runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2018-11-20:
Der er rigtig mange afgifter, som bliver foreslået afskaffet i det her lovforslag, som er rigtig gode at afskaffe, f.eks. afgift på kaffeerstatninger og kaffetilsætning, vaffelafgiften – nogle af de afgifter, som er blevet nævnt af andre ordførere heroppefra i dag.
Det er fint for os at fjerne dem.
De giver ikke mange penge, og de virker heller ikke intuitivt særlig meningsfulde.
Til gengæld kan vi ikke se, at det skulle være klogt at fjerne f.eks. afgiften på pantbelagt emballage.
Vi mener fra Enhedslistens side, at det desuden er uklart, hvad konsekvenserne vil være af at ophæve lov om afgift af antibiotika og vækstfremmere anvendt i foderstoffer.
Vi kommer derfor til at stille nogle skriftlige spørgsmål og venter på svar på dem, før vi kan forholde os mere præcist til det element i lovforslaget, der vedrører det, da det jo er helt afgørende for os, at en afgiftslempelse ikke fører til et større forbrug af antibiotika i f.eks. vores svineproduktion.
Grunden til, at man godt kunne tro, at det kunne føre til det,
er jo, at det ifølge forslaget er sådan, at størstedelen af de afgiftspligtige stoffer i dag er forbudt at anvende som tilsætningsstof til foderstoffer.
Det var også det, hr. Dennis Flydtkjær var inde på.
De stoffer, der anvendes i dag, bruges udelukkende for at forebygge eller bekæmpe sygdom og afgiftspålægges derfor ikke.
Det er rigtigt, men en del af problemet i landbruget er, at man giver dyrene utrolig meget antibiotika forebyggende, i sygdomsbekæmpelse, og der må man jo så sige, at hvis afgifterne bliver lavere, vil det alt andet lige være sådan, at man får et incitament til at bruge mere og ikke mindre antibiotika.
Så det kommer vi altså til at spørge ind til i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Så i og med at der er en masse afgifter, der bliver fjernet, som vi sagtens kan se meningen i, men der også er problemet med afgiften på pantbelagt emballage og afgiftsfritagelsen vedrørende antibiotika, som jeg lige har redegjort for, vil vores umiddelbare stilling til det her være, at vi ikke er positive over for forslaget, men tværtimod er negative over for det.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-11-20:
Tak for det, formand.
Det gør vi ved at fjerne en lang række gakkede afgifter, som ikke giver noget særligt provenu til statskassen, og som kræver en masse tid og en masse administration ude i den virkelige verden.
Det synes vi er rigtig, rigtig fornuftigt.
Så det er godt, at der bliver ryddet op i det.
Det kan vi naturligvis bakke fuldstændig op om.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-11-20:
Nogle af de her afgifter er blevet kaldt gakkede, og det synes jeg er meget præcist.
Afgifter skal tjene et formål, de skal være proportionale og rimelige i forhold til det, vi ønsker at fremme, om det er grøn omstilling eller sundhed eller renere luft eller noget andet.
Det er jo underholdende at læse listen over afgifter, som er baseret på ting, der enten ikke længere eksisterer, folk ikke længere forbruger, eller som er ulovlige, og det skal selvfølgelig ikke afgiftsbelægges.
På en lang række områder synes vi at det her giver rigtig, rigtig god mening.
En af mine kolleger var også inde på – jeg tror, det var hr. Joachim B. Olsen; vi er jo altså ikke enige så tit – at for at kunne opretholde tilliden og opbakningen til et afgiftssystem, hvor vi synes det giver mening, skal vi selvfølgelig ikke have et afgiftssystem, der pålægger unødvendige byrder i forhold til det provenu, der kommer ind, og i forhold til det formål, det gerne skulle tjene.
Vi kunne også se det i debatten om nøddeafgiften, at hvis man ikke kan forsvare en afgift, skal man ikke bevare den.
Der er dog to ting, der springer i øjnene, nemlig ophør af afgifter på antibiotika og vækstfremmere i foderstoffer, og det mangler vi fra SF's side svar på hvordan hænger sammen, før vi endelig kan sige, at vi støtter lovforslaget.
Men vi vil gerne, såfremt vi ikke fremmer nogen af de ting, vi gerne vil have reduceret i landbruget.
Anders Johansson (KF), 2018-11-20:
Tak for det.
