runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2022-02-08:
Jeg har jo egentlig stor forståelse for, at statsministeren bruger så meget tid på procesfnidder, for når man er så, ja, undskyld udtrykket, svag i substansen, må man gå over til procesfnidder og så anklage oppositionen for at være uansvarlig, med udgangspunkt i at regeringen ikke har flertal for sin politik.
Altså, hvis man gennemførte Liberal Alliances økonomiske politik, ville det øge arbejdsudbuddet med 100.000 personer i 2030.
Vi er jo villige til at lave reformer, der øger arbejdsudbuddet.
Jeg vil gerne tilbage til substansen, for jeg gider ikke bruge min tid på procesfnidder, og det, jeg gerne vil have statsministeren til at forholde sig til, er jo det mest effektive værktøj i skattespørgsmål, nemlig at lette skatten på den sidst tjente krone.
Jeg undrer mig: Forholder det sig sådan, at det er vigtigere at undgå, at de rige bliver rigere, end det er at løse samfundets udfordringer?
Er det vigtigere, at man undgår, at det gamle Corydonspøgelse spøger i baggrunden, og så nægter man at lave reformer, der ser på ydelsernes størrelse i Danmark ud over på dimittendspørgsmålet?
Vi kan jo ikke lave det hele med andengenerationsreformer, så det er det, jeg gerne vil have statsministeren til at forholde sig til: Er klassiske arbejdsudbudsreformer noget, man er villig til at tage fat på?
Der er en stor opgave foran os, og jeg gider ikke bruge mere tid på procesfnidder.
Mette Frederiksen (S), 2022-02-08:
Vi fjerner modregningen i pension.
Det er til fordel for helt almindelige mennesker.
Når vi nu taler om Liberal Alliances økonomiske politik, hvad vil den så egentlig betyde, ud over at den vil få flere i arbejde?
Den vil betyde galoperende ulighed.
Den vil på alle afgørende parametre svække det danske velfærdssamfund.
Ja, den vil vel, når alt kommer til alt, betyde, at Danmark ikke længere vil være Danmark.
Sikandar Siddique (FG), 2022-02-08:
Jeg fristes næsten til at sige, at statsministeren er on fire i dag.
To ting, som regeringen ofte bliver kritiseret for, er klimanøl, og så er det magtfuldkommenhed.
Det har også været fremme her i debatten i dag, og ordet magtfuldkommenhed er blevet nævnt flere gange.
I den seneste uge har vi set en minister, der blev nødt til at træde tilbage, fordi han under infrastrukturaftaleforhandlingerne tilbageholdt klimaberegninger.
Men i samme uge kommer det så også frem, at nu tidligere skatteminister Morten Bødskov blev indkaldt i samråd, fordi den tidligere skatteminister også har tilbageholdt klimaberegninger for hybridbiler.
Problemet er bare, at i den sag med hr. Morten Bødskov, altså i forhold til hybridbilerne, kan vi ikke komme endeligt til bunds i sagen.
Og hvorfor kan vi ikke det?
Det kan vi ikke, fordi statsministeren har lavet en ministerrokade, der gør, at den tidligere skatteminister nu er blevet forsvarsminister.
Så er der jo ikke noget at sige til, at regeringen har et image, der siger, at der er klimanøl, og siger, at der er en magtfuldkommenhed.
For Frie Grønne virker det ærlig talt heller ikke, som om regeringen tager sit historiske grønne mandat på sig eller tager demokratiet alvorligt nok.
Derfor er jeg nødt til at spørge statsministeren: Mener statsministeren, at det er hensigtmæssigt for Folketingets mulighed for at føre kontrol, opsyn med regeringen, at man flytter en minister midt i en krise, så vedkommende ikke kan høres af Folketinget, f.eks. ved et samråd, og var det derfor, at statsministeren flyttede hr. Morten Bødskov fra Skatteministeriet?
Mette Frederiksen (S), 2022-02-08:
Det jo lidt besynderligt at høre fra en mand, som nægter at gå ned og stemme for konkrete løsninger.
Om lidt kommer en række lovforslag til behandling, og der kan Liberal Alliance jo i lighed med andre ansvarlige partier at gå ned og trykke på knappen, og så kommer der mere arbejdskraft.
Det har man så valgt at tage som gidsel, må man forstå, i sådan et lidt indadvendt terapeutisk program for blå partiledere.
Det er da noget mærkeligt noget.
Det må I gerne bruge jeres tid på, men det må I da gøre i fritiden.
