runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Vind (S), 2022-03-15:
Normalt ville jeg jo indlede min ordførertale med at sige tak til forslagsstillerne.
Det gjorde jeg sidst for lidt over en måned siden, da Dansk Folkeparti foreslog at indføre bindende folkeafstemninger i kommunerne.
Og som jeg sagde dengang, er vi i Socialdemokratiet meget, meget enige i, at vores lokaldemokrati hele tiden skal gødes – det skal plejes, og det skal udvikles.
Til gengæld vil jeg ikke sige tak denne gang, for vi er slet, slet ikke enige i hverken det konkrete forslag eller i intentionerne bag det.
Dansk Folkeparti har fremsat et beslutningsforslag, der er i strid med EU-retten og Danmarks internationale forpligtelser til at sikre, at herboende udlændinge, der opfylder en række betingelser, kan stemme til regionale og kommunale valg.
Sagt på en anden måde kan forslaget faktisk ikke lade sig gøre at føre ud i livet.
Samtidig synes jeg i hvert fald også, at det virker lidt grumt, at vi i en tid, hvor det brænder i Europa, hvor demokratiske rettigheder knægtes, og hvor folk er på flugt fra en brutal overmagt, der ikke accepterer demokratiet, skal være vidne til, at der bliver fremsat et forslag i Folketinget, som ligefrem fratager herboende mennesker deres demokratiske rettigheder.
Valgret og valgbarhed til kommunale og regionale valg for EU-statsborgere er reguleret i Traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde, der fastslår, at enhver unionsborger, der har bopæl i en medlemsstat, hvor vedkommende ikke er statsborger, har valgret og er valgbar ved kommunale valg i den medlemsstat, hvor vedkommende har bopæl, på samme betingelser som statsborgere i denne stat.
For tredjelandes statsborgere følger det af den europæiske konvention om udlændinges politiske deltagelse på lokalt niveau, at deltagerstaterne er forpligtet til at tillægge enhver udlænding valgret og valgbarhed ved valg til lokale myndigheder, forudsat at den pågældende opfylder samme juridiske krav, som gælder for landets egne statsborgere, og endvidere har haft lovligt og sædvanligt ophold i den pågældende stat i de seneste højst 5 år forud for valget.
Og i Danmark har vi jo så den regel, som vi alle sammen kender, nemlig at vi har fastsat det til 4 år.
Det er i forvejen ikke hvem som helst, der kan stemme, og vi mener, at 4 år er en fornuftig grænse.
Jeg kan slet ikke forstå, at man mener, at det skader lokaldemokratiet, at udenlandske statsborgere, der bor, arbejder og betaler skat og har levet mindst 4 år i Danmark, må være en del af vores lokaldemokrati.
Når vi har en forventning om, at netop disse mennesker skal være deltagende i vores samfund, så må det også gælde for demokratiet.
Vi plejer jo at sige: Gør din pligt, og kræv din ret.
Begge dele skal være til stede.
Vi skal huske, at demokratiet er noget af det allerfineste, vi har, og det skal vi værne om.
At fratage samfundsborgere deres mulighed for at bidrage til demokratiet med deres stemme er i min optik ødelæggende for et samfunds sammenhængskraft.
Forslaget er antidemokratisk.
Kære DF: Vi er i en tid, hvor vi skal samle, ikke splitte.
Vi skal udbygge vores demokrati, ikke indskrænke det.
Socialdemokratiet kan ikke stemme for forslaget.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-03-15:
Altså, som jeg hørte ministeren i ministerens tale, så sagde ministeren, at det godt kunne være, at der var nogle, der talte usandt og andet, men at den, der obstruerede det her, også sagtens kunne ende med at få forældremyndigheden, altså den, der kom med usandheder.
Anerkender ordføreren ikke også, at det er udfordringen, og at der er behov for handling?
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-15:
I modsætning til ordføreren, der ikke ville svare på spørgsmålet, da jeg stillede det, vil jeg gerne svare på spørgsmålet.
Støttepartierne er ikke racistiske partier, men støttepartierne er med til at støtte lovgivning, som forskelsbehandler.
Støttepartierne har selv hele ugen været ude at sige, at det er diskriminerende lovgivning, og at lovgivningen forskelsbehandler, og så støtter man forslaget.
