runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (LA), 2018-10-10:
Det er først og fremmest, og det vil jeg godt gentage, den danske regerings holdning, som det hele tiden har været, at spørgsmål om Catalonien er et internt spansk anliggende, som må håndteres inden for rammerne af den spanske forfatning.
I forhold til de verserende retssager mod catalanske ngo-ledere har jeg tillid til, at det spanske retssystem fungerer, og jeg ser ikke grund til at involvere mig i det her spørgsmål på det foreliggende grundlag.
Når det er sagt, så har vi på linje med Europa-Kommissionen opfordret til – og det vil jeg også gerne gøre her – en dialog mellem parterne.
Jeg synes simpelt hen, det er et utrolig hypotetisk spørgsmål.
I forvejen er det sådan, og det kender vi jo begge to til, at tyskerne generelt også har en diskussion, som foregår på den anden side eller på midten, eller hvad man nu skal kalde det, om, hvor klogt det er med stor tysk oprustning qua historien.
Så derfra er der yderligere et langt stykke til, at man skulle komme til en diskussion, hvor man begynder at diskutere alvorligt, om tyskerne skal have atomvåben.
Så derfor synes jeg, at det simpelt hen er for hypotetisk at stå og diskutere det på nuværende tidspunkt.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-10-10:
Så jeg skal forstå det sådan, at i tilfælde af – det sker så forhåbentlig ikke – udenrigsministeren får ret og vi kommer af med det danske forsvarsforbehold, så vil udenrigsministeren ikke kaste sig sådan frådende ind i kampen for at få en atomar afskrækkelse i Europa.
Det har jeg forstået.
Men skal det også forstås på den måde, at Danmark vil modsætte sig det, hvis det er sådan, at andre lande ønsker at gå den vej?
Er udenrigsministeren enig i, at EU har behov for »strategisk autonomi«, sådan som den franske præsident, Emmanuel Macron, understregede under sit besøg i Danmark, og hvad mener udenrigsministeren i bekræftende fald at denne »strategiske autonomi« skal bruges til?
Tak for det, og spørgsmålet lyder: Er udenrigsministeren enig i, at EU har behov for »strategisk autonomi«, sådan som den franske præsident, Emmanuel Macron, understregede under sit besøg i Danmark, og hvad mener udenrigsministeren i bekræftende fald at denne »strategiske autonomi« skal bruges til?
Anders Samuelsen (LA), 2018-10-10:
Tak for spørgsmålet.
Begrebet EU's strategiske autonomi er ikke som sådan et nyt begreb.
Begrebet har i forskellige afskygninger udviklet sig over de seneste 20 år og indgår faktisk som et vigtigt element i EU's globale strategi fra 2016.
Der hedder det, og jeg citerer:
Et passende niveau af strategisk autonomi er vigtigt for Europas evne til at fostre fred og sikkerhed både internt og eksternt.
Citat slut.
Der er ikke nogen entydig definition af »strategisk autonomi«, og der kan derfor selvfølgelig være nuanceforskelle i forhold til udlægningen heraf.
Regeringen støtter grundlæggende denne ambition.
Det ændrer ikke ved, at NATO forbliver grundstenen i vores sikkerhed.
Det sikrer netop, at NATO og EU supplerer hinanden.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-10-10:
Det lyder jo umiddelbart ikke så urovækkende, når udenrigsministeren præsenterer tingene på den her måde.
Men så må man jo sige, at udenrigsministeren selv har anvendt nogle ord, som måske indikerer noget andet.
Men jeg tror, at det, som udenrigsministeren i virkeligheden mener med det her, er, at EU skal ud at spille med musklerne internationalt.
Jeg må sige, at jeg og Dansk Folkeparti er uenige med udenrigsministeren, hvis det er det, der er tale om.
For vi har den faste overbevisning, at vores samarbejde ligger bedst i NATO-regi, og vi har meget svært ved at se, hvad det præcis er, som EU tilbyder os, som vi skal have så frygtelig stor en interesse i at være med i.
