runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2022-01-20:
Vores ordfører havde desværre ikke mulighed for at være her, og derfor vil jeg fremlægge hendes tale.
I dag realiserer vi et SF-beslutningsforslag, som handler om at gøre identitetstyveri strafbart.
Tak til ministeren for at handle på det og til Enhedslisten og Radikale for at bidrage til flertallet.
Når en person udsættes for identitetsmisbrug, er der tale om en for nogle ganske stor krænkelse af privatlivet.
I de her sager er offeret ofte helt og aldeles magtesløs over for gerningspersonens handlinger, for offeret kan typisk ikke stille noget op imod misbruget, fordi det ikke er særskilt kriminaliseret i dansk lovgivning i dag, særlig ikke, når der ikke er et økonomisk motiv.
I den situation tages der slet ikke højde for, at det digitale giver mulighed for hundredvis af krænkelser rettet mod en person, der løber spidsrod mellem forskellige myndigheder eller frivillige organisationer for at få hjælp.
Det var tilfældet med Malte.
Måske husker du ham fra DR's historie om Malte og de »100 falske forelskelser«.
Hvis du gør, forstår du også, hvorfor det her forslag er vigtigt.
En person snuppede Maltes identitet og hans billeder og skabte et kærlighedsforhold til en masse piger.
Det var et kæmpe arbejde at optrævle, hvem der stod bag, og Malte kunne ikke få myndighedernes hjælp til det, fordi det ikke var strafbart.
Gerningspersonen havde nemlig ikke gjort det for at få penge ud af pigerne, og først dér bliver det en straffelovsovertrædelse.
Det siger sig selv, at det var en indgribende ting for Malte, og det er det i øvrigt også for andre, som udsættes for noget lignende.
Kriminaliseringen af det, som vi muliggør med lovforslaget, er først og fremmest vigtigt, fordi det giver ofrene en retssikkerhed, som de ikke har i dag.
Jeg er glad for, at vi med det her lovforslag er med til at åbne op for en bredere debat om bagsiden ved den stigende digitalisering af samfundet.
Vi kommunikerer langt mere via de digitale medier end nogen sinde før.
Det er på mange måder godt, fordi det gør det nemmere at søge information, være i kontakt og dele de budskaber, vi har på hjerte, med hinanden.
Men digitaliseringen har også skyggesider, som handler om misbrug.
Vi har et ansvar for løbende at tilpasse lovgivningen til det samfund, vi lever i.
Det gør vi i dag, hvor vi kommer nogle af de danskere, som er bange for at få stjålet deres identitet på nettet – det gælder omtrent 60 pct. af danskerne – i møde.
Tak for ordet.
Liselott Blixt (DF), 2022-01-20:
Nye, moderne tider.
Ja, hvem skulle have troet, at vi her i 2022 skulle tale om identitetstyveri på nettet.
Det havde jeg ikke regnet med, da jeg voksede op.
Men vi ser desværre mere og mere, at de her ting sker på grund af sociale medier; nye ting kommer til.
I Dansk Folkeparti er vi rigtig glade for, at man kommer med et lovforslag.
Det her er noget, vi har kæmpet indædt for i mange år, altså at få en lovgivning på området.
Jeg ved, at vores retsordfører, hr. Peter Skaarup, netop har kæmpet for, at der kunne komme en straf for, at man laver et identitetstyveri, som ikke blot drejer sig om penge.
Vi har jo set, hvordan der er nogle, der tager billeder og navn og udgiver sig for at være en person for enten at give et dårligt billede af vedkommende, bestille ting i vedkommendes navn eller gøre sig til for nogen, som de gerne vil have kendskab til eller få noget respons fra.
Så der kan være mange forskellige grunde til, at de gør det – det er ikke altid økonomiske grunde.
Og selvfølgelig skal det straffes.
Det er forkert at påtage sig en anden persons identitet.
Derfor er vi rigtig glade for, at forslaget kommer op, men vi vil gerne appellere til, at når det kun, i gåseøjne, giver bøder – der er jo også rigeligt fyldt op inde i fængslerne – så skal det være bøder, der kan mærkes!
Det skal ikke kunne betale sig at sige: Jamen jeg vil gerne gøre det her, fordi min eks eller den politiker eller den kendte person har gjort det og det, og derfor vil jeg nu straffe vedkommende ved at stjæle identiteten og gøre nogle ting.
