runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2024-10-25:
Tak for det, formand.
Ja, det gik lidt stærkere for Tinget med at komme igennem de forrige punkter, end jeg lige havde troet, så jeg skal beklage forsinkelsen, men her har I mig til behandling af lovforslag L 17, der handler om at sikre en effektiv administration i Danmark af den såkaldte CBAM-forordning, der tidligere er vedtaget på europæisk plan, og som får effekt den 1. januar 2026.
Baggrunden er, at EU's kvotehandelssystem sætter en pris på CO 2 -udledningen, der foregår inden for EU's grænser.
F.eks. betaler den tyske stålindustri, når den producerer stål, og franskmændene betaler, når de producerer biler.
Men når produkter importeres fra producenter uden for EU, betaler man ikke for den CO 2 -udledning, de har forårsaget.
Det betyder to ting: at udenlandske industrier vil have en konkurrencefordel sammenlignet med europæiske virksomheder, og at der er en risiko for, at produktionen og dermed CO 2 -udledningen flytter til udlandet i stedet for at blive reduceret, og så er vi jo sådan set lige vidt.
Derfor har EU indført en CO 2 -told, også kaldet en kulstofgrænsetilpasningsmekanisme – det meget mundrette danske ord for det – med Kommissionens Fit for 55-lovgivningspakke.
Jeg skal beklage at bruge det engelske udtryk, men det er altså det, den er kaldt i EU-sammenhæng.
CBAM står for Carbon Border Adjustment Mechanism, men lovforslaget bærer selvfølgelig den danske betegnelse, så vi taler om indførelse af den her kulstofgrænsetilpasningsmekanisme.
Forordningen er en del af indsatsen for at sikre et mindre klimabelastende EU, og at også udenlandsk producerede produkter i de nævnte klimabelastende brancher pålægges CO 2 -bidrag og ikke kan smyge sig udenom.
Det sikrer altså, at importører af varer som jern, stål, aluminium, cement, gødningsstoffer, brint og elektricitet vil skulle betale CO 2 -bidrag ved import til EU.
Lovforslaget skal altså sikre, at den omtalte forordning kan administreres i Danmark så effektivt som muligt.
Forslaget bemyndiger ministeren til at fastsætte regler om straf for overtrædelse, klageadgang og gebyrbetaling for administrationen af ordningen.
På den måde bidrager forordningen og den danske indførelse og administration af den til at sikre europæiske virksomheders konkurrenceevne, som der jo med god grund er fokus på, senest i kraft af Draghirapporten, hvis vi skal bevæge os op i de lidt højere luftlag her mod slutningen.
Her lyder konklusionen bl.a., at hvis ikke der skrides til handling nu, er fremtidens Europa et fattigere, mindre lige, mindre sikkert og derfor også mindre frit sted at leve.
Det må vi jo tage alvorligt.
CBAM-forordningen er vigtig for klima og konkurrenceevne, og vi skal sørge for så effektiv en administration af reglerne som muligt i Danmark.
Det støtter Socialdemokratiet, og dermed støtter vi også lovforslaget.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-10-25:
Tak for det.
Vi behandler i dag et forslag, som umiddelbart lyder som noget teknik.
Det fastsætter regler for, hvordan vi i Danmark kan administrere en allerede vedtaget EU-forordning, men hvis vi lige træder et skridt tilbage, handler det faktisk om rigtig meget mere end det.
Det handler om reel klimahandling, det handler om at sætte pris på CO 2 , det handler om at skabe rammerne for, at markedet kan arbejde for klimaet, og så handler det om at sikre europæiske virksomheders konkurrenceevne.
Det er forordningen om at indføre en kulstofgrænsetilpasningsmekanisme – populært kaldet CBAM eller klimatold – så importører af CO 2 -intense varegrupper, der er produceret uden for EU, skal betale samme pris for deres forurening, hvis de sælges i EU, som der betales for de varegrupper, der er produceret i EU, når der allerede betales for forureningen gennem vores kvotehandelssystem.
Det sikrer en mere ligelig konkurrencesituation.
Den vil både være med til at beskytte EU's konkurrenceevne og også anspore vores globale partnere til at tage deres ansvar i Parisaftalen alvorligt.
