runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katrine Robsøe (RV), 2024-11-12:
Det er jo ud fra en vurdering af de krav til kvalifikationer, man stiller op fra bestyrelsens og ledelsens side i forhold til de ledelsesmedlemmer, man ønsker skal deltage i det arbejde, man har i den bestyrelse.
Derfor er det jo rigtigt, som spørgeren er inde på her, at der er ufattelig mange faktorer, der spiller ind i det, men vi ønsker med det her lovforslag at være med til at sørge for, at det bliver mere objektivt, og at man, såfremt man ikke opnår en mere ligelig fordeling inden for 60-40-rammen, så rent faktisk går ind og justerer på det, i forhold til om der er noget der, som gør, at man forfordeler det ene køn frem for det andet.
Michael Rosenmark (DD), 2024-11-12:
Jeg tænker, at hvis jeg nu var leder af en børsnoteret virksomhed og jeg kun ønskede mænd, ville jeg – det er jeg overbevist om – kunne kigge på papirerne, kvalifikationerne, kurserne og de personlige egenskaber, og så ville jeg kunne opstille et regnskab, hvor den, jeg ønskede, var den mest kvalificerede.
Så er det ikke bare en papirtiger, som ikke har bund i virkeligheden?
Katrine Robsøe (RV), 2024-11-12:
Nej, det mener jeg bestemt ikke det bare er, og jeg mener faktisk også, at man kan sige, at heldigvis er det ikke spørgeren, der er leder af de største børsnoterede virksomheder i Danmark, for så ville jeg synes, det så slemt ud, i forhold til at få de mest kvalificerede til rent faktisk at være dem, der tog del i bestyrelsesarbejdet.
For hvis spørgeren rent faktisk bare ville have som kvalifikation, at man var mand, synes jeg det er spørgeren, der har en udfordring, og ikke det her lovforslag.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-11-12:
Det, der jo er vigtigt at få italesat, hvis folk er i tvivl om det, er, at der er en kæmpe forskel på kvoter og måltal.
Kvoter er noget, man skal.
Det er en »skal«-opgave.
Man kan lave en stille og rolig glidende udskiftning i sin bestyrelse, ud fra at de rigtige personer med den enkeltes kompetencer kommer.
Og det synes jeg er vigtigt, altså friheden til selv at vælge.
Og det mener jeg altså også stadig væk man har ved at implementere det her.
Morten Bødskov (S), 2024-11-12:
Det er jo det, der skal afgøres på baggrund af de neutrale kriterier, som det er et krav skal være ståstedet, afsættet for diversiteten i den enkelte sag.
Det er jeg helt overbevist om at man vil være i stand til at håndtere i de her selskaber.
Mange af de her selskaber er jo selskaber, som – alle sammen, faktisk – arbejder uden for landets grænser og er vant til at tage de her hensyn i måske lidt mere direkte og konkrete relationer med kunder.
Det, spørgeren spørger til, er jo EU-regulering, og derfor skal det foregå via EU.
Det er EU-regulering, som skal ændres, og det ændrer man jo ved at ændre det via EU.
Og det, som vi gør, er meget, meget enkelt; det er at forfølge Ursula von der Leyens ambition om at reducere indrapporteringsforpligtelsen med 25 pct.
Det er et ønske, som den danske regering har presset på for; hun har sat tal på, altså kommissionsformanden.
Det, vi også har bragt i spil, som et andet eksempel, er behovet for, at når vi laver EU-regulering og der er afrapporteringskrav forbundet med det, skal det foregå digitalt, automatisk.
Det er noget af det, vi har stor succes med i Danmark i vores egen regulering.
Det kunne man starte med også at indføre som en præmis og et krav ved EU-regulering.
Det ville bringe byrderne væsentligt ned og sætte tempoet op i den afrapportering, som jeg er enig i at der på nuværende tidspunkt findes for mange eksempler på at der er for meget af.
Peter Kofod (DF), 2024-11-12:
Hvis der er noget, der er en byrde, er det EU, og hvis der er noget, der er en belastning, så er det kommissionsformand Ursula von der Leyen.
Og jeg kan ikke forstå, at den her regering insisterer på at overimplementere EU-regler.
