runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sigurd Agersnap (SF), 2023-04-27:
Så vil jeg gerne spørge til det her, ministeren også gentager deroppefra, nemlig at når man pålægger nogen en afgift – og i det her tilfælde jo en engangsafgift, for det var jo kun sidste år, man havde indefrysning – vil den automatisk væltes over på kunderne og forbrugerne.
Det er mig bekendt ikke helt den antagelse, der ligger bag f.eks. indtægtsloftet, som vi har stemt om i dag, eller solidaritetsbidraget, fordi man siger, det er engangsudgifter.
Er det virkelig Skatteministeriets overbevisning, at engangsudgifter væltes en til en over på forbrugerne?
Sigurd Agersnap (SF), 2023-04-27:
Tak for svarene også i forhold til lønsumsafgiften.
Det kan jo meget vel være rigtigt, at det var utilsigtet.
Men skal man også forstå ministerens svar sådan, at det ikke vil være muligt at gennemføre lønsumsafgiften, fordi det ikke har været tilsigtet fra starten af?
Jeppe Bruus (S), 2023-04-27:
Jeg er enig, og det er klart, at du er nødt til at have en eller anden form for idé om, hvad for et regnskab du har, for at kunne opgive en procent.
Det siger næsten sig selv.
Jeg vender også meget gerne tilbage i lovbehandlingen i forhold til en nærmere beskrivelse af det.
Jeg er sådan set enig i, at det gerne skulle være så lidt bureaukratisk som muligt.
Omvendt er det jo et forsøg på også at styrke både gennemsigtigheden af og kontrollen med det, men det vender vi gerne tilbage til.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-04-27:
Grunden til, at jeg spørger, er jo, at der kan være meget stor forskel på den administrative byrde, i forhold til om man bare lige skal krydse af: Ja, jeg har delvis momsfradrag.
Nu forstår jeg så, at man åbenbart også skal skrive en procent, hvilket kræver, at man jo så i hvert fald opgiver, hvor mange dele af ens omsætning der er momsfri, og hvor mange dele der ikke er – og det kan man jo så udlede, hvis man tager procenten af det beløb, man har tastet ind.
Men det er bare for at undgå, at det bliver for bureaukratisk, og at der bliver for store administrative byrder ved det.
Jeppe Bruus (S), 2023-04-27:
Som jeg beskrev, kommer der en notifikation, og så skal man både oplyse, at man har et delvis fradrag, men også hvad fradragsprocenten er.
Hvad angår de nærmere detaljer om, hvad den boks præcis kommer til at indeholde af oplysninger, må jeg være lidt svar skyldig.
Men det er, som jeg beskriver, en årligt tilbagevendende begivenhed, hvor man så både oplyser, om man har det, og hvad procenten er.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-04-27:
Jeg har lige et enkelt spørgsmål angående delvis momsfradrag.
Er det så også meningen, at der skal forelægges et regnskab over, hvor meget man har momsfradrag for, og hvor meget man ikke har momsfradrag for, eller bliver det bare sådan en boks, hvor man skal krydse af, at man har delvis momsfradrag?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-04-27:
Der foregår en yderst relevant diskussion om nogle af de aflønninger, vi har set i særlige handelsselskaber på energiområdet.
Jeg synes, det er helt naturligt, at det påkalder sig meget, meget stor opmærksomhed.
Det, lovforslaget jo grundlæggende skal sikre, er, at vi med det initiativ og den ordning, som vi meget, meget bredt har vedtaget i Folketinget, om at give danskerne mulighed for at indefryse deres stigende energiregninger, ikke kommer til at påføre nogle omkostninger, som generelt ville gøre det dyrere at være energikunde.
Og jeg synes sådan set, det er ganske fornuftigt, at en lønsumsafgift på det område ikke er med til at gøre regningen højere for danske energiforbrugere.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-04-27:
Tak for det.
Og tak for talen og gennemgangen af det her meget omfattende lovforslag.
Jeg vil spørge til det med lønsumsafgiften, for ordføreren siger jo, som der også rigtigt står i lovforslaget, at man må forvente, at energiselskaberne vælter en lønsumsafgift over på kunderne.
Men det er jo netop i de her dage, at vi ser voldsomt store overskud i energibranchen, bredt i energibranchen, og derfor synes jeg også, man med rette kunne forvente, at det også var noget af overskuddet, der tog afgiften, og at det ikke kun blev væltet over på kunderne.