Så modsat før, hvor støttepartierne accepterede status quo, accepterede fru Inger Støjbergs, fru Pia Kjærsgaards udlændingepolitik, som regeringen førte, ved at støtte regeringen, så har man denne gang med forsæt været inde at lægge mandater til en lovgivning, der forskelsbehandler og diskriminerer.
Det er det, Frie Grønne påpeger.
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-15:
Tak for det.
Der har været en temmelig ophedet debat op til behandlingen af forslaget her og særloven, hvor hr. Sikandar Siddique bl.a. har kaldt støttepartierne for racistiske og sagt, at vi støtter en statsracistisk politik.
Så tænker jeg bare: Måske er det mig, der er historieløs, men jeg tænker ikke på fru Rosa Lund eller Enhedslisten eller SF eller Radikale Venstre som partier, der fremmer en racistisk dagsorden.
Så jeg har måske brug for at høre det fra landets fineste talerstol: Mener hr. Sikandar Siddique, at regeringens tre støttepartier er racistiske partier?
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-15:
Når flygtninge søger tilflugt i Danmark, har vi et ansvar for at beskytte dem.
Lige nu er det Ukraine, der er i krig, og derfor skal vi selvfølgelig hjælpe ukrainere på flugt.
De skal føle sig velkomne og trygge i Danmark.
Men det er altså fuldstændig ligegyldigt, om man flygter fra Putins bomber i Ukraine eller Putins bomber i Syrien.
En flygtning er en flygtning.
Frie Grønne er imod racistisk lovgivning.
Vi er imod, at man opdeler flygtninge i A- og B-hold.
En flygtning er en flygtning – punktum.
Mine kollegaer herinde har ikke tøvet med at rulle den røde løber ud for de ukrainske flygtninge, og det er da kun på sin plads.
De skal vide, at de er i sikkerhed hos os, at vi tager os af dem.
Men jeg forstår ikke, hvorfor den røde løber har været gemt væk de seneste årtier.
Hvor var den røde løber, da vi tog imod de mange flygtninge, der stadig sidder på vores asylcentre og rådner op?
Har vi glemt, at Danmark var det første land i verden til at underskrive flygtningekonventionen?
Det er den flygtningekonvention, der intet siger om nærområder, den flygtningekonvention, der ikke skelner mellem flygtninge, for en flygtning er en flygtning.
Og ikke nok med, at vi forskelsbehandler flygtninge, så skal regningen for særloven åbenbart tørres af på verdens fattigste lande i Afrika.
Hvad er det lige, der sker?
Et af verdens rigeste lande tvinger de fattigste til at betale for vores diskrimination.
Det er fuldstændig uacceptabelt.
Retfærdiggørelsen af den racistiske særlov hentes i, at Ukraine er vores nærområde – et flyvsk begreb, som politikere definerer efter behov.
Ruller vi den røde løber ud for flygtninge fra Istanbul?
Det ligger jo også i Europa og i vores nærområde; vores naboers naboer.
Svaret er indlysende, nemlig et nej, for de ligner ikke majoriteten.
Det er ikke, fordi der bliver gennemført statsracistisk lovgivning, for det er ikke første gang, men fordi det nu sker med støtte fra støttepartierne.
Selv om de kalder loven diskriminerende, lægger de nu deres egne mandater til at lave et A- og et B-hold.
Det vil vi ikke være med til i Frie Grønne.
Vi vil hjælpe alle flygtninge, og det gælder selvfølgelig også de ukrainske, men vi kommer aldrig til at stemme for en lovgivning, som giver mennesker forskellige rettigheder, alt efter hvor de kommer fra og hvordan de ser ud.
For Frie Grønne er en flygtning en flygtning.
Når flygtninge banker på vores dør og beder om hjælp, bør vi rulle den røde løber ud, så flygtninge kan finde vej ind i vores samfund, arbejde og uddanne sig og allervigtigst føle sig trygge.
Vi vil behandle alle flygtninge med den respekt, som et menneske fortjener, for det er det, der gør os menneskelige.
Så vi skal hjælpe de ukrainske flygtninge, men vi vil ikke være med til at gøre forskel.
Frie Grønne vil ikke dele flygtninge op i et A-hold og et B-hold.
Sagt med andre ord: Denne særlov er racistisk affald.
Tak for ordet.
Henrik Dahl (LA), 2022-03-15:
Lovforslag L 145 flugter med det regelsæt, som i disse dage vedtages i hele EU, og det udspringer jo af det helt igennem kriminelle russiske angreb på Ukraine den 24. februar, som allerede har udløst en bølge af flygtninge til Ukraines nabolande i størrelsesordenen 3 millioner mennesker.
