runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Carøe (SF), 2020-11-05:
Tak for det.
Fra et ligestillingsperspektiv virker det for mig helt intuitivt, at børne- og ungeydelsen skal deles ligeligt mellem forældre med fælles forældremyndighed, og derfor støtter SF selvfølgelig lovforslaget, som jeg synes er et rigtig vigtigt skridt for ligestillingen i hjemmene.
Dette forslag vil underbygge den vigtige præmis, at forældre er ligeværdige, ligesom det er til barnets bedste, når begge forældre tager ansvar for barnets omsorg og forsørgelse.
I dag oplever langt de fleste børn heldigvis, hvad enten deres forældre er samboende eller lever hver for sig, at begge tager del i barnets liv, men vi kan stadig gøre meget mere for at skubbe på for, at far føler sig som en ligeværdig forælder.
For der er desværre stadig en opfattelse af, at mor er den primære omsorgsperson for barnet, og det er rigtig ærgerligt.
Det er gammeldags, men det gør vi heldigvis noget ved og rykker på med det her lovforslag.
Samtidig kan en deling af børne- og ungeydelsen mindske konflikten mellem forældre, der lever hver for sig, og mindre konflikt vil til enhver tid være gavnligt for børnene.
Der kan dog være vigtige overvejelser og undtagelser i forbindelse med lovforslaget.
Der kan være god ræson i, at størstedelen af barnets børne- og ungeydelse tilfalder den ene forælder, hvis vedkommende har barnet boende mere end halvdelen af tiden, selv om der er delt forældremyndighed.
I så fald ligger størstedelen af forsørgelsen og udgifterne i forbindelse med barnet hos den ene forælder, og derfor må der være undtagelser, hvis der ved en samværsafgørelse eller et forlig er bestemt, at barnet fortrinsvis bor hos den ene forælder.
Men selvfølgelig skal udgangspunktet være en lille fordeling, og med de kommentarer kan jeg sige, at SF selvfølgelig støtter forslaget.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-11-05:
Tak for ordet.
Det her lovforslag er jo en genfremsættelse af lovforslag nr. L 224, som blev fremsat af tidligere skatteminister fra Venstre Karsten Lauritzen.
Det er et godt forslag, som vi stadig bakker fuldt op om i Venstre, for familiemønstrene har ændret sig, og det skal selvfølgelig afspejles i vores lovgivning.
I dag tager begge forældre som udgangspunkt aktiv del i børns opvækst, hvor både moren og faren er vigtige.
Derfor bør staten selvfølgelig ikke forfordele moren eller faren, når børne- og ungeydelsen, bedre kendt som børnechecken, skal udbetales.
Det gør vi dog desværre i dag, hvor børnechecken i langt størstedelen af tilfældene udbetales til moren.
Det er på tide, at mødre og fædre bliver ligestillet på det her område.
Det gør vi med lovforslaget, hvor forældre med fælles forældremyndighed fremover som udgangspunkt vil modtage halvdelen af børnechecken hver.
Samtidig sikrer vi, at den enkelte familie kan indrette sig, som den finder bedst, da forældrene også kan vælge, at hele ydelsen skal udbetales til den ene.
Det er både retfærdigt og fornuftigt.
Det er også både retfærdigt og fornuftigt.
Lovforslaget indeholder derudover en mindre justering i forhold til det oprindelige lovforslag, L 224.
Med de nye justeringer sikrer vi bl.a., at familier, som allerede har indrettet sig efter de gældende regler, får en overgangsperiode.
Det bakker vi op om i Venstre.
Med de ord kan vi støtte lovforslaget.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-05:
Jeg kunne ikke lade være med at sidde og grine lidt nede på min plads over noget af det, som hr. Rasmus Jarlov sagde, og det var det med, at en, som tilsyneladende holdt det hemmeligt for sin ægtefælle, modtog de her børnepenge.
Der har nok været en lidt akavet stemning over aftensmaden den aften.
Nå, men spøg til side!
Det her er et rigtig godt lovforslag.
Det giver rigtig god mening, at pengene selvfølgelig udbetales ligeligt til begge forældre, når man modtager den her børne- og ungeydelse, som det jo hedder, uanset om de i øvrigt er samboende eller ej, men at de selvfølgelig begge to har forældremyndigheden.
Så det bakker Nye Borgerlige selvfølgelig op om.
