runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Johansson (KF), 2018-12-19:
Som jeg sagde, er det ikke noget, vi fra konservativ side er modstandere af.
Jeg ved, at prioriteringen har været, at der i forvejen ligger nogle kriterier.
Nu nævner ordføreren OECD, men jeg mener faktisk også, at der er noget fra EU, der gør, at man alligevel skal lave nogle af de her beregninger.
Men det er klart, hvis der ikke ligger en masse ekstra administration eller bureaukrati i det, synes vi sådan set, det kan være et fornuftigt forslag.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-12-19:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen, og specielt tak til ordføreren for svaret før til min kollega Erik Christensen.
Der var lige en enkelt ting, jeg studsede over, i det svar.
Jeg hørte ordføreren sige, at han ikke anerkender Finansministeriets beregninger af det demografiske træk, at han simpelt hen ikke anerkender præmissen for det.
Og så siger ordføreren i samme ombæring, at han rent faktisk også mener, at når nu der kommer flere ældre, som skal ud på flere plejehjem, og når nu der kommer flere børn, som skal ind på flere daginstitutioner, så vil der også være stordriftsfordele ved det.
Det hørte jeg ordføreren sige
: stordriftsfordele.
Kan ordføreren ikke lige uddybe, hvad ordføreren og hans parti mener med stordriftsfordele?
Anders Johansson (KF), 2018-12-19:
Den beregning, som jo er en rent teknisk beregning, som Finansministeriet laver, bliver beregnet ud fra en gennemsnitsbetragtning: Hvad koster en borger på en given ydelse eller opgave eller service?
Det er jo klart, at den første borger i et forløb ikke koster det samme som den sidste, og det er den forudsætning, man sådan set lægger ind, hvis man bare helt blindt fremskriver det demografiske træk.
Jeg nævnte f.eks. sundhedsområdet, børneområdet – lad os give børnene en god start på livet – og retsområdet.
Det er de områder, som vi synes er vigtige at prioritere, og det er selvfølgelig der, vi vælger at prioritere pengene frem for bare blindt at bruge en beregning – som jo i øvrigt har en masse variabler, vi også kan rykke på – af det demografiske træk fra Finansministeriet.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-12-19:
Tak for det.
Men vi fører jo netop finanspolitik baseret på de fremskrivninger og de tal fra Finansministeriet, uanset om det er beregning af det demografiske træk, eller det er alle mulige andre ting.
For hvis ikke vi gør det, havner vi jo i den situation, hvor der, som ordføreren snakker om, er stordriftsfordele – altså sådan, at hvis der lige pludselig er tilpas mange ældre og man bliver ved med at stuve dem ind på de samme plejecentre, begynder der også at være for mange ældre på de plejecentre.
Så er det, de ligger på gangene, så er det, de ikke får den mad, de skal have, og så er det, de bliver underernærede, og der sker en lang række andre ting.
Det er jo det, der er konsekvensen, når det er, man underfinansierer velfærden, fordi man regner med stordriftsfordele.
Så vil ordføreren ikke erkende, at når De Konservative spiller ud med et skatteudspil, hvor man underfinansierer det demografiske træk med i hvert fald 7 mia. kr. for at give topskattelettelser, fordi man regner med stordriftsfordele, så vil det også have omkostninger for de ældre, for de børn, for de skoleelever, som er derude og nyder godt af den velfærd, vi investerer i?
Lea Wermelin (S), 2018-12-19:
Undskyld mig, men jeg synes ærlig talt, det er lidt sort snak, der kommer oppe fra ordføreren, og måske er det, fordi man er blevet fanget lidt på det forkerte ben.
Men erkender den konservative ordfører ikke, at med det forslag, som I har lagt frem, vil der mangle milliarder til velfærden?
Altså, hvis det demografiske træk er, som Finansministeriet beregner det, så vil man ikke kunne opretholde bare det velfærdsniveau, der er i dag.
Der vil mangle milliarder af kroner til vores ældre, til hospitalerne, til børnene.
Anerkender den konservative ordfører ikke det?
Det er da lidt interessant.
Anders Johansson (KF), 2018-12-19:
Jeg ved ikke, hvor interessant det er.
Vi kan godt diskutere det en gang til, men det demografiske træk er jo ikke udtryk for, hvad det reelt koster derude.
