runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-15:
Altså, ved en egentlig bevogtning taler vi om det højeste politimæssige sikkerhedsniveau, man kan forestille sig – bare lige for at sige, hvad det vil betyde.
Nu er det jo kort tid, man sådan lige har haft til at regne på det, for man har spurgt: Hvad nu, hvis man forestillede sig en permanent bevogtning?
Det ville selvfølgelig trække på rigtig mange politiressourcer.
Et umiddelbart bud er, at for at bevogte Mjølnerparken skal der bruges 500 årsværk.
Og der tror jeg måske vi kunne lave en polititilstedeværelse, der er bedre end at bruge 500 årsværk på kun den bevogtning.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-11-15:
Jeg er enig i, at vores politi gør et fantastisk stykke arbejde, men man kan vel godt sætte spørgsmålstegn ved, om der sådan ligefrem er tryghed i gaderne.
Nu ved vi jo, at der foran synagogen er permanent bevogtning, og lige nu virker det, som om det er farligere nogle steder på Nørrebro, end det faktisk er inde i Krystalgade.
Og det er ikke for at flytte politiressourcer rundt, men det, jeg bare spørger om, er, om det er muligt, at der i en periode kunne være en permanent bevogtning visse steder, ikke kun i Mjølnerparken, men i Tingbjerg og andre steder, hvor der er meget, meget utrygt i øjeblikket.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-15:
Tak for det.
Jeg vil gerne begynde med at sige, at jeg til fulde kan forstå, at beboere i Mjølnerparken og på Nørrebro er utrygge oven på de seneste skuddrab i forbindelse med bandekonflikten.
Og jeg er naturligvis bekendt med, at Lejerbo i København har fremsat ønske om politimæssig bevogtning af Mjølnerparken.
Politiet er massivt til stede i de dele af København, hvor vi har set skudepisoder.
Politiet har gennemført mere end 3.100 visitationer på Nørrebro og i Nordvestkvarteret og beslaglagt et stort antal slag-, stik- og skydevåben.
Politiet får også fjernet bandemedlemmer fra gaden.
Siden i sommer har Københavns Politi fået fængslet over 60 personer fra miljøet, og den massive politimæssige indsats og tilstedeværelse på Nørrebro gør altså en helt håndgribelig forskel.
Der bliver foretaget anholdelser, og kriminelle bliver retsforfulgt og fængslet.
I forhold til Mjølnerparken har Københavns Politi været i dialog med Lejerbo.
I forlængelse af mødet mellem politiet og boligforeningen besluttede politiet i fredags at øge den generelle tilstedeværelse yderligere på indre Nørrebro, i Mjølnerparken og i Tingbjerg.
Rækken af bandemedlemmer, som politiet anholder og fjerner fra gaden, vokser uge for uge.
Forbryderne stilles til ansvar, og det er vigtigt.
Det viser, at det i sidste ende er samfundet og ikke afstumpede kriminelle voldsmænd, der vinder.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-11-15:
Er ministeren bekendt med Lejerbos ønske om bevogtning af udsatte boligområder på Nørrebro?
Er ministeren bekendt med Lejerbos ønske om bevogtning af udsatte boligområder på Nørrebro?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-15:
Jeg ved ikke, om jeg kan sige, at jeg er enig i alt det, Bjarne Laustsen sagde, for så kommer vi langt omkring, men jeg tror jo, jeg må henholde mig til det, som jeg svarede før, altså at vi alle sammen har en forpligtelse.
Det er klart, at nogle af de barrierer, som Bjarne Laustsen nu nævner her, i forhold til alder, i forhold til fleksjob, jo er noget af det, som man kan se på i den seniortænketank, som måtte blive nedsat.
Og så får vi jo ellers rig lejlighed til også at diskutere de andre problemstillinger i de evalueringer, der kommer til at finde sted i løbet af de kommende måneder.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-11-15:
Det er jeg sådan set enig i.
Det drejer sig heller ikke om, at der skal være en permanent bevogtning hele tiden.
Det, jeg spørger om, er, om der muligvis i en periode kunne være en permanent bevogtning i Tingbjerg, nordvestkvarteret, Mjølnerparken og andre steder, hvor de er, kan man vel godt sige, mest udsat – ikke bare i København, men i hele Danmark lige nu – i forhold til at risikere at blive skudt, hvad enten man er med i en bande eller er uskyldig.
