runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2020-01-21:
Jamen jeg synes også, det var godt, at vi – om ikke andet – fik noget med om det her.
Men dermed ikke sagt, at det ikke sagtens kunne udvides, og det har vi jo selvfølgelig et ønske om, altså netop at det også dækker andre omsorgsområder, ligesom med børneattesterne.
Det ville være rigtig godt.
Så derfor vil jeg høre SF: Lad os nu sige, at man fremsatte et forslag om, at det også skal dække andre omsorgsområder.
En ting er økonomien, men det er jo sådan i dag, at kommunerne jo kan indhente det her.
Så jeg tænker ikke, at det skulle blive så dyrt, bare fordi man siger, at det skal sikre borgerne, altså at de kan være trygge og sikre på, at det ikke er en kriminel, man sender ud.
Trine Torp (SF), 2020-01-21:
Nu ved jeg jo, at fru Karina Adsbøl har været socialordfører længere, end jeg selv har, og at hun ved, at hver gang man ændrer en »kan«-bestemmelse til en »skal«-bestemmelse, så plejede kommunerne at sige, at det faktisk er temmelig dyrt.
Og det skal vi selvfølgelig have afklaret, før vi kan sige, hvor vi skal finde finansieringen til det.
Det er klart.
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-21:
Det er jo fair nok, men kunne man ikke bare gøre noget tilsvarende, når man behandler en sag om ansigtsgenkendelse?
Hvad er det, der gør, at man ikke kan sætte sig ned og lave nogle kriterier for det?
Peter Skaarup (DF), 2020-01-21:
Jeg kunne godt tænke mig først lige at spørge den socialdemokratiske ordfører, hr. Jeppe Bruus, hvad der er sket hos Socialdemokraterne siden maj 2019 – det er jo ikke så længe siden – hvor den daværende socialdemokratiske retsordfører, fru Trine Bramsen, der nu er forsvarsminister, udtalte til TV 2 Nyhederne, at det bestemt var et forslag, man meget gerne ville kigge nærmere på, altså gav udtryk for, at man sådan mere eller mindre syntes, det var et godt forslag.
Nu er det jo sådan, at f.eks. ældre mennesker – det taler vi jo om i bemærkningerne til det her forslag – måske ikke lige er i stand til at kunne huske bestemte navne eller kende bestemte personer.
Men de er ofte nogle mennesker, der taler meget med deres familie, deres børn, som kan hjælpe med at sortere lidt i, hvem man har kontakt med.
Er ordføreren så ikke enig i, at det på den måde faktisk godt kunne være en rigtig nyttig hjælp at have for ældre mennesker, altså at man kender navnet, og at det er det samme navn, der er tale om?
Jeppe Bruus (S), 2020-01-21:
Tak for det, og tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Ikke overraskende, eftersom jeg er partifælle med justitsministeren, tilslutter Socialdemokratiet sig regeringens holdning til dette beslutningsforslag og for så vidt også til den argumentation.
Nu henviser Dansk Folkeparti i bemærkningerne til en meget uhyggelig sag uden at nævne navnet på vedkommende.
Jeg ville ikke kunne huske det navn, vedkommende havde, før vedkommende skiftede navn, eller det navn, vedkommende skiftede til.
Jeg kan heller ikke huske et eneste navn på de seksualforbrydere, der har været i de sager, som vi kender meget fra medierne.
Jeg kan heller ikke huske navnet på nogen af de skyldige i Tøndersagen, jeg kan ikke huske navnet på ham i Bedersagen, der gennemførte nogle uhyggelige overgreb i den forbindelse.
Og jeg er glad for, at vi som parti og nu med regeringsmagten tager det meget seriøst.
Jeg er rigtig glad for det forslag, vi lagde frem om at holde endnu bedre hånd i hanke med de mennesker, som er dømt for seksualovergreb, særlig mod børn.
Ligeledes er jeg rigtig tilfreds med, at vi nu er på vej med forslag om også at holde endnu bedre styr på dem, der er terrordømte osv.
Så fordi det ikke synes at have nogen sådan reel indflydelse, fordi der skal mere til, og fordi det mere er det, som regeringen også arbejder med, støtter vi ikke dette beslutningsforslag.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Tak for ordet.
Jeg skal gøre det kort, da det er sent.