Det bedste ville jo være en global pris på CO 2 , men klimatolden kan være med til at presse på for, at andre også sætter en pris på deres forurening.
CBAM var en vigtig sejr, da vi forhandlede EU's klimapakke, mens jeg selv sad i Europa-Parlamentet.
Fra Venstres side har vi lagt mange kræfter i at få den gennemført sammen med den liberale gruppe i EU.
Venstre støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-10-25:
Tak for det, formand.
SF er en varm tilhænger af en ambitiøs og fremsynet klimapolitik, der sikrer både klodens fremtid og en retfærdig omstilling i Danmark og i resten af Europa.
Det lovforslag, vi behandler i dag om supplerende bestemmelser til kulstofgrænsetilpasningsmekanismen, CBAM, er et vigtigt skridt på vejen til at sikre, at den grønne omstilling ikke bliver undermineret af uretfærdig konkurrence fra lande uden for EU.
CBAM-forordningen har som formål at forhindre kulstoflækage – et problem, som opstår, når produktionen flyttes ud af EU til lande med lavere klimaambitioner.
Dette betyder, at de udledninger, vi forsøger at reducere her, blot flyttes til andre dele af verden, uden at de globale emissioner mindskes.
Vi risikerer at undergrave vores egen klimaindsats, hvis vi ikke skaber lige konkurrencevilkår, både for europæiske og udenlandske virksomheder.
CBAM sikrer, at de varer, der importeres til EU, bliver pålagt de samme kulstofomkostninger som varer produceret her i Europa.
Dermed modvirker vi kulstoflækage og styrker den grønne omstillings konkurrenceevne ved at skabe ens regler for både importerede og indenlandske varer.
Vi mener, at en stærk og retfærdig klimapolitik kræver, at vi skaber lige vilkår for alle aktører, så ingen kan undslippe deres ansvar for klimaet ved bare at flytte deres produktion ud af Europa.
Det er derfor vigtigt, at sådan en indberetningsproces bliver så enkel som muligt.
Vi ser det som helt afgørende, at vi gør det let for virksomhederne at leve op til de nye krav, så vi ikke hæmmer innovation og vækst i de grønne industrier, ved at sikre, at de får den nødvendige vejledning og digitalisering.
En vigtig pointe, der er blevet rejst ved høringssvaret fra Green Power Denmark, handler om Viking Link, altså forbindelsen mellem Danmark og Storbritannien.
Da Storbritanniens emissionshandelssystem ikke er harmoniseret med EU's, risikerer vi at pålægge strømimport urimelige afgifter, selv om strømmen kommer fra grønne kilder.
Det vil i praksis skabe en form for toldmur, der modarbejder den grønne omstilling.
SF opfordrer derfor regeringen til at arbejde for en aftale mellem EU og Storbritannien, så vi sikrer, at CBAM ikke modarbejder den bæredygtige strømudveksling, som vi jo har behov for.
Samlet set er det her lovforslag et positivt og nødvendigt skridt for at fastholde og styrke vores klimaindsats, og SF har ingen yderligere bemærkninger og støtter forslaget.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2024-10-25:
Tak for ordet, formand.
Og endnu en gang tak for de mange positive indlæg.
Reglerne for at afholde fysiske offentlige auktioner er, på samme måde som reglerne for handel med brugte genstande, ikke fulgt med tiden.
Den nugældende auktionslederlov er helt tilbage fra 1935.
Samtidig er der som nævnt i dag problemer med videresalg af stjålne og forfalskede genstande, også på auktioner.
Det er noget, som vi skal til livs.
Lovforslaget skal bl.a. være med til at sikre, at auktionskøb foregår under betryggende rammer.
Det skal også være med til at sikre kontrol med handel og forhindre, at stjålne eller forfalskede genstande bliver solgt videre.
Med lovforslaget vil der først og fremmest ske en række sproglige og praktiske moderniseringer, der vil gøre reglerne mere tidssvarende.
Forslaget vil gøre det muligt at føre auktionsbøger og auktionskataloger elektronisk.
Forslaget vil også videreføre det krav, der gælder i dag, om, at frivillige offentlige auktioner skal forestås ved en auktionsleder beskikket af justitsministeren.
