runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Serdal Benli (SF), 2024-11-21:
Så vil jeg høre, om den position og den tilkendegivelse, som ordføreren kommer med her, også er regeringens linje, altså det her med, at man nu gerne vil se på nogle stramninger i forhold til det her nordiske samarbejde og kravene, i forhold til om man nu kan opnå det ene eller det andet statsborgerskab, alt efter hvilket nordisk land man har indfødsret i.
Er det regeringens position, eller er det her ene og alene udtryk for Socialdemokratiets holdning?
Anders Kronborg (S), 2024-11-21:
Ja, der kommer et lovforslag, der ændrer kravet i forhold til afregning på vandel, hvor man ser på endt afsoning.
Hans Christian Schmidt (V), 2024-11-21:
Altså, jeg er her, fordi jeg i dag svarer på det beslutningsforslag, og derfor bliver det, selv om spørgeren opstiller nogle andre kriterier for, hvad jeg skal svare på, stadig væk det samme, jeg svarer, altså som jeg har gjort her, i forhold til beslutningsforslaget.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-21:
Tak for det.
Jeg kan forstå på Venstres ordfører, at Venstre ikke på nuværende tidspunkt er bekymret i forhold til tildelingen af statsborgerskaber ved erklæring.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om Venstres ordfører mener, at vi skal tildele statsborgerskaber – og så er det egentlig underordnet, om det er ved erklæring eller ved naturalisation – til kriminelle.
Hans Christian Schmidt (V), 2024-11-21:
Nu sad jeg og lyttede til hr. Peder Hvelplunds spørgsmål til ministeren, og deraf fremgik det, hvordan og hvorledes de andre ville reagere på det.
Selv ministeren sagde, at det ville han tro, men at han dog ikke ville være sikker på det, fordi det lidt kommer an på, hvad den norske minister siger, og hvad den svenske minister siger, og hvad andre ministre siger til det.
Så jeg vil ikke gå ind i det, men jeg vil tro, at det sagtens kunne gå sådan, som hr. Peder Hvelplund siger.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Men det er jo ret enkelt, at hvis man udelukker muligheden for erklæringsadgang, rammer det dem, der benytter sig af det nu, og det er jo folk, der har boet i landet i 7 år og ikke har begået alvorlig kriminalitet, og som ikke har fået statsborgerskab gennem naturalisation.
Så det vil jo komme til at ramme de almindelige borgere, der rejser rundt imellem de nordiske lande og tager arbejde og bosætter sig og får permanent ophold i de lande.
Hans Christian Schmidt (V), 2024-11-21:
Altså, da jeg ikke ved, hvordan andre regeringer vil reagere på det her, vil jeg afholde mig fra at begynde at sige, at det vil have den og den effekt.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Tak for det, og tak til hr. Hans Christian Schmidt for talen.
Nu understregede hr. Hans Christian Schmidt selv vigtigheden af det nordiske samarbejde, og derfor vil jeg også bare bede hr. Hans Christian Schmidt om at bekræfte, at hvis vi vedtog det her beslutningsforslag, ville det primært ramme det, der netop var intentionen med det nordiske samarbejde og pasunionen og spørgsmålet om erklæringsadgang for statsborgerskab.
Helt almindelige borgere, der rejser rundt imellem de nordiske lande, ville blive ramt af det her, hvorimod det jo ikke vil have nogen effekt i forhold til bandekriminelle, fordi der netop er en karensperiode på 7 år, så det i hvert fald ville kræve 7 år, hvor man ikke havde begået kriminalitet, før man så skulle gå i gang igen.
Hans Christian Schmidt (V), 2024-11-21:
Jamen nu stillede ordføreren jo et spørgsmål, og det var det spørgsmål, jeg svarede på.
Ordføreren spurgte – og hvis ordføreren selv har glemt det, vil jeg sige det – om vi var i en situation nu, hvor vi mente, at vi skulle handle på den måde, og der siger vi: Nej, det er vi ikke, det mener vi ikke.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-21:
Det, beslutningsforslaget reelt set går ud på, er jo den nordiske aftale og aftalen, i forhold til at man skal tildele statsborgerskaber til nordiske statsborgere ved erklæring.
Men forud for det kan man godt have begået hård kriminalitet, bandekriminalitet, været terrorsympatisør osv.
