runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Esben Lunde Larsen (V), 2018-02-01:
Tak for spørgsmålet.
Jamen jeg vil ikke stå her og give nogen forsikringer.
Det fremgår af min tale, at vi forventer, at den er færdig til sommeren 2018, og hr. Simon Kollerup ved udmærket godt, at det er det, der er sigtemålet.
Og hr. Simon Kollerup ved også udmærket godt, hvad NLES5 skal bruges til i forhold til den aftale, der er indgået, for det har hr. Simon Kollerup selv siddet ved forhandlingsbordet og fået adresseret.
Simon Kollerup (S), 2018-02-01:
Jo, men så var det også det nemmeste i hele verden bare at sige det her i Folketinget, for jeg tror nemlig ikke, det står så tydeligt i aftalen
Jeg tror, det var noget, der blev talt om ved forhandlingsbordet.
Det, der blev talt om, var, at NLES5-modellen skulle bruges til en genberegning af effekten i hele fødevare- og landbrugspakkens levetid, altså også bagudrettet, og det skal jeg så bare bede ministeren om at bekræfte her i dag.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-02-01:
Det, vi diskuterer i dag, er usikkerheder ved NLES4.
Hvis hr. Simon Kollerup har en interesse i at vide yderligere om den aftale, der er indgået, så er hr. Simon Kollerup velkommen til at tiltræde den aftale, hvilket jeg også har sagt til hr. Simon Kollerup, og så har han ret til at få yderligere gennemgange af diverse forhold i aftalen.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-02-01:
Jeg kan ikke andet end at glæde mig over at høre miljø- og fødevareministeren omfavne Aarhus Universitet på den måde, for jeg kan tydeligt huske, at da forskerne på universitetet brugte deres ytringsfrihed til at kritisere en Venstreminister – eller i hvert fald et regnestykke, som Venstreministeren havde bragt frem – så vedkommende til sidst måtte gå af, så var der stemmer ovre i blå blok, som var rigtig godt trætte af de her saglige forskere.
Så tusind tak for det.
Jeg synes, vi skal passe på, at det her ikke ender med sådan en gang fnidderfnadder, og jeg synes, vi skal have fokus på, at det her handler om vores miljø, vores natur og vores drikkevand, og hvem det er, der skal bære en eventuel usikkerhed ved noget, der måske er gået for stærkt.
Jeg synes, vi skal holde fokus på det.
Vi så en forskel på 3.000 t.
Jeg synes, at man som ansvarlig miljøminister skal kigge på den analyse, der er lavet, og se på, om der er en usikkerhed, som vi på en eller anden måde kan adressere, og anerkende det faktum, at den regner lige, at den ikke har den her buede kurve, som man jo siger er en grundfejl i modellen, og gå sagligt til den diskussion.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-02-01:
Når der er grund til at rose Enhedslistens ordfører, gør jeg det gerne.
Det sker ikke så tit, men jeg vil gøre det i dag, for jeg er helt enig med Enhedslistens ordfører i, at det her er alt for vigtigt et emne til, at der er medlemmer af Folketinget, der polemiserer med en helt unødvendig debat.
Jeg har selv skaffet de forskerkontrakter, vi indgår med forskerne, en udvidet ytringsfrihed ved at revidere kontrakterne, fordi jeg synes, det er enormt vigtigt, at forskerne taler frit.
Og der er ingen viden, der ikke kan tåle at blive modsagt i en debat.
Derfor har det været et spor for mig hele tiden, også som miljø- og fødevareminister.
Jeg roser, når forskerne blander sig i debatten ud fra deres faglige forudsætninger, og det er jo det, de bl.a. har gjort også i den her sag.
Når jeg er optaget af, at NLES5 også kommer med usikkerhedsberegninger, så er det, som ordføreren netop også siger, fordi vi har et sagligt hensyn at tage til vores miljø, og der skal vi vide, hvad konsekvenserne er af det, der foregår.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-02-01:
Jeg vil bare sige, at der ligger en analyse fra en uafhængig forsker, som er bredt anerkendt for at være en af dem, der ved mest om det her.
Da hans analyse udkom, gav alle ham ret.
Man anerkendte, at modellen ikke var usikkerhedsberegnet og valideret.
Man anerkendte, at der var nogle grundlæggende fejl i modellen.