For det er jo det, det her forslag er et udtryk for, og i høringssvarene bliver der advaret om overimplementering.
Hvorfor vil den her regering fortsætte med det?
Morten Bødskov (S), 2024-11-12:
Fordi det i forhold til det her lovforslag handler om at forsvare danske arbejdspladser; det handler om at forsvare danske virksomheder.
De værktøjer, som Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen får mulighed for at anvende, når man skal hjælpe Kommissionen, er værktøjer, som man i forvejen kender herhjemmefra, og det er altså ikke nye værktøjer.
Det er værktøjer, som man så vil kunne hjælpe Kommissionen med at anvende i forhold til at sikre – apropos det, som hr. Morten Messerschmidt hentydede til – at det indre markeds konkurrence selvfølgelig ligesom den globale verdenshandel foregår på lige vilkår, som det skal.
Peter Kofod (DF), 2024-11-12:
Skal jeg forstå ministerens svar i første runde således, at regeringen synes, det er fint, at vi overimplementerer EU-regler?
For det var sådan, jeg forstod det.
Jeg vil bare høre, om ministeren kan bekræfte det.
Morten Bødskov (S), 2024-11-12:
Kommissionen kan anmode om, at vi hjælper.
Vi hjælper med de værktøjer, vi har, og her er der et værktøj, som vi har, og som vi bruger i dag på andre områder, men som vi så også stiller til rådighed, når det handler om at sikre, at det indre marked fungerer så effektivt som overhovedet muligt.
Det gør vi med åbne øjne, og det gør vi, fordi vi har en interesse i at sikre, at danske virksomheder og danske arbejdspladser kan forsvares.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-11-12:
Det her forslag er jo komplet nonsens.
Det stiller nærmest begrebet nonsens i et for positivt skær, fordi det er så skørt.
Når man siger, at man har tillid til, at danske virksomheder kan implementere det her, vil jeg spørge: Hvad med bare at have tillid til, at danske virksomheder kan drive deres virksomheder?
Jeg fristes til at spørge: Hvor mange virksomheder har fru Birgitte Vind egentlig drevet, siden hun har så stor indsigt i, hvordan man skal sammensætte bestyrelser, at hun er i stand til at anbefale de store selskaber i Danmark, hvordan de skal sammensætte deres bestyrelser?
Det er total nonsens, at Folketinget begynder at blande sig i den slags ting.
Vi har en regering, som ikke engang kan leve op til det her på kønssiden.
Jeg forstår, der skal være 40 pct. kvinder i bestyrelserne, men der er 9 ud af 25 ministre her, der er kvinder, og betyder det så, at fru Birgitte Vind agter at stemme imod den her regering, fordi den ikke lever op til det her nonsens fra EU?
Birgitte Vind (S), 2024-11-12:
Nu er det statsministeren, der udpeger medlemmer af regeringen.
Men i forhold til hvor mange virksomheder jeg har drevet, kan jeg sige, at jeg kun har drevet en meget lille enkeltmandsvirksomhed, så det kan vist ikke helt sammenlignes.
Jeg tror, vi skal være lidt mere ambitiøse, end ordføreren giver udtryk for, for nonsens vil jeg absolut ikke kalde kønsbalanceloven.
Al viden siger jo netop, at jo større diversitet, der er i en bestyrelse på en arbejdsplads, jo bedre performer man simpelt hen, og jo mere udbytte er der til virksomheden.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-11-12:
Det lyder fuldstændig latterligt i mine ører.
Hvordan i alverden kan fru Birgitte Vind udtale sig om noget som helst, som hun ikke har haft prøvet noget som helst af igennem livet?
Hun svarede ikke på, om hun agter at stemme den her regering ned.
Det her er jo ikke bare latterligt og nonsens, det er jo også hykleri i en højere potens, fordi vi har en regering, der ikke selv lever op til de betingelser, som fru Birgitte Vind og hendes venner nu siger bestyrelserne skal efterleve.
Så hvad er svaret på det spørgsmål?
Birgitte Vind (S), 2024-11-12:
Vi har jo ikke alle sammen arbejdet i en børsnoteret virksomhed.
