runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-02-26:
Jeg tænker, at hr. Jens Joels Ulrikke og ordførerens Ester Marie og min egen Laura i fremtiden kunne få et smil på, hvis det alene var fru Mette Abildgaard, der fik lov til at styre regeringens klimapolitik.
Det ville jeg faktisk være ganske tryg ved, og heri ligger der en anerkendelse af det skub, hvormed De Konservative har presset regeringen i den rigtige retning.
Det er jeg slet ikke i tvivl om, overhovedet ikke.
Når det så er sagt, afventer vi jo stadig væk, hvad regeringen ender på i den her debat, og der synes jeg i virkeligheden, det er afgørende at få udboret de seks elementer.
Hvis fru Mette Abildgaard kan svare på vegne af regeringen, er det så det udestående, vi har?
Eller er der noget usagt, som vi også er nødt til at have på bordet?
Mette Abildgaard (KF), 2019-02-26:
Jeg tænker, at hvis der er noget usagt, vi også er nødt til at få på bordet, så bliver jeg vældig upopulær, hvis jeg står her og siger det.
Men det har jeg ikke indtryk af at der er.
Jeg oplever tværtimod en meget dybtfølt vilje til at få lavet en god klimalov og få lavet det mere forpligtende, mere ambitiøst, mere konkret.
Det er i hvert fald det udgangspunkt, vi har i Det Konservative Folkeparti i forhold til de drøftelser, vi skal have videre.
Jeg husker det ikke hundrede procent præcist, men jeg mener, at der, da vi havde drøftelserne om borgerforslaget omkring organdonation, ligeledes efterfølgende var en debat i udvalget i forhold til muligheder og modeller osv.
Nogle gange kan de her borgerforslag godt tåle, at vi taler lidt videre om dem, og det hele ikke står og falder i salen en enkelt dag.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-02-26:
For SF skal det heller ikke stå og falde med en debat i Folketingssalen.
Dertil håber jeg så også, at man begynder at leve op til nogle af de elementer, der ligger i den klimalov, bl.a. at man skal lave 5-årsdelmål, og jeg håber så også, det bliver ambitionen for Det Konservative Folkeparti at sørge for, at der bliver leveret på den lov fra 2014, indtil vi så får en ny klimalov.
Mette Abildgaard (KF), 2019-02-26:
Det er klart, at der skal leveres på det, vi har haft hidtil, indtil vi får noget nyt, og det har jeg også hørt ministeren sige i dag at der vil blive.
Pernille Skipper (EL), 2019-02-26:
Jeg vil også starte med at sige, at det jo er fuldstændig rigtigt, som fru Mette Abildgaard siger, at der er blevet rykket noget.
Altså, 5 år efter klimaloven er de andre borgerlige partier så med, og selvfølgelig er det noget at fejre, men træerne vokser jo åbenbart heller ikke ind i himlen i dag, vel?
Jeg kunne bare godt tænke mig, at fru Mette Abildgaard ville bekræfte, at hvis man vedtager et beslutningsforslag, er det ikke det samme som et lovforslag.
Beslutningsforslag skal udmøntes i lovforslag.
De er ikke juridisk bindende, og man skal overveje det, og de skal defineres, og de skal omdannes til lov.
Så uanset hvornår man vedtager et beslutningsforslag, skal man igennem en proces, hvor det, der står i beslutningsforslaget, skal defineres, udbores og omdannes til en lov.
Er det ikke korrekt?
Mette Abildgaard (KF), 2019-02-26:
Det er fuldstændig korrekt, at der er forskel på et beslutningsforslag og et lovforslag.
Jeg synes også, at vi skylder – af respekt for de 65.000 danskere, der har skrevet under på det her borgerforslag – at sikre, at den dag, hvor vi stemmer om det, så mener fru Pernille Skipper og hr. Mikkel Dencker eksempelvis det samme, når vi eksempelvis stemmer om et uafhængigt Klimaråd, at der ikke er vidt forskellige opfattelser af, hvad det betyder i praksis.
Nu siger fru Pernille Skipper, at træerne ikke vokser ind i himlen i dag.
Nej, det gør de ikke, men nogle gange må jeg også indrømme, at jeg, når jeg hører fru Pernille Skipper tale, bliver i tvivl om, om træerne i det hele taget vokser.