Lovforslaget her er endnu en udmøntning af erhvervs- og iværksætterpakken, som er supergod.
Overskriften på lovforslaget her er afgifter, men man kunne måske indføje »gakkede«, i hvert fald er der mange af de afgifter, som vi nu får afskaffet, som absolut ikke giver nogen mening, og som vel primært er historisk betingede.
I dag er en lettelsens dag, i hvert fald for byrdebamsen Teddy.
Han har længe været tynget af afgifter, men nu forhøjer vi bundgrænsen for spilafgift på varegevinster, hvilket i praksis betyder, at bamseafgiften bliver fjernet.
Og jeg skulle hilse fra byrdebamsen Teddy og takke regeringspartierne, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre for, at det kunne lykkes.
Saneringspakken og nærværende lovforslag indeholder i alt 30 gode initiativer, hvormed vi fjerner bøvlede og gakkede afgifter til stor glæde for erhvervslivet.
Initiativerne vurderes samlet at lette erhvervslivet for administrationen af byrder for omkring 60 mio. kr.
I Det Konservative Folkeparti er vi glade for, at vi med lovforslaget her tager endnu et livtag med nogle af de gakkede afgifter, vi har i Danmark.
Jeg vil gerne kvittere over for de partier, som har været med til at finde finansieringen til pakken og dermed gjort det muligt at lempe og fjerne 30 afgifter.
Det gavner dansk erhvervsliv, og dermed gør det også Danmark rigere, det styrker konkurrenceevnen, og det sikrer også, at virksomhederne i højere grad kan fokusere på at udvikle deres forretning frem for at skulle bruge tid og ressourcer på indberetninger, på bøvl og på bureaukrati.
Vi kan selvfølgelig støtte lovforslaget.
René Gade (ALT), 2018-11-20:
I Alternativet er vi også positive over for lovforslaget.
Da jeg så det første gang i den form, det havde, da det var med i den pakke, der blev vedtaget, tænkte jeg også, at det så godt ud.
Når vi i Alternativet er meget opmærksomme på faktisk at bruge grønne afgifter til at fremme en grøn dagsorden, skal vi godt nok også være skarpe på og være villige til at afbureaukratisere i form af at skabe den tillid, som Liberal Alliances ordfører lige sagde før, til skattesystemet, så vi ikke har nogen afgifter, der simpelt hen er tåbelige, eller som gør det hele meget mere besværligt.
Derfor ender vi garanteret også med at sige ja, selv om vi har de samme udfordringer, som Enhedslistens ordfører nævnte lige før, med to af elementerne, altså om vækstfremmere og så emballageafgiften.
Det må vi få spurgt ind til i udvalgsbehandlingen.
Men generelt: Hvis vi ikke kan få enighed om de to elementer, bliver det nok noget med, at vi spørger, om vi kan få lovforslaget opdelt.
For vi vil i hvert fald rigtig gerne være med til at sanere de bøvlede afgifter, som der ikke er behov for.
Det har vi også en pligt til, når vi faktisk er villige til at bruge både moms og grønne afgifter generelt fra Alternativets side.
For ellers skaber vi mere bøvl for borgerne og for virksomhederne, og det er ikke, hvad vi har lovet i Alternativet.
Andreas Steenberg (RV), 2018-11-20:
Her i Folketinget bruger vi det begreb, der hedder en samlelov, og jeg tror, at det her forslag vist er en definition på, hvad en samlelov er.
For der er jo en lang række forskellige tiltag, som er samlet i én lov.
Derfor vil jeg også sige til Alternativet og andre partier, der eventuelt skulle ønske at få lovforslaget opdelt, at vi i hvert fald gerne vil være med til det, sådan at partier kan stemme for de dele af lovforslaget, de er for, og imod andre dele.
Det første er, at vi gerne vil rose regeringen og Skatteministeriet for at indsamle en masse borgerhenvendelser om bøvl og uhensigtsmæssigheder i forskellig skattelovgivning og så samle det sammen og også nedsætte et udvalg sammen med dansk erhvervsliv og finde frem til en lang række initiativer, hvor man jo, når man ser det, må sige, at det virker helt underligt og helt på Månen, at vi overhovedet har sådan en lovgivning.
Bl.a. har vi skatter, som beskatter noget, der ikke eksisterer mere.
Det er jo helt logisk at få lavet skattelovgivningen om.
