runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-12-07:
Jeg vil først bruge den korte bemærkning til ikke at stille spørgsmål, men bare sige tak til hr. Alex Ahrendtsen for at indkalde til den her debat.
Jeg ved, at hr. Alex Ahrendtsen har været i Schweiz på en selvbetalt orlov for bl.a. at studere det her.
Og jeg vil sige, at det har været en stor inspiration for mig og også grunden til – som det forhåbentlig er fremgået af min tale – at jeg er stor tilhænger af det.
Så jeg vil bare sige tak for den inspirationskilde gennem tiden.
Så vil jeg stille et kort spørgsmål, da der alligevel er tid til det.
Og det drejer sig om noget af det, som folk er bange for, og som også var en del af debatten, nemlig det der med, at hvis der er mange folkeafstemninger, bliver valgdeltagelsen lav og folk mister interessen for det.
I Schweiz er det sådan, at hen over et år deltager stort set alle i valgene.
Selvfølgelig er der noget, man er mere selektiv med, altså at det ikke er alt, man går op i eller er noget, der går en på.
Men hvis man er bekymret for antallet, kommer det vel meget an på, hvilke parametre man lægger ned over det.
Altså, i Sverige har der siden 2011 været 41 afstemninger, og det jo ikke sådan, at man sidder og tænker, at de render og stemmer hver anden dag.
Så igen vil jeg spørge, om ordføreren er enig i, at det kommer meget an på de parametre, man lægger ned over kriterierne for at kunne indkalde til sådan en afstemning.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-12-07:
Tak for en god tale.
Hvis jeg må prøve at udfordre ministeren en lille smule, vil jeg bede ministeren om at fremhæve ét positivt aspekt ved borgerdrevne folkeafstemninger i kommunerne, altså hvor borgerne af egen drift får lov til at sætte en politisk sag på dagsordenen, som byrådet af den ene eller anden årsag ikke har haft blik for eller ikke har villet løfte.
Hvad kunne være en positiv grund til at indføre sådan noget?
Sophie Løhde (V), 2023-12-07:
Jamen et positivt aspekt af, at man indførte borgerdrevne kommunale folkeafstemninger, kunne være i forhold til en diskussion om effekten på borgernes generelle politiske interesse og måske også viden om forskellige lokale spørgsmål.
Det er også derfor, jeg håber, at ordføreren ser min tale som udtryk for, at det ikke er sådan, at vi fra regeringens side er fuldstændig blinde, i relation til at der er nogle gode og dårlige argumenter for, at man skal indføre det.
Men det skal også ses ud fra en lokal kontekst om, hvad man synes bedst giver mening i den lokale, kommunale kontekst, alt afhængigt af hvor man befinder sig i landet.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-12-07:
Der skal også lyde tak for talen herfra.
Det er jo altid en spændende diskussion, når det handler om, hvilke demokratiske redskaber man kan tage i brug.
Det er jo rigtigt, som ministeren siger, at der er rigtig mange kommunale redskaber derude, men det, der adskiller sig her, er, at det jo er drevet af borgerne selv.
Det kommunale redskab er drevet af dem, der er valgt til byrådene, men det her er noget, der kan komme nedefra.
Er det ikke også et ret vigtigt aspekt, så man har en form for lynafleder eller kan tage sager op, som man måske er utilfreds med sine lokale politikere med, eller som man ønsker en bred drøftelse af?
Jeg vil også nævne, at jeg ikke er så bekymret, som ministeren er, over de negative konsekvenser.
Rapporten siger rigtigt nok, at der kan være økonomiske konsekvenser, men den siger jo også ret klart, at det kan gå i begge retninger.
Der er også erfaringer med, at det kan føre til besparelser, og at det ikke bare er et udgiftsdrivende forslag.
Men er ministeren ikke også med på, at det her egentlig kan ses som en positiv ting?
For det er jo ikke bare et redskab for kommunen, det er sådan et redskab for borgerne.
Altså, det her er jo noget, vi lægger et andet sted end i den kommunale redskabskasse.
Det er borgerne, der får en mulighed for at tage noget initiativ til f.eks. en diskussion om vindmøller eller skolelukninger eller alt muligt andet, man nu synes kunne være spændende.
