Søren Søndergaard (EL), 2025-02-26:
De tre lovforslag, som vi behandler – L 140, L 141 og L 142 – bygger jo på de to direktiver, som EU vedtog i 2022, nemlig NIS2-direktivet og CER-direktivet.
Forud for det var der gået en grundig behandling i Folketingets Europaudvalg fredag den 18. november 2021, hvor Enhedslisten støttede regeringens forhandlingsoplæg.
Da den endelige vedtagelse i EU holdt sig inden for det mandat, regeringen havde fået, er det også relativt naturligt, at Enhedslisten er positive over for de her tre forslag.
Vi betragter cybersikkerhed som en væsentlig del af trusselsbilledet, faktisk måske den allervæsentligste i den aktuelle situation.
Vi ser med alvor på hævningen af trusselsniveauet fra lavt til middel, som i juni 2024 blev foretaget af Center for Cybersikkerhed, også forkortet CFCS.
Danmark er et af verdens mest digitaliserede samfund, og derfor kunne man også forvente, at vi havde et af verdens højeste niveauer af cybersikkerhed.
Det er desværre ikke tilfældet.
Vi har et efterslæb, der skal indhentes hellere i dag end i morgen.
CFCS' placering under Forsvarets Efterretningstjeneste er i den forbindelse efter vores opfattelse et problem.
Det udfordrer det gensidige operative samarbejde med civile aktører, som oplever, at de skal udlevere så meget information som muligt til CFCS, mens CFCS er tilbageholdende med deling af viden og information den anden vej.
Vi skal huske, at cyberangreb og cyberkriminalitet ikke kun kommer fra fjendtlige stater, men også rettes mod statslige aktører.
Civile aktører er også meget udsatte, men samarbejdet med CFCS, som forsøger at løse deres opgaver efter bedste evne inden for de givne rammer, kunne forbedres.
Samtidig er CFCS undtaget fra en række regler for civile myndigheder såsom databeskyttelse, politisk kontrol, tilsyn og åbenhed.
Idéen med at placere CFCS i civilt regi er ikke en fiks idé uden hold i virkeligheden, men deles jo af en lang række aktører, herunder eksperter i erhvervslivet og i brancheorganisationer.
Og ser vi uden for Danmarks grænser, er der jo en række lande, som faktisk har en meget effektiv indsats på det her område, og som netop har den opdeling, bl.a. Frankrig, Norge, Finland, Holland og sågar også Israel.
Med oprettelsen af Ministeriet for Samfundssikkerhed og Beredskab sidste år og overdragelsen af dele af CFCS til Styrelsen for Samfundssikkerhed under det i januar 2025 står CFCS' institutionelle forandring ikke fuldstændig klar for os.
Det er formentlig vores fejl, men det er så ministerens ansvar at prøve at gøre det klart.
Det ønsker vi at få kastet mere lys over i udvalgsbehandlingen.
Det er ikke vores forståelse, at de samlede problemer ved CFCS' forankring i FE er blevet løst til fulde, omend der tydeligvis er sket en række forbedringer, som vi anerkender.
Det er godt, da kommunerne sidder med det meste af de borgernære data.
Men med omfatningen følger et politisk ansvar.
Vi er nødt til at sikre, at kommunerne har kapaciteten til at efterleve reglerne.
Vi kan ikke som Folketing lade kommunerne stå alene med den opgave.
Derfor ønsker vi også i udvalgsbehandlingen at høre ministerens bud på, hvordan kommunerne konkret kan hjælpes med det.
De tre lovforslag samlet
er en kærkommen lejlighed til at sætte lys på noget, som ligger os meget på sinde, nemlig vores kritiske infrastruktur.
Den sikrer vi bedst, når vi holder den på offentlige hænder.
Afslutningsvis vil jeg gentage, at der i høj grad er brug for at styrke cybersikkerheden.
Set i det lys kan Enhedslisten støtte lovforslag nr. L 140, L 141 og L 142, og vi ser frem til at rejse de rejste problemstillinger i forbindelse med lovbehandlingen.
Det er klart, at det også er et meget teknisk forslag.
Der er en masse forskellige dele.
Vi ved jo, at bare den der opdeling i L 141 og L 142 skyldes, præcis hvilken lovgivning der gælder i forhold til telesektoren osv.
Der har vi også en række spørgsmål om det, som vi vil komme ind på i udvalgsbehandlingen.