Astrid Carøe (SF), 2020-11-05:
Tak for det.
Det var egentlig mest for at korrigere og lige høre ordføreren, om han ikke er enig i, for det lyder jo sådan, at vi gerne skal have fædrene til at føle sig mere som ligeværdige forældre i relation til barnet, end det er tilfældet i dag, og at det her er et skridt i retning mod det, samtidig med at vi ser, at mange flere mænd tager ansvar for barnets liv i en enormt tidlig alder, og det var sådan set det, jeg mente med det her med den primære omsorgsperson: at mændene nu med det her forslag går i en retning mod, at de får mere ligeværdige forhold som forældre.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-11-05:
Jeg er selv blevet far for 5 måneder siden, og på et tidspunkt nævner min forlovede for mig, at der er kommet en børnecheck, og så tænkte jeg, at det har jeg da ikke hørt noget om, og så finder jeg ud af, at den er røget ind på hendes konto automatisk, og undrer mig umiddelbart over, hvorfor det er på den måde.
Jeg er nok ikke enig i det, som SF's ordfører sagde før, om, at det er unaturligt, at moren er den primære omsorgsperson.
Sådan tror jeg det er i de fleste situationer, sådan er det i hvert fald hjemme hos os, men økonomisk er der nok ikke nogen tvivl om, at forældrene bidrager lige meget til at forsørge barnet, og i den situation virker det selvfølgelig urimeligt, at pengene så går til moren, som om det økonomiske ansvar er hendes alene.
Jeg talte også med en gruppefælle her om det her lovforslag, og hun fortalte mig, at hendes mand aldrig havde vidst, at hun fik de her børnepenge.
Så man kan åbenbart gå i mange år uden at vide, hvordan det forholder sig, men det bliver der rettet op på nu, og jeg synes, der er sund fornuft og rimelighed i det.
Og jeg er faktisk glad for, at vi også her i Folketinget i dag tager et skridt, som handler om ligestilling til fordel for mænd, sådan at ligestilling ikke altid bare handler om at gøre noget for kvinder.
Vi støtter varmt lovforslaget.
Rune Lund (EL), 2020-11-05:
Det her forslag er en nødvendig modernisering af lovgivningen på ligestillingsområdet, og Enhedslisten var med i »Aftale om ét samlet familieretligt system«, hvor elementet om ligedeling af børne- og ungeydelsen samt den supplerende grønne check også var med.
Vi støtter selvfølgelig derfor lovforslaget, og vi er glade for, at man i forhold til det oprindelige lovforslag, der jo kom kort før valget i 2019, sidste år, har lavet en overgangsordning, så personer, der er ikkesamboende, har mulighed for at fortsætte på den nuværende ordning, hvis det er det, de ønsker.
Samlet set kan Enhedslisten altså selvfølgelig støtte lovforslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-11-05:
Det er ikke på vores dagsorden, at vi med det her lovforslag sådan vil ændre på forældrerollerne og de der sådan helt nære relationer, der er mellem forældre og barn.
Men vi vil gerne rette op på den urimelighed, der er.
Thomas Jensen (S), 2020-11-05:
Det undrer mig bare lidt.
Man kan begive sig rundt ude i virkeligheden i det danske sommerland.
Jeg holdt f.eks. en uges sommerferie i ordførerens storkreds.
Der så jeg da adskillige ATV'er, der kom kørende, hvor føreren ikke havde styrthjelm på.
Jeg vil bare spørge ordføreren: Har ordføreren aldrig nogen sinde set en ATV-fører køre uden styrthjelm?
Mette Thiesen (NB), 2020-11-05:
Nu skal det jo ikke være så kedeligt det hele, altså
at vi alle sammen er enige.
Som man godt ved fra tidligere lovforslag, mener vi i Nye Borgerlige, som en tidligere fuldstændig rigtigt sagde her fra talerstolen, at det er ganske almindelig sund fornuft, at hvis man kører, bruger man også styrthjelm.
Derfor har vi sådan set også tiltro til, at danskerne husker styrthjelm, og at vi ikke behøver at lovgive om det.
Som en tidligere taler også anførte, så bliver mange af de her tre- og firehjulede jo brugt på marker osv., og vi ser ikke nogen grund til at lave yderligere lovgivning om noget, som vi i bund og grund godt mener danskerne selv kan finde ud af.
