fra andre landes side har forbehold, er det, fordi man fra starten af har haft de forbehold.
Søren Søndergaard (EL), 2024-12-18:
En del af det kan jeg fuldstændig erkende.
Det er klart, at hvis man indstævner Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol for for langsommelig behandling af sagerne, så vil den blive dømt.
Men det er der jo en grund til.
Det er, fordi Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol er noget helt unikt, som indtil for nylig, hvor vi smed dem ud, gav borgere i Rusland ret til at anlægge sag ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, som gav borgere i Tyrkiet og borgere på Cypern mulighed for det, og derfor er der jo en kæmpemæssig sagspukkel, og det synes jeg mere er et argument for at sætte nogle flere ressourcer ind i Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Det er ikke et spørgsmål om at afskaffe eller gå på kompromis med den helt fantastiske ting, det er, at vi har en domstol, som alle borgere i de lande, der er medlem af Europarådet, kan appellere til.
Jeg synes, det er virkelig dejligt, at vi har det.
Det er noget, jeg virkelig kan lide.
Frederik Vad (S), 2024-12-18:
Vi har jo en menneskesmuglerindustri, som er milliardstor, og selv den fattigste bonde, var jeg lige ved at sige, i et afrikansk land har jo adgang til iPhones og internet, og man kan se, hvor i verden det kan betale sig at flytte hen, og der er en kæmpe industri omkring hele folkevandringsspørgsmålet.
Det må ordføreren jo trods alt anerkende.
Jeg kunne godt tænke mig spørge hr. Søren Søndergaard, om han er enig med nuværende højesteretsdommer og forhenværende ombudsmand Jørgen Steen Sørensen, som har sagt, at mange besindige iagttagere vil sige, at domstolen har for mange sager, at den tager for små problemer, at den er for længe om at afgøre dem, og at kritik for aktivisme ikke uden videre kan affærdiges som populistisk.
Søren Søndergaard (EL), 2024-12-18:
Jeg kan jo ikke dokumentere, at jeg ikke rullede med øjnene, men jeg kan fuldstændig dokumentere, at jeg ikke rystede på hovedet – det ville alle kunne have hørt, hvis det havde været tilfældet!
Så det må jeg bare sige ikke var tilfældet.
I forhold til det, vi behandler her, vil jeg sige, at det, der jo er udgangspunktet for forespørgslen, er, at den italesætter internationale konventioner som et problem.
I Enhedslisten ser vi internationale konventioner som en løsning.
I Enhedslisten ser vi den europæiske menneskerettighedskonvention som en vigtig landvinding og som en grundpille i vores moderne demokratiske retsstat.
Det hører med til billedet, at menneskerettighederne gælder for alle, også for dem, vi ikke kan lide.
Trosfriheden gælder også for muslimer.
Retten til en retfærdig retssag gælder også for Anders Breivik.
Når nogle partier i dag ser de internationale konventioner, det være sig under Europarådet eller FN, som problemer og forhindringer, så afspejler det, at der er et stykke vej fra den konference, der fandt sted i Genève i 1951, hvor kontorchefen for det danske indenrigsministerium Knud Larsen for bordenden forhandlede artiklerne i den europæiske menneskerettighedskonvention på plads, og til den praktiske anvendelse her 73 år senere.
Der er nogle, der har svært ved at acceptere, at menneskerettighederne gælder for alle, også for mennesker, som partier i årevis har forsøgt at holde ude eller smide ud af vores land.
Konventionerne er ikke et problem for demokratiet, men et resultat af demokratiet.
Hver eneste gang Danmark har tilsluttet sig en international konvention, er det sket efter en debat og en beslutning her i Folketinget.
Hvad angår den europæiske menneskerettighedskonvention og den tilhørende domstol i Strasbourg, stopper den demokratiske indflydelse ikke der.
Når der skal udpeges en dansk dommer til domstolen, er det vores demokratisk legitime regering, der har indsendt tre navneforslag – tre navneforslag indsender regeringen – hvorefter Europarådets Parlamentariske Forsamling, hvor Folketinget er repræsenteret, foretager det endelige valg af dommere på grundlag af regeringens indstilling, når det er danske dommere, og andre regeringernes indstillinger, når det er andre dommere.
