runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2017-01-11:
Nogle gange hjælper det jo også på de der spekulationer, når man så svarer klart, og man kan jo nok ikke forvente andet, end at der kommer lidt spekulation, når man skriver i et regeringsgrundlag, at man vil være positiv over for private universiteter, hvad jeg er lidt bekymret for.
Men så vil jeg egentlig høre til sidst – ministeren var allerede lidt inde på det – hvad der kan være de negative konsekvenser ved at have private universiteter.
Altså, jeg kan f.eks. have en bekymring for, at det vil betyde, at der vil være færre, der går på de offentlige universiteter, hvor vi har en mulighed for – både blandt de selvejende, men også fra politisk hold – at lave nogle indsatser for at kontrollere og stille krav.
Altså, kan ministeren selv pege på nogle udfordringer og nogle problemer ved at åbne op for flere private universiteter, eller er det bare lykke?
Søren Pind (V), 2017-01-11:
Jeg har meget stor respekt for Folketinget, og den byder mig altså ikke bare lige at redegøre for, hvad jeg kunne gå og finde på.
Det ville altså føre for vidt; det må jeg sige.
Som minister fremsætter jeg de forslag, som jeg nu engang synes, når de skal fremsættes og ikke før.
Det ville være at skabe grobund for alt for mange spekulationer, hvis jeg sådan skulle gå og botanisere i, hvad jeg kunne finde på.
Det kommer jo som sædvanlig fuldstændig an på, hvordan man gør det.
Jeg er ikke nødvendigvis begejstret for masseuniversiteter, og derfor er det heller ikke nødvendigvis sådan, at det ville være en stor sorg, hvis der skete en mere jævn fordeling – apropos – mellem det offentlige tilbud og det private tilbud.
For det er min oplevelse – men jeg mangler dokumentation for det, og det vil jeg så se at få – at vi har besvær med fagligheden for nærværende.
Og der kunne man f.eks. godt se et privat alternativ som en mulighed for at forbedre fagligheden.
Men jeg synes, vi er alt for tidligt ude til at sige noget mere firkantet om på det.
Jacob Mark (SF), 2017-01-11:
Vil ministeren redegøre for sin holdning til, om ministeriet i fremtiden skal involveres mere eller mindre i udpegningen af bestyrelsesmedlemmer på videregående uddannelsesinstitutioner?
Vil ministeren redegøre for sin holdning til, om ministeriet i fremtiden skal involveres mere eller mindre i udpegningen af bestyrelsesmedlemmer på videregående uddannelsesinstitutioner?
Søren Pind (V), 2017-01-11:
Det nemmeste for mig i denne sammenhæng er at henvise til regeringsgrundlaget.
Der står følgende: »Universiteternes samfundsmæssige rolle og ansvar skal tydeliggøres i lovgivningen, og procedurerne for udpegning af bestyrelserne skal afspejle den store samfundsmæssige betydning.
Universiteterne skal fortsat være politisk uafhængige og have en meget høj grad af autonomi, herunder ubetinget forskningsfrihed.
Med klare rammer for ledelsen af universiteterne er der rum for øget frihed og dermed mulighed for afbureaukratisering i sektoren.«
Jacob Mark (SF), 2017-01-11:
Tak for det.
Vi har jo apropos spekulationer gået og spekuleret en del over, hvad det er, regeringen egentlig vil på det her område.
Men nu kan vi vel blive klogere, for Liberal Alliances uddannelsesordfører, som jo i sagens natur også er en del af regeringen nu – Liberal Alliance er det i hvert fald – var ude at sige, at det forslag, som den tidligere regering havde på trapperne, er væk, og at der nu ligger et nyt forslag i ministeriet, som er clearet, og som bygger på checks and balances.
Det skriver han i Ræson.
Det ligger klar.
Ligger der lige nu en model ovre i ministeriet klar til at blive fremlagt?
Bjarne Laustsen (S), 2017-01-11:
Det er rigtig godt at høre, at skatteministeren er glad, og at embedsmændene også er glade for, at der er nogle, der holder øje med de løfter, der bliver givet, og derfor vil jeg jo håbe, at den glæde, der spredes, også kan omfatte de mennesker, der er blevet ramt af de der regler og den usikkerhed, der er på det her område, også i forhold til søfolkene.
