runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2019-01-17:
Jeg er godt klar over, at når nu ordføreren har været medlem af Folketinget i 7 år, har han selvfølgelig en travl hverdag, men jeg kunne da opfordre ham til at gå ind på Enhedslistens hjemmeside – sådan en har vi – den hedder www.Enhedslisten.dk.
Der ligger der et grundlovsudspil tilbage fra 2018, hvor vi remser en del af de krav op, som vi mener man kan stille i forhold til at kunne få dansk statsborgerskab.
Grundlæggende er vi af den overbevisning, at hvis du har lovligt og permanent ophold her i landet og du kan det danske sprog, har du også ret til at være borger i samfundet og dermed også ret til at deltage i danske valg og at få et pas.
Men det er sådan set
ret tydeligt udspecificeret i det grundlovsudspil, der ligger, fra 2018, og det kan jeg da bare opfordre ordføreren til at gå ind og se inde på Enhedslistens hjemmeside.
Christian Langballe (DF), 2019-01-17:
Men det er jo her, kæden hopper af.
Jeg ved godt, at der er jeg så uenig med alle andre partier her i Folketinget.
Jeg mener ikke, det er en menneskeret at få et statsborgerskab.
Det mener jeg simpelt hen ikke.
Jeg mener godt, man kan leve og bo i Danmark og være lykkelig for det uden at have et dansk statsborgerskab, ærlig talt.
Og jeg kender i øvrigt personer, som ikke vil have et dansk statsborgerskab og derfor lever her uden.
De er glade og lykkelige mennesker, men de har bare ikke fået et statsborgerskab, fordi det efter min mening er forbeholdt de ganske, ganske få.
Altså den måde, hvorpå man bare slasker statsborgerskaber ud uden at sikre, at folk faktisk er danske i hjertet – det forstår jeg simpelt hen ikke.
Astrid Krag (S), 2019-01-17:
Jamen jeg vil da sige, at det her med tvangsægteskaber måske også var et forsøg på at være lidt morsom.
Jeg er selvfølgelig med på, at man godt kan gifte sig frivilligt, selv hvis vi gennemfører Dansk Folkepartis beslutningsforslag her, men jeg er sådan set enig med ministeren, når hun siger, at på den her måde udelukker man jo dem, der ikke lige har haft held i kærlighed – haft held i kærlighedens store lotteri – men som opfylder alle andre krav og er fuldt ud lige så danske som dem, der kan få adgang til statsborgerskabet og blive optaget på et lovforslag.
Altså, i forvejen kan det være hårdt nok ikke at vinde i kærlighedens lotteri her i livet, så jeg synes, det er en forkert kobling at foretage, og det er jo også derfor, vi afviser beslutningsforslaget.
Til antalsdiskussionen vil jeg sige, at der er jeg igen også meget på linje med ministeren.
Jeg ved godt, Dansk Folkeparti gerne vil have, at vi udvælger et bestemt antal statsborgerskaber, der kan udløses om året, men vi stiller nogle skrappe krav.
Det kræver faktisk rigtig meget at kvalificere sig til at kunne få et statsborgerskab i dag, og når mennesker så opfylder de krav, når de har lagt sig i selen og brugt de år, der skal til, for at opfylde de krav og lever op til alle de forventninger, vi har til dem, jamen så mener jeg også, at de skal have statsborgerskab.
Og derfor giver det jo ikke meget mening at fastsætte et konkret antal, for det kommer helt an på, hvor mange der opfylder kravene.
Jeg er glad for, at vi har strammet op på de krav, der er, og det har jo så været en imødekommelse af det, Dansk Folkepartis ordfører spørger til, nemlig om der er blevet givet for mange.
Jamen jeg synes, det er nogle bedre regler, vi har, efter at vi har skærpet kravene, end det var tidligere.
Christian Langballe (DF), 2019-01-17:
Altså, det der med tvangsægteskab havde jeg nu ikke set komme.
Jeg tror faktisk, folk gifter sig frivilligt, og det er selvfølgelig også forudsat i forslaget, men lad det nu ligge.
Det synes jeg er en mærkelig tolkning af det, men fred være med det.
