Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-22:
Tak for ordet.
Det er et meget omfattende lovforslag, vi står med i dag.
Det er i vores øjne også et rigtig fint lovforslag.
Jeg synes, det er rigtig fornuftigt, at vi samtænker implementeringen af EU's teledirektiv med en opdatering og forbedring af lovgivningen på stort set hele teleområdet.
Jeg vil ikke gentage alle de områder, vi får forbedret og opdateret i den her omgang, men jeg vil godt blot fremhæve nogle af elementerne.
Overordnet synes vi, at lovforslaget på fin vis understøtter de centrale principper i teleforliget fra 2018, som hr. Kasper Roug også nævnte, om markedsbaseret udrulning og teknologineutralitet, fokus på at skabe gode rammevilkår på teleområdet og ambitionen om, at Danmark skal være førende i forhold til udrulning af 5G.
Forslaget vil skabe større konkurrence og større forudsigelighed og regulering, så moderne kommunikationsnet og -tjenester kan udbredes i Danmark.
Endvidere sigtes der mod en mere harmoniseret forvaltning af radiofrekvenser og en højere grad af forudsigelighed i forhold til tildelingen af frekvenstilladelser, så vi får nogle bedre incitamenter til at investere i digital infrastruktur.
Lovforslaget giver også en stærkere forbrugerbeskyttelse, der sikrer gennemsigtighed og understøtter borgernes valgfrihed.
Alt i alt betyder det, at borgerne i Danmark fremadrettet vil opleve bedre teledækning, hurtigere hastighed og bedre priser, fordi rammevilkårene for telebranchen forbedres.
Der er dog også nogle ting, vi gerne vil have afklaret og forbedret i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
På nogle enkelte områder går lovforslaget videre end direktivet og vil resultere i dansk enegang i EU.
Det drejer sig om machine to machine, m2m-regulering, som vedrører de mange nye apparater, der i fremtiden vil være digitale.
I høringssvarene bliver der givet udtryk for en bekymring for, at den her regulering kan bidrage til at skabe ulige konkurrencevilkår mellem EU-landene, og branchen vil derfor gerne afvente den fælles EU-lovgivning på området, der er undervejs.
Det er ikke, fordi vi er uenige i målsætningen med den lovgivning, der foreslås, men vi vil bare gerne ligesom have en diskussion om, om fordelene ved at komme først står mål med omkostningerne ved, at vi eventuelt bliver nødt til at lave tingene om, når der kommer EU-regulering.
Det samme gælder i forhold til den foreslåede regel om, at det skal være muligt at sende en sms til 112.
Det synes vi også er en god idé, men der opstår også nogle problemer, fordi man kommer på forkant med en EU-lovgivning, der er på vej.
Branchen peger bl.a. på nogle tekniske udfordringer i forhold til udenlandske borgere, der kommer til Danmark.
Hvordan håndterer man deres sms'er osv.?
Derudover er der fra branchens side en holdning til, at der er store omkostninger forbundet med at løse den her nye opgave for staten.
Det fremgår ikke rigtig af lovforslaget, præcist hvor store omkostninger ministeriet mener man pålægger branchen.
Det vil vi gerne have afklaret i forbindelse med udvalgsarbejdet, og vi vil også gerne have en debat om, om det ikke også er rimeligt, at vi betaler for den musik, vi bestiller, kan man sige.
Der er i høringssvarene også kritik af, at det i forslaget om telelov indskrives, at politiet giver adgang til logning af oplysninger vedrørende IMEI-oplysninger.
Begrundelsen for, at man placerer det her i telelovgivningen i stedet for i retsplejeloven, vil vi gerne spørge ind til.
Derudover vil vi selvfølgelig også gerne spørge ind til, hvordan det hænger sammen i forhold til den dom, der lige netop er afsagt i EU.
Det er jo ikke det samme, som at jeg her siger, at vi eventuelt ikke kan stemme for.
Men der er i hvert fald nogle ting, som vi har brug for at stille nogle spørgsmål til.
Endelig synes vi ikke, at vi kommer i mål med ambitionen fra teleforliget om at finde en gennemskuelig og ensartet model for fastsættelse af masteleje.
Det er en problemstilling, der er en stor barriere for, at vi kan få ordentlig mobildækning i Danmark.
Det er et fremskridt, at ministeren får hjemmel til at fastsætte regler, hvis der ikke kan etableres en fornuftig praksis ad frivillighedens vej.
Det fremgår dog af ministeriets bemærkninger til høringssvarene, at der tidligst forventes at blive fastsat ensartede regler af ministeren, hvis man ikke kan finde en frivillig løsning, når et nyt ejendomsvurderingssystem er fuldt ud implementeret og i brug.
Det mener vi ikke er godt nok, for så kan det jo have lange udsigter, inden vi får nogle regler her, der kan sørge for, at vi får en ordentlig udrulning i Danmark.
Det vil vi gerne have nogle bedre bud på.
Endelig løser vi ikke med dette lovforslag den problemstilling, at det i områder, hvor vi stiller dækningskrav, i flere tilfælde ikke har været muligt for selskaberne at få lov at sætte master op.
Det er en uholdbar situation både for selskaberne og for borgerne.
Det er en problemstilling, som vi også håber vi kan finde en løsning på i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.