runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-10:
Ja, det synes jeg er en god idé.
Det er en af vores hovedprioriteter, at der er styr på tilstrømningen af asylansøgere til Danmark, og regeringen står fuldstændig fast på at føre den udlændingepolitik, som vi er gået til valg på, og som vi også har en oplevelse af der er et bredt flertal, både Folketinget og i befolkningen, der støtter op omkring.
Det er vores vision, at loftet skal fastsættes i samarbejde med kommunerne, og det er rigtigt, at sådan et loft ikke indgik i det her års kommuneaftale, som blev afsluttet for kort tid siden, men den her kommuneaftale fra i år skal selvfølgelig også ses i lyset af coronakrisen, som er en af de største kriser, der har været i de sidste 100 år.
Opgaven med det her års kommuneaftale har derfor været at sikre, at kommunerne ikke får en stor ekstraudgift som følge af krisen.
Det synes jeg også selv har været den rigtige prioritering.
Selv om det ikke kom med i det her års kommuneaftale, vil regeringen fortsætte arbejde for at få gennemført sådan et loft over antallet af udlændinge fra ikkevestlige lande, fordi vi mener, det har givet anledning til integrationsudfordringer.
Morten Dahlin (V), 2020-06-10:
Tak for det.
Jeg er jo glad for, at ministeren bekræfter, at han stadig synes, det er en god idé.
Faktisk går ministeren lidt længere, for ministeren siger, at det skal være en af ministerens hovedprioriteter.
Det kolliderer så bare en lille smule med det faktum, at regeringen nu har haft to økonomiforhandlinger med kommunerne, og ikke en eneste gang er det her loft blevet bragt på banen – altså to forspildte chancer for at få en af sine hovedprioriteter igennem.
Det er en lille smule ærgerligt, og det er en lille smule mærkeligt, hvis det nu virkelig er en hovedprioritet for regeringen.
Men jeg tænker, at det er de færreste kommuner, der vil stritte imod at få færre flygtninge tilsendt end før.
Og så fastsætter Folketinget et loft på baggrund af det.«
Det er altså ikke i en eller anden svær forhandling.
Man skal bede Kommunernes Landsforening, kommunerne, om et tal, og så fastsætter Folketinget et loft.
Hvorfor har regeringen ikke bragt det op, når man nu har haft to konkrete økonomiforhandlinger med kommunerne?
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-10:
Jeg vil starte med at sige, at det, der er en af regeringens topprioriteter, er at få styr på tilstrømningen af asylansøgere til Danmark.
Det var det, jeg sagde.
Men det ændrer ikke på, at det er en prioritering, og at det er vores politik at få etableret et loft over indvandring fra de lande, hvor vi mener der er de største integrationsudfordringer.
Det ændrer heller ikke på, at det er noget, vi har tænkt os at gøre i samarbejde med kommunerne.
Morten Dahlin (V), 2020-06-10:
Men hvorfor har ministeren så ikke bragt det op?
Hvorfor har regeringen ikke bragt det op over for kommunerne?
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-10:
Det skyldes, at vi i de to første kommuneaftaler har haft andre prioriteter.
Ved den første var vi lige tiltrådt, og ved den anden handlede det om at håndtere den meget akutte og aktuelle krise i forbindelse med covid-19, som vi står i.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-06-10:
Tak for ministerens besvarelse.
Jeg er helt med på de politiske aftaler, der ligger i den situation, som vi er i.
Men det, jeg har fremsat et spørgsmål til ministeren om, er jo ikke så meget, hvad partierne og regeringen har gjort, men det er mere, hvordan de ting, vi har sat i gang, er blevet modtaget hos forbrugerne, og hvordan de er blevet modtaget hos parterne, hos rejsearrangørerne og hos de interessenter, der er på det her område.
Som jeg også har skrevet til ministeren, skal der gerne være en redegørelse for regeringens vurdering af situationen.
Altså, om det, som hr. og fru Danmark oplever i forhold til at få deres penge tilbage, opleves som tilfredsstillende.
Kan vi se, om der bliver refunderet de beløb, som folk rettelig har til gode i forhold til EU's pakkerejsedirektiv osv.?
Og oplever man, at den hjælp, vi har givet, den håndsrækning, der er kommet til rejsearrangører og rejsebureauer, også bliver modtaget og er anvendelig for branchen?