At det kun er beskikkede auktionsledere, der må afholde frivillige offentlige auktioner, er med til at sikre, at auktionen foregår trygt og sikkert.
Beskikkelsen garanterer også, at auktionsledere har de nødvendige kompetencer og hjælper med at forhindre, at stjålne eller falske genstande bliver solgt på auktion.
Auktionsledere vil fortsat være underlagt en række krav til deres virke, herunder at de ikke må byde på egne auktioner og at de er forpligtet til at afholde offentlige auktioner i den retskreds, hvor de er beskikket.
Forslaget vil også indføre nye krav til auktionsledere, herunder vil det bl.a. udvide auktionslederens undersøgelsespligt.
Når auktionslederen fremadrettet får mistanke om, at en genstand har et ulovligt ophav, vil vedkommende skulle anmelde forholdet til politiet og oveni at afvise at sælge genstanden.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget og står naturligvis til rådighed for de spørgsmål, der måtte opstå.
Mette Thiesen (DF), 2024-10-25:
Tusind tak.
I Dansk Folkeparti støtter vi også det her lovforslag, som netop skal gøre noget af det samme, som vi talte om tidligere, altså netop sikre imod, at der bliver solgt stjålne genstande.
Så jeg vil egentlig ikke holde en længere tale herfra; jeg vil ikke sige andet, end at vi også kommer til at stille nogle spørgsmål under udvalgsbehandlingen på baggrund af det høringssvar, som fru Mai Mercado nævnte heroppefra før.
Vi bakker op om lovforslaget.
Henrik Frandsen (M), 2024-10-25:
Tak for ordet, formand.
Dette lovforslag drejer sig om, at vi skaber rammerne for, at den såkaldte CBAM-forordning indføres i dansk lov.
Det lyder teknisk, og det er det også, men derfor kan det jo stadig væk godt være en god idé at gøre det, og det er det.
Der indføres det, man så mundret har valgt at kalde for en fælleseuropæisk – og nu skal jeg virkelig læse, hvad der står – kulstofgrænsetilpasningsmekanisme.
Det er godt nok et langt ord.
Man skaber altså en ligestilling mellem varer, der er produceret inden for EU, og varer, der er produceret uden for EU.
Den liste, der er omfattet af forslaget, indeholder jern, stål, cement, gødningsstoffer, aluminium, brint og elektricitet.
Det vil, oversat lidt til virkeligheden, sige, at Aalborg Portland, som jo har en kæmpe opgave med at blive CO 2 -neutral, ikke skal konkurrere med cement produceret i et tredjeland, hvor der f.eks. ikke er krav til CO 2 -reduktioner.
Det vil også sige, at i takt med den grønne omstilling i Danmark, hvor vi jo bliver pålagt omkostninger og det bliver dyrere at producere i Danmark, udkonkurreres vi ikke af billigere produkter, som er produceret andre steder, hvor der er lavere forventninger til erhvervslivet.
Det kan godt være, det er teknisk, men det er et godt lovforslag, og Moderaterne støtter i den grad forslaget.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-10-25:
Tak, formand.
Dette lovforslag har til hensigt at etablere supplerende bestemmelser til kulstofgrænsetilpasningsmekanismen og er udarbejdet, med henblik på at der skal gives hjemmel til den danske administration af den såkaldte CBAM-forordning.
Selv om en forordning som retsakt er umiddelbart applicerbar, vil Det Konservative Folkeparti gerne lige ønske en uddybning af et par ting.
Høringssvarene giver udtryk for, at forordningen vil forårsage, at strømmen, der flyder gennem Viking Link fra Storbritannien til Danmark og omvendt, pålægges den her CO 2 -told, selv hvis strømmen er grøn.
I første omgang vil vi spørge, om det kan have sin rigtighed, og i så fald hvad udsigten så er til at lave en aftale med briterne a la den, man lavede i Schweiz tilbage i 00'erne, om anerkendelsen af hinandens systemer, således at vi ikke hæmmer køb og salg af strøm.
For det var jo en del af forudsætningen for Viking Link, at strømmen kunne flyde frit mellem de to ting.
Vi er godt klar over, at det er briternes skyld, at de fik brexit, men kan vi på nogen måde formå at mitigere de ulemper, der kan komme af det her på kort sigt?
