Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-04:
Egentlig ville vi også gerne have haft private arealer med, men vi starter med de offentlige arealer.
Det skal ske i et tæt samarbejde med biodiversitetsforskere og interesseorganisationer.
Biodiversiteten er i tilbagegang.
Globalt set står vi midt i den sjette masseuddøen.
Forskere fortæller os, at vi inden for de næste par år står i en situation, hvor en million dyrearter og plantearter vil blive udryddet på globalt plan.
I Danmark er det ca. 40 pct. af de danske arter, der er truede og står opført i IUCN's opgørelse over rødlistede arter.
Dyr og planter er udrydningstruede, fordi deres levesteder forsvinder.
Det skyldes både skovbrug, landbrug, byudvikling og diverse byggeprojekter.
Vi foreslår en øget beskyttelse og bevarelse af gamle træer, bl.a. på grund af den rolle, træer spiller for opretholdelse af biodiversiteten.
Træer er små økosystemer.
Veterantræer i et naturområde kan betragtes som nøglebiotoper – et hjemsted for mange forskellige arter: mos, svampe, insekter, fugle og dyr.
I skoven kan bevarelsen af gamle træer og deres naturlige og uforstyrrede omgivelser spille en vigtig rolle som hjemsted for en mangfoldighed af arter, for opretholdelse af biodiversiteten og for at sikre en naturlig hydrologi omkring træet.
Træer binder CO 2 , og det har vi jo i den grad brug for i den tid, vi lever i, hvor vi har de store klimaudfordringer, og forskningen viser, at jo større og jo ældre et træ er, jo mere CO 2 binder det.
Men træer har også en herlighedsværdi, både i naturen og i byerne.
Vi kan se en allé foran os og se, hvordan den er i forhold til et område, hvor der ikke er træer.
De er bærere af vores fælles kulturhistorie.
De bærer fortiden, de bærer vores bedsteforældres historie med sig, og i Frie Grønne vil vi gerne give den historie videre til de næste generationer.
Vi oplever alle fascinationen ved at se et gammelt træ, som har en imponerende krone, eller som vokser helt utrolig skævt og har grene, der hænger langt ud, hvor det er uforståeligt, at det kan bære deres vægt.
Den fascination af træer er ikke bare noget, vi oplever som almene mennesker; det er også noget, vi ser i vores kunst, lige fra guldalderkunst til moderne kunst.
Der er grupper nu, der arbejder med skovbadning.
Vi har før hørt om en ordfører, der krammer træer, men der er også mange, der lægger sig under træstammerne og kigger op imellem bladene og op mod himlen og finder ro dér.
Derudover er store træer i byerne afgørende for, at vi kan finde skyggesteder om sommeren, og er også med til at sænke temperaturen i byerne, hvor det efterhånden godt kan blive varmt om sommeren.
Ved det naturhistoriske museum i Gram havde de en parkeringsplads, som skulle udvides.
Et gammelt egetræ stod i vejen.
Det var 200 år gammelt, og det kunne være blevet 1.000 år.
Mange løsninger kunne være blevet fundet.
Den letteste var at have bygget uden om træet, men det blev fældet – og det er altså et naturhistorisk museum, der er tale om.
Det viser med al ønskelig tydelighed, at der er brug for en skrappere lovgivning.
Gamle træer og deres historie og værdi betyder meget for mange mennesker.
Et eksempel herpå er en gruppe for træentusiaster på Facebook, som også tidligere er nævnt, og som i løbet af få måneder er vokset fra 1.000 medlemmer til 5.000 medlemmer, og selv Lea Wermelin er nu meldt ind i gruppen.
Mange almindelige borgere har fået øjnene op for de gamle træers værdier.
Det viser sig også i den store interesse, der er for livstræprojektet, der køres af Naturstyrelsen, og udpegningen af evighedstræer, som køres af Danmarks Naturfredningsforening, og hvor almindelige mennesker udpeger træer, de mener skal bevares.
Men ingen af projekterne er juridisk bindende.