Jeg vil egentlig godt stille det samme spørgsmål, som jeg stillede til udlændinge- og integrationsministeren, og det er: Mener ordføreren, at 60.000 statsborgerskaber inden for de sidste 10 år er et rimeligt tal?
Altså, jeg synes som sagt, at det er skræmmende mange.
Jeg tror, at historien vil dømme os, dømme os som uansvarlige og uduelige politikere, som først åbnede for masseindvandring og efterfølgende kastede statsborgerskaber i grams.
Tænk, det tror jeg de vil – om 30-40 år.
Astrid Krag (S), 2019-01-17:
Tak for ordet.
Forslagsstillerne ønsker med dette beslutningsforslag at gøre det til et krav, at man skal være gift med en i Danmark boende dansk statsborger i mindst 3 år for at kunne opnå dansk statsborgerskab.
Jeg deler for så vidt forslagsstillernes holdning til, at det er vigtigt, at udlændinge hurtigt bliver integreret i det danske samfund, at de bliver en del af Danmark, ligesom vi i Socialdemokratiet mener, det er vigtigt, at vi stiller store krav og har høje forventninger til udlændinge, der ønsker at opnå dansk statsborgerskab.
Derfor er jeg også tilfreds med, at kravene til indfødsret er blevet skærpet, senest med den politiske aftale fra i sommers, som ministeren også var inde på, hvor vi fik skærpet vandelskravet, bl.a. i forhold til bandekriminalitet og seksualforbrydelser, hvor vi fik skærpet opmærksomheden på mulighed for frakendelse af statsborgerskab, hvor vi fik styrket dokumentationskravene i sygdomssagerne, og hvor vi fik skærpet kravene til selvforsørgelse.
Og så fik vi skærpet kravene til ansøgers indsats for at have tilegnet sig det danske sprog.
Sproget er en fuldstændig afgørende forudsætning for at blive en aktiv del af fællesskabet og Danmark.
Så der er mange relevante og vigtige krav, vi i dag stiller til kommende danske statsborgere.
Det er krav om sprog, selvforsørgelse, lovlydighed og samfundskendskab.
Jeg er helt enig med forslagsstillerne i, at vi opnår en bedre integration, jo mere vi blander os med hinanden, jo mere vi er en del af hinandens skoleliv, arbejdsliv, fritidsliv og familieliv.
Derfor har Socialdemokratiet jo også en integrationspolitik, der bl.a. bygger på en række spredningsforslag, altså forslag, der skal sikre, at ikkevestlige indvandrere ikke koncentreres i udvalgte boligområder, udvalgte skoler og daginstitutioner, men spreder sig og reelt lever et liv sammen med og ikke ved siden af os andre.
Desuden er vi også en del af den politiske aftale, der skal tage et opgør med parallelsamfund.
Men vi kan ikke støtte et krav om, at man skal gifte sig med en herboende dansk statsborger for at opnå dansk statsborgerskab.
Vi er ikke tilhængere af tvangsægteskaber, hverken når det er pålagt religiøst, eller når det er pålagt politisk.
Man skal gifte sig af kærlighed og ikke for at få et statsborgerskab, og så skal vi politikere skubbe på for at hjælpe og sørge for, at den kærlighed kan opstå, fordi folk mødes.
Den mulighed giver vi med den lovgivning, der åbner op for, at vi lærer hinanden at kende, hvor vi arbejder, hvor vi bor, og hvor vores børn har deres hverdag – forslag, der gør, at vi deler hverdagen her i Danmark sammen, at vi har et samliv og ikke parallelle liv.
På den baggrund skal jeg meddele, at Socialdemokratiet ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Inger Støjberg (V), 2019-01-17:
Det er jo helt i orden at mene, at der er for mange, der får et dansk statsborgerskab.
Det har vi sådan set også ment i fællesskab, og det er jo derfor, vi har strammet op på reglerne, altså for netop at sikre os, at de mennesker, der får et dansk statsborgerskab, er mennesker, der ønsker at tage Danmark til sig; at det er mennesker, der har rakt ud efter det.
Men når man så opfylder betingelserne, mener jeg også, at man skal have tildelt det statsborgerskab.
