runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Theresa Scavenius (UFG), 2023-11-23:
I de globale demokratiindeks i verden, der måler kvaliteten af demokratier, er mediernes uafhængighed og et stabilt finansielt system det, der er det afgørende, eller en af de punkter, der måler, hvor gode vores demokratier er.
Derfor er det, at vi skal være meget opmærksomme på mediernes rolle: Hvordan er de politisk indrammet?
Er de uafhængige?
Har de de rigtige finansielle ressourcer?
Desværre har regeringen og rigtig mange partier her i Folketinget været med til at lave en politisk aftale, der tilbageruller mediernes uafhængighed og svækker public service og i det hele taget den kritiske frie presse.
Det her lovforslag, L 36, er altså et af de forslag, der skal implementere den aftale.
Jeg ved godt, at I alle sammen er klar over, at I skal stemme for, fordi I er med i den politiske aftale.
Men jeg vil bare lige forklare folk, hvad det egentlig handler om.
Det er et lovforslag, som kraftigt skærer i mediestøtten til nationale medier.
Nationale medier er meget vigtige i en demokratisk samtale, for det er ikke kun de lokale, der kan løfte den kritiske byrde som f.eks. en FE-sag eller en debat om en koranafbrændingslov, som vi har i øjeblikket.
Men det er ikke kun et problem for mediebranchen, det er et demokratisk problem.
Vi ved, at mediebranchen i forvejen er presset af autogenererede artikler og et ændret mediebrug på de sociale medier.
Der er intet af det, som den politiske aftale løfter, og det gør det her lovforslag heller ikke.
Jeg ved ikke, om det er uvidenhed, som gør, at I kommer til at stemme for dårligere nationale politiske medier, eller om det faktisk bunder i politisk vilje, og at I ønsker at svække dem.
Hvis det bunder i politisk vilje, kan jeg jo ikke gøre så meget andet end at appellere til borgerne til næste valg, men hvis det bunder i uvidenhed, vil jeg bare sige, at jeg har stillet et par ændringsforslag, som netop kan understøtte jeres mulighed for faktisk at skabe nogle bedre rammer for medierne.
Det handler grundlæggende om, at alle journalister skal have gode arbejdsvilkår, hvis de skal have mediestøtte, at de ikke må have autogenererede artikler, hvis de skal have mediestøtte, og i det hele taget, at vi laver nogle ændringsforslag, der sikrer, at de nationale medier får det bedre, og at vi har nogle objektive kriterier, sådan at det ikke hele tiden er nogle skøn, hvilket gør, at usikkerheden i forhold til finansiering i flere år for medierne bliver større.
Da jeg var ordfører for Alternativet i forhold til medierne, var jeg netop også kritisk over for det og gjorde, at Alternativet den daværende gang ikke var med i aftalen lige præcis af de her årsager.
Og kan ministeren så ikke bare bekræfte, både at aftalen skærer i forhold til public service, og at i det her lovforslag er det de nationale medier, som bliver beskåret kraftigt, konkret er det omkring 5 mio. kr. pr. medie?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-11-23:
Jeg kan bekræfte, at der sker en omfordeling, således at de allermest pressede medier i de små lokale samfund, vores regionale medier, bliver styrket.
Dermed sænker vi titelloftet, så der er en begrænsning på, hvor stor offentlig støtte man kan modtage.
I øvrigt har JP/Politikens Hus i deres høringssvar angivet, at de egentlig ønsker mediestøtten helt afskaffet, hvilket desværre ikke lader til at være nået frem til fru Theresa Scavenius – hvorfor kritikken måske ellers ville være forstummet.
Mohammad Rona (M), 2023-11-23:
Tak for det.
Man skal jo lige vænne sig til, at man er nummer fire i ordførerrækken nu.
Tak for ordet, formand.
Med dette lovforslag ønsker regeringen at udmønte en aftale indgået af regeringen og arbejdsmarkedets parter fra september 2023 om en videreførelse og udvidelse af integrationsgrunduddannelsen – en ordning, som vi har haft siden 2016, som efterhånden er blevet forlænget flere gange, og som inden dette lovforslag kom stod til at udløbe pr. 31. december 2023.
Det er en ordning, som vi i Moderaterne er glade for.