Vi behandler rigtig mange sager, som vi ikke selv har prøvet kræfter med, men jeg formoder, at hr. Morten Messerschmidt ligesom jeg selv laver grundig research, når vi skal behandle lovforslag, læser op på sagerne, læser, hvad der ligger af viden, og hvad der ligger af evidens for, at netop det her lovforslag kunne give mening.
Peter Kofod (DF), 2024-11-12:
Tak for det.
Jeg vil bare spørge, hvornår Socialdemokratiet selv skal til at overholde de her regler.
Det er i hvert fald det, de identificerer sig som på Socialdemokratiets hjemmeside.
Hvorfor er det, at Socialdemokratiet står i vejen for diversitet?
Hvorfor er det, at Socialdemokratiet ikke har været de første til at fange det her?
Det må give så meget vækst, hvis man havde flere kvinder med.
Hvorfor har man ikke gjort det til en intern målsætning, før man kaster sådan noget ned i Folketingssalen og siger, at børsnoterede virksomheder bare skal efterkomme det?
Hvorfor halter Socialdemokratiet efter, når det kommer til et spørgsmål, der ifølge ordføreren er så vigtigt og så afgørende?
Birgitte Vind (S), 2024-11-12:
Men med al ære og respekt er Socialdemokratiet en forening, og at sammenligne det med en børsnoteret virksomhed har jeg lidt svært ved at begive mig ind på.
Peter Kofod (DF), 2024-11-12:
Så det vil sige, at ordføreren altså ikke mener, at Socialdemokratiet skal overholde de samme krav til ledelsesforhold, som man kræver af børsnoterede virksomheder?
Ordføreren synes ikke, at hvis man hos andre kræver, at der skal være 40 pct. kvinder, så gælder det også for Socialdemokratiet selv?
Altså, der, hvor jeg kommer fra, der, hvor jeg er valgt, der, hvor jeg har min hverdag uden for de her tykke mure, ville man kalde den slags for hykleri.
Jeg ved ikke, hvad man kalder det i Socialdemokratiet, men sådan er det altså, hvor jeg er født og opvokset.
Birgitte Vind (S), 2024-11-12:
Igen vil jeg bare sige, at jeg synes, det er fantastisk, at ordføreren sammenligner en børsnoteret virksomhed med en forening, hvor medlemmer bliver valgt af forsamlinger – men lad det nu være.
Jeg synes bestemt ikke, det er hykleri.
Det her handler om store børsnoterede selskaber, der sætter standarden for andre firmaer og for hele vores omdømme ude i Europa og i verden.
Vi skal kunne tiltrække de allerbedste ansatte, så jeg synes, det er meget ambitiøst.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-11-12:
Det er lidt underligt, at når jeg spørger ind til, hvad regeringen vil gøre for at lette erhvervslivets byrder i EU og dermed også i Danmark, så henviser ministeren til fru Ursula von der Leyen.
Morten Bødskov (S), 2024-11-12:
Det er rigtigt, at vi møder hinanden i Folketingets Europaudvalg, og så kan hr. Alex Ahrendtsen jo også bekræfte, at er der noget, den her regering har sat på dagsordenen på erhvervsområdet, så er det afbureaukratisering.
Jeg synes faktisk, at Kommissionen og formanden for Europa-Kommissionen, Ursula von der Leyen, fortjener ros.
Hun er kommet med nogle meget, meget klare pejlemærker for afbureaukratiseringer og har sat procenter på, hvad der skal reduceres.
Læser man de såkaldte mission letters til de kommende kommissærer, må man sige, at så står det meget, meget klart.
Og læser man til det, der kom ud af mødet i Budapest her i slutningen af sidste uge, tales der jo med meget store ord om vigtigheden af at få reduceret omfanget af byrder.
For den danske regerings vedkommende er det fuldstændig vores dagsorden, og vi har brugt lang tid på at skabe opmærksomhed om behovet for det og samle alliancer af andre lande for at få bragt omfanget af EU-regulering og byrder ned.
For det er også en del af det her; det er jeg helt enig i.
Birgitte Vind (S), 2024-11-12:
Tak for det.
Den Europæiske Unions indre marked sikrer os fri bevægelighed for varer, kapital, tjenesteydelser og arbejdskraft.