Så nytter det jo ikke noget at sige: Du skal i øvrigt også lige have fundet kærligheden i Danmark og have været gift med ham eller hende i en årrække.
Så det må være kravene – om selvforsørgelse, at man har kendskabet til dansk kultur og historie, at man har holdt sig uden for kriminalitet og hele den række af skrappe krav – der er gældende.
Og det er jo krav, som vi har skruet på ad flere omgange og – for at sige det, som det er – jo har strammet væsentlig på, også sammen med Dansk Folkeparti, senest her sidste sommer.
Men det skal ikke være nemt at få et dansk statsborgerskab, og det er det heller ikke; det er noget, man skal række ud efter.
Christian Langballe (DF), 2019-01-17:
Der er inden for de sidste 10 år blevet givet rundt regnet 60.000 statsborgerskaber.
Tænk, jeg mener faktisk, det er skræmmende mange; det gør jeg.
Jeg mener, det er skræmmende mange, også ud fra den forudsætning, at man altså skal være dansk i hjertet for at få et statsborgerskab, og det føler jeg mig overhovedet ikke overbevist om at alle de mennesker, vi giver dansk statsborgerskab, er.
Det er jo også derfor, at vi så har stemt nej til lov om indfødsret adskillige gange, siden jeg begyndte som indfødsretsordfører i 2011.
Christian Langballe (DF), 2019-01-17:
Altså, jeg har noteret mig i den diskussion, vi har haft mange gange – ikke bare med ministeren, men også med resten af Tinget – at der simpelt hen er en grundpræmis, som jeg er totalt uenig med alle andre partier i.
Grundpræmissen er, at det, som er det væsentlige ved tildeling af statsborgerskabet, er det hensyn, som man viser Danmark og danskerne ved ikke bare at dele statsborgerskaber ud, men gøre det til en sjælden begivenhed, hvor de folk, der så virkelig er danske i hjertet, kan få et statsborgerskab.
Jeg synes jo bare, at det her forslag har til formål at hindre, at så mange får statsborgerskab; jeg synes stadig væk, det er alt for mange.
Astrid Krag (S), 2019-01-17:
Ja, men det er jo nok et meget rigtigt billede, ordføreren tegner, nemlig at han med den her vurdering nok står et lidt andet sted end i øvrigt ikke bare ordførerne her, tror jeg, men også generelt, i diskussionen om dansk statsborgerskab.
Jeg tror, det er de færreste, der kan genkende, at man slasker statsborgerskaber ud.
Tidligere sagde ordføreren, at man kaster dem i grams.
Altså, det er nogle ret skrappe krav, vi stiller, og nogle meget håndfaste ting, vi forventer at folk skal kvalificere sig til for at få statsborgerskab.
Det er rigtigt, og det er vigtigt, og det er godt, at vi har skærpet reglerne.
Og det er også godt, at vi nu har fået en aftale, hvor vi begynder at have en øget opmærksomhed på, at skulle det vise sig, at der var nogle, der havde fået statsborgerskab, som forbryder sig mod grundlaget, ja, så skal vi også i højere grad kunne kigge på muligheder for at fratage dem det igen.
Marie Krarup (DF), 2019-01-17:
Nu nævnte Christian Langballe det lige før: Det er jo en af vores grundholdninger i Dansk Folkeparti, at det ikke er en rettighed, og det kan det aldrig nogen sinde blive.
Hvis det er det, så kan vi jo potentielt komme til at modtage en halv million mennesker, der skal have statsborgerskab, om 10 år, hvis de alle sammen opfylder betingelserne og har lyst til at blive danske statsborgere og har krav på det, fordi de opfylder kravene.
Det er der ikke nogen mennesker der har.
Og vi har jo heldigvis en lovgivning, der siger, at indfødsret gives som en gave ved en beslutning i Folketinget.
Så det er simpelt hen en forkert tankegang at sige, at det er et krav, som alle mennesker på jorden har, hvis de gør... osv.
Bare lige ganske kort: Er det en rettighed at få dansk statsborgerskab?
