runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2020-11-24:
Det er jo vores danske værnsregler, altså CFC-reglerne imod skatteundgåelse.
Det er det, lovforslaget handler om.
Det har været til diskussion herinde i flere omgange nu, så hr. Rasmus Jarlov ved jo udmærket, at grundlæggende er det et forsøg på at undgå, at danske virksomheder benytter sig af mulighederne for at flytte aktiver ud af landet, som gør, at de kan undgå beskatning, hvad der ellers i andre sammenhænge synes fair.
Det er jo grundlæggende det, det handler om.
Der er ikke så meget forskel på den argumentation, som jeg kommer med her, og den argumentation, som tidligere regeringer med andre farver har anvendt.
Troels Ravn (S), 2020-11-24:
Tak for det.
Regeringen og et bredt flertal i Folketinget indgik i sommeren 2020 en aftale om en historisk ambitiøs klimahandlingsplan, der skal være med til at muliggøre, at Danmark kan indfri sit klimamål.
Det er et af verdens mest ambitiøse klimamål, og det er selvsagt vigtigt, både for vores velstand, men også for de næste generationer, som vil stå med uoprettelige udfordringer, hvis ikke vi handler hurtigt.
Lovforslaget, vi behandler her i dag, udspringer af aftalen fra i sommer og består af tre dele.
For det første foreslås det at nedsætte elvarmeafgiften fra 15,5 øre pr. kWh til henholdsvis 0,8 øre pr. kWh for husholdninger og 0,4 øre pr. kWh for erhverv.
Derudover foreslås det at forhøje rumvarmeafgiften for fossile brændstoffer fra 56,7 kr. pr. GJ til 62,3 kr. pr. GJ i 2020-priser.
For det tredje foreslås det at ophæve bagatelgrænsen på import og fremstilling af afgiftspligtige kølemidler og at indeksere afgiften for cfc og visse immaterielle drivhusgasser.
Danmark skal være grønnere, og med det her lovforslag får vi et vigtigt bidrag hertil, og Socialdemokratiet støtter det naturligvis.
Rosa Lund (EL), 2020-11-24:
Tak for det.
Enhedslisten er med i klimaaftalen om energi og industri, og de elementer, vi behandler i dag, er de afgiftsrelaterede ændringer, som blev aftalt i denne aftale.
Vi er meget glade for disse ændringer.
De peger i en klar grøn retning, og det er vi tilfredse med.
Det er positivt, at vi gør elvarmen, som i stigende omfang produceres grønt, meget billigere, mens vi til gengæld gør det dyrere at bruge fossile brændsler til rumvarme.
Derudover får vi også lavet en klar opstramning i forhold til afgifterne på de særlig skadelige cfc-gasser.
Det betyder, at man faktisk betaler en passende pris for de skadelige gasser, man sender ud.
Det er ikke noget, der giver meget i statskassen, men det er sådan set heller ikke pointen med forslaget.
Pointen med forslaget er at begrænse udledningen af særlig skadelige gasser så meget, som vi overhovedet kan.
Derfor kan Enhedslisten støtte forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-11-24:
Nu valgte vi jo så at trække det, fordi vi fandt ud af, at det var en dårlig idé.
Hvad er det for nogle skatteregler, som gør, at de skal beskyttes i Danmark?
Altså, hvad er det mere konkret, som er specielt ved danske forhold, og som skal beskyttes?
Morten Bødskov (S), 2020-11-24:
Svaret er jo grundlæggende det, at det er fuldstændig samme svar, som den tidligere regering, som hr. Rasmus Jarlov var medlem af, gav, nemlig at der er behov for, at vi beskytter de danske skatteregler – vores værn mod skatteplanlægning og skatteundgåelse.
Det, vi har fremsat for anden gang og behandler her i dag, er jo en lempeligere udgave af det, den regering, som hr. Rasmus Jarlov var med i, fremsatte.
Så han burde være glad.
Louise Schack Elholm (V), 2020-11-24:
Vi har jo haft diskussionen mange gange før, og det er heller ikke, fordi jeg vil trække tiden unødigt, men det falder mig alligevel ind, at ministeren siger, at det vil koste et markant milliardbeløb, hvis man laver en substanstest.