Sophie Løhde (V), 2023-12-07:
Blot indledningsvis for at understrege de fordele og ulemper, jeg ridsede op i min indledende tale, vil jeg sige, at det sådan set er en gengivelse af de forskningsbaserede betragtninger, som VIVE er kommet med i sin rapport.
Jeg anerkender ikke sådan præmissen om, at hvis ikke borgerne eller en lille gruppe af borgere havde det her redskab og kunne aktivere det fra tid til anden, ville der være dårligere muligheder for at sikre engagementet eller inddragelsen i forhold til lokale vigtige og væsentlige sager.
Det synes jeg egentlig i bund og grund vi ser udfolde sig i mange forskellige afskygninger rundt i landets kommuner og rundt i landets regioner i forhold til de sager og spørgsmål, som optager både store og mindre borgergrupper i forskellige henseender.
Det, jeg blot hæfter mig ved, er, at mulighederne for at kunne afholde en bindende eller en vejledende kommunal folkeafstemning er til stede.
Der synes jeg, det er væsentligt, at de mennesker, vi vælger hvert fjerde år til at lade os repræsentere i den enkelte kommunalbestyrelse, dermed også har kompetencen til at træffe beslutning om, hvorvidt det er relevant at indføre en kommunal vejledende eller bindende folkeafstemning, også for at man ikke kan komme i en situation, hvor der lige pludselig kan blive afholdt så mange folkeafstemninger kommunalt og lokalt, at man altså lige pludselig mister interessen som borger for at engagere sig i lokaldemokratiet.
Det kan ske, hvis det er et værktøj, der bliver brugt for hyppigt i en sådan grad, at borgerne simpelt hen måske til sidst vælger at slække på valgdeltagelsen.
Christina Olumeko (ALT), 2023-12-07:
Jeg ville egentlig bare spørge til ministerens perspektiver på, hvordan vi kan styrke det kommunale demokrati i Danmark.
Vi ved, at valgdeltagelsen ved de lokale valg er markant lavere, end de er til folketingsvalgene.
Vi ved også – i hvert fald på nationalt plan – at tilliden til demokratiet har været svækket i de seneste årtier.
Så jeg vil gerne spørge, om ministeren kan dele sine perspektiver på, hvordan vi kan styrke det lokale demokrati, eksempelvis styrke valgdeltagelsen eller bringe nogle af de her andre måder, kommunerne kan involvere borgerne på, i spil, altså f.eks. § 17, stk. 4-udvalg, borgersamlinger eller borgerforslag.
Hvilke perspektiver ser ministeren?
Pernille Vermund (NB), 2023-12-07:
Men nu bliver det jo pjattet.
Hvad er det, der skal undersøges?
Hvad skal ud til hvem?
Hvad er det for politikere og embedsfolk, eventuelt, der skal indkaldes under vidneansvar?
Hvad er det for forpligtelser, der er forbundet med det?
Altså, det er et faktum, at det er regeringen, der træffer den beslutning nu.
Det er ikke Folketinget.
Og det er jo det, som er så bemærkelsesværdigt, altså at hvis man virkelig har rent mel i posen, tør man ikke lægge det over til Folketinget, hvor man i øvrigt også har flertal.
Sophie Løhde (V), 2023-12-07:
Jeg ser i hvert fald de perspektiver som indenrigsminister, at det er nogle redskaber, som kommunerne jo allerede i dag gør brug af på forskellige måder forskellige steder.
Og det synes jeg i virkeligheden også er en rigtig fin ting, altså at der er mulighed for at tilrettelægge det på forskellig vis.
Det, jeg synes er væsentligst, er, at man tilrettelægger det sådan, at når man aktivt går ind eksempelvis fra en kommunalbestyrelses side og gerne vil lave en øget grad af borgerinddragelse, så er det også reelt, altså ikke pseudoborgerinddragelse, hvor man lader, som om man gerne vil inddrage borgerne i nogle store og vigtige diskussioner, og hvor det så i virkeligheden måske bare tjener som en eller anden blåstempling af noget, der allerede er blevet besluttet på forhånd.
For så tror jeg faktisk, det har den modsatte effekt.
Så tror jeg også, det er ekstremt vigtigt, at man differentierer sine indsatser.
Nu blev jeg selv folkevalgt for første gang, da jeg var 18 år og kom i amtsrådet.