For efter min bedste vurdering er det altså stadig væk sådan, at vi oplever en stor likviditetsmæssig udfordring, i forhold til at rejsearrangørerne, om end de gerne vil, så ikke har likviditeten til at betale tilbage.
Og det er måske også derfor, vi oplever, at mange jo så henvender sig til politikerne og siger: Hvorfor kan vi ikke få vores penge tilbage, for vi har jo et legitimt krav på det?
Det er derfor, jeg har valgt at stille det her spørgsmål til ministeren, altså simpelt hen for at få en vurdering af, hvordan det går med de initiativer, som vi jo har taget i fællesskab – det anerkender jeg, og dem er vi sådan set vældig tilfredse med.
Men vi har behov for at vide, om de er i god gænge, og om de bliver fulgt til dørs på en rimelig og forsvarlig måde.
Pause Pause (Pause), 2020-06-10:
Mødet er udsat.
Kim Valentin (V), 2020-06-10:
Jeg læser langsomt, så ministeren kan få pusten.
Hvad er ministerens holdning til, at Københavns Kommune indtil videre har mistet 4,25 mia. kr. i tabt omsætning fra udenlandske turister, og hvad vil ministeren gøre for at sikre københavnske turistvirksomheder, der lige nu står i en ekstraordinært sårbar situation?
Simon Kollerup (S), 2020-06-10:
Tak for spørgsmålet, og også tak for forståelsen lige i den her særlige situation.
Og der er ingen tvivl om, at turisterhvervet er meget hårdt ramt af situationen, herunder ikke mindst, selvfølgelig, turisterhvervet her i hovedstaden.
Heldigvis har vi i dag smitten så meget under kontrol, at vi har haft mulighed for at genåbne meget store dele af det danske samfund igen.
Senest er der i starten af den her uge indgået politisk aftale om genåbningens fase 3, og det håber jeg vil være med til at sætte gang i forbruget – også i København – hvor der jo igen er kommet folk ud på restauranterne og cafeerne i bybilledet.
Vi har også fra den 15. juni åbnet op for, at turister fra Tyskland, Norge og Island kan rejse ind i landet.
Jeg er helt opmærksom på, at det desværre ikke i første omgang kommer det københavnske turisterhverv til gavn, både fordi der ikke åbnes for turister, der ønsker at tage ophold i København, men også fordi de tyske og norske sommerturister i høj grad besøger andre dele af Danmark.
Når vi nu har valgt at gå frem på den her måde, er det for at sikre, at vi ikke sætter de gode resultater, som vi har opnået, over styr.
Vi har set både herhjemme og i udlandet, hvordan smitten kan sprede sig særlig hurtigt i tætbefolkede områder.
Jeg er helt opmærksom på, at de tilbageværende restriktioner betyder, at der fortsat er nogle virksomheder, der er forhindret i at drive deres forretning.
Det gælder også dele af turisterhvervet i København, der som nævnt er påvirket af indrejserestriktionerne.
Regeringen har sammen med Folketinget og arbejdsmarkedets parter gennemført historisk store hjælpepakker, som netop er designet til at holde hånden under virksomheder og lønmodtagere i den her situation.
Her i weekenden har vi aftalt en udfasningsplan for lønkompensationsordningen med arbejdsmarkedets parter, der betyder, at den løber frem til den 29. august.
På tilsvarende vis forhandler vi i øjeblikket med Folketingets partier om udfasning af de øvrige hjælpepakker på baggrund af anbefalingerne fra den økonomiske ekspertgruppe, som afleverede deres rapport den 27. maj 2020.
Kim Valentin (V), 2020-06-10:
Tak, og tak for svaret, minister.
Jeg spørger til Københavns Kommune, Frederiksberg Kommune og deres problemer med de her regler, der netop er kommet i forbindelse med fase 3, altså det her med, at man ikke må tage ind og bo på et hotel i Københavns Kommune og så gå ned på gaden og opleve København.
Men man må godt bo i Rødovre Kommune, som ligger lige uden for, og man må også godt bo i Gentofte og andre steder – bare det ikke er Frederiksberg og Københavns kommuner.