Thomas Jensen (S), 2023-04-27:
Jeg tror desværre, at ordførerens tale beror på en misforståelse.
Det her er ikke en fremrykning af noget; det her er en reaktion på, at der i 2022 blev lavet det her udlejningsdirektiv, og det er ikke implementeret i dansk lovgivning.
Det, vi gør her, er noget, jeg faktisk ville tro at Enhedslisten var meget enig med Socialdemokratiet og regeringen i, nemlig at med hensyn til det hul, der er i dag, i forhold til at godskørselsloven også kan virke for udlejningskøretøjer, sikrer vi med det her lovforslag, at det kommer til at virke fra den 1. juli 2023.
Så jeg tror, det bliver blandet lidt sammen med kørselsafgiften og de andre ting og dimensioneringen af lastvogne og sådan noget, som vi har diskuteret i udvalget og hos ministeren.
Men det her er i sig selv isoleret set et rigtig godt forslag, der skal forebygge, at arbejdstagere kan blive udsat for dårlige løn- og arbejdsvilkår, og derfor håber jeg også, at vi i løbet af udvalgsbehandlingen vil komme frem til, at Enhedslisten vil bakke op om forslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2023-04-27:
Jeg har nogle overvejelser.
Den her aftale var jo egentlig beregnet til at skulle indgås i 2025, fordi vi ikke mente, vi havde råd før, og derfor skulle den først implementeres i 2025.
Det synes jeg var velbegrundet dengang, og nu er jeg i tvivl om logikken i, at man fremrykker det til 2023.
Det synes jeg er lidt vigtigt at holde fast i, altså at der er nogle sammenhænge mellem de her forskellige ting, fordi der ellers kan spekuleres lidt i det.
Nu bliver det fremhævet, at der ikke er nogen samfundsmæssige udgifter forbundet med, at der sker en leasing, altså at man lejer biler ind.
Det er jeg tøvende over for.
Er det nu rigtigt?
Nu har ministeren jo også lovet i bemærkningerne til lovforslaget, at der vil blive lavet en dataindsamling om, hvordan det hele fungerer, og den skal så også omfatte det økonomiske, for ellers bliver det virkelig noget rod.
Den skal så også omfatte, om der er kommet ekstra udgifter eller manglende indtægter til staten af den grund.
Så min skepsis går på, at loven ligesom bliver rykket frem, i forhold til hvad der oprindelig var aftalt.
Så har jeg også en skepsis i forhold til vanskelighederne ved at kontrollere cabotagekørsel, for det kan jo blive sværere nu, hvis der kører udlejede biler rundt med danske nummerplader og udlejede biler med udenlandske nummerplader.
Og selv om alle skal indberette til det elektroniske register, og det er jo en meget vigtig ting, så er det min opfattelse, at det kan blive sværere at kontrollere, at cabotagekørsel foregår efter de rigtige regler.
Så jeg har nogle betænkeligheder.
Jeg kan godt forstå, at vi er i gang med at implementere et EU-direktiv, men hvorfor så ikke indføre alle de muligheder for begrænsninger, der er i EU-direktivet?
Hvorfor kan man f.eks. ikke lægge en begrænsning på antallet af lejede køretøjer pr. vognpark og sådan nogle ting?
Det kunne da også indføres.
Det ligger i direktivet, at man også kunne det.
Så i det hele taget synes jeg, der er sådan lidt hastelovgivning over det her, som jeg kunne foretrække at vi ikke gav os i kast med.
Lise Bertelsen (KF), 2023-04-27:
Mange tak for ordet.
Jeg er her i dag som vikar for Niels Flemming Hansen, så jeg læser hans meget korte tale op.
I dette lovforslag er der tale om en opdatering af reglerne med henblik på at fjerne de resterende begrænsninger på anvendelse af udlejningskøretøjer i international transport og oprette et ensartet regelsæt.
Det har vi i Det Konservative Folkeparti intet imod og kan derfor støtte forslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2023-04-27:
Tak for den belæring.
Jeg vil dog sige, at jeg er ret sikker på, at det har været planen, at det skulle implementeres senere.
Jens Meilvang (LA), 2023-04-27:
Jeg kan sige det meget kort.
Vi fra Liberal Alliance støtter forslaget med de argumenter, som allerede er fremført i salen.
Vi har det sådan set altid godt med harmonisering, når det er til gavn for danske virksomheders mulighed for at kunne drive forretning i Danmark og uden for Danmark.