Rasmus Prehn (S), 2017-11-15:
Sagen er jo den, at det er tal, der fremgår af avisartikler og andet, altså hvor der kommer tal frem om, at det ser alarmerende ud på det her område.
Derfor synes jeg som spørger, at det er helt rimeligt, at man kan spørge transportministeren, om transportministeren synes, det er rimeligt, at der er de her fejl og mangler.
Og så kan ministeren komme ned og svare på, hvordan han forholder sig til det rent politisk, om det er tilfredsstillende, eller det ikke er tilfredsstillende, og hvad ministeren har tænkt sig gøre.
Det er et holdningsspørgsmål, og derfor synes jeg, det ligger inden for rammerne af et mundtligt spørgsmål.
Men hvis ministeren ikke vil svare på det, er det jo sådan, det er, og så tager vi det skriftligt.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-15:
Jamen jeg forstår det sådan, at hvis man ikke kan svare på et mundtligt spørgsmål, skal man sige det mundtligt her i salen.
Det med de her tal, som ligger til grund for spørgsmålet, er noget, som kræver, at jeg først undersøger det hos Færdselsstyrelsen.
Og det er derfor, at den slags spørgsmål skal stilles som udvalgsspørgsmål, hvilket giver mulighed for, at jeg kan undersøge tingene, og ikke med den korte frist, som der er for mundtlige spørgsmål her i Folketingssalen.
Rasmus Prehn (S), 2017-11-15:
Jamen det var da godt nok et opsigtsvækkende svar at få her midt i Folketingssalen.
Altså, sagen er jo, at der er en artikel her, faktisk fra Fyens Stiftstidende, hvor det fremgår, at der er den her politikontrol, hvor hver femte lastbil skal til syn.
Så der ligger altså informationer.
Og hvis ministeren ikke vil besvare det her, plejer kutyme jo at være, at man gør spørgeren opmærksom på det inden, så vi ikke skal stå her i salen.
Men hvis ministeren ikke vil svare her, er der ingen grund til at gå videre med det.
Så må vi jo stille det skriftligt i stedet for.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-15:
Tak for spørgsmålet.
Spørgsmålet kan ikke besvares på baggrund af informationer, der er umiddelbart tilgængelige, hvorfor det ligger uden for rammerne af et § 20-spørgsmål.
Jeg må derfor henvise til, at man stiller spørgsmålet i Transport-, Bygnings- og Boligudvalget.
Rasmus Prehn (S), 2017-11-15:
Mange tak, formand, og jeg skal læse mit spørgsmål op: Hvordan forholder ministeren sig til, at næsten hver femte lastbil eller dyretransport, der blev stoppet i en politikontrol i Nordjylland, havde fejl og mangler?
Hvordan forholder ministeren sig til, at næsten hver femte lastbil eller dyretransport, der blev stoppet i en politikontrol i Nordjylland, havde fejl og mangler?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-15:
Så skal der her til slut bare lyde en advarsel mod at bruge ordet trinbræt.
For ordet trinbræt signalerer, at det bare er et sted, hvor man sådan lige kan stå på toget, og at der ikke er så meget andet.
Så der er ikke tale om et trinbræt længere; der er tale om en rigtig station.
Men det lyder selvfølgelig billigere at sige et trinbræt end at sige en station.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-11-15:
For baggrunden for spørgsmålet er jo sådan set først og fremmest at appellere til, at tingene bliver undersøgt så grundigt som muligt.
Og hvis man kunne se på, om det her med at lave trinbrættet først måske kunne give nogle fordele i forhold til elektrificeringen senere, så vil jeg bare kvittere for, at man får undersøgt det godt og til bunds, og så har jeg sådan set ikke yderligere.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-15:
Det vil være en del af beslutningsgrundlaget, som Banedanmark leverer, at undersøge, om det ene har en positiv effekt på det andet, og om de to ting kan samtænkes.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-11-15:
Det har jeg stor respekt for, og det accepterer jeg selvfølgelig.
Jeg synes, det er ærgerligt, at den her DTU-undersøgelse, som blev besluttet under den daværende regering, er blevet udskudt så mange gange, som den er.
Men nu håber vi, at den i hvert fald kommer her i 2017.
