runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (UFG), 2022-05-18:
Jeg synes, der er så meget grund til at hjælpe Ukraine.
Jeg synes, at Ukraine er et offer i den her krig, og jeg synes, at vi i den grad gør Ukraine til offer i endnu højere grad ved ikke at have holdt Ukraine fast på at overholde Minskaftalen, så man havde undgået den her forfærdelige krig.
Vi kunne også stadig væk spille en positiv rolle ved at forsøge at få vores NATO-partnere til at spille en rolle i nogle forhandlinger, men det gør vi ikke.
Jeg synes, vi skal hjælpe, men jeg synes, vi skal gøre det mere ansvarligt.
Jeppe Kofod (S), 2022-05-18:
Altså, først og fremmest har Danmark jo, som jeg også nævnte, været helt i front i kampen mod korruption i Ukraine for at hjælpe ukrainerne og den ukrainske regering, som har det her højt på deres program, til at realisere en situation, hvor de kan bekæmpe korruption.
Jeg har selv talt med den ukrainske udenrigsminister, Dmytro Kuleba, præsident Zelenskyj og også deres statsminister om det.
Det vil vi fortsætte med.
Jeg synes, det er mærkeligt, at fru Marie Krarup ikke kan se behovet for at genopbygge Ukraine efter Ruslands forfærdelige aggression og ødelæggelse i Ukraine.
Det håber jeg fru Marie Krarup vil være med til.
Marie Krarup (UFG), 2022-05-18:
Tak for svaret.
Det er jo godt, at man gør noget for at bekæmpe korruption i Ukraine, for Ukraine er et meget korrupt land og har været det i mange år, og desværre ser det ikke ud til, at de mange tiltag, som man har sat i gang i Ukraine, har en positiv effekt.
I hvert fald steg korruptionen ifølge Transparency International fra 2020 til 2021, sådan at Ukraine altså ikke forbedrede sit korruptionsindeks, men tværtimod forværrede det.
Danmark er det mindst korrupte land i verden.
Ukraine er nummer 122 ud af 180 lande, når det drejer sig om korruption, og det er selvfølgelig enormt bekymrende, når man tænker på, hvor mange penge Danmark sender derned.
Vi kunne finansiere meget sundhed og meget hjælp til danskere, der har behov for det, for de penge.
Og hvis man så i realiteten får noget helt andet ud af det end det, man havde håbet på, fordi der er en risiko for, at pengene lander i korrupte oligarkers lommer eller i militante forgreninger – det ved vi simpelt hen ikke, det er sådan noget, som man ikke ved, når det drejer sig om Ukraine – så synes jeg, det er ekstremt bekymrende.
Når man så også ved, at de mange ting, man har sat i gang, desværre ikke har haft nogen positiv effekt, så er det, at man må spørge udenrigsministeren: Er det egentlig ansvarligt at sende penge af sted, som vi ikke ved om ender i nogle helt forkerte lommer, når de samme penge kunne gøre en kæmpe forskel for den danske befolkning?
Jeppe Kofod (S), 2022-05-18:
Jeg vil bare lige sige, at det spørgsmål, som jeg har fået oplyst, lyder: Hvordan forholder udenrigsministeren sig til, at Ukraine er et af de mest korrupte lande i Europa, og hvordan spiller det ind i forhold til de midler, som Danmark har sendt til Ukraine?
Kampen mod korruption har længe været et centralt element i den danske støtte til Ukraine, altså også før krigen.
Derfor er Danmark aktivt involveret i netop denne dagsorden.
Danmark medfinansierer og implementerer på vegne af EU EU's Anti-Corruption Initiative, EUACI, med et budget på 170 mio. kr. i perioden 2020-2024.
EUACI yder støtte til Ukraines antikorruptionsinstitutioner, civilsamfundet og andre interessenter, der går forrest i kampen mod korruption.