Jeg ved godt, det er den forudsætning, Socialdemokratiet har lagt ind som forudsætning, men det er bare ikke rigtigt.
Der ligger også, hvor mange asylansøgere der kommer til Danmark.
Kommer der færre asylansøgere, bliver det demografiske træk mindre.
Jeg synes, det er uklogt blindt at føre politik alene på en mekanisk beregning i Finansministeriet, som vi i øvrigt har mulighed for at påvirke.
Og det er jo det, vi gør, bl.a. med finansloven her, hvor vi igen strammer op på udlændingeområdet med den forventning, at når det bliver mindre attraktivt at komme til Danmark og søge asyl, bliver der færre asylansøgere.
Det betyder faktisk, at det demografiske træk, den udgift, kan falde i fremtiden, fordi vi netop gør noget ved problemerne.
Lea Wermelin (S), 2018-12-19:
Jeg vil da håbe, »Detektor« lytter med her, for jeg synes godt nok, ordføreren bevæger sig ud ad en tangent.
Men jeg vil gerne spørge til det oplæg om skattelettelser, som ordførerens parti også har lagt frem, for det er enormt skævt.
Dem, der har mest, får mest, og dem, der har mindst, skal så betale, dvs. de arbejdsløse, de nedslidte.
Det er måske ikke så overraskende, men der har jo ikke været meget smag for de her skæve skattelettelser i den nuværende regering, som ordføreren er en del af.
Altså, kan vi ikke få en forsmag på, hvad det er, ordførerens parti gerne vil sælge ud af for at få de her skattelettelser igennem?
Anders Johansson (KF), 2018-12-19:
Vi har præsenteret et skatteudspil, som vi synes er realistisk, men også ambitiøst.
Vi synes generelt set, at danskerne betaler for meget i skat.
Vi har verdens næsthøjeste skattetryk, og det synes vi er for højt.
Vi synes ikke, det skal være en naturlov, at vi skal ligge i den absolutte top i verden af dem, der betaler mest i skat.
Derfor har vi lagt en plan frem, hvor vi letter skatten for danskerne over en bred kam i forhold til beskæftigelsesfradraget.
Det vil sige, at det så bedre kan betale sig at stå op om morgenen og gå på arbejde.
Det skal kunne betale sig at gøre en ekstraordinær indsats.
Derfor har vi også hævet topskattegrænsen, for i dag er det sådan, at hver femte, der går på arbejde, betaler topskat.
Det tror jeg egentlig ikke var ideen med topskatten, da man indførte den.
Der vil vi godt løfte grænsen, så færre kommer til at betale topskat.
Vi ville allerhelst afskaffe den, fordi vi synes, den er urimelig, men hvis vi kan få flyttet grænsen, er vi kommet et godt skridt i den rigtige retning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-12-19:
Nu nævnte ordføreren, at det er vigtigt at tage klimaudfordringen alvorligt, og jeg kan kigge tilbage på, at vi har lavet en energiaftale, hvor vi opnår CO2-reduktioner på ca. 10 mio. t i 2030, og så var der jo en forventning om, at regeringen ville komme med et udspil på klimaområdet, som så ville bidrage med mere.
For man må jo sige, at med det, der er vedtaget, er vi inde i en udvikling, hvor vi kun reducerer med 25 pct. af, hvad man har reduceret med de sidste 10 år, så der skal sådan set en større klimaindsats til.
Der må man sige, at med det, finanslovsforslaget her bidrager med, øger man så klimaindsatsen i Danmark med ekstra 120 millioner.
Altså, det er slet ikke nok, når man ser på, hvad vi opnåede med den energiaftale.
Der er sådan set behov for at lave en klimaaftale, som er ambitiøs, ikke bare det her småtteri med lidt afvikling af dieselbiler og brændeovne, som ordføreren står og er så glad for.
Kan ordføreren ikke se, at det her finanslovsforslag slet ikke er grønt, men at det derimod er et kulsort finanslovsforslag?
Anders Johansson (KF), 2018-12-19:
Jeg er ked af at sige det, men jeg tror desværre, spørgeren er nødt til lige endnu en gang at læse på det demografiske træk.
Det har jo intet med overbelægning nogen som helst steder at gøre.
Det er en mekanisk beregning, hvor man fremskriver nogle ting, og det er også, hvor mange indvandrere der kommer til Danmark, hvor mange asylansøgere der kommer til Danmark.