Den balance synes vi er vigtig at finde.
Når vi taler om et forslag som det, vi skal behandle i dag, finder Nye Borgerlige det voldsomt reaktionært at forbyde nye teknologier.
Vi vil rigtig gerne være med til at se på, hvordan man lagrer den overvågning, der er, hvordan man fører kontrol med det, hvilke steder det her er relevant for, og hvilke det absolut ikke er relevant for.
Vi bruger det allerede i dag i lufthavnene, men med det her forslag vil det betyde, at når vi sætter os ind i en flyvemaskine, kan vi ikke længere være sikre på, at medpassagererne faktisk er dem, som står i deres pas, fordi teknologien, vi bruger i dag, alt andet lige er bedre, end hvis det bare er et almindeligt menneske, som skal sidde og holde øje.
Så de her hensyn samlet set og det, at vi har at gøre med et forslag, som er så reaktionært, at man vil forbyde en ny teknologi, gør, at Nye Borgerlige på ingen måde kan støtte forslaget.
I virkeligheden vil vi tillade os at sammenligne det lidt med det, der skete i 80'erne, hvor man jo i det danske Folketing vedtog, at man dengang ikke længere skulle kunne eksempelvis forske i kernekraft.
Det ville man ikke, fordi man var bange for følgerne af det.
Det betyder, at vi i dag står i en situation, hvor vi taler CO 2 -udledning og nye teknologier, og hvor de lande, som har indført kernekraft, vores nabolande, har præsteret en CO 2 -reduktion, som er langt bedre end den, vi har præsteret, fordi de har benyttet sig af nye teknologier.
Tænk, hvis man dengang i 80'erne ikke havde været så reaktionær, at man ville forbyde ny teknologi.
Tænk, hvis man dengang havde sagt: Vi skal holde det i ave, og vi skal være sikre på, hvordan vi bruger tingene, men at forbyde teknologi gør man altså ikke i et åbent og oplyst samfund.
Derfor stemmer Nye Borgerlige imod.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-21:
Nu er Nye Borgerlige et nyt parti i Folketinget, og derfor er det meget interessant at høre den principielle, grundlæggende holdning hos Nye Borgerlige til sikkerhed og frihed, altså sikkerhed over for frihed.
Hvad prioriterer man højest?
Altså, ligesom vi i Alternativet siger: Sikkerhed er vigtigt, men det er ikke vigtigere end frihed.
Retsstaten er vigtigst.
Så hvordan ser man på det i Nye Borgerlige?
Det tænker jeg er et meget relevant spørgsmål.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
For Nye Borgerlige hænger sikkerhed og frihed sammen.
Der, hvor man kan tale om en udfordring i forhold til friheden, er, når vi taler tryghed, fordi der jo måske i virkeligheden indbygget i mennesker altid er sådan et forhold, hvor man siger: Jeg vil gerne være mere tryg, derfor slækker jeg på friheden.
Og når man har den diskussion, som man måske ikke har tid til i et svar her, så synes jeg, at man skylder at fortælle, at frihed jo er frihed på flere områder.
Frihed kan være frihed til at leve sit liv, uden at staten blander sig, men frihed kan jo også være den frihed, jeg føler, når jeg kan færdes trygt.
Jeg vil på en mørk aften til hver en tid vælge en vej hjem, hvor jeg føler mig tryg, end en vej hjem, hvor jeg ikke føler mig tryg.
Det er for mig også frihed, altså selv at bevæge mig ud og bevæge mig hjem.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-21:
Jeg bemærker, at ordføreren overhovedet ikke én gang i sit svar nævner ordet retsstat – ikke én gang.
Det er bemærkelsesværdigt.
Så vil jeg høre ordføreren, om det gør indtryk på ordføreren, når Institut for Menneskerettigheder, IT-Politisk Forening, flere organisationer og tænketanke, altså eksperter, fagpersoner, alle, som har et indgående kendskab til området, siger, at det her er en krænkelse af privatlivet, og at det her vil gå ud over de frie borgerrettigheder, som alle mennesker har.
Gør det indtryk på ordføreren?
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Nej, det gør det sådan set ikke.
Jeg har en klar holdning til, at vi skal være meget varsomme med, hvordan vi benytter overvågning, hvordan vi lagrer overvågning, og hvordan vi fører kontrol med ikke bare staten, men også privates overvågning af borgernes liv.