Vi har noteret os, at lovforslaget bygger videre på det regelsæt for ukrainere, som var gældende før den 24. februar; her var det sådan, at man uden videre kunne komme ind i EU på et moderne ukrainsk chippas.
Lovforslaget bygger også videre på den erfaring, vi i Danmark allerede har med ukrainerne, når det gælder deltagelse på arbejdsmarkedet, og når det gælder evnen og viljen og muligheden for at integrere sig i Danmark.
Det er pragmatisk, det er sund fornuft, og derfor bakker LA op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-15:
Jeg må lige minde om, at det er danskernes penge, der bliver brugt.
Det er jo altså danske skatteborgeres penge, der er kommet fra en kasse, som bl.a. skal bruges til at hjælpe folk på flugt.
Jeg synes altså ikke, det er helt så okkult, som hr. Christian Juhl fremstiller det.
Christian Juhl (EL), 2022-03-15:
Men da danskerne selv havde corona, var der jo ingen grænser for, hvad vi kunne hjælpe med her, og da tog vi jo ikke fra verdens fattigste.
Da der blev lavet et såkaldt nationalt kompromis om at få mere militær i Danmark, var der jo heller ingen smalle steder.
Da kunne man endda lånefinansiere store dele af udgiften.
Men er det så ikke lidt kynisk at sige, at når det gælder flygtninge, kan vi ikke længere?
Jeg vil gerne minde om, at danskerne i den grad tager fra; de leverer til indsamlingerne, de leverer tøj, de leverer mad, og de leverer husly.
Tror ordføreren ikke, at danskerne også har en forventning om, at Folketinget finder en måde, hvor det er danskernes penge og ikke de fattigste i verdens penge, der bliver brugt til flygtningene?
Marcus Knuth (KF), 2022-03-15:
Vi synes selvfølgelig også, at det er rigtig godt, at vi tager imod flygtninge, både fra Ukraine, men også fra Syrien, altså dem, som rent faktisk har et beskyttelsesbehov.
Om det så er nok med det beløb, der er lige nu, er jo noget, ministeren må komme ind på over tid.
Men i hvert fald er der jo her og nu tale om folk på flugt fra krig, og det bliver taget fra en kasse, som bl.a. skal hjælpe folk på flugt fra krig.
Christian Juhl (EL), 2022-03-15:
I de forlig, jeg arbejder med, plejer vi nu at lave det sådan lidt sammen med ministeren, så det kan man jo lige så godt spørge ordføreren om, og jeg vil gerne spørge om finansieringen.
De 2,1 mia. kr. skal finansieres af udviklingsbistanden.
Er det konservativ politik at tage fra de fattigste i verden for at hjælpe kommunerne med at tage imod flygtningene i Danmark?
Jeg skal lige sige, at jeg synes, det er okay, at vi tager imod alle de flygtninge fra Syrien, der har brug for det.
Det er så nødvendigt at gøre det, men jeg synes, det er en meget, meget kynisk måde at finansiere det på.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-15:
Jeg synes i hvert fald, det er underligt, at ROCKWOOL Fonden ikke indgår, men det er måske bedre, hvis hr. Morten Messerschmidt tager den direkte med ministeren.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-15:
Jamen jeg er glad for, at vi deler synspunktet.
Grunden til, at jeg blev opmærksom på det, var, at der var et af høringssvarene, som rent faktisk berørte det.
Det var fra en Helge Bruun Hansen.
Og det er vel egentlig det eneste reelt brugbare høringssvar, man har fået.
Jeg undrer mig over, at f.eks. Bedsteforældre for Asyl er på sådan en liste, uden at man f.eks. konsulterer ROCKWOOL Fonden.
Jeg kan nærmest ikke finde nogen, der har en saglig tilgang til flygtninge- og indvandrerpolitikken på den der høringsliste.
Er det også faldet hr. Marcus Knuth ind?
Marcus Knuth (KF), 2022-03-15:
Jeg synes, det er en interessant betragtning, som hr. Morten Messerschmidt kommer med, for jeg har også undret mig over, hvorfor § 1 kun gælder for ukrainere, der rejste fra Ukraine efter den 24. februar, og hvis man har været på ferie i Tyskland eller England, er man ikke inkluderet.
