runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2018-11-02:
I min optik er det alligevel ret drastisk, at man så alligevel fra Socialdemokratiets side – altså et parti, der, ja, som mange partier, har en statsministerkandidat – ikke desto mindre faktisk vælger at sige: Her stemmer vi så gult.
Ordføreren står netop og siger: Jamen vi synes faktisk, at man skal give hånd.
Hvordan kan det være, at man så alligevel når til den konklusion, at man alligevel vil stemme gult?
Man er som parti faktisk enig i alt det, der står, men ender med at stemme gult.
Jeg opfatter det i hvert fald som et meget, meget forvirrende signal.
Er det, fordi det er de socialdemokratiske borgmestre – primært måske på Vestegnen – som så dikterer Socialdemokratiets politik i Folketingssalen?
Astrid Krag (S), 2018-11-02:
Nej, altså, hele diskussionen om, hvordan de her ceremonier skulle indrettes, var jo ikke noget, vi brugte meget tid på under forhandlingerne.
Vi var enige om, at ceremonierne skulle indføres.
Vi var enige om, at de skulle forankres lokalt.
Og vi var enige om, at man skulle underskrive troskabserklæringen, altså skrive under på, at man ville overholde grundloven, og at man skulle optræde respektfuldt.
Og så sagde vi under forhandlingerne: Vi mener, det er naturligt, at man giver hånd.
Det siger jeg også i dag: Der skal gives hånd ved de ceremonier.
Det siger borgmestrene jo i øvrigt også, både Venstreborgmestre og socialdemokratiske borgmestre og angiveligt også, så vidt jeg husker, nogle konservative borgmestre: Det her er ikke et problem.
Selvfølgelig vil der blive givet hånd.
De oplever ikke, at folk ikke trykker dem i hånden, når de rækker den frem.
Så uenigheden her består jo i, hvor meget vi skal lovregulere fra Christiansborgs side.
Og jeg synes, det er en helt naturlig diskussion, som borgmestrene rejser, og i øvrigt jo også, tror jeg, den helt intuitive reaktion fra mange danskeres side: Er det virkelig rigtigt, at den lovgivningskraft, vi har her i Folketinget, ikke skal reserveres til de steder, hvor der er nogle reelle problemer, der skal løses, nogle reelle problemer, der presser vores samfund?
Og det er jo ikke tilfældet her.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-02:
Ifølge grundlovens § 70 kan man ikke bruge sin religion som påskud til at unddrage sig sine borgerpligter.
Man kan ikke bruge religion som påskud til at slippe for sine borgerpligter.
Kan fru Astrid Krag ikke se det ulogiske i, at Folketinget tillader en situation, hvor en ansøger om statsborgerskab først skriver under på at ville rette sig efter landets love og så umiddelbart går videre med at sige, at vedkommende vil have en religiøst begrundet fritagelse fra de regler, Folketinget har vedtaget.
Det giver jo ikke nogen mening, at ens debut som dansker består i at kræve fritagelse fra almindelige regler på grund af sin religion.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-02:
Tak for det.
Nu står der mange gode ting i grundloven.
Der står bl.a. også, at man har religionsfrihed i Danmark.
Det er det her lovforslag jo ikke et udtryk for at bakke op om, kan man sige.
Men jeg vil egentlig gerne spørge om noget andet.
For ordføreren sagde her, at håndtrykket ikke er ligegyldigt.
Det er jeg simpelt hen så enig i, og det er jo så rigtigt.
Håndtrykket er nemlig lige præcis ikke ligegyldigt.
Det betyder enormt meget for alle os, der er vokset op med at være vant til at give hånd, og for den danske kultur osv.
Men hvornår er vi kommet dertil, at vi skal begynde at lovgive om de ting, der ikke er ligegyldige?
For det er jo det, vi gør her.
Vi begynder at lovgive om en værdi og en tradition, som har levet i århundreder, uden at vi har haft brug for at lovgive om den.
Tvivler ordføreren på, at vi kan bevare vores traditioner omkring at give hånd, hvis ikke vi begynder at indfase det i lovgivningen?
Mads Fuglede (V), 2018-11-02:
Jeg tænker, at vi begyndte at overveje at lovgive om det her, da vi opdagede, at der kom mennesker til vores land, som havde så lidt respekt for kvinder, at man ikke ville trykke dem i hånden.