Der er også nogle ting, som kan lette administrationen af skatten ude hos virksomhederne og i skattevæsenet, som også virker rigtig logiske at få kigget på.
Det er vi rigtig glade for at deltage i, og vi er glade for at få ryddet op i en lang række love, som har vist sig uhensigtsmæssige og bøvlede for både myndighederne og virksomhederne.
Så har vi haft et enkelt konkret ønske.
Det var at se på det, der hedder ølmoderationsordningen.
Men det er, fordi vi i Radikale Venstre gerne vil fremme små og mellemstore fødevare- og spiritus-/ølproducenter rundtomkring i vores landdistrikter.
Vi mener, at man rigtig mange steder rundtomkring i landet vil kunne skabe rigtig mange nye arbejdspladser ved at lave lovgivningen, også skattelovgivningen, om, sådan at det bliver nemmere at være en mindre producent.
Ølmoderationsordningen er en mindre ordning, der rammer små ølproducenter.
Så det er ikke, fordi vi kommer til at se en kæmpe revolution i arbejdspladser i landdistrikterne.
Men det er en hjælpende hånd for de rigtig, rigtig mange små mikrobryggerier, der er rundtomkring.
Dem er vi glade for at kunne give en hjælpende hånd med det her mindre initiativ.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-20:
Tak for det.
Det er jo en svær behandling, og jeg blev ærlig talt lidt skuffet lige for lidt siden over – det er svært at holde sig inden for forretningsordenen omkring det i forhold til sprogbrug – at man fra Folketingets side ikke engang vil tillade, når der er to ret vidtgående ændringsforslag, at man så kan få det, hvad skal man sige, drøftet i en udvalgsbehandling.
Det kunne jo sådan set være sket i dag eller i morgen, og så kunne man have tredjebehandlingen torsdag.
Og så ville Folketinget på et grundlag, der måske var en anelse mere oplyst, komme frem til at træffe en beslutning.
Men det har Folketinget så ikke villet.
Og jeg kunne jo godt forstå det, hvis det sådan var den 21. december og man ligesom syntes, at det kom der ikke noget ud af, og at vi ikke havde tid til det.
Men at behandle lovforslag her, som vedrører boliger for den million danskere, der bor i almene boliger, og så vil man ikke engang give plads til at drøfte to ændringsforslag, som åbenbart er blevet aftalt på et eller andet møde i fredags, og som så er blevet skrevet ind i en betænkning her i går og er sendt ud til Folketingets medlemmer omkring kl. 12.00 i går – det vil man ikke tillade man kan få drøftet.
Jeg synes, det er besynderligt.
Med det her lovforslag, L 38, synes jeg, at det er et meget stort problem, at man i lovgivningen fastlægger ...
Nå, ser man det.
Jamen hvis den her sag kan være medvirkende til, at Folketinget får helt styr på sin procedure, synes jeg, det er vældig fint.
Ikke her?
Så er det godt, der er en debat ...
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-11-20:
Som det også blev nævnt af den foregående ordfører, er baggrunden for det her lovforslag, at vi for et godt stykke tid siden lavede »Aftale om Retssikkerhedspakke II«, hvori et af elementerne er, at der blev etableret Skattelovrådet, som vi kunne bede om at undersøge forskellige dele af vores skattelovgivning.
Den første opgave, det fik, var faktisk at kigge på brugen af skattely og på, om de danske regler var robuste og holdbare nok til at undgå det.
Rådet afgav en rapport i marts 2018, hvor de kom med en lang række af klare anbefalinger i forhold til brugen af truster.
Det er så det, som udmøntes i det her lovforslag, hvormed vi får det strammet op og gjort de danske regler noget mere robuste og på den måde også kan undgå, at vi også taber skatteprovenu, fordi folk sidder og spekulerer via den vej.
Det synes vi da er ganske fornuftigt, så fra Dansk Folkepartis side kan jeg sige, at vi støtter det her lovforslag.
Rune Lund (EL), 2018-11-20:
Det her er jo en udløber af den skattelyaftale, som alle Folketingets partier var med i, og som vi er meget glade for.
Bekæmpelse af skattely har været en mærkesag for os i Enhedslisten i mange år – ligesom det faktum, at mange virksomheder på grund af forskellige huller i skattelovgivningen år efter år kan slippe med at betale nul kroner eller næsten nul kroner i skat ved brug af skattely og de muligheder, der er i forbindelse med det.