Men når Institut for Menneskerettigheder, som i øvrigt er dem, der ofte står op for migranters og illegale migranters rettigheder i Danmark, kritiserer et forslag, så vil jeg sige: Ja, for mig er hensynet til danskernes frihed og sikkerhed større end andre hensyn.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-21:
Tak for det, og egentlig også en tak til Alternativet for at bringe den her debat op i Folketinget.
Det synes jeg er relevant, også selv om teknologien ikke er i brug i dag, for vi har flere partier og politikere, der udtrykker ønske om, at politiet skal bruge den her teknologi.
Det er vi meget skeptiske over for i Liberal Alliance.
Jeg mener, at der er nogle indbyggede problemer i teknologien.
Sådan hele tanken om at bruge ansigtsgenkendelse som et overvågningselement giver jo kun mening i det omfang, at man fodrer teknologien med en masse data, og den data skal jo komme fra nogle steder, altså det kræver, at man samkører databaser, og at man overvåger borgerne mere.
Der er et vist element af masseovervågning og ikke af målrettet overvågning af de borgere, man nu engang har grund til at mistænke.
Så allerede der synes jeg, at tanken om at bruge ansigtsgenkendelsesteknologi i kameraer i dag er en smule betænkelig, særlig når vi ved, at den danske stat, for nu at tale sådan lidt overordnet, er dårlig til at håndtere personfølsomme data.
Ja, der har ligefrem været eksempler på, at man sender en dvd med personfølsomme oplysninger direkte til kinesiske myndigheder – det er i sig selv en imponerende bedrift – og der er hele teledatasagen.
Min tillid til, at den danske stat, de offentlige myndigheder, kan håndtere data korrekt, kan formå kun at overvåge dem, der skal overvåges, og ikke overvåge alt for bredt,
ligger på nulpunktet for at sige det ligeud.
Så jeg har sådan en naturlig skepsis over for brugen af den her slags teknologier.
Jeg skulle til at sige, at det er en glidebane, hvis man giver lov til det.
Det er det ikke, for glidebanen har vi for længst passeret – vi er midt på rutsjeturen.
Der er ingen grænser, og det er tilsyneladende aldrig nok – mere vil altid have mere.
Når det så er sagt, vil vi stemme imod selve beslutningsforslaget.
Det vil vi, fordi beslutningsforslaget lægger op til, at vi for tid og evighed, i al fremtid aldrig må gøre brug af den her teknologi.
Og det vil jeg da egentlig lige tage til mig – suge oplevelsen ind; det er skønt.
Jeg forstår egentlig argumentationen, og jeg har det lidt sådan, at i forhold til det politiske arbejde, der drejer sig om at sikre bedre håndtering af data og personfølsomme oplysninger i forbindelse med overvågning af borgerne, at sikre, at overvågning generelt er mere målrettet specifikke personer og specifikke områder og ikke er i form af masseovervågning, og at sikre, at man passer på med at give politiet og andre myndigheder for vide teknologiske beføjelser til at masseovervåge borgerne, står vi last og brast med jer.
Beslutningsforslaget mener vi er, jeg vil ikke sige for vidtgående, men ikke særlig gennemtænkt.
Og det må ordføreren ikke tage alt for personligt, for jeg synes, at debatten er vigtig.
Men selve beslutningsforslagets indhold gør, at vi ikke stemmer for.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-21:
Okay, jeg må medgive ordføreren, at det er saglig argumentation, men løbet er ikke helt kørt endnu, for nu kan vi diskutere og debattere det her videre, og så kan LA og Alternativet jo sammen formulere et gennemtænkt forslag, og så kan vi fremlægge det i salen igen.
Så det ser jeg som en opfordring til at samarbejde, og jeg ser frem til det.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-21:
Politisk er vi jo tæt på hinanden i den her sag, og fysisk ligger vores kontorer også tæt på hinanden nede ved ridebanen, så man skal finde på andre undskyldninger, for at sådan et samarbejde ikke skal ske.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Fysisk sidder Nye Borgerlige mellem Liberal Alliance og Alternativet, og jeg er glad for, at den her sag faldt ud til teknologiens fordel og til fordel for troen på fremtiden og i virkeligheden også til fordel for danskernes sikkerhed.