I løbet af de sidste par år har Ukraine med støtte fra bl.a. EUACI formået at opbygge en betydelig antikorruptionsinfrastruktur.
Under krigen står landet naturligvis over for helt særlige udfordringer.
Det tror jeg vi alle sammen er enige om.
Det forbliver dog centralt at værne om antikorruptionspartnerne og sikre deres funktion.
Det vil være en nøgleopgave for EUACI, der trods vanskelige vilkår fortsat gennemfører en lang række aktiviteter i Ukraine.
Samtidig vil vi igennem EUACI støtte antikorruptionsinstitutionerne i deres arbejde med at modvirke, at international humanitær bistand og også genopbygningsbistand bliver genstand for korruption.
Marie Krarup (UFG), 2022-05-18:
Kan ministeren oplyse, hvor mange midler Danmark samlet har sendt til Ukraine siden 2014, og kan ministeren i forlængelse heraf oplyse, om regeringen har et overblik over, hvor mange af midlerne der er havnet i korruption taget i betragtning, at Ukraine er et af de mest korrupte lande i Europa?
Jeppe Kofod (S), 2022-05-18:
Vi har ikke set noget lignende på europæisk jord siden anden verdenskrig, og det skal stoppes.
Der var én, der startede krigen, og det var Putin, og der er én, der kan slutte krigen, og det er Putin, og hans forbrydelser skal stoppes, og de skal trække deres soldater ud.
Det er den danske klare holdning her.
Marie Krarup (UFG), 2022-05-18:
Men det er jo meget fint.
Det vil så sige, at udenrigsministeren vil gøre alt, for at han selv kommer på anklagebænken, fordi udenrigsministeren har et medansvar for, at eventuelle krigsforbrydelser bliver begået med danske våben i Ukraine.
Det synes jeg ikke er særlig godt.
Jeg synes, det er umoralsk.
Jeppe Kofod (S), 2022-05-18:
Nu tror jeg, jeg gentager det for tredje gang: Vi har meget klart sendt et signal og gjort klart over for både Kyiv og Moskva og andre steder, at krigsforbrydelser tolererer vi ikke, krigsforbrydelser skal efterforskes, og de ansvarlige skal selvfølgelig for retten.
Det er det, Danmark, i øvrigt sammen med, jeg tror, det er 48 andre lande, arbejder for sammen med straffedomstolen.
Det vil vi fortsætte med, også i forhold til Ukraine.
Marie Krarup (UFG), 2022-05-18:
Men det, som jeg hører udenrigsministeren sige, er jo, at vi fra dansk side ikke gør noget for konkret at forhindre, at der bliver begået krigsforbrydelser med danske våben og med våben, som er finansieret af danske penge, og det gør udenrigsministeren og det gør dette Folketings medlemmer til medskyldige.
Det vil sige, at vi kan ende som det.
Det er faktisk det, som de skriver i den her kronik at man godt kan sige, altså at man, hvis ikke man gør absolut alt for at undgå krigsforbrydelser, og hvis man finansierer de våben, de bliver begået med, så er medskyldig.
Og derfor mangler jeg en plan fra udenrigsministeren for, hvordan man undgår det.
Jeppe Kofod (S), 2022-05-18:
Det er bare lige for igen at slå fast: Vi har meldt meget klart ud, at eventuelle krigsforbrydere skal stilles til ansvar, og det budskab er sendt både til Kyiv og til Moskva og andre steder, og det er vigtigt.
Men man må også huske på, at den situation, der er i Ukraine, er, at et land, Rusland, ulovligt, også folkeretligt, har overfaldet og forsøgt at invadere et naboland, og at ukrainerne forsvarer sig selv.
Det er klart, at alle parter i en krig skal overholde krigens love, og det, vi ser, og det, jeg selv har set, er, at russerne har begået alvorlige krigsforbrydelser og ramt civile, og det skal selvfølgelig have en konsekvens.