Der kan være mange grunde til det, men uanset hvad skal der være en straf, der kan mærkes.
Det er det, vi ønsker.
Så vi tilslutter os forslaget, som det er.
Anne Rasmussen (V), 2022-01-20:
Dette lovforslag handler om kriminalisering af identitetsmisbrug.
Og her er svaret både ja og nej.
Identitetsmisbrug er allerede i en lang række tilfælde ulovligt, eksempelvis hvis identitetsmisbrug sker som led i bedrageri, hacking eller dokumentforfalskning.
Men det er ikke ulovligt i alle tilfælde.
Det er eksempelvis ikke ulovligt i sig selv at udgive sig for at være en anden person.
Det kunne være ved at oprette en profil på de sociale medier, hvor man udgiver sig for at være en anden.
Jeg tror, de fleste af os kan sætte sig ind i, at det ville være en overordentlig ubehagelig oplevelse, hvis det skete for en af os.
Vi kender selvsagt ikke omfanget af identitetstyveri, men den seneste offerundersøgelse viser, at op mod 20.000 danskere i 2019 var udsat for misbrug af personoplysninger.
Et af de eksempler er familiefaren Niklas Roar fra København.
Niklas Roar har været udsat for, at hans billede er blevet brugt til falske profiler på både Tinder, Facebook og Instagram – profiler, der vel at mærke har været særdeles aktive og har flere hundrede følgere.
Som Niklas Roar selv har sagt : »Det bryder jeg mig fandeme ikke om.
Der føler jeg virkelig, at man er gået over grænsen.
Mere end 500 mennesker følger denne person og kan godt lide det liv, som han foregiver at leve, selvom det er mit liv, han gengiver som sit eget.
Det er rigtigt ubehageligt ... «
Desværre kan gerningsmanden ikke straffes med den nuværende lovgivning.
Derfor er det efter Venstres opfattelse nødvendigt at opdatere lovgivningen, så den er tidssvarende, og så vi har mulighed for at kunne opsøge og straffe gerningsmanden.
Venstre støtter derfor lovforslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen.
På vegne af Nye Borgerlige skal jeg meddele, at de også støtter forslaget.
Tak for ordet.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-01-20:
Mange tak.
SF's forslag handler grundlæggende om, at lige præcis indehavere af de poster, som jeg har nævnt, dvs. poster som borgmestre, rådmænd og regionsrådsformænd, har fået en lønstigning på ca. 31,4 pct. tilbage i 2016.
Grundlaget for det var, at en Vederlagskommission faktisk havde kigget på hele lønsammensætningen, og som der også blev sagt fra Dansk Folkepartis side, er det vigtigt, at den netop anbefalede, at hvis man havde indtægt fra de her hverv, blev det modregnet i lønnen.
Det valgte et folketingsflertal dengang at se stort på, og et eller andet sted sender det bare et signal om, at vi politikere er anderledes: Vi er hævet over al mulig anden praksis, og hvis vi synes, at den løn, nogen får, ikke er stor nok, så er der masser af muligheder for at lave tilkøbsløn.
Det her er en tilkøbsløn, det er en dobbeltløn, som de her borgmestre, rådmænd og regionsrådsformænd rent faktisk kan give sig selv.
Der er ingen tvivl om, at SF synes, at den løn, man får som borgmester, er en løn for at varetage hele arbejdet som kommunens borgmester eller rådmand eller som regionsrådsformand.
Hvis man vælger at prioritere anderledes, hvis man vælger at bruge noget af sin tid på at være i nogle af de her hverv eller bestyrelser, ja, så er det ens eget valg, så gør man det i princippet i sin fritid, og så gør man det i princippet uden at skulle have ekstra honorar for det.
Ud over at vi fra SF's side ikke synes, at man skal forgyldes endnu mere, ja, så kan en mulig positiv sidegevinst måske også være, at magten rent faktisk bredes mere ud, sådan at det ikke er borgmestrene, der sidder på de her meget magtfulde erhverv og bestyrelsesposter, men at det er almindelige, ordinære byrådsmedlemmer eller regionsrådsmedlemmer, der i større grad end p.t. kan besidde de her poster.
Fra SF's side er vi faktisk glade for den brede opbakning, der egentlig har været til vores forslag her.
Vi havde selvfølgelig håbet, at nogle af de store partier og nogle af de store borgmesterpartier havde bakket op om det, men sådan måtte det ikke være.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2022-01-20:
Man skal koncentrere sig om det, man er valgt til af borgerne.
