runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2022-04-27:
Tak til ordføreren.
Det havde jeg heller ikke forventet fra Radikale Venstres side.
Men lad mig så gå helt ind til kernen i hele problemstillingen her.
Tanken med asylsystemet og den midlertidige beskyttelse er jo, at når man kommer hertil som flygtning og får midlertidig beskyttelse, så skal man hjem igen, når der kommer fred.
Vores egne myndigheder vurderer jo f.eks., at der i store dele af Syrien er fred i dag, i hvert fald fred nok til, at nogle kan rejse hjem.
I takt med at der forhåbentlig kommer fred i hele Syrien i fremtiden, hvad mener ordføreren så om de mange, der er kommet hertil fra Syrien – skal de bare blive i Danmark, eller skal de hjem igen?
Altså kort sagt: Er midlertidig beskyttelse midlertidig , eller er det okay, at den udvikler sig til permanent ophold, og at man egentlig bare bruger flygtningesystemet til at blive her permanent?
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-27:
Der er mange veje at gå i det svar, og jeg vil kaste mig ud på en af dem, for jeg har ikke så meget tid, og det er det her med retten til egentlig at slå rod, når man har været i et land i noget tid.
Det er jo det, vi siger, nemlig at efter 8 år har du mulighed for at søge permanent ophold, fordi du har retten til at komme videre; til at finde ud af, hvem du egentlig er; hvad du vil med dit liv; og hvad det er for en livsbane, du vælger.
Og det synes vi egentlig er fuldstændig rimeligt.
Der kan vi jo sige, at vi egentlig også havde tænkt og forstået det sådan med syrerne, at mange af dem ville rejse hjem ganske hurtigt.
Men når de nu bliver og krigen i Syrien trækker ud – og der er jo ikke sikkert i Syrien, heller ikke i vores øjne – så skal de også have retten til at slå rod.
Det er en meget fundamental rettighed for os at se
Mads Fuglede (V), 2022-04-27:
Altså, B 165 opfordrer til, at man skal kræve, at der skal være et permanent ophold i Danmark på 5 år.
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-27:
Principielt holder vi også fast i midlertidigheden, men spørgeren ved også godt lige såvel som jeg, at når der så er gået en rum tid, begynder det her at blive en gråzone.
Så begynder vi at kunne kigge på, at det her rent faktisk handler om mennesker og om at presse en masse principper ned over mennesker, som er i gang med at komme videre i deres liv og slå rod i deres nye land
; de skal også have en chance for at komme videre her og etablere sig som danskere.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-04-27:
Det Konservative Folkepartis forslag er således ikke vidtgående nok efter vores opfattelse, men det er et skridt i den rigtige retning, og måske bør man tilføje: Bedre sent end aldrig.
For problemet med tildelingen af permanent opholdstilladelse til udlændinge er jo ikke nyt.
Tusindvis – titusindvis – af udlændinge, der er kommet til Danmark som flygtninge, har allerede opnået permanent opholdstilladelse, hvilket gør det langt vanskeligere at fjerne deres opholdsgrundlag i Danmark og kunne sende de pågældende tilbage til de lande, hvor de kom fra.
Og det er ellers nøjagtig, hvad Danmark har brug for, nemlig en udvandringspolitik, hvor personer fra Mellemøsten, Iran, Nord- og Østafrika, Pakistan og Afghanistan tilskyndes til at drage hjem.
Forslaget fra De Konservative er affødt af, at i tusindvis af syrere i de kommende år vil få permanent opholdstilladelse og dermed ikke længere skal kunne hjemsendes til Syrien, medmindre de f.eks. begår kriminalitet, der kan medføre en udvisningsdom.
Efter Dansk Folkepartis opfattelse er det tid at komme i gang med at hjemsende syrere.
Det forudsætter, at den danske regering er villig til at tage kontakt til det syriske styre og forhandle betingelserne for hjemsendelse af syrere på plads.
Der er fred i størstedelen af Syrien i dag.
Syrerne kan vende hjem, men hvis ikke det kan ske på frivillig basis, har Danmark brug for en aftale med Syrien.
EU har fortalt Danmark, at vi ikke må indgå i forhandlinger med Bashar al-Assad om hjemsendelse af syrere.
Det, der er afgørende for Dansk Folkeparti, er, at syrerne kommer hjem, hellere i dag end i morgen.