Jeg tror, vi var det amtsgymnasium i Danmark, der formentlig havde den højeste valgdeltagelse blandt de 18-årige elever, for lige pludselig fik unge mennesker på den pågældende uddannelsesinstitution øjnene op for, at det faktisk var amterne, der er styrede og drev gymnasierne dengang, så det var nok en god idé at stemme til det valg.
Og det var ellers et valg, der var fuldstændig usynligt og uvedkommende for 18-årige dengang.
Så det handler også om at gøre nogle spørgsmål vedkommende, også for de mennesker, man gerne vil have inddraget i de forskellige beslutningsprocesser.
Christina Olumeko (ALT), 2023-12-07:
Tak for ordet.
Og tusind tak til ordføreren for en god tale.
Jeg blev helt glad, da jeg så den her forespørgselsdebat.
Mit spørgsmål her kommer til at være lidt perspektiverende igen i forhold til Dansk Folkepartis sådan forståelse og ambitioner for demokratiet.
Den her forespørgselsdebat handler jo meget om en form for direkte demokrati, og folkeafstemninger er jo et led i det.
Alternativet er meget inspireret af det deliberative demokrati, altså dialogen og nysgerrigheden som fundament for beslutningstagning.
Det er jo bl.a. borgersamlinger, borgerting, § 17, stk. 4-udvalg, som kommunerne også har adgang til.
Jeg vil bare spørge Dansk Folkeparti: Hvilke tanker gør Dansk Folkeparti sig om de typer af initiativer til at styrke demokratiet?
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-12-07:
Jeg var ikke overrasket over, at Alternativet ville være positive, for jeg kendte jo hr. Torsten Gejls arbejde, og han har været meget energisk vedrørende folkeafstemninger.
Med hensyn til de redskaber, som fru Christina Olumeko foreslår, er de lidt mere bureaukratiske og kræver et længerevarende engagement.
Det, der er fordelen ved folkeafstemninger, er, at det er en enkel sag, som man kan sige ja eller nej til.
Og det er en enkel måde at inddrage borgerne på, uden at de skal bruge mange timer i deres fritid.
Det er de færreste, der har overskud til det; de har nok at gøre med at klare dagen og vejen.
Derfor er jeg ikke sikker på, at det kan erstatte folkeafstemninger, men det er også et supplement i den der demokratiske dialog, der er vigtig i et folkestyre.
Det vil jeg gerne anerkende.
Christina Olumeko (ALT), 2023-12-07:
Jeg vidste ikke, at jeg havde en anden bemærkning, men jeg vil bare sige, at jeg er helt enig i, at vi nok skal tænke demokratiet i flere forskellige demokratiformer, som supplerer hinanden, altså det repræsentative demokrati, det deliberative demokrati og så også det direkte demokrati.
Så det er klart noget, Alternativet er meget enig i, og vi ser frem til et fremtidigt samarbejde med Dansk Folkeparti om den her dagsorden.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-12-07:
Det vil vi meget gerne.
De udelukker jo ikke hinanden.
Vi kan jo overveje også måske at få etableret en høring om det.
Jeg synes, at vi i Danmark har en tendens til at være meget konservative på nogle punkter, og vi er ekstremt konservative, når det kommer til vores demokrati, til vores repræsentative demokrati, som er blevet lidt støvet for mange mennesker, selv om det fungerer godt.
Vi har et dejligt land, men vi skal passe på, ellers mister vi borgerne, især de unge, som er vant til Facebook-demokratiet.
Der foretrækker jeg altså at inddrage dem gennem bl.a. folkeafstemninger, borgerdrevne høringer, samlinger osv.
Peter Hummelgaard (S), 2023-12-07:
Nej, det kan jeg ikke se, for det er heller ikke korrekt.
Den ligger ikke i Justitsministeriet.
Undersøgelseskommissionen kommer til at bestå af tre uafhængige dommere, som også skal foretage deres arbejde og deres vidneafhøringer og deres gennemgang af materialet på en helt anden lokalitet – i øvrigt bag en sikret dør.
Så det ligger ikke i Justitsministeriet.
Justitsministeriet har ingen anden funktion end at være det ansvarlige ministerium, der tilvejebringer lovgrundlaget, ligesom Justitsministeriet i øvrigt gjorde med den igangværende FE-undersøgelseskommission, som, så vidt jeg husker, også Nye Borgerlige stemte for i Folketinget.