Derimod er der den del af lovforslaget, som gælder om det her med redningskøretøjer osv.
Den kan vi godt bakke op om, så derfor ville vi selvfølgelige ønske, at lovforslaget blev delt op.
Ellers ser vi os nødsaget til at stemme imod lovforslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-11-05:
Det Konservative Folkeparti støtter også lovforslaget, som jo er en implementering af nogle EU-regler og i øvrigt nogle fornuftige beslutninger om at få mere kontrol med farligt gods, og det tilslutter vi os ligesom de andre partier.
Jette Gottlieb (EL), 2020-11-05:
Tak for det.
Da vores ordfører på området, hr. Henning Hyllested, ikke kan være til stede, har jeg lovet at fremføre synspunkterne og kan sige, at Enhedslisten er meget tilfredse med, at der nu bliver en stærkere kontrol med transport af farligt gods, og det er, som det lige blev sagt af en ordfører, sund fornuft at få det i gang.
Vi har et par spørgsmål til dele af det, som vi vil rejse i forbindelse med udvalgsarbejdet, men Enhedslisten støtter forslaget.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-11-05:
Tak for det.
I lighed med de tidligere ordførere støtter Radikale lovforslaget, som jo bl.a. er en implementering af EU-regler.
Det er så fint, når vi nu har grænseoverskridende kontrol af farligt gods, at vi også har ens regler for, hvordan det bliver håndteret.
Så Radikale støtter lovforslaget, og jeg skulle hilse og sige fra Socialistisk Folkeparti, at de også støtter forslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-11-05:
Lovforslaget handler som også nævnt af de andre ordførere om kontrol med vejtransport af farligt gods.
Konkret handler det om at implementere artikel 5 og 6 i kontroldirektivet om vejtransport af farligt gods, som forpligter landene til at foretage kontrol med vejtransport af farligt gods.
Artikel 5 gør, at kontrolmyndighederne kan tilbageholde eller henstille køretøjer til et sted, indtil køretøjet er i overensstemmelse med reglerne.
Det er Rigspolitiet, der får den beføjelse.
Artikel 6 giver mulighed for, at der kan laves forebyggende kontrolbesøg i virksomheder.
Hvis transporten ikke overholder reglerne for vejtransport af farligt gods, må køretøjet ikke forlade virksomheden, inden dette er bragt i orden.
Her er det så Færdselsstyrelsen, der skal stå for den kontrol og myndighedsopgave.
Begge dele lyder positivt.
Man kan dog undre sig over, at vi har brug for et EU-direktiv til at håndtere det.
Har vi virkelig behov for et EU-direktiv til at håndtere sund fornuft?
Kunne nationalstaterne ikke godt selv have håndteret, hvilke kontrolbeføjelser de enkelte styrelser rettelig skulle have for at kunne sikre, at der er styr på kørsel med farligt gods i Danmark?
Det mener vi i Dansk Folkeparti at man sagtens kunne have gjort, uden at der skulle et EU-direktiv til, at den hellige gral skulle være vel forvaret.
Men fred nu være med det.
Forslaget er jo sympatisk, fornuftigt og forstandigt, og vi kan også støtte det.
Hans Christian Schmidt (V), 2020-11-05:
Lovforslaget, som vi skal behandle her i dag, sikrer jo, at politiet får tildelt nødvendige beføjelser i forbindelse med vejkontrol af transport med farligt gods.
Vi i Venstre mener, at det er vigtigt, at politiet skal kunne tilbageholde køretøjer og pålægge føreren af et køretøj at henstille køretøjet på et sted anvist af politiet.
Venstre mener, at det er vigtigt, at vi sikrer en høj sikkerhed på vores veje, og vi skal sikre, at vores bilister kan færdes sikkert og trygt.
Det får vi gjort med lovforslaget, og dermed sikrer vi den generelle trafiksikkerhed på vejene.
I Venstre ser vi positivt på forslaget, da kontroldirektivet forpligter medlemsstaterne til at foretage kontrol med vejtransport af farligt gods udført af køretøjer, der benyttes på medlemsstaternes område eller ankommer fra et tredjeland.
Det er jo vigtigt, at vi lever op til vores forpligtelser i det europæiske samarbejde og øger kontrollen på vejene, således at transporten af farligt gods ikke går ud over bilisterne.