Med igu'en gør vi det nemlig muligt for dem, som har svært ved at finde fodfæste i det danske samfund og i særdeleshed på arbejdsmarkedet, at blive opkvalificeret og få støtte, så de kan komme til at matche de krav, som arbejdsmarkedet kræver.
Ligeledes foreslås det med lovforslaget, at vi viderefører bonusordningen til private arbejdsgivere, der ansætter elever, der er tilmeldt erhvervsgrunduddannelsen i forberedende grunduddannelse.
Det er noget, som vi i Moderaterne også bakker op om.
Peter Skaarup (DD), 2023-11-23:
Tak for ordet.
Der er desværre stadig væk mange ikkevestlige udlændinge, der er kommet til Danmark, som ikke er i arbejde.
Det er selvfølgelig ikke godt nok.
Særlig i en tid, hvor beskæftigelsen er høj og virksomhederne skriger på arbejdskraft, er det vigtigt, at man kommer i arbejde.
Det sker for nogle, heldigvis flere, men det sker ikke for alle.
I Danmarksdemokraterne vil vi gerne have en stram og konsekvent udlændingepolitik, og det betyder også helt grundlæggende, at vi skal stille krav til de mennesker, der kommer til Danmark, om at integrere sig og om at arbejde.
Skal man være her, skal man bidrage til samfundet enten i form af at starte på en uddannelse eller i form af at have et arbejde.
For det er jo altså en helt grundlæggende forudsætning – det kender vi alle sammen – at hvis man ønsker at være i et samfund, skal man også bidrage; så skal man også bidrage til det danske samfund, som man er i her.
Så der er mange gode grunde til, at man styrker integrationsindsatsen ikke bare her, men også i andre dele af samfundet.
Det handler om at forhindre, at flygtninge og indvandrere, der kommer til Danmark, ønsker at leve i parallelsamfund her i landet, hvor man kommer til at stå uden for arbejdsmarkedet af kulturelle grunde og af andre grunde i stedet for at deltage.
Det er jo sådan, at med et arbejde, når man har sådan et, forsørger man sig selv.
Man lærer det danske sprog.
Man lærer normerne, værdierne og kulturen.
Ja, man lærer alt det, der i virkeligheden er grundlaget for, at man selv, men også ens familie kan forblive i et dansk samfund, som jo på alle mulige måder er glade for mennesker, der gerne vil Danmark.
Et job er nøglen til at forblive en vigtig del af det danske samfund, hvis man kan arbejde.
Derfor er vi positive over for det her forslag, for det, det gør, er jo at udvide mulighederne for, at flere bidrager, og at flere integrerer sig her i det danske samfund.
Så vi er positive over for, at man udvider målgruppen, så flere kan blive en del af samfundet og bidrage, og vi er også positive over for, at man i det hele taget udvikler idéen om den her igu, og derfor er vi grundlæggende for det her forslag.
Steffen Larsen (LA), 2023-11-23:
Mange tak, hr. formand.
I den bedste af alle verdener ville en integrationsgrunduddannelse være unødvendig, fordi de nye borgere i vores samfund ville integrere sig på egen hånd.
De ville tage ansvar for deres eget liv.
De ville blive en del af det danske samfund, få sig et arbejde og leve i overensstemmelse med den ledende kultur i vores samfund.
Men da det ikke er tilfældet, at integrationen kører af sig selv – desværre – og at mængden af hiphopfestivaler, streetbasketturneringer og ungdomsklubber ledet af tidligere bandemedlemmer ude i kommunerne lader til at styrke integrationen i nogen betydelig grad, så er det da trods alt rart at se, at der er nogle indsatser, der har en positiv effekt, navnlig den ordning, som vi nu diskuterer her.
Igu'en har generelt været en succes, som særlig også erhvervslivet har været rigtig glade for.
De få integrationsordninger, vi har, der lader til at virke positivt på vores samfund, skal vi naturligvis hverken undervurdere eller kimse af.
Vi skal derimod understøtte dem.
Det hjælper vores nye borgere til at blive deltagende, konstruktive og positive kræfter i vores samfund.
Det giver vores arbejdsmarkedet god mulighed for at hjælpe med integrationen, det fjerner flygtninge og indvandrere fra kontanthjælpskøen, og derfor støtter vi i Liberal Alliance naturligvis også forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2023-11-23:
Igu er at gå fra at tale om integration til at gøre noget ved det.