Der kunne jeg godt tænke mig at få Venstres ordfører til at forholde sig til, om han mener, at vi skal tildele statsborgerskab ved erklæring til sådanne personer.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Så Venstre vurderer ikke , det er bekymrende, at bandekriminelle fra Sverige kan erklære sig til dansk statsborgerskab uden at skulle leve op til nogen krav overhovedet.
Er det korrekt forstået?
Hans Christian Schmidt (V), 2024-11-21:
Nej, det vurderer vi ikke.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Tak for det.
Hr. Hans Christian Schmidt siger, at skulle der på et tidspunkt et eller andet sted ude i fremtiden være en anledning til at ændre den her aftale, så vil man gerne kigge på det.
Men er den anledning her ikke allerede nu, når Sverige på 20 år har tildelt 1,2 millioner statsborgerskaber til folk fra primært Syrien, Irak og Somalia – lande, vi mildest talt ikke har de bedste integrationserfaringer med?
Altså, alle de bandekriminelle, der kommer over Øresund lige i øjeblikket, er jo efterkommere.
Det er jo efterkommergruppen, der statistisk set er væsentlig mere kriminel end førstegenerationsindvandrere, og det er de mennesker, der nu kan erklære sig til dansk statsborgerskab uden at skulle være på et lovforslag her i salen, som hr. Anders Kronborg ellers antydede, hvilket betyder, at vi ikke engang mulighed for at sortere de her mennesker fra, ved at vi opdager dem på lovforslaget.
Det er da bekymrende.
Anders Kronborg (S), 2024-11-21:
Om 5 år ved vi jo ikke engang, hvem der er minister.
I hvert fald har der været et folketingsvalg inden, men min holdning er klar.
Vi skal løbende være i arbejdstøjet for at se på de nødvendige tilretninger, så vi også passer på Danmark.
Jeg ønsker ikke, at mordere og hårdkogte kriminelle får statsborgerskab i Danmark.
Det synes jeg ikke de har fortjent.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-11-21:
Det er sjovt at høre, at den eneste kommentar, hr. Anders Kronborg efterhånden har omkring det, er at henvise til noget, der er sket før, hvor reglerne var nogle helt andre.
Nå, lad den ligge.
Når jeg spørger om det, er det netop, fordi jeg også forudser, hvordan det her kan udvikle sig.
Det er derfor, jeg faktisk mener, at det er vigtigt, at vi får strammet op på det her, når nu man ikke stemmer for beslutningsforslaget.
Det er da vigtigt, at vi har de regler på plads inden.
Anders Kronborg (S), 2024-11-21:
Jeg synes, vi skal passe på med at tale et problem op, der ikke nødvendigvis er der.
Jeg er helt med på intentionerne i Dansk Folkepartis forslag, fordi jeg også kan frygte, at der på sigt kommer en udfordring, også fordi der er mange med f.eks. mellemøstlig baggrund, der har haft svensk statsborgerskab.
Så der vil ske en udvikling henover årene.
Hvor mange år det skal tage, synes jeg er svært lige at slå to streger under, men jeg forventer, at der vil være en løbende dialog med de nordiske ministre på det her område, hvor man ser på tiltag, der kan sikre, at vi også passer på Danmark.
Det synes jeg er helt nødvendigt.
Så må jeg jo bare glæde mig over – især når hr. Kristian Bøgsted fra Danmarksdemokraterne tager ordet – at der på den socialdemokratiske vagt jo er blevet uddelt færre statsborgerskaber, end dengang hr. Kristian Bøgsteds partiformand sad med ansvaret.
Vi har strammet gevaldigt op, siden fru Inger Støjberg sad med ansvaret.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-11-21:
Tak for det, og tak for talen og de mange svar indtil nu.
Jeg er selvfølgelig glad for høre ordføreren stå og sige, at man er åben over for at kigge på, om der er behov for nogle stramninger her.
Er ordføreren okay med, at det tager 3, 4 eller 5 år, eller vil ordføreren presse på over for ministeren for, at det er noget, vi skal have sat gang i forhandlinger om nu, så vi hurtigt kan få indført nogle stramninger på området?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-11-21:
Jeg kunne ikke lade være med at kigge op på den gabende tomme presseloge og de gabende tomme tilhørerpladser.
Der burde jo et eller andet sted være fyldt med journalister og ikke mindst glade museumsdirektører, som ville takke os for den her aftale.
