runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DD), 2025-10-24:
Tak for fremlæggelsen her fra ministeren.
Jeg kunne godt tænke mig at høre om noget i forhold til den her lange periode frem imod, at der er nogle systemer, der kommer til at virke på det her område.
Ministeren taler om, at det er i 2028.
Kan ministeren redegøre nærmere for, hvordan man har tænkt sig at kontrollere det her mere præcist frem mod 2028?
Jeg synes, det bliver lagt frem, som om at man godt kan det under en eller anden form måske, men hvordan kommer det til at foregå?
I forhold til dispensationer hører jeg ministeren over for hr. Mads Olsen åbne for, at det godt kan være, at man kan dispensere, og kan ministeren redegøre lidt nærmere for, hvordan ministeren mener det skal foregå, at man vil dispensere for nogle af de ting, som det ellers set i vores optik i Danmarksdemokraterne lyder meget fornuftigt at indføre.
Endelig vil jeg spørge, om ministeren kan garantere, at man ikke fremover med den nye lovgivning kan låne bøger på biblioteket, blive anvist en bolig fra en kommune, hvis man altså ikke har lovligt ophold i Danmark.
Rasmus Stoklund (S), 2025-10-24:
Jeg skal ikke kunne afvise, at vi en dag i fremtiden kan komme til at se et af de der tænkte eksempler, som hr. Mads Olsen bringer frem her.
Det understreger jo bare endnu en gang forældrenes svigt i den sammenhæng, altså at de ikke for længe siden har respekteret myndighedernes afgørelse om, at de ikke må opholde sig i Danmark.
De skulle naturligvis have rejst ud, da de fik at vide af myndighederne, at de ikke længere måtte være her.
Det er dybt beklageligt, når de ikke gør det, og det går desværre ud over deres børn fra tid til anden, og det er selvfølgelig trist.
Mads Olsen (SF), 2025-10-24:
Men når man netop skriver, at det er en straksudskrivning, som ikke efterlader uddannelsesinstitutionerne mulighed for skøn, så tillader man jo i praksis, at det kan ske helt op til den afsluttende eksamen, og det tror jeg da nok kommer til ske.
Jeg vil gerne spørge om noget andet.
Tidligere ordførere har været inde på det her med, at børnekonventionen jo også lidt begrænser, hvad man kan gøre.
Jeg skal bare lige forstå det: Vil det betyde, at regeringen så vil udfordre børnekonventionen med sin konventionsambassadør, eller freder man ligesom den?
Rasmus Stoklund (S), 2025-10-24:
Det er ærgerligt, at man i SF meget ofte helt glemmer, hvad udgangspunktet er.
Vi taler om en gruppe mennesker, der slet ikke skal være her.
Det er familier, som for længe siden burde have forladt Danmark.
Det har forældrene så valgt ikke at gøre; det er et kæmpe svigt over for deres børn, og det synes jeg bestemt man skal bebrejde de forældre – det forstår jeg godt hvis SF gør.
Jeg vil gerne se nogle eksempler på, at det er sket ude i virkelighedens verden.
Det har jo i flere år været sådan, at man kan få dispensation eller få udsat sin udrejsefrist af myndighederne, hvis det er sådan, at man står lige over for at afslutte en uddannelse.
Men altså, det ændrer jo ikke på det helt grundlæggende.
Skulle der være nogle ganske særlige undtagelsestilfælde, ændrer det jo ikke på det helt grundlæggende.
Det store, brede billede er jo, at vi ikke skal have et system, der understøtter, at folk, der slet ikke må være her, bare bliver her alligevel.
Mads Olsen (SF), 2025-10-24:
Med det her lovforslag vil regeringen jo i praksis gøre det således, at f.eks. en 17-årig elev straks vil kunne blive udskrevet af sin uddannelse helt op til, som jeg læser det, dagen før dimissionen, også selv om hendes forældre samarbejder om at hjemrejse, men hjemlandet ikke vil tage imod dem.
Er det ikke netop et pragteksempel på noget, der er skørt frem for bare stramt?
Det her kommer jo ikke til at motivere yderligere til at rejse hjem, når grunden til, at de ikke kan rejse hjem, er, at hjemlandet ikke vil tage imod dem.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-10-24:
Mig bekendt er der ikke noget som sådan i torturkonventionen, der handler specifikt om udlændingepolitik, men det er klart, at hvis torturkonventionen forhindrer os i at udvise en kriminel udlænding fra eksempelvis Somalia, der har begået en bestialsk voldtægt herhjemme, bare for eksemplets skyld, så går vi også i Dansk Folkeparti ind for at tage forbehold for den bestemmelse i konventionen, som måtte forhindre den udvisning.