Christian Langballe (DF), 2019-01-17:
Nu har jeg i de 8-9 år, undskyld, 7 år, jeg har været medlem af Folketinget, aldrig nogen sinde hørt Enhedslisten fremsætte en samlet logisk tankegang, der afspejler, hvilke krav man mener der skal til for at få dansk statsborgerskab; jeg har aldrig nogen sinde hørt noget, der minder om krav.
Derfor undrer det mig ikke – selvfølgelig – at ordføreren ikke er enig med Dansk Folkeparti.
Det turde være givet.
Men jeg mener bare, altså, jeg mener simpelt hen, det er landsskadelig virksomhed, hvis det er sådan, at man bare deler statsborgerskaber ud til alle mulige uden at stille krav.
Skal man kunne det danske sprog?
Altså, skal man overhovedet have ophold i Danmark, eller skal vi uddele statsborgerskaber til folk, der bor i Tyskland?
Altså, hvad er det for nogle krav, man stiller?
Jeg har stillet de her spørgsmål en del gange, og jeg har aldrig nogen sinde fået et nøgternt svar.
Peder Hvelplund (EL), 2019-01-17:
Tak for det.
I 2015 og 2018 er der blevet gennemført betydelige stramninger i adgangen til at blive dansk statsborger.
Enhedslisten står uden for aftaler om disse stramninger og ønsker ved førstgivne lejlighed at få lempet reglerne – gerne tilbage til de regler, der gjaldt efter indfødsretsaftalen fra 2013, og på nogle punkter ønsker vi yderligere lempelser.
De stadige stramninger betyder, at der her i landet lever en voksende gruppe af mennesker uden dansk statsborgerskab og dermed uden fulde borgerrettigheder.
Det er ikke godt for vores samfund.
Det kan Enhedslisten naturligvis ikke støtte, både fordi det er udtryk for en grov diskrimination af ugifte mennesker, men også fordi der bestemt ikke er brug for flere stramninger i adgangen til at blive dansk statsborger, tværtimod.
Mads Fuglede (V), 2019-01-17:
Nej, alle skal ikke have et dansk statsborgerskab.
Man skal ville det danske samfund, og det skal der være objektive kriterier omkring, og dem har vi været med til at skærpe sammen.
Det skal ikke være kriterier, der går på, hvem man har valgt at dele sit liv med, og man skal ikke blande sig i, hvordan folk gifter sig.
Jeg vil nødig være med til at lave lovgivning, hvor man blandede sig i det.
Men jeg vil meget gerne være med til at lave lovgivning, der blander sig i alt det andet, så vi er sikre på, at de, der bliver danske statsborgere, er nogle, der vil det danske samfund.
Christian Langballe (DF), 2019-01-17:
Jamen jeg synes faktisk ikke, det er urimeligt, men det er også, fordi jeg tænker ud fra en anden forudsætning, end jeg tror ordføreren gør, for jeg mener faktisk, at der er et hensyn at tage til Danmark og danskerne, og det vejer tungere for mig.
Man kan se, hvad der pågår ovre i bl.a. Malmø – sådan kunne Danmark have set ud, hvis ikke Dansk Folkeparti havde været der, med sådan borgerkrigslignende tilstande.
Og hvis vi så forestiller os en fremskrivning af en halv million ikkevestlige indvandrere, som på et eller andet tidspunkt i løbet af de næste 20-30 år vil få et statsborgerskab, synes jeg bare, at udviklingen går i den helt forkerte retning.
Derfor har vi fremsat det her forslag, altså fordi vi mener, det er rimeligt, at der en, der siger god for en.
Og det kan ægtefællen så sige god for, altså at det her menneske faktisk har fortjent statsborgerskab.
Og nej, alle skal ikke have et statsborgerskab.
Det er bare sådan, det er.
Mads Fuglede (V), 2019-01-17:
Jeg synes, det er et alt for højt tal, og derfor er jeg glad for, at vi indgik en aftale om at skærpe kravene til, hvordan man får dansk statsborgerskab.
Hvis vi ser ind i det såkaldte paradigmeskifte og de skærpelser, vi allerede har foretaget, er det min forventning, at det tal vil gå ned, og dét må være pejlemærket for vores politik, altså ikke at stille krav, som er urimelige.
