runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-12-07:
Det er sådan, at der lå et canadisk ændringsforslag til den resolution, som vi støttede, og som faktisk også fik mere end halvdelen af stemmerne i generalforsamlingen, men ikke fik det kvalificerede flertal, der skulle til, for at det kunne inkorporeres i resolutionen.
Var det sket, havde vi stemt ja, men det skete ikke.
Når vi havde den position, hænger det sammen med, hvad jeg også sagde i den sidste debat, at jeg lægger afgørende vægt på, at vi prøver at have en enig europæisk linje.
Og forudsætningen for at have en enig europæisk linje er også, at alle Europas lande er parate til at justere lidt, i forhold til hvad der ville være deres egen linje, hvis de havde den helt alene.
Den konkrete afstemning endte jo ved, at Europa indtog alle tre positioner – for, imod og undlod at stemme – og det var på ingen måder hensigtsmæssigt.
Det er sådan set
baggrunden for, at jeg også selv den dag, også i forhold til kontakter med andre europæiske lande, arbejdede for at fremme en sag, hvor vi kunne støtte det canadiske ændringsforslag, og hvis det var blevet vedtaget, så også kunne have støttet resolutionen.
Det canadiske ændringsforslag havde som omdrejningspunkt det her med fordømmelsen af Hamas' terrorangreb.
Christian Friis Bach (RV), 2023-12-07:
Jeg vil bare høre, om jeg kan få bekræftet det, som jeg nogenlunde klart erindrer at udenrigsministeren sagde på samrådet, nemlig at regeringen gerne ville have stemt for FN-resolution IS-10/21, hvis den havde indeholdt en klar fordømmelse af Hamas og terrorangrebet og en klar fordømmelse af, at Hamas havde taget de her gidsler.
Karsten Hønge (SF), 2023-12-07:
Det var fortvivlende at se på.
Den islamistiske terrorgruppe Hamas satte ind med et bestialsk angreb på israelske civile, og under massakren blev 1.200 israelere brutalt tortureret og myrdet, heriblandt kvinder og børn, og gidslernes skæbne kender vi ikke.
Hamas indledte sit terrorangreb, vel vidende at Israel ville svare hårdt igen, vel vidende at børn ville blive ofre for modsvaret, men som alle andre ekstremister lader de civile lide under deres egen vulgære ideologi.
Palæstinenserne lider og har gjort det længe.
De seneste uger har særlig i Gaza bragt tingene fra slemt til værre.
Tusinder har mistet livet, og lidelseshistorien er i forvejen lang og går langt tilbage.
Israelerne lider også, og også deres lidelser går langt tilbage, og i de her uger smertes de over den uvisse skæbne for de gidsler, som holdes fanget af Hamas.
De sørger også over deres tab og over uvisheden.
Racismen i Europa og andre steder i verden mod muslimer er ikke et hak bedre end antisemitismen, som herboende jøder oplever.
Fra vores privilegerede afstand må det jo være muligt at vise medfølelse med både det jødiske og det palæstinensiske barn, som lige nu er ofre for krig.
Hamas er en terrororganisation uden den mindste respekt for krigens regler, en ekstremistisk islamistisk bevægelse, som ikke giver plads til f.eks. homoseksuelle eller selvstændige piger og kvinder.
Dens metoder er rædselsvækkende; de udnytter og undertrykker palæstinenserne, de har ikke afholdt valg i snart et par årtier, og de har systematisk skudt og bombet ethvert tilløb til en fredelig løsning med Israel i sænk.
Der skal ikke være den mindste tvivl om Israels ret til at eksistere og forsvare sig selv, og både israelere og palæstinensere har helt legitime krav på at kunne leve i fred og tryghed bag sikre grænser.
Hamas har jo som bekendt filmet deres terrorangreb den 7. oktober.
Hamas har på RT Arabic pralet med planlægningen og fejret drabene, de har pralet med deres forberedelser og truet med gentagelse, og de praler med deres russiske og iranske forbindelser.
Krigen er jo i et vist omfang orkestreret og støttet af nogle af verdens værste regimer, og så sent som her for nogle få uger besøgte Hamas Moskva sammen med netop Iran.
Lukker man øjnene for Ruslands og Irans rolle, er man naiv.
Og i Israel vil man se tilbage på den 7. oktober som endnu en dag, der bragte en ubærlig sorg med sig.
Den bragte også en ny og voldsomt forstærket frygt og en følelse af sårbarhed med sig, for der kom et hul i muren.