Når I er på arbejde, skal I da løse de problemer, der er.
Det er da dybt besynderligt, når der er en række partier, der vælger at tage ansvar og lægge noget frem, at man så siger: Nej, uha, man vil gerne have det anderledes eller have noget andet, og så kan man ikke stemme for.
Gå ned og stem for, og så kan vi gå i gang med næste diskussion om den næste reform.
Mattias Tesfaye (S), 2022-02-08:
Lad mig starte med at sige, at vi godt vil slå hårdt ned på dem, der udøver social kontrol, og vi har også, heldigvis i fuldstændig enighed i Folketinget, skærpet straffen på det område, og det er jeg glad for.
Nu ligger visumreglerne måske en anelse uden for det, forespørgselsdebatten er indkaldt efter, men nu er det blevet rejst et par gange, så lad mig bare sige, at det er rigtigt, at alle verdens lande er inddelt i 5 kategorier.
Kategori 1: De kan bare rejse ind i Danmark.
I kategori 5 er det noget sværere at få et visum.
Og det er jo, fordi vi har erfaringer med, at hvis man giver visum, f.eks. til somaliske statsborgere, som indrejser, er der mange af dem, der søger asyl bagefter, og det ønsker vi ikke.
Så er der kategori 4, 3 og 2, og jo højere kategori, man kommer i, jo sværere er det at få et visum.
Jeg vil så sige, at i det konkrete tilfælde med Pakistan er det halvdelen af dem, der søger visum, der trods alt får det.
Vi insisterer bare på at have en ret restriktiv tilgang, og hvis man f.eks. skal til en begravelse eller andet, kan man godt få et visum.
Det er der masser af mennesker der får.
Men det er rigtigt, at det er meget sværere for en pakistaner end for en amerikaner, og det er, fordi der ikke er særlig mange amerikanere, der søger asyl, når de kommer til Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2022-02-08:
Altså, Folketinget har de værktøjer, som Folketinget ønsker at have til at afdække alle politiske forløb, og det er jo op til Folketinget at tilrettelægge, hvordan man ønsker at afdække og undersøge og i det hele taget arbejde politisk.
De meget voldsomme ord, der bruges, mener jeg ikke der er noget grundlag for at bruge, og jeg kan ikke genkende det.
Sikandar Siddique (FG), 2022-02-08:
Statsministeren svarede ikke på spørgsmålet om, hvorvidt statsministeren mente, at det skulle frem og vi skulle undersøge det her til bunds.
Jeg har 1 minut.
Jeg vil spørge til CO 2 -afgiftanbefalingerne, der er kommet frem i dag.
Det er ikke ambitiøse anbefalinger overhovedet.
Vi taler om, at Danmark gerne vil være et foregangsland, men der bliver lagt op til, at der skal være en afgift på omkring 750 kr.
I Frie Grønne så vi gerne, at vi havde en flad ensartet CO 2 -afgift på 2.000 kr.
Så jeg vil gerne stille statsministeren spørgsmålet: Er statsministeren enig i, at det er altafgørende, at den størst mulige klimaeffekt altid bliver prioriteret højere end økonomisk vækst i klimapolitiken?
Mette Frederiksen (S), 2022-02-08:
Man skal jo høre meget, før ørerne falder af, men når vi har diskuteret magtfuldkommenhed her i dag, er det, fordi det er sagt af forskellige parter, og i dag bliver jeg så af Dansk Folkeparti foreholdt, om jeg ikke ligesom kan springe Folketinget over og stoppe forhandlingerne.
Det er også lidt særegent, for
når Folketinget beslutter sig for ikke at have tillid til en minister, altså hvis ikke der er tillid til en minister og ministeren træder tilbage, så er statsministeren af omstændighederne tvunget til og kan ikke gøre andet end at foretage en ministerrokade.
Så må Folketinget jo i øvrigt bruge de parlamentariske værktøjer, som Folketinget ønsker at bruge i forskellige sager.
Så vil jeg bare afslutningsvis anholde den der præmis om, at vi ikke lever op til det grønne mandat.
Det er jo enormt let at sige, måske i særdeleshed for et parti, som ikke altid tager ansvar for at finde løsninger.
Men det er der heldigvis andre partier der gør, og Danmark er nu et af de lande i verden, der ikke alene har de højeste grønne ambitioner, men som faktisk også formår at få dem forankret i virkelighedens verden og leve op til Parisaftalens ord og forståelse og leve op til 70-procentsmålsætningen.