For der kommer en meget dyster stemning over alt, hvad der bliver sagt.
Jeg er med på, at der er et ønske om et mere ambitiøs agenda, og jeg er med på, at der er et ønske om at være mere konkret i forhold til det her.
Jeg prøver bare også at appellere til, at vi trods alt også bør glæde os over de fremskridt, der kommer.
Pernille Skipper (EL), 2019-02-26:
Jeg skal simpelt hen beklage, hvis jeg er for dyster for fru Mette Abildgaards smag.
Jeg synes, at der er masser af grund til håb for den grønne dagsorden, men jeg bliver også nødt til at indrømme, at det håb finder jeg altså sjældent herinde i den her Folketingssal med det her politiske flertal og med en flok borgerlige partier, der har været 5 år om overhovedet at anerkende, at det var en god idé at have en klimalovgivning, og som nu siger, at de gerne vil have det.
Men de ved ikke rigtig, hvad den skal indeholde, og jeg kunne blive ved.
Mette Abildgaard (KF), 2019-02-26:
Men jeg tror også, fru Pernille Skipper har en meget kort hukommelse.
For der bliver også landet masser af gode resultater, som trækker i den rigtige retning.
Jeg er med på, at fru Pernille Skipper ønsker det hele i tifold.
Det gør Enhedslisten med det meste i det her hus, men det ændrer ikke på, at vi har landet et energiforlig.
Alle Folketingets partier er med, vi planlægger tre store havvindmølleparker, vi har sat et mål om, at 55 pct. af vores energiforsyning skal være grøn i 2030.
Der er masser af ting, der trækker i den rigtige retning, og heldigvis for det.
Thomas Danielsen (V), 2019-02-26:
Undskyld, formand.
Det er som sagt sent på aftenen, og jeg kunne også forstå på ordføreren, at det måtte være sent på aftenen, eftersom ordføreren indledningsvis konstaterer, at nu starter vi fra nul igen på den samme debat, til trods for at ministeren indledningsvis i sin tale har redegjort for, at regeringens kommende klimalov bl.a. kommer til at tage udgangspunkt i de seks forslag, der er i borgerforslaget.
Mette Abildgaard (KF), 2019-02-26:
Jeg anerkender, at der er forskel på et beslutningsforslag og et lovforslag – naturligvis er der det.
Men vi har også fra Det Konservative Folkepartis side afvist ganske betydelig mange beslutningsforslag fra bl.a. Dansk Folkeparti, som ellers rummer gode forslag, gode intentioner, ting, vi enige i, men hvor vi ikke synes at der er anvist en finansiering, hvor vi ikke synes at der er en plan for, hvordan vi tilvejebringer de penge, og derfor er det helt legitimt, at partier, som f.eks. Dansk Folkeparti eller alle mulige andre, kommer med gode forslag, som vi får drøftet her i salen, men før vi kan trykke på den grønne knap, bliver vi nødt til at have det på plads.
Det har også betydet, at vi har bakket op om beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, når vi har brugt udvalgsbehandlingen til at få de ting på plads.
Lad os da se, om vi ikke kan nå hinanden.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-26:
Tak for det, formand.
Jeg synes, det er mest rigtigt, at ministre går op til en afslutning og giver mulighed for, at man kan stille spørgsmål.
Og jeg vil godt benytte lejligheden til at takke for en god debat og også takke for, at når det handler om at imødegå klimaforandringerne og den alvorlige udfordring, som verden står over for, så er der alligevel her i Folketinget mere, som samler os, end der er, som deler os.
Det er jeg meget glad for.
Den udfordring, vi står over for, er stor.
Vi fik det præsenteret hen over sommeren i rapport på rapport, og ikke mindst den seneste rapport fra FN's klimapanel viste jo klart og tydeligt, at der er en udfordring, men også at vi stadig væk kan nå at handle.
Derfor er jeg jo også glad for, at vi har haft debatten i dag, og jeg synes, der er sendt, også fra regeringspartierne, et klart signal om, at borgerforslaget på mange måder er godt og et godt grundlag for det videre arbejde med at få lavet en ny klimalov.
Det arbejde sætter vi i gang og arbejder intensivt med det.