Jeg kan læse, at regeringen endnu ikke har forholdt sig til, om der skal laves et gebyr, men fra Det Konservative Folkepartis side vil der bare være en appel.
Der kommer rigeligt med bureaukrati og bøvl fra EU i disse år.
Det er en udfordring, vi forhåbentlig sammen kan sætte på dagsordenen, når Danmark overtager EU-formandskabet næste år.
Men vi har blot en appel til, at vi fra Danmarks side ikke gør ondt værre ved at komme med mere og mere gebyrfinansiering, som vel et eller andet sted godt kan ses lidt som en skjult skat.
Det her er ikke det eneste gebyrforslag, der er på dagsordenen i dag, og i går havde vi også gebyrforslag på dagsordenen.
Det mener vi er uhensigtsmæssigt og burde begrænses så meget som muligt.
Med det imødeser Det Konservative Folkeparti den forestående behandling og svarene på de spørgsmål, vi er kommet med her fra talerstolen.
Mads Fuglede (DD), 2024-10-25:
Tak for ordet.
Hensigten med lovforslaget er at give klima-, energi- og forsyningsministeren bemyndigelse til at fastsætte administrative regler, som muliggør en mere effektiv administration af metanforordningen, herunder særlig muligheden for at håndhæve forordningens regler.
Med forordningen indføres der krav om at måle og rapportere metanemissioner i olie-, gas- og kulsektoren i den daglige drift.
Det er noget, der hænger sammen med EU's metanforordning, som er en del af Kommissionens Fit for 55-lovgivningspakke, som er en administrationslov.
I EU står energisektoren for en femtedel af metanemissionerne, og derfor giver det god mening at sætte ind præcis her.
Med forordningen indføres der krav om at måle og rapportere metanemissioner i olie-, gas- og kulsektoren, hvilket giver potentiale til at forebygge og minimere metanemissioner under driften.
Forpligtelserne omfatter operatører på olie- og naturgasområdet, aktører, der driver transmission fra distributionssystemerne og gaslagrene, samt importører af olie, gas og kul.
Vi ønsker i Danmarksdemokraterne, at det er dem med de bredeste skuldre, der bliver reguleret, og det er kun fair, at man gør det på den her facon.
Derfor stemmer Danmarksdemokraterne for forslaget.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-10-25:
Tak for det.
I EU har vi vedtaget en metanforordning, som skal være med til at sikre, at vi nedbringer udledningen af metan fra energisektoren.
Det er den, vi har fokus på i dag med det her lovforslag, som netop handler om, hvordan vi kan administrere forordningen herhjemme.
En stor del af metanemissionerne i EU kommer fra energisektoren, så det betyder noget for vores rejse mod klimaneutralitet, at vi tager skridt til at reducere de udledninger, ligesom det betyder noget, at vi måler og overvåger emissionerne, som det ligger i forordningen.
Lovforslaget har tre hovedelementer, der gør os i stand til at håndhæve forordningen.
Det handler om sanktioner, hvor forslaget her giver klimaministeren bemyndigelse til at fastsætte sanktionsregler, hvis man overtræder forordningen.
Det handler om klageadgang, hvor Energiklagenævnet bliver klageinstans.
Og så handler det om at give klimaministeren bemyndigelse til at kunne fastsætte regler om betaling af gebyr og fastsætte klagegebyr.
Med det her lovforslag kommer vi et konkret skridt nærmere at mindske metanemissionerne i EU og altså også et skridt nærmere at blive klimaneutrale i 2050.
Tak for ordet.
Jesper Petersen (S), 2024-10-25:
I EU står energisektoren for en femtedel af metanemissionerne.
Udledning af metan er meget belastende for klimaet, og Socialdemokratiet mener, det er vigtigt, at vi får en bedre kontrol med energisektorens udledning af metan.
Det giver potentiale til at forebygge og minimere metanemissioner under driften.
Det er det, der er meningen med lovforslaget her.
Håndhævelsen sker gennem sanktioner, gebyrer og selvfølgelig også en mulighed for at påklage en afgørelse.
Lovforslaget bemyndiger kort fortalt klima-, energi- og forsyningsministeren til at fastsætte regler om straf for overtrædelser af regler fastsat i metanforordningen, om klageadgang og klageinstans og om gebyrer i forbindelse med forvaltning af reglerne.
