Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-17:
Tak for ordet, formand, og tak for debatten og modtagelsen af beslutningsforslaget.
Jeg vil først prøve på at svare på et par af de ting, der var oppe i debatten.
Jeg er ikke enig i, at det her forslag vil tage penge fra skolerne i forhold til antallet af lærere, deres undervisningsmidler, og hvad man ellers prioriterer ude lokalt på den enkelte skole.
Det her forslag handler simpelt hen om at sige, at vi skal undersøge, hvordan et tilsyn kan gennemføres, hvad det vil koste, og hvad effekten af et tilsyn vil være, og at der skal indkaldes til forhandlinger på Christiansborg.
Det er rigtigt, at hvis man gik så langt som til at sige, at vi skal lave et tilsyn i morgen, og der er ikke fulgte nogen penge med, så kunne det betyde, at der skulle bruges penge på at vedligeholde skolernes indeklima, men det vil vel at mærke i de færreste kommuner være penge, der vil gå fra undervisning, for det ligger inde under servicerammen.
Det ville i stedet være penge, der gik fra andre anlægsopgaver, som ligger under anlægsrammen.
Men det er jo ikke et forslag, hvor det er sådan, at man, hvis man vil stemme for det eller lander en beretning i udvalget, dermed tager penge fra de andre opgaver, der er i folkeskolen.
Det har været helt centralt for os og de andre forslagsstillere, at det ikke sker.
Jeg vil gerne takke hr. Rasmus Lund-Nielsen for talen heroppefra.
Jeg er enig i rigtig meget af det.
Man siger tit, at det ikke er det ydre, men det indre, der tæller i livets forhold, og det er også rigtigt for vores folkeskoler.
Jeg tror, vi skal være glade for, at man har sagt det så meget, for sætter man sine ben ude på en folkeskole, er det sådan, at det ydre godt kan virke en lille smule overvældende, fordi det rigtig mange steder i landet simpelt hen ikke er fulgt med tiden.
Vi har dygtige lærere, og vi har fantastiske pædagoger, som skaber en hverdag, hvor man lykkes på trods af de rammer.
De binder hverdagen sammen for tusindvis af børn og det på en måde, hvor børn bliver udfordret og bygget op.
Men de fysiske rammer, det ydre, på vores folkeskoler er noget, der halter efter, og det har også konsekvenser for undervisningen og for trivslen.
Det er skoler med hul i tagene.
Det handler om skolegårde, som er nedslidte, og det handler ikke mindst også om et indeklima, som er skadeligt, og som hæmmer trivslen.
Vi har en folkeskole, hvor vi sætter børn og elever i nogle storrumskontorer, som vi ikke vil acceptere andre steder i vores samfund.
28 elever bliver presset sammen i klasselokaler, som er bygget til meget færre elever og til en helt anden undervisningsform.
Vi har dårlige ventilationssystemer.
I Kalundborg, hvor man har undersøgt det, er det 50 pct. af klasselokalerne, der er oppe i rød zone i forhold til indeklimaet.
DTU har lavet et Masseeksperimentet
og kommer også frem til, at 50 pct. af de undersøgte klasselokaler overskred anbefalingen i forhold til CO 2 i luften.
Dermed har vi nogle ydre rammer i folkeskolen, som hæmmer det indre liv.
Det kan vi ikke ændre fra den ene dag til den anden.
Vi har mange folkeskoler i landet, som er bygget op igennem 70’erne og 80’erne, og som ikke kun kræver små opdateringer for at leve op til et moderne indeklima, men som kræver store investeringer.
Noget af det første, vi kan gøre, er at sikre, at der bliver fulgt ordentligt op på de handleplaner, som kommunerne er forpligtet til at lave, og at vi også på Christiansborg siger, at det her er en økonomisk udfordring ud over det sædvanlige for kommunerne, og at der derfor er behov for, at der bliver indkaldt til forhandlinger.
Samtidig ved vi, at det er en god økonomisk investering.
Rigtig mange analyser peger på, at der er store positive afledte effekter, både i forhold til børnenes læring og deres trivsel, men det gælder faktisk også i forhold til arbejdsudbud, fordi små klasselokaler skaber smittespredning, hvilket dermed hæmmer arbejdsudbuddet.
Det er jo den nye valuta i dansk politik, så jeg havde en forhåbning om, at man på den baggrund også kunne gøre noget ved det hurtigt.
Vi har som forslagsstillere forsøgt indledningsvis at fremsætte et meget blødt forslag, som er en opfølgning på en beretning, hvor der ikke var fulgt op på alle punkterne, men kun dem, der var blevet pålagt.
Det kan jeg så forstå stadig ikke nyder bred opbakning i salen.
Måske nyder det faktisk lidt mindre opbakning nu, end det gjorde tilbage i 2020, og det er jo en lille smule bekymrende.
Men jeg tror stadig væk, vi vil arbejde for at lande en beretning i udvalget, så der faktisk sker noget på området.
Det er heller ikke vores intention, at et tilsyn skal betales med de penge, der bruges på folkeskolens områder, og derfor er det for mig at se ikke noget, der er i modstrid med de andre ambitioner, som vi alle sammen har på vores folkeskoles vegne.
Vi mener som sagt ikke, at det at sende opfordringer til kommunerne løser opgaven.
Tak for ordet.