Det er indeholdt i beregningen af det demografiske træk, og det vil sige, at fordi vi sænker nogle af ydelserne og gør det mindre attraktivt at komme til Danmark og søge asyl, vil det betyde, at det demografiske træk falder i fremtiden.
Det er vi allerede lykkedes med én gang.
Hvis man går tilbage til før valget, var f.eks. trækket fra asylansøgere på 10 mia. kr., nu er det på 5 mia. kr. – det er faldet med knap 5 mia. kr. – og det er jo, fordi vi kan gøre en forskel på det demografiske træk.
Så det der med at føre politik 1:1 efter det demografiske træk er simpelt hen bare ikke den rigtige måde gøre det på.
Jamen der er jo rigtig mange ting i finanslovsaftalen, og spørgeren kommer med et par af de gode initiativer, der er der.
Der er også rigtig mange andre gode initiativer, som også har med miljø eller klima at gøre.
En anden ting er jo sådan noget som luftforurening – det er jo også noget, der betyder rigtig meget for danskerne, altså at der er et ordentligt miljø der, hvor de færdes.
Der har vi f.eks. sat penge af til at lave en skrotningspræmie for brændeovne, som jo også betyder rigtig meget.
Det er noget, som faktisk er sundhedsskadeligt.
Så der er rigtig, rigtig mange gode initiativer på det her område, og jeg er glad for, at spørgeren anerkender, at der er rigtig mange initiativer i vores finanslov.
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-12-19:
Det er jo smag og behag, hvad man synes er ambitiøst.
Og hvis 50 mio. kr. til naturen er ambitiøst, kan man jo sige, at man er dobbelt så ambitiøs i forhold til afskaffelse af affaldsgebyret, hvor man jo bruger 50 mio. kr. på det.
Det har godt nok kostet 100 mio. kr. for virksomhederne.
Og jeg er nu ikke helt sikker på, at ordføreren har ret i, at halvdelen var administrationsgebyr – det var nok noget mindre.
Det er i hvert fald det, som vi kan se i høringssvarene.
Men De Konservative og regeringen har jo også råd til at sætte 80 mio. kr. af til et vildsvinehegn.
Så jeg vil sige, at det ville være rart, hvis ambitionerne så rakte noget videre end de 50 mio. kr., når man nu kan bruge så mange penge på noget, der ikke har noget med naturen at gøre, og i øvrigt kalder det natur.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2018-12-19:
Jamen så kan jeg bare konstatere, at det er uheldigt, at vi på den ene side kan lave en aftale om at hive mere olie op, men på den anden side ikke kan lave en aftale om at støtte det, som så skal komme i stedet for, som ordføreren rigtigt nok siger, med elbiler f.eks.
Det er desværre kun den ene side af aftalerne, der går igennem.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-19:
Altså, jeg tror, at man bliver nødt til at sætte ind på mange fronter; det ved vi også – vi har det, der hedder den ikkekvotebelagte sektor.
Vi ved, at der med hensyn til persontransporten virkelig skal gøres noget.
Det kan ikke gå hurtigt nok med at komme væk fra fossilbiler.
Vi ved, at landbruget er en stor udleder og udleder endnu mere, og der er rigtig mange landmænd, som gerne vil gøre det rigtige og blive bæredygtige, men de har brug for vores hjælp.
Vi ved, at vores forbrug skal ændres, og ved, at vores økonomi i sidste ende også skal ændres.
Og det er nu, vi skal gøre det, for hvis man alene kun bekymrer sig om den økonomiske bundlinje, så bliver det kun dyrere; det bliver dyrere, jo længere tid vi venter.
Op på et tidspunkt skal der så hårde midler i brug, fordi der ikke er et alternativ, at jeg tror, at dem, der kommer efter os, bliver ret forskrækkede, altså over, hvor hårde midler der skal i brug.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
SF vil vel også gerne føre en ansvarlig økonomisk politik.
Derfor vil jeg bede SF om at forholde sig til det faktum, at vi er inde i en højkonjunktur, at der er et kapacitetspres, mangel på arbejdskraft i byggeriet osv., og derfor skal man jo holde igen med det offentlige forbrug.
Lige nu har vi en neutral finanspolitik, men havde man brugt flere penge, som SF foreslår, havde vi jo ikke haft neutral finanspolitik.