Altså, nu er det over et år siden, og jeg står her med det yndigste billede, der viser skatteministeren, endda ude på åbent hav, hvor man siger, at det her er vigtigt, og overskriften bærer helt tydeligt præg af, at det er noget, der ligger ministeren meget på sinde.
For alternativet er jo her, at der, hvis ikke der findes en løsning, så kommer et kæmpe lønkrav.
Det er jo derfor, vi har de ordninger, og derfor spørger jeg nu: Er det EU, eller er det os her i Danmark alene, der bestemmer, hvordan reglerne skal være?
Benny Engelbrecht (S), 2017-01-11:
Tilgiv mig, at jeg på den måde pegede på, at der var noget selvmodsigende i selve artiklens indhold – det er jo ikke sikkert, det er ministeren alene, der står for det – ved at man netop siger, at intet er helligt, og samtidig også påpeger, at der er nogle ting, som der så ikke skal røres ved.
Så kunne ministeren ikke bare for god ordens skyld og for den almindelige undrende offentlighed forklare, om der er nogle andre ting, som også på forhånd i hvert fald ikke kan gøres til genstand for udbud i den offentlige sektor?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-01-11:
Nu glæder jeg mig over, at den eneste undren, der er i den danske offentlighed, er repræsenteret i Folketingssalen.
Der er heldigvis stor og god respons på, at man kan eksperimentere med tingene, både, synes jeg, når vi taler med folk fra regionerne, og når vi taler med folk fra kommunerne.
Så jeg er sådan set meget optimistisk, i forhold til at vi nu skal sørge for, at der kommer mere konkurrenceudsættelse på en lang række områder.
Hvad skolerne angår, kan man sige, at man ikke behøver det, fordi man jo indirekte gør det gennem friskolerne, som vi også har været med til at styrke i de to seneste finanslove.
Benny Engelbrecht (S), 2017-01-11:
Så det var der i hvert fald ikke svar på.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-01-11:
Nu synes jeg, det er ærgerligt, at spørgeren lægger ud med at sige, at han har læst et interview med mig i Altinget i dag, for hvis man har læst det pågældende interview, vil man have set, at der står helt konkret, at jeg siger, at det ikke er folkeskolen.
Så derfor giver det ikke så meget mening med det opfølgende spørgsmål, hvis indholdet i det første spørgsmål var korrekt.
Det skal jeg selvfølgelig ikke gøre mig til dommer over, men det står ret tydeligt, at det netop ikke er folkeskolen.
Det, jeg har sagt, er, at nu skal vi have en fordomsfri debat, at nu tager vi en diskussion med Kommunernes Landsforening, med Danske Regioner og også med virksomheder og lønmodtagere og hører, hvordan vi kan gøre det her bedst muligt.
Det vigtige for mig er, at vi får gang i processen, der har været gået i stå under den tidligere regering og under regeringen før den, som hr. Benny Engelbrecht selv var medlem af.
Den er gået i stå, og den skal vi have gang i.
Det er det, der er det vigtige, og det er det, vi nu sætter i gang.
Bjarne Laustsen (S), 2017-01-11:
Tusind tak, formand.
Må jeg ønske skatteministeren et godt nytår.
Og så kommer spørgsmålet: Mener ministeren, at tiden er inde her i 2017 til at indfri de yderst positive løfter, ministeren har givet de nordjyske flypendlere og de nordjyske søfolk, som er ansat på supplyskibe, der opererer i internationalt farvand?
Karsten Lauritzen (V), 2017-01-11:
Det korte svar er: Ja, det mener jeg, og jeg ville ønske, at det havde været muligt at gøre i 2016.
Der er to sager.
Først og fremmest har jeg stor forståelse for de nordjyske flypendleres ærgrelse over de nuværende regler, der blev indført i 2009, og det er også baggrunden for, at jeg lovede at se på, om der fremadrettet kunne findes en bedre løsning.
Jeg havde selvfølgelig håbet på, at vi allerede nu her i 2017 havde en løsning, så flypendlere i højere grad kunne ligestilles med bil- og togpendlere.
Udfordringen og grunden til, at det ikke er løst, er, at der skal findes en løsning, der er enkel og rimelig for alle, og så skal der naturligvis findes noget finansiering.