Christian Langballe (DF), 2019-01-17:
Jamen jeg kan stille det samme spørgsmål, for jeg synes, det er væsentligt at få svar på, om ordføreren mener, at tallet på omkring de 60.000 statsborgerskaber, som er blevet uddelt inden for de sidste 10 år, er et rimeligt tal.
Mads Fuglede (V), 2019-01-17:
Tak for ordet.
I Venstre er vi enige med Dansk Folkeparti i, at et dansk statsborgerskab er noget helt særligt og kun skal gives til de udlændinge, som tydeligt har vist, at de kan og vil det danske samfund, at de har taget vores værdier til sig.
Vi har derfor også været med til at skærpe betingelserne for at opnå dansk statsborgerskab ad flere omgange, senest i forbindelse med indfødsretsaftalen fra juni sidste år.
Vi er i Venstre godt tilfredse med de nuværende regler, som vi mener stiller høje, men rimelige krav.
Når det er sagt, mener vi ikke, det er rimeligt, at ens valg af partner skal have indflydelse på, hvorvidt man kan få et dansk statsborgerskab.
For os er det helt afgørende, at ansøgerne kan tale det danske sprog, forsørge sig selv, har kendskab til dansk historie og til danske samfundsforhold og selvfølgelig ikke har været indblandet i alvorlig kriminalitet – altså objektive kriterier, der siger noget om, hvor velintegrerede ansøgerne er, ikke hvem de har valgt at dele deres liv med.
Hvis forslaget stemmes igennem, vil det betyde, at velintegrerede par, der lever fuldt op til de strenge betingelser, som gælder i dag, vil udelukkes fra at opnå dansk statsborgerskab.
Derudover fremgår det ikke klart af beslutningsforslaget, om enlige vil kunne opnå dansk statsborgerskab.
Det virker urimeligt på os.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte forslaget.
Astrid Krag (S), 2019-01-17:
Det var da godt at få opklaret, at det ikke er, fordi vi har en udlændingepolitik, hvor vi står over for at have en halv million mennesker, der opfylder kravene til statsborgerskab lige om lidt.
Den midlertidighed, som vi introducerede, og som nu i højere grad bliver en del af vores udlændingepolitik, er jo positiv – også i forlængelse af den her diskussion.
Så vil jeg bare sige, at jeg helt grundlæggende tror, at forskellen nok er den, at jeg mener, det er positivt, når folk, der har deres liv her i Danmark, arbejder her og har deres familie har og har slået rod her, også vil Danmark med hele deres hjerte og søger om et statsborgerskab.
Det synes jeg faktisk er et plus, og jeg bliver lidt stolt, hver eneste gang jeg står her på talerstolen, når vi byder velkommen til de nye statsborgere.
Det er da positivt, når man har sit liv i Danmark og har haft det i mange år og har sin familie her, at man så også vælger Danmark så tydeligt til.
Der kan jeg bare høre, at ordføreren og jeg nok ikke er enige.
Marie Krarup (DF), 2019-01-17:
Jeg håber selvfølgelig ikke, at vi lige pludselig får en stor tilstrømning igen som i 2015.
Det vil vi gøre alt for at undgå, og vi har indgået en lang række aftaler på indfødsretsområdet for at begrænse muligheden for at få statsborgerskab mest muligt, så vi først og fremmest sikrer os, at folk er så danske, som det overhovedet kan lade sig gøre.
Men den tænkning, at der er nogle objektive kriterier, og at man, når man opfylder dem, så automatisk er dansker, er forkert, og den er farlig, og den bør vi tage afstand fra.
For det skal altid være en gave til nogle, som virkelig, virkelig viser, at de ønsker Danmark.
Det er derfor, jeg advarer imod den holdning, som kommer til udtryk i de udsagn, vi hører fra ordføreren her.
Vi er med på at stramme overalt, vi er med på alle de her aftaler, men vi ønsker også at vende tænkningen, sådan at det bliver en gave og ikke en rettighed.
Astrid Krag (S), 2019-01-17:
Det er jo Folketinget, der giver dansk statsborgerskab ved lov.