Jeg er fuldstændig med på de dilemmaer, som Liberal Alliance ser, og som vi også ser, altså forholdet mellem, hvordan staten og de offentlige myndigheder forvalter vores oplysninger, og hvordan man sikrer, at forbrydelser opklares hurtigst muligt.
Det forbud har jo ligget som en dyne over den danske befolkning, for det er nok noget farligt noget.
Og alle de skrøner, der fulgte i kølvandet på det, vil jeg gerne være foruden.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-21:
Det er lidt imponerende, at man kan overskride taletiden så meget uden at stille noget spørgsmål.
Lad det ligge.
Det var en fin kommentar, og jeg er enig i dele af den.
Men et interessant element er jo det her med, at man prioriterer sikkerhed, altså ikke bare teknologien.
Jeg er ikke overbevist om, at danskerne får større sikkerhed og tryghed, ved at man eksempelvis implementerer ansigtsgenkendelsesteknologi.
Lad os sige, at vi samler al overvågning et centralt sted i staten – det er ansigtsgenkendelsesteknologi og alle de data, der hører til – så skal der med den fuldstændig ringe evne, vi har til at beskytte vores data hos danske offentlige myndigheder, bare nogle kinesere, russere eller jihadister til at hacke sig ind i det system, og så kan de bruge det mod danskerne.
Så jeg er ikke særlig overbevist om, at vi får et mere trygt og sikkert samfund af det her, nok snarere tværtimod.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-21:
Det var bare aftenens skuffelse.
Jeg er super ked af, at Liberal Alliance, som jeg troede var en trofast kammerat i forhold til at sørge for, at vi ikke får mere overvågning, siger nej til forslaget.
Men her på falderebet vil jeg nu alligevel prøve at overtale ordføreren til at sige ja.
Der er ingen tidsbegrænsning i forslaget – det er helt korrekt – men det betyder jo så også, at vi til en anden tid, hvis vi bliver klogere, som ordføreren lægger op til, kan indføre det igen, altså simpelt hen behandle det i Folketinget og få indført ansigtsgenkendelsesteknologi.
Så med de kommentarer vil jeg opfordre ordføreren til én gang til at tænke over, om ikke det er nu, man skal slå til og slå et slag for retssikkerheden.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
I så fald finder jeg det vældig interessant, at Liberal Alliance alligevel er imod forslaget.
Jeg bliver nødt til at tro på, at Liberal Alliance har den opfattelse, at når man har kameraer og overvågning – så begrænset, som man nu ønsker det, og med den kontrol, man nu ønsker – må det alt andet lige være bedre at have et kamera, der kan genkende eller afsløre, hvad det er for et menneske, der står foran en, frem for et kamera af ringe kvalitet, som vi har set i massevis af tilfælde, hvor man ønsker at benytte sig af overvågning, men hvor der ikke er en sjæl, der kan se, hvad der egentlig er på det billede.
Naser Khader (KF), 2020-01-21:
Jeg er meget enig.
Tak for takken.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Jeg tror, jeg kan berolige ordføreren med, at hvis vi havde ansigtsgenkendelse, ville den teknologi nok have lettere ved at se forskel på hr. Naser Khader og hr. Sikandar Siddique, end den gode hr. Alex Vanopslagh ville have.
Når det er sagt, er jeg faktisk rigtig glad for, at Det Konservative Folkeparti adresserer den udfordring, der er med overvågningen, og altså slår et slag for, at vi skal værne om vores frihed som borgere, og samtidig anerkender, at overvågningen jo er med til at opklare forbrydelser, og at det lidt reaktionære forslag, som ligger her, i virkeligheden kan være en stor hæmsko for, at vi også i fremtiden har de redskaber, der skal til, for på en moderne måde at opklare forbrydelser.
Så det var bare en tak til Det Konservative Folkeparti for at adressere begge dele – både hensynet til borgernes frihed og hensynet til borgernes sikkerhed og tryghed.
Rosa Lund (EL), 2020-01-21:
Igen vil jeg sige: Jeg kender simpelt hen ikke nogen eksempler på, at ansigtsgenkendelse på samme måde skulle kunne stoppe kriminalitet, som nummerpladegenkendelse kan.