Og hvis vi rullede reglerne for befordringsfradrag tilbage til før 2009, ville de nordjyske flypendlere blive glade, men så ville bornholmerne, som var anledningen til, at man ændrede reglerne i 2009, blive meget kede af det, for så ville de blive ramt, og så ville jeg tilgodese nogle nordjyske flypendlere på bekostning af nogle bornholmske flypendlere.
Og det er jeg ikke interesseret i.
Men jeg vil godt sige, at det er min klare forventning, at vi her i 2017 finder en løsning på den sag, og at vi finder den finansiering, der nødvendigvis måtte være behov for.
Så spørges der ind til reglerne for søfolk på supplyskibe.
Og her lægger jeg til grund, at der spørges til, hvornår der foretages en justering af det såkaldte destinationskrav, så søfolk, der arbejder om bord på skibe, der sejler forsyningssejlads til andre skibe på åbent hav, også kan blive omfattet af den skattefri DIS-ordning.
Og der vil jeg understrege, at regeringen er meget positiv i forhold til at lempe destinationskravet, hvis EU-retten giver os mulighed for det.
Når det ikke er sket endnu, er det, fordi der har pågået intensive drøftelser med Kommissionen for at finde ud af, om det er muligt.
Bjarne Laustsen (S), 2017-01-11:
Tak for svaret.
Man kan sige, at skatteministeren ikke rider den dag, han sadler, og nu er vi jo fra det samme område, hvor heste kan være ganske udmærkede, men derfor behøver man ikke at sadle hesten op, før man skal bruge den.
Jeg synes altså, det er lang tid.
Det er jo sager, der går tilbage til 2015, hvor ministeren var meget positiv over for at løse flypendlernes problem.
Og så blev jeg egentlig sådan lidt opstemt her før jul, fordi der var de her regeringsforhandlinger,
Og selvfølgelig skal småkagerne da også bages, det er bedst, hvis det er til jul, de bliver bagt.
Nu har der så været sat vand over til te og alt muligt andet for at få løst de her to sager.
Og derfor er det jo interessant, hvad det egentlige problem består i – ud over det med viljen og det med, at vi lige har lavet en finanslov osv.
Jeg kan ikke forstå, at det er så svært, når nu ministeren indrømmer det, der skete i 2009, hvor man tog noget af nordjydernes fradrag og gav det til bornholmerne.
Det er bestemt ikke, fordi jeg ikke under dem det vel.
Men man behøver jo ikke at genere andre, fordi man vil noget godt for nogen.
Og hvad angår den her sag om de her stationære enheder og det skatteforslag, som ministeren arbejder med, vil jeg selvfølgelig gerne høre, om der er andre end os selv, der bestemmer, om de søfolk fortsat kan være omfattet af den DIS-ordning, når de opererer i internationalt farvand.
Mener ministeren, at tiden er inde her i 2017 til at indfri de yderst positive løfter, ministeren har givet de nordjyske flypendlere og de nordjyske søfolk, som er ansat på supplyskibe, der opererer i internationalt farvand?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-11:
Ja, det er muligt.
Jeg tror, at når vi kigger på, hvad det er for en statistik, som ministeren skal lave en pressemeddelelse ud fra, når vi kommer et år frem, så vil det måske være en statistik, der ser dårlig ud, fordi man med de her lavere ydelser på grund af kontanthjælpsloftet osv. sådan set har sænket indtægten for en stor del af beboerne i den almene sektor.
Jeg vil godt sige tak for debatten her.
Jeg synes, boligministeren har indikeret, at han har et større engagement i boligområdet end den tidligere boligminister, så derfor ser jeg frem til, at vi kan arbejde videre med at få skabt bedre vilkår for de mennesker, der bor i den almene sektor.
Benny Engelbrecht (S), 2017-01-11:
Vil ministeren redegøre for, om han fortsat mener, at der er et besparelsespotentiale i den offentlige sektor på 10 pct., og i så fald hvordan og hvornår ministeren vil gennemføre de besparelser?
Men kan ministeren så ikke bare uddybe, hvad det er, der ikke er helligt?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-01-11:
Mange tak for spørgsmålet, som tydeligvis refererer til et politisk udspil, som Liberal Alliance kom med i 2015, og som vi havde fornøjelsen af blev regnet igennem af daværende finansminister Bjarne Corydon.
Det er en politik, som jeg selv har været med til at lave sammen med andre gode kræfter i Liberal Alliance, og det har jeg hverken lyst til eller mulighed for at løbe fra, og jeg er sådan set også stolt over og glad for den politik.