Det er i høj grad igennem uddannelse og en dagligdag på en arbejdsplads, at man bliver en del af det danske samfund, til glæde for den enkelte, for de private og offentlige arbejdsgivere og for hele samfundet.
Derfor er det også endnu mere smukt, at netop den fælles interesse bliver understreget af, at igu bæres af trepartsaftaler.
Vi synes, at det er godt, at man udvider målgruppen, men vi havde også gerne set, at vi på længere sigt udvider målgruppen som foreslået af Dansk Flygtningehjælp til at gælde personer, der har opnået permanent opholdstilladelse efter udlændingelovens § 11.
Det kan netop være personer, der tidligere har været på arbejdsmarkedet og har opnået permanent opholdstilladelse, som kan have gavn af en integrationsgrunduddannelse for at genindtræde på arbejdsmarkedet.
SF stemmer for.
Andreas Karlsen (KF), 2023-11-23:
Tak for det, formand.
Kort og godt vil jeg sige: Et arbejde i Danmark er en forudsætning for at blive integreret.
Vi synes, at det her er god politik.
Vi synes, at igu virker, og derfor bakker vi selvfølgelig op om det lovforslag her.
Tak for ordet.
Victoria Velasquez (EL), 2023-11-23:
Flere har redegjort for indholdet i trepartsaftalen, som vi i Enhedslisten bakker op om.
Vi kunne godt tænke os mere af det her, nemlig uddannelse, fokus på rigtigt arbejde, fokus og mål i forhold til rigtig løn, rigtige rettigheder og rigtige kollegaer – ikke udnyttejobs til 40 kr. i timen, som vi ser det med den såkaldte arbejdspligt, der intet har med arbejde at gøre.
Jeg er enig i bemærkningerne i høringssvarene om at udvide ordningen, og jeg er enig i kritikken af høringsperioden.
Eksempelvis finder jeg det meget kritisabelt, at vi ikke har kunnet tilgå høringssvarene til lovforslaget.
Den tårnhøje beskæftigelse lige nu viser, at flere arbejdsgivere faktisk ansætter udlændinge og flygtninge, men vi ved desværre, at alt for mange arbejdsgivere fortsat diskriminerer.
Så der er en masse arbejde at gøre endnu, men denne aftale er en god start på vejen.
Og så skulle jeg hilse fra Alternativet og sige, at de også bakker op.
Zenia Stampe (RV), 2023-11-23:
Tak for det.
Vi bakker selvfølgelig også op om lovforslaget.
Nu starter jeg med konklusionen – jeg vil selvfølgelig gerne sætte et par ord på det.
Vi er selvfølgelig også begejstret for integrationuddannelsen og begejstret for, at man udvider målgruppen, så aldersgrænsen nu går helt op til 50 år.
Altså, udvidelsen er fra 40 til 50 år.
Det gælder også for mennesker, som har opholdt sig her i helt op til 20 år, hvor det tidligere var 10 år.
Det er rigtig godt.
I den forbindelse er vi også lidt nysgerrige på, om det her loft for antallet af igu-forløb egentlig er tilstrækkelig højt, altså de 1.500, som det fremgår af lovforslaget.
Der er et par stykker, der har bemærket det i høringssvarene.
Så det er vi i hvert fald nysgerrige på at følge, sådan at man i forhold til det, som stort set alle ordførere i dag virker til at være enige om er en succes, altså igu, faktisk også får udnyttet det potentiale, som den ordning har.
Det kan vi så være lidt i tvivl om om man gør med et loft på 1.500, men det må komme an på en prøve, og det er vi i hvert fald nysgerrige på at følge med i.
Men der er jo et paradoks i, at det her igu-forløb er 2-årigt, og at mange af de mennesker, der skal indgå i det forløb, har en 2-årig opholdstilladelse.
Altså, det vil sige, at mange vil starte på et igu-forløb uden at vide, om de rent faktisk har lov til at blive i landet i de 2 år, som forløbet varer.
Det gør jeg mig som sagt ikke nogen illusioner om at vi kan ændre lige nu, men der er i hvert fald noget, der er en lillebitte smule ulogisk og i hvert fald også kontraproduktivt ved lovgivningen på det punkt.
Så er der også noget i forhold til permanent opholdstilladelse.