Lars Aagaard (M), 2024-10-25:
Det uddyber jeg gerne.
Jeg håber, at når ministeren fra talerstolen siger, at regeringen har besluttet sig for, at det her skal gebyrfinansieres, bl.a. i forlængelse af forureneren betaler-princippet, så er det nyttig viden at have for Folketinget, men vi uddyber selvfølgelig gerne, hvad det er, der er baggrunden for gebyret, herunder gebyrets størrelse, og herunder vil vi også sætte nogle ord på det, som hr. Mads Fuglede pegede på, altså intentionen fremadrettet om at kigge på, om gebyret skal differentieres i henhold til størrelsen på virksomheder osv.
Det vil indgå i det videre arbejde.
Så det gør jeg selvfølgelig hjertens gerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-10-25:
Det er da godt, at ministeren kan se, at der er grund til at diskutere videre, hvad det er for nogle varegrupper, der skal være omfattet af det, for det er jo ikke kun soja, jeg lige kan komme på, det er jo sådan set også træflis, som kunne være et emne, og andre ting som byggematerialer, som er energitunge.
Nu sagde ministeren, at det er intentionen at komme frem til, at det skal være gebyrfinansieret, og ministeren nævnte så nogle tal.
Der står sådan set her i den skriftlige fremsættelse, at der senest inden førstebehandlingen forventes afklaring omkring de her gebyrer.
Jeg synes ikke, det er godt nok.
Det er vi nødt til at få præciseret i en udvalgsbehandling, nemlig hvor det er, regeringen vil lægge sig.
For det er da sådan set vigtigt, når vi skal give bemyndigelse til en minister og der er et gebyr, som der er flere der stiller spørgsmål til.
Lad os da vide, hvad det er.
Så det er altså nødvendigt, at vi får det præciseret og ikke bare får lidt at vide i en mundtlig kommentar.
Mai Mercado (KF), 2024-10-25:
Tak, formand.
Lovforslaget har til formål at modernisere auktionslederloven, som er fra 1935.
Den modernisering skal være med til at sikre, at auktionskøb foregår under trygge rammer, og også sikre, at der ikke sælges hælervarer eller forfalskninger eller ulovligt udførte genstande.
Det er også et lovforslag, som udmønter de anbefalinger, som et sagkyndigt udvalg har arbejdet med, og det udvalg blev nedsat under tidligere justitsminister Søren Pape Poulsen og har været sammensat af en række forskellige interessenter fra brancheorganisationer og myndigheder, dommere, advokater og lignende.
Lovforslaget er mestendels praktiske sproglige moderniseringer, der ligesom tilpasser loven til vores samtid.
Jeg skal bare bemærke en enkelt ting.
Det er, at i henhold til høringssvarene har vi i Konservative noteret os, at Rigspolitiet har afgivet et høringssvar, hvor de bemærker, at man bør fastsætte en længere opbevaringsperiode for auktionsbogen end de foreslåede 3 år, og Rigspolitiet henviser til de strafferetlige forældelsesregler ved de mere alvorlige straffesager om tyveri og hæleri i straffeloven.
Det er jo sådan set en god pointe, så vi vil spørge ind til det i udvalgsbehandlingen.
Men jeg kan sige allerede nu, at Konservative kommer til at støtte lovforslaget.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2024-10-25:
Tak for ordet, formand.
Jeg gentager det fra det foregående lovforslag, nemlig at det er vigtigt, at vores lovgivning passer til den tid, vi lever i, og vi står med et moderne og langt mere digitaliseret marked, som lovgivningen her skal passe til.
Moderaterne bakker op om lovforslaget.
Mai Mercado (KF), 2024-10-25:
L 54 har til hensigt at modernisere marskandiserloven fra 1966.
Lovforslaget udmønter de anbefalinger, som et sagkyndigt udvalg har udarbejdet, efter at det blev nedsat af daværende justitsminister Søren Pape Poulsen, og det har været sammensat af en række forskellige interessenter.
Formålet med lovforslaget er at sikre kontrol med handel med brugte genstande, herunder videresalg af stjålne, forfalskede eller ulovligt udførte genstande.