Og så kunne det være, at ministeren lige kunne komme ind på: Hvor meget er det, vi får ind i CFC-beskatning i dag?
Morten Bødskov (S), 2020-11-24:
Det kan vi svare på i Folketingets udvalgsbehandling.
Louise Schack Elholm (V), 2020-11-24:
Tidligere har skatteministeren svaret, at man ikke får nogen penge ind i CFC-skat, så hvordan kan det være, at en substanstest vil give så stort et underskud?
Morten Bødskov (S), 2020-11-24:
Så det bør heller ikke overraske Venstre.
Nej, og man kan sige, at den logik, man jo har fulgt i skatte- og afgiftspolitikken i hvert fald i de senere år, jo er, at det skal være billigere at være grøn og dyrere at være sort.
Men det er klart, at hvis man laver den her type omlægninger på særlig skatte- og afgiftsområdet, så skal der med de beskatningssatser, vi har haft hidtil på det her område – hvis man ikke flytter rundt på beskatningen – findes finansiering til det andre steder.
Det er selvfølgelig det, der er udfordringen.
Men der er ingen tvivl om, at regeringens linje – også med den grønne skattereform i går – jo er, at det skal være dyrere at være sort og billigere at være grøn.
Rosa Lund (EL), 2020-11-24:
Vi synes jo, det er meget fornuftigt, hvis man går ind og gør det sådan, at det faktisk bliver nemmere at have et grønt forbrug og sværere at have et sort forbrug – groft sagt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-24:
Jamen det er der.
Morten Bødskov (S), 2020-11-24:
Det er et meget hypotetisk spørgsmål, men det er da kun godt, at jo grønnere vores forbrug bliver, jo bedre.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-24:
Det kan godt være, det er hypotetisk, men så langt ude i fremtiden er det jo ikke, hvis folk laver 10 års investeringer og alt muligt andet; det gør man jo, og her fra 2020 bliver det jo til 2030.
Det er jo ikke unormalt, at man laver 10 års investeringer.
Så jeg tænker bare, at hvis al strøm er grøn og er vedvarende og ikke forurener, hvorfor skal den så være belagt med en afgift?
Det er bare det, jeg undrer mig over – tænker man over det?
Jeg kunne godt tænke mig, at regeringen havde gjort sig nogle tanker om det.
Der er jo ingen logik i at beskatte noget, som er helt grønt og vedvarende.
Troels Ravn (S), 2020-11-24:
Lovforslaget, vi behandler her i dag, udmønter dele af finansloven for 2020 indgået mellem regeringen, Radikale Venstre, SF, Enhedslisten og Alternativet.
Finansloven for 2020 sikrer det største løft af velfærden i over 10 år og styrker uddannelserne og den grønne omstilling.
Konkret indeholder lovforslaget tre af de prioriterede finansieringsinitiativer fra den aftale.
For det første genindføres en emballageafgift på pvc-folier med fordoblet afgiftssats i forhold til tidligere afgiftsniveau.
Vi ved, at pvc skaber problemer i affaldshåndteringen, da pvc indholder klor, som ved forbrænding medvirker til en væsentlig forøgelse af restprodukter, som er skadelige i naturen.
For det andet foreslås en forhøjelse af afgiftssatsen for væddemål og onlinekasino fra 20 til 28 pct. af bruttospilleindtægten.
Vi ved, at flere er blevet afhængige af spil og er blevet ludomaner over årene.
Initiativerne har derfor også til formål at reducere forbruget på spil og mindske problemerne med ludomani.
For det tredje er der en såkaldt rentekorrektion, så der ikke ved udlejning af bolig til nærtstående kan opnås højere fradragsværdi fra renteudgifter end ved privat køb af bolig.
På den måde sker der en skematisk korrektion af boligen i virksomheds- og kapitalafkastordningerne, selv om boligen fortsat indgår i ordningerne – det, man kalder forældrekøb i virksomhedsordningen.
En afskaffelse af forældrekøb i virksomhedsordningen vil særlig berøre personer i den øvre ende af indkomstfordelingen.
Med forslaget vil velstående forældre, der i dag køber en lejlighed og udlejer den til deres børn via virksomhedsordningen, få samme rentefradrag som andre private købere.
