runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-08:
Men hr. Morten Messerschmidts indlæg her viser jo med al tydelighed, at der allerede sker evaluering.
Så det understreger jo bare, at projekterne bliver evalueret, og det er positivt, for det giver mulighed for, at man kan fravælge og tilvælge – og selvfølgelig tilvælge dem, der har en positiv effekt.
I forhold til om det skal være et lovkrav, at man evaluerer, og at vi så skal bestemme, hvordan man evaluerer på bestemte måder, vil jeg sige, at det synes jeg er mindre virkningsfuldt, fordi det jo vil underminere det kommunale selvstyre fuldstændig, at de har mindre frihedsgrader.
De kan godt nok fastsætte, hvad for nogle projekter de vil udarbejde, men præcis hvordan de skal evalueres, kan de så ikke bestemme.
Der tror jeg, vi må have tillid til, at vores lokalt valgte rundtomkring altså godt kan bestemme det, og når vi træffer beslutning herinde vedrørende statslige projekter, kan vi så bestemme, hvordan de skal evalueres.
Det er en god arbejdsfordeling.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Det må jeg sige.
Der forstår jeg slet ikke noget af, hvad hr. Kristian Hegaard siger.
Altså, hr. Kristian Hegaard synes, det er en god idé, at man evaluerer statsligt såvel som kommunalt; konstaterer, at det gør man ikke alle steder i dag, hvilket uvægerlig jo fører til spild af gode skattekroner; men vælger så antagelig at stemme nej til et forslag om, at man indfører tvunget evaluering.
Det giver jo ingen mening.
Vi skal jo ikke sidde og bestemme, hvordan man evaluerer, men sætter man sig for at lave et eller andet beskæftigelsesprojekt og for, at man gerne vil have 10 pct. flere i et bestemt boligområde i arbejde, så er det jo ikke for meget at forlange, at man så også har et lovkrav om, efter at projektet er tilendebragt, at man så ser, om der er 10 pct. flere i beskæftigelse.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-08:
Der synes jeg altså, vi har bedre ting at bruge vores tid på end at fastslå den slags, og at vi i øvrigt skal have tillid til kommunerne, have tillid til dem, der gennemfører projekterne, have tillid til, at dem, der skal bruge penge, selvfølgelig kun vil bruge dem på projekter, der er succesfulde, og ikke på dem, der har mindre succes end andre.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Det forstår jeg ganske enkelt ikke.
For når man som parti, og vel også som person, bærer så stor en del af ansvaret for de ulykker, der er sket i Danmark på udlændingeområdet i – ja, for fru Rosa Lunds vedkommende er det jo ikke lige så lang tid som for hendes parti – i hvert fald en anselig mængde år, kan man kun have en interesse i at sørge for at få tingene på ret køl.
Og der er i dag multiple integrationsprojekter både kommunalt og statsligt, bl.a. gennem de såkaldte ngo'er, som man giver penge, der ikke bliver evalueret, og hvor man ikke aner, om de penge rent faktisk leverer det, som man har en forventning om.
Jeg tror, at hr. Marcus Knuth nævnte et af eksemplerne tidligere.
Og hvis man nu rigtig gerne vil have det her opgør med det, som fru Rosa Lund kalder monokulturen, til at lykkes – altså at omdanne Danmark til et indvandrerland; det er jo det, det handler om – ville det så ikke være meget godt at vide, hvilke integrationsprojekter der giver den effekt, man har forestillet sig, og hvilke der ikke gør?
Rosa Lund (EL), 2021-04-08:
Jeg synes altid, det er så sjovt, når hr. Morten Messerschmidt og andre fra Dansk Folkeparti bebrejder Enhedslisten – og særligt undertegnet, men også bare Enhedslisten – for det, som hr. Morten Messerschmidt kalder ulykkerne på integrationsområdet.
Altså, det er jo hr. Morten Messerschmidt og Dansk Folkeparti, der har haft størst indflydelse på udlændingepolitikken de sidste 20 år.
Hvis det var Enhedslisten, der havde haft den indflydelse, så kan jeg love dig for, hr. Morten Messerschmidt, at integrationen var lykkedes.
