runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Hegelund (EL), 2023-11-21:
I Enhedslisten har vi fra starten syntes, at det er en virkelig dårlig idé at stemple nogle unge som ikkeuddannelsesparate.
Det har ikke klædt dem bedre på til at vælge uddannelse, og det er gået ud over deres trivsel.
Det har også været spild af lærernes tid og spild af penge på folkeskoleområdet, hvor økonomien allerede er alt for stram.
De penge, man sparer, skal jo så bruges på mere og bedre vejledning i stedet for.
Vi synes, det kunne være rigtig godt, hvis alle unge fik tilbudt en til en-vejledning om deres uddannelsesvalg, men for nu kan vi i hvert fald håbe, at der kommer mere og bedre vejledning for de her penge.
Så håber vi, at den her aftale bliver et første skridt mod en folkeskole, hvor der er mindre måling og vejning af eleverne og mere feedback og vejledning.
Vi kunne godt tænke os, at der var mindre pres i folkeskolen, altså at det blev lettet lidt, og at der ikke var så mange prøver, tests, eksamener og karakterer.
Den rekord, Danmark har i Norden, med flest prøver synes vi det kunne være en rigtig god idé at få gjort op med.
Det bliver så ikke lige nu, men vi håber, det er noget, man kunne se på, når vi skal til at kigge på højere kvalitet i folkeskolen.
Men for nu er vi bare rigtig glade og tilfredse med, at det her i hvert fald er et godt skridt på vejen til at sikre et uddannelsessystem, hvor de unge kan trives bedre, og hvor der er mere fokus på læring.
På sigt kunne det jo være rigtig dejligt, hvis vi havde et uddannelsessystem, som var mere rummeligt og mangfoldigt, og hvor der var plads til mange flere af de unge, der står uden job og uddannelse nu.
Jeg håber i hvert fald, at vi vil give mange flere en chance for at lykkes i stedet for at sætte et eller andet stempel på dem om, at det kan de ikke.
Det handler jo om at løfte og støtte dem, sådan at de kan komme til at kunne meget mere.
Så vi håber i hvert fald, at det her er nogle af de takter, der kommer til at fylde noget på undervisnings- og uddannelsesområdet fremover.
Lise Bertelsen (KF), 2023-11-21:
Tak for ordet.
Det er godt, at vi piger kommer efter hinanden, for så passer højden på talerpulten – så tak for det.
I Det Konservative Folkeparti går vi selvfølgelig også ind for afskaffelse af den her uddannelsesparathedsvurdering, hvor vi egentlig vurderer, at der bliver brugt unødvendige ressourcer på at vurdere de unges personlige, praktiske og sociale færdigheder.
Fremover er det de gældende karakterkrav, der videreføres som en del af optagelseskravene på enten gymnasiet eller erhvervsuddannelserne.
I lovforslaget gøres der også op med den her studievalgsportfolio, som har vist sig at være en unødvendig brug af ressourcer, både for elever, forældre og lærere.
Så vi er glade for, at det er op til ens eget frie valg, om det skal anvendes.
Det er rigtig, rigtig godt, at vi optimerer den lokale vejledningsindsats, som skal motivere og støtte de unge i, hvad der er det rigtige uddannelsesvalg for dem.
Det Konservative Folkeparti stemmer for lovforslaget.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-11-21:
Tak for det.
For Liberal Alliance er det vigtigt at fjerne unødvendigt bureaukrati i folkeskolen og gøre, hvad vi kan politisk for at øge trivslen, og det her lovforslag er et godt skridt i den rigtige retning.
Derfor er vi også en del af aftalen, som det her lovforslag er udmøntet af.
Og arbejdsgruppen var ret klar i deres udmelding, i forhold til at elever, der vurderes på deres personlige og sociale kompetencer, ikke får bedre forudsætninger for at kunne vælge en ungdomsuddannelse, men til gengæld kunne det have negativ påvirkning på elevernes selvopfattelse og bidrage til øget mistrivsel.
Det er heller ikke kun eleverne, der er glade for, at den her uddannelsesparathedsvurdering bliver afskaffet.
Efter jeg havde lagt op på mine sociale medier, at Liberal Alliance var en del af aftalen, havde jeg en folkeskolelærer, der kontaktede mig.