Jeg har ikke konkrete eksempler på, at det er tilfældet, men vi går ind for at kunne føre den udlændingepolitik i Danmark, som der er flertal for i det danske Folketing.
Søren Søndergaard (EL), 2025-10-24:
Ja, og det er jo klart, at børnekonventionen jo effektivt vil forhindre, at man f.eks. indespærrer 15-årige eller 16-årige og den type ting.
Så derfor er det jo selvfølgelig fuldstændig logisk for Dansk Folkeparti, og så ligger det ulogiske jo hos andre.
Men nu, når vi er ved det, betyder det så også, at Dansk Folkeparti mener, at Danmark skal udtræde af torturkonventionen?
Rasmus Stoklund (S), 2025-10-24:
Først og fremmest har jeg nok ikke mulighed for at komme så meget nærmere den første del af spørgsmålet, altså hvordan man skal lave den her kontrol, andet end det, jeg læste op i min tale.
Men jeg vender selvfølgelig gerne tilbage med en skriftlig uddybning af, hvordan man skal lave kontrollen, indtil den endelige CPR-løsning er på plads.
Med hensyn til dispensation skal det ikke forstås sådan, at jeg ønsker at dispensere fra det, vi står og taler om her.
Jeg henviser bare til, at man jo tidligere haft den her mulighed for, at man, hvis man var i gang med en uddannelse, kunne få udsat sin udrejsefrist af myndighederne.
Spørgsmålet er, om det nogle gange ville kunne hjælpe nogen, og det skal jeg ikke kunne sige.
Det var blot for at nævne det som en mulighed.
Men det ændrer ikke på det grundlæggende, nemlig at hvis ikke man har lovligt ophold i Danmark, skal man heller ikke tage uddannelser i Danmark eller benytte sig af alle mulige andre velfærdstilbud.
Til det sidste vil jeg sige, at jeg er helt åben over for, at vi i fællesskab undersøger, om der er flere steder, hvor vi skal lukke nogle huller.
Nu har vi forsøgt at lave en meget bred afdækning.
Da vi havde teknisk gennemgang, fremgik det også, at vi havde en lang stribe ministerier med, for det er mange forskellige områder, vi lukker ned for, men jeg kan ikke afvise, at vi kan finde yderligere enkelte steder.
Peter Skaarup (DD), 2025-10-24:
Tak for det.
Jeg siger tak for tilsagnet om at lave en bredere vurdering af, om der er nogle andre steder, man kunne se på de her huller i lovgivningen, som det jo et eller andet sted i virkeligheden er, for de mennesker skal slet ikke være i Danmark.
For hvis det er tilfældet, er der da i hvert fald brug for, at man får strammet op på det her lovforslag.
Rasmus Stoklund (S), 2025-10-24:
Jeg er helt enig med hr. Frederik Bloch Münster i, at det jo ikke skal være sådan, at nogen kan købe en aktie i en virksomhed og så på den måde tage en virksomhed som gidsel og skabe en risiko for en virksomhed.
Så på den måde er det for god ordens skyld nok godt, at vi i udvalgsbehandlingen sender et skriftligt svar til hr. Frederik Bloch Münster, hvor vi fremlægger, hvordan lovgivningen skal forstås.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-10-24:
Vi er jo enige om, at enhver incitamentsstruktur, man måtte have i samfundet, til at folk uden lovligt ophold er her, skal begrænses.
Og jeg ser frem til, at man bliver ved med at afsøge, om der er endnu flere ting, vi kan gøre, og om man opdager flere ting, flere uhensigtsmæssigheder.
Men det, jeg gerne vil belyse i forhold til det med erhvervslivet, er det her med, at den her hypotetiske Abdi uden opholdstilladelse pludselig køber en aktie i en dansk virksomhed inde på First North, og pludselig er den danske virksomhed i fare for at blive tvangsopløst, fordi Abdi har købt den her aktie.
Det er altså noget, som de jo ikke selv kan styre.