Men det er simpelt hen ikke os, der har haft hverken indflydelsen eller mandaterne på det her område de sidste 20 år.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Jeg kan sige med sikkerhed, at den udlændingepolitik, der er blevet ført i Danmark i de sidste 20 år, er tættere på Enhedslistens drøm end på Dansk Folkepartis drøm.
Men det er ikke det, jeg spørger om, fru Rosa Lund.
Rosa Lund (EL), 2021-04-08:
For det første er vi ikke interesseret i at slette alt, hvad der hedder dansk kultur.
Det, vi er interesseret i, er at sikre, at der er en ordentlig integration; at folk lærer sproget, at folk deltager aktivt i samfundet.
Og som jeg også sagde i min tale, synes vi, at det er en god idé at evaluere.
Jeg er bare af den klare overbevisning, at det faktisk sker i forvejen.
Så det er sådan set overhovedet ikke, fordi jeg er imod evalueringer.
Jeg er bare bekymret for, at vi kommer til at lave dobbeltarbejde med det her forslag.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-08:
Tak, formand, og tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte det her rigtig fornuftige beslutningsforslag.
Det er et emne, som jeg selv har kigget på en del på det seneste, så tak til hr. Morten Messerschmidt for at gøre arbejdet for mig og få forslaget i salen, inden jeg selv kom med det.
For jeg frygter nemlig, at der bliver spildt rigtig mange danske skattekroner derude på projekter, som ikke lever op til det, man kunne forvente.
Jeg ved ikke, om det er rigtigt, men jeg kan i hvert fald konstatere – nu spurgte jeg ministeren før – at der af og til er projekter derude, hvor jeg sidder og tænker, hvad det egentlig går ud på.
Nu nævnte jeg f.eks. foreningen Søstre mod vold og kontrol.
Ministeren kom med et meget politisk korrekt svar, i forhold til hvad de rent faktisk laver, og det er noget med demokratisk dannelse, seksualitet og ligestilling og alle de rigtige ord.
Men jeg kan jo bl.a. forstå, at Socialdemokratiet i Odense Kommune er kommet i mindretal i byrådet, der ønsker en uvildig advokatundersøgelse af den her forening.
Jeg siger ikke, de laver noget forkert.
Jeg siger ikke, de ikke lever op til det, de skal, men jeg bemærker i hvert fald, at et flertal i Odense Byråd vil have den her forening undersøgt.
Og det er jo netop det, som jeg synes er problemstillingen, altså at der er så mange derude, både os politikere her og i byrådssalene og folk ude i det danske samfund, der af og til sidder og kigger på de her i det her tilfælde enorme millionbeløb, der går til foreninger, hvor man tænker: Hvad er det egentlig, de går og laver?
Jeg kan jo bare sige: Jeg gjorde selv den bitre erfaring for et par år siden, hvor jeg kritiserede den forening, der hedder Exitcirklen, som er ledet af en imam, der har forsvaret sharia.
Jeg havnede i landsretten.
Det var ikke nogen behagelig oplevelse.
Heldigvis afviste landsretten pure de anklager, som var rettet mod mig, en kollega fra Dansk Folkeparti og en kollega fra Det Konservative Folkeparti, men det viser jo bare, at så snart vi begynder at kritisere nogle af de her foreninger, kommer der en voldsom modreaktion.
Så alt andet lige: Jeg forstår ikke, hvorfor ministeren ikke kan bakke op om det her, som kunne give os ro i sindet, give de mange byrådsmedlemmer ro i sindet og give de mange danskere ro i sindet i forhold til at få mere gennemsigtighed, således at vi ved, hvad de her organisationer laver, og således at man kan mane eventuelle falske rygter i jorden.
For det værste ville jo være, hvis der var falske rygter derude om organisationer, altså historier, som ikke er rigtige.
Så jeg håber meget, at ministeren vil komme på bedre tanker.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-08:
Integration er grundlæggende et personligt anliggende.
Hvis jeg valgte at tage til et andet land og ville bosætte mig, synes jeg, det ville være fuldstændig på sin plads at sige, at jeg havde en forpligtelse til at gøre mig i stand til at kunne bidrage positivt til det land.
Jeg ville aldrig nogen sinde lægge de borgere, som allerede befinder sig i det land, det til last.