Når en usikkerhedsberegning er relevant, er det jo for at få at vide, om der er blevet regnet forkert, om der reelt er blevet udledt mere kvælstof til – igen det, det her handler om – natur, miljø og drikkevand.
Derfor er analysen relevant, og derfor er det relevant, at ministeren tager ansvar for, at de fejl, der er påpeget, ikke går videre til NLES5.
Det er jo også bekymringen, at den grundlæggende fejl inde i modellen, altså den her kurve, ikke bliver rettet med NLES5.
Så mit spørgsmål er: Vil ministeren sikre, at det bliver rettet i den model, der kommer?
Ida Auken (RV), 2018-02-01:
Mener ministeren, at det ville have været bedre, at NLES4 havde været usikkerhedsberegnet, da man brugte den i landbrugspakken i 2015?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-02-01:
Tak for det.
Jeg har sagt i min ordførertale, at selvfølgelig var det bedre, at der var usikkerhedsberegninger – det ville have kvalificeret modellen – men det var der ikke.
Ida Auken (RV), 2018-02-01:
Ville det så ikke være klogt at få en usikkerhedsberegning lavet hurtigst muligt af de forskere, man hele tiden forholder sig til?
Bl.a. Jørgen E. Olesen siger til Berlingske, at vi burde have regnet på usikkerheden, og vi også burde – i det omfang vi kunne – have lavet en validering af regnemodellen.
Burde man simpelt hen ikke sige, at det vil vi gerne betale jer for at gøre hurtigst muligt, inden man kører videre med lukkede øjne?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-02-01:
Jeg ved ikke, om fru Ida Auken ikke har hørt efter, hvad jeg sagde i min tale.
Der er ingen grund til at lave usikkerhedsberegninger af den eksisterende model, fordi det vil forsinke, at vi får en ny model til sommer, der netop er usikkerhedsberegnet.
Fru Ida Auken har jo haft alle muligheder for at foretage den slags, da hun selv var miljøminister, men dengang var det slet ikke interessant at forholde sig til.
Det er jo det, der er så mærkeligt i den her diskussion.
Vi tager ansvar for at få lavet en model med usikkerhedsberegninger.
Det skulle fru Ida Auken klappe af og være glad for i stedet for at lave sådan en obstruktion i arbejdet, som fru Ida Auken forsøger med det her beslutningsforslag, som er helt unødvendigt, og som vi har diskuteret til endeløshed i et næsten 7 timer langt samråd.
Christian Poll (ALT), 2018-02-01:
Ministeren mener, at vi som politikere og medlemmer af Folketinget ikke skal polemisere i den her sag, og jeg vil bare sige, at jeg ikke føler, at jeg polemiserer.
Jeg føler, at jeg har lyttet til en forsker, som har haft fingrene dybt nede i den her model og udviklet på den i årevis, og som påpeger, at der, sådan som modellen foreligger nu, forsvinder noget kvælstof.
Der er simpelt hen noget, som der ikke er redegjort for, og modellen er ikke klar.
Det svarer til, at man putter en bil på gaden, som endnu ikke er blevet typegodkendt.
Føler ministeren, at det er en forsvarlig tilgang at basere politiske forslag på en model, som ikke er typegodkendt?
Christian Poll (ALT), 2018-02-01:
Tak til Radikale Venstre for at komme med det her beslutningsforslag, som jeg jo synes er en glimrende idé.
Der er sket det besynderlige, at man fra regeringens side har valgt at arbejde i praksis, i den virkelige verden, med en model, som stadig var under udvikling.
Det er ikke noget, vi har fået at vide fra ministerens side.
Det er noget, der er kommet op, ved at forskere er trådt frem og har sagt: Hov, der er noget galt her.
Derfor er det jo en rimelig diskussion, som flere ordførere har fremført: Skal vi stå og have sådan en akademisk diskussion her i Folketingssalen?
Er det egentlig rimeligt?
Jeg synes, at det er interessant at diskutere den her slags, men jeg havde egentlig ønsket, at det ikke var nødvendigt.
Men det er jo nødvendigt, for det, der sker i den her sag, er, at den forsker, som ved allermest om de her modeller, træder frem og siger: Hov, den model, som ligger til grund for landbrugspakken, er ikke færdig.
Den er simpelt hen ikke klar.