Det er der ikke, men det lever vi nok med, for vi ved, at den aftale, vi har indgået, og som nu udmøntes i en museumslov, er historisk.
Det er en reform, som skal sikre en mere retfærdig og en mere gennemsigtig fordeling af de midler, vi bruger på museer fra statens side.
Samtidig er det en reform, der giver mulighed for, at man kan belønne de museer, der gør en ekstra indsats.
Det er en reform, der er tiltrængt, for vi har et tilskudssystem, som ofte har været uigennemsigtigt, rigidt og decideret uretfærdigt.
Det har været svært at forklare, hvorfor to museer, som umiddelbart minder meget om hinanden, kunne få vidt forskellige tilskud.
Diskussionen om reformen har været i gang i intet mindre end 10 år, men nu er vi endelig kommet i mål.
Vi sikrer flere penge til museerne med den nye museumslov.
Vi løfter sådan set den økonomiske støtte med ikke mindre end 75 mio. kr. om året.
Det er et meget stort beløb på det her område.
Det er et historisk løft, som vil komme museer i hele landet til gode.
Det er en vigtig investering i vores fælles fortælling, i forståelsen af os selv som folk og i den demokratiske dannelse.
Som liberal er jeg særlig stolt over, at det nye tilskudssystem er udformet på en måde, hvor man får mulighed for at belønne de museer, der gør en ekstra indsats og gør det ekstra godt.
For ud over et grundtilskud indfører vi et incitamentsbaseret tilskud, hvor museerne kan opnå, om man så må sige, tillægstilskud, hvis de formår at engagere og inspirere, sådan at de får flere gæster inden for døren, er relevante for børn og unge eller er dygtige til at skaffe ekstern finansiering.
Jeg er også stolt af, at reformen skaber et mere dynamisk tilskudssystem, sådan at man kan komme ind og få en statsanerkendelse, hvis man ikke havde den i forvejen, men sådan set også kan ryge ud, hvis man fik en statsanerkendelse i sin tid, men ikke længere lever op til de kriterier, som vi har stillet op.
Vi skal kun give statsstøtte til de museer, der opfylder en række minimumskrav, og som har en høj faglig kvalitet.
Så åbner vi også for, at nye, innovative og inspirerende museer kan komme indenfor i varmen sammen med alle de andre museer.
Venstre er rigtig glad for at stå på talerstolen i dag.
Jeg er som forhenværende kulturordfører og nu politisk ordfører ekstra glad, fordi det har krævet et meget stort arbejde.
Jeg vil gerne takke ministeren, og jeg vil gerne takke de partier, som har været med i aftalen.
Jeg synes, vi har haft nogle virkelig gode drøftelser.
Marianne Bigum (SF), 2024-11-21:
Jeg tror altså heller ikke helt, at jeg blev klogere på, hvad bekymringerne er.
Til en start vil jeg sige, at det der med, at det er de 10 floder, der står for det, er en myte, som er blevet tilbagevist.
Så hvordan løser vi det så i Danmark og ikke mindst i EU?
En del af det, det her lovforslag handler om, er også, hvordan en god producentsansvarsordning udmønter sig.
Det er også noget, man kan bruge i Asien, hvor man også vil lave producentansvarsordninger.
Jeg spørger helt oprigtigt, for jeg er faktisk ikke rigtig blevet klogere på, hvad bekymringerne er.
Peter Kofod (DF), 2024-11-21:
Jeg synes lige, jeg har nævnt det, men jeg vil sige det på en anden måde.
Det må være sådan, at det er regeringen, der skal løfte bevisbyrden, når man siger til Folketinget: Det her er simpelt hen så godt og af så høj en kvalitet, at I bare kan stemme for, og I skal kunne det forfra og bagfra.
Jeg synes, der er en vis fare forbundet med bare at sige ja til lovgivning, som man ikke helt kender konsekvenserne af.
Jeg tror også, at hvis man vedtager det her – og det gør I jo, for I har mandaterne til det, og der er et bredt flertal i Folketinget, der kommer til at stemme for det osv. – så kommer klagerne til at vælte ind på et eller andet tidspunkt.
Og så vil der stå en ordfører fra Socialdemokratiet og sige, at det slet ikke var det, der var meningen med lovgivningen, at det slet ikke var det, man sigtede efter, og at man havde en helt anden intention, og så står vi alle sammen med håret i postkassen, og det er jo ikke meningen.
