runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2025-04-11:
Altså, jeg anerkender fuldstændig, at man kan gøre det.
Jeg synes bare ikke, at argumenterne er tunge nok til det.
Jeg synes tværtimod, at den sikkerhedspolitiske situation, som Danmark og Europa står i, er af så alvorlig en karakter, at selvfølgelig har vi da, som jeg også gengav forsvarschefens ord om, brug for at være sammen med amerikanerne, også i de år, der kommer.
Vi har indgået aftalen tilbage i 2023, nu skal den så endelig vedtages her, og jeg synes, at timingen er helt okay.
Den kan jeg sagtens være i, og det håber jeg at resten af Folketinget også kan.
Morten Dahlin (V), 2025-04-11:
Som jeg lige sagde før, og det gentager jeg gerne, er jeg ikke bekendt med, at jeg har godkendt nogen vedtægter fra Imam Ali Moskeen.
Jeg mener, at iransk indflydelse i Danmark er problematisk.
Jeg mener, vi skal gøre alt, hvad vi kan for at dæmme op for iransk indflydelse, herunder også iransk økonomisk indflydelse på religiøst liv i Danmark.
Det kan jo ikke være sådan, at vi har femtekolonnevirksomhed, ligesom man havde dengang med kommunisterne, med folk, der render rundt iblandt os i vores midte og forsøger at undergrave vores grundlæggende samfundsform, vores livssyn og vores måde at have et liberalt demokrati på.
Så alt, hvad vi kan gøre i den sammenhæng, er jeg sådan set indstillet på at gøre.
Birgitte Bergman (KF), 2025-04-11:
Vi behandler i dag regeringens lovforslag om ændring af trossamfundsloven, og Det Konservative Folkeparti støtter op om lovforslaget.
For med lovforslaget skærpes reglerne for anerkendte trossamfund uden for folkekirken.
Ændringerne omfatter bl.a. en ny betingelse, der forbyder trossamfund at facilitete prædikener holdt af personer, der er på den nationale sanktionsliste over udenlandske religiøse forkyndere.
Der kommer også øget gennemsigtighed omkring udenlandske finansieringer af religiøse forkyndere; og ikke mindst pålægges der ekstern revision.
Vi styrker også oplysnings- og dokumentationskravet i forhold til trossamfund og menigheder.
Disse tiltag skal naturligvis være med til at sikre, at trossamfund, som nyder statslig anerkendelse, også lever op til grundlæggende danske værdier og retssikkerhedsprincipper.
Det er vigtigt og nødvendigt.
Denne her lov løser ikke i sig selv problemet med kvinder, der fastholdes i religiøse ægteskaber mod deres vilje.
Derfor er jeg også glad for, at vi sammen med regeringen og en bred kreds af partier har lavet en aftale netop om styrket indsats mod problematiske ægteskaber, der praktiseres i visse miljøer.
Jeg har høje forventninger.
For det er helt uacceptabelt, at kvinder i Danmark oplever at blive presset ind i eller fastholdt i ægteskaber, som de ikke ønsker at være i.
Det strider imod vores frihedsidealer og imod grundlæggende danske værdier.
I Danmark er det og skal det være en frihedsret at kunne forlade et ægteskab, også selv om det er religiøst.
Med den her aftale nedsættes en tværministeriel arbejdsgruppe, som skal komme med forslag til yderligere initiativer, herunder muligheden for en whistleblowerordning og lovændringer på tværs af ægteskabsloven, straffeloven og trossamfundsloven.
Fokus er især på tilfælde, hvor religiøs praksis forhindrer kvinder i at leve et frit liv.
Det er vigtigt at nævne, at der allerede i aftalen er lagt op til mere.
Ændringer af trossamfundsloven som opfølgning på arbejdsgruppens arbejde vil i givet fald blive fremsat efterfølgende og i dialog med aftalepartnerne.
Aftalepartierne kan i den forbindelse komme med yderligere ønsker til trossamfundsloven.
Det betyder, at vi som aftalepart står med en klar mulighed og forpligtigelse; når arbejdsgruppen er færdig med sit arbejde, skal vi handle.