Nu på fredag skal vi jo i Europaudvalget, hvor udenrigsministeren jo, så vidt jeg har forstået, desværre ikke kan være til stede, bl.a. drøfte forhold omkring Den Centralafrikanske Republik og EU's engagement i Den Centralafrikanske Republik, og det er jo noget, som Danmark ikke tager del i, bl.a. på grund af forsvarsforbeholdet.
Men når man hører det, som udenrigsministeren udtaler her i Industriens Hus og for så vidt også i dag, får man lidt indtrykket af det modsatte, altså at udenrigsministeren har en ambition om, at vi, om man så må sige, skal deltage i noget mere krig fra dansk side, og den krig, som vi skal deltage i, skal gerne ske i regi af EU.
Er det sådan, man skal opfatte udenrigsministeren?
Det er godt nok mange år siden, jeg har læst udenrigsministerens bog, for jeg tror, jeg læste den et år eller et par år, efter at den udkom.
Men jeg havde faktisk det indtryk, at den holdning, som skinner igennem i den bog, havde ændret sig for udenrigsministeren.
Jeg troede ikke, at det, som udenrigsministeren skrev tilbage i 2003, var det, som udenrigsministeren rent faktisk mente i 2018.
Men udenrigsministeren kan måske lige nævne, om alt det, som står i den bog, stadig væk er udtryk for udenrigsministerens synspunkter.
Anders Samuelsen (LA), 2018-10-10:
Det ville være mærkeligt.
Jeg er også helt sikker på, at hr. Kenneth Kristensen Berth, på trods af en vis form for konservatisme, der ruller i blodet, med hensyn til visse synspunkter har ændret synspunkter i løbet af de sidste små 20 år eller 15 år, på enkelte områder måske ovenikøbet i forhold til hvad man mente for 2-3 år siden.
Det synes jeg sådan set det er rimeligt at man gør.
Man skal jo se sådan en bog i den tid, der er blevet skrevet i, og det vil selvfølgelig være sådan, hvis man går den bog igennem i dag, at der så er elementer, hvor jeg har ændret synspunkter.
Men det her med at være en superpower plus synes jeg er et virkelig, virkelig godt begreb, som jeg synes vi skal arbejde videre med.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-10-10:
Så kunne jeg jo egentlig godt tænke mig at stille ministeren et meget enkelt spørgsmål: Hvad vil ministeren med forsvarsforbeholdet?
Mener ministeren, at vi skal afskaffe det forsvarsforbehold?
Skal vi have en afstemning?
Hvor hurtigt skal vi have den afstemning?
For det er jo det, der beskytter os mod at deltage i den der form for strategisk autonomi, som jeg er bekymret for.
Anders Samuelsen (LA), 2018-10-10:
Altså, et enkelt spørgsmål kræver jo et enkelt svar: Jeg ønsker at komme af med forsvarsforbeholdet, helt klart.
Jeg har aldrig lagt skjul på, at det der er et af de forbehold, som jeg faktisk ønsker at vi skal komme af med – ikke euroforbeholdet, men jeg ønsker at komme af med forsvarsforbeholdet.
Jeg synes, at det er noget af det, som virker paradoksalt, at vi f.eks. kan deltage under NATO-operationer, internationale operationer i forbindelse med befrielsen af Balkan, og når der så skal genopbygges fred efterfølgende og det bliver under EU-ledelse at man skal gøre det, så er vi nødt til at trække os hjem.
Det er for mig at se en fuldstændig selvmodsigende situation at være endt i.
Så derfor er svaret for mig som leder af Liberal Alliance: Ja, lad os komme af med forsvarsforbeholdet.
Det er ikke regeringens politik på nuværende tidspunkt; det håber jeg det bliver.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-10-10:
Hvad er udenrigsministerens holdning til de ambitioner om etableringen af et nukleart forsvar for EU, som bl.a. den tyske politiske videnskabsmand og tidligere professor ved det tyske forsvarsakademi Christian Hacke og den udenrigspolitiske ordfører for CDU, Roderich Kiesewetter, har fremsat?
Det er lidt i forlængelse af det tidligere spørgsmål.
Det lyder: Hvad er udenrigsministerens holdning til de ambitioner om etableringen af et nukleart forsvar for EU, som bl.a. den tyske politiske videnskabsmand og tidligere professor ved det tyske forsvarsakademi Christian Hacke og den udenrigspolitiske ordfører for CDU, Roderich Kiesewetter, har fremsat?
