runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-12-03:
Det her er en klar melding, jeg har givet som minister, men derfra er der også andre mennesker, der sidder og gennemfører øvelsen og ved, hvordan den gøres bedst.
For så bliver den her øvelse også af en bedre karakter.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-12-03:
Som jeg også annoncerede i sidste uge, kommer vi jo om kort tid til at offentliggøre den klimaredegørelse, som vi offentliggør en gang om året.
Jeg har endnu ikke selv haft lejlighed til at se den, og jeg tænker, at det jo er der, at vi kan fortsætte diskussionen, også i forhold til hvad det er for nogle initiativer, som forsvaret tager i forhold til den grønne omstilling.
Sandheden er jo, at der er rigtig mange initiativer, der kan tages, og som også er med til at give både nogle bedre løsninger, men også sparer forsvaret for penge.
Så grønne investeringer er på nogle områder meget fornuftige, når vi taler om bygninger.
Sascha Faxe (ALT), 2025-12-03:
Tak, og det er ikke, fordi det med kampkraft ikke er landet.
Det tror jeg at jeg vil give regeringen; det budskab er simpelt hen landet.
Men vi står i en situation, hvor alle sektorer i Danmark udleder CO 2 , også selv om de har fokus på noget andet.
Det er mig, der er i centrum i de 10 minutter, jeg får hos lægen, men derfor skal sundhedsvæsenet jo stadig indtænke og komme med deres plan.
Så jeg forestiller mig også, at forsvaret skal komme med en plan til Klima- og Energiministeriet i forhold til det her.
Så hvilken plan lægger Forsvarsministeriet frem til dem og siger: Det er her, vi byder ind?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-12-03:
Nu er det ikke min primære opgave at indtænke klimaregnskaber i den måde, som forsvarets genopbygning finder sted på.
Min primære opgave er at skabe kampkraft, kampkraft og kampkraft og at få den hurtigst mulig.
Hvis man f.eks. udstationerer soldater i Irak og Afghanistan, som vi har gjort tidligere, så giver det jo god mening, at man indtænker solenergi eller nogle af de ting for at gøre sig mindre afhængig af transport af brændstof f.eks.
Men hvorom alting er, er det opbygningen af kampkraft, der er afgørende og drivende for mig.
Sascha Faxe (ALT), 2025-12-03:
Tak til ministeren for svaret.
Jeg vil starte med noget af det, jeg egentlig sagde i sidste uge.
Ministeren er ikke i tvivl om, at Alternativet gerne vil være med til at styrke forsvaret.
Jeg forestiller mig ikke et klimaneutralt forsvar; jeg forestiller mig ikke kampvogne, der kører på el; det kan måske blive engang i vores tiptipoldebørns tid.
Det er ikke der, vi står, men vi har et forsvar, der i en eller anden forstand er et studie i stål, beton og energikilder, som udleder vanvittig meget CO 2 , og den CO 2 bør jo indregnes i det fælles CO 2 -regnskab, så når vi udbygger forsvaret og opruster med kampkraft, har det en CO 2- omkostning.
Så det, jeg forfølger her, er jo, hvordan vi indregner det i det store billede.
Det handler ikke om at sige, at vi skal lade være med at gøre det, men om, hvilke konsekvenser det har for det samlede danske CO 2 -regnskab, og skal vi spare andre steder?
Når jeg kigger på det, har jeg meget svært ved at se de steder, hvor den CO 2 -udledning skal flyttes.
For mig at se er klimaforandringerne den største sikkerhedstrussel.
Det er de allerede, men det kommer til at eksplodere mellem hænderne på os, så derfor er det for mig at se en kerneopgave for forsvaret.
Så når jeg spørger på den måde, er det simpelt hen for at finde ud af: Hvordan går vi til det her, og hvordan planlægger forsvaret at indtænke udledningerne og klimaforandringerne i de investeringer, man laver?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-12-03:
Som bekendt, og som vi også havde lejlighed til at drøfte i sidste uge, er den sikkerhedspolitiske situation jo desværre alvorlig og har også ændret sig markant gennem den seneste tid.
Danmark er jo så også i gang med en historisk opbygning af forsvaret for at øge vores kampkraft.