Så vil jeg spørge om det her med at se det med elektrificering og trinbræt i en sammenhæng, altså om ikke der kunne være en idé i at overveje, om det, at man skal lave et trinbræt, ikke medfører noget arbejde på banen og ved siden af banen, som gør, at man måske i den forbindelse kunne overveje det her med at sænke skinnerne i stedet, altså at man i stedet for at se det som to helt isolerede og forskellige ting, siger: Hvis nu man laver trinbrættet først, så kunne det godt være, at man i forbindelse med det arbejde vil kunne sænke skinnerne, sådan at det på en eller anden måde kunne blive at slå to fluer med ét smæk.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-15:
DTU's analyse forventes at være færdig i 2017.
Det er den, der handler om kapacitet.
Så er der Banedanmarks beslutningsgrundlag, som jo i højere grad handler om, hvad det egentlig koster at anlægge en station osv., og den vil så være færdig i slutningen af 2018.
Sådan som signalprogrammet har været hidtil, ville man først kunne gå i gang med stationen efter 2024, når signalprogrammet var færdiggjort på strækningen.
Nu er vi i gang med en ny udrulning af et signalprogram.
Vi har netop fået orientering om det fra Banedanmark i dag, og vi har i den forbindelse også – forligskredsen og jeg som minister – bedt om at få en redegørelse fra Banedanmark om, hvad det her kan komme til at betyde for eventuelle andre projekter, herunder stationen i Laurbjerg.
Så det vil jeg kunne give svar på om et antal uger eller et antal måneder, men ikke i dag.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-11-15:
Også her tak for svaret, og også tak for, at vi, selv om det er en meget lokal sag, kan tage diskussionen her i Folketingssalen.
Trinbrættet i Laurbjerg er jo noget, der har været arbejdet rigtig meget for i rigtig mange år og af rigtig mange mennesker.
Som ministeren selv siger, er der blevet truffet nogle beslutninger de seneste år, som gør, at vi nu er tættere på, at det trinbræt bliver etableret, end vi måske har været nogen sinde før, og æren for det tilfalder først og fremmest de lokale folk i Favrskov, både politikere på tværs af partier i Favrskov, men bestemt også og ikke mindst lokale ildsjæle i Laurbjerg, som dygtigt har arbejdet med den her sag.
Og ministeren gav jo sådan set et svar på det, altså at det på en eller anden måde er en lille smule usikkert nu på grund af den forsinkelse, som kommer til at ske med signalprogrammet, og vi må jo væbne os med tålmodighed, hvis ikke ministeren kan sige mere om det lige nu.
Men det er klart, at man lokalt og også for mit vedkommende er meget spændte på, hvordan rækkefølgen kommer til at blive her.
Men ministeren nævner så også den her DTU-undersøgelse af passagergrundlag og kapacitet.
Det er blevet udskudt mange gange, men jeg mener, at den sidste melding fra februar var, at der ville blive afrapporteret medio 2017, for så vidt angår kapaciteten, i den her DTU-undersøgelse.
Jeg kan selvfølgelig have overset noget, men jeg har i hvert fald ikke set det endnu, så jeg vil bare høre ministeren, om det er kommet, eller hvad tidsplanen siger nu i forhold til, hvornår den her del af en undersøgelse, som handler om kapacitet, kommer.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-15:
Tak for spørgsmålet.
Begge analyser er igangsat af forligskredsen bag bedre og billigere kollektiv trafik, som hr. Daniel Toft Jakobsens eget parti også er en del af.
For det første er DTU ved at gennemføre en uafhængig undersøgelse af de kapacitetsmæssige udfordringer samt trafikale og passagermæssige effekter, der er forbundet med at åbne nye stationer på hovedbanestrækningen i Østjylland, herunder i Stilling og Laurbjerg.
For det andet er Banedanmark ved at udarbejde et analysegrundlag for Laurbjerg station.
Denne analyse er også igangsat af Bedre og Billigere-forligskredsen, jævnfør aktstykke nr. 139 af 23. august 2017.
Fokus i Banedanmarks analyse er på, hvordan man kan lave en ny station så billigt som muligt.
Banedanmark vil desuden inddrage overvejelser om koordinering med øvrige relevante baneprojekter på strækningen.
DTU's analyse forventes færdig ultimo 2017, mens Banedanmark forventes at aflevere et beslutningsgrundlag ultimo 2018.