Han startede i udskolingen, og en af de tungtvejende grunde til, at han egentlig gik ned på mellemtrinnet, var, at han simpelt hen ikke brød sig om den vurdering, han skulle lave af sine elever, i forhold til om de var personligt og socialt klar til at komme videre i uddannelsessystemet.
Han er glad for, at det nu kun er elevernes faglighed, der står tilbage.
I høringssvarene er der en del bekymring for, at der kan være faldende kvalitet i uddannelsesvejledningen.
Jeg forstår godt den her bekymring, og derfor er jeg også glad for, at partierne i aftalen har aftalt, at vi skal mødes igen i 2028 og evaluere.
I Liberal Alliance er vi ikke tilfredse med kvaliteten af den vejledning, vi har i dag.
Vi kommer også snart med vores bud på, hvordan vi gerne vil reformere den vejledning, vi har i folkeskolen.
For det er utrolig vigtigt, at eleverne i grundskolen føler sig klædt på og er klædt godt på til at træffe deres uddannelsesvalg.
Det er et stort nederlag for mange af de elever, der træffer det forkerte uddannelsesvalg og bliver nødt til at stoppe på en uddannelse.
Studievalgsportfolien kan helt sikkert have god effekt for nogle elever og gøre deres studievalg nemmere, men i Liberal Alliance er vi også enige i, at det ikke behøver være et krav, at alle elever skal lave en portfolio.
Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Karina Adsbøl (DD), 2023-11-21:
Tak for det, formand.
Jeg kan så istemme koret af ordførere i dag og sige, at vi i Danmarksdemokraterne også er glade.
Vi er med i den aftale, som vi indgik den 21. april 2023, om at afskaffe uddannelsesparathedsvurderingen.
Og forslaget indebærer bl.a., som flere af mine kollegaer har været inde på i dag, at folkeskoleeleverne ikke længere skal vurderes på deres sociale, personlige og praksisfaglige forudsætninger, og det er også en rigtig god ting.
Der er jo i dag rigtig mange muligheder for uddannelse, og derfor kan man netop også i dag ud fra sine kompetencer vælge den uddannelse, der bedst passer til en, og det er rigtig godt, at der er forskellige muligheder i forhold til uddannelse.
Så derfor stemmer Danmarksdemokraterne for forslaget.
Det er afgørende, at vi endegyldigt kommer af med begrebet ikke uddannelsesparat og sikrer, at udgangspunktet for skole- og vejledningsindsatsen er, at alle elever selvfølgelig kan noget.
Det er i den forbindelse også positivt, at aftalen specificerer, at kommunerne og skolerne skal tilrettelægge en bred vejledningsindsats, der også har fokus på erhvervsskolerne, og som bakkes op af konkrete initiativer, som tager udgangspunkt i elevens faglige motivation, forudsætninger og ønsker for fremtiden.
Ingen børn må efterlades på perronen, og derfor skal alle have forudsætninger for at påbegynde og gennemføre en uddannelse eller komme i beskæftigelse, når de forlader skolen.
Forslaget vil særlig gavne folkeskoleelever i udskolingen, der er en målgruppe for indsatser, der forbereder til videreuddannelse eller beskæftigelse.
Han var ikke i skole i nogle måneder, og jeg kunne bare se lettelsen i hans øjne, da hans lærer kom på besøg og sagde: Det skal du ikke bekymre dig om; du er klar til at gå videre; du er uddannelsesparat.
Men noget af det, man tænkte der fyldte i hans hovede der, var, om han kunne komme videre i uddannelse.
Derfor synes jeg, det er rigtig positivt, at vi er med i den her aftale.
Jeg tror, det er noget, der har fyldt hos de unge mennesker.
Og så er det jo selvfølgelig også sådan, at vi har forskellige kompetencer, og sådan skal det være.
Jeg kommer egentlig også til at tænke på den tale, som Hans Kongelige Højhed Prins Christian holdt til sin 18-årsfødselsdag.
Jeg synes, han sagde meget fint, og jeg citerer: »Vi er ikke ens, men vi står samme sted i livet.
Vi har noget til fælles.
Det gør det lidt nemmere.