Marie Krarup (UFG), 2022-05-18:
Det er uhyggeligt at høre om de forbrydelser, der bliver begået på ukrainsk jord lige nu, og de fleste bliver jo formentlig begået fra Ruslands side, men vi finansierer ikke de russiske styrker.
Vi er med til at finansiere de ukrainske styrker, og derfor bør det jo være noget, som vi går ekstra meget op i, når vi nu fra FN's kontor i Ukraine får at vide, at der er pålidelige oplysninger om, at der bliver begået tortur, henrettelser, voldtægter, drab på civile af ukrainske styrker, som vi altså støtter med våben og penge.
Det er det, som jeg har spekuleret over, og det er der også nogle fra Københavns Universitet, der har, og der bed jeg mærke i en artikel i Berlingske den 10. maj, hvor professor Jon Heller og en medhjælper, Lena Trabucco, skriver: »Danske beslutningstagere skal gøre alt, hvad de kan, for at sikre, at danske våben ikke anvendes til at begå krigsforbrydelser.
Hvis de får kendskab til en sådan brug og alligevel fortsætter våbenforsyningerne, kan de holdes ansvarlige under international strafferet«.
Det, jeg hører udenrigsministeren fortælle mig, er, at man er interesseret i at styrke de internationale straffesystemer og overvågningen, og det synes jeg er rigtig godt.
Men det er jo lidt grotesk, hvis det er udenrigsministeren selv, der kommer på anklagebænken, og derfor synes jeg, at vi lidt mangler et værn imod, at de her våben, der er blevet sendt, og de penge, der er blevet sendt til at finansiere våben, som bruges af ukrainske soldater, faktisk bliver brugt til krigsforbrydelser.
Hvorfor sender man ikke folk ud på jorden til at sige stop?
Hvorfor har man ikke en masse systemer, som vi har, når vi selv sender vores egne soldater ud, hvor man overvåger og rapporterer på jorden?
Hvorfor forsøger man ikke at undgå, at det bliver begået?
Hvorfor er det kun det strafferetlige system, man er optaget af?
Jeppe Kofod (S), 2022-05-18:
Tak, og tak til fru Marie Krarup.
Regeringen lægger stor vægt på, at krigens love overholdes af alle parter i en konflikt, og at dem, der måtte overtræde dem, stilles til ansvar.
Vi har jo alle set billederne fra bl.a. Butja og Mariupol og andre steder i Ukraine, og der er meget, som tyder på, at Ruslands styrker begår mange og alvorlige overtrædelser af krigens love og bevidst fører krig mod civilbefolkningen.
Derfor har jeg ved FN i New York den 25. marts været med til at lancere den danskinitierede FN-gruppe, der arbejder for, at de ansvarlige for de alvorlige overtrædelser i Ukraine bliver stillet til ansvar.
Danmark har også været med til at henvise situationen i Ukraine til Den Internationale Straffedomstol, ICC.
Domstolen kan retsforfølge individer for de forfærdelige forbrydelser, som alt tyder på der bliver begået i Ukraine.
Domstolen kan retsforfølge krigsforbrydelser i Ukraine, uanset hvilken part der måtte have begået dem.
Regeringen har også ydet et ekstraordinært finansielt bidrag til domstolens efterforskningsarbejde i Ukraine.
I det tilfælde, at ukrainske styrker skulle have begået krigsforbrydelser, skal det naturligvis også undersøges, så de ansvarlige kan stilles til ansvar.
Vi vil i regeringen under ingen omstændigheder være passive vidner til grove forbrydelser i Ukraine, som vi har set begået af de russiske styrker.
Det er ikke korrekt, at vi ikke også i Normandietformatet har forsøgt at finde en løsning på det spørgsmål, fru Marie Krarup peger på i forhold til Østukraine, Donbas osv.
Det er simpelt hen ikke korrekt.