Denne tidsplan var baseret på, at udrulningen af Banedanmarks signalprogram var prioriteret forud for andre projekter.
På baggrund af Deloittes eksterne review af signalprogrammet har Banedanmark i dag præsenteret forligskredsen for en ny plan for signalprogrammets udrulning.
Det er endnu for tidligt at kunne sige, hvilke konsekvenser en alternativ udrulning af signalprogrammet vil have for planlægningen af øvrige baneprojekter, herunder Laurbjerg station.
Rasmus Prehn (S), 2017-11-15:
Så synes jeg, vi aftaler, at vi gør det på den måde.
Kaare Dybvad (S), 2017-11-15:
Er ministeren enig med BL, der i Fagbladet Boligen den 12. oktober 2017 giver udtryk for, at regeringens forslag om tvungne statslån til almene boliger kan medføre højere husleje for beboerne, som følge af at de rabatter, der er opnået ved at samle udbud af lån, frafalder?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til fagbladet boligen.dk: »Omlægning til statslån vil koste lejerne dyrt«.
Karina Due (DF), 2017-11-15:
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, hvor mange tilfælde vi skal se af de her sager, hvor man kommunalt stemmer stik modsat af, hvad Venstres udmærkede minister formidler herinde fra Folketinget, før man fra Venstres side er villig til at gribe ind og ligesom få et fælles fodslag i partiet.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-15:
Vi kan ikke bare udstikke en carte blanche om, at man må optage nøjagtig de lån, som man vil, og som måtte koste uendelig mange kroner, og så kommer staten bare og dækker alle udgifter på over et vist procentbeløb, som borgerne er sat til at betale.
Det ville være alt for dyrt for skatteborgerne.
Det er ikke imod noget liberalt, som jeg står for, at staten stiller krav til gengæld for de ydelser, som staten stiller til rådighed.
Kaare Dybvad (S), 2017-11-15:
Tak for svaret.
Jeg er ingen ekspert i liberal ideologi og har ikke forstand på det som sådan.
Men det ved jeg at ministeren har, og hvis han siger, at det er liberalt at tvinge boligselskaber, der fungerer på private vilkår, til at indløse deres lån i staten – hvis det er liberalt – må jeg jo stole på, at ministeren ved, hvad der er liberalt.
Det er sådan set ikke så meget det.
Det, jeg spørger til, er sådan set bare ministerens holdning, som han bl.a. giver udtryk for i det her svar til spørgsmål nr. S 1433, om, at han ønsker – og jeg citerer: »mere marked og mindre regulering«.
Er det mindre regulering, at man siger til almene boligselskaber: I skal ikke længere tage jeres lån ude på markedet, ude hos realkreditforeningerne; nu skal I tage jeres lån i staten?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-15:
Jeg ser ingen modsætning mellem de to.
Det er jo allerede i dag sådan, at der er offentlige garantier for alle støttede lån i den almene boligsektor.
Og der er herudover meget små tab ved finansiering af lånene i den almene boligsektor.
Desuden bærer staten renteusikkerheden på en stor del af lånene.
Så det er ikke et spørgsmål om, at staten skal ind på et område, hvor staten ikke allerede har et engagement; lånene er jo allerede støttede i dag.
Det er et spørgsmål om, hvorvidt vi kan gøre det billigere, end vi gør i dag.
Og det kan vi.
Man skal huske, at det er skatteborgernes penge, det drejer sig om, og det er skatteborgerne, der får glæde af besparelserne.
De milliarder, der spares, kan fremover anvendes til andre formål, uden at lejerne i den almene boligsektor påvirkes.
Kaare Dybvad (S), 2017-11-15:
Tak for det, formand.
Hvordan flugter ministerens holdning om mere marked i boligudbuddet, jf. svaret på spørgsmål nr. S 1433 af 23. august 2017, med, at ministeren vil indføre statslån for almene boliger?
Hvordan flugter ministerens holdning om mere marked i boligudbuddet, jf. svaret på spørgsmål nr. S 1433 af 23. august 2017, med, at ministeren vil indføre statslån for almene boliger?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-15:
Men det er jo helt i sagens natur.
Socialdemokraterne vil jo også gerne bruge af den lavere omkostning til formål, som Socialdemokraterne synes er vigtige.
Socialdemokraterne anerkender, at lånene bliver billigere som følge af en ny model.
