runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2016-11-15:
Lovforslaget har jo to dele, som ikke har noget som helst med hinanden at gøre, og derfor vil vi fra SF's side opfordre til, at man deler lovforslaget, så man har mulighed for at støtte den ene del, men ikke den anden.
Den første del af lovforslaget er en god og pragmatisk løsning, så a-kasserne ikke skal operere med to satser inden for den samme måned.
Ved forringelserne for ph.d.-studerende synes vi til gengæld, at man rammer ved siden af.
Der er brug for, at flere bliver uddannet, og der er brug for, at flere, der tager en uddannelse, tager en længere uddannelse.
Nu påstår man så, at det i øvrigt aldrig har været meningen, at man skulle kunne få dagpenge som ph.d.-studerende.
Til det skriver AK-Samvirke i høringssvaret, at de rettigheder, som ph.d.-studerende har i dag, således er blevet tildelt dem af Arbejdsdirektoratet via praksis.
Derfor undrer det os, altså AK-Samvirke, at man nu pludselig vil tage retten fra disse medlemmer igen og tilmed med den begrundelse, at det aldrig har været meningen, at man som ph.d.-studerende skulle kunne få dagpenge, samtidig med at man gennemfører et ph.d. studium på deltid.
Akademikerne spørger jo også, synes jeg, meget rimeligt i deres høringssvar: Der har vel været en fornuftig arbejdsmarkedspolitisk begrundelse for, at Arbejdsdirektoratets praksisændring i 2006 så vel også er gældende i dag?
– et rimeligt spørgsmål, som vi vel også kunne forlange at få svar på.
Danske universiteter skriver til os med baggrund i et svar fra Aarhus Universitet, at Aarhus Universitet stiller sig tvivlende over for skønnet i lovforslaget om, at 550 ph.d.-studerende årligt modtager arbejdsløshedsdagpenge på de beskrevne vilkår.
Af hensyn til en korrekt estimering af forslagets økonomiske konsekvenser vil Aarhus Universitet derfor anbefale en nærmere gennemgang af talgrundlaget for at sikre, at det ikke også omfatter f.eks. ph.d.-studerende med ret til dimittenddagpenge i perioden, efter at afhandlingen er indleveret til bedømmelse og studieaktiviteten dermed ophørt.
SF vil vældig gerne støtte den første del af forslaget, men hvis det fortsat bliver behandlet som ét lovforslag, vil vi anbefale, at man stemmer imod.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-11-15:
Konservative kan støtte lovforslaget, begge elementer.
Vi synes også, at det element, der handler om, at ph.d.-studerende, som studerer på halv kraft, er fornuftigt, så de ikke samtidig kan få dagpenge.
For det første mener vi, at ph.d.- studerende bør studere på fuld tid og skynde sig at blive færdige.
Vi skal ikke opfordre til, at man får sådan en halvtidsordning, som betyder, at man ikke bestiller lige så meget, som man ellers kunne.
For det andet mener vi slet ikke, at de hører hjemme i dagpengesystemet, hvis de er i den situation.
Det eneste forbehold, jeg lige har over for lovforslaget, er, at jeg godt kunne tænke mig høre fra ministeren, om der er nogle planer for de her ca. 41 mio. kr., som bliver sparet om året.
Hvad skal de bruges til?
Jeg vil godt være sikker på, at de ikke havner et sted, hvor vi ikke synes de skal være.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om der er nogen øremærkning af pengene, eller hvordan de kommer til at blive brugt.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-11-15:
Tak for det.
I Radikale Venstre bakker vi op om det her lovforslag.
Vi synes sådan set, at det er helt fair, at man skal færdiggøre sin ph.d. på den tid, der er sat af til det.
Der kan da helt sikkert være situationer – det er der jo også i dag – hvor man så kan få mulighed for at forlænge, men jeg håber, at ministeren vil opfordre universiteterne, som jo er arbejdsgiver i den her sammenhæng, til at forberede de ph.d.-studerende, som det jo stadig hedder, selv om det jo faktisk er et egentligt underviser- og forskningsjob, ordentligt på, at det ikke længere er en mulighed at forlænge sin ph.d. på en deltidsordning, som jo reelt er det, der er tilfældet i dag, på dagpenge.
Selvfølgelig vil man have mulighed for at færdiggøre sin ph.d. – det hører jeg også tidligere ordførere sige – men det skal selvfølgelig ske i fritiden, altså i den tid, man ikke står til rådighed.