Den her konflikt vil jo ingen ende tage; frygten og følelsen af sårbarhed driver konflikten videre.
Vi støtter palæstinensernes ret til en egen stat, og vi støtter Israels ret til at leve i tryghed og sikkerhed, og vi fordømmer Hamas, og vi opfordrer det internationale samfund til at arbejde for en frigivelse af alle gidsler.
Vi har her og nu brug for en våbenhvile, men vi har også brug for, at en frigivelse af gidslerne bliver en del af en sådan aftale.
Jeppe Søe (M), 2023-12-07:
Klokken er mange, og jeg deler egentlig hr. Peter Kofods indledende bemærkninger om, hvor ærgerligt det er, at vi skal diskutere det her så sent.
Jeg kan også oplyse, at Folketingets tv gik ned for en time siden, så vi er her helt alene.
Det her kunne jo egentlig have været løst ved at stille ministeren et spørgsmål, ligesom man gør det i de spørgsmål til ministrene, som man kan stille, men jeg må jo her også erkende, at vi ved den her form for forespørgselsdebatter får nogle længere svar.
Det synes jeg vi fik, og de nuancer er jeg glad for.
Jeg ville dog ønske, at det var på et andet tidspunkt.
Jeg synes, det var en fin tale, som udenrigsministeren holdt, en tale, som viser, hvor det er, vi som regering og vi som land står i forhold til gidselsituationen.
Så det har vi fået ud af forespørgslen, selv om det ikke blev sendt ud i verden.
Så jeg vil egentlig ikke spilde mere tid på at gentage nogle af de tanker, som jeg synes andre er kommet med.
Der er en vedtagelsestekst, som der er blevet arbejdet med, og som jeg og Moderaterne til fulde deler.
Så tak for muligheden for at debattere det her.
Der kommer jo en ny mulighed, og den griber vi også.
Så vil jeg afløse formanden, så han kan komme i seng.
Søren Søndergaard (EL), 2023-12-07:
Det, der er en kendsgerning, er, at de 80.000 mennesker, der har skrevet under på det her, har skrevet under på, at Hamas begår åbenlyse krigsforbrydelser.
Det står der jo.
Hvordan udenrigsministeren kan få det til, at man på en eller anden måde skulle støtte krigsforbrydelser
Jamen hvad mener udenrigsministeren så?
Det her borgerforslag tager sit udgangspunkt i, at man fordømmer åbenlyse krigsforbrydelser.
Det står der – medmindre man fortolker det på den måde, at en åbenlys krigsforbrydelse er noget, man går ind for.
Det er under niveau.
Så siger ministeren, at der ikke kommer nogen løsning uden fred.
Det er rigtigt, men der kommer heller ikke nogen løsning uden retfærdighed.
Og problemet er jo, at vi har en delingsplan fra 1947 med to stater – en, der hed Palæstina, og en, der hed Israel.
Israel eksisterer, det gør Palæstina ikke.
Det er måske det problem, vi skal prøve at tage lidt mere alvorligt.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-07:
Jeg skal gøre det rigtig kort.
Det er en rigtig god vedtagelsestekst, som Nye Borgerlige har skrevet under på, og modsat hvad SF har gjort tidligere, står vi også ved det senere på aftenen.
Så det skal være ordene herfra.
Vi støtter den skrevne vedtagelsestekst.
Tak for ordet.
Sascha Faxe (ALT), 2023-12-07:
Tak for ordet, formand.
Den fjerde og indtil videre sidste Genèvekonvention udtrykker utvetydigt, at man ikke må gå efter civile, at man ikke må tage gidsler, og at man ikke må krænke personlig værdighed og udsætte mennesker for ydmygende og nedværdigende behandling.
Alt det har Hamas åbenlyst gjort, og det tager jeg på det kraftigste afstand fra.
Gidseltagning og tilfangetagelse uden rettergang er ikke bare ulovligt, men det er også helt forfærdeligt og ufatteligt, især for den tilfangetagne, men i høj grad også for de pårørende.
Det har stor psykisk og fysisk påvirkning, og når det drejer sig om børn, er det så meget værre for alle involverede, at mit hoved, som andre ordførere også har sagt, simpelt hen ikke kan fatte det.
Altså, det er hjerteskærende.
Derfor tror jeg også, at det er vigtigt, at vi i nat, hvis der overhovedet er nogen, der hører, hvad vi siger, sender støttende og kærlige tanker til både gidslerne, som lever i en voldsom uvished, og til alle jer pårørende, hvis liv er gået fuldstændig i stå og stykker.