Vi mener, det er vigtigt, at der kan aflægges kontrolbesøg hos virksomheder, der udfører transport med farligt gods.
Med lovforslaget her sikres det, at der bliver ført kontrol med, at transporten foregår sikkerhedsmæssigt forsvarligt i overensstemmelse med reglerne for vejtransport af farligt gods.
Derfor støtter Venstre lovforslaget, og vi vil gerne sige, at vi hilser det velkommen, at forslaget her er kommet med, sådan at vi kommer fuldt ud på linje med det, som er tiltænkt fra EU's side.
Thomas Jensen (S), 2020-11-05:
Tak, formand.
Vi behandler i dag L 36, som sikrer, at kontroldirektivet om vejtransport af farligt gods bliver korrekt implementeret i dansk lovgivning.
Det har nemlig ikke været tilfældet siden 1995, desværre.
Med lovforslaget indføres der to bestemmelser i færdselsloven, hvoraf den ene sikrer, at politiet kan tilbageholde eller henstille køretøjer i forbindelse med deres vejkontrol af køretøjer, der transporterer farligt gods, hvis køretøjet ikke overholder reglerne.
Vejsidekontrolopgaven er allerede i dag placeret hos Rigspolitiet, da den operative vejkontrol udføres af politiet, og som reglerne er i dag, kan politiet således standse et køretøj, som udfører transport af farligt gods, og undersøge det med henblik på at kontrollere, at transporten opfylder reglerne.
I forbindelse med politiets vejsidekontroller konstateres der til tider alvorlige overtrædelser af reglerne om transport af farligt gods, men efter gældende lovgivning har politiet ikke hjemmel til at tilbageholde et køretøj eller pålægge føreren at henstille køretøjet i forbindelse med vejkontrollen, indtil transporten er bragt i overensstemmelse med reglerne.
Med lovforslaget indføres der derfor hjemmel hertil, og der etableres dermed mulighed for, at politiet vil kunne iværksætte effektive foranstaltninger, når det konstateres, at en transport ikke er i overensstemmelse med reglerne.
Virksomhedskontrollen er placeret hos Færdselsstyrelsen, der besidder den tekniske og administrative fagkundskab inden for vejtransport af farligt gods.
I dag er det desværre sådan, at virksomheder, der udfører transport med farligt gods, ikke får kontrolbesøg.
Der er nemlig ikke hjemmel i loven til at foretage en sådan kontrol, og den hjemmel indføres så med det her lovforslag.
Der er med lovforslaget lagt op til, at virksomhedskontrollen både udføres som reaktive tilsyn på baggrund af politiets vejsidekontroller og proaktive tilsyn i form af stikprøvekontroller i virksomheder, der foretager transport af farligt gods.
Det er et tiltag, som implementerer fornuftige EU-regler i dansk lovgivning, så de rette myndigheder har mulighed for at gennemføre kontroller på såvel vej som i virksomheder med henblik på at skabe større sikkerhed med farligt gods. Det er jo gode tiltag, som Socialdemokratiet kan støtte op om.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-05:
Der er blevet sagt rigtig meget om det her lovforslag af de andre ordførere, så det vil jeg ikke trætte jer med.
Jeg vil blot konstatere, at vi i Nye Borgerlige også bakker op om det her lovforslag, og at vi også har nogle opmærksomhedspunkter, som vi lige skal have afklaret i udvalgsbehandlingen.
Men vi støtter lovforslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2020-11-05:
Først og fremmest tak for de positive ord og de positive tilkendegivelser fra Folketingets partier.
Jeg har selvfølgelig noteret mig, at der vil komme supplerende spørgsmål fra henholdsvis Enhedslisten og fra Nye Borgerlige, og dem vil vi selvfølgelig bestræbe os på at besvare efter bedste evne.
Men med de udmærkede gennemgange, der har været fra ordførernes side,
skulle jeg ikke mene, at der er et behov for at tilføje yderligere, og jeg ser frem til den videre behandling.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-11-05:
Jeg kan meddele, at vi også støtter lovforslaget.
Jeg har det selv lidt vanskeligt med alle de love, vi laver for at beskytte borgerne imod deres egen adfærd.
Og vi synes også, at der har været en fornuftig argumentation for, hvorfor politiet skal have nogle udvidede muligheder for at betjene noget udstyr i deres køretøjer, og vi kan derfor støtte lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2020-11-05:
Tak for det.