Som sagt er Dansk Folkeparti imod, at man som flygtning kan få permanent opholdstilladelse i Danmark.
Derfor er vi også imod den del af De Konservatives forslag, der handler om, at vi skal tage udgangspunkt i gennemsnittet af tildelte permanente opholdstilladelser til ikke-EU-borgere over de senere år som en rettesnor for, hvor mange personer der kan få permanent opholdstilladelse.
Der er nemlig allerede givet permanent opholdstilladelse til alt for mange, så det mener jeg ikke vi skal tage udgangspunkt i.
Det burde være et krav for permanent opholdstilladelse for alle, at man ikke er dømt for kriminalitet eller er på offentlig forsørgelse.
Kan Dansk Folkeparti så støtte forslaget, hvis det kommer til afstemning her i Folketingssalen?
Det vil vi kunne, da det er et skridt i den rigtige retning, men det er altså også kun et lillebitte skridt i den rigtige retning, i forhold til hvad der rent faktisk er brug for, nemlig et stop for, at flygtninge overhovedet kan få permanent opholdstilladelse, og at flygtninge fra tredjeverdenslande skal hjælpes i deres nærområder og ikke i Danmark.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-27:
Og tak til alle for en god drøftelse her.
Jeg er selvfølgelig ked af, at der ikke er opbakning til forslaget, men det forventede jeg nu heller ikke.
For da vi havde et lignende forslag om et loft over tildeling af statsborgerskab, troede jeg faktisk, vi var ved at komme lidt i den retning under forhandlingerne, men det endte så med, at Venstre og Socialdemokratiet ikke bakkede op.
Det gjorde Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige selvfølgelig, så tak for det.
For når man kommer til Danmark og får beskyttelse midlertidigt, skal det ikke udvikle sig til permanent ophold.
Det er jo sådan, at man skal tilbage til sit hjemland, når der er fred, og når det er muligt.
Og der er vi jo kede af, at der ikke er større opbakning til at føre det ud i livet.
Ordføreren fra Radikale Venstre sagde jo sådan set selv, at de deler det grundlæggende synspunkt.
Det er jo også noget, der står i flygtningekonventionen, som netop er bygget på, at flygtninge er et midlertidigt begreb og ikke et permanent begreb.
Men i hvert fald tak til Dansk Folkeparti for at bakke det her op – jeg skal for resten hilse fra Nye Borgerlige og sige, at de også bakker det her op.
Det her er et ud af mange beslutningsforslag, som i hvert fald peger i den retning.
Så til sidst vil jeg sige til ministeren: Jeg minder høfligt om, at vi altså har en aftale, nemlig den nye statsborgerskabsaftale, hvor der står, at ministeren vil indkalde til drøftelser om, hvad vi kan gøre især for den her gruppe af syrere, for at midlertidighed ikke udvikler sig til permanent ophold.
Og der vil jeg gerne lige minde om, at vi kun har haft ét møde – det var inden sidste sommer, og det er snart et år siden, så jeg håber oprigtigt, at ministeren vil indkalde til næste møde.
For det synes vi i hvert fald skulle være sket for lang tid siden.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-27:
Tak til formanden for ordet, og tak til Det Konservative Folkeparti for at fremsætte beslutningsforslag B 165.
Med forslaget foreslår De Konservative, at udlændinge, der søger dansk statsborgerskab, skal have haft permanent ophold i Danmark i mindst 5 år i stedet for det nuværende krav om 2 års permanent ophold.
Ved aftalen om nye regler for tildeling af statsborgerskab blev opholdskravet skærpet, sådan at der nu ud over den allerede gældende betingelse om 9 års uafbrudt ophold her i landet også blev indført et krav om, at almindelige ansøgere om dansk statsborgerskab skal have haft permanent ophold i 2 år, mens der for flygtninge og personer, der må sidestilles med flygtninge og statsløse, blev indført et krav om 1 års permanent ophold.
Kravene til opholdsperiodens længde er bl.a. fastsat, henset til at statsborgerretskonventionen indeholder en forpligtigelse til højst at kræve 10 års fast ophold som betingelse for erhvervelse af statsborgerskab.
En yderligere stramning af kravene til opholdsperiodens længde og periode med tidsubegrænset ophold vil derfor kunne være i strid med vores internationale forpligtelser, og det er regeringens holdning, at Danmark skal overholde statsborgerretskonventionen.