Og så må man godt gå ned at tage metro og bus og alle mulige andre former for offentlige transportmidler og lade sig transportere frem og tilbage – altså endnu mere transport, kan man så sige, endnu mere smittemulighed, hvis det nu var sådan, at der var smitte.
Så det er sådan lidt uforståeligt for de her virksomheder, at de ikke må åbne, men at man godt må åbne lige uden for København.
Altså, der er nogle ting, der måske ikke hænger helt sammen.
Jeg skal lige sætte nogle tal på plads også.
I 2017 omsatte vi i Danmark for 128 mia. kr. på det her område.
40 pct. af det lå i hovedstaden.
Så det er ikke sådan småpenge, vi snakker om.
Vil ministeren fortælle mig det logiske i, at udenlandske turister må gå rundt i hovedstaden, men ikke må booke en overnatning samme sted?
Simon Kollerup (S), 2020-06-10:
Regeringen optaget af, at vi ikke holder Danmark lukket eller begrænset en dag længere, end det er nødvendigt, og derfor handler de restriktioner, vi laver, om at kunne kontrollere og begrænse risikoen for smittespredning.
Det er derfor, vi har valgt at sige, at i tætbefolkede dele – herinde i vores hovedstad – gælder der nogle andre restriktioner for gæster, der kommer ude fra en verden, hvor smittetrykket er væsentlig forskelligt fra smittetrykket i Danmark.
Når alt det så er sagt, forhandler vi jo i de her dage med Folketingets partier om udfasning af hjælpepakkerne og jo også om, hvordan vi for de erhverv, der er særlig sæsonudsatte og særlig afhængige af f.eks. turister, kan gøre en indsats, sådan at sommeren bliver så god for dem, som den kan i den givne situation.
Så vi er opmærksomme på erhvervenes udfordringer, men vi er også meget opmærksomme på at holde smitten under kontrol, og det er i det lys alene, man skal se de restriktioner, der er lagt
Kim Valentin (V), 2020-06-10:
Jeg oplever alligevel, at ministeren taler en lille smule udenom nu, for der er altså nogle virksomheder, som er i risiko for at lukke.
Det er jo en meget hård branche.
Københavns Kommune alene havde 9 millioner overnatninger svarende til 16 pct. af det samlede antal overnatninger i Danmark.
Jeg tror ikke, at man som direktør for et hotel i København udviser særlig stor forståelse for den holdning, at man godt må ligge på et hotel i Rødovre, men man må ikke ligge på et hotel i København og på Frederiksberg – det må jeg bare sige.
Kan ministeren forstå, hvis turistvirksomheder i København føler sig snydt for den åbning af samfundet, som øvrige dele af Danmark har fået, og at det forstærkes, når der ikke ligger nogen sundhedsfaglig anbefaling bag?
Simon Kollerup (S), 2020-06-10:
Jeg oplever, at man bredt i dansk erhvervsliv har forståelse for, at vi i den her svære situation for Danmark skal passe på, at vi hele tiden har smitten under kontrol.
For opstår den modsatte situation, risikerer vi en situation, hvor fornyede restriktioner vil komme til, og det bliver sværere og sværere for flere erhverv at kunne drives.
Så vil jeg bare sige om det med at tage ophold i København, når man er her: Altså, vi har jo set både herhjemme og også i udlandet, hvordan smitten kan sprede sig særlig hurtigt i tætbefolkede områder, og derfor handler det ganske enkelt om, at vi ikke i den nuværende situation ønsker at samle for mange mennesker på for lidt plads.
Altså, det handler om at begrænse risikoen for en smittespredning, vi ikke ønsker – og ikke andet end det.
Og så er vi på den anden side opmærksomme på, at det har nogle udfordringer for nogle erhverv.
Kim Valentin (V), 2020-06-10:
Jeg lytter virkelig aktivt, men der er stadig væk ikke nogen sådan sundhedsfaglige beviser for det her.
Jeg kan sige, at Jonas Bjørn Jensen, Socialdemokratiets politiske ordfører her i Københavns Kommune, har sagt, at han ikke har mødt nogen, der med andet end mavefornemmelser har været i stand til at fortælle, hvorfor man har taget den her beslutning om at udelukke København og Frederiksberg fra udenlandske overnatninger.