I Alternativet fordømmer vi utvetydigt alle gidseltagninger af civile, og vi værdsætter regeringens arbejde for hurtig og betingelsesløs frigivelse af alle, der holdes ulovligt fanget i Gaza.
Tak for ordet.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-12-07:
Jeg tror, at hvis genstanden for vores diskussion her i dag er den danske statsborger, så skal man forstå, at den danske statsborger set med Israels øjne jo er en israelsk statsborger, og det har deres absolut fulde bevågenhed.
De ved også, at det har vores, og vores bevågenhed rækker jo ikke til den ene borger, som vi selvfølgelig har tættere på, fordi han er dansk og har familie i Danmark.
Men det er jo et generelt syn, vi har på alle gidslerne.
Vi har en tæt dialog med Israel.
Israel er vores venner, og det var jo også genstanden for den debat, vi havde for et øjeblik siden, og hvis der var noget, vi kunne gøre, så ville vi også gøre det, og det er Israel ikke i tvivl om.
Men altså, vi må også være realistiske og sige: Hvad er det for en situation, der er i Gaza, og hvor kan Danmark bidrage?
Vi kan bidrage ved at læne os ind i det her diplomatisk.
Så det er ligesom der, vi kan lægge vores energi og vores lod.
Helle Bonnesen (KF), 2023-12-07:
Jeg skulle have startet med at sige, at i dag er det præcis 2 måneder siden, men på grund af det fremskredne tidspunkt laver jeg det om til, at I går var det 2 måneder siden, at vi oplevede det frygtelige Hamasangreb i Israel, et angreb, der betød grusomme drab og et trecifret antal gidsler – mange israelske gidsler, også et dansk-israelsk gidsel og jo i det hele taget en gruppe med mange forskellige nationaliteter.
Vi sender alle dagligt en tanke til de personer, som stadig væk er berøvet deres frihed, og til de venner og familier, som venter på en dag forhåbentlig at se deres kære igen.
Med forespørgslen sætter vi fokus på gidselsituationen i Gazastriben, og her står Danmark og vores allierede og Israel med et fælles mål: Hvordan kan vi hjælpe og naturligvis helst helt sørge for frihed til gidslerne i Gaza?
Selvsagt har diplomatiet været i gang, og det skal det jo også.
Jeg må indrømme, at jeg har stor og fuld forståelse for, at meget af det arbejde sker bedst i fortrolighed og med diplomatisk konduite, og derfor synes jeg også, at udenrigsministerens tale havde en fin balance i forhold til de krav, der er.
Vi må også erkende, at Danmark ikke kan håndtere den her opgave alene.
Det siger jo sig selv, at vi ikke kan forhandle med Hamas.
Vi er stærkt afhængige af vores internationale allierede, både lande og organisationer.
Midt i en mørk tid fik vi det lille lys, at det har været muligt at opnå en pause og udveksling af gidsler, så nogle af dem kunne komme hjem.
Derfor er det jo også en farbar vej med pauser, så vi i de tidsåbninger, hvor mulighederne er størst og mest realistiske og mindst risikable, kan få flere gidsler hjem.
Selv om jeg afslutningsvis lige vil sige noget, som ikke har noget med gidslerne at gøre, vil jeg gerne takke Udenrigsministeriet for at få mange af de danskere hjem, som stod på den danske evakueringsliste.
Det er dog også en indsats, der fortjener ros.
Tak for ordet.
Alexander Ryle (LA), 2023-12-07:
Situationen i Israel og i Gaza bliver værre dag for dag, både for de civile palæstinensere, men også for de mere end 100 civile israelere, der lige nu holdes som gidsler af Hamas.
De befinder sig i en helt umenneskelig situation i kløerne på en koldblodig terrororganisation, og det er svært for mig at se, hvordan konflikten skulle blive løst, før alle gidsler er kommet hjem til deres familier.
For hvordan kan man forvente, at Israel bare skal lægge våbnene, så længe deres landsmænd holdes fanget i Gaza?
Derfor er det første skridt mod en våbenhvile og forhåbentlig fred på længere sigt, at Hamas frigiver gidslerne.
Det er selvfølgelig forsimplet at sige, at konflikten kun handler om gidslerne, og at der, så snart de er frie, bliver vedvarende fred i Mellemøsten.
Så blåøjede må vi ikke være, men det kan ikke lade sig gøre for Israel at sætte sig ned ved et forhandlingsbord, så længe Hamas holder deres borgere som gidsler.