Samtidig skal jeg hilse fra Danmarksdemokraterne og sige, at de også støtter forslaget.
Sofie Lippert (SF), 2023-04-27:
Tak for ordet.
Lovforslaget går, som det er nævnt et par gange, ud på at ændre lovgivningen for godskørsel, sådan at den er i overensstemmelse med EU-direktivet.
Målet er at gøre det klart, at loven gælder køretøjer, uanset om de er registreret i Danmark eller et andet medlemsland, og direktivet er et ensartet regelsæt, som giver transportvirksomheder i hele EU mere en lige adgang til markedet for udlejningskøretøjer.
Det betyder, at det bliver lovpligtigt at tillade, at en dansk eller udenlandsk virksomhed kan gøre brug af udlejningskøretøjer til godstransport i Danmark, ligesom det bliver lettere på tværs af EU.
Derudover vedrører lovændringen også udenlandske chaufførvirksomheder, der udlåner chauffører til dansk etablerede godskørselsvirksomheder.
Lovændringen er med til at sikre, at de udenlandske chaufførvirksomheder ikke får muligheden for at aflønne chaufførerne på et lavere niveau end det danske, selv om udlejningskøretøjet er indregistreret i et andet medlemsland.
Derved sikrer vi, at chauffører, der arbejder i Danmark, fortsat er aflønnet efter danske lønforhold.
Det er fuldstændig afgørende for os i SF.
SF støtter forslaget til videre behandling.
Peter Have (M), 2023-04-27:
Tak for det, formand.
L 111 er en implementering af EU's ændring af direktivet om anvendelse af udlejningskøretøjer uden fører til godstransport.
Ændringerne af direktivet har til formål at fjerne begrænsningerne for anvendelse af udlejningskøretøjer på tværs af EU og sikre et ensartet regelsæt, der skaber lige muligheder, lige rettigheder og lige adgang for transportvirksomheder i hele EU.
Moderaterne er glade for formen af det her lovforslag og mener, at vi med lovforslaget formår at inkorporere EU's direktiv i dansk lovgivning på en hensigtsmæssig måde, og vi støtter op om lovforslaget.
Peter Juel-Jensen (V), 2023-04-27:
Se, en af fornøjelserne ved at have det arbejde, som vi har herinde, er, at man har gode kolleger.
Det eneste, jeg vil påpege, er, at det her altså også giver mulighed for, at man som dansk vognmand kan leje et køretøj i en spidsbelastningsperiode, eller hvis man har et breakdown og lige præcis står og mangler et specielt køretøj, en speciel dimension eller måske et køretøj, som er lidt mere grønt end det, man normalt plejer at køre med, så har man muligheden for at leje det i udlandet.
Ellers har jeg ikke meget andet at tilføje.
Jeg synes, min kollega fra Socialdemokratiet kom hele vejen rundt omkring forslaget, og Venstre bifalder også det her forslag og vil stemme for det.
Thomas Jensen (S), 2023-04-27:
Det kan jeg ikke være uenig i, og det er også det, der er det glædelige ved det her lovforslag.
Endelig får vi nu også indkapslet, at godskørselsloven også kommer til at gælde for udlejningskøretøjer lejet i et andet medlemsland.
Så alt det med arbejdsvilkår og det her bliver dækket ind nu.
Nu gælder den danske regulering, når det her lovforslag bliver vedtaget.
Så jeg synes, det er et fremskridt, og jeg er helt med på, at vi så løbende skal følge det her område, sådan at vi sikrer os, at vi også har hånd i hanke med reguleringen på området.
Så vil jeg stille et spørgsmål den her gang: Er ordføreren ikke enig med mig i, at det er godt, at vi med det her lovforslag sikrer, at der ikke er et hul i forhold til arbejdstagere, hvor de ikke kan få de rettigheder, de har med godskørselsloven?
Er det ikke godt, at vi får lukket det hul allerede i 2023 og ikke venter til 2025?
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-27:
For det første foreslår regeringen at gennemføre nye EU-regler om indberetning af visse betalingsoplysninger fra betalingstjenesteudbydere for at bekæmpe momssvig via e-handel.
Der er konstateret momskarruselsvig med teleydelser i bl.a. Sverige og Tyskland.
Tyskland har for at bekæmpe denne svig indført omvendt betalingspligt, og derfor er der en risiko for, at svigen flytter til Danmark.