Det er også noget, som nogle af høringssvarene peger på, altså at hele igu'en ikke kan tælle med som beskæftigelse i forhold til at opfylde beskæftigelseskravet for at kunne søge permanent opholdstilladelse.
Det vil jo kunne fjerne incitamentet for nogle til at indgå i et igu-forløb, fordi man altså ikke vil kunne tælle det med senere i en ansøgning om permanent opholdstilladelse.
Så derfor er der nogle ting, som kunne være bedre, og jeg er altid glad for, at høringssvarene er gode til at sætte fokus på det.
Som sagt gør vi os ikke nogen illusioner om, at vi kan ændre det lige nu, men det er i hvert fald værd også at få påpeget i denne sammenhæng.
Men med de ord kan jeg i hvert fald sige, at Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Mette Thiesen (DF), 2023-11-23:
Tusind tak.
Man må sige, at det må være det ultimative dødskys, når Venstre får en applaus fra Det Radikale Venstre på udlændingeområdet, men lad nu det være.
Det kan ikke komme som nogen overraskelse, at vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig ikke støtter det her forslag.
Det er jo oprindelig et forslag, som vil gøre flygtninge til indvandrere, og det er grundlæggende det, den her lov handler om, og det støtter vi selvfølgelig ikke.
Nu citerer jeg direkte fra lovforslaget: »Formålet med loven er dermed, at flygtninge og familiesammenførte til flygtninge opnår kvalifikationer, der giver grundlag for at påbegynde en erhvervsrettet uddannelse eller opnå varig og ordinær beskæftigelse på det danske arbejdsmarked.«
Der står altså »Varig ... beskæftigelse på det danske arbejdsmarked«.
Jamen kære venner, vi taler om flygtninge, højst sandsynligt for langt de flestes vedkommende migranter.
De skal ikke i varig beskæftigelse; de skal hjem, når de ikke har det her beskyttelsesbehov længere.
Der er i øvrigt lukket alt, alt for mange ind, som man aldrig nogen sinde burde have lukket ind.
Den daværende udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg sagde i 2016, da loven blev vedtaget: Vi ved, at det er helt afgørende for den enkeltes integration i det danske samfund, at man kommer ud på arbejdsmarkedet, at man møder danskerne, det danske sprog, danske normer og værdier, og at man kort sagt får Danmark ind under huden.
Daværende udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg gentog stort set det samme i 2019, da loven blev forlænget, ved at sige: Samtidig er det helt afgørende for den enkeltes integration i det danske samfund, at man kommer ud på en arbejdsplads, møder danskere, lærer det danske sprog, danske normer og danske værdier.
Altså, den her ordning er skabt til at gøre flygtninge til indvandrere, og det er selvfølgelig ikke en lov, vi i Dansk Folkeparti kan støtte.
Jeg synes, det virker en lille smule paradoksalt, at danskerne – ud over at man har haft vidt åbne grænser i alt for mange år og har lukket vildt mange mennesker ind, som intet har at bidrage med til det danske samfund, som ligger danskerne til last, og som er overrepræsenteret i alle de forkerte statistikker – så ovenikøbet – fordi de ikke selv gider integrere sig – skal betale for, at de mennesker så også tager sig sammen og kommer ud på arbejdsmarkedet.
Det er lidt paradoksalt.
Altså, hvis man er kommet til Danmark og ikke gider integrere sig, hvis man ikke gider tilpasse sig – assimilere sig vil jeg hellere kalde det, for det er jo det, man skal – og man ikke gider passe et arbejde,
skal man slet ikke være her.
Det er sådan set vores holdning til den sag, og det burde sådan set være den gængse.
Desuden er det her jo også en ordning, som gør, at lykkes det ikke for den enkelte at komme ind på arbejdsmarkedet, har man ovenikøbet optjent dagpengeret.
Så alt i alt var den her lov elendig i 2016, den var lige så elendig, da den blev forlænget i 2019, og den er fortsat elendig i dag.
Derfor stemmer vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig nej til det her lovforslag.
Flygtninge skal ikke gøres til indvandrere, de skal hjem.
Tak for ordet.
Ken Kristensen (V), 2023-11-23:
Tak for det.
Det er vi fuldstændig enige om.
Når de ikke har flygtningestatus længere, skal de hjem.
Men du bliver jo nødt til at forholde dig til den virkelighed, der findes.