Inger Støjberg (DD), 2023-12-07:
Vi kommer også til at stemme for, at det skal tilbage til udvalget.
Men det har man takket nej til.
Så man kunne sådan set have undgået den her situation, som jo egentlig ikke klæder den her behandling.
Men det er, som det er, og derfor stemmer vi for.
Steffen Larsen (LA), 2023-12-07:
Vi ønsker også, at det skal gå til en ny behandling i udvalget.
Der er jo kommet nye spørgsmål frem, og de spørgsmål er ikke besvaret.
Jeg kan ikke se nogen steder i de betænkninger, der ligger indtil videre, at de er besvaret der.
Mai Mercado (KF), 2023-12-07:
Konservative mener også, at vi skal have det tilbage til udvalget, og det skyldes to ting.
Det skyldes for det første, at der ikke har været en høringsproces, hvor man har kunnet få høringssvar til det reviderede lovforslag.
For det andet skyldes det, at der, på trods af at der blev afholdt en høring med forskellige indlæg, nu er kommet og blevet stillet et spørgsmål om, hvorvidt det at placere L 65 i kapitel 12 vil medføre, at man altså kan bruge den lov til at afhøre systemkritikere, politiske aktivister, islamkritikere og lignende.
Det bliver vi nødt til at have svar på, og derfor bakker vi op om at få det tilbage til udvalget.
Christian Friis Bach (RV), 2023-12-07:
Vi har fået svar på de spørgsmål, vi har haft undervejs i en god dialog med regeringen og i den proces, vi har haft.
Vi har ingen betænkelighed, i forhold til at nogle dommere vil godkende varetægtsfængslinger eller aflytninger, når der i praksis er en strafferamme, der går fra bøde til straf fastsat i dage, hvilket vil sige op til 3 måneder.
Vi er glade for de markante ændringer, der er sket i lovforslaget i den proces, vi har haft siden den første fremlæggelse, og vi har en forventning om, at den her lov vil blive anvendt meget præcist og meget restriktivt, og derfor har vi ikke noget ønske om en fornyet udvalgsbehandling.
Peter Kofod (DF), 2023-12-07:
Tak for det, formand.
Vi har det sådan rent principielt, at hvis et parti går på talerstolen og beder om at få en sag tilbage i et udvalg, så kan de selvfølgelig få lov til det, og det har Enhedslisten bedt om.
Derfor har vi også tid til at give Enhedslisten en tur i Retsudvalget og blive klogere og høre på regeringens argumenter.
Det er den ene ting.
Så det vil jeg gerne have undersøgt.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2023-12-07:
Tak for det.
I Alternativet støtter vi også Enhedslistens forslag om at sende lovforslaget tilbage i udvalget.
Debatten i dag har været et udtryk for, at der er tvivl om, hvilken indgriben det her vil være i vores ytringsfrihed, og derfor vil vi selvfølgelig støtte op om, at vi står på et fælles grundlag, i forhold til hvad vi faktisk stemmer igennem i forbindelse med at ændre loven om vores ytringsfrihed.
Pernille Vermund (NB), 2023-12-07:
Tak for det.
Når vi behandler lovgivning i Danmark, som i den grad skiller vandene, og som i den grad skaber debat, synes vi i Nye Borgerlige, at det mindste, man kan gøre, er at overholde de procedurer, der normalt er for vores lovbehandling.
Jeg er helt med på, at det her er dybt problematisk så sent i behandlingen, og jeg må også sige, at for Nye Borgerliges vedkommende sidder vi ikke i udvalget, så vi er afhængige af, at vores kolleger i Folketinget, som har en plads i udvalget, stiller de rigtige spørgsmål og også er tålmodige nok til at få de rigtige svar.
Men det er ikke svar nok – det er ikke svar nok – at der stiller sig ordførere op og siger, at de mener noget eller de ikke tror noget andet osv.
Det kan man ikke hænge nogen op på.
Man kan til gengæld hænge en minister op på, hvad han eller hun svarer.
Derfor er vi klar til at bakke op om, at lovforslaget kommer tilbage i udvalget.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-12-07:
Jeg ved nu ikke.
Jeg tror faktisk, at alle procedurer er overholdt i den her lovgivning, men det er nok bare mig.
Og hastebehandling har der heller ikke været.
Lad det nu ligge.