Birgitte Bergman (KF), 2022-01-20:
Tak for ordet.
I dag behandler vi et forslag fra Socialistisk Folkeparti, som er et forslag til folketingsbeslutning om borgmestres og regionsrådsformænds vederlag for bestyrelsesarbejde og mellemkommunale hverv.
Og det står den enkelte frit for at frasige sig vederlaget.
Vi lægger vægt på, at der gælder fuld åbenhed om sådanne vederlag; kommunalbestyrelses- og regionsrådsmedlemmer, herunder borgmestre og regionsrådsformænd, har pligt til at oplyse størrelsen af de vederlag, vedkommende modtager for hverv efter valg eller forslag af kommunen eller regionen.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Rosa Lund (EL), 2022-01-20:
Tak for ordet, og tak til SF for at fremsætte det her beslutningsforslag, som vi er meget enige i i Enhedslisten.
Vi mener, at det er rigtig vigtigt, at vi fastholder, at borgmestre og rådmænd har ét hovedhverv, nemlig det, de er valgt til af borgerne, af vælgerne, nemlig at være borgmester eller rådmand.
Og i det hverv kan man jo godt få diverse andre poster, som følger med, men det, vi synes er mærkeligt, er, at man så skal honoreres ekstra for at gøre noget, som egentlig følger med det job, man har i forvejen.
Jeg er fuldstændig enig med Dansk Folkepartis ordfører hr. Jens Henrik Thulesen Dahl, når han siger, at det skaber et billede af pamperi.
Jeg mener sådan set, at det er det sidste, borgmesterhvervet eller i det hele taget politikerhvervet har brug for, altså at der bliver skabt et billede af pamperi og et billede af, at både borgmestre og rådmænd, men sådan set også ministre og folketingspolitikere kun laver det, de laver, for at mele deres egen kage.
Jeg mener sådan set, at det er præcis det modsatte, vores demokrati har brug for.
Derfor kan vi i Enhedslisten bakke varmt op om det her forslag, og vi mener generelt, at vi bør tage en diskussion, som går ud over det, Vederlagskommissionen er kommet frem til, om, hvordan vi får gjort op med de lukrative fordele, der er, både på vederlagsfronten, hvis man kan sige det, men også i forhold til pension og i forhold til bijob og bihverv.
Det er jo desværre sådan, at selv om Danmark er et land, som ikke har en særlig en høj grad af korruption, så er vi alligevel et land, som ryger længere og længere ned ad de ranglister, hvor man måler, hvilke lande der er mest demokratiske, og hvilke lande der har mest gennemsigtighed i forhold til pengestrømmene i politik.
Jeg synes desværre, at det, at man kan tjene dobbelt, når man er borgmester eller rådmand, skriver sig ind i en fortælling om, at der ikke er gennemsigtighed, og at vi, der beskæftiger os fuld tid med at lave politiske forandringer, kun gør det for at mele vores egen kage.
Så rent principielt synes jeg sådan set, at det er en dårlig idé, men jeg synes også, at det taler sig ind i en fortælling, som vi på Christiansborg har et ansvar for at gøre op med.
Derfor kan Enhedslisten varmt støtte beslutningsforslaget.
Tak for det.
For selvfølgelig skal man honoreres for det arbejde, man laver.
Men hvis man sidder i en bestyrelse som borgmester, så sidder man der jo, fordi man gerne vil tjene, kan man ligesom sige, kommunens formål og det, som kommunen gerne vil have fremrykket, eller det, som kommunen arbejder for.
Og det får man jo løn for i forvejen, altså, det bliver man honoreret for i forvejen som borgmester.
Og derfor er det, ministeren beskriver, jo lidt dobbeltløn.
Og der deler vi i Enhedslisten den holdning, at det måske er lidt urimeligt.
Så det er bare ligesom for at forstå det: Hvordan kan det være, at regeringen ikke synes, man som borgmester bliver honoreret i forvejen?
Altså, hvorfor skal man have det her ekstra for at sidde i en bestyrelse på vegne af kommunen?
Karsten Hønge (SF), 2022-01-20:
Vi har tidligere reguleret godskørselsloven, hvor det bedste og det største skridt mod social dumping i branchen jo var, at vi regulerede cabotagekørsel.