Når vi har flygtninge her, som er godkendt som flygtninge, bliver vi nødt til at håndtere det.
Vi kan jo ikke bare sige, at nej, det vil vi ikke håndtere, og så kommer de ikke ind på arbejdsmarkedet.
Vi vil have dem ud at arbejde, så de kan bidrage til det danske samfund, mens de er her.
Så er vi helt enige om, at når deres flygtningestatus ophører, skal de hjem.
Men det nytter ikke noget, du ikke forholder dig til virkeligheden.
Mette Thiesen (DF), 2023-11-23:
Tak for spørgsmålet fra ordføreren for Danmarks radikale parti .
Altså, udlændinge skal forsørge sig selv, og hvis de ikke forsørger sig selv, skal de ud.
Det er bare ganske enkelt.
Vi skal ikke bruge danskernes skattekroner på at få udlændinge, som ikke gider tilpasse sig det danske samfund, som ikke gider arbejde, og som sidder på deres flade bagdel og ikke laver en dyt, ud på arbejdsmarkedet.
Dem skal danskerne da ikke betale for at få ud på arbejdsmarkedet.
Det er da helt vanvittigt.
De skal ud.
Hvis man ikke kan forsørge sig selv: Ud af vagten!
Der er rigtig, rigtig mange i Danmark, som aldrig nogen sinde burde have været lukket ind, og vi kan da starte med at begynde at sende en masse af dem ud.
Lad os da få gang i at få ryddet op i Danmark.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-11-23:
Jamen jeg står ved den medieaftale, vi har lavet.
Men jeg finder mig ikke i at blive beskyldt for at ville slukke for eller hæmme den politiske debat ved brug af et flertal bestående af langt de fleste af Folketingets partier.
Det synes jeg sådan set er en temmelig uværdig beskyldning og i øvrigt langt fra sandheden.
Og jeg må med beklagelse konstatere, at fru Theresa Scavenius hverken har læst de høringssvar, der er indkommet fra danske medier, eller de medier, hun lader til at forsvare.
Ken Kristensen (V), 2023-11-23:
Jamen, fru Mette Thiesen, hvad er alternativet – at de ikke kommer ind på det danske arbejdsmarked?
Rasmus Stoklund (S), 2023-11-23:
Tak, formand.
Med dette lovforslag foreslås det at udmønte en trepartsaftale fra september om at videreføre og udvide igu-ordningen i yderligere 4 år.
I Socialdemokratiet mener vi, at igu-ordningen er et vigtigt redskab til at hjælpe flere med udenlandsk oprindelse ind på arbejdsmarkedet herhjemme.
Ordningen fungerer som en trædesten til arbejdsmarkedet, og den løfter en vigtig integrationsopgave.
Som vi alle ved, er personer med oprindelse i Stormellemøsten voldsomt underrepræsenteret på arbejdsmarkedet, og med igu'en har vi fået en ordning, som gør det muligt for personer med indvandrerbaggrund at blive opkvalificeret, så de kan matche de forventninger og krav til kvalifikationer, som danske arbejdsgivere har.
På den baggrund er vi i Socialdemokratiet tilfredse med, at igu-ordningen udvides, så målgruppen fremover vil omfatte flere, herunder flygtninge og alle grupper af familiesammenførte i alderen 18-50 år, som har været i Danmark i op til 20 år.
Ken Kristensen (V), 2023-11-23:
Tak for ordet.
Ja, det her bliver min første ordførertale – og også den sidste.
Min far kom altid med den gode gamle kliché: It's better to burn out than to fade away.
Så det vil jeg så forsøge at gøre her.
Jeg er glad for, at vi skal stemme om en forlængelse af igu-ordningen, som den tidligere Venstreregering var med til at etablere efter trepartsaftaler mellem regeringen og arbejdsmarkedets parter om bedre integration på arbejdsmarkedet tilbage i 2016.
For i Venstre mener vi, at det at få et arbejde og være selvforsørgende er en væsentlig del af det at komme til Danmark, også hvis man er flygtning med midlertidig status i landet eller man opholder sig i landet på en midlertidig opholdstilladelse.
Alle skal arbejde og bidrage til det danske samfund, hvis de kan.