Dommerne i Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol er altså demokratisk valgt.
Så hverken den europæiske menneskerettighedskonvention eller domstolen er noget, der er skabt af onde udanske kræfter.
Tværtimod er det institutioner, der bærer præg af årtiers dansk engagement i at udbygge og forbedre den regelbaserede verdensorden.
Og derfor ser vi konventionerne som en løsning og ikke som et problem.
På den baggrund skal jeg – det skal jeg da lige huske – læse et forslag til vedtagelse op på vegne af Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet.
Forslaget lyder i al sin enkelhed: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at Danmark til enhver tid skal og bør overholde internationale konventioner og forpligtelser, og at menneskerettighederne er fundamentet for en retfærdig retsstat.«
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-18:
Det var sådan set også præcis det, jeg sagde i min tale.
Der står også andre ting i menneskerettighedskonventionen, hvor der faktisk er en undtagelse til den her bestemmelse, men den har vi aldrig afprøvet i Danmark.
Og det kunne være rigtig fint, hvis vi prøvede at afprøve lige præcis den her bestemmelse, som forhindrer det.
Men det er jo det, vi ikke kan, og det kunne være rigtig rart at få afprøvet sådan en bestemmelse.
Ja, men det absurde er jo, at hver gang hr. Mikkel Bjørn rejser sig op og stiller et spørgsmål, er han jo fløjtende ligeglad med, hvad vi andre svarer.
Det handler om, at han kan komme af med sit eget budskab.
Og så synes jeg måske, at ministeren skulle gå en lille smule foran.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-18:
Det kan jeg forstå, og det lyder godt at sige, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, men det er det samme, regeringen siger: at den vil gøre alt, hvad den kan.
Dermed bliver regeringen og Konservative præcis det samme, selv om man står og kritiserer regeringen.
Det er bare der, hvor debatten bliver en anelse absurd.
Det er kun Dansk Folkeparti, der reelt vil gøre noget ved det her.
Regeringen vil ikke gøre noget.
Partierne her vil ikke gøre noget, men står igen i forskellige positioner og kritiserer hinanden for ikke at ville gøre noget mere eller ville gøre noget mere noget hurtigere eller ikke at ville gøre alt, hvad vi kan.
Det bliver jo absurd.
Det bliver jo et teater.
Hvis vi vil noget, bliver vi nødt til at tage forbehold eller udtræde af de her konventioner.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-18:
Jeg hørte ikke rigtig noget spørgsmål.
Jeg hørte sådan mere er nogle vinkler på, hvad man burde og hvad man ikke burde som konservativ.
Vores tilgang er, at vi skal overholde konventionerne.
Vores tilgang er også, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at se, hvad vi har af muligheder for at gøre noget på det område og selvfølgelig også at udfordre dem, og det er derfor, vi bakker op om den her forespørgselsdebat, som jo er blevet rejst af LA.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-18:
Nu var jeg selv for få uger siden ude at besøge borgerne i Bording, hvor jeg også mødte Sven-Oliver, der for nylig fik sin hustru kørt ihjel af en af beboerne på Kærshovedgård, og jeg oplevede både blandt borgerne og i særdeles også hos Sven-Oliver en meget stor frustration over, at alle partier herinde på Christiansborg undtagen Dansk Folkeparti insisterer på, at vi skal leve op til de konventioner, der siger, at vi ikke må give beboerne fodlænke på eller sæt en lås på Kærshovedgård.
Jeg undrer mig bare over, at fru Dina Raabjerg svinger sig op på den høje hest i frustration over Kærshovedgård og generelt konventionernes begrænsninger, når Konservative selv hele tiden insisterer på, at vi er nødt til at overholde alle de her regler.
Altså, hvis man reelt mente, at vi skulle gøre noget ved det her, ja, så skulle man jo tage forbehold for de dele af konventionerne, som eksempelvis begrænser os i at sætte en fodlænke på beboere på Kærshovedgård eller sætte en lås på udrejsecenteret i det hele taget.