Jeg har brugt billedet før, og nu bruger jeg det igen.
Det svarer til, at man har en bilmodel, som man sætter på gaden, inden den sådan set er blevet typegodkendt, og det er jo farligt.
Når det gælder en bil, er det farligt for os andre i trafikken.
I det her tilfælde med landbrugspakken er det farligt for vores miljø, fordi vi altså får beregnet noget, som kan være misvisende.
Og det er ganske rigtigt, at når noget ikke er usikkerhedsberegnet, ved vi ikke, hvor misvisende det er, men det kan være misvisende.
Derfor synes jeg, at det her beslutningsforslag er rigtig godt, det er relevant, at vi får usikkerhedsvurderet NLES4-modellen.
Det kan godt være, at den tidligere har været brugt til at sammenligne med nogle evalueringer og den slags, men det er jo en anden sag at kigge bagud.
Her har man altså valgt at bruge en ufærdig model, der endda bygger på data, som ikke er særlig typiske for den måde, som Danmark er sammensat på, med afgrøder osv.
Den bruger man til at udfolde politiske forslag, som kommer til at virke i årene fremover.
Mit forslag er, at ja, selvfølgelig, lad os få den her model usikkerhedsvurderet.
Hvis ikke det er tilfældet, burde man gå tilbage til den foregående model, som man har arbejdet med tidligere, NLES3, og så er det selvfølgelig rart at vide, at der er en NLES5 på vej, som selvfølgelig skal usikkerhedsvurderes.
Til den tid bør det jo medføre, at hele landbrugspakken bliver regnet igennem med den nye model, så vi kan se, hvad der er op og ned, når den model altså er blevet usikkerhedsvurderet.
Så vi støtter Radikale Venstres forslag og vil meget gerne samarbejde om en, som Socialdemokratiets ordfører foreslog, fælles betænkning eller beretning om det her, som kan sikre, at vi får styr på det, også i tilfælde af at NLES5 skulle ligge og være brugbar til sommer.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-02-01:
Bidragssatsernes himmelflugt har vi nu diskuteret i et par år, og der er også af erhvervsministereren taget skridt til at skabe en bedre sektor i forhold til øget konkurrence, men vi kan stadig væk se, at der er en række problemer.
Derfor har vi jo i SF sammen med Alternativet og Enhedslisten lavet det her beslutningsforslag om netop at sætte en stopper for bidragssatsernes himmelflugt inden for realkreditsektoren.
Jeg stillede for nylig et spørgsmål til erhvervsministeren og spurgte om, hvor høj en grad af profit, der var inden for kreditinstitutterne, og hvor stor en andel af det der så går videre til aktionærerne i form af udbytte og tilbagekøb af aktier, og svaret er, at 68 pct. af den profit går direkte videre til aktionærerne.
Der kan man så vælge at sige, at det må man selv om.
Men for at sætte tingene i perspektiv vil jeg sige, at vi lever i en tid, hvor der er rekordstor indtjening, og hvor der er rekordstore udbytter til aktionærerne, men alligevel skal vi igen og igen høre på det her med, at det er politikernes skyld, at der er stigende gebyrer, fordi vi kræver polstring, stiller kapitalkrav og krav om en kontracyklisk buffer, hvortil Det Systemiske Risikoråd med nationalbankdirektøren i spidsen har sagt, at det faktisk er nu, at vi for første gang skal sætte den her buffer til, fordi der er risiko for overophedning.
Den buffer er netop til for at sikre, at vi ikke igen rammer ind i en ny finanskrise.
Men så får vi at vide, at nej, de 7 mia. kr. er der ikke råd til, det er der ingen grund til, vi skal ikke sætte den her buffer i gang for at beskytte hele den danske økonomi.
Den buffer på de 7 mia. kr. svarer kun til 18 pct. af den indtjening.
Jeg beklager alle de her tal, men det sætter det bare i perspektiv, at 68 pct. af den profit, der er lige nu, går direkte videre til aktionærerne, men at der altså ikke er råd til 18 pct. for at beskytte hele vores sektor.
Det er selvfølgelig lidt nogle andre dagsordener, men det er det samlede billede af en sektor, hvor vi ser, at der ikke er ordentlig konkurrence, at der er rekordstor indtjening, at der er rekordstore udbytter, samtidig med at vi får at vide, at vi ikke kan gøre de tiltag for at beskytte både vores samlede økonomi og forbrugerne.