Thomas Monberg (S), 2024-11-21:
For at vende tilbage til indholdet i stedet for at tale om omfanget vil jeg gerne spørge, hvad det er i det her lovforslag, som man i Dansk Folkeparti ikke synes er godt.
Peter Kofod (DF), 2024-11-21:
Der er ingen, der går ind for plastik i naturen.
Hvis vi bad om ved håndsoprækning at markere, hvem der gerne ville stoppe plastik i naturen, ville der, håber jeg, være 179 herinde, der rakte hånden i vejret, og det vil vi også gøre i Dansk Folkeparti.
Kommer det her til at stoppe plastik i verdenshavene?
Nej, det gør det ikke, for det meste plastik udledes i, tror jeg, 10 eller 12 kinesiske og asiatiske floder.
Men nu vedtager vi bare at køre 350 siders lovgivning igennem med udgangspunkt i alle mulige EU-direktiver, som jeg ikke har mulighed for at tjekke eller undersøge.
Jeg synes, at man på et eller andet tidspunkt fra Folketinget må sige: Nu er vi mætte, nu har vi faktisk fået nok.
Nu er det på tide, at vi prøver at finde på noget andet.
Thomas Monberg (S), 2024-11-21:
Tak for talen.
Jeg er lidt nysgerrig på, hvad ordføreren og hans gruppe er blevet er enige om er det negative ved det her.
Er det spørgsmålet om plastik i naturen, eller hvad er det, som I i jeres gruppe mener er det negative resultat – jeg synes, det er et positivt resultat – af det her?
Peter Kofod (DF), 2024-11-21:
Der blev lavet en aftale, som det her lovforslag udmønter, tilbage i august 2022, altså ganske kort tid før der var valg til Folketinget sidste gang.
Dansk Folkeparti var en del af de partier, der indgik den her aftale.
Og som et seriøst parti vedstår man sig arv og gæld, og det betyder selvfølgelig også, at man honorerer de aftaler, man selv er med til at indgå, og overholder dem.
Men jeg kan også sige, at da vi diskuterede den her sag, og det har vi gjort meget og længe i vores folketingsgruppe, var der ikke særlig stor tilslutning til at synes, at det her lovforslag var særlig fornuftigt.
Derfor kan jeg også sige, at vi ikke kan stå på talerstolen i Folketingssalen og opsige aftaler, for sådan gør vi ikke, men vi vil i hvert fald gå til regeringen i løbet af udvalgsbehandlingen og diskutere det her lovforslag meget specifikt.
Jeg er enig med nogle af de talere, der er kommet før mig.
Jeg er meget enig i de kloge ting, som hr. Rasmus Jarlov sagde fra talerstolen: Det her er, vil jeg sige, ret kompliceret for et stadig lille parti med knappe ressourcer at sætte sig ind i.
Og så handler det egentlig om, hvad der er vigtigst, og hvad vi skal prioritere: Er det er emballagedirektivet, engangsplastdirektivet og affaldsdirektivet?
Det her EU-monster har efterhånden sneget sig ind i snart sagt alle lovforslag.
Hvis det ikke er, fordi regeringen direkte ønsker at rette ind efter EU, så er det, fordi regeringen ønsker at tage udgangspunkt i EU-lovgivning for at udforme danskernes hverdag og hele den lovmølle, der kører her, og det bryder jeg mig simpelt hen ikke om.
Jeg kan ikke huske, at jeg har deltaget i nogen folkeafstemning, hvor landets statsminister eller andre har lovet mig, at hvis vi stemte ja, skulle EU også lige regulere det her.
Jeg synes, det har taget overhånd, det har grebet fuldstændig om sig, og jeg bryder mig egentlig ikke om det.
Jeg synes ikke, det er et særlig godt forslag, men jeg anerkender også, at der er nogle, der er kommet før mig i mit parti, som har syntes, at man skulle tilslutte sig det, og vi vedstår os arv og gæld.
Men vi vil søge en dialog med regeringen for at finde ud af, om det her virkelig er vejen frem.
Tak for ordet, formand.
Leila Stockmarr (EL), 2024-11-21:
Hej, og tak for ordet.
Det er jo lidt specielt at komme ind i den her debat som spritny miljøordfører.
Jeg har også noteret mig, at det var et meget langt lovforslag specielt som ny at skulle sætte sig ind i.