Anders Samuelsen (LA), 2018-10-10:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er bekendt med det indlæg i Tyskland, som spørgeren refererer til.
Der er tale om et enkeltstående debatindlæg og indspark til den bredere diskussion i Tyskland om forsvarsdimensionen i EU samt spekulationerne om det fremadrettede amerikanske engagement i Europa.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-10-10:
Så bliver man jo nødt til at stille spørgsmålet: Når nu udenrigsministeren gerne vil afskaffe forsvarsforbeholdet, hvordan ser udenrigsministeren så på det forhold, at der er kræfter i Europa, som har en ambition om, at EU skal udstyres med nuklear afskrækkelse, altså med atomvåben?
Personligt vil jeg gerne sige, at jeg synes, at det er betænkeligt, og jeg synes, det er betænkeligt på grund af mange årsager.
Det er betænkeligt ud fra et spørgsmål om, hvem der så skal træffe beslutningen om at aktivere sådan et atomvåben.
Det er også betænkeligt ud fra sådan en demokratisk opfattelse, altså hvem er det, der har kontrollen med det, for det vil så ikke længere være et land, men en international organisation, der er i besiddelse af de atomvåben.
Så er det selvfølgelig også betænkeligt ud fra den dimension, der hedder NATO-samarbejdet.
Sagen er jo den, at Europa er dækket af en atomparaply, som hedder USA først og fremmest.
Så er jeg klar over, at Storbritannien og Frankrig også har atomvåben.
Som det fremgår, bl.a. af den her artikel fra New York Times sidste år, som også funderede over de her ting, så var intentionen jo, at det franske atomarsenal skulle overtages af EU, så man altså fra europæisk side havde rådighed over det.
Og der er det jo bare igen, at man bliver nødt til at spørge udenrigsministeren meget klart: Deler udenrigsministeren den opfattelse, at det kunne være en fordel for Europa, for EU, at råde over nuklear afskrækkelse?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-10:
Jeg har ikke nogen som helst idé om, at det rammer regionerne skævt.
Det rammer tværtimod regionerne på samme måde, nemlig at når de ikke længere skal lave erhvervsfremme, får de heller ikke penge til erhvervsfremme.
Det er en forkert fremstilling af fru Eva Flyvholm at sige, at én region bliver ramt skævt og bliver ramt mere.
Der er en region, som har truffet nogle beslutninger på baggrund af de penge, man havde tidligere, og nu træffer nogle beslutninger om, at de penge skal anvendes på anden vis.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-10:
I næste måned kan vi jo fejre en meget bekymrende årsdag i Europa, nemlig årsdagen for fængslingen af en række folkevalgte catalanske politikere og af de to ledere for de to største catalanske civilsamfundsorganisationer, lederen af den catalanske ngo ANC Jordi Sanchez, og lederen af kulturorganisationen Omnium Cultural Jordi Cuixart.
De to ledere har nu snart siddet fængslet et år, og hvad er deres forbrydelse?
Det er at bruge helt almindelig politisk frihed til at demonstrere og ytre sig fredeligt og ikkevoldeligt, altså aktiviteter, som herhjemme ville være fuldstændig normale og lovlige.
Både Amnesty International og en række politikere og regeringer i øvrigt har kritiseret de her fængslinger.
Spanien er jo et land, som mange af os kender og holder af, og når venner handler forkert, skylder vi vel også at fortælle dem det.
Så derfor er mit spørgsmål: Har den danske regering, har udenrigsministeren taget initiativ til at fortælle den spanske regering, at i Europa fængsler vi ikke ledere af civilsamfundsorganisationer for legale politiske aktiviteter?
Anders Samuelsen (LA), 2018-10-10:
Jeg er faktisk utrolig glad for det opfølgende spørgsmål, ikke fordi det i sig selv afslører, at spørgeren kom lidt sent i min tale, men det tror jeg godt vi kan konstatere, for ellers ville spørgeren have kendt til, hvad det var, jeg definerede som værende en superpower plus.