Så jeg vil også på vegne af Enhedslisten og Alternativet gerne bede om, at man genovervejer, om ikke vi skal sætte det her tiltag i gang, for vores realkreditsektor er altså ved at gå ud af kontrol og er blevet til en malkeko for bankerne i stedet for at være de realkreditinstitutioner, som vi ellers hylder rundtomkring i verden, som skal sikre billige lån til almindelige boligejere.
Simon Kollerup (S), 2018-02-01:
Vi skal jo ikke have fri for tidligt i dag, så jeg vil godt sige lidt på vegne af Socialdemokratiet.
I dag behandler vi lovforslag nr. L 129, som har til formål at regulere, hvordan panthavere kan sikre deres rettigheder i betalingsrettigheder, som de har taget pant i, og det er fornuftigt, for som tingene er lige nu, stemmer praksis ikke overens med lovgivningen.
Den 7. juli 2017 afsagde Vestre Landsret en kendelse, der betød, at pantsætning af betalingsrettigheder skal tinglyses, hvilket vil give væsentlige omkostninger for de danske landmænd.
Gebyret for tinglysning er nemlig væsentlig højere end det gebyr, landmændene hidtil har betalt til Landbrugsstyrelsen, når de har registreret en pantsætning.
Med L 129 sikres, at pant i betalingsrettigheder fortsat kan sikres, ved at panthavere giver meddelelse til miljø- og fødevareministeren.
I Socialdemokratiet synes vi, at det er godt, at regeringen imødekommer den praksis, som landbruget i mange år har haft.
Vi er enige i, at man skal imødekomme landbrugets ønske om at holde gebyrer på pantsætning af betalingsrettigheder nede, men vi er også opmærksom på, at ændringen ikke må blive en stor papirtiger, som kræver store administrative kapaciteter af ministeriet og andre steder.
Derudover synes vi, at det er fornuftigt, at ministeren kan fastsætte nærmere regler om opkrævning af gebyr, men vi vil selvfølgelig opfordre til, at beløbets størrelse løbende bliver vurderet.
Det vil være en fordel, hvis der i fremtiden ikke sker så stejle prisstigninger på gebyret for registrering af pantet, som det her lovforslag jo giver anledning til.
Så med de bemærkninger skal jeg bare meddele, at Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget.
Lise Bech (DF), 2018-02-01:
Tak, formand.
Som den tidligere ordfører sagde, handler det her om pant i betalingsrettigheder efter grundbetalingsordningen.
Den her lovændring sker sådan set for at bevare et velfungerende system, som har virket fint, siden det blev indført.
Lovforslaget har til formål at sikre panthavere deres rettigheder i betalingsrettigheder, som de har taget pant i.
Dette sker, ved at pant i betalingsrettigheder kun kan sikres, ved at panthavere giver meddelelse til miljø- og fødevareministeren, altså Landbrugsstyrelsen.
Ved meddelelsen opnår panthaver beskyttelse mod godtroende aftaleerhververe og retsforfølgning.
På grund af en kendelse i Vestre Landsret den 7. juli 2017 indeholder lovforslaget nogle overgangsregler, og det skaber tryghed for både landmænd og også for panthavere med et system, der var gældende frem til den 7. juli 2017, hvor sikredes pant i betalingsrettigheder blev noteret i Landbrugsstyrelsens register, samt for de panthavere, der har fulgt den hidtil gældende praksis for registrering af pant i betalingsrettigheder.
Erling Bonnesen (V), 2018-02-01:
Tak for det.
Med det her lovforslag bliver det både bedre, mere enkelt og billigere, og derfor kan vi selvfølgelig også i Venstre bakke fuldt op om det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-02-01:
Jeg har fået at vide, at man ikke må løbe op på talerstolen, men jeg ved ikke, om det gælder i dag!
Med hensyn til lovforslaget kan Enhedslisten på baggrund af det materiale, der ligger om lovforslaget, ikke umiddelbart tage stilling til det.