Det kommer til at kræve markante investeringer i nyt materiel og bygninger, og her er og bliver hurtig opbygning af kampkraft den mest afgørende forudsætning og dermed også det mest afgørende parameter.
Samtidig forventer vi også et stigende aktivitetsniveau, og det er et grundvilkår for opbygningen af et stærkere forsvar, at vi kommer til at have større aktiviteter og øvelsesaktiviteter, og det kommer også til at koste på klimakontoen.
Det er dog ikke ensbetydende med, at Forsvaret ikke anerkender klimaforandringerne, og at der ikke indtænkes nye grønne løsninger der, hvor det er muligt, men det må og skal nu engang være de operative behov og hastigheden i opbygningen, som kommer først, og som har hovedprioriteten.
Når det er sagt, vil det jo være sådan, som jeg også sagde i sidste uge, at en del af opbygningen af forsvaret bl.a. også sker ved forbedring af vores bygninger, energiforbedringer, som kommer klimaet til gode.
Det gælder f.eks., når Forsvaret renoverer og bygningerne bliver bragt op til en mere moderne standard.
Så sent som i går offentliggjorde vi jo også hele udbygningsplanen i forhold til nye faciliteter for vores værnepligtige.
På den lidt længere bane er der også potentiale for, at nye, grønne teknologier kan skabe operative gevinster og sikre forsyningssikkerhed for forsvaret.
Her er ikke mindst biobrændstoffer og andre grønne energikilder jo nogle gode eksempler på det.
Så vi forfølger løbende, hvordan man kan indtænke nye teknologier, som også giver Forsvaret nogle bedre vilkår, i takt med at de bliver tilgængelige.
Sascha Faxe (ALT), 2025-12-03:
Når ministeren i spørgetiden den 26. november 2025 anerkendte, at klimakrisen er en alvorlig trussel, som forsvaret også skal kunne agere på, og oplyste, at ministeren samtidig lægger vægt på, at forsvaret skal tilpasse sig et ændret trusselsbillede og en ny parlamentarisk virkelighed, vil ministeren så uddybe, hvorfor klima og klimaforandringer ikke indgår mere substantielt i beslutningerne om de store investeringer, der foretages i forsvaret?
Tak, og som jeg sagde i sidste uge, glæder jeg mig meget til at tale om det regnskab og ser med stigende spænding frem til det.
Vi står bare også i en anden situation lige nu, hvor regeringen med en anden minister i spidsen forhandler en ny klimalov.
Og der skal man jo se på det brede billede, i forhold til hvad det er, der bliver indregnet i de CO 2 -mål, som vi laver for 2035.
Derfor synes jeg faktisk også, at det er aktuelt at spørge om det på den her konto og ikke kun, i forhold til hvad vi har udledt bagudrettet, men også i forhold til hvad forsvaret byder ind med.
Så hvad byder forsvaret ind med i forhold til den kommende klimalov?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-12-03:
Det tænker jeg heldigvis er noget uden for det spørgsmål, der er stillet, så det kan vi vende tilbage til i en skriftlig form.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-12-03:
Men det er ikke noget, som ministeren har været involveret i og har et indblik i, altså hvordan man formelt set får de her ting ud over rampen?
Er det noget, som kommer på et senere tidspunkt til skatteministerens bord, eller er det noget, som skatteministeren allerede nu er informeret om?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-12-03:
Men jeg vil godt læse op fra min besvarelse igen: Når tilpasningerne er gennemført, har jeg som sigtelinje, at Skatteforvaltningen uden for København skal udgøre en forholdsmæssig større del af den samlede skatteforvaltning, end den gør i dag.
Det er sigtelinjen, og den vil jeg godt gentage.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-12-03:
Det er fint, at ministeren har nogle gode pejlemærker, men jeg er stadig væk interesseret i at vide, om ministeren selv er lidt inde i materien i forhold til udvælgelsen af de her typer af styrelser, som alle sammen ligger uden for hovedstadsområdet.
Ved ministeren noget om, hvorhenne de her jobs faktuelt skal fjernes fra rent geografisk?
Jeg er helt med på, at nogle af styrelserne har deleadresser andre steder også; det kan selvfølgelig ikke afvises.
Men er det noget, som ministeren er informeret om?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-12-03:
Det er rigtige menneskers rigtige arbejde, og derfor skal vi ikke stå her og foregribe, hvad vi skal sige på hvilke tidspunkter.