Forslaget har ikke til hensigt at forhindre, at forældre køber en lejlighed og udlejer den til deres børn, men skal alene sikre, at det ikke sker med en skattebegunstigelse.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2020-11-24:
I det her lovforslag står der klart i forhold til stigningen i spilleafgiften, at halvdelen af provenuet vil gå tabt i adfærd og i tilbageløb.
Og en meget stor del af det vil gå til det sorte marked.
Det er jo et ret massivt beløb, der ryger til det sorte marked.
Hvordan stiller Socialdemokraterne sig til, at det sorte marked vil vokse med 9 pct. på sigt ifølge svar, jeg har fået?
Rasmus Jarlov (KF), 2020-11-24:
Jeg vil gerne spørge skatteministeren, hvad det er, der er så specielt i Danmark, som gør, at det er nødvendigt at have andre regler, hvor vi beskatter danske koncerner mere, end andre lande gør i forhold til CFC.
Troels Ravn (S), 2020-11-24:
Tak for spørgsmålet.
Der er ingen tvivl om, at det er vigtigt for Socialdemokratiet og for regeringen, at vi får reguleret spillemarkedet, men på en sådan måde, at vi ikke åbner op for det sorte marked.
Vi skal regulere, sådan at vi ikke motiverer til, at spillere går ind på udenlandske sites og spiller på det sorte marked.
Og den her kanaliseringsgrad, som jo er et udtryk for andelen af spilforbruget hos onlinekasinoer, der forbruges hos regulerede spiludbydere i Danmark, har heldigvis været stigende siden liberaliseringen af markedet i 2012.
Men vi vil holde nøje øje med kanaliseringsgraden og være klar til indgreb, hvis det udvikler sig uhensigtsmæssigt.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-24:
Er det væk nu?
Har også Enhedslisten erkendt, at vi nok bliver nødt til at acceptere færre afgiftskroner i statskassen, hvis vi gerne vil lette de grønne valg for danskerne?
Rosa Lund (EL), 2020-11-24:
Det, der er det mest afgørende for vores grønne politik i Enhedslisten, er, at den ikke skal skabe mere ulighed.
Det er sådan set det, der er det afgørende for os og er rettesnoren hele vejen igennem, og det har det også været i den her energiaftale.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-24:
Jeg skal prøve ikke at gøre det alt for teknisk; jeg forstår godt, at man er indskiftet i dag.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget, for Enhedslisten nævner selv det her med, at det ikke må ramme skævt, og at det skal være de rige, der skal pålægges afgifter.
Men med den her grænse, som man nu lægger ind, på de 4.000 kWh, så er der jo en masse enlige, pensionister, folk, der bor for sig selv, som ikke får en gevinst, mens folk, der bor i de store huse, folk, der måske har flere biler, som de skal lade op, måske en Tesla, og alt muligt andet, vil få en større besparelse end dem, som ikke kommer over den her grænse.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til, hvad Enhedslisten mener om det, og om man ikke burde sætte grænsen ned, så også enlige, pensionister og folk, der bor i mindre boliger, får glæde af de her afgiftsnedsættelser.
Rosa Lund (EL), 2020-11-24:
Jeg skal være ærlig og sige, at jeg ikke til daglig er ordfører på det her område, og det kommer svaret simpelt hen også til at bære præg af.
Vi har det jo sådan, at vi ikke synes, at det skal ramme skævt, altså at det ikke må vende den tunge ende nedad, når vi laver den grønne omstilling.
Men vi har så vurderet, at det her forslag er så godt, at vi kan støtte det.
Det er jo derfor, vi er med i aftalen.
Jeg ved godt, at det er et mangelfuldt svar, men jeg er simpelt hen til daglig rets- og udlændingeordfører, så jeg har ikke et bedre svar til hr. Lars Boje Mathiesen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-24:
Nej, og det har jeg fuld forståelse for, men det kunne jo være, at hr. Rune Lund havde skrevet noget omkring det, som man kunne tage med.
Men jeg har fuld forståelse for, at man ikke har nået det.
Men det kan jo være, at ordføreren vil tage det med videre til den oprindelige ordfører på området, for at vi senere også kan få hans holdning til det.