For os er det uklart, om lovforslaget sigter mod blot at lave en administrativ byrdefordeling for den enkelte landmand, altså om lovforslaget blot gør det nemmere for den enkelte landmand at tage pant i betalingsrettighederne, hvis han eller hun skal ud at optage lån, eller om det er for at sikre, at en række landmænd ikke kommer i økonomiske problemer, hvis de efter den dom, der er faldet, får sværere ved at optage lån i betalingsrettighederne – eller om lovforslaget i virkeligheden efter dommen lukker op for endnu en mulighed for, at landmændene kan gældsætte sig yderligere.
Vil lovforslaget med andre ord medføre en generelt øget gældsætning i landbruget?
Det synes vi er et væsentligt spørgsmål at få svar på.
Og det vil vi meget gerne have svar på i behandlingen i udvalget.
Med andre ord er vi i tvivl om, hvorvidt lovforslaget blot er en mindre, teknisk administrativ ændring for at lempe den administrative proces omkring pantsætning af betalingsrettigheder, eller om dette også vil medføre, at landbruget i Danmark generelt vil gældsætte sig yderligere.
Vi vil gerne høre om konsekvenserne af lovforslaget, og derfor vil vi gerne bede om en teknisk gennemgang af forslaget i udvalget, herunder også med hensyn til de gebyrer, som ministeren fremover kan fastlægge, altså hvad det er for et niveau, man forestiller sig det er på.
For der står jo i lovforslaget, at der er en øget administrativ omkostning for staten.
Hvad er det så for et niveau, vi har udsigt til at landmænd pålægges gebyrer på?
Carsten Bach (LA), 2018-02-01:
Tak for det.
Det er heller ikke, fordi Liberal Alliance skal problematisere lige præcis det her lovforslag særlig meget.
Liberal Alliance vil jo sådan helt grundlæggende gerne sikre nogle gode både administrative og økonomiske rammevilkår for det danske erhvervsliv – og i den her sammenhæng jo i særdeleshed for landbruget.
Og hvorfor lave noget om, der jo sådan set egentlig fungerer rigtig fint?
Så Liberal Alliance vil også bare tilkendegive, at vi støtter lovforslaget.
Christian Poll (ALT), 2018-02-01:
Alternativet har jo også sat sig ind i det her forslag og opfatter det som en smidiggørelse af en praksis og nogle regler, som der har været lidt modsatte forhold omkring.
Det er ikke mit indtryk, at det her ændrer beskyttelsesniveauet, og det er jo i mine øjne det vigtigste.
Så som udgangspunkt er vi positive over for det her forslag, men synes også, at det er væsentligt at få svar på noget af det, som Enhedslisten efterlyser i sin ordførertale.
Ida Auken (RV), 2018-02-01:
Radikale Venstre kan støtte det her lovforslag.
Der har selvfølgelig været lidt diskussion om, om det er et rimeligt gebyr, der er blevet fastsat.
Man har hævet det ganske markant, men vi synes, at ministeriet argumenterer fornuftigt for, at gebyret dækker de omkostninger, der er, ved at køre det her system, og det er ikke blevet ændret siden 2005.
Så vi synes, at det er ganske rimeligt, og vi kan støtte lovforslaget.
Trine Torp (SF), 2018-02-01:
Tak for det.
For vi har jo allerede et standardsystem for registreringer af pant, nemlig tinglysning, og som jeg læser det her forslag, er det, man gør, at man reelt får endnu et system.
Som der også står i fremsættelsen, har domstolene sidste år fastslået de betalingsrettigheder, som aktive landmænd kan handle med eller pantsætte af løsøre, og det betyder, at der ved den handel eller pansættelse skal ske tinglysning af hensyn til kreditorer.
Sådan som jeg forstår lovforslaget, går det så ud på at give betalingsrettigheder en særstatus, så man i stedet for at tinglyse kan indberette til Miljø- og Fødevareministeriet.
Men hvorfor ikke samle de her ting i tingbøgerne?
Så vidt jeg kan forstå, er formålet ene og alene at spare landbruget for en relativt beskeden udgift.
Erhvervet sparer, sådan som der står, samlet 1,6 mio. kr., men de administrative omkostninger står til at være op til 4 mio. kr.
Det er dog lidt uklart, om det er engangsomkostninger eller hvad.
Så i udgangspunktet kan vi godt følge formålet, altså at lovgivning og praksis skal følges ad,
men vi har i hvert fald brug for noget afklaring om, hvad lovforslaget præcis indeholder.
Orla Østerby (KF), 2018-02-01:
Tak for det.