Og selv om der er mange fornuftige mennesker i debatten – der er over 60.000, der har skrevet under på forslaget, og det synes jeg er rigtig godt – er der også brug for, at vi får en endnu bredere folkelig debat.
Og der sætter vi nu – gerne sammen med Energi-, Forsynings- og Klimaudvalget – gang i en offentlig debat, høringer, drøftelser, så vi kommer ud i alle kroge af Danmark, får alle synspunkter på banen, således at vi får det bedst mulige grundlag for at få en ny og endnu mere ambitiøs klimalov.
Tak for debatten.
Jens Joel (S), 2019-02-26:
Jeg håber jo stadig væk, at den her debat i dag er et udtryk for, at regeringen er blevet klogere.
Så jeg kunne da godt tænke mig at spørge sådan helt konkret, om Venstre har flyttet sig fra dengang, hvor Venstres formand, den nuværende statsminister, sagde, at det var urealistisk, alt for ambitiøst og naivt, da vi var en række andre partier, som indgik en klimalov.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-26:
Jeg synes, at det her spørgsmål er endnu et udtryk for den polemik, som nogle gerne vil have – et ønske om, at der skal være konflikt, når det handler om klima.
Der er nok nogle, der dyrker det her mere, end regeringspartierne gør.
Det, jeg er optaget af, er, at vi får samlet Folketinget om en ambitiøs klimalov.
Jens Joel (S), 2019-02-26:
Jeg kan godt forstå, at klimaministeren gerne vil have det her til at være polemik.
I min forrige ordførertale henviste jeg jo til, at man havde skåret ned på energiforskningen, forsøgt at aflyse havvindmølleparker, skrottet klimamål osv., osv. – aflyst kuludfasningen of all things!
Altså, jeg kan godt forstå, at ministeren gerne vil have det til at være polemik, men vi prøver bare at holde regeringen op på, hvad regeringen faktisk har ment de sidste 4 år, og det er vel ikke helt urimeligt.
Men jeg kunne jo spørge helt konkret: I vores forslag til vedtagelse bliver der bedt om, at regeringen indkalder til forhandlinger om en styrket klimalov inden folketingsvalget – vil ministeren være med til det?
Christian Poll (ALT), 2019-02-26:
Nu undrer jeg mig lidt over debatten, fordi borgerforslag fremlægges som beslutningsforslag, og der er jo meget stor forskel på beslutningsforslags karakter og lovforslags karakter.
Beslutningsforslag er jo typisk sådan lidt overordnet, hvor der står, at regeringen pålægges at gøre sådan og sådan, og så skal det jo så udmøntes og planlægges i detaljer, hvordan det så skal se ud i en lovtekst.
Derfor kunne man jo godt tilslutte sig den her ramme, som det her borgerforslag har, og så efterfølgende, når man implementerer det, finde ud af alle detaljerne.
Det er vel sådan, det normalt fungerer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-26:
Nu var det jo et rimelig konkret spørgsmål fra hr. Jens Joel, nemlig om ministeren vil indkalde til forhandlinger om en styrket dansk klimalov med bindende reduktionsmål, og at det vel at mærke skulle ske inden et folketingsvalg.
Der er jo forskel på ligesom at gribe intentionerne i det her borgerforslag, som bygger på de der seks søjler, og som lægger op til, at det er en ny klimalov nu – det er sådan set nu, og det er sådan set hurtigst muligt; det er sådan set forudsætningerne – og så det, som ministeren ridser op, nemlig at man gerne vil lave en folkehøring, og så kommer der et eller andet på den anden side af sommerferien.
Det er derfor, det er et meget relevant spørgsmål, om ministeren vil indkalde til forhandlinger, sådan som der står i det forslag til vedtagelse, som Socialdemokratiet, Enhedslisten, Alternativet, Radikale Venstre og SF står bag.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-26:
Det, jeg kan garantere for, er, at vi vil sætte arbejdet i gang – det gør vi straks – med at få lavet en ny klimalov.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-26:
Så svarede ministeren jo ikke på, om han vil indkalde til forhandlinger.
Han vil sætte et arbejde i gang, og det vil sige, at der er nogle, der begynder at skrive på et eller andet, og så er det altså regeringens plan, at der skal være en eller anden høring på den anden side af sommerferien.
Det er så ikke det, som borgerforslaget har skitseret.