Christian Langballe (DF), 2018-11-02:
Jeg vil sige, at det må være nemt at være udlændinge- og integrationsminister og i øvrigt være en modpart i forhold til De Radikale, for jeg synes, det er helt fantastisk at man udstiller sin egen uvidenhed på den måde.
Det mener jeg faktisk det er.
Det bliver lidt komisk, altså det at løfte det ud af enhver form for sammenhæng og sige, at det bare er et spørgsmål om hygiejneforskrifter.
Som om det var det, der var tilfældet.
At det, at man går hen og siger tak for noget til en ceremoni, sådan skal sammenlignes med nogle hygiejniske forskrifter, der er på et toilet, er da altså langt ude.
Jeg forstår det faktisk ikke, og ordføreren fra Alternativet var inde på det samme.
Jeg synes simpelt hen, det er langt ude.
Er det væsentligt?
Ja, det er det i vores optik, for statsborgerskabet er uhyre væsentligt.
Vi mener, der er blevet tildelt alt for mange statsborgerskaber til folk, der ikke har fortjent det.
Så nu begynder vi faktisk at tage det alvorligt ved en ceremoni, der er lovfæstet, for, hvordan man gør det.
Lotte Rod (RV), 2018-11-02:
Tak for det, formand.
I går var jeg ovre at forhandle i Sundhedsministeriet, og der kom jeg til at tænke på udlændinge- og integrationsministeren.
For ude på toilettet hænger der en plakat fra det centrale afsnit for sygehushygiejne: Sådan udfører du korrekt håndvask.
Hænder og håndled fugtes, inden sæben kommes på, sæben/vaskecremen fordeles grundigt, vask grundigt i minimum 15 sekunder, skyld sæben af, og dup hænderne helt tørre, luk hanen med papirhåndklædet.
Når jeg kommer til at tænke på udlændinge- og integrationsministeren, er det jo, fordi regeringen nu med samme grundighed fremsætter et forslag i salen, som ikke bare siger, at man skal give hånd for at få statsborgerskab, men også hvordan man skal give hånd, og jeg citerer fra lovforslaget: »Det er herunder hensigten, at udlændinge- og integrationsministeren vil anvende bestemmelsen til at fastsætte krav om, at en eller flere repræsentanter fra kommunen i forbindelse med ceremonien mødes ansigt til ansigt med deltagerne og udveksler et håndtryk med deltagerne uden handske håndflade mod håndflade«.
Jeg synes, det er helt vildt, at vi har en regering, som bruger vores tid herinde på at lovgive om den her slags ting, men det er ligesom, hvad det er.
For vi diskuterer så mange ting i Folketinget, men at man også har brugt embedsmænds tid på at sidde og formulere, præcis hvordan der skal gives hånd, og at man jo så bagefter vil tvinge kommunerne til at bruge tid på at gøre det præcis på den her måde, forstår jeg ikke.
For hvad er det egentlig for et problem, man forsøger at løse?
Tænk, hvis vi i stedet for havde brugt tiden på at gøre op med social kontrol, få afskaffet besparelserne på uddannelse, få flere pædagoger i vores daginstitutioner eller løse andre virkelige problemer.
Radikale Venstre stemmer nej.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-02:
For grundlæggende handler det jo om – og jeg er helt enig med fru Astrid Krag i, at vi jo også mangler at se det derude, og at vi overhovedet må se, om det nogen sinde sker – at skulle den situation opstå, at der står en mand, der ikke vil give hånd til en kvindelig borgmester i Danmark, betyder det så, at han ikke vil efterleve det danske demokrati og de danske værdier og leve som en ganske almindelig fornuftig borger i det danske samfund?
Arh, man kan sige, at den sammenligning eller det at sætte lighedstegn imellem det tror jeg i hvert fald nok står tilbage for ordførerens parti at dokumentere over for os andre.
Men noget andet er, at det, hvis det skulle ske, da er hundrede gange bedre, at den pågældende borgmester siger til den pågældende person: Vil du ikke lige med ind på mit borgmesterkontor, og så vil jeg gerne tale lidt med dig om, hvorfor det egentlig er, du ikke vil give mig hånd, lad os have en samtale om det her, lad os prøve at få nogle perspektiver på banen, ikke fordi jeg skal ændre din holdning, men fordi jeg gerne vil udfordre den. Det er demokrati, det er den demokratiske samtale.
Det nytter ikke noget at lovgive om det, for vi får ikke samtalerne i spil.
Det, som hele vores land lever af, er den demokratiske samtale.
