runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mona Juul (KF), 2025-12-09:
På et pressemøde i februar 2022 sagde statsministeren, at situationen i Ukraine er »en meget, meget, meget klar understregning af, at vi ikke kan tage hverken vores frihed eller fred eller sikkerhed for givet«.
Det er jeg enig i, men det er også snart 4 år siden.
Det er også over 1.000 dage siden, at regeringen sagde, at nu skulle ammunitionsfabrikken Krudten genåbnes, men på 1.000 dage er der produceret nul patroner.
Der er også problemer i Forsvaret.
Det er værre.
For ifølge Statsrevisorerne har der været for let adgang til oplysninger om placeringer af våben, typer af våben og antallet af våben, og der er flest svagheder i det, man kalder system A, og som indeholder de mest kritiske oplysninger om våben.
Der er også problemer med beskyttelse af de militære områder.
Forsvarsministeriet lever ikke op til sine egne sikkerhedsbestemmelser.
Tilbage den 4. november havde man ikke noget overblik over problemets omfang.
Den 4. november havde man heller ikke nogen plan for, hvornår eller hvordan der skal rettes op, og der var heller ikke afsat økonomi til det.
Statsministeren har haft posten siden 2019, men i hele perioden 2020-2024 har Forsvaret fået den lavest mulige vurdering af sikkerheden på Forsvarets militære områder – den lavest mulige vurdering.
Statsrevisorerne skriver også, at sikkerheden endda er blevet forværret, altså, den er blevet forværret over de sidste 5 år.
Deres kritik er så kras, og jeg synes også, at forholdene er så dårlige, at det skader vores forhold til NATO, hvis ikke vi handler.
Hvordan kan det være kommet så vidt på statsministerens vagt?
Mette Frederiksen (S), 2025-12-09:
Det er faktisk præcis det internationale arbejde, vi har sat i gang, og for nu at gribe fat i ordlyden er et af spørgsmålene, nemlig om man i virkeligheden risikerer at underminere opbakningen til konventioner – altså os, der er tilhængere af et verdenssamfund – hvis ikke man gør det.
Det er præcis ordlyden i det arbejde, Giorgia Meloni og jeg har startet, for det er den bekymring, vi har.
Vi synes for det første ikke, at vi kan passe ordentligt på vores befolkninger og vores lande, og for det andet risikerer vi, at den almindelige opbakning til konventionerne stille og roligt eroderer.
Men nu begynder vi at nærme os noget, der i substansen er rigtig interessant, for det er præcis Domstolens fortolkning af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, der er gået for langt.
I mine øjne er Domstolen blevet for aktivistisk, og vægten mellem individets ret til familieliv og balancen over imod den kriminalitet, der bliver begået, er jo den, vi gerne vil have til at tippe.
Så synes jeg, at man skal forlade Danmark.
Det er det, der er målet med det arbejde, vi har sat i gang.
Alex Vanopslagh (LA), 2025-12-09:
Jeg tror i hvert fald, at det er afgørende, at de partier, der rent faktisk kerer sig om retsstaten, ikke er alt for tålmodige med at ændre tingene indefra, for tiden kan også løbe fra os.
En ting, regeringen, eller i hvert fald en levende og funktionsdygtig regering kunne gøre allerede i morgen – jeg tror ikke, at den nuværende regering ville kunne blive enige om det – er at se på inkorporeringsloven fra 1992.
Hvis man ophævede den, havde man stadig tilsluttet sig Den Europæiske Menneskerettighedskonvention osv., men de danske domstole vil tillægge Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols fortolkning af menneskerettigheder mindre betydning og deres egen fortolkning en større betydning.
Det vil en levedygtig regering i hvert fald kunne gøre i morgen.
Hvorfor er det ikke noget, som Socialdemokratiet og den her regering har taget fat på, så man ikke melder sig ud af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, men afbøder de konsekvenser, der er ved en meget aktivistisk Domstol i Strasbourg?
Mette Frederiksen (S), 2025-12-09:
Men det var heller ikke det, jeg sagde.
Jeg appellerer til, at vi har alle elementerne med inde i vores diskussion og ud af det så også finder ud af, hvad det er, der gavner sagen bedst, for det er vi sådan set enige om.
Og det er jo egentlig i sig selv historisk, at vi mig bekendt er et flertal af partier her i Folketinget, der er 100 pct. enige om, at flere kriminelle udlændinge skal udsendes, og at vi også er villige til at gå langt.