Men det, der er helt provokerende for mig som udenrigsminister at stå at høre på, er det, der kunne lyde som en undskyldning for at starte en forfærdelig angrebskrig med al den ødelæggelse, som vi ser i Ukraine.
Jeg har oplevet det ved selvsyn.
Altså, står fru Marie Krarup virkelig og forsvarer, at Putin har startet en krig i Ukraine?
Thomas Danielsen (V), 2022-05-18:
Under alle omstændigheder taler vi om en situation, hvor det er det offentlige, der er skyld i, at forretningsdrivende er gået meget kraftigt ned i omsætning.
Vi taler om forretninger, der er gået op til 90 pct. ned i omsætning, fordi alt følgeudstyr osv. køber man heller ikke.
Kan ministeren se nogen mulighed for en kompensation til de forretningsdrivende, som er gået så kraftigt ned i omsætning på grund af beslutninger, uhensigtsmæssige beslutninger, som justitsministeren i sidste ende er ansvarlig for er blevet truffet?
Såfremt leverandøren, Netcompany, har en aftale om, at it-systemet først skal leveres den 1. juli, altså det system, man lukkede ned den 17. januar, og hvorom vi siden har fået at vide, at man gjorde alt, hvad man kunne, for at få det til at fungere, så er ministeren altså blevet misinformeret.
Det er ikke en information, ministeren har haft i hænde, at rent faktisk skal det her it-system først leveres den 1. juli?
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-18:
Jeg kender ikke den konkrete artikel fra Mit Jagtblad, og jeg har heller ikke hørt en dato som den 1. juli før.
Men det, der står på bundlinjen, er, at der er tusindvis af danskere, som mangler deres våbentilladelse.
Deres sager ligger i en sagsbehandlingsbunke.
Det, jeg får at vide, er, at it-systemet vil være på plads i løbet af sommeren, men dermed er problemet ikke løst, for der vil fortsat ligge en masse sager i sagsbehandlingsbunkerne, som jo skal høvles i bund, og det kommer til at tage flere måneder derefter, før vi er på plads med det.
Thomas Danielsen (V), 2022-05-18:
Tak for det.
I sig selv er det jo helt vildt, at man nedlægger et it-system den 17. januar, inden der er et alternativt system klar.
Det har selvfølgelig sat mange våbenbrugere i skytteforeninger og blandt jægerne i en meget uhensigtsmæssig situation, men det har jo enorme konsekvenser for de forretningsdrivende, som har oplevet en omsætningsnedgang på 70 pct.
Derfor er sagen ret alvorlig, ud over at der er nogle, der bliver ramt på deres hobby og livsstil.
Det, som ministeren beklager, er også det, som ministerens forgænger beklagede, nemlig at systemet ikke var fuldt ud implementeret og funktionsdygtigt endnu, men vi kan nu se, at Mit Jagtblad har spurgt Netcompany, der skal udvikle systemet, og de oplyser, at de lever fuldt op til den aftale, der er indgået, de aftalte rammer, fordi de har en aftale om, at systemet først skal leveres den 1. juli.
Kan ministeren bekræfte det?
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-18:
Tak for de pæne ord til at starte med, og tak for spørgsmålet.
I mandags var jeg ude i en midtsjællandsk skov at mødes med Jægerforbundet tidligt om morgenen, for som det er spørgeren bekendt, var det i mandags, at årets bukkejagt blev skudt i gang.
Det, jeg sagde til dem, vil jeg også godt sige til spørgeren i dag.
Først og fremmest er det naturligvis utilfredsstillende, at våbenregisteret stadig ikke fungerer optimalt, og at alle jægere ikke kan komme på bukkejagt i år, fordi deres sager ligger i bunkerne og venter på at blive behandlet.
Det center har således sørget for at allokere betydelige medarbejderressourcer til våbenområdet, ligesom de forsøger at optimere arbejdsprocesser for at nedbringe antallet af sager.