Lovforslaget her er jo en beskyttelse af den nuværende form, som man har haft for pantsætning med hensyn til landbrugstilskud.
På tidspunktet var der ca. 522.000 betalingsrettigheder pantsat, altså da Landbrugsstyrelsen modtog henvendelsen fra Vestre Landsret, og derfor er det jo godt, at ministeren tager aktion på det her med L 129, så vi fortsat har det her smidige system, så vi undgår tinglysninger, fordi man kan tage pant ind over Landbrugsstyrelsen.
Det giver god mening, og det er sådan set bare en berigtigelse af det, man har gjort tidligere, altså at det fortsætter man med.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-02-01:
Tak for det, formand, og tak til ordførerne for bemærkningerne.
Lad mig bare indledningsvis sige til Enhedslistens ordfører, at vi naturligvis gerne vil give en teknisk gennemgang af de elementer, der måtte være uafklarede, så udvalget føler sig så godt oplyst som muligt.
Det er jo, som det er sagt, også af ordførerne, sådan, at det med lovforslaget reguleres, hvordan en panthaver skal sikre sit pant i betalingsrettigheder.
En panthaver skal fremadrettet give miljø- og fødevareministeren, uanset om det er mig eller en anden, meddelelse om pantet.
Med meddelelsen opnår panthaver beskyttelse bl.a. mod andre kreditorer.
I dag er en panthaver henvist til at benytte sig af det almindelige tinglysningssystemet for at sikre pant i sine betalingsrettigheder.
Betalingsrettighederne er en forudsætning for, at en landbruger kan modtage direkte støtte efter grundbetalingsordningen, og er derfor værdifulde for landbrugerne.
Ved at sikre kreditorerne adgang til en nem og enkel måde at beskytte pant i betalingsrettigheder på mod et mindre gebyr, bidrager lovforslaget til at sikre fornuftige økonomiske rammevilkår for landbrugserhvervet.
Og med de ord ser jeg frem til behandlingen af lovforslaget i udvalget.
Christian Poll (ALT), 2018-02-01:
Men for nu at bruge mit billede igen: Hvis jeg var bilproducent og havde en velfungerende Volkswagen Golf, der kørte derude, og som var typegodkendt, og jeg så opdagede, at der var store forskelle i forhold til, hvordan den nye model af Golfen bremser, ville det så ikke være klogere af mig lige at få den tjekket en ekstra gang igennem, før jeg så sender den nye model på gaden?
Altså, ville det ikke være fornuftigt, at ministeren gik tilbage til NLES3-modellen, indtil vi er helt sikre på, at NLES4 regner rigtigt?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-02-01:
Jeg ville anbefale hr. Christian Poll, hvis han var bilproducent, at han fik sat nye bremser i bilen.
Det er det, vi gør med NLES5.
Mette Abildgaard (KF), 2018-02-01:
Tak for det.
Og tak for talen fra fru Maria Reumert Gjerding.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Da Enhedslisten var støtteparti for den tidligere regering – jeg er klar over, at ordføreren ikke sad i Folketinget på daværende tidspunkt – var det da også vigtigt for partiet at sikre, at der blev foretaget de her usikkerhedsberegninger, som man nu er meget kritisk over ikke er blevet foretaget?
Var det en meget vigtig prioritet, og betød det, at man stillede det som et krav til de skiftende ministre, der var?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-02-01:
Jeg var ikke bekendt med, og mit parti var ikke bekendt med, at den her model ikke var usikkerhedsberegnet, før det kom frem i offentligheden.
Havde vi vidst det, var det også noget, vi ville have stillet spørgsmål til langt tidligere.
Mig bekendt har man lagt NLES3 til grund for tidligere lovpakker – en NLES3-model, som var valideret og usikkerhedsberegnet.
Helt grundlæggende har vi intet imod, at man skifter model, og vi har intet imod, at udvaskningen muligvis kan være lavere, men det er vigtigt, at man gør det på et solidt grundlag.
Og det, som fru Lise Bech fremførte fra talerstolen, er nyt for mig, altså at den her model skulle have ligget til grund for tidligere lovpakker.
Hvis den har det og ikke har været valideret og usikkerhedsberegnet, må jeg bare sige, at det har vi og i øvrigt ingen andre, tror jeg, været bekendt med.