Jeg kan også godt blive lidt tvivl om, hvorvidt det kan give så omfattende beløb, som det er her, men det må jo stå til troende – det er jo ministeriets beregninger.
Men det, som jeg er optaget af, er, at de ph.d.-studerende bliver forberedt på det.
Og det er universiteternes opgave som arbejdsgiver at forberede det og også tage hånd om de eventuelle personer, som jo så ikke bliver i stand til at færdiggøre deres ph.d. til tiden; universitetet kan så finde ordninger, sådan at de slet ikke skal være på dagpenge – det ville jo være helt klart det bedste.
Så vi bakker op om lovforslaget her og også de øvrige elementer, som jeg synes er fint beskrevet af nogle af de andre ordførere tidligere, og som jeg også hører helt bred opbakning til i salen.
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-15:
Jeg vil gerne stille et yderligere spørgsmål til ministeren.
Jeg er interesseret i at høre, om regeringen vil tilvejebringe den samfundsøkonomiske vurdering af, hvad det vil koste, for her forudsætter man jo, at der er 25 pct. ud af de her ca. 550 ph.d.-studerende, som vil afbryde deres ph.d.-forløb.
Hvad vil den samfundsøkonomiske konsekvens af det være?
Jeg er netop bekymret for, at der vil være ret store konsekvenser.
Jeg vil gerne høre ministeren bekræfte, at en person, der har færdiggjort en ph.d.-uddannelse, er en samfundsøkonomisk gevinst.
Du bidrager med viden og skatteindtægter osv., i modsætning til hvis du ikke har færdiggjort din uddannelse.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-11-15:
Man har de kompetencer, man har.
Jeg gentager: Hvis det er sådan, at man fortsat vælger at være på dagpenge, så har man muligheden for at færdiggøre sit projekt i fritiden.
Vælger man den anden vej, nemlig at gå i beskæftigelse, så er problemet jo løst.
Så har man jo fået beskæftigelse på basis af de kompetencer, man nu har.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-11-15:
Det var nyt for mig, at pengene skal bruges inden for dagpengesystemet, og det bekymrer mig lidt, for det betyder så, at vi ved at stemme for det her lovforslag siger ja til, at der bliver taget 41 mio. kr. om året, som bliver givet til noget, som vi ikke ved om vi kan støtte.
For vi ved jo ikke, om det så blandt de store partier bliver aftalt, at der skal bruges flere penge på dagpenge til nogle grupper af mennesker, som vi ikke synes skulle have flere penge i dagpenge.
Det gør jo næsten, at jeg sidder og tænker, at vi så næsten bliver nødt til at undlade at stemme om det her lovforslag, for det kan jo sagtens være, at de så bliver brugt til en forøgelse i forbindelse med dagpengesystemet, hvor vi synes pengene er dårligere brugt end på de her ph.d.-studerende, som vi nu diskuterer.
Så jeg synes, at jeg, inden vi stemmer det igennem, er nødt til at have en eller anden form for afklaring af, hvad det præcis er, regeringen har tænkt at bruge de her midler til, for ellers synes jeg vi stemmer i blinde om den her besparelse, som så i virkeligheden ikke er en besparelse, men bare en mulighed for at dele gaver ud andre steder.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-11-15:
Min oplysning om reservationen af pengene til dagpengeændringerne for de selvstændige er en serviceoplysning.
Vi har ikke konkrete planer om at bruge pengene til noget bestemt.
Det forberedende arbejde, der foregår på det område, er slet ikke færdigt endnu, men vi ved, at det ligger foran os; vi ved, at vi ikke er færdige med at ændre det samlede dagpengesystem, og der kommer meget let omkostninger, og pengene er svære at finde.
Da der kommer et provenu her, synes jeg det er mest fair at reservere pengene til mulige udgifter, men vi har ikke hægtet konkrete initiativer eller udgiftstyper på disse penge, da det er en ren reservation.
Jeg tror, den vil være uberegnelig.
Vurderingen her er jo, at der vil være 25 pct., der vælger at leve videre på dagpenge.
Men gruppen er under alle omstændigheder så lille, at jeg mener, at eventuelle økonomiske konsekvenser vil være ikkemærkbare.