Så havde vi ført en finanspolitik i Danmark, som havde været med til at skubbe til en overophedning, og den er der jo nogen der skal betale for på et tidspunkt.
Sådan er det som regel, og det er som regel folk, der på et tidspunkt bliver fyret.
Der er jo en konflikt mellem det at ville føre en ansvarlig finanspolitik og det at ville bruge flere penge i den konjunktursituation, vi står i lige nu.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-19:
Det er jo rigtigt nok – det er fuldstændig børnelærdom – at når det går godt, skal man på nogle områder holde lidt igen, og så er det meget godt at kickstarte økonomien, når det ikke går så godt.
Det kan man jo så gøre på flere forskellige måder.
Og når hr. Joachim B. Olsen taler om ansvarlig økonomisk politik, som om det er én ting, må jeg bare sige, at jeg ikke tror, vi er enige.
Det er rigtigt, at man kan holde igen på det offentlige forbrug og give los for det private forbrug.
Man kan også vende det om og sige: Nu er mange af os faktisk ret rige, men vi synes, at der er nogle, der er efterladt på perronen, og dem vil vi gerne investere i, eller vi vil gerne investere i vores velfærd eller i klimaløsninger.
Det betyder så økonomisk set, og det er jo rigtigt, at så kan du ikke give los for privatforbruget, og du kan ikke give kæmpestore skattelettelser, for
gør du begge dele i en højkonjunktur, får du overophedning.
Du er nødt til at vælge.
Forskellen på Liberal Alliance og SF er, at vi, når vi har en højkonjunktur, gerne vil investere i velfærden, så den også er fremtidssikret, vi vil gerne investere i vores børn og unge, vi vil gerne investere i klimaløsninger osv. Men det, der gik galt i 00'erne, var blandt flere ting, at der kom en overophedning, fordi der også blev givet store skattelettelser af Anders Fogh-regeringen.
Det, der også gik galt under Anders Fogh-regeringen, var, at man fuldstændig gav los på boligmarkedet osv., så vi endte i en finanskrise, hvor Danmark blev ramt hårdere end vores nabolande på grund af den førte politik.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Jeg tror ikke, der er ret mange økonomer, der vil være enig i, at det var skattelettelser i 00'erne, der førte til overophedning.
Det offentlige forbrug sætter sig jo lige nu og her i øget aktivitet.
Det gør skattelettelser ikke.
De har en halv så stor aktivitetsvirkning.
Så skal man vælge imellem dem i en højkonjunktur, skal man vælge lavere skat.
Men SF vil føre en stram finanspolitik.
Så når nu man vil give los for det offentlige forbrug, som altså sætter sig i øget aktivitet med det samme – 1 mia. kr. mere i det offentlige forbrug næste år er lig med 1 mia. kr. i øget aktivitet – hvordan vil SF så, hvis SF får magten, føre en stram finanspolitik?
Man vil øge det offentlige forbrug, og så må man trække noget aktivitet ud af økonomien på en anden måde.
Hvordan vil SF gøre det for at føre en ansvarlig finanspolitik?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-19:
Vi ville f.eks. ikke have sænket registreringsafgiften tre gange, så vi har fået flere benzinbiler på vegne, end vi nogen sinde har set i danmarkshistorien.
Det er et forbrug, der i den grad har sat sig en til en.
Vi ville ikke give skattelettelser, og vi ville ikke fortsætte boligjobordningen f.eks. i en byggebranche, der visse steder er på vej til at blive overophedet.
Så der er nogle områder.
Men hr. Joachim B. Olsens parti vil jo gerne, selv om der er højkonjunktur, give bidrag til, at folk kan få lavet forskellige ting derhjemme af håndværkere, og vil gerne skubbe på forbruget ved at gøre benzinbiler billigere.
Det er jo bare forskellige politiske synspunkter, vi har.
Erik Christensen (S), 2018-12-19:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg er en lille smule nysgerrig.
Vi hører jo dagligt sygeplejersker og læger sige, at der er for lidt personale på vores sygehuse.
Vi har også i dag drøftet, at der er problemer på grund af mangel på praktiserende læger.
Vi ved også, og det ved ordføreren også, da han jo også har sin gang i den kommunale verden, at der er mangel på det, vi kalder varme hænder, i ældreplejen.