Jeg mener derfor også, at vi med aftalen fandt et passende niveau med indførelsen af et krav om permanent ophold i 2 år forud for ansøgning om dansk statsborgerskab, og vi kan derfor ikke støtte De Konservatives forslag.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-27:
Jeg ved godt, at den her diskussion er lidt mere teoretisk nu, men ordføreren kommer jo fra et parti, der netop går ind for de grundlæggende internationale aftaler, vi har lavet osv.
Er det også ordførerens synspunkt?
Eller mener ordføreren vitterlig, at asylsystemet bare er en ny vej til at rejse rundt i verden og så slå sig ned et sted og blive der i resten af livet?
Susan Kronborg (RV), 2022-04-27:
Det her med statistik er jo meget svært, og jeg har også med interesse læst ministerens svar, og for den umiddelbare betragtning er det – synes jeg – meget svært helt at vurdere, hvad der er effekt, og hvad der er virkning, og baggrunden for svaret er heller ikke helt åbenlys med den konklusion, man muligvis kommer med.
For jeg tror nok, at vi kan blive enige om, at det at få et statsborgerskab i hvert fald ikke medfører kriminalitet, og det er jo så igen det her med statistik.
Altså, hvordan skal det læses?
Man kunne også læse ministerens svar sådan, at det typisk er unge mennesker, der er kriminelle, i forhold til en anden gruppe.
Hvis man f.eks sammenligner unge mennesker med pensionister, vil statistikken vise, at unge mennesker er mere kriminelle end pensionister.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-04-27:
Vi behandler i dag B 165, forslag til folketingsbeslutning om indførelse af krav om permanent ophold i Danmark i mindst 5 år, før man kan søge dansk statsborgerskab.
Forslaget drejer sig konkret om at skærpe cirkulæreskrivelsen om naturalisation, så perioden for permanent ophold, før man kan søge statsborgerskab, hæves fra de nuværende 1-2 år til 5 år.
Først og fremmest vil jeg selvfølgelig gerne rose forslagsstillerne for at ville skærpe reglerne for tildeling af statsborgerskab.
I Dansk Folkeparti er vi enige i, at reglerne for tildeling af statsborgerskab er for slappe.
Baggrunden for forslaget er, at en bekymrende stor andel af unge personer i aldersgruppen 18-23 år fra ikkevestlige lande, der får dansk statsborgerskab, efterfølgende, når de har fået dansk statsborgerskab, begår kriminalitet.
Ifølge forslagsstillerne viser tal fra perioden 2010-2014, at 15 pct. af samtlige personer i aldersgruppen 18-23 år, der har fået statsborgerskab, efterfølgende dømmes for kriminalitet, hvis overtrædelser af færdselsloven fraregnes.
Mest repræsenterede blandt de unge, der begår kriminalitet, er palæstinensere med en frekvens på 45 pct., pakistanere med 21 pct., iranere med 20 pct., afghanere med 18 pct., irakere med 17 pct. og somaliere med 16 pct.
Tallene fra perioden 2015-2020 viser ifølge forslagsstillerne et lignende billede, dog med undtagelse af afghanerne.
Der er altså dermed tale om en betydelig overvægt af personer fra en række ikkevestlige lande.
Forslagsstillerne håber med forslaget, at en skærpelse af reglerne kan motivere flere unge udlændinge til ikke at begå kriminalitet eller alternativt ramme dem, som alligevel får domme for kriminalitet, således at de omfattes af karensreglerne for begået kriminalitet, og Dansk Folkeparti støtter denne hensigt.
DF mener derfor, i tråd med forslagets hensigt, at det skal være sværere at tilegne sig dansk indfødsret, og vi kan på den baggrund støtte forslaget, som er et skridt i den rigtige retning, men som bestemt ikke løser problemet med, at der tildeles for mange statsborgerskaber.
Men jeg håber, at regeringen alligevel vil være lydhør.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-27:
Tak, hr. formand.
Nu har vi haft den her diskussion om konventioner, og lige for at slå det fast vil jeg sige, at beslutningsforslaget her i sig selv jo umuligt kan være i strid med konventionerne, eftersom det alene er en opfordring til at indkalde til forhandlinger.