Det Konservative Folkeparti har én ting klart for øje, nemlig at vi vil sikre, at religiøse ægteskaber ikke kan bruges som middel til at kontrollere eller fastholde kvinder i undertrykkende forhold, og vi klar til at stille krav både til de trossamfund og til de personer, som udøver religiøs autoritet.
Vi stemmer for den her ændring af trossamfundsloven, og vi ser frem til næste skridt i kampen mod uacceptable ægteskabspraksisser.
Tak for ordet.
Rosa Eriksen (M), 2025-04-11:
Tak for ordet.
I Moderaterne finder vi lovforslaget fornuftigt af flere grunde.
Først og fremmest skærper lovændringerne oplysningspligten om udenlandsk finansieringen af religiøse forkyndere.
Det giver en tiltrængt åbenhed og gennemsigtighed.
For selvfølgelig skal det være til offentlighedens kendskab, om en udenlandsk organisation, forening eller stat finansierer og sender en religiøs forkynder til Danmark i relation til et anerkendt trossamfund eller en enerkendt menighed.
Derudover ser vi i Moderaterne positivt på, at lovforslaget medfører konsekvenser for anerkendte trossamfund og menigheder, hvis de faciliteter en prædiken eller en tale med person, der er på den nationale sanktionsliste.
Det er et vigtigt skridt i indsatsen mod hadprædikanter.
I Moderaterne ser vi det også som væsentligt, at vi får gjort op med de mange tilfælde af fejl og mangler, der er i indberetninger af årsregnskaber og oplysninger om donationer.
Det er derfor vigtigt, at lovforslaget tydeliggør ansvaret for og kravene til indberetningerne.
På den måde sikrer vi åbenhed og gennemsigtighed i økonomien, og vi mindsker også mængden af sagsbehandling til udbedring af fejl og mangler.
Afslutningsvis vil jeg sige, at vi i Moderaterne synes, at det er fornuftigt, at religiøse forkyndere med vielsesbemyndigelse får mere valgfrihed, nemlig frihed til at vælge en prøve i dansk familieret, frihed og folkestyre frem for et obligatorisk kursus.
Det letter arbejdsbyrden for den enkelte, uden at vi går på kompromis med deres kompetencer til at kunne foretage vielser med borgerlig gyldighed.
I Moderaterne stemmer vi for lovforslaget.
Tak for ordet.
Carl Andersen (LA), 2025-04-11:
Mange tak.
Jeg er her som substitut for Steffen Larsen, der er blevet lagt ned af sine børn, der er startet i daginstitution, så det er jo et bevis på, hvordan man kan lægge en fuldvoksen viking ned.
Jeg har fået en lille tale.
Forbrugerbeskyttelse på det indre marked er et vigtigt emne, da det her faktisk er et af de steder, hvor borgerne får nogle helt konkrete goder ud af at være med i Den Europæiske Union.
Derfor er det vigtigt, at det er fleksibelt og ordentligt.
Vi bemærker i Liberal Alliance, at Dansk Erhverv og Finans Danmark omtaler forslaget som en meget direktivnær implementering, og de krav, der stilles til forsikringer, garantier og lignende ved nethandel inden for EU's grænser, vil blive harmoniseret, hvilket øger trygheden for forbrugerne, og alt i alt er det positivt.
Derfor støtter Liberal Alliance forslaget.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-04-11:
Tak for ordet, formand.
Vi behandler her et lovforslag, der i dansk ret implementerer et ændringsdirektiv, en ændring af forbrugerdirektivet, og vi ophæver direktivet om fjernsalg.
Moderaterne bakker op om forslaget.
Tak for ordet.
Mai Mercado (KF), 2025-04-11:
Lovforslaget handler om at styrke forbrugerbeskyttelsen ved køb af finansielle tjenester gennem fjernsalg.
Lovforslaget er et direktiv fra EU, som skal sikre, at forbrugerne får klar og forståelig information, nem adgang til deres rettigheder og en enkel måde at fortryde aftaler på.