Så derfor: Kan ordføreren forklare mig, hvordan De Konservative med deres nye skatteudspil kan mene, at der er råd til at give skattelettelser til danskerne, når vi i den grad mangler varme hænder, både på vores sygehuse og i ældreplejen, og når vi mangler noget af det vigtigste i vores sundhedsvæsen, nemlig de praktiserende læger?
Og der, hvor der virkelig sættes tryk på i skatteudspillet fra De Konservative, er ovenikøbet på topskatten, og det vil sige, at det er sådan nogle som ordføreren og jeg, som i forvejen har vores på det tørre, som sådan set bliver endnu mere begunstiget.
Kan ordføreren fortælle noget om, hvordan det kan lade sig gøre, at man kan finde penge til de her skattelettelser, samtidig med at der virkelig mangler ude i den nære velfærd?
Anders Johansson (KF), 2018-12-19:
Det kan jeg meget let, fordi det jo er på præcis samme måde, som dengang man havde en socialdemokratisk ledet regering, hvor man også sænkede topskatten og samtidig jo også kunne opretholde et serviceniveau i den offentlige sektor.
Det er jo ikke et enten-eller.
Det er ikke sådan, at man, hvis man sænker skatten, ikke samtidig kan investere i offentlig velfærd.
Det kan være at styrke forsvaret, politiet, ældreplejen, sundhedsvæsenet.
Der er rigtig mange muligheder.
Men det, som planen jo gør, er, at vi sikrer, at Danmark bliver mere velstående i fremtiden.
Det øger bnp med 30 mia. kr. – altså at vi som samfund bliver 30 mia. kr. rigere ved at bruge pengene på en mere fornuftig måde.
Erik Christensen (S), 2018-12-19:
Jeg vil bare spørge igen.
Ifølge Finansministeriet skal der bruges 27 mia. kr. blot for at opretholde det serviceniveau, der er i dag.
Så det betyder altså, at de sygeplejersker og de læger, som allerede i dag siger, at de løber alt for stærkt, og at der ikke er tid nok, og at der ikke er hænder nok – det samme gør de i ældreplejen ude i kommunerne – så skal løbe endnu hurtigere for, at ordføreren og jeg kan få lidt mere til os selv, selv om vi jo nok må indrømme, at vi sådan set har nok i forvejen.
Anders Johansson (KF), 2018-12-19:
Jeg køber ikke den præmis om det demografiske træk, som jeg går ud fra at ordføreren henviser til, og at det en til en er det, der skal investeres i det offentlige for, at man ikke ændrer på serviceniveauet.
Det er simpelt hen bare ikke korrekt.
Det demografiske træk er en teknisk beregning, som er beregnet ud fra en gennemsnitsbetragtning på, hvad det koster i det offentlige per hver enkelt borger, men det er jo klart, at den sidste borger i det her regnestykke ikke koster det samme som den første.
Først og fremmest er der nogle stordriftsfordele, som slet ikke er indregnet i det demografiske træk.
Derudover er det jo også sådan, at vi netop ikke fører finanspolitik efter en teknisk beregning i Finansministeriet.
Det er selvfølgelig noget, vi prioriterer fra gang til gang.
Den her gang har vi jo faktisk prioriteret og investeret i rekruttering til de områder, som spørgeren nævner, nemlig at vi skal have uddannet nogle flere sygeplejersker, at vi skal have uddannet nogle flere læger, og at vi også skal have uddannet nogle flere til ældreplejen.
Så lige præcis de områder er vi meget opmærksomme på.
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-12-19:
Ordføreren nåede til, at tiden var ved at løbe ud, og det, der så var tilbage, som ordføreren ikke nåede at fortælle om, var bl.a. alt det gode, som finansloven skulle indeholde om bl.a. miljø og klima, sådan som jeg forstod det.
Nu var der jo engang, hvor De Konservative var et meget grønt parti, men det mest grønne i øjeblikket er vel nærmest partibogstavet.
Når jeg så slår op i finansloven og slår op under det afsnit, der hedder »Mere natur i 2030«, bliver det ikke meget bedre.
Og jeg skal såmænd heller ikke kritisere Dyrenes Vagtcentral, men jeg vil godt kritisere, at man kalder Dyrenes Vagtcentral og beskyttelse af de danske kyster for natur.