Det mener jeg heller ikke at vi kan forlange.
Det er altså i hele verdens interesse at få frigivet gidslerne, så vi forhåbentlig kan få sat gang i en egentlig fredsproces.
Tak for ordet.
Charlotte Munch (DD), 2023-12-07:
Tak for forespørgslen og for at rejse denne debat.
Der findes et før og et efter den 7. oktober.
De militante palæstinensere brød alle krigens love.
Hamas er en terrororganisation, og intet af det, som Hamas gjorde, kan retfærdiggøres.
Derimod kan det retfærdiggøres, at det demokratiske Israel forsvarer sig og går ind i Gazastriben for at bekæmpe Hamas og befri gidslerne.
Ikke mindst kan Danmarks støtte Israel verbalt i alle nationale organisationer og sammenhænge.
Helle Bonnesen (KF), 2023-12-07:
Også herfra tusind tak for en fin tale.
Har vi på noget tidspunkt som land rakt ud til Israel og spurgt, om der er noget, vi kan gøre?
Måske kan udenrigsministeren bekræfte, at briterne har sendt overvågningsfly ud med henblik på ikke andet end netop at søge efter gidsler.
Kunne vi tilbyde noget lignende, eller har der været noget om, hvad vi kunne gøre ud over det diplomatiske arbejde, som selvfølgelig er meget, meget tungtvejende?
Sascha Faxe (ALT), 2023-12-07:
Det har jeg sagt ad flere omgange.
Det, der skete i situationen, var, at jeg sagde, at det kunne afhænge af, hvor man så det fra.
For vi har jo en terrordefinition i Danmark, men i international ret er der ikke en terrordefinition.
Det gav en vis misforståelse i interviewet, som førte til det.
Jeg vil så sige, at jeg ikke lavede en sammenligning mellem Hamas og Ukraine.
Det var ikke det, der stod i tweetet.
Karsten Hønge (SF), 2023-12-07:
Jeg havde ellers lige siddet og læst op på det.
Selvfølgelig er det noget andet, hvis fru Sascha Faxe er blevet fuldstændig misfortolket, men det, jeg forstod, var, at på det tidspunkt, hvor fru Sascha Faxe tog afstand fra sin egen tweet, gjaldt det her med, at fru Sascha Faxe sammenlignede ukrainernes modstandskamp med Hamas, og det syntes fru Sascha Faxe alligevel var en skævert og tog afstand fra.
Men jeg har ikke set nogen steder, at fru Sascha Faxe ville betegne overfaldet som terror, men det vil fru Sascha Faxe måske i dag?
Sascha Faxe (ALT), 2023-12-07:
Det var ikke det, jeg sagde til B.T.
Det var en udledning af noget.
Overskriften var simpelt hen ikke et citat.
Karsten Hønge (SF), 2023-12-07:
Det var for så vidt en spændende tale og nærmest en manuducering af krigens love og af begreber.
Efter den der måske sådan lidt belærende gennemgang af, hvad begreber er, kunne jeg godt tænke mig at spørge fru Sascha Faxe om noget i forhold til begreber.
Fru Sascha Faxe blev jo i dagene efter angrebet på Israel interviewet til forskellige medier, herunder B.T., og på det tidspunkt ville fru Sascha Faxe ikke kalde Hamas' angreb på Israel terror.
Er fru Sascha Faxe nået frem til en anden konklusion i dag, eller er det fortsat ikke terror?
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-12-07:
Undskyld, det kan være, det er, fordi klokken snart er 1:00, at jeg ikke helt forstod det sidste svar.
Er det Alternativets holdning, at der er forskellige definitioner af det, som foregik d. 7. oktober, hvor det højeste antal civile jøder siden holocaust blev dræbt, i forhold til om det var terror eller ej?
Jeg håber, jeg hørte forkert.
Helle Bonnesen (KF), 2023-12-07:
Men kunne det ikke ske igen?
Sascha Faxe (ALT), 2023-12-07:
Faktisk er en af årsagerne til, at vi gik sammen med forslagsstillerne bag borgerforslaget, at det blev skrevet, relativt hurtigt efter at konflikten blussede op, og at der står nogle ting i det, der er relativt aktuelt for den tid.
Derfor prøvede vi at tage det aktuelle ud og gøre det mere generisk, og det ligger i ændringsforslaget.
Helle Bonnesen (KF), 2023-12-07:
Tak, og tak for talen.