Det omfatter bl.a., at der er krav om, at oplysninger gives på dansk, hvis tjenesten er markedsført på dansk, medmindre forbrugeren giver samtykke til et andet sprog.
Det giver en pligt for erhvervsdrivende til at give forbrugeren fyldestgørende redegørelser om de foreslåede aftaler og deres konsekvenser for forbrugeren, herunder om den foreslåede aftale så også er tilpasset forbrugerens behov og finansielle situation, og også indførelse af en online fortrydelsesfunktion, hvor erhvervsdrivende altså skal sikre, at forbrugeren kan bekræfte og modtage en kvittering ved fortrydelse.
Høringssvarene er grundlæggende positive, og der er ikke meget kritik at spore, og Konservative kan støtte lovforslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-11:
Tak for det, formand.
I lighed med de tidligere ordførere kan jeg jo konstatere, at det her er implementering af noget EU-lovgivning, som primært handler om at styrke forbrugerbeskyttelsen ved fjernsalgsaftaler, og i Enhedslisten har vi ikke nogen indvendinger i forhold til det her.
Vi bakker op om lovforslaget.
Mette Thiesen (DF), 2025-04-11:
Som udgangspunkt er jeg altid skeptisk over for, hvad der kommer fra Bruxelles, hvor man som bekendt ikke kan høre dig skrige, og derfor skal man altid være særlig opmærksom, når vi modtager de her lovforslag, som er udløbere af direktiver fra Europa-Parlamentet.
Så før jeg overhovedet kan tilkendegive, om vi støtter det her forslag, vil jeg egentlig stille et spørgsmål i forhold til forslaget her, for jeg er simpelt hen nødt til at vide, om det her reelt set giver nogen øgede rettigheder for borgerne, eller om det egentlig bare kommer til at betyde mere bureaukrati.
For det er jo desværre det, vi kommer til at se igen og igen, altså at man gør det mere besværligt for virksomheder og for borgere, i stedet for at man egentlig gør det, der står i de her lovforslag og direktiver.
Så jeg kigger over på sekretæren her, for det spørgsmål vil jeg gerne have stillet i udvalget og så tage i udvalgsbehandlingen, i forhold til om det her reelt kommer til at have en betydning for danskerne, eller om det bare kommer til at øge bureaukratiet for både danskere og virksomheder.
Så lad det være ordene herfra.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-11:
Radikale Venstre kan også støtte forslaget, og jeg skulle hilse fra Alternativet og sige, at det kan de også.
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-11:
Tak for det, og tak for alle de indlæg, vi har hørt i salen her i dag.
Det lovforslag, som flere jo har været inde på, og som vi behandler, har til formål at styrke forbrugerbeskyttelsen og nærmere bestemt forbrugerbeskyttelsen, når danskerne køber finansielle tjenesteydelser på nettet eller over telefonen.
Lovforslaget handler om noget helt grundlæggende, nemlig at man som forbruger skal kunne tage et oplyst valg og også kunne ombestemme sig, hvis man fortryder.
Lovforslaget gennemfører et EU-direktiv, der skal forenkle reglerne om fjernsalg af finansielle tjenesteydelser i hele EU.
Langt de fleste regler i direktivet er allerede i dag implementeret i dansk ret, nemlig i forbrugeraftaleloven og i forsikringsaftaleloven.
Det gælder f.eks. reglerne om oplysningspligt og mange af reglerne om forbrugerens fortrydelsesret.
Men EU-direktivet indeholder også nogle nye regler, som har til formål at øge forbrugerbeskyttelsen på markedet for finansielle tjenesteydelser.
Direktivet er et såkaldt totalharmoniseringsdirektiv, og det betyder, at Danmark kun på få punkter har mulighed for at fravige direktivets krav.
Lovforslaget lægger derfor op til en direktivnær implementering, dvs. at vi ikke indfører strengere regler end nødvendigt med enkelte undtagelser, hvor vi vurderer, at det har en særlig værdi.
Det gælder særlig i forhold til sprogkrav, hvor der lægges op til, at forbrugeren som udgangspunkt har krav på at modtage oplysninger fra virksomhederne på dansk.