Christian Langballe (DF), 2018-11-02:
Altså, det er en antagelse, jeg kommer med.
For når vi har den her diskussion, kommer den ideologiske fordom fra De Radikale om, at det slet ikke er noget problem.
Det er ikke noget problem.
Det er ikke noget problem, at der er nogle i vores samfund, der sondrer mellem de rene og de urene.
Det er ikke noget problem, at der er noget, der er rent og urent.
Det er slet ikke noget problem, lad os diskutere det, der er væsentligt, lad os diskutere social kontrol og alt muligt andet abstrakt fis, for det er væsentligt.
Det synes jeg ikke det er.
Jeg synes, at den diskussion, vi har her, er uhyre væsentlig, fordi den angår, hvad Danmark er, og hvad det at få et dansk statsborgerskab betyder, og det er meget, meget mere væsentligt end en eller anden hygiejneforskrift, der står på et toilet.
Det er altså noget, som betyder noget, både for den, der får det, og for det danske samfund, vi har nu og i fremtiden.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-02:
Jeg er da helt enig med ordføreren i, at jo flere mennesker, der kommer til vores land og kommer fra andre kulturer, traditioner og vaner, jo større anledning – kan man sige – er der til, at vi netop debatterer og diskuterer vores demokratiske grundprincipper, og hvad det er for et demokrati, vi gerne vil leve i i Danmark, og de holdninger, der er i spil.
Men det er kun sundt for demokratiet, og jeg tror, at dér, hvor vi grundlæggende er uenige, lige præcis er i det, som ordføreren selv nævner: At de danske værdier inden for de sidste årtier er truede, som ordføreren mener.
Det tror og mener jeg overhovedet ikke er tilfældet.
Jeg ser ikke, at det danske fællesskab, de danske værdier, håndtrykket, juletraditionerne, påsketraditionerne og alt det, som ligger i vores danske kultur, er truet.
Det lever i bedste velgående.
Så kommer der nye mennesker til vores land, nogle deltager i de traditioner, andre gør ikke, men der er da ikke noget som helst, der er truet.
Vi lever da i bedste velgående med den kultur, som vi har haft i århundreder.
Så er jeg bare uenig i, at vores kultur er truet.
Christian Langballe (DF), 2018-11-02:
Altså, blot nogle faktisk grundlæggende principielle betragtninger angående ordførerens tale: Der er jo en grund til rummeligheden, og den grund til rummeligheden er, at danskerne er vokset sammen som et folk gennem tusind år.
En lang, lang forædlingsproces, hvor man så på et tidspunkt har besluttet sig for at åbne sluserne og åbne grænserne og tro på, at Danmark forbliver intakt, og at man ikke skal beskytte folkestyret, at man ikke længere skal beskytte sig, fordi man ser stort på, at der er forskel på, hvad for nogle kulturer man kommer med, og forskel på, hvilke religioner man bærer med i bagagen.
Der er bare forskel – så enkelt er det – og det synes jeg de sidste 20-30-40 år i den debat, jeg også har befundet mig i, har vidnet så klart om; at vi nu er begyndt tale om, hvorvidt det er formålstjenligt i det danske samfund, at der er kønsopdelt svømmeundervisning, fordi mænd ikke må være sammen med kvinder; at et muslimsk parti i Belgien stiller forslag om, at der skal være kønsopdelt bustrafik.
Den diskussion havde vi altså ikke haft, hvis vi ikke havde haft den indvandring.
Og derfor kommer vi til at diskutere de ting, vi gør, på grund af den indvandring, vi har haft.
Det er sagen.
Christian Langballe (DF), 2018-11-02:
Ja, ja, det er klart; det afspejler så at sige de politiske holdninger på hver vores side.
Så det giver jo sådan set sig selv.
Så er der lige en enkelt ting.
Vi taler om en ceremoni, hvor folk får et statsborgerskab.
Det er ikke en tilfældig ting, at man giver hånd.
Det er ikke nogen tilfældig ting, men det er, at man udtrykker en loyalitet over for Danmark, at man udtrykker den loyalitet, der kommer af, at nu har man faktisk fået et statsborgerskab.
Derfor lovgives der.
Det er ikke en hvilken som helst ceremoni.
Det er ikke et hvilket som helst selskab, der foregår rundtomkring i Danmark, hvor vi går ind og lovgiver.
Det er statsborgerskabet, vi lovgiver om, det er noget så fint og fornemt som statsborgerskabet.