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-21:
Men det kan man jo få belyst i udvalgsbehandlingen, ligesom alle de spørgsmål, der bliver stillet fra talerstolen af ordføreren, vil kunne belyses af ministeren i et samråd eller i udvalgsbehandlingen.
Så der er jo ikke noget, der forhindrer, at man behandler sagen, inden man beslutter sig.
Rosa Lund (EL), 2020-01-21:
Vi vil altid gerne være med til at have en grundig udvalgsbehandling af forslag og stille spørgsmål til dem og i øvrigt også give behandlingerne den tid, de skal have.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-21:
Apropos saglighed ligger der rent faktisk rigtig, rigtig meget dokumentation på området, og den dokumentation peger på, at ansigtsgenkendelsesteknologi er effektivt, når det f.eks. handler om biltyveri eller at forhindre folk i at gå over for rødt lys, men når det kommer til f.eks. knivstikkeri, har det ikke den effekt, som man tror den ville have.
Nu er der flere ordførere, der har snakket om forebyggelse og en præventiv effekt på kriminalitet osv., og jeg tænker så, at jeg for at nuancere debatten lige vil slå fast, at der altså er mange undersøgelser på området, at der er rigtig meget forskning, og der er ingen forskning, der tyder på, at det vil forhindre et terrorangreb eller knivstikkeri osv. osv.
Rosa Lund (EL), 2020-01-21:
Det synes jeg var en meget interessant oplysning i debatten, og det er præcis også de undersøgelser, jeg kender til.
Men jeg er selvfølgelig nysgerrig på: Findes der noget viden, faglighed, der peger på, at det her skulle kunne stoppe et terrorangreb?
Så vil vi selvfølgelig meget, meget gerne se det, og det synes jeg da er helt oplagt at man lægger frem i udvalgsbehandlingen.
Naser Khader (KF), 2020-01-21:
Vi ved ikke, hvad fremtiden bringer.
I tilfælde af terror i Danmark kan det blive nødvendigt at øge overvågningen.
Der kan således komme tilfælde, hvor det vil give mening at benytte sig af ansigtsgenkendelse.
I den ideelle verden kunne det være rigtig fint, at der hverken var overvågning eller mulighed for ansigtsgenkendelse.
Men vi må erkende, at vi har nogle indre fjender blandt os, der vil os noget ondt, og derfor er det vigtigt, at politiet får de redskaber, de har brug for, for at bekæmpe dem.
Som udgangspunkt er vi principielt ikke begejstrede for overvågningssamfund, men det kan som sagt være nødvendigt.
Ansigtsgenkendelse kan komme i brug som et redskab til at sikre et trygt samfund og til at øge sikkerheden for vores borgere.
Som sagt kender vi ikke den fremtidige situation og kan dermed heller ikke vide, om det vil blive nødvendigt at give vores politi og efterretningstjenester mulighed for at benytte sig af ansigtsgenkendelse i det offentlige rum.
Derfor stemmer vi i Det Konservative Folkeparti imod Alternativets forslag.
I forhold til det sidste: Nu har vi alle sammen fået nye mobiltelefoner med ansigtsgenkendelse.
Mine børn ligner mig meget, men de kan ikke komme ind og åbne min mobiltelefon, så teknologien er faktisk meget effektiv i forhold til ikke at forveksle hr. Sikandar Siddique med mig.
Jeg har stor tillid til vores politi, og lige nu er der ikke krav om det, men muligheden skal være der.
Jeg mener, at der var en vicepolitiinspektør i Københavns Politi, der sagde, at muligheden skal være der.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-21:
Tak til ordføreren.
Jeg ved ikke, om ordføreren og jeg ligner hinanden, men det kan være, at en fremtidig teknologi vil kaste lys over det.
Jeg vil gerne stille det samme spørgsmål til ordføreren, som jeg stillede til justitsministeren – og nu skal jeg prøve at se, om jeg kan formulere det korrekt: Chefen for Forsvarets Efterretningstjeneste har været ude at sige, at mere overvågning af borgerne vil krænke borgernes frie ret og privatliv, og at efterretningstjenesterne har de værktøjer, de har brug for, og at de bruger dem, så de vil ikke have mere overvågning.
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
Naser Khader (KF), 2020-01-21:
Jeg vil sige to ting.