Socialdemokraterne siger så, at de sparede penge skal bruges til at sænke huslejerne med.
Regeringen siger nej, for de huslejer, som beboerne betaler i dag, er rimelige og fair og forholdsvis lave; vi vil spare de her penge, for at statens tilskud kan blive lavere, fordi vi gerne vil bruge pengene til nogle andre formål i finansloven.
Jeg kan ikke se for mig, at der er nogen, der får stigende huslejer som følge af det her forslag; min fantasi rækker ikke så langt, så jeg kan forstille mig den situation, at det skulle være tilfældet.
Det, der er meningen med det, er at gøre lånene billigere.
Når man gør lånene billigere, betyder det, at beboerne betaler den husleje, de altid har betalt, men at statens tilskud, som dækker omkostningerne over den husleje, som folk har betalt, kan blive mindre.
Så der er ikke nogen som helst grund til at frygte, at folk, der bor i almenbolig i dag, kommer til at betale mere i husleje som følge af det her.
Kaare Dybvad (S), 2017-11-15:
Det store spørgsmål er jo, hvem det er en god forretning for.
Jeg har sådan set forstået, at det en god forretning for staten, men hvis staten hiver penge ud af en låneforretning, som så senere bliver læsset over på beboerne, så er det jo ikke en god forretning for beboerne i den almene boligsektor eller for så vidt for boligselskaberne.
Så når ministeren siger en god forretning, mener ministeren så alene en god forretning for staten, eller vil ministeren også love, at der ikke som følge af de her ændringer i låneadgangen for almene boliger kommer til at være folk, der oplever stigende husleje?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-15:
Jeg kan fuldstændig bekræfte, at vi ikke vil omlægge nogen lån med bindingsklausuler, medmindre det er en god forretning, og det vil sige, at vi får nogle nye lån, som er billigere.
Kaare Dybvad (S), 2017-11-15:
Tak for det.
Det er lidt spøjst at hævde, at det er den sunde konkurrence, når man selv er ved at indføre en statslig binding på realkreditlån.
Jeg kan ikke forstå, hvordan ministeren kan få det til at hænge sammen, men han må jo selv få lagt brikkerne på plads.
Det, som jeg spørger om, og det, som ministeren ikke forholder sig til, er, om det her vil give en huslejestigning for folk, der bor i almene boliger.
Og det, som flere almene boligselskaber hejser flaget for, er nemlig, som de siger, når jeg selv har været i kontakt med flere af dem, at de i forbindelse med de her byggelån, som de nu skal tage, kommer til at skulle have nogle højere omkostninger, og at det så vil gøre, at deres beboere skal betale måske 100 kr. mere om måneden i forhold til den husleje, som de hidtil har haft.
Hvis ministeren mener, at han er så sikker på, at de ikke kommer til at betale det, at han ikke engang adresserer det, så vil jeg da foreslå, at ministeren siger det helt tydeligt her: at de her lån under ingen omstændigheder kommer til at betyde, at beboere i almenboliger får højere husleje, som følge af at deres låneforudsætninger bliver forandret.
Tak for det, formand.
Er ministeren enig med BL, der i Fagbladet Boligen den 12. oktober 2017 giver udtryk for, at regeringens forslag om tvungne statslån til almene boliger kan medføre højere husleje for beboere, som følge af at de rabatter, der er opnået ved at samle udbud af lån, frafalder?
Jamen altså, man kan jo altid, når man vurderer et politisk budskab eller en holdning, holde tingene op imod hinanden og sige, at vi har en minister, som siger, at han ikke synes, man skal frygte noget, og at vi så har nogle boligselskaber, der har næsen nede i regnskaberne og siger, at der er grund til at frygte noget
Der kan jeg jo ikke andet end blive lidt nervøs, når det er, at de ting bliver stillet op over for hinanden.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig, at ministeren bare kunne sige helt tydeligt: Det her kommer ikke til at ske, og hvis det kommer til at ske, kompenserer vi selvfølgelig de lejere, som oplever de huslejestigninger.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-15:
Tak for spørgsmålet.
Jeg svarede på samme spørgsmål for et par uger siden her i salen, og da var det hr. Søren Egge Rasmussen fra Enhedslisten, der stillede spørgsmålet, men jeg gentager selvfølgelig gerne mit svar endnu en gang.