Så har et flertal af partier, bl.a. også Dansk Folkeparti,
i Folketinget lavet en aftale om, hvad det så er for nogle krav, vi stiller til de mennesker, der skal kvalificere sig til statsborgerskab.
Det er jo en politisk enighed, vi har opnået.
Så nej, det er hverken noget, der står i menneskerettighederne, eller noget, man ellers har et retskrav på.
Det har jeg heller ikke sagt.
Men det er noget, vi er blevet enige om, i øvrigt også med Dansk Folkeparti, i en politisk aftale, nemlig hvad det så er, man skal gøre for at kvalificere sig til dansk statsborgerskab.
Jeg vil da gerne spørge tilbage, hvad det er for en udlændingepolitik i forhold til tilstrømning og i forhold til at tilkende opholdstilladelser, der gør, at fru Marie Krarup kan se for sig, at der vil være en halv million mennesker, der om føje år vil kunne kvalificere sig til det her statsborgerskab.
Christian Langballe (DF), 2019-01-17:
Det var da ellers en skam.
Det er da et fantastisk godt forslag.
Jeg vil godt kvittere – og der tror jeg faktisk, nej, det ved jeg, at ordføreren og jeg er helt enige – for det med screeningen og det, at vi skal have fat i nogle af de her islamister og have dem udelukket fra statsborgerskab.
Det er jeg enig med ordføreren i.
Jeg er så ikke enig i det andet.
Sådan er det jo.
Jeg synes, det er en fin idé, en rigtig fremragende idé, at man er gift, og at ægtefællen siger god for en.
Det synes jeg faktisk det er.
Og så kan man komme med alle mulige hypotetiske slutninger, og proformaægteskaber vil der måske nok komme nogle af, det skal jeg da ikke udelukke, men i udgangspunktet synes jeg, det er et rigtig godt forslag.
Naser Khader (KF), 2019-01-17:
Jeg synes, vores forslag er endnu bedre – er et fremragende forslag – altså at screene dem, snakke med dem.
Det er bedre at undgå, at islamister og demokratihadere og kalifattilhængere får statsborgerskab end at have fokus på, om man er gift med en dansk statsborger eller ej.
Der tror jeg vi kan fange en del.
Det gør vi ikke i dag.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-01-17:
Nej, selvfølgelig gør det ikke det, og det ved hr. Søren Søndergaard også.
Det betyder, at når regeringen har et mandat i Europaudvalget, er det jo på et tidspunkt, hvor man ved, hvilke forhandlingspositioner man kan indtage, altså hvor der har været forhandlinger, som nærmer sig en afslutning.
Derfor er det jo en helt anden situation.
Det, Enhedslisten beder os om nu, er allerede nu at lægge os fast på, at uanset hvad de forhandlinger måtte føre med sig, er det et mandat, der hedder 1,0.
Og så er det rigtigt, at det kunne være 0,9 og 0,8 og 0,7.
Jeg kan høre, at hr. Søren Søndergaard kan talrækken – det synes jeg er rigtig, rigtig imponerende.
Men fleksibiliteten skal jo gå begge veje, ellers er det jo ikke en rigtig fleksibilitet.
Søren Søndergaard (EL), 2019-01-17:
Jeg er lidt interesseret i den stemmemetode, som Venstre fremlægger her, fordi det der med fleksibiliteten er jo noget pjat.
Der er masser af fleksibilitet, det kan både være 0,9 og 0,8 og 0,7 – der er masser af fleksibilitet i det her forslag.
Men den generelle metode, hr. Jan E. Jørgensen fremlægger, er jo, at man aldrig nogen sinde skal sige, hvor ens grænse er.
Betyder det, hr. Jan E. Jørgensen sagde her, at Venstre aldrig nogen sinde fremover på noget område vil lægge afgørende vægt på et forslag, og især ikke, når der kommer en ny regering?
Man vil aldrig nogen sinde mere lægge afgørende vægt på et forslag, fordi det jo medfører, forstår jeg, alle de negative konsekvenser, som hr. Jan E. Jørgensen har stået på talerstolen og opregnet.