Jeg kan huske under coronaen, at jeg stod heroppe og havde et spørgsmål, som jeg gerne ville have svar på, inden jeg skulle stemme, og det betød rigtig meget for mig.
Der lagde man sig i selen, selv om man havde travlt, fordi der var et parti, som havde et spørgsmål.
Jeg synes bare, det er god skik.
Jeg synes, det er god stil, når der er et parti, som ønsker at få noget tilbage, som ikke kræver hastebehandling, at det så sker.
Det her kræver jo ikke en hastebehandling, medmindre man kan gå herop og redegøre for, at sikkerhedstruslen er så markant, at vi skal skynde os at få stemt det her lovforslag igennem.
Så jeg vil absolut støtte op omkring Enhedslistens ønske om at få det her tilbage til udvalget.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-12-07:
Tak for det.
Men alt forladt, formand.
Vi bakker heller ikke op om, at det sendes tilbage i udvalget.
Det er blevet udmærket forklaret af mine to kolleger fra regeringspartierne, fra Moderaterne og fra Venstre.
Det er ikke sådan, at proportionalitetskravet forsvinder, ej heller i det her lovforslag.
Der er blevet stillet 136 mundtlige spørgsmål.
Der er stillet 213 skriftlige spørgsmål.
Derfor synes jeg på ingen måde, at man kan tale om, at der er noget af den her debat, som der ikke er blevet besvaret fra regeringens side, og som der ikke har været stillet op til i debatter, og derfor bakker vi ikke op om det.
Pause Pause (Pause), 2023-12-07:
Mødet er udsat.
Mødet er udsat.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2023-12-07:
Jeg mener ikke, at der er kommet nye spørgsmål frem i dag, som ikke er blevet besvaret.
Jeg mener slet ikke, at der kan ske aflytning, hvilket man mener er det spørgsmål, der ikke er blevet svaret på i dag.
Det skal være proportionalt.
Der skal en dommerkendelse til.
Bødestraffen er det, der er sanktionen.
Så jeg mener ikke, at det skal tilbage til udvalgsbehandling.
Tak for ordet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-12-07:
Det kan i virkeligheden siges meget kort, for jeg vil bakke min kollega fru Rosa Lund op.
Dermed kan jeg give talerstolen videre.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-12-07:
Det er kommet frem under debatten i dag fra hr. Jon Stephensen, som er det tætteste, vi er kommet på regeringen, at det her til syvende og sidst er et sikkerhedsspørgsmål, og at vi bliver nødt til at begrænse ytringsfriheden på grund af et sikkerhedsspørgsmål.
Sverige har ikke valgt at begrænse ytringsfriheden.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-12-07:
Uden at drive privat efterretningsvirksomhed vil jeg sige, at det virker rimelig usandsynligt, at truslen mod Sverige skulle være mindre end mod Danmark, når man tænker på alt det, der foregår derovre, og på, hvor mange problemer man i forvejen har med islamister i Sverige.
Så jeg tror umiddelbart, det er lidt svært at forestille sig.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-12-07:
Ja, præcis, og det er jo det spørgsmål, som man gerne ville have stillet regeringen, altså om, hvad det er for et trusselsbillede, der er så meget værre i Danmark, som gør, at vi bliver nødt til at begrænse ytringsfriheden.
Det andet spørgsmål, som jeg vil stille, går lidt på Konservatives holdning.
Konservative har valgt ikke at sige ja til en § 42.
Vi har en regering, der underkaster sig islamismen.
Hvorfor er det, at befolkningen ikke må få mulighed for at sige nej til det her lovforslag, som går ind og begrænser deres rettigheder, deres ytringsfrihed?
Rasmus Jarlov (KF), 2023-12-07:
Det kan jeg nok ikke sige bedre, end vores ordfører gjorde, som også svarede på præcis det spørgsmål tidligere, nemlig at vi i den her sag har vurderet, at den ikke har en karakter, som gør, at vi mener, den er egnet til en folkeafstemning.
Jeg forstår godt synspunktet, for det er et vigtigt og principielt spørgsmål, der er på spil i det her lovforslag.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-12-07:
Jeg synes ikke, det er helt rimeligt, at hr. Rasmus Jarlov fra Det Konservative Folkeparti hævder, at vi stemmer om det her lovforslag i blinde.