Og det har jeg brug for lige nu.«
Jeg synes, det er en god aftale, som Danmarksdemokraterne selvfølgelig støtter, og vi stemmer også for forslaget.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-11-21:
Jeg siger ikke, at vi ikke har motiverede unge.
Jeg siger bare, at ungdomslivet i dag er totalt anderledes, end det var for 20 år siden, og det skyldes i høj grad de sociale medier, der stjæler 7 timer om dagen.
Så selv om du er motiveret for skolearbejde, har du bare meget mindre tid at bruge på skolearbejdet.
Så nej, vi har ikke umotiverede unge.
Jacob Mark (SF), 2023-11-21:
Jeg vil bare sige, at før i tiden kunne man ikke dumpe i folkeskolen.
Det har faktisk altid været en prøveskole.
Det var en stolt tradition, at der kunne man ikke dumpe.
Det kan man i dag.
Før i tiden var der ikke uddannelsesparathedsvurderinger.
Det ved vi fra forskningen er noget af det, der faktisk har presset de unge.
Før i tiden var der ikke nationale test.
Der var ikke stopprøver i 0. klasse.
Der troede man på lærernes metodefrihed.
Så jo, der er sket ændringer.
Jeg er da enig i det med søvn.
Jeg er da også enig i, at skærme fylder for meget.
Det, der bare undrer mig, er, hvor ordføreren får den idé fra, at vi ikke har motiverede unge.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-11-21:
Jeg tror grundlæggende, vi ser forskelligt på det.
Jeg mener ikke, at det er det, at vi giver karakterer, der gør, at de dejser om.
Jeg tror i høj grad, at det handler om, at de møder ind, har sovet for lidt, bl.a. på grund af at de er kommet for sent i seng som følge af for meget tid brugt på sociale medier og TikTok.
Så bliver det at skulle modtage en karakter meget mere stressende for dem, end hvis de var veludhvilede.
Vi kan se, som jeg nævnte, at 78 pct. af de ældste skoleelever møder trætte ind i skolen.
Så selvfølgelig har det en betydning.
Så det er jo en interaktion mellem de strukturer, vi sætter op i skolen, og så det, man møder ind med som elev.
Jeg siger ikke, at elever er umotiverede.
Jacob Mark (SF), 2023-11-21:
Jeg er egentlig lidt ked af, at ordføreren får det til at lyde, som om vores skoleelever ikke er motiveret, og det synes jeg ordføreren får det til at lyde som om, når ordføreren siger, at det er vigtigt, at der er noget, der kan motivere vores unge.
Altså, vi har kampmotiverede unge i Danmark.
Vi har så motiverede unge, at de dejser om på stribe og ikke kommer i skole, fordi de ikke kan leve op til de bedømmelseskriterier, vi stiller.
Så hvad er det, der skaber den frygt i ordføreren for, at vi lige pludselig ikke skulle have en række motiverede unge, som vi har i Danmark?
Sara Emil Baaring (S), 2023-11-21:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for at referere til julen – det synes jeg jo personligt også er en god ting.
Jeg synes, at der manglede lidt en femte låge, måske noget i forhold til afgangsprøver.
Så der kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre ordføreren, hvad man tænker i forhold til afgangsprøver og det, at vi fremadrettet egentlig kun kommer til at bedømme ud fra karaktererne.
Jacob Mark (SF), 2023-11-21:
Det, der var formålet for SF med at gå ind i reformen – og det mener jeg ikke er lykkedes så godt – var netop at skabe en mere praktisk skole.
Man sagde, at de elever, som måske ikke har den fedeste tid, når de kommer hjem fra skole, skal have lidt længere tid i sammenhæng med sfo'en.
Problemet er, at du ikke kan sætte fritid på skema, og problemet er, at der er sket så store besparelser på folkeskolen, at de visioner, man havde, ikke kunne lade sig gøre.
Så jeg har arbejdet længe for at ændre på den folkeskolereform.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-21:
Nu gør vi så også op med andre ting i forbindelse med folkeskolereformen, som SF også var med i.
Hvornår ændrede man også holdning til det her med folkeskolereformen?
Den rejse, SF har været på med frigørelse af folkeskolen, hvornår blev den også på det område indledt?
Jacob Mark (SF), 2023-11-21:
Ordføreren har gravet dybt, hvis han har fundet et citat fra fru Nanna Westerby, for så er det mange år siden.