Forbrugeren har i mange tilfælde i dag en fortrydelsesret på 14 dage, når aftaler indgås ved fjernsalg.
Det ændres der ikke ved med lovforslaget.
Men det kan somme tider være vanskeligt for forbrugeren at finde ud af, hvordan den her helt grundlæggende ret til at fortryde anvendes i praksis.
Så med lovforslaget vil der blive stillet krav om, at den erhvervsdrivende skal stille en synlig og lettilgængelig fortrydelsesfunktion til rådighed for forbrugeren på sin online grænseflade; det kan f.eks. være på virksomhedens hjemmeside eller app.
Det synes jeg er rigtig godt, ikke mindst fordi funktionen ikke bare skal kunne bruges på finansielle tjenesteydelser; den skal også kunne bruges, når man køber almindelige varer på internettet.
Det gælder bl.a. oplysninger om, hvordan virksomheden kan kontaktes, miljømål og brug af automatiske beslutningssystemer.
Ifølge direktivet skal reglerne være implementeret senest den 19. december 2025 og træde i kraft den 19. juni 2026.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget, og jeg står som altid naturligvis til rådighed for at besvare de spørgsmål, der måtte opstå undervejs.
Tak for ordet.
Kim Aas (S), 2025-04-11:
Tak for det.
I dag behandler vi et meget vigtigt lovforslag, som handler om noget grundlæggende, altså at friheden til at tro og religion og skal gå hånd i hånd med ansvar, respekt og beskyttelse for dem, der er mest sårbare.
Vi siger ligeud, at ønsker man at være et anerkendt trossamfund i Danmark og dermed opnå de fordele, der følger med dette, så må man også respektere dansk lovgivning, vores demokratiske grundprincipper og ikke mindst de rettigheder, som vores samfund bygger på, og her tænker vi særlig på kvinder og børns rettigheder.
Vi har desværre set eksempler på, at religiøse miljøer har fungeret som lukkede parallelsamfund, hvor hadprædikanter og forkyndere har haft frit spil til at sprede kvindehad, opfordre til social kontrol og i værste fald opildne til had imod vores fælles samfund.
Det accepterer vi ikke.
Religionsfrihed kan aldrig blive en undskyldning for at krænke andre menneskers frihed eller sætte spørgsmålstegn ved de demokratiske værdier, vi værner om i Danmark.
Vi skal turde sætte grænser, vi skal turde sige fra over for de kræfter, der misbruger religion til at kontrollere kvinder, til at skræmme børn eller til at underminere vores fælles værdier, og vi skal turde stille krav om gennemsigtighed, om respekt for menneskerettigheder og et klart opgør med en diskriminerende og undertrykkende praksis.
Socialdemokratiet har én prioritet, nemlig at beskytte dem, der har mindst mulighed for at sige fra, og det gælder børn, som tvinges ind i lukkede religiøse strukturer uden mulighed for at leve frit, og det gælder også vores samfunds sammenhængskraft, som vi ikke skal se blive undergravet af mørke, asociale og udemokratiske kræfter forklædt som tro.
Derfor støtter vi den reviderede trossamfundslov og ser frem til, at det arbejde, der netop nu foregår om kvinders rettigheder ved f.eks. skilsmisse, bliver færdigt, og at det dermed kan indgå i det videre arbejde.
Ligeledes kan man jo ikke afvise, at der med tiden kan komme flere tiltag, og det vil vi se positivt på i Socialdemokratiet.
Det er et nødvendigt og ansvarligt skridt hen imod at at beskytte friheden, som også kan findes i det skjulte.
Tak for ordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-04-11:
Tak for det, tak for ordet, og tak til kirkeministeren for at fremsætte et vigtigt og velovervejet forslag.
Forslaget handler om meget mere end paragraffer og justeringer af en eksisterende lov, det handler også om, hvordan vi sikrer, at vores demokratiske værdier, frihed, folkestyre og respekt for retsstaten også gælder i det religiøse rum.
I Venstre tror vi på et retssamfund med plads til mangfoldighed og religionsfrihed, men med en anerkendelse følger også et ansvar.