Der er, som hr. Bjørn Brandenborg også var inde på, stillet 136 mundtlige spørgsmål under førstebehandlingen; der er stillet 213 skriftlige spørgsmål, som alle sammen er besvaret; der har været fem udvalgsmøder; og der har været én høring.
Man kan også gense den.
Det bliver endda skrevet ned, hvad der bliver sagt.
Så kan man sætte sig og læse det derhjemme i sit lønkammer.
Så jeg vil spørge hr. Rasmus Jarlov, om hr. Rasmus Jarlov har læst de 213 spørgsmål og svarene herpå.
For han havde ikke behøvet at stemme i blinde, hvis han havde gjort det.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-12-07:
Men, hr. Jan E. Jørgensen, hvad er grunden til, at man ikke tager debatten her i dag?
Det er jo ikke nogen begrundelse, at der er blevet stillet mange spørgsmål.
Det er jo nok, fordi der er meget, der skal afklares, og fordi der er et stort behov for at få svar på rigtig mange spørgsmål.
Venstre skal jo ikke sidde og bestemme, hvornår debatten er slut.
Det er jo ikke særlig respektfuldt over for de mange medlemmer her i Folketinget, som ikke mener, debatten er slut, at man så bare boykotter debatten og slet ikke gider at tage den, fordi man har et flertal.
Det er en meget central del af vores demokratiske proces.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-12-07:
Jeg bemærkede, at hr. Rasmus Jarlov ikke svarede på mit spørgsmål, for det er jo lidt af en påstand at sige, at vi stemmer i blinde.
Det gør vi ikke.
Dette lovforslag er blevet vendt og drejet.
Hver en sten er ikke bare blevet vendt, men er blevet skubbet frem og tilbage, frem og tilbage.
Og hvis hr. Rasmus Jarlov ikke har fulgt debatten hidtil, så er det fair nok, men så må man jo stemme, som ens partifæller stemmer.
Men vi andre har fulgt debatten, vi andre har sat os ind i det, og derfor er der ærlig talt ikke grund til at forlænge debatten yderligere her i dag med 2, 3, 4 timer.
Hr. Rasmus Jarlov ved udmærket godt, at det ikke kommer til at ændre noget som helst.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-12-07:
Det sidste er jo korrekt; det kommer ikke til at ændre noget, for vi har lige nu en politisk situation, hvor der sidder 90 mandater, som ikke selvstændigt tager stilling til lovgivningen, men bare gør det, som de får besked på af deres partiledelse.
Derfor kan det ikke rykke noget nede i Folketingssalen, men det ændrer ikke på, at det stadig væk er vigtigt, at der er en åben debat, således at regeringen kan få kritik, når den indfører lovgivning, som er dybt kritisabel og på kanten af de principper, som vi normalt har indrettet det danske samfund efter.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-12-07:
Nu får vi at vide, at vi ikke stemmer i blinde, men til den tekniske gennemgang spurgte jeg justitsministeren ind til den her diskussion, vi har haft, nemlig om baconindpakning er utilbørligt eller ej.
Det bliver en lidt latterlig diskussion, men den er jo ikke latterlig, fordi folk rent faktisk kan komme i fængsel for det her.
Så spurgte jeg om, om det skal forstås sådan, at bacon er utilbørligt.
Og jeg fik at vide, at ja, det er det, hvis det fedter en hellig skrift til.
Okay, men hvad så, hvis den bacon stadig væk er i indpakningen?
Det kunne man ikke sige noget om, og det måtte domstolene ligesom tage en vurdering af.
Man kan selvfølgelig godt grine af det her, og det gjorde justitsministeren også til den tekniske gennemgang, men i virkeligheden er det jo et lovforslag fyldt med huller, og hvor man i virkeligheden ikke rigtig ved, hvad der er utilbørligt.
Er ordføreren enig i det?
Rasmus Jarlov (KF), 2023-12-07:
Det er jeg meget enig i.
Jeg mener at huske, at det var fru Christina Egelund, som også stod i en debat på tv og sagde, at domstolene måtte afgøre, hvor grænserne går.
Det er en misforståelse af, hvad der er lovgivers opgave.
Det er lovgivers opgave at lave en klar lov, som fortæller, hvor grænserne går, og lovgiver skal vide, hvad det er for nogle grænser, man har til hensigt at indføre – ellers skal man lade være med at indføre lovgivningen.