Så jeg har selvfølgelig også talt med vores dygtige faglige medarbejdere i partiet.
Og jeg må så også sige om den her debat, at det, jeg hører, er, at der har været en meget grundig proces i udvalget og i forhold til ministeriet, og så sent som i går var der en meget oplysende teknisk gennemgang.
Vi danskere er rigtig gode til at sortere vores affald.
Hvert år sorterer vi 66.000 t plastikaffald.
Størstedelen er emballage fra fødevarer.
Desværre ender en stor del af plastikken alligevel i forbrændingsanlæggene, fordi kvaliteten af det er for dårlig til, at det kan genanvendes i nye produkter.
Det er et stort problem, fordi plast er en del af den fossile økonomi.
Det produceres af olie, og hver gang man producerer 1 kg helt ny plastik, udledes der 2,3 kg gram CO 2 til atmosfæren.
Derfor er løsningen at stille krav til producenterne om at tage ansvar for deres emballage, så den nemmere kan genbruges eller genanvendes.
Vi så fra Enhedslisten helst, at der blev stillet meget højere krav til genbrug, at man udvidede pantsystemet med langt flere typer af produkter, og at de emballagetyper, som ikke nemt kan anvendes, helt blev forbudt.
For vi har i Danmark et overtræk på Jordens ressourcer, der er så stort, at der ville være brug for mere end tre jordkloder, hvis alle levede som danskerne.
Der er brug for, at vi tager et meget større skridt i retning af en cirkulær økonomi.
Så langt går det her lovforslag desværre ikke, men det er et skridt i den rigtige retning, at producenterne nu gennem gebyrer får et incitament til at vælge emballagetyper, der lettere kan genanvendes, og som dermed er bedre for miljøet og klimaet.
Det er også et skridt i den rigtige retning, at forureneren med dette lovforslag i højere grad kommer til at betale et oprydningsgebyr for deres forurening, når cigaretskodder og engangskopper ligger og flyder på gaderne eller havner i naturen.
Derfor støtter Enhedslisten op om det her lovforslag.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-11-21:
Præcis, og det er den situation, vi også sidder i, og det er også derfor, vi stemmer ja.
For jeg har svært ved at gå ind og pege på noget i det her lovforslag, som jeg synes er dårligt.
Men jeg er grænsende til fuldstændig sikker på, at hvis jeg havde nok ressourcer til at sætte mig ordentligt ind i tingene, ville jeg finde masser af ting, som jeg synes burde laves på en anden måde.
Men jeg har ikke de ressourcer.
Jeg har ikke tiden til det.
Jeg har heller ikke nogen til at hjælpe mig med det.
Derfor ender vi med at sige ja, fordi vi mangler argumenterne for at sige nej.
Pernille Vermund (LA), 2024-11-21:
Dilemmaet i det er jo så, at man kan være fuldstændig enig i hensigterne i et lovforslag.
Man kan i forhold til de høringssvar, der ligger, tænke, at ja, der er nogle detaljer, som man gerne vil have løst, eventuelt med nogle ændringsforslag, men i det samlede billede synes man faktisk, at det her gør noget, der er godt for Danmark, og at det ikke er noget, der trækker den forkerte retning.
Og så risikerer et tryk på den røde knap og dermed det at stemme nej jo at være et politisk signal om, at man er imod hensigterne i lovforslaget.
Jeg synes, det er svært.
Det må jeg indrømme.
Vi endte med at stemme grønt, men vi havde også en indstilling til det her, som vi diskuterede på gruppemødet netop af samme årsag, og ja, vi er landet, hvor vi er landet.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-11-21:
Jeg synes, det er et af flere bud på, hvad vi burde gøre herinde for at få en ansvarlig lovgivningsproces, hvor vi virkelig havde et ejerskab, og hvor vi kunne fungere som det kvalitetsstempel, som vi burde være.
Jeg tror bare, at vi desværre ikke er nået længere, end at vi er nødt til at skulle erkende problemet først, og det afspejler debatten også her.
Når vi nu har Socialdemokratiet, som her benægter, at der overhovedet er noget problem, og som siger, at man fuldstændig har forstået alt i den her lovgivning med 315 sider med detaljer, som vi nu stemmer igennem, så er vi bare ikke engang nået dertil, hvor vi erkender problemet.
Og det er altid der, man er nødt til at starte.