For få år siden blev det at udfordre konventionerne nærmest betragtet som helligbrøde, og det er vi i fuld gang med som regering, og jeg tror, at vi er lykkedes med noget, som vi ikke er lykkedes med tidligere.
Så langt, så godt.
Jeg tror egentlig også, at vi er enige om, hr. Alex Vanopslagh og jeg, at hvis man skulle vælge en konvention, der virkelig ville batte noget at udtræde af i forhold til kriminelle udlændinge, er det Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Så kunne jeg jo være drillende, men det har jeg egentlig ikke så meget lyst til, men det kunne jeg jo være, og så kunne jeg spørge, hvorfor vi ikke træder ud af den.
Hvorfor foreslår LA eller andre så ikke at udtræde af den?
Jeg tror, at grunden til, at man ikke foreslår det, er, at så ryger man også ud af EU.
Det viser bare noget af kompleksiteten.
Der er i hvert fald en risiko for, at nogle vil sætte spørgsmålstegn ved, om man så kan oppebære sit medlemskab af Den Europæiske Union.
Det viser noget om kompleksiteten, og derfor er jeg stadig væk der, hvor jeg mener vi skal gøre alt, hvad vi kan for at ændre det materiale indhold, samtidig med at vi hele tiden strammer vores egen lovgivning.
Det er det, jeg vurderer ville gavne os mest, og hvor vi ville opnå flest resultater.
Man kan også godt høre på mig, at det ikke betyder, at jeg står og forsvarer alle elementer i den konvention, for det mener jeg simpelt hen ikke man skal.
Alex Vanopslagh (LA), 2025-12-09:
Hvis nogen skulle være i tvivl, vil jeg bare sige, at vi også er tilhængere af, at der er en international retsorden, og at der findes konventioner.
Jeg tror, at alle os, der er kritiske over for dele af konventionerne, men grundlæggende tilhængere af, at der findes en international retsorden, skal stille os selv det spørgsmål, om vi reelt set ender med at underminere den folkelige opbakning til de selv samme konventioner, hvis ikke vi vælger en tilstrækkelig offensiv tilgang, hvis vi bliver ved med at sige, at vi arbejder på det, men at det tager noget tid.
Hvis jeg lige må vende tilbage til statsborgerretskonventionen.
Hvis Danmark melder sig ud af den, er det jo ikke sådan, at det bliver den første dominobrik, der får hele den internationale retsorden til at falde sammen.
Statsborgerretskonventionen er jo kun noget, som 14 EU-lande er bundet af.
Der er jo konkrete eksempler på, at man ikke får udsendt kriminelle udlændinge af Danmark på grund af statsborgerretskonventionen, og det er jo en type konvention – det er også derfor, Venstre har taget fat i den og ikke Den Europæiske Menneskerettighedskonvention – som har mindre drastiske konsekvenser for den internationale retsorden, hvis Danmark melder sig ud af den.
Det er der, jeg er lidt uforstående over for synspunktet om, at det skal man ikke gøre, fordi det ville være en dårlig idé at melde sig ud af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-09:
Nu håber jeg personligt, at der sidder en del danskere derude, der tænker ligesom jeg, altså at det er sørgeligt, at vi ikke tager psykisk sygdom mere alvorligt, end vi gør, og at vi mener, at de skal sidestilles med almindelige kriminelle.
Jeg ved godt, at Dansk Folkeparti ynder at komme med enkelteksempler på folk, der på en eller anden måde kan illustrere, at der er sket noget uretfærdigt.
Men langt de fleste – vi snakker jo om flere tusind mennesker – er ganske almindelige danskere som du og jeg, som uheldigvis har fået en psykisk sygdom, og som nu bliver ramt ekstremt hårdt af den her lovgivning.
Mette Frederiksen (S), 2025-12-09:
Vi kom lidt omkring – tilbage til corona, hvor vi var meget uenige om håndteringen.
Jeg står på mål for den danske coronahåndtering, som jo både reddede utrolig mange menneskeliv, men også var god for dansk økonomi og dermed for det danske samfund.
Jeg har som statsminister ikke nogen mulighed for at afskedige nogen i FE.
Det har jeg bestemt heller ikke gjort i den sag, der bliver henvist til; det kunne jeg i øvrigt ikke drømme om.