Når et trossamfund får statens anerkendelse, følger der rettigheder med, men også pligter til at leve op til de værdier, det danske samfund bygger på, og lovforslaget sætter netop rammerne for det.
Lovforslaget indeholder en række målrettede tiltag, der tydeligt balancerer hensynet til frihed med den nødvendige kontrol og gennemsigtighed.
Blandt de vigtigste ændringer, som Venstre har bemærket, er for det første, at anerkendte trossamfund ikke længere må facilitete prædikener fra personer på den nationale sanktionsliste.
Det er ganske uacceptabelt, når hadprædikanter får taletid inden for statsligt anerkendte rammer.
For det andet skærper vi kravene til åbenhed om udenlandsk støtte, særlig i de tilfælde, hvor forkyndere aflønnes indirekte af udenlandske stater eller af organisationer.
Det er et vigtigt redskab til at sikre, at vi ved, hvem der reelt påvirker de religiøse miljøer i Danmark.
For det tredje får vielsesforrettere nu mulighed for at tage en prøve i stedet for et kursus.
Her viser lovforslaget en moderne og fleksibel tilgang uden at gå på kompromis med kravet om forståelse for dansk familieret og demokrati, og endelig for det fjerde kan trossamfund ved gentagne fejl i deres regnskaber nu pålægges ekstern revision.
Jeg vil også gerne kvittere for det arbejde og samarbejde, som ministeren og flere partier, herunder Venstre, har haft med aftalen om de problematiske ægteskabs- og skilsmissepraksisser.
Vi kan og skal forvente, at de anerkendte trossamfund respekterer loven og de grundlæggende værdier for vores demokrati, og her har ministeren efter Venstres opfattelse taget et vigtigt skridt med et balanceret og velbearbejdet dokument, og Venstre kan støtte det.
Søren Espersen (DD), 2025-04-11:
Lovforslaget her var selvfølgelig ventet, idet det følger af trossamfundslovens § 25, at kirkeministeren skal fremsætte forslag om revision af lov om trossamfund, der tager udgangspunkt i erfaringerne med loven, siden den blev vedtaget i 2017.
Vi synes, at kirkeministeren er sluppet udmærket fra opgaven, for det er væsentlige sager, der er blevet arbejdet med, og de forskellige trossamfund har været engageret i opgaven.
Lovforslaget indeholder på den baggrund en række forslag til ændringer af administrativ karakter, bl.a. indførelse af mulighed for aflæggelse af prøve i dansk familieret, frihed og folkestyre for at øge valgfriheden for den religiøse forkynder, samtidig med at det sikres, at religiøse forkyndere, der ønsker at foretage vielser med borgerlig gyldighed, har de nødvendige kompetencer.
Forslaget indeholder derudover en række præciseringer og skærpelser af flere af de krav og forpligtelser, som er knyttet til anerkendelse som trossamfund og som menighed omfattet af et trossamfunds anerkendelse.
Men meget, meget vigtigt er det, at der nu indføres en ny betingelse for anerkendelse, hvorefter trossamfund og menigheder ikke må facilitere prædikener og taler afholdt af personer, som er på den nationale sanktionsliste over udenlandske religiøse forkyndere.
Der sker ydermere en skærpelse af de anerkendte trossamfund og menigheders oplysningspligt i forhold til udenlandsk finansiering af religiøse forkyndere og en tydeliggørelse af de anerkendte trossamfund og myndigheders ansvar for indberetning af årsregnskaber og oplysninger om donationer til Trossamfundsregistret.
Loven bliver også ændret for trossamfund uden for folkekirken.
Der er også en række forslag til ændringer af administrativ karakter.
Desuden foreslås indførelse af mulighed for, at kirkeministeren kan give et anerkendt trossamfund eller en anerkendt menighed, der gentagne gange indberetter årsregnskaber eller oplysninger om donationer med væsentlige mangler et pålæg om at anvende en ekstern revisor.