Og det er det, integrationsindsatser handler om.
Det handler om: Mener man, at det er et personligt anliggende, eller mener man, at det er et anliggende for de borgere, som allerede er i landet, når der kommer nye til?
Altså, det handler om, at for at dem, der kommer til, kan bidrage positivt, så skal man tvinges til at aflevere sine penge, som går til det.
Det mener vi i Nye Borgerlige er en ufattelig dårlig løsning.
Derfor mener vi, at alt kommunalt, statsligt og regionalt integrationsprojektarbejde skal stoppe med det samme.
Danskerne skal på ingen måde tvinges til at aflevere deres skattekroner, for at politikerne kan bruge dem på alle mulige mærkelige projekter.
Der er en grund til, at vi har verdens højeste skattetryk.
Det er, fordi politikerne bruger pengene fatalt.
Det her forslag handler så om, om vi skal evaluere samtlige af de integrationsprojekter, der er i kommuner, regioner og staten.
Men inden vi går ned ad den vej, vil jeg bede om at få en liste fra ministeren over samtlige af de her integrationsprojekter, både statslige, kommunale og regionale.
Og på den liste vil jeg godt have, at der står opført, hvad de her projekter koster.
Vi kan jo gå tilbage til 2015, hvor den seneste regering har siddet, og så frem til nu – så det er 6 år.
Så kan vi se: Hvad har vi brugt på projekter, hvilke projekter har der været, og hvilke af de projekter er så allerede evalueret?
Så kan vi jo derved få en bruttoliste i forhold til at se, om 95 pct. af de her projekter er evalueret, eller om ret mange af de her projekter ikke er evalueret.
Og derved kan vi jo så konstatere, om der er et reelt problem, i forhold til at de her projekter ikke bliver evalueret.
Når vi så har de tal, kan vi tage stilling til, om det er nødvendigt, at de resterende bliver evalueret, men vi skal ikke bare bruge skattekroner på at evaluere noget, som vi burde afskaffe.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-08:
Beslutningsforslaget her handler om at indføre en obligatorisk evaluering af kommunale og statslige integrationsprojekter, og det lyder jo besnærende, hvis ikke det var, fordi projekterne mestendels i forvejen bliver evalueret.
Det ved jeg selv som kommunalt valgt i nu godt 11½ år, og jeg har i min tid herinde heller ikke set statslige integrationsprojekter, der ikke er blevet evalueret, og det giver god mening, at langt de fleste bliver evalueret, for det at lære af de gode projekter gør, at man kan gøre dem, som er lykkedes, permanente, og selvfølgelig kassere de mindre succesfulde, for heller ikke her giver det mening at gå tilbage til en fuser.
Hvis vi vedtog det her beslutningsforslag, skulle vi også definere, hvornår noget så er evalueret, og fastsætte regler for det, og det tror jeg ikke det ville give ret meget mening at bruge tid på, når de fleste alligevel i forvejen evalueres.
Hvad viser mange af de her evalueringer så?
Ja, evalueringerne viser bl.a., at særlig boligsociale helhedsplaner er særdeles virkningsfulde.
En nylig rapport fra VIVE viser nemlig, at Aisha fra det udsatte boligområde har hentet ind på Anna fra Strandvejen i mulighederne for at blive læge.
Selv om vi fra Radikale Venstres side ikke kommer til at støtte det her beslutningsforslag, glæder jeg mig alligevel over tonen i forslaget, nemlig at det her jo så må betyde, at Dansk Folkeparti fremadrettet kommer til at støtte succesfulde integrationsprojekter som bl.a. dem, jeg skitserede lige før.
For hvis man vil evaluere, men har taget stilling på forhånd, så vil man jo bare evaluere for bureaukratiets skyld, og det kan jeg ikke forestille mig at der er nogen der har tænkt sig at føre ud i praksis.
Derfor glæder jeg mig over, at der i bemærkningerne til beslutningsforslaget står, at det også er for at videreføre de integrationsprojekter, som reelt virker, og det ved vi er sådan noget som fritidsjobs og boligsociale helhedsplaner, som der er positive evalueringer af virker.