På spørgsmålet omkring droner vil jeg sige: Hvorfor reagerer NATO, hvorfor reagerer vores nabolande, hvorfor reagerer EU, hvorfor reagerer vi som den danske regering, hvorfor reagerer den ukrainske præsident på samme måde?
Fordi vi løfter blikket og kigger ud i Europa.
Når luftrummet lukkes over Litauen, når undersøiske kabler udfordres, når Polen bliver angrebet af droner, når Tyskland bliver angrebet af droner, når der flyver noget ind over Rumænien, når Danmark modtager droner, så skal man jo være, undskyld mig, meget langt væk fra den virkelighed, Europa befinder sig i, for ikke at kunne se det mønster.
Og det er jo hybridkrigens logik, at Rusland ikke skriver: Kærlig hilsen Rusland.
Der er et hybridangreb i gang mod Europa hver eneste dag på cyberområdet, indblanding i europæiske valg, opbakning til nogle partier frem for andre og droneflyvninger og alt muligt andet, og det har et russisk ophæng.
Det mønster står jo tydeligere og tydeligere og klarere og klarere for hver eneste dag, der går, og hvis det, vi gør, land for land, er at fokusere på den konkrete efterforskning, vel vidende at det er tilrettelagt på en sådan måde, at den sikkert ikke opnår et resultat, så bliver vi jo fartblinde.
Vi bliver nødt til at se på det mønster, der er.
Vi bliver nødt til at vedkende os, at en hybridkrig er i gang.
Vi bliver nødt til at være ærlige over for danskerne og sige, at Rusland udgør en trussel, fordi de betragter sig selv som værende i konflikt med os, og derudfra træffe de nødvendige foranstaltninger, både i forhold til vores beredskab og vores forsvar.
Torsten Gejl (ALT), 2025-12-09:
Tak, formand.
I de seneste 10 år har jeg stået på den her talerstol med rigtig mange gode beslutningsforslag, men jeg tror, at når man kigger på dem alle sammen, så er B 20, som hedder Forslag til folketingsbeslutning om harmonisering af Danmarks thc-grænse for industrihamp til EU-niveau, nok den største nobrainer.
Det skal forstås i den forstand, at der efter vores vurdering ikke findes nogen logisk grund for, at noget parti skulle stemme imod det her forslag – bortset fra regeringen som jo principielt stemmer imod forslag fra oppositionen, selvfølgelig, men selv dem nærer jeg et lillebitte håb til i dag.
Forslaget er simpelt hen en julegave med alle de ting, vi godt kan lide: Vi reducerer bureaukrati, vi sikrer, at danske virksomheder kan tjene penge, vi sikrer danske arbejdspladser, og så er det hele ovenikøbet grønt og bæredygtigt.
Det handler blot om, at de danske regler for industrihamp skal harmoniseres med EU's regler for industrihamp, således at danske bønder og dansk industri kan bruge de samme slags hamp, som man kan i resten af Europa, til at bygge huse og møbler og lave tøj.
Lad mig lige slå noget fast: Den hamp, vi taler om her, er ikke euforiserende.
Altså, den fungerer ikke som rusmiddel.
Så kære ordførere, hvis der er nogle af jer, der sammen med jeres gruppe har besluttet at stemme rødt, så vil jeg opfordre til at høre debatten og vente med at tilkendegive jeres standpunkt indtil andenbehandlingen.
For hvis I ikke har besluttet jer for at stemme for, så tror jeg, at I vil blive overbevist om at gøre det i løbet af den her debat.
Tak, formand.
Sophie Løhde (V), 2025-12-09:
Og tak til forslagsstillerne for at sætte en forhøjelse af thc-grænsen fra 0,2 pct. til 0,3 pct. på dagsordenen.
Det er faktisk noget, man næsten kan sige er at sparke en åben dør ind, for det er sådan set noget, vi allerede arbejder på, men det vil jeg gerne have lov til at vende tilbage til.
Først vil jeg starte med at gøre det klart, hvad det er, vi taler om, og hvorfor det er vigtigt, for alt det her med betegnelser på kemiske stoffer og procentgrænser kan måske godt virke en lille smule teknisk at diskutere her fra Folketingets talerstol en tirsdag aften.
Thc er et euforiserende stof og kan derfor bruges som et rusmiddel.