I sidste uge bad jeg også om, at Rigspolitiet får afsat endnu flere medarbejdere til opgaven, og på den baggrund har Rigspolitiet tilført yderligere ti medarbejdere til at hjælpe med behandlingen af våbensager.
Rigspolitiet tilfører desuden yderligere ressourcer til arbejdet med at færdiggøre våbenregisteret sammen med leverandøren, og det er min klare forventning, at Rigspolitiet gør sit absolut yderste for at sikre, at Politiets Administrative Center hurtigst muligt får etableret en sund drift for behandlingen af ansøgninger, så forretningsdrivende inden for jagtvåben og jagttilbehør og andre ansøgere ikke generes af lange sagsbehandlingstider.
Thomas Danielsen (V), 2022-05-18:
Tak for det.
Indledningsvis vil jeg sige et stort og varmt tillykke til justitsministeren med udpegningen.
Jeg har stillet dette spørgsmål: Mener ministeren, idet flere forretningsdrivende inden for jagtvåben og jagttilbehør grundet situationen med PAC’s manglende funktioner i it-systemerne oplever særdeles stor omsætningsnedgang grundet afskaffelsen af det gamle it-system, inden det nye it-system er blevet klar, at der kan gøres tiltag, der fremmer et registreringssystem hurtigere?
Jeppe Kofod (S), 2022-05-18:
Jeg skal være den første til at stille mig op og give min uforbeholdne ros til danske soldater og andre, der har været udsendt i verden for at passe på vores sikkerhed i Danmark.
Det tror jeg heldigvis ikke vi to kan blive uenige om, tværtimod.
Det synes jeg det er.
Hans Kristian Skibby (UFG), 2022-05-18:
Og jeg er sådan set enig i, at det altid er godt at kunne deltage.
Men der synes jeg måske, at udenrigsministeren også trods alt skal knytte sin tillid op på, at vi jo i generationer, også siden anden verdenskrig, har haft utrolig god gavn og glæde af de diplomatiske ting, som der er, også i forhold til vores sikkerhedspolitik, altså at vi netop både kan gennemføre FN-missioner og også være med i NATO-operationer og alt muligt andet.
Vi har også en lang række andre steder, hvor Danmark jo er med, eksempelvis i forhold til den piratjagt nede ved Adenbugten.
Så det bør ministeren jo også erkende.
Jeppe Kofod (S), 2022-05-18:
Det er i hvert fald nyt for mig – og godt, synes jeg – at det er positivt ladet, at vi kan lave et samarbejde om europæisk forsvar og sikkerhed, og at Danmark så, må jeg forstå det, hvis man skal tage det for pålydende, ikke skal stå uden for det samarbejde som det eneste af de 27 EU-lande.
Det får vi mulighed for at ændre ved en folkeafstemning den 1. juni.
Hvis vi siger ja til at afskaffe forsvarsforbeholdet, kan vi deltage på linje med de andre 26 EU-lande i det her vigtige, vigtige samarbejde for europæisk fred og sikkerhed.
Hans Kristian Skibby (UFG), 2022-05-18:
Det er nok der, hvor vejene skilles lidt og forhåbentlig på en god måde.
Man har jo valgt en tekst, som indeholder en række positive ord – ord som deltage, samarbejde og sikkerhed.
Det gør jo, at man får en positivt ladet afstemningsprocedure.
Det er ikke fair, i forhold til at det jo skal være en hundrede procent sober og diplomatisk måde, det gennemføres på.
Det er også derfor, at der er så mange, der har undret sig over, at man fra Socialdemokraternes side har sagt, at der ligger noget jura bag den beslutning.
Jeppe Kofod (S), 2022-05-18:
Jeg synes jo, at det, vi skylder den danske befolkning, er en god og oplyst og saglig debat om det, vi skal tage stilling til her den 1. juni.