Mohammad Rona (M), 2024-12-18:
Jeg skulle aldrig have brugt ordet spændetrøje, kan jeg høre.
Selvfølgelig er det da en udfordring, og det er jo også derfor, at vi i regeringen kommer til at fjerne trappestigemodellen, så vi kan lave nogle flere udvisninger, og det står også i regeringsgrundlaget.
Vi vil gerne udvise flere kriminelle udlændinge, men vi vil gerne gøre det inden for konventionerne, og det tænker jeg at langt de fleste partier er enige om, på nær Dansk Folkeparti.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-18:
Hr. Mohammad Rona svarer meget behændigt udenom.
Det her er jo ikke en enkeltsag, men det er jo en liste, der er så lang, med tusindvis af sager, hvor kriminelle borgere, der har udsat sagesløse danskere for voldsomme former for kriminalitet, ikke udvises på grund af internationale konventioner.
Mener hr. Mohammad Rona ikke, at det er en form for spændetrøje, når vi ikke kan udvise folk, der har tortureret og overfaldet sagesløse borgere, på grund af internationale konventioner?
Mohammad Rona (M), 2024-12-18:
Det er jo altid vildt.
Altså, jeg kører ikke politik på enkeltsager på den der måde.
Der er jo ikke nogen herinde i salen, som synes, at det dér er i orden, på ingen som helst måde, og det er jo typisk Dansk Folkeparti at bringe en enkelt sag op og så gøre det til en kæmpe debat i forhold til det her.
Jeg kan jo i hvert fald bare sige så meget, at hr. Morten Messerschmidt var ret heldig i forhold den her racismesag, hvor han sådan set blev frikendt på grund af konventionerne, her for noget tid siden.
Så man kan jo sige, at det virker begge veje, ikke?
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-18:
Tak, og tak for ordet, formand.
Jeg har taget opgaven som ordfører i den her sag, fordi Brigitte Klintskov Jerkel ikke kunne deltage.
Først på sommeren i år var jeg ved togstationen i Bording.
Det er derfra, beboerne fra Kærshovedgård tager toget, hvis de ikke lige bliver hentet af en ven, eller hvis de ikke kører i egen bil, og mens jeg stod der, kom der en beboer fra centeret med en pose fra Coop 365 i hånden og gik rundt om hjørnet og ind på perronen.
I løbet af et splitsekund smed han posen i buskene, og to betjente stak efter ham i løb.
Det er hverdagen i Bording og Isenvad, der er to landsbyer tæt på Kærshovedgård og de to nærmeste byer i forhold til der, hvor jeg selv bor.
I december 2023 skrev udlændinge- og integrationsministeren i et svar på spørgsmål 112, at der de første 11 måneder af 2023 var 580 anmeldelser af manglende overholdelse af meldepligt på centeret.
Ud af 206 beboere i 2023 var tre fjerdedele enten på tålt ophold eller udvist ved dom, og det antal stiger år for år, og med det følger der sager om våben, indbrud og stoffer.
Borgerne i Silkeborg og Ikast-Brande sukker efter at få fodlænke på de udviste kriminelle og dem på tålt ophold, så vi som samfund i det mindste har hånd i hanke med dem, men det må vi ikke på grund af konventionerne.
Gimi Levakovic fra den berømte Levakovic-familie har gentagne domme for alvorlige forbrydelser, men Gimi er ikke blevet udvist, fordi domstolene har vurderet, at det er i strid med hans ret til familieliv, med henvisning til artikel 8 i menneskerettighedskonventionen.
I de senere år har vi også set en udvidelse af tolkningen af konventionerne til nu også at indeholde værdipolitiske ting.
Det ligger uden for den her debat, men det viser, hvordan vi i stigende grad oplever at måtte rette ind efter konvention og en frustration over ikke at være herre i eget hus.