Jeg så godt det interview med Lars Findsen hos Lippert på TV 2 News.
Han var inde på, at der måske ikke er behov for mere overvågning, men han var ikke inde på ansigtsgenkendelse, og han sagde ikke, at vi skal fjerne al den overvågning, der er.
Han sagde, at vi har det, der er behov for lige nu, men at det ikke udelukker, at man får brug for mere i fremtiden.
I øvrigt er han, som justitsministeren var inde på, chef for det, der har med Danmarks sikkerhed uden for Danmarks grænser at gøre.
Jeg har ikke hørt PET's chef, der har med landets indre sikkerhed at gøre, sige noget andet.
Men jeg henviste til en politiinspektør fra Københavns Kommune, der sagde, at det kunne være en mulighed på et tidspunkt, og derfor siger jeg, at vi skal være åbne over for det, hvis der er brug for det til at beskytte os mod vores indre fjender.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-21:
Tak til ordføreren.
Mener ordføreren, at der er en grænse for, hvor langt vi kan gå i forhold til overvågning, hvis f.eks. politiet ud over at kunne bruge ansigtsgenkendelse, som de beder om nu, beder om yderligere overvågning?
Jeg vil gerne spørge helt principielt til ordføreren for De Konservatives holdning: Er der en grænse for, hvor langt vi vil gå i forhold til vores rettigheder, når det handler om overvågning?
Naser Khader (KF), 2020-01-21:
Ja, det er der da.
Jeg vil da ikke have kinesiske tilstande, hvor man kan se, når folk går over for rødt lys.
Så langt skal vi da ikke gå.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-21:
Jeg vil egentlig bare høre, om ordføreren og Det Konservative Folkeparti ikke kan være sådan lidt bekymrede for at give myndighederne og politiet adgang til yderligere overvågningsværktøjer.
Vi har jo set med teledatasagen, at man ikke helt har haft styr på dataene, og det gør jo så, at man måske ender med at anholde nogle forkerte mennesker, der er uskyldige.
Vi kunne måske forestille os, at man engang i fremtiden med ansigtsgenkendelsesteknologi – vi ved jo, at den er let at snyde – kan komme til at forveksle personer med hinanden, og det kunne jo være, at sådan en teknologi forvekslede hr. Naser Khader med hr. Sikandar Siddique.
Og hvis sidstnævnte bliver en ballademager i fremtiden, kan det være, at hr. Naser Khader bliver anholdt af politiet og på den måde uretmæssigt – qua den her teknologi – bliver udsat for anklager og lignende og i værste fald egentlig oplever at blive straffet.
Er der ikke en bekymring for det?
Når vi med de teknologier, vi allerede har taget i brug, kan se, at vi ikke har styr på datasikkerheden, så skal vi da vente med at tage nye teknologier i brug, indtil vi har styr på datasikkerheden.
Det er selvfølgelig bedre med en god videokvalitet end en dårlig videokvalitet.
Men der er jo andre hensyn end det, og det er dem, vi har drøftet i dag.
Jeg vil ikke gentage hele parolen, men vi har en række bekymringer og forbehold.
Det er også, fordi vi har andre hensyn at tage, end at politiet skal have nem adgang til højkvalitetsovervågningsdata.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Vi vil hellere have løsninger, som der er kontrollen med, og hvor vi ved det er effektivt, end vi vil have en masse kameraer, der sidder hist og her, og som måske ikke gør lige så meget nytte som nogle få, der så virkelig virker.
Men jeg synes stadig ikke, at ordføreren svarer på spørgsmålet.
Altså, man er villig til at forbyde en teknologi – det handler ikke bare om, at der skal færre kameraer, man er villig til at forbyde en teknologi – af hensyn til friheden.
Hvorfor så ikke gå hele vejen og forbyde overvågning i det hele taget af hensyn til friheden?
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-21:
Der er mange ting, der er kommet frem i debatten, og da jeg i dag spurgte helt principielt til Nye Borgerliges holdning i forhold til retsstat, i forhold til frihed og overvågning, ja, så nævnte Nye Borgerlige overhovedet ikke ordet retsstat.
Og som jeg forstod det, så er det sikkerhedsspørgsmålet, der overtrumfer friheden, hos Nye Borgerlige.
Det gør det ikke i Alternativet.