Rosa Lund (EL), 2020-11-24:
Det vil jeg da bestemt gerne, og jeg vil da også sådan for mig selv gerne undersøge, hvad svaret egentlig er.
For det er vigtigt for os i Enhedslisten, når vi laver den grønne omstilling, at den så ikke kommer til at ramme skævt, heller ikke for pensionisterne.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-11-24:
Jeg kan meddele, at vi også støtter lovforslaget.
Det er jo en del af en aftale, som vi også er med til, en god, grøn klimaaftale, og vi er også ligesom Liberal Alliance glade for, at Enhedslisten også bakker op om den relativt store skattelettelse, som er i det her lovforslag, med en særlig stor skatterabat til folk, der bor i store huse.
Det synes vi er rigtig fint, især fordi det jo gavner miljøet, at vi med en bedre afgiftsstruktur opmuntrer til, at man bruger mere grønne energikilder og derved fremmer en grøn omstilling og en reduktion af CO 2 -udledningerne.
Så vi er glade for lovforslaget og glæder os til, at det bliver vedtaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-24:
Det er en udmøntning af en aftale, som vi i Nye Borgerlige ikke er med i.
Samlet set er det jo så en sænkelse, og det er jo positivt.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-24:
Dansk skatte- og afgiftspolitik mangler ikke ekstra afgifter, for at vi kan føre en grøn politik i Danmark.
Tværtimod, det forhold, at nogle partier gerne vil til at indføre en almindelig registreringsafgift på f.eks. grønne biler, modvirker, at vi kan få en grøn omstilling i Danmark af biltransporten, og her ser vi også et eksempel, nemlig at det, at vi har haft så høj en afgift på elvarme, og at vi et andet sted i det hele taget har en høj afgift på el, modvirker den grønne omstilling i en tid, hvor vi gerne vil have, at folk skifter fra andre energikilder til elektricitet, fordi vi kan producere elektriciteten grønt via vindmøller og sol og på et tidspunkt måske også andre energikilder af vedvarende art.
Det her lovforslag tager fat om et lille hjørne af det her og afskaffer elvarmeafgiften.
Men samlet set udgør lovforslaget en lettelse, så vi fører altså grøn politik ved samlet set at lette afgifterne i Danmark.
Det er lige efter Liberal Alliances bog, og derfor har vi været medvirkende i aftalen, og vi vil stemme for lovforslaget.
Kathrine Olldag (RV), 2020-11-24:
Tak for det.
Det, der er interessant for Radikale Venstre i det her lovforslag, er, at vi måske nok på mange måder betragter det som en form for byggeleder på skattevæsenets it-systemer.
Og så kan man jo, som et par stykker af de øvrige ordførere og spørgere har gjort, undre sig og spørge: Hvordan kan det være, at vi ikke har det i form af andre råd og instanser?
Men det er sådan, at når man kigger ud over feltet af forskellige instanser, der arbejder med skat, så har de jo meget, meget forskellige kommissorier og meget forskellige opgaver i den her sammenhæng.
Og jeg kan da godt huske, hvordan jeg som ny skatteordfører, når vi sad der og kiggede på endnu en udskydelse af ejendomsvurderingssystemet eller endnu et koks i et eller andet it-system, har tænkt: Hvor er lederen?
Hvor er chefen?
Hvorfor er der ikke nogen, der har kunnet sætte foden ned?
For mig at se er det her lige præcis et redskab, som vi skyder ind imellem it-udviklerne, som jo ofte er private virksomheder, embedsværket og politikerne
, således at vi politisk kan tage nogle beslutninger hurtigt og effektivt, hvis det kokser, eller hvis der er propper i systemet osv.
Nogle af de beføjelser, der ligger i det her tilsyn, og som der også er blevet redegjort for af Socialdemokratiets ordfører, er jo lige netop det, der skal hjælpe os til at lede.
Så for Radikale Venstre minder det her mere om en byggeleder, som refererer direkte til chefen, der så er skatteministeren, og som har en styregruppe, der så er Skatteudvalget, som så kan dirigere os igennem.