Thc findes i cannabisplanter som f.eks. industrihamp og i cannabisbaserede produkter, og det er indholdet af thc, som er afgørende for, om en cannabisplante eller et cannabisbaseret produkt kan bruges som rusmiddel.
Jo højere thc-indholdet er, desto større er plantens eller produktets potentiale som rusmiddel, og nogle planter og produkter har så et så lavt thc-indhold, at de vurderes ikke at kunne bruges som rusmiddel, og det er derfor, vi har fastsat en thc-grænse.
Dette var et forsøg på at gøre en længere historie nogenlunde kort og forklare, hvad det er, vi snakker om her i dag.
De cannabisplanter og cannabisbaserede produkter, som ikke overstiger grænsen, kan dyrkes, produceres, importeres og forhandles helt lovligt.
De planter og produkter, som overstiger grænsen, er derimod forbudte.
For at forhøje thc-grænsen fra 0,2 pct. til 0,3 pct. ønsker forslagsstillerne, at regeringen skal fremsætte et lovforslag.
Men det, jeg kan berolige forslagsstillerne med – og det er den gode nyhed – er, at et lovforslag slet ikke er nødvendigt.
For thc-grænsen kan nemlig forhøjes ved en ændring af bekendtgørelsen om euforiserende stoffer, og det er faktisk noget, som vi allerede i ministeriet arbejder på.
Det skyldes jo selvfølgelig på den ene side, at vi skal forsøge at tilgodese de erhvervsmæssige, men også de konkurrencemæssige hensyn, som forslagsstillerne påpeger, men at vi på den anden side også skal undgå at få åbnet et hul, som vil kunne udnyttes til produktion, import og handel med produkter, som kan bruges som rusmidler.
Derfor vil mit ministerium i det igangværende arbejde med at ændre bekendtgørelsen inddrage alle de relevante ministerier og styrelser.
I forlængelse af det bredt inddragende arbejde vil vi også sende et udkast til bekendtgørelse i offentlig høring hos bl.a. de relevante brancheorganisationer.
Det er nemlig også vigtigt, at deres perspektiver kommer til at indgå i overvejelserne, inden bekendtgørelsen ændres.
Det bredt inddragende arbejde og den offentlige høring har til formål at sikre, at vi i sidste ende får alle relevante hensyn taget i betragtning.
Det gælder de helt legitime erhvervs- og konkurrencemæssige hensyn, som vi anerkender og fuldstændig vedstår os, men det gælder selvfølgelig også hensynet til, at vi ikke får åbnet en mulighed for produktion, import og handel med produkter, der kan bruges som rusmidler.
Men vi skal gøre det på den rigtige måde, og vi skal afvente det bredt inddragende arbejde og den offentlige høring.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-12-09:
Men hvorfor skal man – uanset hvad – have udbetalt skyhøje ydelser, mens man afsoner i et dansk behandlingssystem, der i forvejen forsørger en, uden at man har nogen udgifter forbundet med den livsførelse?
Det er jo mildest talt mærkværdigt, at danskerne skal betale skyhøje ydelser til mennesker, der i forvejen bliver forsørget af den danske stat, mens de afsoner en behandlingsdom, eksempelvis folk som Fasar Abrar Raja.
Torsten Gejl (ALT), 2025-12-09:
Ej, jamen altså – så blev det alligevel jul.
Det er da bare en rigtig god nyhed, at vi ikke behøver at gå den lange vej med at lave et lovforslag, men at det kan gøres ved en bekendtgørelse.
Det lyder også rigtig fint at gøre det grundigt.
Så jeg tror ikke rigtig, at jeg har så mange af mine kritiske spørgsmål.
Jeg tror, jeg vender mit papir om, og så siger jeg bare tak for den melding.
Det ser vi virkelig frem til.
Sophie Løhde (V), 2025-12-09:
Så vil ministeren bare replicere: Ej, jamen altså – det er jeg vel nok glad for at høre.
Det er jo godt, når vi på den måde også kan få de forskellige interesser og ønsker til at gå op i en højere enhed og på den måde også sikre, at vi kan få noget fremdrift her, men også tak for at have fremsat forslaget.
Lea Wermelin (S), 2025-12-09:
Jeg tænker egentlig, jeg vil gøre det relativt kort, og måske forslagsstilleren også vil overveje, hvordan vi ligesom procesbehandler det her beslutningsforslag videre frem.
Men når nu jeg står på talerstolen, vil jeg da alligevel også tilkendegive Socialdemokratiets holdning.