Desuden er det vigtigt for integrationen, at man som flygtning eller som familiesammenført i Danmark kommer ud på en dansk arbejdsplads, får danske kollegaer, lærer det danske sprog og deltager i det samfund, som vi alle er en del af.
Det er den rette måde at tage Danmark til sig på.
Derfor bakker vi op om forslaget om at forlænge igu-ordningen, der bidrager til at sætte rammerne for en vellykket integrationsproces i Danmark.
Det er en vigtig indgang til det danske arbejdsmarked for personer, der ville have haft en længere og mere besværlig vej ind på det danske arbejdsmarked eller, værre, slet ikke ville have været en del af det arbejdende fællesskab – det fællesskab, som netop er nøglen til, at man får et vellykket ophold i den periode, man er i Danmark, uanset hvor lang den måtte være.
Integrationsuddannelsen er et rigtig godt redskab til at få flere i arbejde og gøre flere flygtninge selvforsørgende, så de kan bidrage til og være en aktiv del af samfundet, så længe de er her.
Ordningen har vist sig at være meget succesfuld, og derfor giver det også god mening, at vi nu udvider ordningen, så den gælder personer, der har været her i op til 20 år.
Og hvis jeg må slutte med en kliché igen: I'll be back.
Mette Thiesen (DF), 2023-11-23:
Tusind tak, og tillykke med jomfrutalen.
Det kan jo være, at ordføreren får endnu en, når vi nu ved, at vedkommende, som ordføreren er indsuppleret for, ser ud til at blive ny minister.
Men lad os nu se.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre, om Venstre, Danmarks Liberale Parti, mener, at det er de danske skatteborgeres ansvar at integrere folk, eller om det er et personligt ansvar for dem, som er kommet hertil, at integrere sig i det danske samfund.
Ken Kristensen (V), 2023-11-23:
Hvis dem, der er kommet hertil, ikke kan finde ud af det, så er det vores ansvar.
Mette Thiesen (DF), 2023-11-23:
Det er da ærlig snak.
Så det vil sige, at det simpelt hen er danskerne, der skal betale for, at der er folk, der kommer udefra, som ikke gider at integrere sig i det danske samfund.
Det er lidt af en indrømmelse.
Men tak for at specificere det.
Det viser jo, at Venstre ligger i hvert fald en hel del fra, hvad jeg vil kalde almindelig sund fornuft i forhold til det her med integration.
I Dansk Folkeparti mener vi helt grundlæggende set, at integration er et personligt ansvar, og at det altså hverken er en kommunal eller statslig opgave.
Det er ikke noget, der skal ligge de danske skatteborgere til last.
Charlotte Munch (DD), 2023-11-23:
Med forslaget til finansloven for 2024 vil ledige også fremover have mulighed for et uddannelsesløft med 110 pct. af den lediges hidtidige dagpengesats på udvalgte erhvervsuddannelser.
Når jeg griner, er det, fordi jeg simpelt hen har glemt at få printet min tale, så jeg har siddet og griflet den ned her i hånden, og derfor har jeg måske lidt svært ved at læse, hvad jeg selv har skrevet, men jeg skal gøre mig umage.
Permanentgørelsen vil give ufaglærte eller faglærte, som er fyldt 30 år, med forældede uddannelser, ret til at påbegynde en erhvervsuddannelse og modtage dagpenge med 110 pct. af hidtidig dagpengesats, hvis erhvervsuddannelsen optræder på positivlisten.
Positivlisten vil fortsat dække en tredjedel af aktiviteten på erhvervsuddannelserne, hvor arbejdsmarkedets parter er med til at udvælge erhvervsuddannelserne til positivlisten.
Forslaget indeholder en permanentgørelse af uddannelsesløft med 110 pct. af dagpenge, så retten fremover gælder uden tidsbegrænsning.
Det er positivt, at der etableres en ordning, der kan bidrage til at sikre flere faglærte på arbejdsmarkedet i fremtiden inden for de områder, hvor vi mangler arbejdskraft.
I forlængelse heraf er det for Danmarksdemokraterne vigtigt, at udvælgelsen af uddannelserne til positivlisten sker på et analytisk grundlag.
I Danmarksdemokraterne er vi generelt meget positive over for tiltag, der øger muligheden for at få flere ind på vores erhvervsuddannelser, og jeg kan derfor allerede nu afsløre, at vi stemmer for forslaget.