Det er jo også en af de finter, der kan bruges til at undslå sig for at betale til fællesskabet i den sammenhæng.
Den skattelyaftale, som vi lavede, har igangsat en række gode, men også nødvendige initiativer for at bekæmpe de samfundsskadelige skattely.
Vi er langtfra i mål, men man må konstatere, at vi bid for bid jo faktisk får styrket lovgivningen i de her år, og tingene går i den rigtige retning.
Vi har jo bl.a. også fået bedre styr på at registrere de reelle ejere, altså dem, som reelt står bag et firma, og som ikke skal kunne gemme sig bag stråmænd eller andre for at skjule, hvor formuerne kommer fra, eller hvor de er på vej hen.
Det er jo med til at styrke grundlaget for, at vi kan få betalt den skat til vores fælleskasse, som skal betales.
Så vi støtter selvfølgelig også det her forslag.
Der er rigtig mange gode initiativer i Skattelovrådets rapport om truster.
Det er jo et kompliceret område, som også er fremmed for mange borgere i vores land, da det jo er i udlandet, man især bruger den her form.
Så det er jo sådan, at truster ikke skal bruges til undslå sig for skattebetaling, og lovforslaget indebærer udelukkende stramninger af lovgivningen.
Det er derfor et godt lovforslag, og Enhedslisten kan selvfølgelig støtte det.
Villum Christensen (LA), 2018-11-20:
Jeg tror, at alle kan være enige om, at vi skal have gode værnsregler, så vi kan undgå, at truster kan anvendes til skatteunddragelse i Danmark.
Så det er altså kun godt, at vi får etableret klare regler, så der ikke efterlades muligheder for at omgå de her lidt komplicerede forhold.
Så vi støtter selvfølgelig lovforslaget.
René Gade (ALT), 2018-11-20:
Som mine kollegaer har sagt, er det jo for at imødekomme misbrug af truster og potentielt skattely.
Vi er i Alternativet glade for det samarbejde, der er i Folketinget, om, at vi skal have gjort noget ved det her, og vi er fuldstændig enige – og det er jo først lige begyndt, som også en af min kollegaer sagde.
Jeg vil da bare sige, at jeg ikke tror, at vi var kommet så langt, hvis der ikke havde været whistleblowere.
Jeg tror ikke, at vi var kommet så langt, som vi er nu, hvis det ikke havde fået et massivt fokus her fra Christiansborg fra flere partier.
Så min opfordring er: Hvis man oplever noget, som man ikke synes er, som det skal være, hvis det strider imod ens egen integritet, så skal man, selv om det svært, sige nej. Vi må have skabt nogle systemer, så man kan sige fra.
Det gælder, hvis man er her i Folketinget, eller hvis man er i en kommune og ikke synes, at man kan yde den service til borgerne, man skal, eller hvis man er i en privat virksomhed og faktisk synes, at man gør noget, der er skidt for samfundet.
Det er ikke nødvendigvis sikkert, at man kan gøre det.
Men hvis man har mulighed for at gøre det, er det det, der i dag og for tiden gør, at vi politikere kan træffe nogle gode beslutninger og måske rette op på et system, der er ødelæggende for samfundet.
Jesper Petersen (S), 2018-11-20:
Formålet med lovforslaget er at styrke iværksætterkulturen i Danmark.
Små og mellemstore virksomheder, der er unoterede, og som befinder sig i en opstarts- eller vækstfase, skal have lettere adgang til risikovillig kapital.
Der foreslås et fradrag, både hvis man laver en direkte investering, og hvis man gør det som led i en investorfradragsfond, men altså med samme formål og samme type af investering for øje.
Socialdemokratiet støtter intentionen om at få flere danskere til at investere direkte i virksomheder, ligesom vi gerne vil forbedre rammerne for nystartede iværksættere.
Derfor har vi faktisk også selv foreslået, at der udarbejdes en model for gunstigere skatteforhold for investorer, der investerer penge i iværksættervirksomheder.
Det har vi gjort i det udspil, vi er kommet med tidligere, altså »Vækst der virker«, fra foråret 2017.
Vi har peget på, at man med fordel kunne lade sig inspirere af de modeller, der er i nogle af vores nabolande.