Det er min klare overbevisning, at det er en styrke med de adresser, som spørgeren læser op, og at det er en styrke for Danmark, at det hele ikke ligger der, hvor Udviklings- og Forenklingsstyrelsen ligger.
Det ønsker jeg også skal ske i fremtiden, og det er mit klare pejlemærke ind i det her.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-12-03:
Tak for ministerens besvarelse.
Grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, er jo selvfølgelig, at jeg har en interesse i, hvordan man vil gennemføre den her form for afskedigelsesrunde, men det skyldes også noget andet.
Jeg ved jo godt, at skatteministeren har sådan et helt departement af pressemedarbejdere og folk, der sidder og skriver godt om alt, hvad der foregår i Skatteministeriet.
Hvis man kigger på den pressemeddelelse, der udkom den 24. november, står der jo nogle ting, som nogle mennesker måske nok vil synes er en anelse morsomme.
Med mine ord er det i hvert fald en gang selvros af dimensioner.
Der står bl.a., at man har øget antallet af årsværk fra 6.600 til 12.500 siden 2014, og så står der: I dag står Skatteforvaltningen et bedre sted med en styrket skattekontrol, en fungerende inddrivelse af gæld til det offentlige, ligesom boligejerne har fået en ny ejendomsvurdering.
I forhold til de to sidste elementer, ejendomsvurderinger og gældsinddrivelse via EFI, synes jeg, der er langt herfra til, at det er en succeshistorie, man har været vidne til.
Det er jo sådan set deri, at en del af ærindet ligger.
Så ligger det jo også i, at jeg selvfølgelig har en interesse i at se, hvor det så er, man i Skatteministeriet vælger at gennemføre de her afskedigelser rent geografisk.
I forhold til de her bemeldte seks styrelser kan man se: Skattestyrelsen hører hjemme i Sakskøbing med hovedkontor dér; Motorstyrelsen hører hjemme i Aalborg; Gældsstyrelsen hører hjemme i Middelfart; Toldstyrelsen hører hjemme i Aarhus; og så har vi Administrations- og Servicestyrelsen, som hører hjemme i Herning.
Og så er der også Frederiksberg med Udviklings- og Forenklingsstyrelsen – den skal vi lige have med – men det ændrer jo ikke på, at de styrelser, der er udmeldt, alle sammen er nogle af de styrelser, som ikke ligger lige herinde i København ved de bonede gulve og alle mulige andre steder i de fine saloner.
Derfor er jeg meget interesseret i, hvad det er for en præmis, som skatteministeren har valgt at lægge ind i forhold til segmenteringen og udvælgelsen af de her 650 medarbejdere, der skal afskediges.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-12-03:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen har som ambition at sikre mere borgernær velfærd, og på baggrund har regeringen lanceret et statsligt arbejdsprogram med administrative besparelser på 5,5 mia. kr. i 2030.
Jeg står som skatteminister selvfølgelig på mål for, at også Skatteministeriet skal bidrage til besparelserne på tværs af staten ligesom alle andre ministerier.
Skatteministeriet har i en periode fået tilført yderligere årsværk og bevillinger og står langt bedre sted end for blot få år siden.
I dag er der i størrelsesordenen, som spørgeren også er inde på, 12.500 medarbejdere, og hvis man bare sammenligner med 2014, altså for godt 10 år siden, så er det en fordobling fra 6.600 medarbejdere.
Det statslige arbejdsprogram betyder for Skatteministeriet en reduktion på 215 mio. kr. i 2026 stigende til 1,1 mia. kr. i 2030, og det skal selvfølgelig også ses i lyset af, at Skatteminiseriet i 2025 har en samlet ramme 12,6 mia. kr.
Udover at kunne håndtere besparelsen, som følger af det statslige arbejdsprogram, så skal Skatteministeriet også sikre, at prioriterede opgaver for tværs af ministerrådet selvfølgelig kan håndteres.
På baggrund af Skatteministeriets faldende budgetrammer de kommende år har seks styrelser meldt ind, at de kommer til at kan føre afskedigelser.
I alt er det i størrelsesordenen, som spørger han er inde i spørgsmålet, godt 600 afskedigelser.