Hver gang vi oplever en persona non grata, som vi gerne vil af med, men hænger på, og hver gang vi må acceptere, at vi ikke har kontrol med, hvor denne persona non grata er, så skrumper opbakningen til konventionerne og tilliden til retssystemet, og den indre svinehund bliver næret hos borgerne, og som politikere oplever vi en enorm frustration over at miste kontrol over den politiske og værdimæssige udvikling i landet.
Det kan vi simpelt hen ikke holde til.
I regeringsgrundlaget har man et helt afsnit om konventioner, nemlig afsnit 5.5, hvor man adresserer det her problem, og heri indgår et punkt om, at man vil udnævne en konventionsambassadør, og at man vil igangsætte en grundig udredning af Danmarks forpligtigelser og muligheder konkret i relation til den europæiske menneskerettighedskonvention.
Vi er mange her i Folketinget, der har ventet på, at regeringen skulle arbejde med emnerne i det afsnit af regeringsgrundlaget, og vi ser gerne, at regeringen kommer i gang.
Tak for ordet.
Søren Søndergaard (EL), 2024-12-18:
Den konservative ordfører nævnte Kærshovedgård, og jeg går ud fra, vi er enige om, at dem, der sidder på Kærshovedgård, er dømt til udvisning, og at Menneskerettighedsdomstolen ikke har forhindret, at de er blevet dømt til udvisning.
Det, man så har forhindret, er muligvis, at de rent faktisk bliver udvist.
Og hvorfor gør man det?
Det er jo, fordi der er vurderet en eller anden form for fare.
Det rejser spørgsmålet: Mener Det Konservative Folkeparti, at vi i Danmark skal udvise folk til tortur og henrettelse?
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-18:
Det tænker jeg ikke at jeg fik sagt noget som helst om i min tale.
Den problemstilling, som jeg lagde vægt på, er, at de borgere, som vi ikke kan komme af med, og som sidder på Udrejsecenter Kærshovedgård, kan vi ikke have styr på hvor befinder sig henne, fordi vi ikke kan udstyre dem med fodlænke.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-18:
Jeg forstår udmærket godt, hvorledes konventionerne hænger sammen med diskussionen om Udrejsecenter Kærshovedgård, når vi taler f.eks. fodlænker.
Det gør jeg, fordi jeg jo har bemærket, at den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8 også bemærker retten til et privatliv.
Og der er der en vurdering fra Justitsministeriet, vel at mærke ikke fra domstolen, om, at artikel 8 vil være en begrænsning i forhold til at give folk en fodlænke på til monitorering af, hvor de færdes, fordi de har en ret til privatliv.
Derfor er der jo, når ordføreren fra Konservative nævner konventionerne i sammenhæng med f.eks. monitorering af udrejsedømte, en sammenhæng.
Så jeg vil bare egentlig gerne bekræfte, at den konservative ordførers udtalelse var korrekt, og at den også har en sammenhæng med konventionerne – i modsætning til hvad hr. Søren Søndergaard lige sagde.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-18:
Taleren har gjort det, at hun er kommet med nogle eksempler på steder, hvor det er, at konventionerne stiller sig hindrende i vejen for, at vi kan gøre noget, som vi rigtig gerne vil, og som vi rigtig gerne vil have udfordret.
Frederik Vad (S), 2024-12-18:
Det er jo ordføreren, der har fyldt sin tale med Kærshovedgård og udrejsecentersnak.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-18:
Jeg er sådan set overhovedet ikke overrasket over, at ordføreren tog ordet og sagde det; det ville faktisk have overrasket mig, hvis ordføreren ikke havde gjort det.
Og jeg tænker, at jeg vil citere ordføreren: Jeg gider ikke svare på det spørgsmål, jeg synes, det er et latterligt spørgsmål.
Det var det, ordføreren selv sagde, da han stod på talerstolen lige for lidt siden.
Frederik Vad (S), 2024-12-18:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at tage ordet, men jeg blev lidt inspireret til det af hr. Søren Søndergaard.
Ordføreren taler om en udrejsecenterproblematik, så jeg vil høre: Er det ikke rigtigt, at ordføreren – var det for 14 dage siden? – stod hernede i salen og i et svar til mig eller i et svar til en anden sagde, at Det Konservative Folkeparti gerne ville lave et udrejsecenter i Iran og i Afghanistan?