Og det er egentlig det forhold, vi ønsker at få oplyst i den videre behandling for at få sikret, at vi ikke skal øge byrderne på erhvervslivet, ved at de skal gå ind at sikre, hvad opholdstilladelsen for deres aktionærer, hvor små de end måtte være, er.
Kan ministeren ikke se en rimelighed i, at der skal ses på det element i lovforslaget?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-10-24:
Vi går ind for, at vi tager forbehold for de konventionsbetingelser, som gør det umuligt at føre den udlændingepolitik ud i livet, som der er flertal for i Folketinget.
Det vil sige, at hvis børnekonventionen forhindrer os i at føre udvisningspraksis ud i livet, eller hvis børnekonventionen, som den jo også gør i visse tilfælde, tvinger os til at give statsborgerskab til statsløse mennesker, som ikke lever op til de krav, herunder vandelskravet, kravet om lovlydighed osv., som der jo ellers er krav om for at gøre sig berettiget til et dansk statsborgerskab, så går vi ind for, at vi i Danmark tager forbehold for de dele af konventionerne.
Det er klart.
Rasmus Stoklund (S), 2025-10-24:
Jamen det er jo et sådan lidt hypotetisk scenarie, eftersom vi jo ikke står i en situation, hvor vi er på kant med noget.
Derfor kan jeg ikke se, hvorfor vi overhovedet skal gå ud i sådan et spekulativt eller muligt problem.
Jeg synes, det er godt, at vi får strammet op her, og jeg synes, det er godt, at vi nu gør det sådan, at det er mindre attraktivt at leve illegalt i Danmark.
Det skal det være.
Det er godt, at vi nu får lagt det pres på de her forældre, og hvis de gerne vil deres børn det godt, så respekterer de selvfølgelig dansk lovgivning.
Søren Søndergaard (EL), 2025-10-24:
Hvis nu det skulle vise sig, at der kommer en række sager, og at Danmark ligesom får en påtale i forhold til de der sager om brud på børnekonventionen, betyder det så, at det er noget, regeringen ville tage op i forhold til at ændre lovgivningen og bringe den i overensstemmelse med børnekonventionen?
Rasmus Stoklund (S), 2025-10-24:
Jeg kan jo ikke vide, om der kommer nogle sager, men jeg ser ikke nogen grund til, at der burde komme nogen sager.
Altså, vi tager jo netop nogle særhensyn til børn og til mindreårige og lægger det særlige pres på forældrene.
Det betyder jo f.eks., at de børn har de samme adgang til sundhedsydelser som danske børn.
Det har forældrene så ikke.
Det er forældrene, jeg ønsker at stresse.
Forældrene har et ansvar for at leve op til dansk lovgivning, og dansk lovgivning har så resulteret i, at de ikke længere har et lovligt ophold i Danmark.
Det ønsker vi ikke at respektere.
Søren Søndergaard (EL), 2025-10-24:
Der er sikkert mange af dem, der sidder derude og ser det her, som tænker, at i Danmark bliver vi i hvert fald ikke bebrejdet noget i forhold til hvordan vi behandler børn.
Men vi var jo faktisk et af de første lande, hvor FN's Børnekomité gav en pådømmelse i forhold til en overtrædelse af børnekonventionen, og det var jo netop med henvisning til en udlændingesag, hvor de danske myndigheder insisterede på, at en kvinde skulle rejse ud af Danmark, selv om hun ikke ønskede det, fordi hun ønskede at forsvare sit barn mod tvangsomskæring, men hvor myndighederne altså mente, at hun skulle ud.
Så derfor er det jo lidt relevant at spørge: Hvor mange sager kommer der?
Jeg forstod på ministeren, at man havde taget hensyn til det osv.
Skal det forstås på den måde, at ministeren ikke forventer, at der kommer nogen sager, eller i hvert fald kun en enkelt, i forhold til overtrædelser af børnekonventionen?
Rasmus Stoklund (S), 2025-10-24:
Der har man jo prøvet at lave en bred aftale, og det er også derfor, at jeg her meget sent i forløbet nu kommer med et ændringsforslag, altså fordi vi er blevet opmærksomme på endnu et hul, der så drejer sig om barselsdagpenge.
Jeg kan ikke her fra talerstolen stå og sige, at man ikke kan finde et sted hist og her, hvor der yderligere bør gøres noget.