Men det, der er spørgsmålet, er jo, om Danmark skal deltage fuldt og helt i det europæiske samarbejde om sikkerhed og forsvar ved at afskaffe EU-forsvarsforbeholdet.
Det er det, der er spørgsmålet til danskerne.
Jeg vil glæde mig til den debat, og jeg har forklaret, hvordan man udarbejder lovforslag, og hvordan man udarbejder en stemmeseddel på baggrund af bl.a. titlen på lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (UFG), 2022-05-18:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg synes nu ikke, at Danmark er et land, der har ligget i hængekøjen i den diskussion, som udenrigsministeren begiver sig ind på, nemlig om Danmark deltager aktivt i både det forsvars- og sikkerhedspolitiske samarbejde.
Så der er meget, man kan tage ind i den diskussion.
Grunden til, at jeg har stillet det her spørgsmål i dag, er selvfølgelig, at vi står ganske få dage før en folkeafstemning.
Jeg er også helt med på, at stemmesedlerne med temmelig stor sandsynlighed er trykt.
Jeg er også helt med på, som ministeren påpeger, at man fra regeringens side efterfølgende – efter den første kritik af formuleringen – valgte at ændre formuleringen i den tekst, der står på stemmesedlen.
Men det, der undrer mig, sker, på baggrund af at ministerne i regeringen jo repræsenterer ét politisk parti, nemlig Socialdemokratiet.
Der er vi jo nogle, der har efterlyst, hvor den her jura kommer fra, og hvad det er for nogle juridiske paragraffer, der står i vejen for en mere korrekt ordlyd af spørgsmålet på stemmesedlen.
Der er det jo, at den her juraprofessor, Frederik Waage, siger, at man godt kan spørge ind til, hvad det er for nogle kilder, der ligger bag den her opfattelse.
Jeppe Kofod (S), 2022-05-18:
Tak til hr. Hans Kristian Skibby for spørgsmålet.
Stemmesedlens ordlyd afspejler, helt som ved tidligere folkeafstemninger i øvrigt, titlen på det lovforslag, som vi skal stemme om den 1. juni.
Lovforslagets titel følger af Justitsministeriets lovkvalitetsvejledning.
Vejledningen går på, at lovforslagets titel bør være dækkende for lovforslagets hovedindhold og samtidig så kort som muligt.
Dermed er der et vist manøvrerum for valg af titel på et lovforslag, så længe titlen er sigende for, hvad lovforslaget handler om.
Folkeafstemningen den 1. juni handler jo grundliggende om, at Danmark som noget nyt vil kunne deltage i det europæiske samarbejde om sikkerhed og forsvar.
Dansk deltagelse i samarbejdet kræver som bekendt, at vi afskaffer forsvarsforbeholdet, hvilket nu også er afspejlet i stemmesedlens ordlyd.
Der har været meget debat om stemmesedlens ordlyd.
Vi har lyttet til debatten, og nu er det på tide, at vi kommer videre og tager stilling til det egentlige spørgsmål, nemlig om Danmark skal løfte sit ansvar i den nye sikkerhedspolitiske situation i Europa, eller om Danmark som det eneste land i EU fortsat skal stå udenfor.
Hans Kristian Skibby (UFG), 2022-05-18:
Tak, hr. formand.
Hvad er udenrigsministerens holdning til, at Socialdemokratiets politiske ordfører, Rasmus Stoklund, til Frihedsbrevet har sagt, at der stod »noget jura« i vejen for, at stemmesedlen ved folkeafstemningen om forsvarsforbeholdet kort og godt kunne have lydt: »Vil du afskaffe forsvarsforbeholdet?«, og er ministeren enig med professor i forvaltningsret på Syddansk Universitet, Frederik Waage, der mener, at Rasmus Stoklund er forkert på den?