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-18:
Der er i debatten i dag flere, der har efterlyst konkrete eksempler på, hvor det er, vi har nogle problemer.
Og jeg er i min tale kommet med nogle konkrete eksempler på steder, hvor vi ser nogle problemer; hvor konventionerne stiller sig hindrende i vejen for ting, som vi gerne vil gøre.
Søren Søndergaard (EL), 2024-12-18:
Okay, så det, indlægget handlede om, var den diskussion, der handler om, hvorvidt folk, der er på Kærshovedgård, må have lov at bevæge sig frit, og hvor frit de må bevæge sig.
Det er den diskussion, vi er involveret i; det er slet ikke en diskussion, der omhandler de internationale konventioner og vores evne eller vilje til at følge dommene.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-18:
Jeg mener faktisk ikke overhovedet, at der er en tavshed, hverken hos mig eller mine socialdemokratiske kolleger, i den her sag.
Vi diskuterer det meget gerne.
Til gengæld mener jeg altså, at det er helt misforstået at sige, at der hverken er ærlighed eller transparens.
Det er jo faktisk en ret stor grad af ærlighed at sige, at vi synes, at der er et politisk problem.
Vi har ikke den færdige løsning.
Vi vil gerne være med til at diskutere det, og det er det, vi gør her.
Det er jo derfor, at det ikke bare er en afvisning af denne enkelte model, men at det jo er en afvisning af at være konkret på en række forskellige parametre, indtil vi har en færdigbearbejdet model.
Men det er komplekst, og det har vi ikke endnu.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-18:
Det her er jo ved at være business as usual.
Ministeren inviterer Konservative til at komme med en kommentar ved at nævne partiet i sin tale, og det sker jo hver gang.
Jeg tænker, at det er noget, man lærer i DSU, fordi det jo kun er Socialdemokratiet, der altid nævner os.
Fint, så får vi jo mulighed for at replicere.
Jeg hører ministeren anerkende, at Konservative har været et parti, der i årevis har interesseret sig for at udfordre de her konventioner.
Er det så ikke også helt naturligt, at vi som parti presser på for, at de næste i rækken også bliver ved med at udfordre de konventioner?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-18:
Jeg ved godt, at fru Dina Raabjerg er ny i Folketinget, men man kan sådan set skrive sig ind uanset hvad og få ordet.
Man behøver ikke have en invitation fra ministeren.
Jeg ved ikke, om jeg vil kalde det business as usual, forretning, som det er almindeligt, men når folk står og taler ned til kollegaer, som er dybt engagerede i den her debat, uanset at jeg ikke er enig med dem, så vil jeg da være ærlig og sige, at det synes jeg da er forkert, og det synes jeg er rimeligt at vi påtaler, uanset om man så føler sig truffet hos dem, som gør det.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-18:
Er det egentlig Danmarksdemokraternes opfattelse af situationen i Israel-Palæstina, at Israel er en besættelsesmagt?
Og anerkender man den del af konklusionen – alt det andet kan vi lade ligge – der handler om, at Israel er en besættelsesmagt på Vestbredden, i Gaza og Østjerusalem?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-12-18:
Vi mener, at det er en politisk tvist dernede, og det her er jo netop også en vurdering, hvor der heller ikke er enighed om det.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-18:
Tak for det, og jeg anerkender, at det ikke er ordføreren, der er ordfører på området.
Men jeg har dog med afsæt i talen bare det spørgsmål, om det, som den juridiske vurdering jo i virkeligheden netop ikke gør, er, at den siger, at der ikke er en juridisk tvist om retten til de territorier, men at det faktisk er politisk.
For vurderingen siger jo netop, at der er tale om overtrædelser af international lov, når Israel har besat det palæstinensiske territorie.