Vi foreslog dengang, at man skulle effektivisere den offentlige sektor med 10 pct. gennem en forsigtig og gennemtænkt omstilling over en længere årrække.
Er det så sådan, at det potentiale stadig er der?
Det tror jeg faktisk ikke der er nogen tvivl om.
Jeg tror også, det vil være der, når denne regering en dag ikke er her mere.
For selv om man gerne vil løbe et maratonløb, er det jo ikke sikkert, at man, hvis man gerne vil løbe med andre, kan løbe hele ruten, men man kan måske starte med at løbe de første 5 km. Og det er så det, vi er gået i gang med at gøre i den trekløverregering, vi er blevet medlem af, hvor vi sammen med Venstre og De Konservative har en borgerlig-liberal regering.
Den har en god politik, som vi er rigtig glade for.
Jeg synes, Liberal Alliances politik skinner tydeligt igennem, også når det handler om størrelsen på og indretningen af den offentlige sektor, selv om det ikke 1:1 er Liberal Alliances partiprogram, der er regeringsprogrammet.
Jeg har ikke mulighed for lige nu at give alle detaljer med den tid, der er til rådighed her, men jeg vil dog sige, at det er sådan, at den nuværende regering jo ønsker, at der skal være et strukturelt reduceret udgiftstryk.
Den offentlige sektor skal relativt fylde mindre i forhold til den private.
Vi har lagt op til en stor fornyelse af den offentlige sektor, som bl.a. handler om frihed under ansvar, frit valg, tillid til medarbejderne, bedre offentlig ledelse, afbureaukratisering og forenkling.
Så på den baggrund kan man sige at der ikke er nogen tvivl om, at potentialet er der og sikkert også vil vedblive med at være der.
Vi må jo tage tingene i den rækkefølge, vi kan, med de mandater, som vælgerne nu engang har tildelt os.
Benny Engelbrecht (S), 2017-01-11:
Det er en interessant analogi på en maraton.
Sådan lidt hurtig hovedregning siger mig, at en førsteetape på 5 km af en maraton er sådan cirka en ottendedel maraton eller sådan noget.
Så skal det forstås på den måde, at det er ministerens ambition i denne regeringsperiode at nå sådan cirka en ottendedel af de der 10 pct.?
Det ville i hvert fald være en, synes jeg, interessant oplysning, hvis det er det, den offentlige sektor skal reduceres med i denne regeringsperiode.
Jeg har så også noteret mig, at ministeren har givet et længere interview til netmediet Altinget.
Der er måske ikke så mange uden for Christiansborgs mure, der læser Altinget – det er sådan lidt for connaisseurs – men det er jo ikke desto mindre også interessant at få læst, hvad ministeren giver udtryk for der.
Der kan jeg forstå, at når det handler om udbud og balancen mellem det, der foregår af velfærd inden for den offentlige sektor, og det, der måtte blive udliciteret, er der intet, »der er helligt« .
Jeg kan se, at ministeren endda selv har retweetet den pågældende artikel, så jeg går ud fra, at det er noget, ministeren også står inde for.
Det kan være, det ikke er så lang tid.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-01-11:
Til det første spørgsmål er svaret nej.
For øvrigt vil jeg sige til spørgeren, at jeg slet ikke tror, at netmediet Altinget er så ukendt, som spørgeren tror.
Det er faktisk mit indtryk, at det er et af de mere succesfulde danske netmedier og har en ganske stor udbredelse.
Det er i hvert fald mit indtryk – især på den kanal, som spørgeren henviser til, nemlig Twitter og lignende – at der er rigtig mange, især spørgerens partifæller, der er opmærksomme på, hvad der sker netop på Altinget, og hvad jeg siger.
I forhold til konkurrenceudsættelse er det jo regeringens målsætning, som der også står i regeringsprogrammet, at man netop skal gøre mere der.
Benny Engelbrecht (S), 2017-01-11:
Jeg skal lige være sikker på, at ministeren er klar.
Jeg læser spørgsmålet op: Vil ministeren redegøre for, om han fortsat mener, at der er et besparelsespotentiale i den offentlige sektor på 10 pct., og i så fald hvordan og hvornår ministeren vil gennemføre de besparelser?
Mette Bock (LA), 2017-01-11:
Tak for uddybningen af spørgsmålet.