Derfor foreslås det at indføre omvendt betalingspligt for virksomheder, der hovedsagelig indkøber teleydelser med henblik på videresalg.
Normalt er det sælgeren, der skal opkræve og indbetale salgsmoms, mens køberen kan fradrage den moms som købsmoms.
Forslaget betyder, at det i stedet bliver køberne, der skal indbetale salgsmomsen, samtidig med at de kan tage fradrag for den som købsmoms.
For det andet får Skatteforvaltningen på nuværende tidspunkt ikke oplysninger om, hvilke virksomheder der kun har delvis fradragsret, eller hvad den delvise fradragsprocent så er.
Derfor foreslår regeringen, at virksomheder en gang årligt skal oplyse til Skatteforvaltningen, om de har delvis fradragsret, og i givet fald oplyse fradragsprocenten.
For at gøre det lettest muligt for virksomhederne foreslår vi, at der kommer et pop op-vindue på en af virksomhedernes årlige momsangivelser, hvor de bliver bedt om de relevante oplysninger.
Justeringen vil gøre det klarere for borgere og virksomheder, hvad de kan holdes ansvarlige for, når oplysninger til årsopgørelsen indberettes af tredjeparter.
For det tredje foreslås en justering af en overgangsbestemmelse, sådan at værditabsberegninger ikke længere skal vurderes ud fra de regler, der var gældende, før lov nr. 203 trådte i kraft, men ud fra de regler, der følger heraf.
For det fjerde er det sådan, at energivirksomhederne med indførelsen af indefrysningsordningen for høje energiregninger tilbyder, at kunderne kan vente med at betale deres regning.
Det anses for at være en finansiel ydelse, som medfører en lønsumsafgiftsbetaling for energivirksomhederne.
Man må formode, at afgiften ligesom alle andre afgifter vil blive overvæltet på de kunder, der har valgt at få indefrosset energiregningen i en svær økonomisk tid.
Det har ikke været tilsigtet, og derfor foreslås det at fritage energivirksomheder for lønsumsafgift i forbindelse med indefrysningsordningen for høje energiregninger.
Endelig indeholder lovforslaget en række initiativer, som er af teknisk karakter.
Det drejer sig bl.a. om at tydeliggøre praksis for skærpede ordensbøder, tilpasse momsfritagelsen for visse EU-institutioner i forbindelse med covid-19 og præcisere muligheden for at blive registreret som varemodtager i forbrugsafgiftsloven.
I Socialdemokratiet bakker vi op om forslaget.
Thomas Danielsen (V), 2023-04-27:
Jeg kan ikke bekræfte, at det skulle blive sværere at kontrollere.
Altså, på de danske veje kører der lastbiler med alle mulige nationaliteter.
Det, vi gør nu, er, at vi får et register, der rent faktisk er mere præcist, både hvad angår forvogne og sættevogne osv.
Så jeg kan faktisk ikke bekræfte det.
Men uanset hvad vil vi følge det, for hvis nu fru Jette Gottlieb har ret, er det selvfølgelig noget, som vi skal reagere på.
Men der er ikke noget ved lovforslaget, som siger mig, at det skulle blive sværere at kontrollere, og jeg glæder mig til at komme i Transportudvalget og præsentere antallet af udenlandske biler via den her ordning med de økonomiske konsekvenser for samfundsøkonomien.
Jette Gottlieb (EL), 2023-04-27:
Jeg vil bare kvittere for, at der bliver lavet den undersøgelse inden 1 år , som jeg også nævnte i ordførertalen, om konsekvenserne af det her, og at den også kommer til at indeholde de eventuelle økonomiske konsekvenser for vores samfundsøkonomi.
Så det synes jeg er meget vigtigt at vi gør.
Så vil jeg sige, at jeg er helt med på, at cabotagekørsel ikke indgår i det her lovforslag.
Men jeg vil så sige, at det, der var mit ærinde, var at nævne, at det kan blive vanskeligere at kontrollere det på vejene, hvis der kører så mange forskellige dansk indregistrerede, udenlandsk indregistrerede, dansk drevne og udenlandsk drevne køretøjer.
Så bliver det sværere at kontrollere, om cabotagereglerne for f.eks. løn- og arbejdsvilkår bliver håndhævet.
Det bliver sværere at kontrollere, og der håber jeg, at ministeren er opmærksom på, at der måske skal være nogle særlige løsninger på det.