Nick Hækkerup (S), 2016-11-16:
Men det er jo i virkeligheden grundlæggende et spørgsmål om, hvordan vi går til lande og styrer, som vi er uenige med.
Det er efter vores opfattelse vigtigere at fastholde en dialog og vigtigere at fastholde en kritik end at skubbe dem ud og skamme dem ud, som vi er uenige med.
Der er jo – og det ved vi alle sammen her i salen – ingen udsigter til, at Tyrkiet kan blive medlem af EU.
Med den undertrykkelse af retsstaten – af frihedsrettigheder, af mediefrihed osv., som er noget af det, der skal opfyldes, for at man kan blive medlem af EU – bevæger Tyrkiet sig jo ikke på vej ind i EU, men derimod væk fra EU.
Men netop forhandlingerne, netop det at have kritikken og dialogen er jo en af mulighederne for at skubbe til udviklingen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-11-16:
Tusind tak for det.
Den er jeg fuldt ud enig i, ligesom jeg er enig i behovet for en genoptagelse af fredsprocessen, så der kan findes en fredelig løsning på det kurdiske spørgsmål.
Når jeg har skrevet mig på for at få ordet, er det bare for at høre, om Socialdemokratiet virkelig mener, at det giver mening at fortsætte EU-optagelsesforhandlinger på et tidspunkt, hvor vi ser, at den demokratiske opposition fængsles.
Ville det ikke give mening at suspendere forhandlingerne, indtil de demokratiske rettigheder er sikret?
Karin Gaardsted (S), 2016-11-16:
Det er jeg også rigtig glad for, og jeg siger også tak til ministeren for, at vi får det arbejde.
De konkurrencer, som jeg taler om her, findes mange steder på nettet, og det kan være på virksomhedernes hjemmeside eller i høj grad på de sociale medier.
Det vil sige, at det kan være svært for forbrugerne at undgå at blive konfronteret med den ene konkurrence efter den anden, især på Facebook florerer det.
Ofte er der tale om attraktive præmier som rejser og andre værdifulde ting.
Hvad er ministerens holdning til, at folk bliver bombarderet på den her måde?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-11-16:
Jeg er helt enig i, at det er vigtigt at skubbe på, men problemet er jo, at de her forhandlinger har stået på længe, og at udviklingen går den helt forkerte vej.
Altså, man kan sige, at vi faktisk fra Danmarks og Europas side har valgt at samarbejde meget, meget tæt med Tyrkiet – man har en toldunion, man har økonomisk støtte til den tyrkiske regering – og nu står vi så i en situation, hvor det går i den forkerte retning.
Nick Hækkerup (S), 2016-11-16:
Jamen det kommer jo i virkeligheden an på, hvad man anser som det mest tjenlige middel, og jeg tror sådan set, det er et tjenligt middel at blive ved med at rejse kritikken af Tyrkiet, at blive ved med at finde fora til at have den kritiske dialog i, at blive ved med at presse på så godt, som vi kan.
Og her drejer det sig ikke om, at vi finder ud af, hvem der her i salen kan råbe højest – altså, jeg synes, det er lidt ærgerligt, at vi ikke kan samles alle sammen om et forslag til vedtagelse, for jeg synes, at det ville stå så meget desto stærkere.
Og mon ikke også at Enhedslisten, når det kommer til stykket, i morgen vil stemme for det forslag til vedtagelse, som der foreligger.
Tak for det.
Ved parlamentsvalget i juni måned sidste år lykkedes det HDP som det første prokurdiske parti nogen sinde at klare den høje spærregrænse på 10 pct., der er i Tyrkiet, og dermed få plads i det tyrkiske parlament.
Den 15. juli i år var der det mislykkede kupforsøg, det, som Erdogan i øvrigt kaldte en gave fra Gud og i forlængelse deraf erklærede undtagelsestilstand og iværksatte udrensning af dem, som han mener stod bag kuppet.
Det har ført til en situation i Tyrkiet, hvor over 100.000 offentligt ansatte er suspenderet, 186 medier er lukket, 140 journalister er bag tremmer, og 3.640 dommere og anklagere er angiveligt blevet fyret.
Og i sidste uge, som det også blev nævnt på talerstolen lige før, blev to prokurdiske borgmestre og 12 ledende figurer, herunder chefredaktøren fra den allersidste kritiske avis, Cumhuriyet, anholdt.