Vores ordfører er stadig ikke til stede, så derfor fremfører jeg synspunkterne, og jeg kan oplyse, at Enhedslisten støtter forslaget.
Vi finder det fornuftigt at udvide brugen af styrthjelm til også at omfatte de trehjulede og åbne firehjulede køretøjer.
Det er også sund fornuft, når vi ved, hvor mange hovedskader der undgås med styrthjelm – jeg tror, det er 70 pct. eller noget deromkring.
Så det er jo fantastisk.
Med hensyn til politiets udvidede brug af håndholdt grej kunne man ønske sig en efterfølgende evaluering af, om der som følge af det har været forskellige former for uheld eller lignende.
Og jeg forstår udmærket en del af det, men mobiltelefon – det forstår jeg simpelt hen ikke.
Men det kan vi nok få afklaret i løbet af udvalgsbehandlingen.
Jeg vil lige tilføje, at den sidste del, nemlig i forhold til udvidelsen af retten til at forbyde forskellige former for transportmidler og sådan noget, også er i orden set med Enhedslistens øjne.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-11-05:
I lighed med de tidligere ordførere støtter Radikale Venstre selvfølgelig forslaget, og selvfølgelig skal der være pligt til at bære hjelm, når man kører på et motorcykellignende køretøj.
Så tak til ministeren for at fremsætte det her forslag, som vi synes er helt naturligt at bakke op om.
Jeg skulle hilse fra Socialistisk Folkeparti og sige, at de også bakker op om forslaget.
Mange tak.
Hans Christian Schmidt (V), 2020-11-05:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi skal behandle i dag, er jo med til at sørge for trafiksikkerheden.
Vi har i mange år vænnet os til, på den ene eller anden måde, at kører man på knallert eller motorcykel, har man styrthjelm på.
Alle ulykkesstatistikker viser, at dette er det korrekte at gøre, og derfor er det også helt naturligt, at vi i dag retter loven til, så den passer til de eksisterende køretøjer.
Kører man en let firehjulet bil, en ATV eller en tung trehjulet bil, svarer det fysisk til, at man kører på en motorcykel eller knallert.
Er et af disse køretøjer ude for en ulykke, svarer det til, at man kører på motorcykel uden styrthjelm.
Ingen har lyst til at forestille sig en ulykke på motorcykel, hvor styrthjelmen ikke er spændt.
Sikkerhed er nøgleordet i den her lov.
Og sikkerheden på vejene, men også sikkerheden i samfundet, skal politiet have de bedste forudsætninger for at sikre, og når de så efterspørger muligheden for, at de i visse situationer kan bruge håndholdt teleudstyr og kommunikationsapparater, skal de have lov til det.
Det er dybt professionelle personer, som er trænet i at håndtere stressede og farlige situationer.
Dem kan vi godt overlade at bruge telefoner i særlige situationer.
Handlerum og fleksibilitet er to begreber, som er vigtige for at kunne handle hurtigt.
Det får ministeren med denne lov.
Når et område behøver indskrænket brug af et køretøj, giver det god mening, at ministeren kan handle hurtigt.
Derfor vil vi til enhver tid gå ind for at højne trafiksikkerheden.
Det er også grunden til, at vi bakker op om lovforslaget.
Thomas Jensen (S), 2020-11-05:
Der findes en række tunge trehjulede motorcykler og lette firehjulede motorkøretøjer, som kaldes trikes og quadricykler.
Da køretøjerne kategoriseres som en bil, er der ikke pligt til at anvende styrthjelm, når man kører på dem.
En sådan pligt gælder i dag kun ved kørsel på motorcykel eller knallert, og flere af de tunge trehjulede og lette firehjulede køretøjer er konstrueret med sadel og uden karrosseri, der beskytter føreren.
Det svarer derfor til at køre på en motorcykel eller en knallert i tilfælde af en ulykke.
Det fremgår af lovforslaget, at det på den baggrund foreslås, at pligten til at anvende styrthjelm også vil skulle omfatte førere af og passagerer i trehjulet bil og let firehjulet bil, altså det man kalder trikes eller quadricykel.
Der vil dog ikke skulle anvendes styrthjelm, hvis køretøjet er forsynet med en sikkerhedssele – her vil der være pligt til at anvende sikkerhedsselen.