I Danmarksdemokraterne stemmer vi for forslaget, idet vi har fuld forståelse for de foreslåede ændringer, der bl.a. indebærer, at der indføres mulighed for at stille krav om aflæggelse af prøve i dansk familieret.
Vi støtter også den skærpede oplysningspligt for anerkendte trossamfund i forhold til udenlandsk finansiering, men havde gerne set, at identiteten på donorer af mere end 20.000 kr. skal opgives i lighed med reglerne for modtagelse af bidrag til politiske partier.
Vi har svært ved at se, hvorfor religiøse donationer er beskyttet af den europæiske menneskerettighedskonvention, når bidrag til partier ikke er.
Der er stillet spørgsmål herom igennem Kirkeudvalget, men det er endnu ikke blevet besvaret.
Karsten Filsø (SF), 2025-04-11:
Tak for det.
I Danmark må man tænke og tro, lige hvad man vil.
Det er ikke nogen selvfølge i den store vide verden.
Man må også sige næsten alt, hvad man har lyst til, og man har meget vide rammer for at gøre, hvad man vil, vel at mærke inden for dansk lovgivnings rammer.
Det er alt sammen en stor rigdom, og det er noget, vi skal værne om.
Det er i det lys, vi i dag behandler lovforslag om ændring af lov om trossamfund uden for folkekirken.
Beskyttelsen af vores eget system med vore egne værdier ligger til grund for nogle af de ændringer og de præciseringer, der ligger i lovforslaget.
Jeg vil nævne nogle af dem.
Det sker, fordi religiøse forkyndere ofte har en rådgivende rolle over for medlemmer af deres menighed.
Her ønsker vi ikke, at der gives tvivlsomme råd eller råd, der er direkte i strid med dansk lovgivning.
I Danmark findes der kun et Familieretshus.
Hvis eksempelvis en gift kvinde ønsker at blive skilt fra sin mand, skal ingen religiøse påbud lægge hindringer i vejen for hendes ønske.
Det er meget centralt for SF.
Derudover skal det sikres, at religiøse forkyndere har de nødvendige kompetencer til vielse af medlemmer af deres menighed, og det skal også være sådan, at religiøse forkyndere, der er på den nationale sanktionsliste, hverken må forkynde fysisk, hvilket jo giver sig selv, da de ikke må indrejse i Danmark, eller – som noget nyt – digitalt fra det land, hvor de hører hjemme.
Skærpelsen af krav til årsregnskaber og oplysning om donationer sættes der også fokus på.
Vi ønsker en større transparens i økonomien i de forskellige trossamfund.
Jeg er klar over, at disse skærpede krav til regnskab og anden dokumentation kan opleves arbejdskrævende og trælse for især de mindste trossamfund, men det er nu engang prisen for at have de rettigheder, der også hører med til at være et anerkendt trossamfund.
Alt i alt sker der ingen revolution med vedtagelsen af dette lovforslag.
Mennesker i Danmark har fortsat den fulde trosfrihed og kan udøve deres tro med de ritualer og traditioner, der hører til.
Den frihed er meget vigtig for SF.
Men det er også vigtigt for os at passe på vores land og rammesætte den mangfoldige udøvelse af trosretninger, vi har i Danmark.
SF anbefaler lovforslaget.
Tak for ordet.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Artikel 1, stk. 2, i aftalen nævner specifikt, at aftalen skal respektere Danmarks suverænitet.
Der har været udtalelser fra Trump, og bare for at sige et par af dem kommer der her et citat, og derfor bliver det også på originalsproget: We'll get it one way or the other – og: I never take military force off the table.
Så på den måde er der jo en direkte trussel mod Danmarks suverænitet.
For få dage siden udtalte udenrigsministeren også, at »Det har udviklet sig til en situation, hvor jeg kun kan beskrive det som et angreb på Kongeriget Danmarks suverænitet«, omkring USA's ageren i forhold til Grønland.
I min optik strider det jo imod det, som står i aftalen, nemlig at der ikke må være et angreb på suveræniteten, og vi har en udenrigsminister, der siger, at der er et angreb på suveræniteten.
Så hvordan kan den her aftale overhovedet indgås, når det er tilfældet?