Ordføreren kunne også have fundet et af hr. Jacob Mark fra gymnasieaftalen, hvor vi jo besluttede, at uddannelsesparathedsvurderingen skulle have større betydning.
Der valgte vi jo at sige, at vi tror på den her uddannelsesparathedsvurdering i stedet for et karakterkrav.
Og ud fra det, at børn er mere end deres karakterer, var idéen med uddannelsesparathedsvurderingen, at man både kiggede på, hvad man kunne fagligt som barn, men også socialt og personligt.
Det, som bare har vist sig efterfølgende for mig – og det er ikke, fordi jeg er blevet vild med karakterkrav, tværtimod – er, at uddannelsesparathedsvurderingen blev en slags monster, hvor børnene følte, at de både blev målt på deres personlighed og på deres sociale kompetencer.
Og hvordan måler man på det, og er det statens opgave at gøre det?
Og så blev de også målt på deres faglighed.
Så det blev til tre målinger i stedet for en, og der skete skiftet.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-21:
Jeg er lidt nysgerrig efter, hvornår SF ændrede holdning til de her uddannelsesvejledninger, for da det blev vedtaget, var SF en af de største fortalere for det her.
Lad mig bare citere den daværende ordfører, Nanna Westerby, som sagde: For det første kommer der en vurdering af uddannelsesparatheden.
Det foreslog vi i SF for første gang for næsten halvandet år siden.
SF havde altså arbejdet lang tid på at få den her uddannelsesparathedsvurdering, så hvornår gik det op for SF, at det, man havde kæmpet for, og det, man syntes var rigtigt, faktisk var forkert?
Anni Matthiesen (V), 2023-11-21:
Tak for det, formand.
Overgangen fra folkeskolen til at komme videre i livet er et vigtigt skridt for unge mennesker.
Derfor er det også rigtig vigtigt, at vi gør overgangen så overskuelig som muligt, og dette skridt i livet må ikke være gennemsyret af indviklede og tunge administrative systemer, som kan være rigtig svære at gennemskue.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at vi med dette lovforslag, som vi behandler nu, afskaffer uddannelsesparathedsvurderingen, i daglig tale kaldet UPV'en, samt kravet om, at eleverne skal arbejde med en studievalgsportfolio.
Lovforslaget vil skabe mere gennemsigtighed for den unge, men også for lærerne og for forældrene.
Når vi nu i stedet vil bedømme ud fra karakterer, frisætter vi eleverne fra en kompleks og subjektiv vurdering, og vi åbner samtidig for en mere objektiv og retfærdig vurderingsproces.
Når vi afskaffer UPV'en, er det endnu et led i frisættelsen af folkeskolen.
Vi fjerner unødvendige byrder, og vi frigiver på den måde midler, der kan bruges til at forbedre vejledningen.
På den måde får alle elever fra 7. til 10. klasse vejledning, så det ikke som tidligere kun er de elever, som blev stemplet som ikkeuddannelsesparate.
Sara Emil Baaring (S), 2023-11-21:
Tak, og tak for ordet.
Hvert et barn og hver en ung er unikke, og de har forskellige styrker og svagheder.
Den nuværende måde, hvorpå vi vurderer, hvilken ungdomsuddannelse vores unge mennesker er klar til, tager ikke højde for det.
Først og fremmest vil jeg gerne takke alle partier i Folketinget, som i foråret indgik en aftale om at afskaffe uddannelsesparathedsvurderingen, så vi nu med dette lovforslag kan gøre op med den uhensigtsmæssige vurdering af danske skoleelever, som uddannelsesparathedsvurderingen er blevet et udtryk for, når en elev i grundskolen vurderes ud fra både et fagligt, et personligt og et socialt perspektiv.
Det gør vi nu op med, og folkeskolen skal fokusere på elevernes faglige kompetencer og de respektive uddannelsers gældende karakterkrav.
For det at blive vurderet på sin person kan være meget sårbart for et ungt menneske, og netop vurderingen af elevernes personlige og sociale forudsætninger kan i sidste ende have en negativ påvirkning af nogle elevers selvopfattelse.