Det er meget muligt – nu har jeg også selv arbejdet længe nok i det offentlige til at vide, at det er muligt – at det er en totalt naiv forestilling, og at vi ender med at måtte kigge på det her igen, men jeg synes faktisk, at det her set fra et ledelsesmæssigt perspektiv er et rigtig godt initiativ.
Nu har jeg sagt alt muligt andet, end hvad der stod i min tale, men jeg tror faktisk, at det opsummerer vores holdning meget præcist.
Jeg vil håbe, at det her giver Folketingets partier mere ejerskab, mere indsigt og et bedre beslutningsgrundlag fremover.
Vi bakker varmt op om forslaget.
Så for mig at se handler det her om, at det her kommissorium, den her opgaveportefølje ikke har været dækket ind før.
Altså, den her opgave har måske stået lidt ledig.
At vi så ender dér, hvor det her tilsyn reelt tager ansvar og reelt tager ledelse, og at lederne i Skatteministeriet skubber det over på tilsynet, altså ligesom siger, at det ikke er deres bord, kommer vi til at se, og det bliver rigtig spændende at følge – det er jeg helt enig i.
Carl Valentin (SF), 2020-11-24:
SF støtter lovforslaget her.
Det kan ikke være nogen overraskelse, at vi med de seneste kedelige historier om skatteforvaltningen og udbytteskattesagen er nødt til at få styrket kontrollen for at forhindre, at noget lignende kan ske.
Derfor ser SF positivt på regeringens forslag om oprettelsen af It-tilsynet, der ikke mindst skal hjælpe med at forbedre håndteringen af en whistleblowerordning, så det er nemmere for medarbejdere at henvende sig, hvis de opdager noget mistænkeligt.
Det er selvfølgelig vigtigt, at vi kan garantere effektiviteten af det nye tilsyn.
Vi vil derfor gerne høre regeringens overvejelser bag at oprette et nyt eksternt organ frem for at udvide allerede eksisterende råd og tilsyn.
Kan vi garantere, at det nye organ ikke bliver overbelastet, hvis det fremover skal stå for al kontrol af og alt tilsyn med drift og udvikling, eller kunne man overveje at have det i forlængelse af andre instanser?
På samme måde hører vi gerne regeringens overvejelser om, hvor mange it-projekter tilsynet skal have fokus på, det vil sige, hvorvidt tanken er, at tilsynet skal have fokus på få, kritiske it-opgaver, eller om tilsynet skal bredes mere ud.
Det ser vi i SF frem til at diskutere videre i udvalgsarbejdet.
Rosa Lund (EL), 2020-11-24:
Tak for det.
Da Enhedslistens skatteordfører, hr. Rune Lund, desværre ikke kunne være her i dag, er der mig, der står her, og jeg har lovet ham at læse den her tale op: Igennem de sidste mange år er skatteforvaltningen blevet ramt af kæmpestore it-projekter, der har medført rigtig mange dårligdomme for skatteforvaltningen selv og for samfundet.
Tag f.eks. inddrivelsessystemet EFI.
Det lød jo besnærende, at man kunne fyre en masse medarbejdere i inddrivelsen og erstatte dem med et it-system.
Resultatet i dag er, at de offentlige restancer er eksploderet.
Ca. 130 mia. kr. er beløbet oppe på.
Hovedårsagen til, at restancerne er vokset til dette astronomiske tal, er jo, at man i årevis ikke har kunnet inddrive ordentligt, på grund af at man ventede på et it-system, der lige skulle blive færdigt.
Vi har fra Enhedslistens side gentagne gange sagt: Lad os nu hyre nogle flere medarbejdere til inddrivelsen og gøre det manuelt.
Vi håber, at der snart kommer lydhørhed for vores synspunkt.
Det har været en rigtig dårlig idé, at man i sin tid afmonterede den interne revision.
Derfor er vi glade for det her lovforslag, som vil etablere lovgrundlaget for et tilsyn med it-området.
Det er på høje tid, at vi får mere kontrol med og mere transparens omkring de store it-projekter.
Enhedslisten støtter forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-11-24:
Skatteforvaltningen er jo centraladministrationens syge mand, det svage led i forhold til at få tingene til at fungere.