Udrensningerne omfatter også alle, som er tæt på HDP, hvilket man kan undre sig over, al den stund at det ikke er sådan, at kurderne mistænkes for at være med i kupforsøget.
Grundlaget for at gøre det er, at HDP beskyldes for at have tilknytning til og fremme interesserne for den militante tyrkiske gruppe PKK.
Som det også blev nævnt, blev 12 prokurdiske parlamentarikere, herunder lederne af HDP, anholdt i sidste uge, og det hører med til historien, at kort før kupforsøget stemte et flertal af medlemmerne i parlamentet for en resolution, som ophævede den juridiske immunitet for HDP's medlemmer; en beslutning, som Folketinget i øvrigt med vedtagelsen af V 75 tog afstand fra og opfordrede regeringen til at forfølge over for Tyrkiet.
Ifølge HDP har 5.000 mennesker med tilknytning til partiet været tilbageholdt siden valget i juni måned, mange af dem for beskyldninger om forbindelser til PKK.
Ud af de 5.000 er 1.000 blevet formelt sigtet.
Situationen er opsamlende, at demokratiet og menneskerettighederne trædes under fode i Tyrkiet.
Den måde, som Erdogan optræder på, gør jo i virkeligheden, at det kurdiske mindretal er uvelkomment, ikke bare i parlamentet, men i det almindelige demokratiske liv, i det almindelige civile liv i Tyrkiet.
Den måde, som Erdogan optræder på, gør det endnu mere udsigtsløst, at Tyrkiet kan lægge ustabilitet og spændinger og våbenbrug og krig bag sig og komme til at leve i fred og fordragelighed.
Det er derfor nødvendigt og relevant, at Folketinget tager afstand fra det, som sker i Tyrkiet, og rejser kritik af det, der sker i Tyrkiet, og derfor er det godt, at det sker i dag.
Søren Espersen (DF), 2016-11-16:
Jeg vil bare i forlængelse af det, som hr. Nikolaj Villumsen stillede som spørgsmål, spørge ordføreren: Hvis nu man forestillede sig, at det var i dag, altså lige nu, at man fra EU's side skulle beslutte, om man ville indlede optagelsesforhandlinger med Tyrkiet, hvordan var det så gået?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-11-16:
Situationen i Tyrkiet er helt uacceptabel.
Det samme er demokratisk valgte borgmestre og ti parlamentarikere fra landets tredjestørste parti, det venstreorienterede og prokurdiske parti HDP.
Blandt de ti fængslede parlamentarikere er både den mandlige og den kvindelige formand for HDP, Selahattin Demirtas og Figen Yüksekdag .
Demirtas – den mandlige formand – husker mange af jer sikkert fra hans besøg i Folketinget.
HDP's parlamentarikere og journalisternes eneste forbrydelse er, at de har brugt deres ytringsfrihed til at tale den siddende regering og præsident Erdogan imod.
Alle anklager imod dem er for at bruge deres ytringsfrihed.
HDP har kæmpet indædt for en demokratisk udvikling i Tyrkiet, for en fredelig løsning på det kurdiske spørgsmål og for at sikre respekt for landets minoriteter, for ligestilling, kvindefrigørelse og LGBT-rettigheder – værdier, som store dele af Danmark deler.
Nu sidder HDP-parlamentarikerne på anklagebænken, og mange af dem sidder allerede i fængsel.
Titusinder dommere, journalister, lærere, faglige aktivister, offentligt ansatte og advokater sidder lige nu fængslet.
I fredags blev 370 civilsamfundsorganisationer lukket ned, heriblandt organisationer for kvinde- og børnerettigheder.
Denne undertrykkelse strider klart mod Tyrkiets internationale forpligtigelser.
Tyrkiet har med sit medlemskab af Europarådet forpligtet sig til at overholde den internationale og den europæiske menneskerettighedskonvention, og det sker tydeligvis ikke.
Derfor er debatten i dag så vigtig.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-11-16:
Altså, det lovforslag, som jeg har fremsat, står jeg fuldt på mål for, og jeg mener ikke, at det på nogen måde kommer til at gøre det dårligere at være forbruger.
Men når det så er sagt, vil jeg gerne slå det fast, som jeg svarede under det tidligere spørgsmål, nemlig at det her egner sig til en diskussion.
Karin Gaardsted (S), 2016-11-16:
Jeg vil gerne lige omkring en sidste ting, der handler om, hvorvidt ministeren er enig i, at det langt hen ad vejen er personer med måske lidt mindre it-erfaring, der især kan komme i klemme i den her sammenhæng.