På den måde risikerer vi at fremme mistrivsel blandt eleverne gennem en for omfangsrig vurderingsproces, som vi samtidig bruger enormt mange ressourcer på, og med dette lovforslag skal vi nedtone disse sorteringsmekanismer for at begrænse mistrivsel og præstationspres hos eleverne og samtidig sætte ind for at inspirere elever til at opdage, hvad netop de er gode til.
Endelig vil vi afskaffe kravet om, at alle elever i 8.-10. klasse skal arbejde med en studievalgsportfolio.
For mange har den studievalgsportfolio ikke indfriet de gode intentioner, som har ligget til grund for den.
I stedet har portfolioens medfølgende afrapporteringsskemaer bidraget til en uoverskuelighed hos mange elever og forældre, og studievalgsportfolioen bliver nu et frivilligt værktøj, som de enkelte skoler kan vælge at anvende, hvis de finder det relevant for deres elevers behov.
Jeg håber, at vi med ændringerne i det her lovforslag bevæger os væk fra en knudret og meningsløs bureaukratisk proces, og at vi ikke mindst bevæger os hen mod en mere fokuseret vurdering af elevernes færdigheder, som i højere grad gavner de unge mennesker og hjælper dem med at finde deres vej i livet.
På den baggrund kan jeg meddele, at Socialdemokratiet støtter dette lovforslag.
Anni Matthiesen (V), 2023-11-21:
Tak for en rigtig fin tale.
Jeg kan forstå, at Radikale Venstre godt vil gå meget, meget længere.
Kunne ordføreren sætte lidt flere ord på det?
Eller jeg kan stille et direkte spørgsmål: Er man i Radikale imod karakterer?
Lotte Rod (RV), 2023-11-21:
Det skal ikke være, som vi fra forskningen ved det er i dag: at alt for mange sidder med hånden oppe bare for at prøve at svare det, de tror læreren gerne vil høre, for at få en god karakter.
Så det, der i mine øjne og i Radikale Venstres øjne er gået galt, er jo, at vi hele tiden bruger det til at styre efter, at man skal videre, og derfor synes jeg, at vores vigtigste politiske opgave er, at skolen igen kan få lov til at stå i sin egen ret.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-21:
Så Socialdemokratiets holdning er, at staten ved bedre end barnets forældre, kan jeg så konkludere.
Det er jo ærlig talt en – undskyld udtrykket – vanvittig tankegang, altså at man underkender forældrenes valg og så siger: Nej, vi ved bedre i staten.
Så vi underkender simpelt hen det valg, som forældrene træffer.
Sara Emil Baaring (S), 2023-11-21:
Her vil jeg gerne stille mig på børnenes side og så sige, at uanset hvilket valg et barns forældre har truffet, i forhold til hvilken institution det skal gå i, synes jeg, det er rigtig fint, at vi herindefra sætter nogle rammer for, hvad der er fornuftigt af antal voksne omkring det enkelte barn.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-21:
Hvorfor ikke bare droppe kravet?
Det er administrativt tung, det er svært at få implementeret.
Her snakker vi om private institutioner, som forældre vælger til, hvis de synes, det er det rigtige, og ellers kan de jo vælge det fra, hvis de ikke er tilfredse med de normeringer, der er, og det tilbud, som bliver leveret.
Regeringen taler så meget om at sætte den offentlige sektor fri.
Ellers kan man jo vælge de offentlige tilbud.
Sara Emil Baaring (S), 2023-11-21:
Jeg skal lige have den ned i smølfehøjde her, tror jeg.
Tak for ordet.
Lovforslaget her omhandler de minimumsnormeringer, der skulle træde i kraft ved dette årsskifte i alle landets daginstitutioner, herunder private daginstitutioner.
Vi har desværre problemer med datagrundlaget, som skal til for at implementere lovgivningen i private daginstitutioner.
Derfor foreslår vi med det her lovforslag at udskyde implementeringen i de private daginstitutioner.
Vi vil gerne ophæve den del af den oprindelige lovgivning, hvor man opstillede samme normering for den enkelte private institution svarende til gennemsnittet af de offentlige børnehaver i den pågældende kommune, institutionen var beliggende i.
Det vil give os tid til at udarbejde en model, der kan bruges til at beregne gennemsnitsnormeringerne.