En af ændringerne er at udvide lovens anvendelsesområde, så det afspejler vores samtid.
Det gælder eksempelvis i forhold til internethandel og onlineauktioner.
Da loven blev til, foregik handelen med brugte genstande lokalt i mindre fysiske butikker, i marskandiserforretninger eller på markeder.
I dag foregår meget handel med brugte varer på forskellige digitale platforme som eksempelvis GulogGratis, DBA eller auktionsplatforme som lauritz.com.
Marskandiserloven er fra 1966, som det er blevet nævnt, men indholdsmæssigt svarer den til den oprindelige lov fra 1921.
Dermed er lovforslaget her en ajourføring og også en forenkling.
Men er der så også sket en modernisering, for meget er jo sket siden 1921 og siden 1966, og meget af handelen er rykket online?
For et par uger siden spurgte jeg justitsministeren i en lukket spørgetime om det kommende lovprogram om muligheden for at lave klientkonti.
Jeg er muligvis nok hoppet ned i sådan et kaninhul i forhold til det her lovforslag, men jeg stillede spørgsmålet, om man kunne lave krav om klientkonti i forhold til det lovforslag, som vi altså behandler nu.
Det kunne man ikke svare på på stående fod.
Jeg stillede også et skriftligt spørgsmål, hvor man så svarer, at det finder man ikke lige anledning til.
Men når jeg stiller spørgsmålet, er det jo ud fra et ønske om at beskytte de danske forbrugere.
For i 2023 gik lauritz.com konkurs, og det betød, at både købere og sælgere stod tilbage med tab: kunder, som havde købt og betalt for en vare, de aldrig fik, men også sælgere, som aldrig fik deres tilgodehavende.
Årsagen var jo, at auktionshuset løbende havde udskudt tilbagebetalinger til kunder, og at ejerne havde blandet deres egne økonomiske forhold sammen med virksomhedens.
Derfor har branchen, som vedrører auktionsplatforme, jo selv foreslået at gøre det muligt at oprette de her klientkonti i auktionsvirksomheder for at kunne sikre sælgerens penge.
Det ville betyde, at man i tilfældet med lauritz.com kunne have sikret sælgerne bedre, hvis det altså havde været muligt at lave den her adskillelse.
Hvis det er korrekt, ville det jo kunne give en øget forbrugerbeskyttelse, og derfor kunne det være relevant ved det her lovforslag at se på, om man kunne få det med og dermed sikre forbrugerne bedre.
Nu prøver jeg at hoppe op af kaninhullet igen, selv om jeg har været dybt nede i det.
Konservative kommer til at stemme for lovforslaget, men vi vil gerne have boret ud i udvalgsbehandlingen, om vi kan sikre forbrugerne yderligere.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2024-10-25:
Tak for ordet, formand.
Det er supervigtigt med lovgivning, der passer til den tid, vi lever i.
Det var virkelig, virkelig flot.
Vi skal holde øje med de forholdvis nye aktører på området inden for køb og salg af brugte genstande.
Vi skal betrygge købere, erhvervsdrivende og folket som helhed.
Intet er mere effektivt i kriminalitetsforebyggende øjemed end opdagelsesrisikoen, og hvis ikke man kan fange banditterne, kommer vi ikke videre.
Moderaterne bakker op.
Steffen Larsen (LA), 2024-10-25:
Mange tak, hr. formand.
Vi har allerede fået nogle udmærkede gennemgange af nogle af de detaljer, der er ved loven, så jeg skal gøre det ganske kort.
Der er blevet talt om, hvad den dækker, men jeg synes også, det nogle gange kan være vigtigt lige at nævne, hvad en lov ikke dækker.
Og her er det jo bl.a. det, at man kan fritage f.eks. de religiøse foreninger, som laver brugtsalg for at samle ind til et godt formål.
De er undtaget fra den her lovgivning.
Det synes jeg egentlig er udmærket og positivt, altså at vi sørger for at fritage dem og andre almenvelgørende og almennyttige foreninger for de her problemer.
De har allerede besvær nok med hvidvasklovgivning og andet, som også måske burde begrænses.
I den her omgang vil jeg sige, at det var det, jeg havde, og at vi støtter forslaget.