Mavefornemmelser, altså, er det virkelig sådan, at regeringen vil sætte gang i samfundet igen ud fra mavefornemmelser?
Simon Kollerup (S), 2020-06-10:
Vi træffer politiske beslutninger, og vi træffer mange af dem i den her situation og med stor hast for at passe godt på Danmark.
At passe godt på Danmark er at kunne kontrollere den smitterisiko, der er, med den virus, der er på besøg i vores land.
Og så er jeg nødt til at sige, at vi altså har set både herhjemme, men også i udlandet, hvordan tæt befolkede områder har en særlig risiko for smittespredning.
Det er vi nødt til at tage alvorligt.
Og det er det, vi tager bestik af i den her situation.
Og så er vi som regering opmærksomme på, at det har en pris for nogle erhverv, og der forhandler vi med partierne i Folketinget om løsninger her.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-06-10:
Tak, hr. formand.
Vil ministeren, idet der henvises til regeringens udmelding fredag den 29. maj 2020, hvor alle rejser til en lang række lande blev frarådet som minimum frem til udgangen af august måned, redegøre for regeringens vurdering af situationen hos de danske rejsearrangører, rejsebureauer og onlinerejseportaler og oplyse, om ministeren mener, at de mange tusind kunder i øjeblikket oplever en tilfredsstillende situation?
Simon Kollerup (S), 2020-06-10:
Mange tak for spørgsmålet.
Det er vigtigt for mig at slå fast, at danske forbrugere har de samme rettigheder, som de hele tiden har haft, nemlig at rejsearrangøren skal betale pengene for den aflyste rejse tilbage.
Udfordringerne i rejsebranchen og den situation, som mange forbrugere står i, er helt ekstraordinær, og derfor har regeringen i samarbejde med aftalekredsen også nedsat en arbejdsgruppe, der skal kigge på, hvordan forbrugerne og pakkerejsebranchen bedst sikres på både kort og længere sigt.
Vi aftalte også i kredsen, at vi i EU vil arbejde for, at der midlertidigt under coronakrisen indføres en obligatorisk voucherordning.
Da forpligtigelsen til at godtgøre forbrugeren udspringer af EU's pakkerejsedirektiv, var det en forudsætning, at der fra EU's side blev givet mulighed for at fravige den her forpligtigelse.
Kommissionen har efterfølgende understreget, at det ikke er en mulighed at fravige forpligtigelserne i pakkerejsedirektivet, og på den baggrund har vi vurderet, at det ikke vil være den rette vej at gå.
Derfor er det ikke muligt at give obligatoriske vouchers til forbrugerne, og det er fortsat noget, forbrugerne kan vælge at tage imod, men så er det på frivillig basis.
Jeg vil igen gerne understrege, at forbrugernes rettigheder er de samme, som de hele tiden har været, altså at rejsearrangøren skal betale pengene for den aflyste rejse tilbage.
Regeringen har sammen med et bredt flertal af Folketingets partier derudover indgået en aftale om en særskilt hjælpepakke til rejsebranchen og dermed også til forbrugerne.
Aftalen indeholder bl.a. en økonomisk saltvandsindsprøjtning på 725 mio. kr.
Dermed får pakkerejseudbyderne altså et økonomisk tilskud og et lån stillet til rådighed i en længere periode, hvilket skal hjælpe dem med at tilbagebetale forbrugerne retmæssigt.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-06-10:
Og det kan man jo kun glæde sig over.
Henning Hyllested (EL), 2020-06-10:
Okay, så står der, at det skal være i efteråret – det er fint nok.
Som sagt har vi en klar forventning om, at vi kommer vi i gang med det.
Og jeg må gentage, hvad jeg sagde i går, da vi diskuterede den her vinkel i forbindelse med det beslutningsforslag, nemlig at jeg ikke kan få øje på andet, end at transportministeren også er ivrig efter at komme i gang.
Men vi har en samlet regering, og vi har en finansminister, som vi, om jeg så må sige, også skal have på plads, og det synes jeg vi skal hjælpe transportministeren med.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-06-10:
Mange tak, hr. formand.
I Det Konservative Folkeparti er vi jo meget bekymret for den opbremsning, der er sket i udviklingen af dansk infrastruktur.