Det er et begreb, som jeg skrev om i min bog »Vejen til et bedre Europa«, som er helt tilbage fra 2003, og definitionen er sådan set den, at man i den begrebsverden, vi arbejder med, har begrebet superpower, og det var tidligere, før Murens fald, noget, man f.eks. forbandt med USA og Sovjetunionen.
Men det at være en superpower plus er faktisk noget, der henhører til noget helt andet end det med krudt og kugler.
Det henhører til, at man kan det, der kommer efter krigen, nemlig være med til at genopbygge institutioner og være med til at stabilisere lande, som har været i krig, være med til at genopbygge og dermed sikre, at freden også bliver holdbar.
Og der kan Danmark og der kan EU, tror jeg, noget, som adskiller os fra, hvad andre kan.
Som sagt har jeg tillid til det spanske retsvæsen, indtil det modsatte skulle være bevist, og det er egentlig, hvad jeg har at sige til det.
Jeg mener, at vi generelt om den her konflikt taler om et internt spansk anliggende, og at det skal løses i henhold til den spanske forfatning.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-10-10:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Jeg har fuld forståelse for Albertslunds Kommunes ønske om at byudvikle det område og den grund, som Vridsløselille Statsfængsel ligger på.
Jeg tror også godt, vi kan blive enige om, at det har taget noget tid at afklare fremtiden for Vridsløselille Statsfængsel, men det er der en god forklaring på.
Det er jo velkendt, at fængslet i lyset af flygtninge/-migrantkrisen har løst forskellige opgaver i forhold til udlændinge.
Fængslet har for det første været brugt til at frihedsberøve bl.a. afviste asylansøgere, og for det andet skulle fængslet indgå som en del af den modtagekapacitet, der holdes klar i tilfælde af et øget flygtninge/-migrantpres.
Vi skulle med andre ord være klar, hvis der væltede folk ind over grænserne.
Efterfølgende har det imidlertid vist sig, at der kun har været behov for at anvende en mindre del af fængslets store kapacitet til at frihedsberøve bl.a. afviste asylansøgere, og der har ikke været behov for at bruge fængslet som modtagekapacitet.
Fængslet er derfor nu lagt i dvale, og opgaven med at frihedsberøve bl.a. de afviste asylansøgere håndteres nu andre steder i Kriminalforsorgen.
Jeg har som nævnt fuld forståelse for borgmesterens synspunkt i sagen, og derfor er det også min forventning, at vi nu inden for få uger får en endelig afklaring på, hvad der skal ske med Vridsløselille Statsfængsel i fremtiden.
Mattias Tesfaye (S), 2018-10-10:
Tak for svaret.
Jeg er særlig glad for, at ministeren nu kan sige, at der inden for få uger vil komme en afklaring.
Det er vi mange borgere i Albertslund der glæder os til at blive klogere på.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens umiddelbare kommentar til borgmesterens forslag om, at selv om grunden måske ikke allerede nu kan afhændes, kan man allerede gå i gang med at udarbejde en masterplan for grunden og udskrive arkitektkonkurrence og lave trafikanalyser osv., sådan at vi kan komme i gang med det arbejde, som har et tidsperspektiv på 3-4 år.
Vil det med andre ord være muligt at igangsætte nogen af de her initiativer, før grunden rent juridisk er overdraget af staten?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-10-10:
Der kan jo være flere steps i det her.
Jeg forstår godt Albertslund Kommune, og jeg har også talt med borgmesteren om det, og jeg synes jo, at vi skylder kommunen, at der bliver truffet en endelig beslutning om, hvorvidt vi vil afhænde fængslet, før kommunen går i gang med at planlægge, for det er jo mange penge at komme i noget, hvis man nu forestillede sig, at staten sagde, at man slet ikke vil afhænde det.
Det er jo det, der skal komme en løsning på.
Hvis det ender med, at fængslet skal afhændes, vil vi selvfølgelig sørge for, at kommunen får mulighed for at tale med Freja og Kriminalforsorgen om en mulig overtagelse.
Så der vil ikke være noget i vejen for, at kommunen begynder at se mere konkret på, hvordan grunden kan anvendes.
Det synes jeg ville være meget naturligt, hvis man sidder i den stol, som borgmesteren sidder i.