Altså, det er jo en diskussion om, hvor grænsefladerne er mellem, hvad staten, herunder ministre, skal blande sig i, hvad det er, civilsamfundets egne organisationer skal forholde sig til, og hvordan borgerne vælger at organisere sig.
Der har jeg den klare opfattelse, at det er et sundhedstegn, at vi har en arbejdsdeling.
Det skal vi afholde os fra.
Vi skal give gode rammer, men det er organisationerne og organisationernes egne medlemmer, som selv må tage drøftelsen af, om det her er noget, som er ved at udvikle sig på en måde, som berettiger til, at de skal have det ind under deres hat, eller om det ikke er.
Jeg synes faktisk, at de første takter, hvor det netop starter nedefra, ude i kommunerne, hvor man finder ud af at organisere sig på en måde, så det kan komme ind under de almindelige aktiviteter derude, er den rigtige måde at gøre det på.
Jeg ville synes, det var meget mærkeligt, hvis enten vi her i Folketingssalen eller man som minister skulle sige: Dén sportsgren anerkender vi – dén sportsgren anerkender vi ikke.
Det er jo altid en interessant diskussion, og den tager jeg også gerne, men jeg synes, arbejdsdelingen er rigtig, som den er i dag.
Karsten Lauritzen (V), 2017-01-11:
Jeg forstår godt, at hr. Bjarne Laustsen stiller spørgsmålet, og jeg er sådan set glad for det, for det giver jo mig anledning til at gøre mine embedsmænd opmærksom på, at vi har to opgaver her, der skal løses.
Sådan er det.
De skal findes.
Det er ikke lykkedes i 2016.
Jeg håber, det vil lykkes i 2017.
Det regner jeg med.
Og i forhold til destinationskravet skal vi have Europa-Kommissionen med, og den arbejder i hvert fald i den her sag langsommere end både hr. Bjarne Laustsen og jeg selv godt kunne tænke sig.
Men jeg regner med, at vi kommer i mål med begge sager her i det nye år.
Mai Mercado (KF), 2017-01-11:
Det interesserer mig i meget, meget høj grad, hvad der foregår ude i daginstitutionerne.
Jeg synes bare, at når vi har dokumentationskrav, er det meget vigtigt, at de dokumentationskrav er meningsfulde.
For hvis de ikke er meningsfulde, vil man heller ikke indberette rettidigt og ordentligt, og vi vil begynde at se fundamentet smuldre.
Så det er vigtigt, at de dokumentationskrav, der er, er meningsfulde og bliver brugt.
Og jeg har bare svært ved at se, hvad dokumentationskrav om kosten skal munde ud i, altså hvilken betydning og politisk relevans det har, om der er svinekød i en institution eller ej.
For jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at det jo i sidste ende er forældrene, der bestemmer, hvad det enkelte barn spiser.
Så jeg vil sige herfra, at det bliver for rigidt at lave dokumentationskrav i forhold til kosten.
Susanne Eilersen (DF), 2017-01-11:
Jeg kan så ikke forstå, at ministeren i hvert fald i første omgang ikke ønsker at indhente sådanne oplysninger, så man i hvert fald får kendskab til omfanget af det.
For som ministeren siger, er det jo forældrenes ansvar, men lige pludselig bliver forældrene frataget et ansvar i forhold til at give børn noget bestemt mad, når det fravælges i en daginstitution.
Og derfor kan jeg kraftigt anbefale ministeren, at man i hvert fald overordnet set én gang prøver at indhente de oplysninger for at se, hvor stor problematikken er, og om den er så stor, at man skal gøre noget mere ved det.
Så en kraftig opfordring herfra til ministeren om i hvert fald at lave en engangsindhentning af de her oplysninger og se, hvordan det står til ude i daginstitutionerne.
Mai Mercado (KF), 2017-01-11:
Jeg tager altid imod en god opfordring, og jeg synes jo, det er et vigtigt emne, altså diskussionen om at bibeholde vores skikke og vores kultur og alle vores danske værdier.
Det er vigtigt at sende som signal, og jeg sender også gerne direkte det signal ud til alle kommuner, at det er vigtigt at bibeholde de traditioner.
Men jeg synes, det er at gå for langt at ville have en indsamling af data og registrering af, hvilke institutioner som måtte have bestemte madkulturer eller bestemte fødevarer.