Det er en stor fordel for Danmark og et forenet Europa.
Ud over den fri bevægelighed indebærer det indre marked også en række regler og principper om, at konkurrencen inden for det indre marked ikke må fordrejes, ligesom medlemslandene er forpligtet til at lave ens regler, så det indre marked kan fungere.
Men vi ved også alle sammen, at Europa er under et enormt pres i disse år.
Lande som USA og Kina poster milliarder i statsstøtte.
Det truer det indre marked, og det truer f.eks. danske grønne arbejdspladser og den grønne danske styrkeposition.
Derfor er forordningen om subsidier, der fordrejer det indre marked, afgørende for Danmark og de øvrige medlemslande.
Formålet med forordningen er at sikre lige konkurrence og lige vilkår i det indre marked.
Selv om det udelukkende er Kommissionen, der kan håndhæve forordningen, stiller forordningen samtidig krav om, at nationale myndigheder skal kunne hjælpe Kommissionen, og med dette lovforslag får Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen derfor hjemmel til at yde denne hjælp, så Kommissionen kan håndhæve forordningen om udenlandske subsidier så effektivt som muligt, altså gribe ind, hvis udenlandsk støtte fordrejer konkurrencen i EU's indre marked, så vi sikrer en fair og lige konkurrence.
Så lovforslaget sikrer altså i al sin enkelhed, at vi fra dansk side kan hjælpe Kommissionen med denne vigtige opgave.
Det kan være hjælp til kontrolundersøgelser, hjælp til indsamling af informationer her i landet eller hjælp til at undersøge finansielle bidrag fra myndigheder i lande uden for EU, der er ydet til virksomheder, der opererer i Danmark.
Så med dette lovforslag sikrer vi, at Danmark understøtter, at Kommissionen effektivt kan håndhæve forordningen, og at Danmark lever op til sine forpligtelser, og derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Tak for ordet.
Louise Elholm (V), 2024-11-12:
Tak for ordet.
Jeg synes, den tidligere ordfører gennemgik det meget godt og grundigt.
Selve lovforslaget er et meget teknisk lovforslag.
Altså, vi har aftalt nogle regler i Europa om, at vi ikke vil have, at subsidier fra tredjeverdenslande fordrejer og forvrider konkurrencen i EU, men Europa-Kommissionen har ikke mulighed for selv at håndhæve det, når de skal lave undersøgelser i medlemslandene.
Så for at vi sikrer, at vi kan bistå Europa-Kommissionen med undersøgelser af eventuelle tredjeverdenslandes subsidier, der kan fordreje og forvride konkurrencen i Europa, skal Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen have en hjemmel, og det giver vi dem i det her lovforslag.
Det synes vi i Venstre lyder fornuftigt, og det bakker vi op om.
Michael Rosenmark (DD), 2024-11-12:
Tak for ordet.
Jeg er her i dag i stedet for vores ordfører på området, og som sagt er det min debut her i salen.
For Danmarksdemokraterne er det afgørende, at konkurrencen på det indre marked er fri og fair.
Det er på den ene side vigtigt at give Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen gode muligheder og beføjelser til at bistå Kommissionen med at tilvejebringe oplysninger til brug for deres retshåndhævelse.
Danmarksdemokraterne er enige i, at det er uacceptabelt, at udenlandske subsidier fra tredjelande i dag ikke er underlagt statsstøttekontrol og derfor potentielt kan fordreje konkurrencen på det indre marked.
Et godt eksempel på den problemstilling er den massive statsstøtte til kinesiske biler, som risikerer at underminere den europæiske bilindustri.
På den anden side er vi i Danmarksdemokraterne også opmærksomme på, at Dansk Industri og Danske Advokater i deres høringssvar argumenterer for, at det nuværende lovforslag er en overimplementering af EU-forordningen, som vil give flere beføjelser til danske myndigheder, end hvad forordningen kræver.
Danmarksdemokraterne kan derfor hverken stemme for eller imod forslaget, før det har været udvalgsbehandlet og den eventuelle overimplementering er klarlagt juridisk.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-11-12:
Ligesom med så mange andre ting, der handler om EU, lyder det jo tit utrolig kedeligt på papiret, men dykker man ned i substansen, er det tit rigtig vigtigt.