Men det kan vi måske tage en diskussion om under selve udvalgsbehandlingen.
Vi har jo hele tiden sagt, at det skulle gælde for alle ukrainere, uagtet om man befandt sig i landet før eller efter den 24. februar.
Og så i forhold til hvorvidt man skal inkludere folk fra Syrien og Afghanistan i den her særlov for Ukraine, tror jeg, jeg har sagt, hvad vi præcis mener.
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-15:
Lad mig så tage det ad et lidt andet spor og komme med et måske lidt nemmere spørgsmål: Vil Frie Grønne være med til at beskytte ukrainske flygtninge?
Frie Grønne har tænkt sig at stemme nej til særloven, så man må gå ud fra, at Frie Grønne ikke vil beskytte ukrainske flygtninge.
Hvad vil alternativet være til en særlov?
Det vil være, at de ukrainske flygtninge skal stille sig op i asylkøen, og med sagsbehandlingstider, der galoperer, skal de måske vente et par år eller mere på at få asyl i Danmark.
Er det rimeligt?
Så spørgsmålet er altså: Vil Frie Grønne, når det kommer til stykket, være med til at hjælpe ukrainske flygtninge?
Hvad skal vi hilse og sige fra Frie Grønne, når vi møder en ukrainsk flygtning med børn?
Er I med til at støtte deres ophold i Danmark, eller er I det ikke?
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-15:
Jamen jeg synes, at ordføreren skulle starte med at bekymre sig om, hvad ordføreren vil sige til syrerne, der bl.a. på grund af Radikale Venstre lige nu sidder på asylcentrene og rådner op.
Hvad vil ordføreren sige til dem?
Hvad vil ordføreren sige til alle de mennesker, der lige nu sidder i vores danske asylhelvede og ikke kan komme ud og arbejde, og hvis børn bliver syge?
Hvad vil ordføreren sige til dem?
Hvad er det for en logik, at fordi man vil forbedre noget for nogen, er det okay at forskelsbehandle?
Hvad er det for en logik?
Frie Grønne kan i hvert fald aldrig være med til at forskelsbehandle flygtninge.
En flygtning er en flygtning.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-15:
Tak til ministeren.
Jeg ved godt, at det er gået hurtigt med den her lovgivning, men jeg ville høre, om ministeren kan hjælpe i forbindelse med en bekymring, der er i f.eks. Helsingør Kommune, i forhold til den geografiske fordeling af ukrainere.
F.eks. har man i Helsingør modtaget ukrainere, som måske nu frygter at blive omfordelt videre til Aalborg, selv om de egentlig gerne vil blive der, hvor de er.
Det er netop, fordi den her lov jo følger de regler, der er for den normale boligplacering af flygtninge.
Marie Krarup (UFG), 2022-03-15:
Tak for ordet.
Der udspiller sig en tragedie i Ukraine.
Der er tale om en brutal invasion og en nådesløs krig, der afføder død, nød og lidelse.
Det foregår i et område, som vi kan kalde Danmarks nærområde, og det berører mennesker, som vi har et kulturelt fællesskab med.
Det er samtidig en krig, som vi har et medansvar for, fordi vi kunne have været med til at forhindre den, hvis vi havde ført en mere gennemtænkt udenrigspolitik sammen med vores allierede.
Af alle disse årsager mener jeg, at Danmark bør hjælpe ukrainske flygtninge mest muligt, og derfor støtter jeg særloven om modtagelse af ukrainske flygtninge.
Jeg vil for det første gerne have afklaret, om man i forbindelse med ukrainernes fremtidige hjemrejse regner med at give dem hjemrejsestøtte, som vi gør over for andre flygtninge.
Jeg mener naturligvis, at ukrainere skal have samme mulighed for støtte, når de rejser hjem, når der forhåbentlig på et tidspunkt er kommet fred i landet og landet skal genopbygges.
Jeg vil for det andet foreslå, at man lader kommunerne få større frihed, når de tildeles flygtninge, således at de selv kan vælge, om de vil modtage ukrainere eller flygtninge fra andre lande.
Med hensyn til ændringsforslagene fra K og Nye Borgerlige vil jeg bestemt se positivt på dem også.
De vil forbedre lovforslaget.