Og jeg tror sagtens, man kan sende nogle signaler og være opmærksom på det kulturelle, uden at man går så langt, som spørgeren ønsker.
Susanne Eilersen (DF), 2017-01-11:
Det er nemlig lige det, altså at man bliver en del af den kultur, som danskerne har.
Og i forhold til at man i institutioner vælger at tilgodese et mindretals religiøse behov, siger vi jo ikke i Dansk Folkeparti, at man skal spise noget bestemt.
Vi siger bare, at der er noget, der ikke skal fravælges.
Altså, jeg pålægger ikke nogen at spise noget, de ikke ønsker at spise.
Men jeg mener så heller ikke, at man skal fratage andre retten til at spise det, som man plejer at spise.
Nu snakker vi jo meget om parallelsamfund og kulturskred, og vi har også set det i f.eks. svømmehaller, hvor man siger, at børn skal deltage, uanset om det er piger eller drenge osv.
Og det her kan godt opfattes som en lille del.
Men det er en lille del ud af mange ting i forhold til dansk kultur og danske værdier, som vi alle sammen gerne vil have.
Derfor burde det også interessere ministeren, hvad der foregår ude i daginstitutionerne.
Mogens Jensen (S), 2017-01-11:
Tak for det.
Jeg skal læse spørgsmålet op: Anerkender ministeren e-sport som en sport, og er ministeren enig i, at det er vigtigt, at e-sporten kan udfolde og udvikle sig under samme gode foreningstradition som andre sportsgrene i Danmark?
Mette Bock (LA), 2017-01-11:
Det gør jeg.
Nu skal jeg lige have det rigtige svar foldet ud – det er en meget stor fordel, at spørgeren stiller mig spørgsmålet på forhånd.
Det vigtigste må jo være, at det er en aktivitet, som faktisk samler mennesker på tværs og skaber nogle nye fællesskaber, som har en anden form, end hvad vi har set tidligere.
Sådan er det jo.
Når noget nyt opstår, kan der samles nye fællesskaber.
E-sporten i Danmark har sin egen organisation, som hedder eSport Danmark, som bl.a. arbejder for at udfolde e-sport som en folkeoplysende foreningsaktivitet.
De selvstændige e-sportsforeninger kan faktisk allerede i dag modtage kommunale midler i henhold til folkeoplysningsloven præcis som andre foreninger.
Så vidt jeg ved, er der faktisk allerede i dag e-sportsforeninger, som lokalt er medlemmer af DGI og Dansk Firmaidrætsforbund.
Så e-sporten er på den måde allerede en del af foreningstraditionen i Danmark og har de samme gode vilkår som øvrige folkeoplysende foreninger.
Jeg lægger faktisk stor vægt på, at vi fra politisk hold ikke skal diktere, hvilke aktiviteter de frivillige organisationer inkluderer.
Der er altså en form for armslængde.
Men jeg synes, det er positivt, at DGI og Dansk Firmaidrætsforbund allerede nu arbejder med, hvordan e-sporten kan rummes i organisationerne, og at Dansk Atletik Forbund, som jo er et specialforbund under DIF's organisatoriske hat, faktisk har taget e-sporten med på skole-OL-programmet.
Dermed får endnu flere børn og unge altså mulighed for at opleve succes i nogle gode fællesskaber som dem, e-sporten også kan være med til at formidle.
Mogens Jensen (S), 2017-01-11:
Jeg er glad for, at ministeren anerkender, at en lang række sports- og idrætsorganisationer er gået ind i et samarbejde med eSport Danmark, for det kan jo kun understøtte det, som eSport Danmark selv ønsker, nemlig at man også bliver anerkendt som en sport.
Og det er jo derfor, jeg spørger ministeren, om ministeren er enig i og vil imødekomme det ønske fra eSport Danmark om at blive anerkendt som en sport, for det har betydning for dem og også for deres økonomiske muligheder ud over det, man naturligvis kan få ved at få kommunalt tilskud.
Så det ville jo have betydning, hvis ministeren anerkendte e-sport – og dermed anerkender de mange, der spiller e-sport, og også de foreninger, der arbejder med e-sport – som en sport.
Det er derfor, jeg har stillet spørgsmålet i dag.
Anerkender ministeren e-sport som en sport, og er ministeren enig i, at det er vigtigt, at e-sporten kan udfolde og udvikle sig under samme gode foreningstradition som andre sportsgrene i Danmark?