Så vi synes jo egentlig, det er en udmærket ting, at regeringen og aftalepartierne bag den her aftale har fundet frem til at lave et investorfradrag.
Der er også taget højde for nogle af de bekymringer, der kan være i forhold til, hvordan man ville kunne misbruge den form for fradrag.
Så langt, så godt.
Det, som vi er mere skeptiske ved, er jo den størrelse, som fradraget ender med at få.
I første omgang skal det være på 400.000 kr., og siden hen, fra 2023, sættes det op til 800.000 kr., når det handler om de direkte investeringer, og fra 125.000 kr. til 250.000 kr., når det handler om de indirekte investeringer via en investorfradragsfond.
Vi ville kunne støtte forslaget, hvis man holdt det på de 400.000 kr., henholdsvis 125.000 kr., for direkte og indirekte investeringer.
Det ender med at være en målrettet skattelettelse til dem, der i forvejen har mest, og en af de måder, hvorpå man i den her valgperiode er kommet uden om det, at man ikke har kunnet sætte topskatten ned, hvad man gerne ville fra regeringens side, men så fundet nogle andre veje.
Vi har for nylig fået oplyst i et svar til Folketingets Finansudvalg, at det her forslag alene vil give en skattelettelse på 90.000 kr. til de allermest velstående i Danmark.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte modellen, som den ligger her.
Vi vil forsøge at lykkes med i udvalgsbehandlingen at sige, at vi skal holde den på de 400.000 kr., henholdsvis 125.000 kr.
Det ville kunne få vores opbakning, men vi er altså ikke med på at sætte den op til de høje beløb efterfølgende i 2023 med de omkostninger og den, synes vi, for skævvridende effekt, det har.
Villum Christensen (LA), 2018-11-20:
Jeg skal blot meddele, at jeg ikke mener, at der er tidsmæssigt belæg for, at vi kan udsætte den her sag.
Hvad der er sket i fredags, kan vel bedst af alt forklares som et kompromis.
Det er jo en kendt mulighed i det politiske spil.
Og jeg har forstået på ministeren, at det faktisk ikke er muligt at gennemføre en ny behandling.
Vi skal have nye ghettolister den 1. december, tror jeg det er – der nikkes.
Så jeg foreslår, at vi afviser det her nu.
René Gade (ALT), 2018-11-20:
Vores ordfører er her ikke i dag, men jeg vil også gerne argumentere for, at vi får en udsættelse.
Det kom ind i går for vores vedkommende, og debatten kunne i den grad trænge til at komme i udvalget igen.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-11-20:
Tak for det.
Radikale Venstre kan støtte forslaget om at sende lovforslaget til fornyet udvalgsbehandling.
Andreas Steenberg (RV), 2018-11-20:
Det ser vi jo desværre en del eksempler på, hvor meget, meget store beløb bliver flyttet rundt mellem lande på en måde, så der ikke betales skat.
Derfor satte vi os ned, alle partier, og kiggede på forskellige initiativer, vi kunne tage her i Danmark, men også på EU-plan og internationalt plan.
Et af dem var at bede Skattelovrådet om at kigge på truster, og de er så kommet med en rapport med forskellige initiativer, som man kan tage.
Det er de initiativer, der ligger i lovforslaget her, og dem kan vi med glæde støtte, så vi kan få de bedst mulige regler til at undgå skatteunddragelse.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-11-20:
Mine kolleger har redegjort så fint for forslaget, der jo netop er et resultat af Skattelovrådets rapport.
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi har et Skattelovråd, og det er selvfølgelig altid i sidste ende en politisk beslutning, hvad vi skal gøre.
Selv om problematikken med truster ikke er særlig præsent i Danmark, er det noget, vi kan se er en stor udfordring i andre lande.
Derfor synes jeg også, det er rettidig omhu at indføre den her lovgivning og stramme op.
Og SF kan selvfølgelig støtte lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-11-20:
Baggrunden for, at vi står her i dag, er jo, at vi lavede en aftale i juni måned omkring regulering af spilmarkedet i Danmark, en aftale mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og SF, egentlig en gammel forligskreds helt tilbage fra, da vi lavede den delvise liberalisering af spilmarkedet, hvor hovedformålet jo var at undgå et illegalt spilmarked, og ved at lave en liberalisering fik vi dem ind på et reguleret marked, hvilket sådan set har vist sig at være en stor succes, fordi vi nu kan stille krav til udbyderne, men samtidig også måske i større grad kan få fat i dem, som ikke kan håndtere spillet, og som får problemer med det, bl.a. ludomaner.
