Jens Joel (S), 2019-02-22:
Tak for det, og tak først og fremmest til Alternativet for at løfte den her debat i lyset af den klimakrise, vi står over for.
Med den gennemgribende forandring af vores samfund, som vi er nødt til at lave på en måde, som også skal have både økologiske og sociale balancer, er det helt ekstremt vigtigt, at vi bliver bedre til at integrere ressourceøkonomien, kunne man sige, vores træk på naturens ressourcer, og så vores udvikling i øvrigt.
For at understøtte det, som vi jo har forpligtet os til i FN-regi, hvor alle verdens lande er gået sammen om verdensmålene, som vi jo også i Danmark har sagt at vi selvfølgelig vil levere vores del til, tror jeg sådan set, at en øget grøn budgettering, et grønt nationalregnskab, nogle modeller, der kan håndtere, hvad vores politiske beslutninger betyder for udviklingen i CO 2 -udledningen eller trækket på ressourcerne eller kvælstofudledningen eller andet, kan være helt nødvendig og give rigtig, rigtig vigtige redskaber.
Vi havde det sådan set allerede under den forrige, forrige regering, altså tilbage til SR-regeringen.
I sluthalvfemserne startede man jo faktisk med at lave en grøn vurdering af finansloven.
Den blev så fjernet af VK-regeringen i 2002, men vi har jo haft ansatser til det.
Finansministeren siger, at man skal lede efter uenighederne her, og finansministeren sagde i sin tale, at det at have en sund økonomi er fundamentet for, at man har råd til at gøre noget ved det grønne.
Der tror jeg måske, vi adskiller os lidt, fordi vi sådan set tror, at begge dele er fundamentet eller forudsætningen for hinanden.
For hvis man laver overtræk på den grønne konto, har man ikke på lang sigt en sund økonomi, og derfor er det sådan set lige så ødelæggende, at det går den anden vej.
Det tror jeg i virkeligheden måske er det, som Alternativet og andre partier med debatten i dag gerne vil understrege over for Finansministeriet, og det helt berettigede vigtige arbejde, der ligger med at holde, om man så må sige, hus med statens finanser, kan man ikke bare gøre løsrevet fra, om der er overtræk på en anden konto.
Nå, jeg vil gerne kvittere for, at finansministeren nu siger, at man vil engagere sig i det arbejde, der foregår i OECD.
Jeg kan forstå, at det har man ikke nødvendigvis været så obs på fra starten, eller hvordan man nu skal tolke de svar, der er givet til Finansudvalget, men jeg tror i hvert fald i lighed med det, hr. Christian Poll sagde, at det er meget, meget vigtigt at indgå i det internationale arbejde – ikke bare fordi det er vigtigt for Danmark og for alle verdens lande, at vi får bedre styr på, hvad vores politik betyder for økologien, om man vil, for økosystemerne, men jo også fordi vi i Danmark takket være et meget dygtigt målearbejde og Danmarks Statistik og sådan noget faktisk har ret gode data.
Så vil jeg gerne sige til sidst, at jeg synes, at når man diskuterer det her, er det jo meget vigtigt både at udvikle en metode til at holde styr på, hvad status er, altså hvad der står på kontoen – ikke bare den økonomiske, men også den miljømæssige konto; det kunne man jo kalde regnskabet, men også, at vi bliver bedre til, når vi laver 2025-planer eller 2030-planer at sige: Hvad er konsekvenserne for CO 2 -udledningen, trækket på jordens ressourcer, kvælstofudledningen og andre ting af, at vi nu vedtager en politik?
Hvad er vores forventninger til, hvad den betyder om nogle år?
Det er jo i virkeligheden den projektering, som Carlsbergfondet og andre også har bidraget til, og som Peter Birch Sørensen, professoren, sidder og arbejder med, nemlig at opgøre, hvad regnskabet egentlig er lige nu, men også hvad buddet på, hvordan regnskabet kommer til at se ud om nogle år, egentlig er, hvis vi gør sådan, som vi sidder og diskuterer i dag.
På den baggrund tror jeg sådan set, at der er meget at komme efter her.
Jeg synes, vi skal diskutere i udvalget, hvilken tidsplan der kan laves for, hvordan man kan angribe det her.
I Socialdemokratiet er vi i hvert fald ikke i tvivl om, at den her, om man så må sige, grønne budgettering kommer til at spille en stadig større og stadig vigtigere rolle fremadrettet, og vi vil gerne have, at den bliver mere integreret i vores årlige finanslovsproces, men jo også i det hele taget i vores diskussion af den førte politik.