Vi er så godt på vej, at nogle gange ville det måske være meget godt, hvis alle herinde også turde sige det, så dem, der står derude, kan se, at demokratiet virker.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-02-08:
Ja, det svarer til cirka en halvtredser om måneden for folk, der går på arbejde.
Og tak for salgstalen i forhold til Arnepensionen.
Jeg kender udmærket argumenterne.
Faktum er jo bare, at man har hevet mennesker ud af arbejdsmarkedet, man har mindsket arbejdsudbuddet, og det, man har gjort med »Danmark kan mere«, er sådan set bare at dække det hul plus en smule mere, og så står vi i de kommende år og mangler 90.000 hænder på det danske arbejdsmarked, som Jacob Bundsgaard efterlyser reformer af.
Jeg er glad for høre, at regeringen gerne kommer med flere forslag, men jeg har bare svært ved at se, hvad i alverden det skulle være.
For det forholder sig jo sådan, og statsministeren må rette mig, hvis jeg tager fejl, at man nægter at tage det mest effektive værktøj i brug i forhold til skatten, og det er at lette skatten på den sidst tjente krone.
Det kan være topskatten, og der er også andre veje til at lette skatten på den sidst tjente krone.
Hvis man nægter det, er det vel at prioritere ideologi over konkrete løsninger.
Pernille Vermund (NB), 2022-02-08:
Regeringen har det med at gå på grund.
Sådan er det gået med alle regeringens løfter i udlændingepolitikken, det kommer ingen vegne.
Senest var der den stort opslåede arbejdspligt på 37 timer for indvandrere, som statsministeren ellers var meget storladen i retorikken omkring, da sagen skulle sælges til vælgerne op til valget.
Det kunne statsministeren desværre heller ikke levere, da det kom til stykket, ligesom det var tilfældet med det nye asylsystem og løftet om, at flere kriminelle udlændinge skulle ud.
Det bliver bare ikke til noget, for regeringen kan åbenlyst ikke finde ud af det, og man kan heller ikke få sit eget parlamentariske grundlag med på det.
Det eneste, som venstrefløjen og Radikale Venstre vil være med til, er at lukke flere ind og sende færre ud og hæve de offentlige ydelser.
Selv et minimalt forslag fra regeringen om at få 250 indvandrere i arbejde – 250 indvandrere, som skulle ud at bestille noget – kunne man ikke få støttepartierne med på, heller ikke selv om statsministeren lovede at ansætte en mindre hær af sagsbehandlere og bruge 200 mio. kr. på det.
Så er det, jeg vil spørge statsministeren, om tiden måske ikke er inde til at finde de rigtige løsninger frem.
Statsministeren sagde jo helt rigtigt i 2018 – og jeg citerer: »Helt grundlæggende må det være sådan, at når man har fået ophold i Danmark, så skal man selvfølgelig forsørge sig selv.«
Det er jeg fuldstændig enig i – fuldstændig.
Udlændinge i Danmark og indvandrere skal selvfølgelig ikke leve på offentlig forsørgelse.
De skal forsørge sig selv, og kan de ikke det, må de rejse ud.
Statsministeren er åbenlyst stødt på grund her, og jeg vil gerne hjælpe med at få statsministeren bragt flot fri igen og få løst det her for danskernes skyld.
Skal vi gøre det sammen?
Mette Frederiksen (S), 2022-02-08:
Ja, det er en god idé, men det er jo mageløst, når, som jeg forstår det, fire og måske sågar fem blå partier – jeg ved det ikke – men i hvert fald de fire partier, der står uden for aftalen, siger, at man ikke vil være med til at løse det, og man så efterfølgende kritiserer os for, at vi ikke kan få forslaget igennem.
Hvad skal jeg så gøre?
Jeg mener stadig væk, det er et godt forslag, og lad mig bruge min taletid til at forklare hvorfor.
Der er en alt for stor andel af kvinder med ikkevestlig baggrund i Danmark, der ikke er på arbejdsmarkedet.
Det er ikke godt for noget.
Det er ikke godt for dem selv; det er ikke godt for deres økonomi; det er ikke godt for deres manglende indbetaling til pension, når de bliver gamle; det er ikke godt for ligestillingen mellem mænd og kvinder; og det er heller ikke godt for den næste generation af børn, der vokser op i hjem, hvor mor ikke går på arbejde.
Alle de her kvinder skal vi have ud på arbejdsmarkedet.