Så jeg glæder mig rigtig meget til, at Dansk Folkeparti fremadrettet støtter de integrationsprojekter, og på den baggrund takker vi fra Radikale Venstres side for debatten og anerkendelsen af, at vellykkede integrationsprojekter naturligvis skal fortsætte for at gøre en forskel for integrationen.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Jeg er selvsagt glad for, at Venstre bakker op om det her beslutningsforslag, også selv om der så er indgået en aftale om erstatningsspørgsmålet.
Er hr. Erling Bonnesen ikke enig med mig i, at en fremtidig regering ved fremtidige sager selvfølgelig vil se tilbage på, hvordan man har håndteret tidligere ekspropriationer?
Så hvis man på den her måde kan komme igennem, hvad der med stor sandsynlighed er en ekspropriation, uden egentlig at erkende det og på den måde også frarøve mindretallet i Folketinget de privilegier, man har for at udsætte ekspropriationen, så er det i virkeligheden et spørgsmål om, at man sætter en del af grundloven helt ud af kraft.
Er hr. Erling Bonnesen ikke enig i det?
Det her handler ikke om erstatning, for erstatningen er udbetalt.
Det her handler ikke om strategiskifte, fordi det håndterer vi i underudvalget under Udvalget for Forretningsordenen lige i øjeblikket.
Det her handler om at få fastslået, om der var tale om ekspropriation, hvorved regeringen har tilsidesat bestemmelser i grundloven, som giver Folketingets mindretal privilegier til at udskyde loves ikrafttrædelse.
Det er det, det handler om, hr. Søren Egge Rasmussen.
Jeg har kæmpet multiple kampe med medlemmer af Enhedslisten for at forsvare grundloven i forhold til EU.
Det er mig fuldstændig uforståeligt, at Enhedslisten ikke også nu står på grundlovens side og ikke engang svarer på det spørgsmål, jeg stiller: Hvis ikke Kammeradvokaten, hvem skal så?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-08:
Jeg skal ikke kunne sige, om vi kan finde nogen advokater, der er bedre end Kammeradvokaten.
De vil så komme frem til en eller anden vurdering, som så skal være en klar vurdering eller en uklar vurdering.
Der må åbenbart ikke være nogen nuancer i det, og det synes jeg man nemt ville komme frem til.
Så det er ikke vores ønske, at vi skal komme frem til at stemme for Dansk Folkepartis forslag.
Og så kan jeg forstå, at den her debat ikke bliver så lang, fordi hr. Morten Messerschmidt ikke vil være med til at behandle egne forslag i Folketingssalen, men prioriterer at komme i tv i stedet for.
Per Larsen (KF), 2021-04-08:
Tak for det, formand.
Og tak til Dansk Folkeparti og hr. Morten Messerschmidt for at fremsætte det her forslag.
Vi synes, det er helt på sin plads at få slået fast, om der er tale om ekspropriation eller ikke er tale om ekspropriation, og derfor støtter vi forslaget.
Det er et væsentligt spørgsmål, og det er klart, at det jo selvfølgelig også ud fra en økonomisk betragtning vil være klart billigst for staten og dermed skatteyderne at få slået fast en gang for alle, at det er sådan, det er.
Og jeg undrer mig jo over, at man ikke rent faktuelt har sagt det fra starten af, altså at det her skal behandles totalt som ekspropriationssager.
Det ville have været hensigtsmæssigt.
Vi ved jo, efterfølgende, at der ikke var nogen, der rådgav regeringen til, ud fra et fagligt grundlag, at alle mink i Danmark skulle slås ihjel.
Vi hørte, ret kort tid efter at beslutningen blev truffet, at ingen af dem, som man ellers burde rådføre sig med, mente, at der var noget grundlag for at slå alle minkene ihjel.
Lægemiddelstyrelsen afviste ret hurtigt, at der skulle være nogen som helst form for fare for vaccinerne.
De gav i hvert fald ikke nogen rådgivning om, at minkene skulle slås ihjel.
Så sent som om mandagen i den uge, hvor man traf beslutningen, sad Kåre Mølbak, er jeg bekendt med, uden for referat, og forhandlede med minkbranchen om, hvorvidt man skulle fortsætte uændret med minkavl i Danmark uden at slå yderligere dyr ihjel.