For dem kan det altså rent faktisk være meget svært at gennemskue, hvad konsekvenserne af at deltage i en konkurrence på nettet er.
Problematikken ligger jo netop i, at forbrugeren ikke bliver tilstrækkeligt oplyst om, at man nu siger ja til reklamemails.
Sagt på jævnt dansk, er der altså en del forbrugere, der ikke fatter konsekvenserne af at sætte det der lille flueben, og som heller ikke ved, hvordan de helt skal få det til at holde op igen.
Jeg taler ikke om, at vi skal undskylde folks uvidenhed, men spørger ministeren, om ministerens indstilling til lovgivningen på dette felt er, at den skal beskytte forbrugeren tilstrækkeligt, til at de undgår ubehageligheder.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-11-16:
Først og fremmest har jeg den holdning, at reklamer er kommet for at blive, og det er konkurrencer også.
Jeg tror, alle kender til folks lyst til at deltage i konkurrencer.
Men det er selvfølgelig også klart, at der er nogle, der kan føle sig generet af det.
Jeg mener ikke, at man med det, der står i det nu fremsatte lovforslag, får skabt en situation, som skulle gøre det meget dårligt for forbrugeren, også for så vidt angår det, jeg har nævnt om de specielle bemærkninger.
Men det er jo en drøftelse, som vi må tage, og jeg vil blot igen sige, at jeg tror, det tjener den bedst, at den finder sted på et andet tidspunkt, når vi nu er gået i gang med udvalgsbehandlingen af lovforslaget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-11-16:
I sidste uge besøgte jeg Diyarbakir.
Det er den kurdiske hovedby i Tyrkiet.
Her er byens 1,7 millioner indbyggere frataget deres folkevalgte borgmester.
Byen ledes nu af en regeringsudpeget administrator, som ingen af byens borgere har valgt.
Jeg mødtes med to folkevalgte parlamentarikere fra HDP i byen.
Den anden, etnisk kurder og yazidi, var blevet tæsket gul og blå af Tyrkiets politi, da hun havde protesteret fredeligt mod fængslingen af byens overborgmestre.
Fra begge parlamentarikere var beskeden til det danske Folketing klar: Sæt handling bag jeres bekymring.
Hvis I ikke handler nu, vil fængslingerne og undertrykkelsen fortsætte.
Hvis I ikke handler nu, vil næste bølge af fængslinger gå i gang.
Samlet er 3,3 millioner borgere i de kurdiske byer i den østlige del af Tyrkiet lige nu frataget deres demokratisk valgte borgmestre.
De er blevet tvangsfjernet og mange er blevet fængslet.
Jeg mødte en af de her borgmestre.
Hun hed Gülistan Akel.
Kvindekrisecentre var blevet lukket, og navnene på de kvinder, der havde lavet anmeldelser for hustruvold, var blevet offentliggjort af administratoren.
På den måde gennemtvinges Erdogans autoritære, stokkonservative og islamistiske ideologi med magt i kurdiske byer, som aldrig har valgt regeringspartiet AKP.
HDP blev ved det seneste valg Tyrkiets tredjestørste parti med over 5 millioner vælgere.
De her vælgere er nu taget som gidsel af den tyrkiske præsident Erdogan.
Deres parlamentarikeres eneste forbrydelse er at bruge deres ytringsfrihed.
Deres forbrydelser er at kræve demokrati.
Deres forbrydelse er at kræve en fredelig løsning på det kurdiske spørgsmål.
HDP var blandt de første, der tog afstand fra kupforsøget i juni.
De voldsomme overgreb, der lige nu foregår, handler ikke om kupforsøget mod Erdogan.
Tyrkiet er medlem af Europarådet og har forpligtet sig til at overholde den europæiske menneskerettighedskonvention.
Tyrkiet er medlem af NATO, Tyrkiet er ansøgerland til EU, og vi har med andre ord en forpligtelse til at reagere, en pligt til at sige fra, når Erdogan løber fra sine aftaler og forpligtelser.
Og det er vigtigt at understrege, at Danmark og Europa ikke er magtesløse over for udviklingen.
Vi har mulighed for at handle.
For Enhedslisten er det afgørende, at vi ikke nøjes med bekymringer, men at vi kritiserer fængslingen af den tyrkiske demokratiske opposition.