Til gengæld havde vi jo sat næsen meget op efter, at EU's vejpakke blev omsat til danske forhold, og der må vi sige, at der er fremskridt i den, og derfor ender vi også med at stemme for det samlede lovforslag, men det, jeg tror de fleste forbinder med det, at EU skulle gå ind og hjælpe med at regulere international kørsel, bliver ikke løst i det her lovforslag.
Derfor har SF også stillet et ændringsforslag, og vi har lavet vores særlige betænkningsbidrag, der går på, at vi til dem, der tror, at det her skulle forhindre fremtidige Padborglejre, så det blev et overstået kapitel med underkuede, underbetalte, ydmygede chauffører fra Filippinerne, Kasakhstan, Ukraine og Belarus, vil sige, at det gør det ikke.
Men det er det så muligvis alligevel, for nu skal regeringen jo lave forhandlinger med arbejdsmarkedets parter, og hvis de når frem til at få reguleret ikkebilaterale internationale kørsler, vil det her kunne blive det værktøj, vi har brug for.
Det, der bekymrer os i SF, er, at vi på den måde overlader det til arbejdsgiverne; at vi nærmest giver dem en vetoret til at få det her løst.
Så jeg kan da på den ene side jo ønske al mulig held og lykke til vores transportminister i forbindelse med de møder, der skal holdes med arbejdsmarkedets parter, men vi er bekymrede for, at vi her vedtager et lovforslag, som adresserer mange af de rigtige ting, men på det her punkt ikke leverer løsningen eller rettere sagt udskyder den og gør den til en forhåbning om, at arbejdsgiverne vil gå med til, at vi får omfattet internationale kørsler af vejpakken, altså får det reguleret, så vi undgår fremtidige slavelejre i grænseområdet.
Thomas Jensen (S), 2022-01-20:
Tak for det.
Når jeg læser betænkningen her, ser det ud, som om SF slet ikke havde set, at der var kommet noget fra transportministeren på det område her.
Jeg synes, det er en fin tilkendegivelse, ministeren lægger ind i betænkningen her, hvor der jo står, at der allerede har været møde med arbejdsmarkedets parter, at der er enighed om, at man skal have en juridisk vurdering af det her, og at man senere hen også skal have en politisk forhandling om, hvordan man kan finde en løsning på det her.
Så det er fint nok, at man bemærker det, men jeg synes, at det i betænkningen fremgår, at transportministeren er i fuld gang i samarbejde med arbejdsmarkedets parter med at sikre, at vi finder løsninger på det her.
Er ordføreren ikke enig i, at den formulering, der er i betænkningen, ser meget positiv ud?
Karsten Hønge (SF), 2022-01-20:
Jo, men hr. Thomas Jensen, det, det handler om her, er, at vi skal tro på, at det også lykkes, og at det også ender det rigtige sted.
Den fornuftige proces her havde været, at man havde haft de ting på plads, inden vi vedtager lovforslaget, så vi ved, hvad det er, grundlaget er.
Nu vedtager vi et lovforslag, og så håber vi på, at det kommer til at gå godt.
Selvfølgelig er jeg da opmærksom på, hvad der står i betænkningsbidraget.
I øvrigt har transportministeren jo også tidligere ved forhandlinger her i Folketinget gjort opmærksom på de møder.
Men det er da en lidt forunderlig situation, at man nu tror, at vi egentlig vedtager det, der skal regulere ikkebilaterale internationale kørsler, og så udskyder man i virkeligheden den del af det med de bedste forhåbninger om, at de kommer til at gå godt.
Hvad nu, hvis ikke de kommer til at gå godt?
Det synes jeg skulle have været på plads, inden vi vedtager lovforslaget.
Thomas Jensen (S), 2022-01-20:
Nu er der jo en god tradition i Danmark for at inddrage arbejdsmarkedets parter i sådan noget indviklet noget her, hvor vi skal have flere ministerier indover for at vurdere juraen i det, så lad os nu se.
Vi får en juridisk vurdering fra de forskellige ministerier, der er involveret i det her, og så får vi arbejdsmarkedets parter på banen, og så kan vi tage en god diskussion af det herinde.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-01-20:
Jeg hørte ikke et spørgsmål, men jeg er enig i, at det så i hvert fald er SF's holdning.
Men som jeg også sagde i min indledning, er man jo bestyrelsesmedlem i et selskab præcis på de samme vilkår som andre bestyrelsesmedlemmer, og derfor skal der selvfølgelig også gælde de samme vilkår.