Jeg kan sagtens forstå baggrunden for forslaget, og der er jo netop de balancer, der handler om, hvordan vi kan understøtte noget af det, som giver rigtig god mening, og også den konkurrencemæssige problemstilling, der ligger i, at vi har anderledes regler end andre lande, samtidig med at vi selvfølgelig skal tage hensyn til, at vi ikke ønsker at åbne op, i forhold til hvad der er rusmidler og hvad der egentlig er andre typer af produkter.
Så vi er trygge ved, at man fra ministerens og ministeriets side arbejder med det her, og at vi i virkeligheden ikke behøver at mødes her i Folketinget med baggrund i en lovændring, men kan følge med i en bekendtgørelsesændring i stedet for.
Så med det vil jeg egentlig sige, at vi støtter intentionen, men ser en anden fremgangsmåde.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2025-12-09:
Tusind tak.
Erling Bonnesen (V), 2025-12-09:
Tak for det.
Det er jo ikke hver dag, at Venstre og Alternativet er enige her, men jeg er fuldstændig enig i både det, som ministeren allerede har fremført, og det, som den foregående ordfører for Socialdemokratiet har fremført.
Derfor er det jo dejligt også for mig som Venstremand at se, at vi godt kan opleve Alternativet i godt humør.
Det synes jeg da bare vi alle sammen skal glæde os over.
Tænk sig, at så løber man fra Alternativet en åben dør ind, og så bliver man jo netop modtaget med åbne arme, så det skal vi da bare fuldstændig glæde os over.
Man skulle næsten tro – det er bare lige ikke engang drilleri – at ordførerne, hvis de havde nået at se udkastet til ministerens tale, der sikkert er produceret her for 14 dage eller 3 uger siden, så havde brugt det.
Tillykke med spotlightet i dag.
Det er helt okay her op til jul.
Vi sidder i øvrigt lige – det synes jeg jeg så kan drille lidt tilbage med – midt i flæskestegen, i hvert fald nogle stykker af os, og derfor vil vi også meget gerne understøtte, at vi kan få en hurtig sagsbehandling, sådan at vi kan få gang i den her hampdyrkning, som også Alternativet går ind for.
Jeg lagde lige mærke til, at Alternativet også siger, at det skal gøres sådan ubureaukratisk osv. osv., så derfor skal vi selvfølgelig bare springe det med lovforslaget over og så gå direkte til sagen og få skrevet den lille beretning og så se at komme videre – og så tilbage til flæskestegen.
Så vi afviser blødt og stille og roligt beslutningsforslaget, men det skal forstås positivt.
Torsten Gejl (ALT), 2025-12-09:
Også disse ord skulle falde i den sag her i dag.
Så endnu en gang vil jeg sige: Det er vist blevet jul.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-09:
For det, jeg hører, er, at det, som vi er her for at diskutere i dag,
Jeg troede nu faktisk heller ikke at regeringspartierne ville være voldsomt imod.
Det troede jeg faktisk ikke.
Men jeg synes, at vi som Folketing skal tage imod tilbuddet fra Venstre om, at vi i fremtiden får ministerens tale tilsendt 3 uger før.
Det ser vi frem til at få gjort.
Det var sådan jeg hørte, der var en udstrakt hånd til os alle sammen om, at vi på den måde blev bedre underrettet om, hvad ministeren havde skrevet, så det ser vi frem til, hr. Erling Bonnesen.
Tusind tak for den udstrakte hånd.
Det tror jeg vil gavne os alle sammen meget.
Når det så er sagt, så havde man jo forberedt en lang tale, så nu får ordføreren også lidt for pengene.
Jeg er jo nogle og 50 år, 52 eller 53 år, tror jeg, og jeg kan huske den her hamp, og hvordan vi har snakket om det.
Landbrugerne har jo snakket om det i mange år og om fordelene, og vi havde også ulemperne.
Vi forestillede os alle sammen i Jylland, at nu kom alle dem fra Christiania bare og invaderede vores marker og plantede noget andet hamp, men det var jo ikke det, der skete.
Men jeg vil også som håndværker sige, at vi også skal passe på med det.
Hamp er godt, men det er et nicheprodukt i byggeri f.eks.
Lad nu være med at tro, at vi kan bygge med det.
Jeg hørte godt ordføreren sige, at vi så kunne lave bygninger er det.