Det er dog vigtigt at understrege, at denne ændring ikke ændrer kravene om minimumsnormeringer i kommunale, selvejende og udliciterede daginstitutioner og puljeordninger, der altså uændret træder i kraft den 1. januar 2024.
Så på trods af dette bump på vejen, er ønsket stadig det samme.
Vi skal have voksne omkring vores børn, og vi vil sikre en høj kvalitet i alle børns dagtilbud.
Det ændrer vi ikke på.
Men med dette lovforslag sørger vi for, at der er den fornødne tid til at sikre god implementering, som samtidig sikrer, at private institutioner ved, hvilke normeringskrav de skal leve op til.
På den baggrund kan jeg meddele, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Det synes jeg bestemt ikke.
Jeg synes derimod, at vi tager børnenes side i det her, og al forskning bakker også op om, at flere voksne og fagligt uddannede voksne omkring vores børn skaber et bedre børneliv.
Så jeg synes sådan set, at vi står det helt rigtige sted i det her.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-21:
Efteruddannelse er et vigtigt element i et langt arbejdsliv, om det så gælder en håndværker, som bliver nedslidt, og som skal videre, eller om det er en fejlvurdering af, hvad man gerne vil bruge sit liv på.
Måske har man bare lyst til at sadle om.
I dag er man på arbejdsmarkedet, måske fra man er 25 år, til man er, ja, hvad ender det med, måske 70-75 år, inden vi er færdige med at hæve pensionsalderen.
Så man har 40-45 år på arbejdsmarkedet.
Jeg synes, det er et sundhedstegn, at man måske ikke har lyst til at lave det samme i alle de 45 år.
Alt for længe har vi haft et system, som gør, at du skal blive ved din læst, at du skal gå den vej, som du nu har valgt.
Og det er meget, meget vanskeligt at sadle om og sadle
Det kan godt være, at man kan lave nogle justeringer, i forhold til hvor man kan gå hen og få lidt ekstra uddannelse oveni, men hvad nu, hvis man vil sadle fuldstændig om og vil noget andet med sit liv?
Skal man være tvunget til at arbejde med det samme?
Er det valg, man traf, da man var 25 år, også det, der skal være gældende, når man er 45 år?
Nej, det synes jeg ikke.
Jeg synes, vi skal skabe nogle bedre vilkår i forhold til fuldstændig at skifte vogn og prøve noget helt andet.
Så det her forslag er et lille skridt i den rigtige retning, og derfor kan jeg selvfølgelig støtte det.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-21:
Tak for det, formand.
Det bliver selvfølgelig lidt langtrukkent, så heldigvis skal jeg starte min ordførertale med at rose Liberal Alliance, for de har set håret i suppen.
Håret i suppen er jo den her forhøjelse til 100 pct. af godtgørelsen.
Og så har jeg selvfølgelig snakket med ordføreren for Socialdemokraterne – så rød, som han nu er.
Virkeligheden er, at Nye Borgerlige også kommer til at støtte aftalen, fordi det er en trepartsforhandling, og vi ønsker ikke at give indtryk af, at folketingspolitikere som udgangspunkt ved bedre end fagfolk.
Nick Zimmermann (DF), 2023-11-21:
Tak for det.
Det er jo rigtig godt, at vi kan gøre noget for voksen-, efter- og videreuddannelse og selvfølgelig for de voksne, der er ordblinde.
Samtidig kan jeg konstatere, at vi står her i salen med et lovforslag, der er blevet til på baggrund af en aftale, der er indgået mellem regeringen og arbejdsmarkedets parter i september 2023, og der er altså kun gået ca. 2 måneders tid, før vi nu står med lovforslaget her i salen.
Der er alt i alt tale om nogle små, men gode ændringer og ændringer, der vil gøre det mere attraktivt at søge en efteruddannelse, men også at udbyde det og administrere det.
Det er ændringer, der er blevet efterspurgt derude, og altså ikke bare noget, som nogle politikere har fundet på.
Arbejdsmarkedsuddannelserne får en bedre økonomi, og den enkelte medarbejder får nu 100 pct.'s godtgørelse af den maksimale dagpengesats ved deltagelse i amu, og det er selvfølgelig rigtig godt.
Tak for ordet.