Selv den gode Eva Ersbøll, som jeg har talt meget med om det her forslag, erkender, at beslutningsforslaget i sig selv altså umuligt kan være i strid med konventionerne.
Det har jo heller ikke været vores hensigt på nogen måde.
Men virkeligheden er, at der er rigtig mange løsninger, som vi i hvert fald kunne se os selv i, og som ville komme den her problemstilling til livs.
Det kunne f.eks. være at kigge på at fjerne dispensationsmuligheden ved beskæftigelseskravet, som alt andet lige ville gøre, at rigtig mange unge ikke bare får udleveret et dansk statsborgerskab på meget lempelige vilkår i en helt ung alder, men at man f.eks. skal have haft et arbejde først.
Det tror jeg vitterlig langt hen ad vejen kunne komme problemstillingen til livs, for det er jo problemet her, som vi skal komme til livs.
Som fru Pia Kjærsgaard lige sagde, og som der jo står i noterne her, er det 15 pct. af alle de unge, der på de her smutvejsordninger har fået statsborgerskab uden om alle mulige krav, vi ellers normalt stiller, der efterfølgende begår kriminalitet.
Og når man kigger på den gruppe, der er stærkest repræsenteret, så er det statsløse, dvs. unge ofte fra Palæstina eller Libanon, hvor andelen er 45 pct.
Det vil altså sige, at næsten halvdelen begår kriminalitet, efter at de har fået statsborgerskab, fordi de får det i en ung alder gennem de her smutvejsordninger.
Og det gælder jo specifikt – og det har vi debatteret i dag – den her fasttrackordning til permanent ophold, hvor man bare får det som 18-årig, uden at der bliver stillet krav, og så igen til statsborgerskab, hvor der også er en smutvej uden om kravet om beskæftigelse.
Så hvis man fjernede de to, jamen så tror jeg i hvert fald, vi ville være meget tilfredse i forhold til lige præcis den her problemstilling.
Det er der så ikke opbakning til, men jeg håber, at partierne, der har været med i debatten i dag, i hvert fald kigger på problemstillingen og tager den alvorligt.
Så vil jeg gerne sige tak til Dansk Folkeparti for at bakke forslaget her op.
Jeg er enig med fru Pia Kjærsgaard i, at det her jo ikke løser alle problemer, men at det er et skridt i den rigtige retning.
Og tak til Nye Borgerlige, som jeg skal hilse fra, og som siger, at de også bakker forslaget op.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-27:
Jeg skal gøre det her forholdsvis kort, fordi formålet med at indkalde til den her forhandling jo netop var at følge op på ministerens udtalelser fra sidste samling, hvor ministeren sagde, at det her beslutningsforslag var noget, ministeren ville arbejde videre på; at det er skævt, at jo længere tid, udlændinge har været i Danmark, jo sværere er det at udvise dem for kriminalitet, end det er at udvise udlændinge, der lige er kommet hertil og har begået samme slags kriminalitet.
Og så har vi ventet, ventet og ventet, og der er ikke rigtig sket noget, og så tænkte vi, at så må vi jo hellere presse ministeren lidt på det.
Nu hører vi så, at der er et arbejde i gang, og at der med i hvert fald nogle og halvfems procents sikkerhed, som jeg hørte det fra ministeren, kommer et lovforslag, der videst muligt kommer det her i møde i den kommende folketingssamling.
Så det vil jeg gerne takke ministeren for og så selvfølgelig sige tak til de blå partier, der også støtter forslaget her.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-27:
Tusind tak.
I Nye Borgerlige mener vi jo, at kriminelle udlændinge skal udvises konsekvent og efter første dom.
Vi mener sådan set også, at hvis man har fået tildelt dansk statsborgerskab og man begår kriminalitet og får en frihedsstraf, så skal det tildelte danske statsborgerskab fratages, og man skal udvises.
For det er fuldstændig rigtigt, som det er blevet sagt på talerstolen tidligere, at der er ført en fuldstændig forfejlet udlændingepolitik, som har haft nogle meget, meget voldsomme konsekvenser for Danmark.
Det er jo derfor, at Nye Borgerlige både blev stiftet, men også igen og igen siger, at vi er nødt til at få løst udlændingepolitikken fra bunden.
Så lad det være ordene herfra.