Altså, det sidste er jo tværtimod beskyttelse mod naturen, og Dyrenes Vagtcentral har det fornuftige formål at tage sig af syge dyr, men det er jo ikke ligefrem naturen, vi hjælper på den måde.
Anders Johansson (KF), 2018-12-19:
Jamen spørgeren nævnte jo selv den her pulje på de 50 mio. kr.
Men i forhold til kystbeskyttelse er det jo bare en rigtig, rigtig stor udfordring, at vi desværre ser klimaforandringer, som betyder noget for de mennesker, som bor tæt på kysten, og det er vi nødt til at tage alvorligt – altså, det er en rigtig, rigtig stor udgift, og der har vi som samfund også et ansvar over for dem, som oplever de her vandstandsstigninger, som oplever stormflod gang på gang.
Det er jo det, som vi har ønsket at sætte ind over for.
Jeg synes ikke, vi er uambitiøse.
Altså, jeg synes faktisk, at vi er meget ambitiøse.
50 mio. kr. i en naturpulje er i min optik rigtig mange penge.
Christina Egelund (LA), 2018-12-19:
Men forskellen på Det Radikale Venstres situation og Liberal Alliances situation er jo, at hvis vi kigger til venstre, er der ligesom ikke noget godt alternativ.
Hvis I til gengæld kigger til højre, er der et supergodt alternativ.
Det er fair nok, at ordføreren ikke vil give noget klart svar, det forstår jeg godt, men det er bare sådan for at mane til eftertanke.
Man kunne jo bruge juleferien eller nytårsferien til at tænke over det, og så kunne vi tale om det igen på den anden side af nytår.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Hvad laver LA egentlig i en regering, hvor DF bestemmer over jer?
Hvis vi skal føre en økonomisk ansvarlig politik, som vores to partier er enige om, skal vi have enten Dansk Folkeparti eller Socialdemokratiet med på det.
Ser man historisk på det, er det sådan set under SR-regeringer, at der er blevet ført en økonomisk ansvarlig politik, fordi vi bl.a. har forhandlet os til det.
Det er jo også det, vi vil forsøge at gøre igen.
Vi håber selvfølgelig, at vi kan få ændret det billede, som fru Christina Egelund tegner, ved at få et godt valg og lave en god forhandling.
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Det er jeg glad for at spørgeren nævner her, for en fordobling af den grønne check er også en af de ting, der ligger i vores repertoire og dermed i vores program.
Vi foreslår, at man fordobler den grønne check og dermed giver flere penge til dem, der har de laveste indkomster.
Louise Schack Elholm (V), 2018-12-19:
Tak, og tak for talen.
Jeg synes jo, det er meget beundringsværdigt, man håber på at få mandater nok til selv at få magten.
Det har jeg stor respekt for, for vi er alle sammen inden for politik for at få gennemført det, vi selv tror på.
Men hvis nu det sker, at Alternativet ikke kan finde flertallet alene, er man er nødt til at finde en anden at pege på.
Hvad er det så for nogle politikområder, man vil lægge vægt på hos den pågældende statsministerkandidat?
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Ja, det er rigtigt, vi peger på os selv og på Uffe Elbæk som statsministerkandidat.
Skulle det ikke være tilfældet, må vi se, hvad der sker efter et valg, for vi sætter vores mandater fri af alliancer, fri af blokpolitikken, og dermed kan de arbejde frit for alle vores politikområder.
Og der er ikke noget specifikt, vi slet ikke interesserer os for eller kun interesserer os for.
Vi har fremlagt et regeringsprogram, og alle de ting, der er i det, og flere ting til vil være i spil i den type af forhandlinger.
Louise Schack Elholm (V), 2018-12-19:
Efter sidste valg havde vi jo fornøjelsen af at indgå en aftale om en midlertidig boligjobordning sammen med Alternativet.
Det synes vi sådan set var et rigtig fint forhandlingsforløb.
Er det et lignende forhandlingsforløb, Alternativet forventer efter næste folketingsvalg, hvor man går meget åbent ind i forhandlingerne og godt kan se sig selv på tværs af det, som ordføreren også selv siger er blokpolitik, eller vil man hælde mere til dem, man normalt stemmer mest med, hvilket jo er rød blok, og hvad skal der så til for at pege på en socialdemokratisk statsminister?