Alternativet støtter jo åbenlyst borgerforslaget og Konservative gør ikke, men jeg har måske alligevel lyst til at dykke lidt ned i nogle af de ting, der er blevet sagt fra især udenrigsministerens side om fleksibiliteten i beslutningsforslaget.
Gør det indtryk på fru Sascha Faxe, at det faktisk kan være manglende aktualitet?
Altså, vi står i en situation, hvor tingene udvikler sig meget hurtigt, så det kan gå hen og blive en spændetrøje i forhold til at reagere på den situation, som vi står over for?
Sascha Faxe (ALT), 2023-12-07:
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstår spørgsmålet, for det, vi har gjort, er, at vi i ændringsforslaget ikke har refereret til konkrete situationer.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-12-07:
Det er virkelig et meget stort spørgsmål, for hvad er det, der gemmer sig nede bagved?
Altså, i forhold til det, der egentlig er genstanden for forespørgselsdebatten her i dag, altså gidselsituationen, blæser vindene jo kun én vej og én entydig vej, nemlig at der i hele Europa på tværs af alle de nuancer, der i øvrigt må være i spørgsmålet om, hvornår og hvordan skal man aktivere tostatsperspektivet og sådan noget, jo er uniform enighed om at tage afstand fra den her gidseltagning og forlange en øjeblikkelig frigivelse af gidslerne.
Det er jo uden for enhver diskussion – det er uden for enhver diskussion, og det gælder hele vejen rundt.
Så har forskellige europæiske lande jo en forskellig historik også omkring synet på Palæstina.
Sverige er jo et land, der f.eks. har anerkendt Palæstina.
Det er nok et åbent spørgsmål, om det ville være sket, hvis det ikke var sket og skulle prøves i det svenske parlament i morgen, kunne jeg forestille mig.
Og andre lande står et andet sted.
Men i det, der er genstanden for forespørgselsdebatten her i dag, er der en uniform ens stillingtagen.
Peter Kofod (DF), 2023-12-07:
Tak for det.
Tak for talen.
I forbindelse med den FN-resolution, som Danmark stemte blankt til, valgte andre lande i Europa en anden vej, bl.a. Norge.
Det var der en del fokus på ved Nordisk Råds session, hvor den danske statsminister blev afkrævet et svar på, hvorfor hun var uenig med sin norske partifælle, der havde valgt en anden vej i det her.
Men det, jeg vil spørge udenrigsministeren om, er, hvad sådan bevægelserne er på det her felt i Europa, når udenrigsministrene mødes og diskuterer den her sag.
Altså, blæser vindene i Danmarks retning, eller er de mere i retning af Norge, der ikke er medlem af EU?
Eller kunne det være i retning af Spanien, der, mener jeg, også havde et andet synspunkt end Danmark?
Hvad er ligesom vindretningen i den her sag?
Peter Kofod (DF), 2023-12-07:
Tak for det, formand, og tak til ministeren og til ordførerne for at møde op på det her tidspunkt af døgnet.
Efter den dagsorden, vi har været igennem, giver det en helt ny mening for mig at sige det.
Den her forespørgsel tager jo sit udgangspunkt i starten af oktober efter det meget blodige, voldsomme terrorangreb, som Israel blev udsat for den 7. oktober, hvor vi besluttede os for at indkalde til den her hasteforespørgsel.
Af forskellige årsager ender hasteforespørgslen med at blive en almindelig forespørgsel, hvorfor den først kommer for i dag.
Samtidig falder den sammen med den debat, vi lige har været igennem, om borgerforslaget, og derfor har den her forespørgsel en lidt sjov historie.
Jeg har derfor også forståelse for det, hvis der er ordførere i aften, der siger, at meget af argumentationen, mange af argumenterne, mange af talerne har vi måske været igennem.
Jeg har også forståelse for, at Enhedslisten har indkaldt til en ny forespørgselsdebat på et senere tidspunkt, ikke i dag, men en anden dag om det her tema.
Hvorom alting er, glæder jeg mig til at høre ministerens besvarelse af spørgsmålet, jeg glæder mig til at høre ordførernes taler.
Jeg vil bare lige læse spørgsmålet op: Hvilke initiativer planlægger regeringen at tage med henblik på at afhjælpe gidselsituationen i Gazastriben, herunder specifikt i relation til at få det danske gidsel hjem til Danmark?
Tak, formand.
Sascha Faxe (ALT), 2023-12-07:
Jeg mener, det er terror.
Nu har ordføreren jo selv henvist til, at vi skal have en snak senere.
Det glæder jeg mig til.