De skal bidrage aktivt hver eneste dag, også økonomisk, til det danske samfund.
Derfor har vi foreslået en 37 timers arbejdspligt.
Jeg synes, det er en indlysende god idé, og det er mig faktisk helt ubegribeligt, at vi ikke nu har kunnet få et flertal i Folketinget for en idé, der er så utrolig god.
Så har vi så gjort den endnu bedre ved at foreslå, at vi så at sige tager mange af de her kvinder og beder dem om at løfte en arbejdsopgave på ældreområdet, hvor vi i dag mangler arbejdskraft.
Stadig væk er der ikke et flertal af partier i Folketinget, der vil være med til at løfte den opgave.
De eneste, der taber i det her, er jo – igen – det danske samfund, og derfor kunne Folketingets partier bare sige, uagtet at det er os, der har fundet på en virkelig god idé, at det lægger man bare til side, og at man selvfølgelig går ned og stemmer for det, så de kvinder, der i dag sidder hjemme og ikke går på arbejde, fra på mandag kommer ud og gør nytte for deres overførselsindkomst.
Så god er den faktisk!
Pernille Vermund (NB), 2022-02-08:
Det er jo simpelt hen morsomt.
Undskyld, jeg griner.
Men statsministeren kan seriøst ikke mene, at et forslag, der får 250 indvandrere – 250 indvandrere – i arbejde for en pris på 200 mio. kr., er en indlysende god idé.
Det kan man da simpelt hen ikke mene.
Det, som regeringen har fremlagt, og det, som statsministeren foreslår her, er jo nærmest en hån.
Der bliver 20.000 indvandrere og efterkommere på kontanthjælp.
Regeringens forslag får 250 i arbejde.
I en tid, hvor både erhvervslivet og vores offentlige sektor skriger på arbejdskraft, er det jo nærmest en arrogant måde at gå til det her på.
Så bliver man nødt til som regering at lægge sig i selen og finde løsninger – finde reelle løsninger – og statsministeren og regeringen kan i og for sig bare invitere os andre til kaffe.
Jeg kommer gerne med løsningen.
Mette Frederiksen (S), 2022-02-08:
Nye Borgerlige er jo ved at begå en i mine øjne faktisk graverende fejl på udlændingepolitikken lige nu, nemlig at man gør det til et teknisk spørgsmål om en beregning i Finansministeriet.
Det her er værdi.
Det her er værdipolitik.
For mig er det værdipolitik.
Når man kommer til Danmark, skal man arbejde.
Man skal forsørge sig selv og sin egen familie.
Hvis ikke man kan det endnu, skal man arbejde for sin ydelse.
Så ligegyldigt hvilke tekniske beregninger eller fremskrivninger der måtte ligge inde i forslaget, så er det slet ikke det, der optager mig mest.
Det, der optager mig mest, er den grundlæggende danske værdi om ret og pligt.
Vi burde have gjort det her for 40 år siden.
Vi burde have gjort det, da vi begyndte at modtage mennesker udefra, og sagt: Der er nogle af jer, der er velkomne.
I skal bare vide, at i Danmark går man på arbejde.
Og der er ikke nogen mænd i Danmark, der skal have lov til at bestemme over deres koner – at de ikke må have lov til at arbejde.
Sådan er det ikke i Danmark.
Men at Nye Borgerlige allerede er nået så langt i at være et almindeligt politisk parti, at man gør det til et teknisk spørgsmål – uha uha uha.
Det her er værdipolitik.
Pernille Vermund (NB), 2022-02-08:
200 millioner danske skattekroner for at få 250 indvandrere i arbejde er ikke teknik.
Det er disrespekt for danskerne og for danskernes penge, og det er for så vidt den samme misere her som på en række andre områder.
Regeringen kommer for sent, og de forslag, der kommer, er kun halve løsninger, hvis det overhovedet er løsninger.
Det gælder for et nyt asylsystem.
Det er ikke blevet til noget.
Det gælder for løftet om at udvide arbejdsudbuddet.
Det er kun en halv løsning, og som vi hørte før, er det uden finansiering.
Det gælder for de stigende energipriser, som hr. Morten Messerschmidt nævnte.
Det er kun almisser til udvalgte vælgergrupper frem for reelle afgiftslettelser.
Og så gælder det for det her om at få udlændinge til at forsørge sig selv, og det er så ringe et forslag, at man kun kan ryste på hovedet og grine ad det.