Skal man give hånd, når man har fået et statsborgerskab?
Ja, det skal man.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-02:
Jeg bemærkede hr. Christian Langballes meget indsigtsfulde gennemgang af, hvad håndtrykket egentlig er for en juridisk og teologisk størrelse i Danmark.
Jeg synes, det var en værdifuld gennemgang.
Jeg kan tilslutte mig den.
Det helt, helt afgørende for os har været spørgsmålet, om man kan bryde grundlovens § 70 og sige: Jeg vil ikke overholde de regler, der er, på grund af min region.
Der skal vi som Folketing stå vagt om hele grundloven og ikke bare de dele af den, vi godt kan lide.
Hvad vil være Socialistisk Folkepartis stilling i andre situationer, hvor der vil blive fremsat religiøst begrundede krav om at blive fritaget for dansk lovgivning?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-02:
Jeg tænker, at det her lovforslag i virkeligheden er med til at stigmatisere bestemte mennesker med en bestemt religion – alene på baggrund af den måde, som vi diskuterer det på.
Så det er i virkeligheden rigtig meget spild af tid, at vi står her og skal diskutere det her forslag.
Christian Langballe (DF), 2018-11-02:
Vi har nogle ting på bedding, men de er alle sammen rationelle og fornuftige.
Derfor er det fint, som det er.
Jeg vil bare tilkendegive, at det at modtage et dansk statsborgerskab altså ikke bare er ved en eller anden lille hyggeceremoni, der foregår rundtomkring i Danmark.
Det at få et dansk statsborgerskab er, at man bliver en del af Danmark, og derfor skal man selvfølgelig give hånd.
Det manglede bare andet.
Lotte Rod (RV), 2018-11-02:
For i modsætning til Dansk Folkeparti er vi faktisk villige til at sætte penge af til at støtte de kvinder i deres kamp for frigørelse.
For hvis man vil rykke noget, skal man ikke lave love om, hvordan der skal gives hånd, men så skal vi sørge for at støtte de kræfter, der er, til at blive frigjorte, sådan at vi kan få stoppet, at nogle mænd skulle kunne få den tanke, at de ikke vil give hånd til kvinder.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-02:
Jeg har selvfølgelig noteret mig ordførerens synspunkter, og jeg deler sådan set det synspunkt, at det at give et håndtryk er en normal måde at hilse på i Danmark.
Og der skal ikke være forskel på, om det er mænd eller kvinder, man vil give hånd til.
Det er ikke det, det her handler om.
Det her handler om, at det her er en detailregulering i loven, som simpelt hen er så langt ude.
Jeg spekulerer på, hvilke forslag til stramninger Dansk Folkeparti kan finde på at stille næste gang.
Christian Langballe (DF), 2018-11-02:
Nu kunne jeg så forstå på ordføreren, at det udelukkende er et spørgsmål om, hvordan jeg fortolker islam.
Jeg kan sige, at den iranske ambassadør nægtede at give hånd til Folketingets formand ved nytårreceptionen og derfor endte med at blive væk.
Jeg synes bare, at det udstiller det, vi står i.
Det er søreme også den iranske ambassadørs fortolkning, og det er måske også det iranske præstestyres fortolkning, fordi det ligger i islams dna.
Så siger jeg, hvordan man forholder sig til det i SF, og så begynder man at tale om, at japanerne bukker, men de giver også hånd, og de har ikke noget imod at røre ved andre mennesker, der kommer fra andre lande.
Det har de faktisk ikke.
De vil godt give hånd.
De vil også gerne give en et klap på skulderen osv. osv., for så høflige er de.
Hvis man ikke vil give hånd i Danmark, skal man ikke have et dansk statsborgerskab.
Det er meget enkelt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-02:
Vi mener også, det er vigtigt, at vi alle sammen møder hinanden på en ordentlig måde med respekt for hinanden, og vi skal passe på ikke at blive for snæversynede og dikterende, når det kommer til, hvad der er skik og normer i Danmark.
Et håndtryk er et tegn på respekt i Danmark, ligesom et buk jo er et tegn på respekt i Japan, og da Danmark har ligestilling mellem kønnene, bryder jeg mig heller ikke om, hvis religionen dikterer, at man ikke må vise respekt for andre køn ved at give dem hånd.
Men hvad jeg bryder mig om, skal ikke diktere de generelle krav til, hvad vi kræver for at blive statsborger i Danmark.