Det synes jeg er en skam.
Er det korrekt opsummeret?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-26:
Det, der er korrekt, er, at vi sætter gang i en folkelig debat.
Det gør vi meget snart.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-26:
Det kan være, vi kommer tilbage til, at beslutningsforslaget kun vedrører det, som der står i beslutningsforslaget.
Der er jo sådan set nogle, der arbejder med god selskabsledelse.
Det findes.
Der findes anbefalinger på det her område.
Altså, hvis man vil opføre sig ordentligt, er der rigtig gode muligheder for at gøre det.
Det vil jeg mene.
Og hvis man har nogle regler, der ikke fastlægger, hvad man ikke må gøre, så er det sådan set op til en bestyrelse også at se på sit eget virke og have den selverkendelse, at man ikke skal gøre hvad som helst, bare fordi det ikke er forbudt.
Altså, man kan godt arbejde videre med sådan nogle kodekser for, hvad man ikke bør gøre, og hvad man bør gøre.
Og en af tingene kan jo være, at man altid skal kunne forklare fagligt, hvorfor man ønsker at rejse hen til et bestemt sted, og hvorfor det er de medarbejdere eller de bestyrelsesmedlemmer, der skal med på den tur.
Jeg synes, det er rimeligt nok, at man har sådan nogle betragtninger, og at det ikke skal være meningen, at der er nogle, der opnår sådan en belønningstur, fordi de har siddet i en bestyrelse i et helt år.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-26:
Når hr. Jens Joel fremstiller det, som om der intet er sket de seneste 4 år, må jeg sige, at så ryster jeg på hovedet.
Man kan se på den energiaftale, som vi fik gennemført i Folketinget – det er vel nok den mest ambitiøse aftale nogen sinde.
Fru Mette Abildgaard og andre har redegjort for indholdet i den – tre havvindmølleparker, hver især på mindst 800 MW, en indsats i forhold til forskning, udbud, mål om, at vi kommer op på 100 pct. grøn el i 2030, mere end 55 pct. af det samlede energibehov baseret på vedvarende energi.
Så må jeg bare sige, at så synes jeg virkelig, der er grund til at være stolt, og det er vi ikke bare i regeringen; vi bør faktisk alle være glade for, at vi kan nå hinanden, og det håber jeg også vi kan, når vi skal til at i gang med at forhandle en ny klimalov.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-26:
Nej, jeg tror ikke, at der er nogen, der sover endnu, men jeg måtte bare konstatere noget vedrørende den tekst, der blev læst op.
Det er jo den, vi her i løbet af ugen kommer til at stemme om, går jeg ud fra.
Man må vel tage det lidt alvorligt, når der bliver læst en tekst op.
Og der er det altså regeringen, der vil fremsætte et forslag til ny klimalov, og jeg kan ikke i den her tekst se, at man ligesom siger, at ja, nu har vi fået et borgerforslag med seks pejlemærker, og det er søjlerne i den klimalov, som regeringen vil komme med et udkast til.
Det er ikke for at være polemisk, men jeg synes, at det har bølget lidt.
Man kunne godt blive optimist, og så er vi kommet frem til, at nå, der var altså nogle, der rykkede tilbage til nogle positioner, som vi troede de var kommet væk fra.
Så det er derfor, at jeg er lidt skuffet.
Thomas Danielsen (V), 2019-02-26:
Der står i første linje, at vi skal have en ny klimalov, og at det kræver handling nu.
Jeg er bare bange for, at ordføreren kommer til at puste til den her politikerlede, hvis nu man agter at mistolke ministerens ord, selv om han indledningsvis altså understreger, at det bl.a. kommer til at tage udgangspunkt i de seks punkter, som borgerforslaget drejer sig om.
Kan ordføreren ikke se, at det enten er bevidst politisk misforståelse, man ønsker, eller at det måske kan være med til at puste til den politikerlede, som der desværre er ude i vores samfund?
Til trods for at ministeren få minutter før ordføreren har stået og redegjort for, hvad det skal dreje sig om, agter ordføreren simpelt hen ikke at anerkende det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-26:
Jeg tror egentlig, at den polemiske tilgang, som Venstres ordfører har, er med til at skabe den politikerlede.
Det synes jeg sådan set er meget uheldigt.