Nej, det skal vi nok lade være med, for styrken er ikke særlig god på hempcrete , men det er godt til f.eks. indeklima osv.
Som isoleringsprodukt er det også kun næstbedst osv.
Men selvfølgelig skal vi da ikke udelukke noget, bare fordi det kun er næstbedst, for det kan jo være, at der er nicheproduktioner.
Jeg kan huske, jeg havde et par hampbukser dengang, et meget, meget lækkert materiale, der krøllede, bare man kiggede ud af et åbent vindue.
Så der er selvfølgelig ting, det kan bruges til, og selvfølgelig skal det sparkes ind.
For Danmarksdemokraterne bliver jeg nødt til at sige, at det vigtigste dybest set er den her manglende harmonisering.
Det var det, som ministeren også selv sagde: Lad os da få gjort det her, sådan at det er muligt for danske virksomheder at spare penge på mindre bureaukrati og eventuelt måske lave noget, som vi på sigt kan blive endnu bedre til, for jeg er helt sikker på, at hvis først det bliver noget, der bliver mere udbredt, er danske landmænd så kreative og så dygtige, at de nok skal finde endnu flere nicher, hvor hamp, hampfrø og hampolier kan bruges alternativ.
Så tillykke til ordføreren med at få ministeren presset hårdt til at lave en bekendtgørelse på kort tid eller i hvert fald sparke den her helt åbne dør ind, hvor jeg faktisk tror, ministeren måske havde haft i gang i det også.
Igen tusind tak til Venstre og til ministeren for, at vi fremadrettet får talerne tilsendt.
Det ser vi meget frem til.
Det gør jo nu engang livet noget nemmere som oppositionspolitiker, at vi ved, hvad vi kæmper imod.
Danmarksdemokraterne kommer til at stemme for.
Torsten Gejl (ALT), 2025-12-09:
Og tak for talen.
Men det kom faktisk som en glædelig overraskelse – det kom faktisk lidt som en julegave.
Oppe på vores kontor på den grønne gang havde vi spekuleret meget over det og spurgt: Gud ved, hvad argumentet imod det vil blive?
Vi har ikke fundet noget, og der var heller ikke noget, og det er jo bare dejligt, for nu lykkes det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-09:
Jeg opfatter det faktisk også sådan, at ordføreren har taget det meget positivt ned.
I den region, jeg kommer fra, hænger der et af de steder, man kører forbi, altid en plakat fra Alternativet, hvor der står: Legaliser cannabis.
Jeg har ikke set, om der hænger en på den næste lygtepæl, hvor der står, at det også gælder hampproduktion.
Den plakat kan man i hvert fald tage ned nu efter den her store omfavnelse fra regeringen.
Det er jo et logisk beslutningsforslag, som det ikke gav nogen mening at sige nej til, og det er også det jeg hører regeringen faktisk måske sideløbende har været enig i, og det er jo dejligt, når tingene går en højere enhed.
Claus Jørgensen (SF), 2025-12-09:
Tak for det, formand.
Jeg har også i dagens anledning kortet talen en lille smule.
I SF er vi jo også tilhængere af at afskaffe regler, som uden saglig begrundelse skaber ekstra omkostninger for vores virksomheder, og her stilles danske producenter jo ringere end deres udenlandske konkurrenter.
Vi skal lette byrderne, vi skal styrke konkurrencen, og vi skal understøtte den her industri, der er i en rivende udvikling.
Hamp binder CO 2 , det kan erstatte miljøbelastende materialer, og det er et godt eksempel på en afgrøde, der passer ind i en mere bæredygtig landbrugsproduktion.
Men som vi allerede har hørt, er der jo et arbejde i gang, og som vi også har hørt, kan vi nøjes med en bekendtgørelse, og det synes jeg jo er det, vi skal gøre.
Som jeg også hørte ministeren sige, vil der blive inddraget både brancheorganisationer, men også myndigheder og andre, der har gode meninger omkring det her.
Så vi bakker op om intentionen, det er helt klart, og vi glæder os til at se, hvornår der kommer noget fra ministeriet, for jeg kan forstå, at arbejdet har været i gang siden i sommer.
Så måske er der allerede noget på trapperne i starten af det nye år – hvem ved.
Det kan være, at ministeren vil svare på det senere.
Men tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2025-12-09:
Jeg vil bare kort sige tusind, tusind tak til SF.