Jeg er i hvert fald åben over for, at vi kan drøfte det, hvis der måtte opstå eksempler på det.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-10-24:
Jeg må sige, at jeg synes, at det lyder mildest talt mærkværdigt, at mennesker, der opholder sig illegalt – ulovligt – i Danmark, skal have ret til skatteyderbetalte uddannelser og andre velfærdsydelser i det danske samfund.
Det er mennesker, der opholder sig ulovligt i Danmark.
Det er illegale indvandrere.
Skal de virkelig kunne modtage velfærdsydelser betalt af danske skatteydere, der går på arbejde hver eneste dag?
Mads Olsen (SF), 2025-10-24:
Igen vil jeg sige: Der er forskel på, hvordan man er her ulovligt.
Er man her ulovligt, fordi man ikke vil medvirke til at blive sendt hjem, er det en kategori for sig, i forhold til hvis man er her ulovligt, selv om man gerne vil medvirke til at blive sendt hjem, fordi hjemlandet ikke vil tage imod en.
Vi har egentlig meget stor tillid til uddannelsesinstitutionernes lokale selvbestemmelse.
Så jeg synes egentlig godt, man kunne skrive et eller andet rimelighedsskøn ind i loven og sige, at det må uddannelserne selv vurdere.
Men fra min side mener jeg, at hvis man ikke medvirker, så skal man ikke flere år ud i fremtiden have ret til at være indskrevet.
Der skal bare være lidt mere rimelighed i det.
Frederik Vad (S), 2025-10-24:
Okay, så det er et spørgsmål om, at man har en måned tilbage af sin uddannelse.
Jeg skal bare lige høre: Hvor går grænsen?
Er det alle, der går på en uddannelse, der skal kunne færdiggøre den?
Er det den alder, man har, der definerer, om man mister retten til uddannelse, så man kan tage en uddannelse 5 år ud i fremtiden?
Hvad er det, SF mener?
Hvis man er her ulovligt, hvornår skal man så ifølge SF have ret til at få en statsbetalt uddannelse af Danmark?
Mads Olsen (SF), 2025-10-24:
Hvis vi lige starter med konsekvenserne igen, vil jeg sige, at det her lovforslag jo ikke efterlader nogen mulighed for skøn til uddannelsesinstitutionerne, fordi det er en straksudskrivning.
Man bliver udskrevet med det samme fra uddannelsen.
Det vil også sige, at hvis man har gået på en ungdomsuddannelse, en erhvervsuddannelse eller videregående uddannelse i flere år uden problemer og har klaret sig fint og en måned før dimissionen står til at dimittere med en uddannelse i bagagen, så vil man ikke have mulighed for det længere.
Så vil man blive tvangsudskrevet, også selv om der ikke er udsigt til, at man kan blive sendt hjem – og her er nøgleordet: selv hvis man medvirker til den udsendelse.
Jeg synes, der er forskel på den persongruppe, i forhold til om man medvirker til hjemsendelse, men hjemlandet ikke vil tage imod, eller om man modsætter sig hjemsendelsen.
Der mener jeg bare, at jeg ikke kan se, hvad vi som land vinder ved, at de ikke kan blive den måned ekstra og færdiggøre deres uddannelse, når der alligevel ikke er udsigt til, at de kommer hjem, uanset hvad de gør.
Frederik Vad (S), 2025-10-24:
Jeg skal lige forstå, hvad SF mener.
Så SF mener, at mennesker, som kommer til Danmark og er her på et ulovligt grundlag, fordi de ikke kommer til at få papirerne i orden, skal kunne færdiggøre en uddannelse og tage den med sig ud af landet som en eller anden form for præmie.
Altså, det signal, der vil blive sendt, er jo, at selv om man ikke har krav på at være i Danmark, så skal man kunne få en betalt uddannelse, som man kan tage med sig hjem til det sted, hvor man har papirerne i orden.
Hvorfor det?
Mads Olsen (SF), 2025-10-24:
Det var godt, man tog løbeskoene på i dag.
Tak for ordet, formand.
Med det her lovforslag vil regeringen tage forskellige offentlige ydelser fra alle personer uden lovligt ophold i Danmark.
Det gælder f.eks. retten til su, forskellige tillægsydelser i sundhedsvæsenet, adgang til at eje en dansk virksomhed og tjene penge i den, ret til at eje bil samt adgang til uddannelse.
Det er vigtigt for SF at understrege, at det her lovforslag vil gælde alle uden lovligt ophold, altså også dem, der medvirker til hjemsendelse, men hvor deres hjemland af den ene eller den anden grund ikke vil tage imod dem samt deres børn.