Nu siger jeg »inden for nogle uger«, og jeg tænker, at med den store planlægning, hvor der skal bruges mange penge, var den korte tid – med den ventetid, man har haft – måske meget klog lige at have.
Mattias Tesfaye (S), 2018-10-10:
Jeg er glad for, at ministeren siger, at få uger er kort tid.
Kan vi blive klogere på, hvor kort tid det er?
Få uger, er det på den her side af jul?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-10-10:
Ja, det er det bestemt, men det er også før.
Mattias Tesfaye (S), 2018-10-10:
Jeg betragter det sådan, at vi på Vestegnen og i Albertslund i løbet af oktober måned får klart svar på, hvad der skal ske med grunden ved Vridsløselille Statsfængsel, og så må ministeren endelig korrigere mig, hvis jeg er for optimistisk.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-10-10:
Jeg vil blot bekræfte spørgeren i, at vi – uden at sætte præcis dato på – er inden for den tidsramme, der er spurgt til.
Jeg har også et håb om, at vi kan få løst den her sag til alles glæde.
Eva Flyvholm (EL), 2018-10-10:
Synes ministeren, at det er godt for mobiliteten i Danmark, at busruter og lokaltogruter bliver lukket og skåret ned på grund af den erhvervsstøttereform, som regeringen og DF har lavet?
Tak skal du have.
Synes transportministeren, at det er godt for mobiliteten i Danmark, at busruter og lokaltog bliver lukket og skåret ned på grund af den erhvervsstøttereform, som regeringen og Dansk Folkeparti har lavet?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-10:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har forståelse for, at regionernes eventuelle overvejelser om at lukke eller reducere driften på udvalgte busruter og lokaltog kan opleves som frustrerende for de borgere, som det går ud over.
Nu er det sådan, at langt størstedelen af den kollektive bus- og lokaltogstrafik i Danmark håndteres af de regionale trafikselskaber i samarbejde med selskabernes ejere.
Regionerne finansierer indkøb af kollektiv trafik af deres midler til regional udvikling.
Midlerne til regional udvikling anvendes ud over til indkøb af regional kollektiv trafik også til at finansiere regionernes prioriteringer inden for bl.a. natur og miljø, beskæftigelse, uddannelse og kultur samt udvikling i regionernes udkantsområder og landdistrikter.
Det står regionerne frit for, hvordan de vil prioritere udviklingsmidlerne mellem disse områder.
Jeg mener grundlæggende, at det er godt, at man lokalt og regionalt har den selvbestemmelse til at prioritere de væsentligste opgaver, som man nu har regionalt.
Regeringen har sammen med Dansk Folkeparti ønsket at forenkle erhvervsfremmesystemet fra januar 2019, hvilket har udmøntet sig i en reform, som reducerer antallet af administrative niveauer for erhvervsfremme fra tre til to, hvor de to niveauer er det statslige og det kommunale.
Det er godt for virksomhederne, som ikke længere skal bøvle med tre indgange til det offentlige, hvis de ønsker råd eller støtte til at drive deres virksomhed.
Reformen betyder således, at regionerne skal løse færre opgaver, end de skulle tidligere.
Når regionerne ikke længere skal løse en opgave, skal de heller ikke længere modtage finansiering til den.
Udfordringen for visse regioner kan være, hvis man regionalt har brugt forholdsvis mere af de regionale udviklingsmidler til kollektiv trafik i forhold til de andre områder, som midlerne også skal dække.
Hvis det er tilfældet, har jeg tiltro til, at regionerne tager opgaven på sig og prioriterer opgaverne inden for regional udvikling, hvor der altså fortsat vil være ca. 2,5 mia. kr. at prioritere ud fra.
Såfremt spørgeren ønsker at vide mere om selve erhvervsfremmereformen, og hvordan den udmøntes i forhold til regionerne, vil jeg henvise til min kollega erhvervsministeren.
Region Sjælland er ikke dårligere stillet end andre regioner.
Man får nogle midler til regional udvikling.
Nogle af de midler har været møntet på, at man kunne lave erhvervsfremme.
De midler får man så ikke længere.