Men jeg vil gerne stemme for lovforslaget uanset – jeg ville ønske, at de bliver vedtaget – og når jeg siger det, taler jeg på mine egne vegne, og jeg taler på vegne af Karina Adsbøl, Liselott Blixt, Bent Bøgsted, Hans Kristian Skibby og Lise Bech, alle folketingsmedlemmer uden for grupperne.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2022-03-15:
Det vil ordføreren meget gerne.
Jeg mener, at den her situation udstiller vores elendige lovgivning på området, og at det er derfor, at man er nødt til at dispensere fra den.
Men det betyder jo bare, at vi giver regeringen en kattelem til at dispensere fra en rigtig, rigtig dårlig lovgivning, når det er sådan, at vi finder det belejligt, og så behøver den ikke lave selve lovgivningen om, for man kan jo bare dispensere.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-15:
Tak til ordføreren.
Vi er jo et enormt mindretal i den her sag, hvilket også er grunden til, at jeg har kaldt det en historisk sort dag – en historisk sort dag, fordi støttepartierne ikke, som de plejer at være, er stille omkring status quo og i hvert fald ikke vælter regeringen på udlændinge- og flygtningespørgsmålet, men i dag lægger mandater til at forskelsbehandle.
Ordføreren havde en vigtig pointe.
Jeg kan ikke huske, om det var fru Rosa Lund, der var på talerstolen, eller om det var hr. Carl Valentin, der var på talerstolen, men jeg vil høre, om ikke ordføreren vil uddybe pointen med, hvad det egentlig betyder, når det er, man siger, at vores flygtninge- og asylregler er utilstrækkelige, og at vi derfor må lave en særlov, og at når støttepartierne støtter den særlov, holder man de facto fast i det her umenneskelige flygtninge- og asylsystem.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-15:
Tak, formand, og tak til ordføreren for i hvert fald at være med på samme hold på i hvert fald en del af rejsen, kan man sige.
Vi var under forhandlingerne enige om det synspunkt, som ordføreren giver udtryk for i forhold til arabere.
Men det, jeg vil spørge om, er det der paradoksale, som jeg også har foreholdt andre ordførere, altså at med den her lov hjælper man ukrainske statsborgere, som den 24. februar eller senere er udrejst af Ukraine, underforstået, at hvis man har været på ferie i Polen eller i Hviderusland eller andre steder den 22. februar, kan man ikke være omfattet.
Men man vil gerne hjælpe familiemedlemmer til syrere og afghanere, som ikke befinder sig i Europa.
Er der ikke noget helt grundlæggende kontraintuitivt over, at man laver den forskel, at ukrainere, der ikke har noget hjem at vende tilbage til, fordi det er sønderbombet, ikke kan blive hjulpet efter § 1, stk. 1, hvorimod arabere, som altså så er så heldige at have et familiemedlem, der har fået asylstatus i Ukraine, godt kan blive hjulpet?
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-15:
Palæstinenserne var en lille gruppe afviste asylansøgere, og de var faldet uden for systemet.
De to ting kan overhovedet ikke sammenlignes.
Mads Fuglede (V), 2022-03-15:
Nu går jeg ud fra, at svaret må være det samme på mit næste spørgsmål, og det vil sige, at Frie Grønne også er imod den særlov, man lavede for palæstinenserne i sin tid i Danmark.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-15:
Frie Grønne er imod alle særlove.
Og lige med hensyn til Kosovoloven gav den kosovoalbanere ophold uden for asylsystemet.
Særloven var ifølge eksperter unødvendig; den stillede faktisk kosovoalbanere dårligere.
Helt generelt mener vi, at flygtninge skal behandles lige, og at der ikke skal laves særlove.
Det, vi skal, er, at vi skal forbedre vores generelle lovgivning omkring asyl og flygtninge.
Mads Fuglede (V), 2022-03-15:
Jeg skal bare høre, om man i Frie Grønne er imod særloven for kosovoalbanere.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-15:
Altså, nu har jeg jo ikke kaldt ordføreren racist, men vi ved jo, at ordføreren er dømt for overtrædelse af racismeparagraffen, og da ordføreren nu er jurist, ja, så må ordføreren selv redegøre for, at man så pr. definition er racist, når man har overtrådt racismeparagraffen.
Det er jeg desværre ikke.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-15:
Nu kom vi meget vidt omkring, men desværre ikke lige ind på det, jeg spurgte til.
Og der må det jo bare være logisk, at han så også har sådan en klar forståelse af, hvordan folk ser ud.