Der er altså en væsentlig forskel på de to lovforslag, vi har behandlet i dag, og som regeringen kommer med.
Målgruppen for L 5, som vi behandler nu, er bredere og omfatter også folk, der ingen skyld har i, at de ikke kan hjemsendes.
Derudover er konsekvenserne også noget anderledes, må vi bare sige.
Der er ting i det her lovforslag, som vi sådan set synes er positive, mens der er andre ting, vi nok er lidt mere kritiske over for, fordi det rammer børn uforholdsmæssigt hårdt.
Vi er sådan set enige med regeringen i, at udlændinge uden lovligt ophold ikke bør eje en virksomhed.
Det samme gælder også forslaget om mere samkøring i CPR-registeret, der vil gøre det muligt at se, om en udlænding ikke har lovligt ophold og dermed ikke har ret til de forskellige forsørgelsesydelser, der er blevet nævnt fra talerstolen her.
Når man ikke har ret til det, er det vel også sund fornuft, at den lov, et flertal i Folketinget har vedtaget, kan håndhæves.
Jeg må dog indrømme, at jeg synes, der er elementer i lovforslaget, der ikke er proportionale.
Når det her lovforslag bliver vedtaget, kommer vi nok desværre til at se unge, der bliver straksudskrevet fra deres erhvervsuddannelse, ungdomsuddannelse eller videregående uddannelse kort før dimission, også selv om forældrene f.eks. samarbejder om at rejse hjem, men hjemlandet af forskellige grunde ikke vil tage imod dem.
Så må de ikke færdiggøre den uddannelse, selv om de er uden udsigt til at kunne rejse hjem og uden skyld i det.
For hvorfor ikke lade dem færdiggøre deres uddannelse, få papirer på, at de er tømrer, sygeplejerske eller lærer, så de, når de kan rejse hjem, så også har en uddannelse, de kan bruge til at genopbygge deres land og forsørge sig selv med.
Både det her lovforslag og lovforslaget før har jo været kendetegnet af en afvejning fra SF's side af, hvordan proportionerne er.
Jeg må bare sige, at i forhold til proportionaliteten vejer hensynet til barnets tarv altså højere i det her tilfælde, om end der er positive elementer i lovforslaget, som jeg egentlig synes er fornuftige nok, og som jeg har nævnt før.
Så det ville jo være skønt, hvis regeringen var åben over for at dele lovforslaget op, men det må vi jo finde ud af i den videre udvalgsbehandling om er muligt.
Men som det er nu, og som forslaget ligger nu, kan SF ikke bakke op om lovforslaget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-10-24:
Tak for ordet, formand.
Nu står vi igen med et lovforslag, der tager nogle fornuftige skridt i den rigtige retning over for udlændinge, der opholder sig ulovligt i Danmark.
Lovforslaget afskærer udlændinge uden lovligt ophold fra en række offentlige ydelser og tilbud, som de i dag enten retmæssigt eller uretmæssigt har adgang til.
Det er både rigtigt og nødvendigt.
Men som med det forrige lovforslag løser det ikke det grundlæggende problem, nemlig at vi fortsat har mennesker i Danmark, som slet ikke burde være her.
Derfor haster det med, at regeringen kommer i gang med arbejdet med at ændre konventionerne.
Regeringen bør sætte en konkret deadline for, hvornår de skal være ændret, ellers risikerer vi, at det hele bare sander til og bliver endnu et af regeringens skrivebordsprojekter.
Regeringen kunne med fordel have grebet lovforslaget bredere an og gennemgået samtlige love, hvor udlændinge uden lovligt ophold modtager ydelser eller ressourcer fra det danske samfund.
Derfor vil Danmarksdemokraterne gerne benytte lejligheden til at opfordre udlændingeministeren til at gennemgå al relevant lovgivning for at se, om der er mulighed for flere skærpelser af reglerne over for de udlændinge, der er i Danmark uden lovligt ophold.
For det er fuldstændig unødvendigt, hvis personer, som ikke har ret til at være her, f.eks. uretmæssigt får ret til at låne bøger på biblioteket og blive anvist lejlighed af kommunen.
For kassen skal lukkes for de her mennesker.
Danmark skal ikke finansiere mennesker, der burde have forladt landet for længe siden.
Tak for ordet.