Og når regeringen ikke kan løse det her, skulle man så ikke gøre noget andet?
Skulle man ikke sige til danskerne: Prøv at høre, vi udskriver valg, i erkendelse af at det her er et reelt problem.
Vi har lovet danskerne at løse det.
Vi kan ikke – nu snart 3 år senere.
Mette Frederiksen (S), 2022-02-08:
Det er så dårlig en undskyldning, at det gør helt ondt i tandrødderne, og jeg må bare konstatere omkring det her forslag, at næsten alle politiske partier har haft travlt med at finde en dårlig undskyldning for ikke at stemme for det i stedet for at tage ansvar.
Og hvad står så tilbage?
Det er så, at man kan stå og grine i Folketingssalen.
Det er fint nok; det bruger vi meget tid på, nok også for meget tid.
Men det, der står tilbage, er jo, at også i morgen vil der være for mange kvinder med ikkevestlig baggrund, der ikke står op og går på arbejde, og hos hvem der ikke er en naturlig arbejdsidentitet, og det taber alle på.
Kvinderne taber.
Ligestillingen taber.
Børnene taber, og Danmark taber.
Så hvis nu vi kunne lægge alt det der til side – alle inklusive – og sætte os ned omkring et bord og kigge hinanden i øjnene og sige: Hvordan sikrer vi, at en af de vigtigste danske værdier om ret og pligt, at det at have et arbejde har en værdi i sig selv, at man om morgenen står op – mange indvandrere gør det i øvrigt dag, nat og aften, fordi man arbejder på forskudte tidspunkter – er så vigtig en del af det danske samfund, at det skal gennemsyre alt, hvad vi laver i udlændingepolitikken.
Så kunne vi skabe resultater.
Vi spilder tiden i stedet, desværre.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-02-08:
Regeringen har jo forsøgt at løse manglen på arbejdskraft med aftalen »Danmark kan mere I«, men selv hvis alle forslagene i den aftale blev stemt igennem af hele Folketinget med det samme, ville vi stadig væk stå med en massiv mangel på arbejdskraft – opgaven er ikke løst endnu.
Regeringen har selv indført den her Arnepension, der hiver 10.000 raske mennesker ud af arbejdsmarkedet, og man formår med aftalen kun lige at dække det hul og så en smule til.
Og det løser ikke problemet.
Frem mod 2030 kommer vi til at mangle helt op til 90.000 hænder på det danske arbejdsmarked, både i den offentlige sektor, men også i den private sektor, og der er det jo statsministerens partikollega hr. Jacob Bundsgaard, der har været ude at slå alarm og sige, at der virkelig er brug for massive reformer, der øger antallet af hænder i det private såvel som i det offentlige.
Min bekymring og min frygt er, at så længe vi har den regering, vi har nu, kommer vi til at stå med problemerne med mangel på arbejdskraft; det vil blive ved med at være en politisk hovedpine, enten til vi får et blåt flertal, eller til vi med en rød regering får en recession og arbejdsløshed.
Og når jeg har det indtryk, er det, fordi regeringen og statsministeren, som jeg ser det, har nogle ideologiske skyklapper på, hvor man er klatret højt op i træ og har prioriteret ideologi over løsninger og økonomisk ansvarlighed.
De mest effektive værktøjer til at sikre mere arbejdsudbud i Danmark er jo som det ene at sænke eller fjerne sociale ydelser, som man har gjort det med dimittenddagpengene, men ikke ønsker at gøre på andre områder, og som det andet at sænke skatten på den sidst tjente krone – det kunne være at rykke topskattegrænsen.
Der er det mit indtryk, at regeringen nægter at se på skattelettelser på den sidst tjente krone af ren og skær ideologiske årsager.
Man er så optaget af at undgå reformer, der tilfældigvis også gavner de rige, at man er ude af stand til at løse manglen på arbejdskraft.
Det er i min optik uansvarligt at prioritere ideologi højere end konkrete løsninger på samfundets udfordringer.
Så jeg vil bare høre: Er statsministeren enig i, at der er brug for mange flere reformer, der øger arbejdsudbuddet, end det, man har gennemført med »Danmark kan mere I«, og hvilke initiativer forestiller statsministeren sig så at det skulle være?
Mette Frederiksen (S), 2022-02-08:
Er der behov for yderligere reformer?
, og det skal jeg vende tilbage til.