Men vi kommer jo frem til, at vi skal stemme om den her tekst, der nu bliver delt rundt.
Jeg synes jo, det er godt, at vi fortsætter debatten, ud over hvad der er grænserne for den debat, der ellers var.
Så jeg er glad for spørgsmålet.
Jeg forsøger nogle gange at tage også de ting alvorligt, som der bliver skrevet, og i den tekst, der bliver læst op af Dansk Folkepartis ordfører på vegne af fire partier, har jeg ikke rigtig kunnet se, at man dér fik præciseret, at det var de her seks søjler, som man bygger det hele på.
Christian Poll (ALT), 2019-02-26:
Tak til Verdensnaturfonden, til Greenpeace, til Care Danmark, til Danmarks Naturfredningsforening, til Mellemfolkeligt Samvirke, til Folkekirkens Nødhjælp, Det Økologiske Råd, Verdens Skove, VedvarendeEnergi, 350 Klimabevægelsen og Den Grønne Studenterbevægelse.
Tak, fordi I tager et borgerforslag til niveau 2. Borgerforslag er noget, vi har arbejdet for fra starten af vores tid her i Folketinget og er stolte af, og vi kan se med det her forslag, at det bliver løftet til et nyt niveau, fordi det ikke bare er en samling borgere, der får en idé, men det simpelt hen er organisationer af borgere, veletablerede organisationer, som jo er fællesskaber af borgere, som sætter dybt kompetente fagfolk til at finde ud af, hvordan man allermest optimalt skruer en klimalov sammen.
Det er jo det, vi har fået her i dag: et forslag til en måde at strukturere en klimalov på, som en kvart million borgere i princippet står bag, fordi det er dem, der er medlemmer af de her organisationer.
Derfor er det jo virkelig noget, vi skal lytte til.
Her er der på 2 sider beskrevet seks principper for, hvordan man kan skrue en klimalov sammen, og det synes jeg jo er smukt, for principper er jo ikke faste, principper er netop noget, man skal tilpasse og implementere til det endelige forslag.
Men det er dog også noget, der siger, at vi i hvert fald skal have de her elementer med, hvis det skal være seriøst.
Så det er jo ikke et spørgsmål om at lave en klimalov eller ej.
Her er der netop tænkt mange skridt videre; her er der tænkt i, at vi laver en ramme, som bør være det, en klimalov indeholder, og så skal djævlen i detaljen selvfølgelig fastlægges til sidst, og det ser vi frem til at være med til i et fremtidigt samarbejde.
Så jeg vil her bare runde af med at sige, at vi jo støtter fuldt op om det her borgerforslag, og vi er store fans af den måde, det er skruet sammen på og præsenteret på og også forhandlet på her i salen i dag.
Ida Auken (RV), 2019-02-26:
Mange tak.
Jeg synes faktisk, vi har haft en god debat i dag.
Nu har jeg, tror jeg, været i Folketinget i snart 12 år, og for en gangs skyld oplevede jeg en debat, hvor det var, som om folk rykkede sig, og der kom i den forrige debat mere og mere opbakning til det borgerforslag, der ligger.
Faktisk skulle man stramme sig an fra regeringens side for at sige, at der var noget, man ikke kunne støtte, og det er stadig væk lidt uklart, hvad det er i borgerforslaget som i hvert fald Venstre ikke støtter.
Liberal Alliance har været tydeligere med, at de ikke kan støtte det, som det ligger, og Konservative kom, synes jeg, rigtig tæt på at sige, at man godt kunne støtte det, der ligger.
Så ved jeg godt, at vi nu kommer til en forespørgselsdebat, og at det her forslag til vedtagelse, der ligger fra regeringen og Dansk Folkeparti, er skrevet, før vi havde den her debat.
Men jeg bliver nødt til at sige, at jeg faktisk deler hr. Søren Egge Rasmussens oplevelse af, at det forslag, der så blev læst op nu her, er et tilbageskridt i forhold til der, hvor vi var.
Vi var meget tæt på at kunne få et flertal til at stemme for borgerforslaget, og nu står vi så med et flertal, der kommer til at stemme det her igennem.