Noah Sturis (ALT), 2023-04-27:
Tak for ordet.
Det er der redegjort for ret godt indtil videre, men der er udtrykt nogle bekymringer af fru Jette Gottlieb og hr. Peter Kofod, som jeg også synes at det kunne være interessant at få uddybet enten af ministeren nu eller i udvalgsarbejdet.
Men umiddelbart støtter Alternativet forslaget af de grunde, der har været nævnt tidligere.
Peter Kofod (DF), 2023-04-27:
Tak for det, formand.
Og tak til de talere, der har været før mig, for udførligt at gennemgå forslaget her.
Også tak til hr. Thomas Jensen for hans svar på mine spørgsmål og den bekymring, som vi har om cabotageregler – det blev også rejst af fru Jette Gottlieb her på talerstolen.
Det vil vi selvfølgelig lige have udboret og uddybet fuldstændig i udvalgsbehandlingen af det her lovforslag.
Og jeg håber også, at der, når transportministeren går på talerstolen her til sidst, måske kan komme nogle mere håndfaste garantier fra regeringen, så vi som Folketing fuldstændig ved, hvor vi står i det her spørgsmål.
Jeg håber også, at det, som den socialdemokratiske ordfører åbnede op for, nemlig at man kan evaluere de her regler på et tidspunkt, er noget, som regeringen vil tilkendegive støtte til, så Folketinget får fuldstændig hånd i hanke med det her forslag, når det på et eller andet tidspunkt bliver vedtaget.
For det gør det jo – vi har en flertalsregering.
Jette Gottlieb (EL), 2023-04-27:
Hvis det er korrekt, at der er et hul, så er det en god ting.
Men det er jo nogle af de bestemmelser, der ligger i forbindelse med cabotagereglerne.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-04-27:
Jeg vil lige tilkendegive, at vi er lidt i tvivl om, hvad vi skal stemme til lovforslaget her, som er meget omfattende.
Vi synes, at det er uheldigt, at der bliver lagt så meget sammen i et enkelt lovforslag.
Vi kan se, at selv de store erhvervsorganisationer har haft svært ved at gennemskue, hvad det egentlig er, vi skal stemme om, og hvad lovforslaget egentlig går ud på.
Jeg vil tillade mig også at sige, at jeg heller ikke tror, at det er alle her i salen, der har en fuldstændig fast forståelse af, hvad alle elementer i det her lovforslag går ud på.
Jeg har i hvert fald ikke.
Derfor vil jeg først gerne bede om, at vi får en teknisk gennemgang, så vi kan blive lidt klogere.
Og så må vi derefter forholde os til, om vi synes, at vi forstår det godt nok til at stemme for lovforslaget.
Det er en dårlig vane herinde i Folketinget, at når vi ikke forstår ting, stemmer vi for.
Derfor vil vi gerne forsøge at forstå tingene, og så må vi jo se i sidste ende, om vi har et godt nok begreb om det.
Men ellers bør rygmarvsreaktionen jo være, at hvis man ikke forstår ting, bør man stemme imod dem.
Anders Kronborg (S), 2023-04-27:
Tusind tak, formand.
En af mine yndlingssange, som jeg gik og nynnede lidt for mig selv på vej op til talerstolen, er Stig Møllers »Sikke en dejlig dag«
Solen skinner, fuglene synger, og det her lovforslag har jeg glædet mig rigtig meget til.
Det er en vigtig sag for Socialdemokratiet og er et lovforslag, der på flere måder gavner den danske model.
For det første foreslår regeringen bestående af Venstre, Moderaterne og Socialdemokratiet at forhøje det maksimale fradrag for fagforeningskontingenter fra 6.000 til 7.000 kr.
Med det forslag øger vi incitamentet til at organisere sig og giver bedre muligheder for, at borgerne kan melde sig ind i en fagforening.
For det tredje foreslår regeringen at nedsætte den statslige bundskat.
Initiativet er en tilbagevendende øvelse.
Det har til formål at neutralisere det højere kommuneskatteniveau, så skatten samlet set bliver holdt i ro.
Baggrunden for forslaget er, at kommuneskatten forventes at stige med ca. 400 mio. kr. fra 2023.
Det er uden for de rammer, som er aftalt i forbindelse med udligningsreformen og aftalen om kommunernes økonomi.
Regeringen foreslår derfor, helt ansvarligt, at nedsætte bundskatten med 0,03 procentpoint i 2023 og de efterfølgende indkomstår.