Eller om man skulle drosle ned, sådan så man kun beholdt avlsdyrene.
Så i forhold til rådgivning – eller mangel på rådgivning – om det der med at slå alle mink ihjel: Man må bare sige, at der ikke var nogen rådgivning om det.
Jeg har i hvert fald ikke set nogen, der har rådgivet om det, og derfor irriterer det mig lidt, at ministeren gang på gang bliver ved med at påpege, at det var en nødvendighed, for det var det ikke.
Det var en politisk beslutning, men nødvendigt var det ikke.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Tak for det, og tak til Konservatives ordfører for at løfte blikket og se et noget større perspektiv end det, vi hører fra venstrefløjens ordfører, der ikke kan tale om andet end erstatning.
Det, det handler om, er vores alle sammens grundlov, som vi har forpligtet hinanden på at overholde.
Og derfor vil jeg bare høre, som jeg spurgte Venstres ordfører, om vi kan regne med – når der efter et folketingsvalg er blåt flertal – at vi stadig væk er enige om, at det her skal undersøges, sådan at vi fremadrettet i andre sager præcis hvad, hvad retspraksis er for, hvordan vi forstår § 73.
Per Larsen (KF), 2021-04-08:
Jamen det er helt sikkert.
Altså, det her er jo en voldsomt, voldsomt stor sag til 19 mia. kr. eller deromkring, og det er helt essentielt at vide, om der er tale om ekspropriation, eller om der ikke er.
Og det vil vi selvfølgelig holde fast i til evig tid.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-08:
Vi støtter også beslutningsforslaget.
Der er ingen tvivl om, at der er tale om ekspropriation, når minkavlerne bliver bedt om at foretage ulovlige indgreb og ødelagde deres indtjeningsgrundlag.
Sagt på en anden måde: Hvad ville ellers være ekspropriation, hvis ikke det er en ulovlig nedlæggelse af et helt erhverv?
Derfor er det også noget af et uærligt trick, når regeringen bevidst har forsøgt at undgå enhver indrømmelse af, at der er tale om ekspropriation.
Hvis ikke man afstår sin ejendom, når man dræber sine dyr, hvornår er det så ekspropriation?
Det gør regeringen dels for at styre fortællingen, men også for at sikre, at så mange minkavlere som muligt føler sig tvunget til at vælge regeringens erstatningspakke frem for at støtte deres krav direkte på grundloven.
For de minkavlere, der ikke ønsker regeringens erstatningspakker, skal først dokumentere, at der er tale om ekspropriation i det konkrete tilfælde, eftersom regeringen ikke vil indrømme det.
Og det er en overordentlig vanskelig opgave for en minkavler, der allerede står i en situation med dyb usikkerhed om fremtiden, også selv om det er soleklart, at der må være tale om ekspropriation.
Så derfor vil det være godt at få det slået fast en gang for alle.
Og Nye Borgerlige støtter som sagt beslutningsforslaget.
Anders Kronborg (S), 2021-04-08:
Tusind tak til hr. Morten Messerschmidt.
Jeg er glad for, at vi kan få den her debat i salen, for det er jo her i Folketingssalen, at vi for alvor kan gøre en forskel og diskutere politik med hinanden.
Derfor vil jeg også godt tilkendegive, at jeg er ærgerlig over, at jeg ikke her efterfølgende kan lytte til den debat om det beslutningsforslag, som hr. Morten Messerschmidt har trukket tilbage, nemlig debatten om bomtrawl, men jeg kan se på de sociale medier, at hr. Morten Messerschmidt skal deltage i en debat på DR her kl. 20.00, hvilket jeg så må formode, hr. Morten Messerschmidt prioriterer højere end at stå her i rigets sal og diskutere vigtige politiske spørgsmål.
Men vi har heldigvis tid til at gøre det her forslag færdigt og få en rigtig god og saglig debat om det.
Jeg bliver en lille smule forvirret, når hr. Morten Messerschmidt gør det her til grunden til, at Dansk Folkeparti ikke var med i den her brede aftale om erstatning til minkavlerne.
Det er ikke mere end 2 dage siden, at vi stod og behandlede L 206, og hr. Morten Messerschmidt var selv til stede, og Dansk Folkepartis ordfører var til stede.