Reglerne for anvendelse af personligt sikkerhedsudstyr for trehjulede biler og lette firhjulede biler vil på den måde blive de samme som for knallert og motorcykel.
Disse køretøjer vil således ikke blive omfattet af den foreslåede hjelmpligt.
Når det kommer til anvendelse af sikkerhedsudstyr, mener jeg, det er oplagt, at der skal gælde de samme regler for de trehjulede og lette firehjulede biler, som gælder for motorcykel og knallert.
Derfor mener jeg, at lovforslaget er godt for færdselssikkerheden.
I forhold til et enkelt punkt, som lovforslaget også indeholder, er det også en udvidelse af den eksisterende undtagelse om politiets og redningsberedskabets brug af håndholdt mikrofon, der er tilkoblet fastmonteret teleudstyr under kørsel.
Denne undtagelse udvides med lovforslaget til at omfatte alle typer af håndholdt teleudstyr og andre håndholdte kommunikationsapparater.
Politiet og redningsberedskabet vil derfor med lovforslaget kunne anvende sådant udstyr under kørsel, når det er nødvendigt af hensyn til konkrete operative indsatser.
Udvidelsen medfører, at politiet og redningsberedskabet bl.a. også vil kunne anvende håndholdt mobiltelefon under kørsel, men altså kun hvis det rent undtagelsesvis er nødvendigt for den konkrete politimæssige opgave eller beredskabsindsats.
Da forbuddet mod brug af håndholdt teleudstyr under kørsel ikke bør lægge hindringer i vejen for politiets og redningsberedskabets opgaver, mener jeg, at den foreslåede undtagelsesbestemmelse er ganske fornuftig.
Endelig indeholder lovforslaget en præcisering af transportministerens bemyndigelse til at forbyde brugen af et køretøj af færdselssikkerhedsmæssige hensyn.
I lovforslaget præciseres det, at transportministeren kan indskrænke det område, hvorpå et køretøj må benyttes, hvis det kan begrundes med færdselssikkerhedsmæssige hensyn.
Den præcisering mener jeg giver rigtig, rigtig god mening.
De er alle sammen gode tiltag, som er med til at øge trafiksikkerheden, og derfor kan Socialdemokratiet støtte dem.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-11-05:
Lovforslaget indeholder et par forskellige elementer.
Det første omhandler krav til at anvende styrthjelm, hvis man kører på trehjulede eller nogle firehjulede køretøjer uden kabine.
Det, vi er ude i her med transportministerens initiativ, er at lovgive omkring logik for perlehøns.
Det er jo fuldstændig absurd, at man kan køre rundt på en ATV, indregistreret med nummerplader på – man kan køre på motorvejen med den i princippet – og så skal man ikke have styrthjelm på.
Derimod skal vi andre så betale, hvis folk slår sig til lirekassemænd og ender på en døgninstitution på grund af hjerneskade.
Det er jo det, der tit sker, når folk ikke opfører sig ordentligt i trafikken, altså at det medfører meget store udgifter for vores sundhedsapparat, og derfor er det jo logik for perlehøns, at man naturligvis skal have styrthjelm på, når man kører på en trehjulet eller firehjulet ATV, eksempelvis, uden kabine.
Det har der ikke været lovgivet om indtil nu, og derfor vil jeg da selvfølgelig gerne rose ministeren for, at man gør det.
I Dansk Folkeparti synes vi, det giver god mening, at man naturligvis skal bruge styrthjelm på alle typer af køretøjer, hvor der er en åbenbar og åbenlys risiko for, at man kan komme til skade.
Så det støtter vi.
Den anden del handler om at udvide politiets og redningsberedskabets undtagelse i forhold til at bruge teleudstyr under kørsel.
Her ændres det, så undtagelsen fremover bliver bredere og omfatter nye teknologier, som er kommet frem, siden lovgivningen, som er gældende i dag, blev implementeret.
Det mener vi i Dansk Folkeparti
giver rigtig god mening, så det ikke er lovgivningen, der skal spænde ben for smarte måder at komme efter kriminelle på eksempelvis i trafikken – nej, det er sådan, at de teknologiske værktøjer, som er til rådighed for vores betjente og myndigheder, naturligvis også skal kunne håndteres.
Så lovforslaget er ganske fornuftigt, og Dansk Folkeparti støtter naturligvis det fremsatte lovforslag.