Man er nødt til at starte med at være enige om, at der er et problem, før man kan løse det.
Det er der, vi er nødt til at starte.
Det synes jeg er meget, meget positivt, og det kunne jeg godt tænke mig at se fra flere af os, inklusive mig selv.
Pernille Vermund (LA), 2024-11-21:
Tak for det, og tak til ordføreren for en total ærlighed, som i virkeligheden giver mindelser om »Kejserens nye klæder« og drengen, der siger: Han har jo ikke noget tøj på.
For det er jo rigtigt.
Nu var jeg lige ovre hos ministeren, før hr. Rasmus Jarlov gik på talerstolen, og sige tak for den tekniske gennemgang i går.
For der kom jeg trods alt skridtet videre i forhold til at forstå nogle af grundsubstanserne i lovforslaget.
Noget af det, som jeg selv har tænkt kunne være en løsning og en vej frem,
er jo ikke bare at tage noget tempo ud, som det også er blevet sagt af mange, og det er efterhånden en kliché, men også at sige: Skal vi have flere solnedgangsklausuler?
Skal vi have flere tidspunkter, hvor vi holder hinanden op på, at det her altså ikke bare skal evalueres – for så lægger vi jo mere arbejde oven i det arbejde, der i forvejen er meget af – men at der også er en forpligtelse til, at lovgivningen simpelt hen forsvinder, hvis man ikke aktivt tager stilling til, at det skal indføres igen?
Jeg ved godt, det kommer med en udfordring for virksomheder i forhold til stabilitet og alt muligt andet, men hvad tænker ordfører om det?
Rasmus Jarlov (KF), 2024-11-21:
Det er jo sådan en ting, man siger: Jeg glæder mig til udvalgsbehandlingen.
Og vi ved alle sammen, at der sker ingenting i løbet af den udvalgsbehandling.
Der kommer måske til at være en deputation eller to, og så kører lovforslaget uændret igennem, måske med et par tekniske ændringsforslag fra en minister, som finder ud af, at der er en kommafejl et eller andet sted.
Men der sker jo ingenting i løbet af den udvalgsbehandling.
Der er jo ingen som helst lovforslag, der bliver lavet om under den udvalgsbehandling.
Hvorfor står vi her rituelt og siger, at vi glæder os til udvalgsbehandlingen, når det er så indholdsløst?
Jeg forstår det ikke.
Jeg synes, det er ærgerligt, at der er så meget uærlighed om, hvor lidt vi egentlig forstår af det, vi stemmer igennem.
Thomas Monberg (S), 2024-11-21:
Tak for svaret.
Derfor glæder jeg mig også til udvalgsbehandlingen.
Jeg håber jo, at det kan give noget tid til, at vi kan diskutere og debattere det videre, hvis ordføreren har lyst til det.
Så jeg tænker bare, at jeg vil sige tak for svaret.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-11-21:
Jeg ville være mere ked af, hvis vi spreder en myte om, at folketingsmedlemmerne er i stand til at sætte sig grundigt nok ind i tingene til, at vi forstår, hvad det er, vi stemmer igennem.
Sagen er her, at vi er totalt overmatchet.
I forhold til den mængde lovgivning, der kommer igennem her hver uge, kan man bare lægge antallet af sider sammen, og så kan man prøve at dividere det ud, sådan i forhold til hvor mange sider man skal læse for at kunne følge med.
Så kan man meget hurtigt se, at vi ikke kan sætte os grundigt nok ind i tingene til, at vi rigtig forstår det.
Jeg tror, det er meget farlige ord at sige her, at man synes, at det her er et rigtig godt lovforlag, og at det er blevet behandlet godt og grundigt, og at vi kan stå inde for den proces, der har været.
Og som Danmarksdemokraterne også sagde, da deres ordfører var på talerstolen, er der så mange ting, der bliver behandlet her på én gang, og vi når ikke at have en debat om bare, ja, næsten ingenting af det.
Derfor bliver det en utrolig overfladisk omgang, og jeg synes, det er meget utilfredsstillende, i forhold til hvor store konsekvenser det kommer til at have ude i samfundet, og hvor mange ressourcer der skal bruges på det.
Peter Kofod (DF), 2024-11-21:
Der er ikke noget problem i, at danskerne bruger engangsemballage.
Det synes Dansk Folkeparti ikke er et problem.