Hans Andersen (V), 2025-10-24:
Tak for det.
I Danmark gælder der klare regler: Har man fået besked på at forlade landet, skal man rejse hjem.
Så enkelt er det.
Indtil det sker, må der være faste og konsekvente rammer for, hvad man kan få adgang til.
I dag ser vi desværre, at virkeligheden ikke lever op til det princip.
Personer, der opholder sig ulovligt i Danmark, har fortsat retlig adgang til ordninger, som er blevet betalt af danske skatteydere.
Det gælder su, uddannelse, virksomhedsregistrering og sundhedsbehandling, og det er hverken rimeligt eller holdbart.
Med lovforslaget strammer vi reglerne, så der bliver lukket for en række offentlige tilbud, som udlændinge uden lovligt ophold i dag har adgang til, og det betyder, at man fremover ikke skal kunne modtage støtte eller benytte systemer, der er tiltænkt borgere, som har ret til at være her.
Mennesker, der har fået afslag på asyl eller er udvist, skal ikke kunne fortsætte et næsten normalt liv i Danmark.
Vi skal ikke belønne dem, der bliver, selv om de har fået besked på at rejse.
For Venstre handler det her om at skabe respekt for de regler, der gælder, og om at beskytte tilliden til vores alle sammens velfærd.
Danskerne skal kunne have tillid til, at de skatter og bidrag, de hver dag betaler, går til dem, der faktisk har ret til at være en del af vores samfund.
Derfor støtter vi op om lovforslaget.
Det er et nødvendigt og rimeligt skridt for at sikre en stram og konsekvent udlændingepolitik.
Tak for ordet.
Frederik Vad (S), 2025-10-24:
Det er jeg helt enig i.
Mennesker har jo kun ansvar for, at de selv har deres papirer i orden.
Venner eller kolleger eller samarbejdspartnere har jo ikke nødvendigvis ansvar for, at opholdsgrundlaget for dem, de kender, er i orden.
Det er jeg enig i.
Men jeg synes, det er fuldstændig efter bogen i forhold til folk, der har ejerandele i virksomheder, og som er her ulovligt.
Altså, prøv at tænke over det!
Der er nogen, som ikke må være i Danmark, og som så driver virksomhed i Danmark.
Det er der jo ingen uden for den her borg der forstår noget som helst af.
Mads Olsen (SF), 2025-10-24:
Som jeg har sagt før, synes jeg, at der er forskel på det.
For hvis man allerede har investeret 300.000 kr. eller 1 mio. kr. som skatteborger i en persons uddannelse og vedkommende så bliver tvangsudskrevet af uddannelsen en måned før dimensioneringen, så har det jo bare været spild af ens penge som skatteborger.
For så kan personen ikke komme hjem til sit hjemland, når hjemlandet vil tage imod vedkommende, og være med til at genopbygge det som f.eks. lærer, tømrer eller sygeplejerske.
Altså, jeg synes hele tiden, at jeg hører højrefløjen – det er i hvert fald min opfattelse – sige: De skal hjem, og de skal bidrage til at genopbygge deres land.
Men så vil man samtidig også fratage dem muligheden for rent faktisk at have papirerne i orden og have uddannelsen til at kunne gøre det, selv om det jo i mange tilfælde ikke er noget, der medfører store omkostninger for det danske velfærdssamfund, netop fordi vi vil se tilfælde, hvor det er få måneder før dimensioneringen.
Søren Søndergaard (EL), 2025-10-24:
Først og fremmest er det jo en parodi at sige, at hvis man er afvist asylansøger i Danmark, har man ret til at få alt betalt.
Altså, det er jo en fuldstændig absurditet, men lad det nu ligge.
Det afgørende er bare, at det ikke er os, der har fundet på den betegnelse, der hedder, at det skal være utåleligt at være her.
Det har vi jo hørt i dag, altså at det skal være så ubehageligt at være her som overhovedet muligt.
Og hvad sker der med folk, for hvem det er ubehageligt og utåleligt at være her?
Ja, de bliver nedbrudt.
Frederik Vad (S), 2025-10-24:
»At nedbryde folk«?
Det her handler om, at hvis du ikke har dine papirer i orden, skal du ikke have førtidspension.
Hvis du er her ulovligt, kan du ikke hæve su og kontanthjælp.
Er det at nedbryde folk?
Har alle mennesker i udgangspunktet ret til at få alt betalt?