Selvfølgelig støtter vi det her forslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-27:
Det vil jeg meget gerne gøre i fællig med hr. Marcus Knuth.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-27:
Jeg anser nu mig selv som forbindelsesofficer til alle fornuftige partier, og der håber jeg, at vi kan samarbejde om at få alle, især blå partier, i den samme rigtige retning.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-27:
Jamen så ved jeg jo ikke, om jeg skal glæde mig over eller begræde den rejse, som er hr. Marcus Knuth selv har været på, for jeg forstår, det handler om, at det er Venstre, som har været klodsen om benet for Det Konservative Folkeparti.
Der duer det jo ikke, at folk så løber af pladsen, så at sige, altså hr. Marcus Knuth er jo valgt for Venstre, og så har han skiftet fane nu og er blevet konservativ, i takt med at Det Konservative Folkeparti har besluttet sig for at blive konservative.
Men det duer jo ikke, hvis partiet Venstre mister alle sine gode nationalt forankrede mænd og kvinder, så jeg håber da, at hr. Marcus Knuth bevarer sin position som forbindelsesofficer til partiet Venstre og sikrer, at det er folk som hr. Mads Fuglede og ikke folk som f.eks. hr. Jan E. Jørgensen, der kommer til at være toneangivende i fremtidens Venstre.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-27:
Det var en meget teoretisk diskussion om religion.
Jeg vil sætte fokus på noget lidt andet, som er det grundlæggende her.
Det kan godt være, at ordføreren ikke bakker op om forslaget, som det ligger her, men baggrunden for forslaget er jo netop, at det, når vi tildeler statsborgerskab til folk i en ung alder, så især er fra lande som Pakistan eller statsløse.
Det er jo helt voldsomt, altså at 45 pct. af statsløse i den her statistik – 45 pct. – begår kriminalitet, efter at de har fået dansk statsborgerskab.
Ville der ikke være en fornuft i, at man så måske ikke tildeler det eller stiller højere krav eller et eller andet?
Synes ordføreren, at det er i orden?
Skal de bare have statsborgerskab og så begå kriminalitet?
Susan Kronborg (RV), 2022-04-27:
Jeg har læst rapporten på den måde, at man opdeler i forskellige grupper, og at det der, hvor statsborgerskabet giver den allerhøjste virkning statistisk set, er for kvinder, og da man så har opdelt gruppen i kvinder, kan de kvinder jo have alle mulige former for religion.
Så er der en anden kasse, der hedder muslimer, og de kan jo så være både mænd og kvinder.
Mads Fuglede (V), 2022-04-27:
Jeg synes, at man skal fremsætte beslutningsforslag, hvor man er sikker på, at det, man foreslår, ikke kører ind i en af de konventioner, som Danmark skal overholde.
Det er meget vigtigt, når vi fører politik på det område, at vi ligesom kender de grænser, der er omkring det felt, vi fører politik på.
Derfor vil jeg meget gerne tale med ministeren om alt det, vi aftalte sidste år.
Jeg synes ikke, at det giver mening at indlede forhandlinger om noget, som vi ved er i strid med en konvention.
Halime Oguz (SF), 2022-04-27:
Tak for det.
Jeg vil starte med at sige, at vi i dag har set en række forslag på udlændingeområdet, som SF har været kraftigt imod.
Når jeg alligevel er skeptisk, skyldes det den kontekst, forslaget kommer i.
Vi har historisk strenge krav til at få statsborgerskab, og mange af dem har SF støttet, netop fordi statsborgerskab er noget særligt.
Men har vi virkelig brug for at dumpe endnu et krav oven i et system, som vi lige har sat gang i drøftelser for at simplificere?
Oven i det hører jeg også, at det kan være eller er i strid med konventionerne.
Som tidligere nævnt er det altså ikke små krav, som vi kræver at det enkelte individ lever op til: Nul gæld, bestået danskprøve 2, ingen kriminalitet, ingen modtagelse af offentlige ydelser og meget, meget mere.
Jeg kan heller ikke se, at der i forslagets bemærkninger argumenteres tilstrækkeligt for kravet.
Hvordan er forslaget her med til at forhindre mere kriminalitet i praksis?
Det står faktisk også meget uklart.
Jeg synes godt, vi kan drøfte det her forslag som erstatning til andre krav, måske som led i en strømlining og simplificering af området generelt, men når nåleøjet for statsborgerskab i forvejen er så smalt, som det er, så synes jeg simpelt hen ikke, at det giver mening.