De berømte styrelser har i gang sat en proces med at afklare, hvilke konkrete medarbejdere det er, som vil blive varslet til afskedigelse, og givet at processen stadig er i gang, vil og kan jeg ikke på nuværende tidspunkt kritiserer, hvor de enkelte afskedigelser så finder sted.
Det er vigtigt for mig, at den proces bliver ordentlig, og at vi tager hensyn til de medarbejdere, som er berørt.
Skatteforvaltningen er i dag til stede bredt i hele landet.
Det er godt, og det skal den også være fremadrettet, og når tilpasninger gennemført, har jeg som sigtelinje, at skatteforvaltningen uden for København skal udgøre en forholdsmæssigt større del af den samlet skatteforvaltning, end den gør i dag.
Den geografiske balance er et vigtigt fokuspunkt i det statslige arbejdsprogram.
Det er det for regeringen, og det er det også for mig som skatteminister.
Tak for spørgsmålet.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-12-03:
Hvad mener ministeren om, at Skatteministeriet påtænker afskedigelser i seks af styrelserne i Skatteforvaltningen i størrelsesordenen 610-640 medarbejdere ud af koncernens i dag ca. 12.500 medarbejdere, og kan ministeren oplyse nærmere om, hvor afskedigelserne vil finde sted?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-12-03:
For nogle uger siden var det Det Etiske Råd, som kritiserede branchen for et ekstremt forbrug af antibiotika, inden da var det Dyrenes Beskyttelse, som kunne afsløre systematisk svindel med dyretransporter, og nu er det så TV 2, der kan afsløre grov dyremishandling hos landbrugslobbyens absolutte topfolk.
Det vidner jo om, at vi har en hel produktion, som har store problemer med at overholde dyrevelfærdsloven og at behandle dyr ordentligt.
Så får det her ministeren til at genoverveje både sit meget, meget tætte forhold til og samarbejde med Landbrug & Fødevarer som organisation og i det hele taget den produktionsform, vi har i Danmark?
Jacob Jensen (V), 2025-12-03:
Det får mig først og fremmest til at overveje mit meget, meget tætte samarbejde med Folketingets partier og den aftalekreds, hvor vi i fællesskab har indgået en aftale med adskillige initiativer som den første af sin art, hvor vi går ind og kigger målrettet på, hvor der er udfordringer, hvad vi kan gøre ved det, og hvor vi så til gengæld også siger, at man, hvis man stadig væk ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt og overholde reglerne, så får en straf, der er betydelig højere end det, der tidligere har været lagt op til.
Det er første gang, det er sket, og det er sket på min vagt, og jeg ved godt, at det er svært for andre partier at acceptere, at det så skulle være en med Venstres landbrugsbaggrund, der rent faktisk gennemfører de her forskellige ændringer.
Men det er nu engang det, der er sket, og det er jeg glad ved.
Det er jo desværre ikke noget nyt problem, det er noget, der er sket igennem lang tid, og vi har hørt om svinehandlingsplanen, og hvad ved jeg, igennem rigtig lang tid.
Men det er jo første gang, at der rent faktisk for alvor bliver taget fat på det her problem, og det er i al beskedenhed på min vagt, de her ting foregår, og det er jeg selvfølgelig glad ved.
Men jeg er også glad for, at det er et bredt flertal i Folketinget, som står bag den aftale, som nu skal gøre den forskel for dyrene, som det hele jo handler om.
Lars Aagaard (M), 2025-12-03:
Der er ikke et 70-procentsmål for forsvaret.
Det er jo faktuelt forkert, når du siger det i dit spørgsmål.
De udledninger, som relaterer sig til bygningers energiforbrug, er samlet op i salget af fossil brændsel i Danmark, og det indgår i det nationale klimaregnskab.
Udledninger forbundet med f.eks. produktion af bygningsmaterialer anerkender jeg fuldt ud er der, men der er jo ikke nogen sikkerhed for, at de relaterer sig til de nationale udledninger, og derfor er det en anden ting.
Du nævner også selv, undskyld, spørgeren henviser til LCA-analyser, og det er korrekt, at sådan kan man også anskue det, men det kan bare ikke kobles med 70-procentsmålet, og det er det, jeg angriber.
Det er fair nok at ville have en diskussion af, hvordan det ser ud at bygge noget i en LCA-verden; det har bare ikke noget med 70-procentsmålet at gøre, og det er det, jeg anholder.