Vi har altid været et samfund, der har forsøgt at kigge fremad og udvikle os netop på det her område, og vi har altid bestræbt os på at værne om vores gode medarbejdere i vej-, bygge- og asfaltindustrien.
Nu er der bare ikke flere projekter tilbage i den nuværende plan.
Folk er blevet fyret i branchen, fordi der ikke har været projekter i pipelinen, og det ser desværre heller ikke ud til, at der kommer nye projekter, før vi får lavet en ny infrastrukturaftale, og derfor er den så vigtig at få på plads.
Tværtimod mener jeg, at vores minister lige nøjagtig er den fuldstændig rigtige minister på det her område, og jeg er fuldstændig sikker på, at når han går til finansministeren lige om lidt, vil han sagtens kunne klikke det mandat hjem, der gør, at vi kan forhandle – for ministeren er en hædersmand.
Vi danskere holder i kø for et sted mellem 17-24 mia. kr om året på de danske veje.
Det koster vores virksomheder ualmindelig mange penge, og når jeg kigger rundt i salen her i dag og ser på mine kollegaer fra Transportudvalget – og ikke mindst på vores minister – så ved jeg, at der er en stor intelligens i lokalet, og derfor behøver jeg vel nærmest ikke at nævne, hvor den regning ender henne.
Sidst, men ikke mindst, har vi jo en statsminister, som ynder at kalde sig selv for børnenes statsminister, og herfra skal jeg blot nævne, at velfærd jo altså også er at kunne hente sine børn til tiden.
Derfor er det på høje tid, at vi kommer i gang med at forhandle på dette vigtige område og får lavet nogle gode, brede, lange aftaler, som jeg egentlig vil mene at vi alle er interesserede i.
Jeg blev rigtig, rigtig glad, da jeg hørte min kollega fra Enhedslisten støtte lidt op omkring den her beretning, som der er blevet lavet, og vi glæder os rigtig meget til at komme i gang med at få den pudset af, så vi kan få en god beretning på området.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-10:
Jeg vil lige starte med at sige, at hvis der var en elev, der havde talt sådan til mig, da jeg var lærer, så havde jeg nok spurgt som det første: Hvad vil du opnå?
Men det til side – for det ved jeg jo sådan set godt.
Men infrastruktur er vigtigt.
Infrastruktur er jo det, der binder landet sammen, styrker mobiliteten og sammenhængskraften, bidrager til vækst og til velstand.
Når man står her som rimelig ny, som jeg gør, så er det virkelig underligt at opleve, at der faktisk er et flertal for langt de fleste fornuftige projekter med hensyn til infrastrukturinvesteringer.
I stedet for at lave en aftale eller i hvert fald begynde nogle forhandlinger om det og sikre de projekter, der vil gavne Danmark, og som der faktisk er et flertal for, så skyder man skylden frem og tilbage.
Vi kan hurtigt blive enige om, at det var ærgerligt, at man ikke allerede i sidste periode fik forhandlet en bred aftale på plads, og at man kom med et oplæg lige fem minutter i midnat.
Dengang var flertallet blåt, og det ville have givet et markant bedre udgangspunkt for en aftale.
Nu står vi så her i dag med et blodrødt flertal, og det kommer desværre også til at have konsekvenser for de investeringer, der kommer.
Men nu må vi altså komme i gang – det haster.
Vi skal væk fra sognerådspolitikken på transportområdet og i stedet sikre en fornuftig, langsigtet plan, gerne med et bredt flertal.
I Nye Borgerlige ønsker vi flere ting af den forhåbentlig kommende aftale.
Det har vi sagt før, og det siger vi igen, nemlig at vi ønsker en fuld trafikal ligestilling.
Det skal ikke være dyrere at sejle 1 km end at køre 1 km.
Vi skal gøre op med brugerbetalingen på Storebæltsbroen og stoppe med at bruge den som en statslig kassekredit.
Vi ønsker bestemt heller ikke lokale betalingsmure, der skiller kommuner og hæmmer mobiliteten og skader både familier og erhvervsliv, som man har set det med Kronprinsesse Marys Bro i Frederikssund.
Vi ønsker investeringer i vejnettet, og her kan der nævnes rigtig mange gode projekter rundtomkring i landet – både Hillerødmotorvejen, som jeg nævnte før, Frederikssundmotorvejen, E45, helt til grænsen, Næstved-Rønnede og den tredje Limfjordsforbindelse, for bare at nævne nogle.