Så det er i virkeligheden ikke en juridisk tvist, men jo rent faktisk en politisk tvist, og at det er Danmarks ansvar – som en del af det internationale retssamfund – at sørge for at genetablere international ret også i Palæstina.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-12-18:
Uden at være ekspert og uden at være ordfører på det her område og have sat mig ind i detaljerne, så ved jeg dog i hvert fald historisk set, at når man snakker om bosættelser på den her måde, så er der meget forskellige vurderinger af, hvordan man har gjort det.
For nogle vil sige, at det er en tvungen besættelsesmagt med bosættelser, og andre vil sige, at det var frie områder, hvor man har nedlagt noget, og hvor det er frivilligt, at folk er flyttet dertil.
Så det bliver en vurdering, men som sagt er jeg heller ikke ekspert på det her område, desværre.
Tak for ordet.
Da vores sædvanlige ordfører, fru Charlotte Munch, desværre er blevet syg, må I nøjes med at høre mig læse talen op i dag.
Israel blev den 7. oktober 2023 angrebet af Hamas, der trængte ind i Israel og myrdede omkring 1.200 mennesker.
Omkring 250 blev taget som gidsler, og Hamas holder stadig mange som gidsler.
Heldigvis er Israel ved at have nedkæmpet Hamas i Gaza, men desværre er der stadig væk mange gidsler.
Det er helt tydeligt, hvem der er skyld i den nuværende eskalation af konflikten, og det er ikke Israel.
Tilbage i juli 2024 kom Den Internationale Domstol, ICJ, så med en vurdering, der siger, at Israels besættelse af Vestbredden, Gaza og Østjerusalem er ulovlig, og at den skal bringes til ophør.
Jeg konstaterer, at der ikke er enighed i ICJ om vurderingen.
USA, Storbritannien og Ungarn har talt til fordel for Israel under høringerne, og Israel er selvsagt heller ikke enig i ICJ-vurderingen, der dog heller ikke er juridisk bindende for Israel.
Danmarksdemokraterne mener ikke, at vurderingen skal have konsekvenser for Israel, fordi en løsning på konflikten i Mellemøsten ikke er egnet til at ske igennem retssystemet.
Løsningen på konflikten er politisk, og Den Internationale Domstol er ganske enkelt ikke et egnet redskab til at træffe afgørelser i konflikter som den konflikt, beslutningsforslaget omhandler, og i dette tilfælde er der tilmed blot tale om en vurdering.
Domstolen skal tage sig af juridiske tvister mellem lande, og den burde afholde sig fra et komme med vurderinger i spørgsmål, der åbenlyst skal klares politisk.
Derfor kan Danmarksdemokraterne ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag, og jeg skal hilse fra De Konservative og sige, at de heller ikke kan støtte forslaget, og som jeg har forstået det, skal jeg også hilse fra Dansk Folkeparti og sige, at de heller ikke kan støtte det.
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-12-18:
Jo, det vil jeg.
Jeg frygter desværre, at vi er kommet længere væk, men det er nu ikke vores skyld; det er på baggrund af, hvad der sker den 20. januar i Washington, for der kommer der en ny præsidentadministration med Trump i spidsen – Donald Trump, som jeg frygter reelt vil give endnu mere carte blanche til de yderliggående kræfter, der er i den israelske regering, til at udføre, hvad de har lyst til, og det er kontraproduktivt, i forhold til hvad jeg står for.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-18:
Ordførerens tale var overhovedet ikke dårlig, så det skal hermed også være sagt for åben mikrofon.
Altså, jeg forstår det sådan, at Venstre faktisk, når man anerkender den her juridiske vurdering, anerkender, at der er tale om en ulovlig besættelse og ulovlige bosættelser, og at de er en barriere for fred og den løsning, regeringen går ind for, nemlig en anerkendelse af tostatsløsningen.
Man anerkender, at bosættelserne i Jerusalem og på Vestbredden skal rømmes, og man anerkender, at der ikke kan komme nye.
Er alt det her blevet nemmere eller sværere igennem de seneste år, hvor man har sagt det samme, men ikke gjort noget?
Er tostatsløsningen kommet tættere på eller længere væk?
Vil ordføreren ikke svare meget konkret på det?