Sascha Faxe (ALT), 2025-12-03:
Jamen tak for voksenskældud.
Jeg deler ikke ministerens overbevisning om, at alt er indregnet i det her.
Der er bygninger og drift af bygninger.
Der er allerede nu en lang række bygninger, som skal bygges – både midlertidigt som barakker til kommende værnepligtige, men der er også forbedringer af bygninger.
Det er normal standard.
Jeg har også været boligordfører, og der regner vi også det ind.
Det kan jeg ikke se være regnet ind i 70-procentsmålet for forsvaret.
Så når jeg stiller det her spørgsmål, er det, fordi forskere og logik fra andre ministerier viser, at det ikke kun er brændstof, som forsvaret udleder, men at det er det eneste, de fremviser.
Lars Aagaard (M), 2025-12-03:
Nej, ved du hvad, jeg ikke synes er godt nok?
Det er, at jeg gentagne gange skal møde op i Folketinget og få spørgsmål fra Alternativet, der afslører, at Alternativet ikke engang har forstået, hvad det er for en klimalov, man har vedtaget.
Det synes jeg bare er ringe.
Så hvis spørgsmålene nu bliver stillet præcist, kan man svare på dem.
Men spørgeren henviser til 70-procentsmålsætningen, og der er ikke noget mørketal.
Alle nationale udledninger samles op, og hovedparten af udledningerne fra forsvaret kommer fra brændstofforbrug.
Så kan man lave andre opgørelser.
Man kan se på klima på en anden måde, man kan lade være med at kigge på det i forhold til territorialprincippet og se på det på andre måder, og det er det, jeg antager at de forskere har gjort.
Men nej, jeg synes, at det ærlig talt er virkelig ringe, at jeg skal stå her og gentagne gange svare på spørgsmål, hvor spørgeren implicit afslører ikke at have forstået, hvordan klimaloven er skruet sammen, og hvordan territorialprincippet er defineret.
Og det er ovenikøbet en klimalov, som spørgerens parti har været bannerfører for.
Det synes jeg godt nok er skidt.
Sascha Faxe (ALT), 2025-12-03:
Men så vil jeg vende tilbage til mit spørgsmål fra før – ikke lige før, men før det – og simpelt hen spørge: Er det godt nok?
Altså, igen vil jeg spørge: Synes ministeren, at det her er godt nok?
Altså, ministeren afviser spørgsmålene, og når jeg spørger, om det er godt nok, får jeg at vide, at jeg ikke er særlig intelligent, at jeg stiller forkerte spørgsmål, og at mit parti i det hele taget måske er småidiotisk.
Så derfor vil jeg høre: Er det her godt nok?
Er det det, vi vil som foregangsland?
Mener ministeren og regeringen virkelig, at det, ministeren står og svarer, er godt nok?
Lars Aagaard (M), 2025-12-03:
Tak for spørgsmålet.
Forsvarsministeren er ansvarlig for klimaindsatsen på sit ressort, ligesom alle andre ministre er ansvarlige for klimaindsatsen på deres ressort.
Derfor må spørgsmål, der vedrører klimaindsatsen på Forsvarsministeriets område, stilles til forsvarsministeren.
Når det er sagt, er 70-procentsmålet et mål for de samlede udledninger i det danske samfund, og spørgeren er helt sikkert vidende om, at der ikke sættes krav til reduktioner i enkelte sektorer.
Målet rummer, at der kan være udledninger i nogle dele af samfundet, mens der reduceres på andre dele.
Klimaindsatsen handler grundlæggende om at balancere en række hensyn og sætte ind, hvor det i det samlede billede er mest hensigtsmæssigt at reducere udledningerne.
I mit ministerium beregner vi de samlede udledninger i opgørelsen Klimastatus og fremskrivninger, og det omfatter også forsvarets fossile brændstofforbrug, såfremt det forbrug, sker på deres grund.
Forsvaret udgør en meget lille del af Danmarks samlede udledninger.
Jeg vil lige nævne, at i den seneste udgave af Klimastatus og fremskrivninger, den såkaldte KF 25, skønnes det at 70-procentsreduktionsmålet for 2030 i forhold til 1990 vil blive indfriet.
Det forudsætter selvfølgelig, at der er fokus på en implementering af alt det, der skal ske frem mod 2030.