Så skulle jeg hilse fra Enhedslisten og sige, at de ikke støtter forslaget, hvilket SF heller ikke gør.
Det ved jeg ikke om jeg fik sagt tydeligt nok, altså at SF ikke støtter forslaget.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-27:
Jeg havde heller ikke regnet med, at ordføreren ville støtte det her, men vi er jo tilfredse, hvis man kommer den grundlæggende problemstilling til livs.
Og derefter kan man så begå kriminalitet, uden at man bliver udvist.
Hvad vil ordføreren så gøre for at lukke de smuthuller?
Halime Oguz (SF), 2022-04-27:
Det, jeg vil sige, er, at jeg medgiver, at man har givet alt, alt for mange statsborgerskaber til folk, der ikke har fortjent det.
Det medgiver jeg.
Og jeg er også imod det.
Men sådan som reglerne er lige nu, er det næsten umuligt at opnå statsborgerskab.
Har man stjålet en slikkepind i et supermarked på et tidspunkt og efterfølgende levet op til alle de krav, der nu er, så er det stadig rigtig, rigtig svært.
Så jeg kan ikke se, hvordan vi skulle stramme det her yderligere, uden at det også går ud over alle mulige borgere, som gerne vil det her samfund, som værner om lige præcis de rettigheder og frihedsrettigheder, som vi værner om.
Det er mennesker, der gerne vil det her samfund, som gerne vil bidrage til det her samfund.
Det er ikke, fordi jeg støtter det, men jeg kan ikke se, hvordan vi ellers skulle stramme yderligere på det her område.
Det kan jeg simpelt hen ikke se for mig.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-27:
Jamen jeg er jo glad for, ordføreren siger, at kriminelle ikke skal have statsborgerskab, og at for mange kriminelle har fået det.
Men det er jo ikke rigtigt, at det er en forhindring, hvis man stjæler en slikkepind, eller hvis man begår omfattende butikstyveri, for der er jo faktisk en tærskel på – tror jeg – helt op til 3.000 kr. i bøde for f.eks. butikstyveri.
Og vi har jo så sent som for nogle få måneder siden givet statsborgerskab til en person, der havde fået fem store bøder i træk for omfattende tyveri.
Og der var ingen konsekvens.
Så mener ordføreren virkelig ikke, at reglerne godt kan strammes op?
Nu har jeg lige haft en meget lang diskussion med en journalist fra Berlinske om lige præcis det her.
Og der står ordret: Vi pålægger regeringen at indkalde til forhandlinger.
Det står der ordret.
Det er altså ikke konventionsstridigt, bare lige for at slå det fast.
Men alt andet lige får vi forhåbentlig en diskussion og en form for forhandling med ministeren inden længe.
Det har han i hvert fald lagt op til, og så har vi jo forhåbentlig mulighed for at drøfte alt mellem himmel og jord, om ikke andet så under punktet eventuelt.
Så den del tror jeg da i hvert fald vi er enige om.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-04-27:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg er også blevet præsenteret for den rapport et par gange.
Ordføreren bliver ved med at sige kvinder og muslimer.
Hvor står det i rapporten?
Og hvorfor deler ordføreren folk op efter religion?
Altså, det vil sige, at kvinderne ikke er religiøse, men det ved ordføreren at den anden gruppe er?
Jeg synes faktisk, det er ærgerligt, når man bliver sat i bås, og at det er religionen, der bliver sagt som det første.
Det gælder, hvad enten det er folk med en muslimsk baggrund, der synes, at det er det vigtigste, eller når ordføreren lige skal nævne det.
Susan Kronborg (RV), 2022-04-27:
Mange tak.
Grunden til, at jeg nævner den opdeling, er, at man i rapporten mener, at den signifikans, den virkning, som statsborgerskabet har, slår allermest ud hos kvinder og muslimer.
Så den opdeling har man foretaget.
Det er ikke en opdeling, som jeg har stået for.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-04-27:
Jeg tror, det er den samme rapport, vi har læst, og jeg kan ikke se, at det er delt op efter religion.
Det vil sige, at de kvinder, der har en positiv effekt af det her, ikke har muslimsk baggrund, men at det har mændene?
Er det korrekt forstået?
For sådan har jeg ikke læst den.