Her skal vi stille universelle krav til sprog og til integration, javel, men det bliver altså ikke på min vagt, at SF vil kræve en bestemt fysisk demonstration af selve det sidstnævnte ritual.
I praksis kan jeg slet ikke forestille mig, at borgmestre skal stå derude i virkeligheden og afkræve den her gestus.
Loven er med andre ord et tegn på, hvad der sker, når Christiansborg sætter sig for at detailstyre og glemmer, at det ikke er dem, der skal håndtere de her alt for detailorienterede regler i praksis.
Derfor stemmer SF også imod forslaget, uanset om forslaget holder sig inden for menneskerettighederne.
I øvrigt er SF også imod at hæve gebyret for ansøgning om dansk indfødsret for at finansiere udgifterne, som er forbundet med øget administration.
Vi mener ikke, at det danske statsborgerskab skal afhænge af økonomi, men derimod i stedet af, hvorvidt de nytilkomne danskere er i stand til at leve op til de regler, der er i det danske samfund, og forpligte sig til at indgå i det danske fællesskab.
En forøgelse af gebyret vil også udelukke bestemte grupper fra at søge statsborgerskabet.
Lotte Rod (RV), 2018-11-02:
Det er jo heldigvis op til vælgerne at bestemme, hvor store man skal være i Folketinget, og hvem der kommer i regering, og tilbage til Liberal Alliance vil jeg bare sige: Jeg undrer mig virkelig meget over, at man i Liberal Alliance kan komme frem til, at det er nødvendigt at lovgive om, hvordan man skal give hånd.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-02:
Det, jeg har, er ikke så meget et spørgsmål, som det netop er en kort bemærkning.
... gav en førsteklassesdemonstration af, hvorfor Det Radikale Venstre står uden for enhver indflydelse i udlændingepolitikken og bør stå uden for enhver indflydelse.
Børn må ikke lege med tændstikker, Radikale Venstre må ikke lege med udlændingepolitik.
Lotte Rod (RV), 2018-11-02:
Det, der er mærkeligt, er, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti synes, at man skal lave en lov om, hvordan man skal give hånd for at få statsborgerskab.
Vi er i Radikale Venstre fuldstændig enige med Dansk Folkeparti i, at man selvfølgelig skal give hånd.
Jeg ville da selv blive stiktosset, hvis der stod en mand over for mig og ikke ville give mig hånd, fordi jeg er kvinde.
Jeg ville blive stiktosset over det.
Men vi skal jo ikke lave en lov om, præcis hvordan man skal give hånd.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-02:
Det sagde ordføreren også.
Han sagde nemlig, at vi af nødvendighed er blevet udfordret i et sådant omfang, at vi bliver nødt til at lovgive om det her.
Kan ordføreren ikke være en lille smule mere konkret?
Hvad er det, som lige præcis det omfang, vi er blevet udfordret i, dækker over?
Hvad er det for nogen eksempler?
Hvad er det for nogen episoder?
Hvad er det for nogen fakta, der ligger bag, at vi bliver udfordret i et sådant omfang, at vi bliver nødt til at lovgive om, at man skal give hånd ved en grundlovsceremoni?
Rosa Lund (EL), 2018-11-02:
Jeg synes, det er sjovt, at hr. Christian Langballe lægger mærke til eller i hvert fald fortolker, at det, jeg er mest forarget over, er, at man skal tage fri fra arbejde.
Jeg kan love, at det ikke er det, jeg er mest forarget over.
Jeg bruger det som et eksempel på, at det her lovforslag er et udtryk for, at det skal blive mere besværligt for alle at opnå statsborgerskab i Danmark, og vi ønsker simpelt hen ikke i Enhedslisten, at vi skal gå i den retning.
Som jeg så også sagde, og som jeg håber, at hr. Christian Langballe hørte, så synes jeg, at det er helt naturligt at give hånd, men jeg synes ikke, at det skal være et krav for at opnå statsborgerskab.
Der er allerede masser af krav.
I øvrigt er der jo også allerede en ceremoni, som foregår herinde på statsborgerskabsdagen, som jeg synes er en ganske, ganske dejlig og udmærket fejring af alle dem, som har opnået statsborgerskab.
Så jeg synes, at det her lovforslag er fuldstændig unødvendigt.
Christian Langballe (DF), 2018-11-02:
Jamen der kan man altså bare se, hvor forskelligt vi ser på tingene.