Og som jeg hørte argumentationen fra Dansk Folkepartis ordfører, gik den netop på, at Dansk Folkepartis ordfører mente, at den her ordning og den her aftale, som man har lavet med et bredt flertal i Folketinget, var blevet for dyr.
Vil hr. Morten Messerschmidt fortælle, om det er korrekt?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Ja, det mener jeg flugter ganske fint med det, jeg lige sagde.
Man har udbetalt en erstatning til alle de tidligere minkavlere, der er på niveau med, at de er blevet eksproprieret.
Hvis ordføreren hørte sin egen minister tale tidligere, ville han have hørt, at han sagde, at man ikke med sikkerhed kan sige, om alle minkavlere er blevet eksproprieret, men at nogle nok er.
Det vil sige, at der er nogle, der ikke er det.
Hvis de, der ikke er blevet eksproprieret, skal stilles økonomisk efter reglerne, hvilket ville være det almindelige, altså efter grundlovens § 3, skal de ikke have ekspropriationserstatning.
Derfor er det jo fuldstændig rigtigt, at hvis alle bliver stillet, som om de er blevet eksproprieret, selv dem, der ikke er eksproprieret, bliver udgiften højere.
Anders Kronborg (S), 2021-04-08:
Det, vi også diskuterer her, er, om borgerne, minkavlerne, får en fair og rimelig erstatning.
Og der må jeg bare tillade mig også at konstatere, hvilket både Dansk Folkepartis ordfører i tirsdags og den ordfører fra Dansk Folkeparti, der er på talerstolen her i dag, bekræfter, at det faktisk er en rigtig flot aftale, der er blevet lavet i forhold til minkavlerne, og også en rimelig aftale, der er blevet lavet bredt i Folketinget.
Det kan jeg vel godt tillade mig at konstatere, selv om vi er uenige i forhold til juraen.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Jeg må sige, at det er chokerende, at hr. Anders Kronborg endnu ikke har fattet, hvad det er, vi taler om.
Vi taler ikke om erstatningsudmåling.
Vi taler om de principper, som følger af grundlovens § 73, stk. 1, stk. 2 og stk. 3, som hr. Anders Kronborg har skrevet under på at ville overholde.
Det gælder bl.a., at man kun kan ekspropriere, hvis almenvellet taler for det.
Det handler om, at der er et mindretal i Folketinget, der kan udskyde en ekspropriationslov til efter afholdelsen af et folketingsvalg.
Marie Krarup (DF), 2021-04-08:
Jeg har nogle konkrete spørgsmål.
Hvornår ser vi en løsning på Kærshovedgårdproblematikken i forhold til kriminaliteten i området?
Hvornår får vi en afløser for Lindholm?
Vil ministeren overveje at forhøje den bonus, som en kommune kan få, hver gang de hjemsender en flygtning?
Vil ministeren sørge for at få en aftale med Assad, så vi rent faktisk kan få hjemsendt flygtninge, der ikke længere har et beskyttelsesbehov?
Og vil ministeren sørge for, at vi i udvalget får oversendt en månedlig statistik over Hjemrejsestyrelsens arbejde og succes på hjemrejseområdet?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-08:
Nej, det er ikke fløjtende ligegyldigt.
Jeg reflekterer bare over den her minksag og ligesom vurderer, hvor det er, vi synes der skulle undersøges mere, og det er omkring strategiskiftet, for det jo var medvirkende til, at smitten kunne brede sig, så man endte med en kæmpe erstatningssag.
Hvis man nu havde fået taget hånd om det i Nordjylland; at man virkelig havde begrænset det geografisk; at vi var kommet frem til, at minkavlerne kunne slagte deres mink i efteråret; så kan det da godt være, at man efterfølgende var kommet frem til, at på grund af forskellige coronatyper kunne man ikke beholde minkavl i Danmark, men så var vi dog endt et sted, hvor det ikke var den her vilde erstatning, som Folketingets flertal er gået ind på at give til minkavlerne.
Så det synes jeg egentlig er det vigtigste for os.
Det er ikke, fordi vi ikke går ind for, at regler skal følges.