Og det her lovforslag handler jo om en af de største diskussioner, vi overhovedet har i den her tid, hvilket også blev illustreret i Draghirapporten, nemlig hvordan Europas fremtid ser ud: Hvordan kan vi sikre arbejdspladser og bæredygtig vækst?
Hvordan kan vi blive mere selvforsynende, hvilket også er et sikkerhedspolitisk spørgsmål?
Hvad gør vi, når vi ud af 40 kritiske teknologier ikke er førende i en eneste af dem, men hvor Kina er det i cirka halvdelen af dem og USA i den anden halvdel?
Kineserne pumper statslige penge ind i såkaldt private virksomheder, amerikanerne laver gigantiske statsstøttepakker, og imens falder Europa bagud.
Derfor mener jeg ikke – og det tror jeg også at erhvervsministeren er meget enig i –
at det her kan stå alene.
Vi kan ikke alene have en defensiv tilgang til det og komme efter kineserne, når vi synes, at de f.eks. har givet ulovlig statsstøtte, for vi står også over for en kæmpe skov af lovlig statsstøtte fra resten af verden, som vi bliver nødt til at forholde os til.
Derfor er den vigtigste diskussion jo: Hvordan vil vi sikre i Europa, at vi kan sikre vores uafhængighed i fremtiden – både i forhold til energi over for Rusland og andre pariastater og nye teknologier som kvantechipproduktion, kunstig intelligens og andet?
Europa skal ikke ende med at være et frilandsmuseum, som det er hyggeligt at tage på ferie i.
Vi bliver virkelig nødt til at steppe op og få sat gang i vores konkurrenceevne, og det er den proaktive dagsorden.
Så det her er rigtig fint og vigtigt, men det kan jo på ingen måde stå alene.
Så jeg ser frem til, at vi også i Danmark i højere grad kan komme ind i kampen i forhold til at leve op til nogle af de problemstillinger, som Draghirapporten illustrerer.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (LA), 2024-11-12:
Tak for ordet.
L 60, som vi behandler her, har til formål at bistå Europa-Kommissionen i dens håndhævelse af forordningen om udenlandske subsidier.
Men lovforslaget er en unødvendig overimplementering af EU-forordningen om udenlandske subsidier, og vi kan ikke umiddelbart støtte lovforslaget i dets nuværende form.
Vores bekymringer er flere.
For det første medfører lovforslaget stor indgriben i erhvervslivet.
Lovforslaget giver Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen vidtrækkende beføjelser til at indhente oplysninger og foretage undersøgelser.
Ikke alene får styrelsen hjemmel til at kunne foretage kontrolundersøgelser på Kommissionens anmodning, men den får også ret til at kunne foretage andre undersøgelsesforanstaltninger.
Det vil kunne medføre en uforholdsmæssig stor administrativ byrde for virksomhederne og – i vores optik – et alt for stort indgreb i virksomhedernes arbejde og operationelle frihed.
For det andet indeholder lovforslaget ikke tilstrækkelige garantier for, at fortrolige forretningshemmeligheder beskyttes.
Risikoen for ulovlig videregivelse af følsomme data og brud på databeskyttelsesforordningen er for stor.
For det tredje mangler lovforslaget proportionalitet.
De foreslåede straffe for overtrædelser er i vores optik uforholdsmæssigt store i forhold til de mulige overtrædelser, og det virker unødvendigt, at danske myndigheder skal opkræve tvangsbøder for samme forhold, som Europa-Kommissionen fastsætter tvangsbøder og bøder for.
Som nævnt indledningsvis anerkender vi i Liberal Alliance behovet for at sikre fair konkurrence på det indre marked og at bekæmpe uretmæssige konkurrenceforvridning fra udenlandske subsidier, men det er samlet set vores vurdering, at lovforslagets stærke fokus på kontrol og straf fører til en ubalance mellem behovet for effektiv markedsovervågning på den ene side og behovet for at beskytte virksomhederne mod unødvendig regulering og risiko for misbrug af magt på den anden.