Men først og fremmest skal vi se at komme i gang med forhandlingerne.
Jeg kunne høre, at Det Radikale Venstre ønskede flere afgifter, også med hensyn til vores fly.
Det mener vi selvfølgelig ikke.
Vi skal bestemt ikke have flere afgifter – vi skal have færre afgifter og lavere afgifter.
Men som jeg sagde i min indledning, er der faktisk flertal for langt det meste, hvis man i stedet for at diskutere frem og tilbage bare ville indkalde til de her forhandlinger.
Ikke flere dårlige undskyldninger – lad os nu bare komme i gang.
Det vil være min anmodning til transportministeren: Lad os nu komme i gang med de her forhandlinger.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-06-10:
Som ordfører for forslagsstillerne sidder jeg og glæder mig over den debat, vi har fået her i dag.
Det kan godt være, at man synes, det lyder som en gentagelse og vil advare imod det, men nogle gange er det godt at få gentaget tingene, specielt fordi debatten i dag jo har vist, at vi begynder at samles om nogle ting, vi forhåbentlig kan blive enige om i Transportudvalget efterfølgende.
Men jeg synes, at jeg for de mange tilhøreres skyld lige vil ridse op, at det her jo starter med, at VLAK-regeringen i marts 2019 indgik en aftale med Dansk Folkeparti om en omfattende investeringsplan frem mod 2030, hvor vi afsatte knap 113 mia. kr. til at udbygge infrastrukturen med.
Desuden banede aftalen vejen for fremtidens grønne transport, herunder med tog, busser, lastbiler og personbiler, ud fra den præmis, at dette skal køre på fremtidens skinner, fremtidens vejbaner.
Det bliver jo grønt.
En række vigtige projekter skulle ifølge aftalen bygges allerede fra og med 2021.
Forud for den her aftale, i starten af 2019, præsenterede Socialdemokratiet et omfattende politisk udspil om trafikale investeringer med opremsning af stort set alle vejprojekter landet over.
Det er derfor ikke underligt, at Socialdemokratiet valgte at rose den blå trafikaftale, da vi kom med den i marts sidste år.
Og op til folketingsvalget i juni 2019 slog Socialdemokratiet kraftigt til lyd for omfattende trafikale investeringer, herunder ikke mindst i vejnettet landet over.
Men efter valget valgte den nye regering at rive den tidligere regerings aftale i stykker, og statsministeren meddelte ovenikøbet efterfølgende tilbage i januar 2020, at trafikal infrastruktur nu er nedprioriteret, samt at regeringen ikke vil sætte årstal på, hvornår forhandlingerne om investeringer i den trafikale infrastruktur kan begynde.
Dertil kommer jo, at vi i kølvandet på coronakrisen har fået et behov for at få ny damp på de danske kedler.
Allerede i begyndelsen af 2020 i april måned foreslog Venstre, at vi fremrykkede statslige investeringer for et betydeligt milliardbeløb.
Det er Venstres formand, der står bag det, og det mener vi stadig væk, og vi håber, at det er noget, der kommer på dagsordenen hos regeringen meget hurtigt.
I dag er der kommet et nødråb fra en lang række borgmestre landet over, røde som blå, der appellerer til, at vi kommer i gang med de her investeringer, og det er jo et udtryk for rettidig omhu og forståelig frustration fra de her borgmestres side.
Men regeringen har altså hidtil nægtet at indkalde partierne til forhandlinger, og jeg synes ikke, at der er nogen argumenter for det.
Der er ikke nogen coronaargumenter.
Tværtimod taler det for, at vi kommer i gang med at forhandle, at vi har haft en coronakrise og vores infrastrukturinvesteringsramme er intakt.
Ifølge finansministeren er der ikke pillet ved den overordnede statslige investeringsramme, og derfor er det jo et spørgsmål om at beslutte, at vi afsætter den her ramme til en masterplan frem mod 2030, sådan at vi får et forhandlingsgrundlag.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-10:
Tak, formand.
Kan ministeren redegøre for, hvad regeringen agter at foretage inden sommer for at øge efterspørgslen i den danske økonomi i denne krisetid med covid-19?