Jeg ved godt, at det er finere fransk tekstlæsning her, og at der måske går for meget teolog og needy-greedy-eksegese i den, men klimaneutralitet er altså noget andet end at være nettonuludleder, og i energiaftalen står der, at vi skal være nettonuludledere.
Det betyder, at vi ikke må udlede mere i Danmark, end vi selv kan optage på vores jorde.
Hvis regeringen nu beslutter klimaneutralitet med det her, så træder I tilbage fra det, der står i energiaftalen.
Det er mindre, og det betyder, at man kan købe sig til det hele.
Så skal vi forstå det sådan, at nu går man ikke bare tilbage fra ikke at kunne støtte de principper, der er i borgerforslaget, men man vil faktisk rulle det tilbage til før energiaftalens tid og gå efter klimaneutralitet?
Jeg er ked af, at jeg ikke kan være mere begejstret.
Jeg var faktisk relativt begejstret, inden vi kom til det her sted, og jeg tænker, at man måske lige kan nå at sunde sig over det her forslag til vedtagelse og se, om det nu lige var der, man synes den skulle lande efter debatten i dag, eller måske endda sige, at man fra regeringen og Dansk Folkepartis side trækker sit forslag og støtter det andet forslag, der er fremsat, som netop lige præcis henviser til de seks principper, der er i borgerforslaget.
Så skal jeg sige fra SF, at de støtter det, som jeg lige har sagt her, både det konstruktive, i forhold til at vi gerne vil have borgerforslaget vedtaget, men også ærgrelsen over, at man nu træder tilbage med det forslag til vedtagelse, der ligger.
Mette Abildgaard (KF), 2019-02-26:
Så hvis jeg lige skal opsummere: Socialdemokratiet støtter borgerforslaget, hvis ... Regeringen støtter borgerforslaget, hvis ... Ja, hvis vi får nogle forskellige ting udpenslet; hvis vi får klarhed over, hvad et uafhængigt Klimaråd er, og hvordan vi definerer det – har vi samme opfattelse af det?
– og hvis
vi får udpenslet, hvordan vi forholder os til den økonomiske forpligtelse, det ville give.
Og der deler vi jo Socialdemokratiets ansvarsfølelse i forhold til at kunne anvise en finansiering.
Så der er ikke forskel på, hvad Socialdemokratiet har sagt i dag, og hvad jeg står her og siger nu, om end jeg forstår, at der er et politisk ønske om at få det til at se ud på den måde.
Ida Auken (RV), 2019-02-26:
Jeg vil lige kvittere for et par ting.
For det første forstår jeg i hvert fald, at De Konservative bliver på en nettonuludledning, og at det her så var en sproglig forskel.
Det er det ikke, når man skal regne på det, så det er vi rigtig glade for.
Det andet er, at jeg sådan forstår, at De Konservative vil stemme for klimaloven, når den ligger der, og der har været meget frem og tilbage.
Det Konservative Folkeparti kan støtte klimaloven, som den ligger, og kommer til at stemme for den.
Mette Abildgaard (KF), 2019-02-26:
Men jeg synes ærlig talt nogle gange, at det bliver fordummet en lille smule.
For nej, jeg har ikke sagt, at Det Konservative Folkeparti kommer til at stemme for borgerforslaget.
Jeg har sagt, at Det Konservative Folkeparti ligesom resten af regeringen er enormt positive over for det her borgerforslag.
Vi kommer til i udvalget at drøfte det.
Vi kommer til at sætte spørgsmålstegn ved, om vi er sikre på, at vi forstår det samme.
Når der er et pejlemærke nr. 4, lægger vi så det samme i det?
For der synes jeg, vi skylder dem, der har stillet borgerforslaget, at hvis vi stemmer det igennem i salen her, skal vi ikke bagefter ud og skændes om: Hvad betyder et uafhængigt Klimaråd?
Jeg har lyst til at spørge hvert af de partier, der nu og her er klar til at stemme for det: Hvad er jeres model?
Hvad er jeres model for et uafhængigt Klimaråd?
Der bliver ikke nævnt nogen konkret model i borgerforslaget, og det tror jeg ikke der gør, fordi man ikke har nogen model.
Derfor er jeg stadig væk enig i intentionen om, at vi skal finde en model.
Men vi skylder, at når vi trykker på knappen, så har vi den samme fortolkning af, hvad der ligger i de her seks pejlemærker.