Jamen hvorfor så ikke sætte det op i en automat ude på gaden, så kan man trække det?
Jamen hvorfor ikke?
Så med hensyn til diskrimination: Nu har jeg godt nok hørt det med, at det skulle være udtryk for diskrimination, at man siger, at folk skal give hånd.
Altså, det her er jo helt den omvendte verden.
At folk, der nægter at give hånd, fordi de betragter andre som urene, bliver diskrimineret af lovgivningsmagten, fordi den siger, at hvis de her folk vil have et statsborgerskab, skal de søreme give hånd.
Jeg vil sige i øvrigt, at man jo ikke behøver et dansk statsborgerskab – man behøver slet ikke at søge om det.
Man kan bo og leve i Danmark så fint og godt uden et statsborgerskab.
Der er ingen, der forlanger af folk, at de skal have et statsborgerskab – de kan bare lade være med at få det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-02:
Men det er jo trods alt en valgsfortolkning.
Hr. Christian Langballe vælger at sige, at det handler om, at kvinden er uren.
Andre ville sige, at det er af respekt for kvinden.
Så der er forskellige versioner af, hvorfor vi vælger at hilse på hinanden på forskellige måder.
Hvad tænker ordføreren?
Hvor ved vi fra, at det lige præcis er den rigtige begrundelse, som Venstre har valgt at bruge i forhold til det her forslag?
Mads Fuglede (V), 2018-11-02:
Som repræsentant for et liberalt parti, der værner om de liberale frihedsrettigheder, forstår jeg jo, at de liberale frihedsrettigheder kun har værdi, hvis man beskytter rammen omkring dem.
Og når det er nødvendigt, så må man lovgive for at beskytte de frihedsrettigheder.
Det, der sendes som signal, når man ikke vil trykke hånd med en kvinde, er, at kvinden ikke har nogen værdi.
Det er ikke en rettighed, vi bakker op om i det her samfund, og derfor skal vi lovgive om det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-02:
Bare lige sådan for opklaringens skyld, for vi har jo mange traditioner i Danmark, vi har mange forskellige måder at omgås hinanden på, og der er forskel på, hvor tætte vi er på hinanden, og hvor godt vi kan lide hinanden, når vi hilser på hinanden.
I vores egne udvalg her i Folketinget rejser vi os op, når vi får gæster, der giver vi ikke hånd.
Det kan være af praktiske årsager og fordi, at vi ikke har tid til det, men det er trods alt også en måde at hilse på.
Er det virkelig venstreliberalt at lovgive om noget så banalt som, hvordan vi hilser på hinanden?
Hvordan tænker Venstre, at det passer og matcher sammen med værdien og med at være de mennesker, som vi er?
Mads Fuglede (V), 2018-11-02:
Det er som følge af den indvandring, at der har været til Danmark igennem flere årtier, at den her problemstilling er blevet rejst.
Om der er sådan et præcist tidspunkt i den kronologi, man kan slå ned på, tvivler jeg på.
Nu er vi blot her, hvor vi endnu en gang står i Folketingssalen og lovgiver om noget, som vi nok ikke ville have lovgivet om tidligere, hvis ikke vi havde haft den proces.
Christian Langballe (DF), 2018-11-02:
Så vil jeg spørge med hensyn til det enkle.
Man kan sige, at et håndtryk bare er et håndtryk.
Nej, det er det ikke.
Jeg mener også, at der i håndtrykket – det gør der i hvert fald i min optik – ligger en tilkendegivelse og et løfte og en solidaritetserklæring i forhold til Danmark, det danske, grundloven osv. Det vil sige, at det tilkendegiver, at man erklærer sig solidarisk med det land, hvori man er blevet borger.
Det er noget, man bare skal trække i en automat.
I min tid i Folketinget har jeg aldrig nogen sinde hørt Enhedslisten komme med et eneste så at sige syn på, hvad der skal til for at få et dansk statsborgerskab – aldrig nogen sinde!
Det er altid noget vævende, og det er altid for svært osv. osv.
Jeg har aldrig nogen sinde hørt en ærlig overvejelse om, hvad det vil sige at have et dansk statsborgerskab – altså hvorfor det er noget specielt.
Derfor kan jeg godt forstå, at ordføreren ikke vil have, at man skal tage fri fra arbejde, men i stedet for bare kan trække det i en automat.
Det er jo helt ræsonnabelt, i forhold til hvad Enhedslisten mener.