Med de bemærkninger tror jeg sådan set bare, at jeg har lyst til at nynne videre på Stig Møllers sang »Sikke en dejlig dag«, og med de ord kan jeg meddele, at Socialdemokratiet kan støtte det her lovforslag.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-04-27:
Skatteministeren vil jo nok være enig med Danmarksdemokraterne i, at der var mere samklang ved det tidligere lovforslag, der blev behandlet.
Det gik lidt lettere, selv om det indeholdt utrolig mange forskellige facetter.
Det gør det her lovforslag sådan set ikke.
Jeg er også helt med på, at når tingene skal gennemføres her i Folketinget, har forskellige ordførere jo altid interesse i at motivere de ting, som man synes bedst om, og jeg har også noteret mig, at Socialdemokraternes ordfører, hr. Anders Kronborg, brugte meget tid på at sige, at vi i dag skulle synge sangen »Sikke´n dejlig dag det er i dag«.
Den var der jo ikke ret mange der havde noget imod, men der, hvor vi i Danmarksdemokraterne i hvert fald har en anke, og det var også det, jeg var lidt inde på, da jeg stillede spørgsmål til ordføreren, er jo, at når vi tager den her debat om, at nogle får et fradrag og nogle får en ændret skat osv., så skal vi jo også, synes jeg, vise et skyldigt hensyn til de steder, hvor pengene kommer fra.
Det er, som om ordførerne nogle gange glemmer, hvor pengene kommer fra, og det, vi i Danmarksdemokraterne mindeligt gerne vil gøre opmærksom på, er jo, at når man eksempelvis vil finansiere fradrag for fagforeningskontingenter osv., så kommer pengene et sted fra.
Lige 3 uger efter invaderede Putin Ukraine, og energipriserne eksploderede.
Så der er sket meget i løbet af den tid, og så har der ovenikøbet også været en lang periode, hvor man har diskuteret, og hvor vi stadig væk afventer Svarerudvalgets udmelding i forhold til en ny CO 2 -afgift på danskproducerede fødevarer.
Vi ved heller ikke, hvor store regningerne bliver, og hvor de kommer til at ligge henne.
Derfor er det jo, at vi i Danmarksdemokraterne er betænkelige ved det her og siger: Hvis man ændrer det, som det jo sker med vedtagelsen af det her lovforslag, gør man afskrivningsvilkårene dårligere for de landmænd og de gartnerier, som investerer i f.eks. vedvarende grønne løsninger til forbedring af både deres produktivitet og deres driftsøkonomi, men så sandelig også i forhold til naturhensyn og miljø, og det er der, hvor vi har en betydelig anke i Danmarksdemokraterne.
Det er simpelt hen der, hvor pengene kommer fra, og derfor kan vi ikke støtte det her forslag, uanset hvor mange gode og fantastiske sange vi kan komme på.
Vi er også nødt til at vise et skyldigt hensyn til, hvor pengene kommer fra.
Så er der den anden præmis i det, og det er jo, at vi heller ikke kan støtte forslaget, da forslaget vil medføre, at personer jo egentlig bliver tvunget til at betale til en a-kasse, hvis de ønsker at gøre nytte af deres fradrag for private lønforsikringer.
Der synes vi jo, at det ville være helt på sin plads, at alle havde den samme adgang til de samme ligningsmæssige fradrag.
Der skal man ikke gøre det fradrag afhængigt af, om man har betalt de her berømte 1.300 kr. til en a-kasse eller ej.
Så vi kan ikke støtte det her lovforslag.
Vi mener, det er baseret på en forkert præmis.
Sådan!
Sigurd Agersnap (SF), 2023-04-27:
Jeg mener, at der er to forskellige ting, som måske bliver blandet lidt sammen.
Det ene er spørgsmålet om, hvorvidt der er et merforbrug i forhold til serviceloftet ude i kommunerne – det er jo noget, man aftaler mellem regeringen og KL, og det har jeg respekt for at regeringen mener man skal håndhæve.
Det andet er spørgsmålet om, hvorvidt kommunerne må hæve skatterne, og det er jo ikke et merforbrug; det er en merindtægt, man har skabt ude kommunalt.
Jeg mener, at vi som minimum skal kunne diskutere, om det her er det rette politiske valg, og jeg mener ikke, at der skal være en automatik i, at bundskatten bare skal sænkes på samme måde.