I region Sjælland har man så åbenbart ikke brugt de midler til erhvervsfremme, men på kollektiv trafik, og nu synes man, at man vil prioritere på den måde, at den kollektive trafik så skal holde for, fordi man ikke har brugt alle pengene, som man fik tildelt, på erhvervsfremme.
Det er lokale beslutninger, og det er ikke sådan, at én region bliver ramt hårdere end andre regioner.
Alle regioner skal ikke længere udføre opgaver med erhvervsfremme.
De ligger i stedet hos kommunerne og hos staten.
Og regionerne får så ikke længere penge til opgaven.
Eva Flyvholm (EL), 2018-10-10:
Jeg er enig i, at den enkelte region godt kan prioritere anderledes.
Jeg har sådan set
også kritiseret, at Region Sjælland vil nedlægge busserne.
Men det er stadig væk et faktum, at lige nu, som situationen er, rammer det lige præcis Region Sjælland særlig hårdt, fordi man har brugt usædvanlig mange af de her midler på kollektiv trafik, for det har man været nødt til.
Det er et rigtig stort område, det dækker hele Sjælland, Lolland og Falster.
Det kan ikke nytte noget, at man sidder herinde ved et skrivebord og siger, at det er regionernes egen opgave at finde ud af.
For de har ikke de penge.
Og jeg synes, vi har et fælles ansvar, også her i Folketinget, for at se på det.
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig en tilkendegivelse fra transportministeren om: Hvis det her rammer nogle regioner skævt, kan vi så ikke være med til at se på, hvordan vi får reddet vores lokale bustrafik?
Mattias Tesfaye (S), 2018-10-10:
Vil ministeren forholde sig til de spørgsmål, borgmester i Albertslund Steen Christiansen, ønsker at få afklaret i et brev sendt til justitsministeren og udlændinge- og integrationsministeren den 5. juli 2018, om, hvilke planer regeringen har med grunden til det nu lukkede Vridsløselille Statsfængsel, samt forholde sig til borgmesterens forslag om, at regeringen bør bede statens ejendomsselskab Freja om – sammen med Albertslund Kommune – at igangsætte den overordnede planlægning for anvendelse af grunden?
Eva Flyvholm (EL), 2018-10-10:
Det synes jeg sådan set er klogt nok, altså at man har prioriteret, at folk kan komme rundt med bus og tog.
Med den her reform, som er lavet i huj og hast ved et skrivebord, kan vi bare se, at en region som Sjælland bliver ramt benhårdt på, at der simpelt hen ikke er penge nok tilbage til at drive busserne.
Og det rammer så mange borgere.
Jeg vil gerne høre transportministeren, om ikke vi i fællesskab kunne se på, om der enten er noget, der er gået lidt for stærkt her, og så er der noget, som vi skal se, om vi kan finde nogle midler til og føre dem tilbage – det kan vel ikke være meningen, at det er busserne, der skal blive ramt af den her erhvervsfremmereform – eller også om regeringen og Dansk Folkeparti simpelt hen med åbne øjne gået ind i det her og har sagt: Okay, vi ved godt, at det vil komme til at betyde slagtning af nogle busruter.
Men så synes jeg heller ikke, det hænger sammen med, at regeringen samtidig står og taler om, hvordan hele landet skal kunne hænge sammen, for det gør det altså ikke, hvis man ikke kan komme rundt.
Benny Engelbrecht (S), 2018-10-10:
Hvis der i finanslovsforslaget for 2019 er afsat midler til at etablere et udrejsecenter uden for EU, mener ministeren i så fald, at de afsatte midler er tilstrækkelige til at påbegynde arbejdet med opførelsen af et sådant udrejsecenter?
Mattias Tesfaye (S), 2018-10-10:
Vil ministeren forholde sig til de spørgsmål, borgmester i Albertslund, Steen Christiansen, ønsker at få afklaret i et brev sendt til justitsministeren og udlændinge- og integrationsministeren den 5. juli 2018, om, hvilke planer regeringen har med grunden til det nu lukkede Vridsløselille Statsfængsel, samt forholde sig til borgmesterens forslag om, at regeringen bør bede statens ejendomsselskab Freja om – sammen med Albertslund Kommune – at igangsætte den overordnede planlægning for anvendelse af grunden?