Det har regeringen stort fokus på.
Tak for ordet.
Sascha Faxe (ALT), 2025-12-03:
Mener ministeren, at Forsvarsministeriets nuværende klimahandleplan lever op til ambitionen om at være en grøn frontløber og indfri 70-procentsmålet, når den eneste konkrete indsats for at reducere de 75 pct. af udledningerne, der stammer fra brændstofforbrug, er at erstatte blot 5 pct. af dieselforbruget med biodiesel?
Lars Aagaard (M), 2025-12-03:
Tak til spørgeren og tak for interessen.
Jeg er glad for, at spørgeren stort set mener det samme som regeringen, nemlig at det er rigtig godt at lave grundige analyser, før man når frem til sin konklusion, så det glæder jeg mig til.
Sascha Faxe (ALT), 2025-12-03:
Tak, og tak for svaret.
Nu er det så lækkert, at forsvarsministeren henviser til klimaministeren, når jeg spørger forsvarsministeren, så jeg er lidt i loop her, men glad for svaret, der fulgte efter.
Det er bare for at sige, at det er lidt som at løbe spidsrod i de her dage; jeg startede med spørgsmål nummer et i dag til forsvarsministeren, og der blev så henvist til den gode minister, der står foran mig nu.
Det er noget, jeg har arbejdet med et stykke tid i forhold til at prøve at sætte mig ind i det her, og det stemmer meget godt til overens med, at ministeren i sit skriftlige svar siger, at der er en lille udledning, og det er i ministerens skriftlige svar nr. 292.
Der skriver man, at man har udledt ca. 0,2 t CO 2 -ækvivalenter i 2023.
Når vi spørger forsvaret, får vi til gengæld et helt andet svar.
Der var 2. august i år en artikel i TV2, hvor de taler om en årlig udledning på minimum 3,3 mio. t.
Det er nogle gange flere end det, som ministeriet har svaret mig, og det viser mig jo, at der er et mørketal i en eller anden udstrækning, og at der også er en uoverensstemmelse mellem, hvordan man beregner det, i forhold til hvad det er, man tager ind i beregningerne.
Når jeg ser ministeriet komme med nogle beregninger, beror de meget på brændstof.
Og inden for det skema taler man så om, at 75 pct af forsvarets udledninger kommer fra brændstofforbrug.
Er det godt nok?
For jeg tænker, at en ting er, at de har ressortansvar derovre, og det er jeg faktisk særdeles enig med ministeren i.
Men ministeren også i gang med at forhandle en ny klimalov med nogle nye reduktionsmål, og det er jo ministerens samlede regnskab.
Så kan ministeren leve med, at man faktisk har et ressortområde, der i den grad går under radaren?
Forsvarsudtrykket her var ikke intenderet.
Det gør jo reelt set, at der opstår et mørketal.
Jeg er jo også med på, at ministeren ikke skal undergrave sin ministerkollega i det her; man er i et arbejdsfællesskab.
Men i et arbejdsfællesskab kan man jo også godt gøre hinanden klogere og spille hinanden bedre.
Lars Aagaard (M), 2025-12-03:
De tillægsord, spørgeren har knyttet på sit eget parti, er spørgerens.
Jeg siger bare, at når det kan være svært at svare på spørgerens spørgsmål, er det, fordi ting kobles sammen på en måde, som underliggende ikke hviler på, hvordan klimaloven er bygget op, og hvordan udledningsprincippet er gjort op i klimaloven.
Og jeg finder ærlig talt, at det er problematisk at skulle blive ved med at skulle svare på spørgsmål, hvor den underliggende præmis afslører, at man enten ikke har forstået det eller ikke vil forstå det.
I forhold til om det er godt nok, vil jeg sige, at jeg er stolt af, at vi lige nu har anskuet vejen til at nå 70-procentsmålet.
Det har vi gjort ved en samlet indsats, og spørgerens parti har været med i rigtig mange gode aftaler om det.
Så i al god tone vil jeg gerne have lov at slutte af med også at sige tak for det.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-03:
Jeg tænker, at det mere bliver en afsluttende bemærkning.
Jeg vil sige tak til ministeren for at stille op og for at tage imod vores spørgsmål og vores ønsker på den måde, han har gjort.