Det har den været i årevis, og det har plaget både borgerlige og socialdemokratiske skatteministre gennem tiden, og den har jo været udsat for enormt meget berettiget kritik for ikke at fungere særlig godt.
Hovedårsagen til det er, at vi har et skattesystem, som er så kompliceret, at det er en meget, meget vanskelig opgave at administrere og få til at fungere.
Alene det, at vi har et arbejdsmarkedsbidrag f.eks., som lige er sådan et ekstra led i forhold til at gøre tingene mere besværlige, siger jo alt om, at der på ingen måder er tænkt simplicitet ind i de systemer, som skatteforvaltningen skal administrere.
Det er problemets kerne.
Det andet problem kan så være dårlig ledelse, og jeg vil ikke gøre mig til dommer over, hvor god eller dårlig ledelse man har, for det kræver, at man er meget tæt på en organisation, hvis man skal kunne fælde dom over det.
Det virker ikke sådan voldsomt imponerende set udefra.
Det må vi nok konkludere.
Men jeg vil ikke sådan gøre mig til dommer over, præcis hvilke tiltag der skal til for at rette op på det.
Det er kun en skatteminister, som kan få det her til at fungere.
Det er meget svært i Folketingssalen at pege på, præcis hvordan man styrker ledelsen på en måde, så en organisation kommer til at fungere ordentligt.
Det mener jeg simpelt hen er uden for vores kompetence.
Derfor kommer vi også til at støtte lovforslaget.
Jeg er sådan set meget enig i noget af den meget velformulerede kritik, jeg har hørt fra mine borgerlige kollegaer, om, at man kan stille sig meget skeptisk over for, om det her kommer til at løse problemerne i skatteforvaltningen.
Det tror jeg på ingen måde det kommer til, og jeg kan heller ikke redegøre for, hvilket tilsyn der fører tilsyn med hvad, og hvad for nye tilsyn der er brug for.
Men jeg kan sige, at når skatteministeren kommer og siger til os, at han mener, at det her er det rigtige, for at han kan rette op på skatteforvaltningen, vil vi egentlig gerne bakke det op og give regeringen den hånd og tillid, så man får det råderum, man beder om, på det her punkt, som vi ikke anser for at være super kontroversielt.
Derfor støtter vi det i tillid til skatteministeren og i den tro, at han skal have den opbakning til at få rettet op på de her problemer.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-11-24:
Den første store del af talen var faktisk rigtig god.
Den handlede jo om regelforenklinger, som burde være redskabet, i stedet for at man styrker ledelse og andre ting.
Og man udtrykte jo også fra hr. Rasmus Jarlovs side, at man sådan var enig i den kritik, der var kommet, men så sluttede man af med at sige, at man sådan set støttede det.
Det forstod jeg ikke helt.
Altså, hvis man er enig i, at det her ikke er løsningen, og at det nok skal være en anden retning, hvorfor siger man så ikke nej til lovforslaget – eller i hvert fald siger, at man vil have det boret ud i udvalgsbehandlingen, for at finde ud af, hvad der er op og ned i det, for at se, hvad behovet er?
Altså, hvorfor siger man så så stålfast til en førstebehandling efter den tale, at man støtter det?
Så burde man da om ikke andet i hvert fald se tiden an.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-11-24:
Jeg synes jo, at jeg forklarede, hvorfor vi ikke er enige i den konklusion, som Dansk Folkeparti har draget, og det kan jeg så gentage.
Det er, fordi vi synes, det er svært for os at overskue, præcis hvilke tilsynsorganer der er behov for.
Og derfor stoler vi på, at når regeringen beder om det her, så skal den have det værktøj.
For det skal i hvert fald ikke hedde sig, altså, en regering skal ikke bagefter kunne komme og sige: Vi er blevet modarbejdet af Folketinget, vi har ikke fået lov til at styrke ledelsen i skatteforvaltningen, og det er derfor, at det ikke fungerer i dag.
Jeg synes, det er svært for os som skatteordførere at sidde og fælde dom over det, altså sige, præcis hvilken tilsynsstruktur der skal være i skatteforvaltningen.
Men jeg vil gerne give skatteministeren den hjælpende hånd i hvert fald at bakke op om det, som han beder om.