Hvis man ikke ønsker at modtage vederlag, som det eksempelvis er tilfældet med borgmesteren i Svendborg eller borgmesteren i Aalborg, så har man jo mulighed for det, men jeg synes, det er helt rimeligt, at man, når man har ekstra arbejde forbundet med at sidde i en bestyrelse for en uddannelsesinstitution, et forsyningsselskab, eller hvad man kan forestille sig, så også bliver honoreret for det, og jeg synes ikke, at det, at vi har sikret rimelige vilkår for borgmestrenes løn, skal forhindre det.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-01-20:
Vi er enige om, at en borgmester varetager de hverv og de områder inden for kommunen, som han mener rent faktisk kan tjene kommunen bedst.
Det er SF's opfattelse, at hvis man som borgmester vælger at tage et af de her hverv eller bestyrelsesopgaver, er det, fordi man synes, at man har interesse i at varetage det som borgmester, ergo bør det også være indeholdt i den løn, man får som borgmester.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-01-20:
Det kan sagtens være, at de nævnte det, men den politiske aftale, som blev lavet i sin tid, var jo en samlet aftale om vederlagene for borgmestre.
Grunden til, at man opregulerede det, var, at man var sakket bagud i forhold til det offentlige arbejdsmarked – ikke engang det private arbejdsmarked, men altså de offentligt ansatte, som borgmestrene jo leder.
Og hvad får man som borgmester i en lille kommune?
Man får måske 800.000 kr. om året, tror jeg, og man vil så være dårligere lønnet end sin kommunaldirektør, men jo i mange tilfælde også dårligere lønnet end de fagdirektører, som der er i den pågældende kommune.
Jeg ville have syntes, det var mærkeligt, hvis det også var sådan, at almindelige chefer for kommunale enheder skulle være bedre lønnet, sådan at der var tale om, at der var til 10-15 mennesker, der havde en bedre løn end borgmesteren.
Så på den måde kan jeg stå hundrede procent på mål for, at vi lavede den regulering, også selv om det stadig vil være sådan, at man kan få vederlag for f.eks. at sidde i et forsyningsselskab eller andre steder.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-01-20:
Nu nævner ministeren Vederlagskommissionen, og er det rigtigt forstået, at Vederlagskommissionen rent faktisk, da man anbefalede den her lønstigning på 31,4 pct., i samme moment også anbefalede, at lige præcis de vederlag, som der er nævnt i det her beslutningsforslag, skulle bortfalde?
Per Larsen (KF), 2022-01-20:
Altså, de midler, der er i råderummet, skal der jo forhandles om, og der vil det være op til de forskellige partier at byde ind med, hvad det er for nogle områder, man synes man vil prioritere.
Der er der ingen tvivl om, at vi i hvert fald vil prioritere, at vores sundhedsvæsen kommer i en bedre gænge, end det er i i øjeblikket, for vi kan jo se, at der er et voldsomt stort pres på vores sundhedsvæsen, ikke kun på grund af covid, men ambulancerne kører simpelt hen mere, end de nogen sinde har kørt, og vi ved også, at på grund af den stigende levealder bliver udfordringen bare større og større.
Derfor skal vil sikre, at vi har et robust sundhedsvæsen, som også kan tage en pandemi, hvis der kommer sådan en igen en anden gang.
Peder Hvelplund (EL), 2022-01-20:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at effektiviseringer i sundhedsvæsenet også har enorme konsekvenser for den regning, der så bliver for patienter, som ikke kan få den rigtige behandling, eller personale, som kommer til at skulle løbe for stærkt.
Det har enorme konsekvenser, når man ikke sikrer, at der følger tilstrækkelige midler med til de opgaver, man bestiller.
16 mia. kr. – siger ordføreren selv.
Der er jo masser af penge.
For det er jeg sådan set fuldstændig enig i: Selvfølgelig skal vi sikre det.
Men det kan jo være klogt at anvise den konkrete finansiering.
Per Larsen (KF), 2022-01-20:
Nu er velfærdsloven jo ikke noget, der er dyrket i vores have.
Og i forbindelse med drøftelsen af, om vi skal have nogle flere praktiserende læger, vil jeg sige, at jeg simpelt hen ikke mener, at vi har råd til at lade være.
Jeg synes, det er så bydende nødvendigt, at vi sikrer, at alle har en læge, som de kender, og som kender sine patienter, fordi det giver en høj kvalitet i lægearbejdet.