Marie Krarup (UFG), 2022-05-18:
Hvad vil regeringen konkret gøre for at sikre, at Danmark ikke direkte eller indirekte er med til at finansiere aktiviteter, hvor FN siger, at der er troværdige anklager og oplysninger om tortur og henrettelser begået af de ukrainske styrker som beskrevet i artiklen fra Reuters?
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-05-18:
Det er jeg glad for at høre at Enhedslisten trods alt indrømmer.
Forslaget indikerer jo også, at det er en god forretning for staten, at folk vælger at gå i stedet for at tage bilen.
Har Enhedslisten husket at tage højde for de 50 mia. kr., der kommer ind om året i statskassen i form af beskatninger?
Og hvordan ser finansieringen så ud, hvis vi ikke har dem?
Jeppe Bruus (S), 2022-05-19:
Først og fremmest vil jeg gerne takke for modtagelsen af lovforslaget.
I dag behandler vi jo så et lovforslag, som gennemfører dele af den aftale.
Med lovforslaget nedsætter vi først og fremmest elafgiften.
Regeringen og aftalepartierne blev med aftalen om en reformpakke for dansk økonomi enige om, at der skal investeres massivt i bl.a. en grøn omstilling.
Samtidig skal vi huske at give danskerne det rigtige incitament til at vælge den grønne løsning frem for den sorte, og med nedsættelsen af elafgiften gør vi det grønne valg nemmere for danskerne.
Det vil gøre det mere attraktivt at investere i en elbil, ligesom flere vil supplere opvarmningen med en varmepumpe – det er vigtigt i den her tid.
Øget elektrificering er grundlæggende en vigtig forudsætning for omstillingen til grøn energi, og derfor er det også positivt for vores klimamål, at vi er blevet enige om at sænke afgiften på almindeligt elforbrug.
Som finansiering af nedsættelsen af elafgiften er aftalepartierne enige om at afskaffe den grønne check for ikkepensionister fra og med indkomståret 2023.
For indkomståret 2022 halveres checken svarende til en afskaffelse den 1. juli.
Den grønne check blev indført i 2010 som et skattefrit og indkomstafhængigt nedslag i den beregnede skat.
Baggrunden for den grønne check var et ønske om at kompensere personer med relativt lave indkomster for en række afgiftsforhøjelser, der skete i forbindelse med 2009-reformen.
Derfor synes jeg faktisk også, det giver god mening, at afskaffelsen af den grønne check for ikkepensionister anvendes til at finansiere elafgiftsnedsættelsen.
Så er det jo rigtigt – og jeg er heller ikke blind for det – at timingen af afskaffelsen i lyset af situationen i Ukraine og stigende inflation og priser og overvejelserne om mulig kompensation som følge heraf kunne give anledning til det spørgsmål, som hr. Rune Lund også stiller.
Det, vi nu foreslår gennemført med lovforslaget, er imidlertid i overensstemmelse med den aftale, der blev indgået i januar 2022, og indgår jo, som jeg sagde, som en del af en ny reformpakke for dansk økonomi.
Langt de fleste personer i Danmark er på arbejdsmarkedet, mange unge har fritidsjob efter skole og job under studierne, og mange seniorer tager også en ekstra tørn.
Arbejde betyder forsørgelse og økonomisk uafhængighed, men også meget mere end det.
At være på en arbejdsplads giver fællesskab, selvværd og værdighed.
Det er vigtigt at investere i fremtidens arbejdsmarked og gøre det attraktivt at arbejde, og derfor glæder jeg mig også over, at den del af lovforslaget, vi behandler i dag, er med til at styrke incitamentet til at gå på arbejde og er en del af en samlet reformpakke, som styrker vores arbejdsmarked og også styrker den faglige organisering, den grønne omstilling, vores uddannelser og meget, meget mere.
Som afslutning vil jeg gerne takke for den debat, der har været i dag – omend jeg tænker, at vi kunne have været nogle flere i salen – og jeg besvarer selvfølgelig meget gerne spørgsmål.
Tak for ordet.