Dette lovforslag går for langt og risikerer at skabe endnu flere unødvendige byrder for virksomhederne og dermed en begrænsning af den økonomiske aktivitet, vækst og velstand.
Vi vil opfordre regeringen til at revidere lovforslaget med en række ændringsforslag, før det kan opnå Liberal Alliances støtte. Tak for ordet.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-11-12:
Tak for ordet, hr. formand.
Jeg vil starte med at sige, at hvis vi ikke får gjort noget ved det her, ender det med, at der ikke er ret mange virksomheder, der kan blive kontrolleret.
For det her handler jo om en væsentlig faktor såsom USA, som giver statsstøtte.
Hvis vi kigger på IRA'en derovre nu, er det sådan, at der er rigtig mange danske virksomheder, der søger til USA netop på grund af det.
Vi kan kigge til Kina og se på de fabrikker og de virksomheder, vi har derude, hvor lignende fabrikker, som er fra Kina, får statsstøtte.
Det her er alvorligt.
Det er ikke bare lidt alvorligt, det er meget alvorligt.
Vi risikerer at tabe kampen.
Men det, vi gør med det her lovforslag, er jo, at vi giver lov til, at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen kan indhente de nødvendige oplysninger, der skal til for at støtte EU i det her arbejde.
Det kan vi godt være med til i Moderaterne.
Det her er jo ikke carte blanche til, at myndighederne skal går ud og undersøge alt muligt andet, som ikke har relevans for det
Jeg kan derfor på en måde godt tappe lidt ind i de bekymringer, der er fra Liberal Alliances side, men det kommer vi da til at holde øje med.
Men vi risikerer at tabe det her på gulvet.
Så er der bare ikke noget at kontrollere ude i virksomhederne, for så er de der bare ikke længere.
Tak for ordet.
Helle Bonnesen (KF), 2024-11-12:
Forslaget her tager udgangspunkt i den eksisterende forordning i Europa-Kommissionen, en forordning, der har til formål at sikre lige konkurrencevilkår i det indre marked ved at regulere subsidier til tredjelandes virksomheder simpelt hen for at undgå konkurrenceforvridende elementer.
En sådan forordning skal nemlig modsvares af en hjemmel her i landet til at hente informationer.
Hvis vi gennemfører det her, vil Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen gennemføre kontrolundersøgelser efter indhentet retskendelse.
Når man ser på høringssvarene, er der i flere påpeget, at det her er et forslag, der går længere end nødvendigt, altså en overimplementering, og giver Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen langt mere vidtgående beføjelser end nødvendigt.
Der er listet en række forhold op, hvoraf ministeren har imødekommet kritikken omkring bøder og tvangsbøder.
Men der er dog stadig væk mange forhold, der gør sig gældende.
Omvendt kan vi forstå, at der faktisk har været behov for de her undersøgelser i Europa, bl.a. med henblik på Kina.
Så formålet kan jo være reelt nok.
Men for Det Konservative Folkeparti er det også væsentligt at få kortlagt, hvor relevant forslaget er for Danmark, og hvordan det vil udspille sig.
Derfor har vi også rettet spørgsmål til ministeren om, om regeringen er bekendt med tilfælde af udenlandske subsidier til virksomheder i Danmark, herunder hvad der er gjort, og hvordan man har fulgt op på det.
Dette spørgsmål er netop oversendt, så jeg forventer ikke svaret nu.
Vi vil som en del af det fremtidige arbejde under andenbehandlingen lade svaret indgå i vores endelig vurdering, og derfor kan jeg ikke på nuværende tidspunkt sige endeligt ja eller nej.
Katrine Robsøe (RV), 2024-11-12:
Tak for det.
Vi anser det som helt naturligt og nødvendigt, at vi også fra dansk side rent faktisk understøtter, at vi kan undersøge det, såfremt der er mistanke om ulovlige subsidier, der konkurrenceforvrider og skader de muligheder, vores virksomheder har i Europa og i Danmark, og derfor støtter vi også lovforslaget.
Jeg synes, det er helt afgørende, at man med en retskendelse kan give tilladelse til, at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen rent faktisk kan gå ind og understøtte Kommissionens undersøgelser af det her, og derfor stemmer Radikale for det.