Jeg vil gerne anholde den her lidt friskfyragtige tilgang til retten til en værdig tilbagetrækning og bare stille og roligt gøre opmærksom på, at vi her har at gøre med solide danske lønmodtagere, der for, tror jeg, alles vedkommende er startet på arbejdsmarkedet, før partilederen blev født, har haft hårde arbejdsliv – og en del af dem har haft skiftende arbejdstider – ofte uden lang uddannelse, og som for en dels vedkommende i dag er slidt ned, fordi de i mere end 40 år har gjort alt det, samfundet har bedt dem om, nemlig at gå på arbejde.
Jeg synes, at vi i et samfund som vores skal passe på dem, der yder en så stor indsats, og give dem den værdige tilbagetrækning, som dem, der har en stor økonomisk formåen, altid kan gøre, men som er noget, der er langt, langt sværere, hvis man eksempelvis er ufaglært.
Det står jeg fuldstændig på mål for, og jeg er faktisk stolt af, at vi har fået indført det.
Så er der det andet spørgsmål om, hvorvidt én reform kan stå alene.
Nej, det kan den ikke, for vi kommer til at mangle meget arbejdskraft i Danmark, og vi gør det allerede, og det kommer vi også til i fremtiden.
Det kræver også ændringer i vores egen politik, og det spor arbejder vi videre ad.
Jamen jeg anerkender jo grundlæggende ikke, at der skal være en konflikt mellem økonomisk vækst og vores ønske om at nå vores klimaambitioner.
Og mit allerbedste bud er, at hvis man slækker meget på økonomisk vækst på verdensplan, vil det have én betydning før noget andet, og det er, at der vil være millioner af mennesker, der vil dø af sult, og der vil være endnu flere piger, der ikke vil komme i skole, og der vil være endnu flere unge i udviklingslandene, som ikke vil få et arbejde, og der vil være endnu flere helt almindelige familier på det afrikanske kontinent, som hver eneste dag vil være tvunget til at træffe beslutninger, der ikke er gode for klimaet, fordi de aldrig bliver en del af en middelklasse.
Når jeg er tilhænger af økonomisk vækst, er jeg det, fordi jeg ønsker for ethvert menneske, at de kan bo ordentligt, gå ordentligt i skole, uddanne sig ordentligt og have frihed.
Hvis man er imod økonomisk vækst – undskyld – så er man også imod den udvikling, der har løftet millioner af mennesker ud af armod og elendighed på den globale verdensscene.
Så derfor er jeg ikke imod økonomisk vækst.
Jeg er ikke tilhænger af en økonomisk vækst, der går ud over vores klima, og derfor er jeg stolt af at stå i spidsen for en regering, som sammen med et flertal her i Folketinget er i gang med at finde de klimaløsninger, der gør, at vi kan vækste, men gøre det på en forsvarlig måde, både hvad angår klima og biodiversitet.
Torsten Gejl (ALT), 2022-02-08:
Tak, formand.
Og nu til noget helt andet: I sidste spørgetime tilbage i december spurgte jeg statsministeren om hendes holdning til legalisering af cannabis, på baggrund af at den tyske regering nu vil legalisere cannabis.
Det førte til en dialog, hvor vi delte erfaringer og tanker i forhold til salg og indtagelse af cannabis i Danmark.
Vi talte om problemer og udfordringer, men også om løsningsmuligheder.
Jeg har fået en meget positiv respons på de sociale medier i forhold til vores samtale om cannabis den dag.
Jeg tror, det var, fordi vi lyttede til hinanden og delte synspunkter i stedet for bare at grave os ned i den der helt sædvanlige for og imod cannabis-retorik.
Det betød ikke , at statsministeren ikke redegjorde for en dyb skepsis i forhold til legalisering af cannabis – tværtimod.
Her var statsministeren helt tydelig.
Men statsministeren sagde også, og jeg citerer: Afkriminalisering synes jeg er en anden diskussion, den må vi tage en anden dag.
Det er det, jeg har fået flest henvendelser om på de sociale medier.
Afkriminalisering er jo en model, de f.eks. har valgt i Holland og Portugal, hvor man afkriminaliserer det sidste led, altså brugeren, og gør det lovligt, f.eks. i Holland gennem coffeeshops, at sælge begrænsede mængder af cannabis helt legalt.
Citatet lød helt præcist: »Afkriminalisering synes jeg er en anden diskussion, som jeg må svare på en anden dag«.
Den dag er så kommet, og jeg vil høre, hvad statsministeren tænker om afkriminalisering af cannabis.