Så kunne jeg også godt tænke mig, at spørgeren måske viste mig, hvor i international ret, altså i folkeretten, det er defineret.
Så har vi jo et bedre fundament at tage den samtale på.
Sascha Faxe (ALT), 2023-12-07:
Jeg hørte ikke et spørgsmål, men jeg ser frem til samtalen.
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-12-07:
Det er sådan, at ethvert forsøg på og decideret angreb på civile er et brud på alle internationale regler.
Det kan jeg godt finde frem.
Det kan vi meget, meget hurtigt gøre.
For det vil det altid være.
Det vil det også være, selv hvis det er rettet mod en besættelsesmagt.
Det er internationale eksperter heldigvis meget, meget enige om.
Jeg har læst op på den FN-rapportør, men hun er i meget, meget klart mindretal i forhold til alle, inklusive FN's egne konkrete holdninger til det her spørgsmål.
Jeppe Søe (M), 2023-12-07:
Jeg synes ikke, det er et simpelt ja- eller nejspørgsmål.
Og jeg synes heller ikke, at det er spørgsmål, som vi kan sidde og vurdere her under nogen omstændigheder.
Det er derfor, vi betaler nogen for at gøre det; det er derfor, vi har samarbejde med organisationer, som tjekker den slags ting.
Ordføreren ved det jo heller ikke.
Det er ikke vores opgave eller vores mulighed – gid vi kunne – overhovedet at tjekke, om det sker.
Det er der andre der gør for os.
Så der synes jeg, at man bevæger sig fra at være politiker til måske mere at være en dømmende magt, og der har jeg i hvert fald ikke viden nok; men hvis ordføreren har, så gør os da endelig kloge på det.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2023-12-07:
Jeg tror, vi er mange, der har brug for et meget simpelt svar fra regeringen nu.
Mener regeringen, at Israel overholder krigens love og international humanitær lov?
Det er et simpelt ja -eller nejspørgsmål.
Og hvis ikke, hvad agter regeringen så at gøre ved det?
Jesper Petersen (S), 2023-12-07:
Det, fru Sascha Faxe henviser til, er vel den pointe, at bare det at sige, at der skal være en permanent våbenhvile, ikke kan stå alene, men at der så også er nogle andre udeståender, man skal forholde sig til, hvis man skal løse den her situation.
Også hvis man skal se det fra den side, der oprindelig blev angrebet i et terrorangreb, og hvis befolkning stadig væk mangler at få de gidsler hjem, som stadig væk er taget til fange.
Så jeg tror, det var det, der var pointen.
Og det er et meget legitimt krav fra Israel, der jo har lidt den tort, at der er blevet begået en krigsforbrydelse imod dem i den sammenhæng, at der er blevet taget gidsler.
Det synes jeg ikke er så svært at forstå, altså at der er et ekstremt stort fokus på at få de gidsler frigivet igen.
Vi skal jo diskutere det efter den her debat og forhåbentlig ende med en vedtagelse, der siger meget umisforståeligt, at vi synes, at de skal gives fri med det samme.
Sascha Faxe (ALT), 2023-12-07:
Jeg er nysgerrig på, om Socialdemokratiet deler udenrigsministerens holdning til, at vejen til våbenhvile, altså en permanent våbenhvile, går gennem Hamas' frigivelse af gidsler.
Jesper Petersen (S), 2023-12-07:
Jeg synes, at det er forkert at prøve at lade, som om man så ikke skulle støtte den undersøgelse, der foregår lige nu.
Det gør Danmark.
Danmark støtter det arbejde, der er, og vores krav og vores forventning og den forpligtelse, der påhviler alle, er at overholde folkeretten og iagttage de ting, som er i den.
Derfor er det også vigtigt, at der bliver holdt øje med de ting, der foregår, når der er væbnet konflikt.
Hvad den præcise adresse så er, er jeg ikke vidende om, men Danmark støtter det arbejde, der foregår, og det er vel det, der er det væsentlige her.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2023-12-07:
Men som jeg var også var inde på før, bidrager vi ikke økonomisk til den konkrete undersøgelse.
Jesper Petersen (S), 2023-12-07:
Ja, det arbejde finder jo allerede sted, og det støtter Danmark.
Danmark er med til at finansiere den organisation og bakker op om, at man afdækker, dokumenterer osv. de hændelser, der er, både dem, der sker med – hvad skal man sige – en israelsk afsender, og dem, der sker med Hamas som afsender, som vi tidligere har set, og som sådan set også fortsat sker.