Denne aftale tager jo så nogle ekstra tiltag, som skal være med til at hjælpe de mennesker, som har en udfordring med det, bl.a. som den tidligere ordfører også nævnte, en ludomanihotline.
Der var allerede en tidligere, men det var Danske Spil, som selv havde den – ganske godt og sympatisk tiltag, de havde lavet, men egentlig er det også ganske fornuftigt, at det bliver bredt ud, så de andre udbydere også tager deres del af ansvaret.
Det bliver det jo så ved, at de så får en, som ligger i et uafhængigt regi i forhold til spiludbyderne, og at de alle sammen er med til at finansiere det.
Det er sådan, at når de tjener nogle penge, er der nogle grænser for, hvornår de lige pludselig får et ret kraftigt hak opad i afgiften.
Det er en grænse, der ikke har været reguleret i rigtig mange år, 17 år for spilleautomater og 25 år for kasinoer, så det er sådan set kun rimeligt, at vi også sørger for, at de grænser følger med tiden.
Aftalen var sådan set rigtig god og indeholdt rigtig mange gode tiltag, hvor det jo så kun er et fåtal, der er her, fordi resten bliver udmøntet via bekendtgørelser eller via et adfærdskodeks, som så skal drøftes sammen med branchen.
Men der er jo sådan set rigtig mange gode ting, hvor vi også forholder os til, hvordan vi måske kan regulere reklamer på en mere hensigtsmæssig måde i dag, altså hvor de bl.a. skal pålægges, at de også informerer om, at der er den her hotline, at der er et ROFUS-register, hvor man kan udelukke sig selv osv.
Så der er rigtig mange gode tiltag.
Så for at foregribe debatten kan jeg nævne det, som hr. Jesper Petersen fra Socialdemokratiet siger omkring limitering, at vi sådan set også er villige til at tage en drøftelse af det, fordi det jo sådan set er rigtigt, at der burde være risiko på begge sider.
Med de ord skal jeg sige, at vi fra Dansk Folkepartis side støtter det her lovforslag.
Louise Schack Elholm (V), 2018-11-20:
Tak for ordet.
Det skyldes jo, at vi sammen har indgået aftale om en delvis liberalisering af spillemarkedet, som gør, at vi ikke har det her store sorte spillemarked i Danmark.
Men samtidig er der nogle problemer med folk, der bliver afhængige af spil, og det er noget af det, vi prøver på at tage os af med den aftale, vi her har lavet om spillemarkedet.
Som de andre ordførere også har sagt, er det kun dele af selve aftalen, der rent faktisk udmøntes i lov.
Men noget af det, der har været utrolig vigtigt for mig, har været, at vi skal prøve at gøre, hvad vi kan, for at undgå, at børn og unge og også voksne udvikler spilafhængighed.
Dem, der er spilafhængige, skal vi hjælpe.
Center for Ludomani behandler i gennemsnit 700 mennesker om året mod ludomani.
I 2017 var 28 pct. af klienterne under 25 år.
I 2009 var tallet 7 pct.
Det synes jeg er dybt ulykkeligt, og derfor er jeg glad for, at vi sammen har taget initiativ til nogle tiltag, som skal være med til at prøve at dæmme op for den udvikling.
De andre ordførere har sådan set været inde på de tre elementer, som vi rent konkret skal lovgive om her, nemlig en gebyrfinansiering af Spillemyndighedens omkostninger forbundet med spilafhængighed, herunder også beskyttelse af spillere mod at udvikle spilafhængighed via bl.a. oplysning og forebyggelse; opretholdelse og drift af en spilafhængighedshotline til dem, der søger hjælp i forbindelse med spilafhængighed, som i dag ligger i Danske Spil, men som fremadrettet skal ligge i Spillemyndigheden, for det giver en tryghed, at den ikke ligger hos en af dem, der udbyder spil, men hos en myndighed; og en indeksering af progressionsgrænserne for afgift af spil.
Det mener jeg er tre gode ændringer, og jeg synes som sagt, at hele spilaftalen er en rigtig god aftale, og jeg håber, at den kan hjælpe i forhold til spilafhængighed.
På den baggrund skal jeg sige, at Venstre kan støtte lovforslaget.