Vi kan simpelt hen ikke være bekendt, at der er op til 150.000 danskere, som ikke har en læge, som de kender, og som har sin egen klinik med sit eget ydernummer og sin egen patientpopulation.
Det synes vi simpelt hen er så vigtigt at vi sikrer.
Det koster masser af penge ude i regionerne hver evig eneste dag, hvor man er nødt til at hutle sig igennem ved at lave nogle løsninger, som kan blive ved med at sikre, at folk trods alt har adgang til et lægetilbud.
Så det er utrolig vigtigt, at vi sikrer, at vi har læger nok i fremtiden.
Peder Hvelplund (EL), 2022-01-20:
Tak for det.
Nu er det så til gengæld min tur til at blive vældig opløftet over noget, som ordføreren sagde, for ordføreren understregede jo, at der er et stort overskud på statens finanser, og at vi sagtens kan bruge midler på at investere i velfærd.
Eller er det bare lige en enlig svale i det her forslag?
Per Larsen (KF), 2022-01-20:
Nu kunne det jo være, at statsministeren så måske havde læst mit forslag, inden hun skrev sin nytårstale.
Det kan man aldrig vide, men en vis form for optimisme har man jo lov til at have.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-01-20:
Tak for det.
Peder Hvelplund (EL), 2022-01-21:
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at takke hr. Martin Geertsen for muligheden for at kunne lave om på mulige fejltagelser.
Det er meget venligt.
Men jeg vil nu sige, at i det her tilfælde mener jeg ikke, det er en fejltagelse, for jeg vil ikke pålægge nogen, at vi begynder at gøre noget, så længe myndighederne ikke anbefaler det.
Det er ikke, fordi vi ikke ville kunne gøre det i et andet tilfælde, men her føler jeg mig ikke på sikker nok grund til at kunne sige, at det, som Styrelsen for Patientsikkerhed, og det, som Sundhedsstyrelsen siger og anbefaler, skal vi ikke.
Men jeg er helt åben for, at vi kan udfordre styrelserne på det og vi kan stille spørgsmål til det, og så det er jo muligt, at vi så senere kan nå frem til en anden konklusion.
Martin Geertsen (V), 2022-01-21:
Ja, og nu foregreb hr. Peder Hvelplund jo begivenhedernes gang.
Så jeg vil spørge om noget andet.
Jeg vil bare lige læse vedtagelsesteksten på vegne af Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti op, som hedder: »Folketinget anerkender, at blodsikkerheden kan øges ved at indføre patogenreduktion som redskab til behandling af donorblod, at teknikken kan være med til at sikre et beredskab ved en fremtidig epidemi, hvor sygdommen bl.a. smitter via blodet, og at teknikken potentielt kan få indflydelse på donorkarantænereglerne.
Folketinget pålægger regeringen at undersøge mulighederne for at indføre patogenreduktion for en andel af donorblodet i to udvalgte blodbanker og derved sikre de nødvendige erfaringer med teknikken til at kunne skalere indsatsen op i tilfælde af en blodbåren epidemi.«
Når jeg hører hr. Peder Hvelplund, virker det nærmest, som om han er enig i det, der står her.
Så jeg vil bare høre ordføreren, om han har fortrudt, at han er gået med på den røde vedtagelsestekst, for han kan hurtigt nå at bringe sin stemmeafgivning i overensstemmelse med det, der rent faktisk står i vedtagelsesteksten.
Det er bare den mulighed, jeg gerne vil give hr. Peder Hvelplund.
Peder Hvelplund (EL), 2022-01-21:
Jeg vil altid gerne grave et spadestik dybere, uanset om erfaringen kommer fra Nordjylland eller en hvilken som helst anden egn af Danmark.
Men det er jo altid lidt interessant, når der ligger en evaluering, som bliver brugt til begge argumentationer – altså både for, at man ikke skal indføre det, og for, at man skal indføre det.
Men når der ligger en evaluering fra Nordjylland, går jeg ud fra, at det også er noget af det, der er blevet taget ind i Styrelsen for Patientsikkerheds og Sundhedsstyrelsens vurdering af brugen af patogenbehandling.
Det er jo det, vi har forsøgsordninger og efterfølgende evalueringer til.
Så det er klart, at det går jeg ud fra indgår i Sundhedsstyrelsens og Styrelsen for Patientsikkerheds vurdering, men selvfølgelig skal vi følge op på de erfaringer, der er fra andre steder.