Lad mig starte med at slå det overordnede princip for regeringens forslag fast: Omlægningen til statslån skal ikke påvirke de almene beboeres husleje, hverken positivt eller negativt.
Det fremgår også af min besvarelse af de fire udvalgsspørgsmål fra samme spørger, som jeg svarede på sidst i september.
For det første forhindrer det, at lånet kan flyttes til et andet kreditinstitut, hvilket alt andet lige stiller låntager i en ringere forhandlingssituation, i tilfælde af at vilkårene for lånene ændrer sig.
For det andet er det uhensigtsmæssigt, at en aftale indgået mellem en boligorganisation og et kreditinstitut kan have langvarig betydning for en tredjeparts, i dette tilfælde statens, handlemuligheder og omkostninger, og det er jo netop, hvad der nu kan blive en realitet.
Derfor er det klart, at lån med bindingsklausuler kun vil blive omlagt til statslån, såfremt det kan betale sig.
Så svaret er: Nej, jeg er ikke enig i påstandene i og konklusionen fra fagbladetboligen.dk.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-11-15:
Det er grundlæggende regionernes ansvar at sikre det præhospitale og dermed også sikre trygheden for borgerne, også i Region Nordjylland, hvor man har gevaldige udfordringer på det præhospitale område, og hvor det jo også er en politisk opgave at prioritere det.
Det har vi understøttet fra statsligt hold med puljemidler ad to omgange.
Derudover har regionerne i forbindelse med økonomiaftalen her i foråret fået tilført 0,5 mia. kr. ekstra, heraf er de 50 mio. kr. gået til Region Nordjylland.
Det er frie midler, som ikke har været bundet op på andre initiativer, og hvor der også har ligget, at man ud fra de midler, som var frie midler – i modsætning til, hvad det nogle gange tidligere har været – skulle løfte bl.a. den præhospitale indsats.
Jeg synes nu ellers, jeg plejer at høre, at man gerne vil have frie midler, så man kan lave de politiske prioriteringer lokalt.
Men jeg har hørt ønsket fra Nordjylland om, at vi fremover puljeudmønter midlerne, bl.a. til det præhospitale område.
Det ændrer ikke på, at man har fået 50 mio. kr. ekstra lige før sommerferien i forbindelse med økonomiaftalerne, som man også skal bruge til at løfte det præhospitale område.
Det er selvfølgelig afgørende, at borgerne, også i Vendsyssel, kan føle sig trygge, og at de også kan føle sig betrygget af, at der kommer hurtig hjælp og udrykning, når de enten kommer ud for en ulykke eller på andre måder har brug for hjælp.
Det forholder sig faktisk også sådan, at Region Nordjylland i forbindelse med deres første ansøgning i 2013 tilkendegav, at de ville videreføre akutlægebilen, når de statslige puljemidler løb ud, og derfor kan det jo egentlig undre, at man ikke har løftet den opgave i Region Nordjylland.
Man har løftet den i Region Hovedstaden, hvor man tilsvarende har fået medfinansiering til en akutlægebil på Bornholm, hvor puljemidlerne også er ved at udløbe, og hvor regionen har overtaget ansvaret.
Jeg kan da så også høre ud fra den debat, der har været i Region Nordjylland i den seneste tid, at regionsformanden, Ulla Astman, fra spørgerens eget parti nu også er ved at være bevidst om det ansvar, man har som regionspolitiker.
Og det håber jeg at man løfter, for det handler i sidste ende om tryghed, også for beboerne i Vendsyssel.
Generelt er der på det præhospitale område rum for forbedring i Nordjylland.
Det kan vi se på de seneste tal.
Rasmus Prehn (S), 2017-11-15:
Mange tak, formand.
Mener ministeren, at det skaber tryghed i Vendsyssel, at regeringen ikke vil forlænge det statslige tilskud til akutlægebilen i Hjørring, som regeringen indførte for at kompensere vendelboerne for, at man placerede akutlægehelikopteren i Skive uden for Region Nordjylland?
Mener ministeren, at det skaber tryghed i Vendsyssel, at regeringen ikke vil forlænge det statslige tilskud til akutlægebilen i Hjørring, som regeringen indførte for at kompensere vendelboerne for, at man placerede akutlægehelikopteren i Skive uden for Region Nordjylland?