Altså, jeg kan nemlig ikke se på folk, om de er muslimer, eller om de er danskere.
Der tror jeg, at man skal være i hr. Sikandar Siddiques sko, men det kan være, at det er for svært med det med muslimer, så jeg prøver at spørge hr. Sikandar Siddique: Hvordan ser en ukrainer ud?
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-15:
Det er et megamegapopulistisk indlæg her, som ikke har noget med sagen at gøre.
Med det, ordføreren siger klart og tydeligt herfra – hvilket jeg også gerne vil give ordføreren point for – indrømmer han i det mindste, at det handler om kulturelle forskelle, at det handler om, om man er kristen eller man er muslim.
For Frie Grønne handler det om, at uanset hvilken baggrund du har, uanset hvilken religiøs baggrund du har, uanset hvilken hudfarve du har, er en flygtning en flygtning.
Det er det, som vi kæmper for, og det er det, vi forsøger at overbevise Folketinget om.
I flygtningekonventionen står der i artikel 3, at man skal behandle alle flygtninge lige, og det gør vi ikke med det her lovforslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-15:
Hr. Sikandar Siddique er nok den person, jeg nogen sinde har mødt, der går allermest op i race.
Altså, nogle gange antager det jo nærmest en patologisk karakter, som han føler trang til at tale om folks udseende, når man taler om forskellige kulturer, og der kunne jeg bare godt tænke mig, om så hr. Sikandar Siddique kunne bruge et minuts tid på at beskrive, hvordan en muslim ser ud.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-15:
Jeg synes ikke, at der er noget voldsomt i at holde fast i det ganske udmærkede asylsystem, som vi har haft gennem rigtig mange år, og som hr. Carl Valentin også selv bakker op om.
Rosa Lund (EL), 2022-03-15:
Jamen det er simpelt hen et mærkeligt tankeeksperiment, ordføreren har gang i.
Jeg tror egentlig godt, at vi alle sammen herinde ved, at Danmark ikke kan huse alle verdens flygtninge.
Men jeg synes bare, det er mærkeligt, at vi skal sætte et tal på, når vi står i en situation, hvor vi tager så få flygtninge i Danmark.
Det stiller selvfølgelig store krav til vores asylsystem, og det stiller også store krav til vores integrationsindsats, men jeg køber simpelt hen ikke argumentet om, at vi kun kan lave udlændingepolitik, hvis vi sætter et tal på.
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-15:
Ja, så længe Enhedslisten ikke har 90 mandater, er det jo heldigvis hypotetisk, men ellers ville det jo ikke være det.
For de 80 millioner mennesker kunne jo, hvis det var sådan, som fru Rosa Lund ønskede det, nemlig at der var en særlov for alle mennesker, så de bare umiddelbart kunne rejse hertil og slå sig ned, så ville det jo være et vilkår, at der var 80 millioner mennesker, der umiddelbart kunne rejse til Danmark og sige: Her kunne vi godt tænke os at bo.
Og der synes jeg, det er interessant at vide, hvad fru Rosa Lund ville sige, hvis der overhovedet er nogen grænse.
Det siger fru Rosa Lund så der ikke er på grund af nogle konventioner.
Men hvis man nu legede med den tanke, at der var en eller anden form for grænse, inden Danmark var totalt afviklet, hvad ville fru Rosa Lund så sige til eksempelvis nr. 5.000.001, der kom fra Afghanistan eller Somalia?
Hvad ville det være for nogle argumenter, vi ville høre, for, hvorfor vedkommende ikke også kunne bo her?
Rosa Lund (EL), 2022-03-15:
Det kan hr. Rasmus Stoklund tro jeg gør.
Det, at Danmark som et af de første lande i verden har underskrevet flygtningekonventionen, betyder jo, at vi gerne vil give beskyttelse til dem, der har krav på det, og det gør jo, at vi kan sætte et tal på.
Så vil jeg også gerne tilføje, hr. Rasmus Stoklund, at vi jo ikke står i en situation, hvor der er fyldt i Danmark.
Altså, vi har meget, meget stramme regler, så der bliver ikke givet ret mange opholdstilladelser.
Som jeg sagde før til hr. Morten Messerschmidt, har vi stået i en situation i mange år, hvor der kom så få flygtninge, at vi har lukket asylcentre.
Og derfor synes jeg, at hr. Rasmus Stoklunds spørgsmål er en lille smule hypotetisk.