For Enhedslisten er det afgørende, at vi pålægger regeringen at arbejde for, at parlamentarikerne og journalisterne løslades, både bilateralt og i internationale fora.
For Enhedslisten giver det ganske enkelt ikke mening at forhandle optagelse i EU med en tyrkisk regering, der fængsler landets demokratisk valgte opposition og regeringskritiske journalister.
Derfor mener vi, at EU-optagelsesforhandlingerne bør suspenderes, indtil de demokratiske rettigheder igen er sikret.
Jeg håber, at vi i dagens debat kan få opbakning til disse konkrete initiativer.
Jeg vil på baggrund af det og på vegne af Enhedslisten gerne fremsætte følgende:
Nick Hækkerup (S), 2016-11-16:
Det er jo svært at svare på, al den stund at det jo er kontrafaktuelt.
Jeg synes bare, der er grund til at konstatere
den enighed, som vi vel også kan samles om, handler om, at sådan som Tyrkiet opfører sig i øjeblikket, bringer det dem ikke tættere på EU, men længere væk fra EU, og at de brud, der sker, på menneskerettigheder, frihedsrettigheder og almindelige retsstatsprincipper er under al kritik.
Jeg synes også, det er værd at notere sig, at nogle af dem, der har været fremme og udtalt denne kritik, jo præcis er EU, ligesom jeg i øvrigt synes, det er relevant, når det sker i regi af Europarådet eller OSCE.
Altså, jeg synes, det er relevant at gøre det alle de der steder, hvor vi kan presse på, og hvor det internationale samfund kan finde veje til at rejse kritik af det, der foregår i Tyrkiet.
Christina Egelund (LA), 2016-11-16:
Tak for redegørelsen, og tak til hr. Nikolaj Villumsen for hans førstehåndsberetninger fra hans rejse til Tyrkiet, hvor nedtrykkende den end måtte være.
Vi lever i en tid, hvor der sker ting i verden, som vi ikke i vores vildeste fantasi havde troet ville ske nu: Russerne annekterer Krim, Storbritannien melder sig ud af EU, medlemslandene i EU knægter fundamentale frihedsrettigheder, amerikanerne overrasker alle med valget af Trump, demokratiudviklingen går i stampe rigtig mange steder, og den går tilmed tilbage – ikke mindst i Tyrkiet, dette mægtige land, der i mange år har vist gode takter i retning af både økonomisk udvikling og gradvis etablering af demokrati, som vi kender det fra de vestlige liberale og sekulære demokratier.
I de seneste år er det imidlertid gået tilbage, og efter det mislykkede kupforsøg ser det ud til at gå helt galt.
Parlamentarikere og politiske modstandere anholdes og forfølges, uafhængige journalister fængsles, og lærere, dommere og embedsmænd afskediges i hobetal, internationale aftaler krænkes, og det forlyder, at dødsdom kan være på vej til at blive genindført.
Det er i høj grad bekymrende.
Vi har i Liberal Alliance længe været meget skeptiske over for Tyrkiets ønske om at blive medlem af EU, og som situationen er nu, er der ingen udsigter hertil.
Det er helt afgørende, at ikke blot den danske regering, men også det samlede EU gør det krystalklart for den tyrkiske regering, at det er aldeles udelukket, at Tyrkiet kan blive medlem af EU, som situationen ser ud i øjeblikket.
Liberal Alliance støtter derfor det forslag til vedtagelse, som et bredt flertal i Folketinget bakker op om, og vi er bestemt heller ikke afvisende over for Enhedslistens tanke om, at EU suspenderer de igangværende optagelsesforhandlinger, til situationen eventuelt normaliseres.
På den anden side er dialogen med Tyrkiet afgørende af såvel politiske, diplomatiske og økonomiske grunde.
Vi vil derfor overlade det til regeringen at vurdere, om det næste skridt skal være en suspension af optagelsesforhandlingerne, og i Liberal Alliance støtter vi et sådant ønske, hvis det vurderes at være det kloge næste skridt.
Indtil da følger vi udviklingen nøje, og vi forventer, at regeringen har fuld opmærksomhed på situationen både bilateralt og i EU-regi.
Liberal Alliance støtter det fremsatte forslag til vedtagelse sammen med Venstre, Det Konservative Folkeparti, Det Radikale Venstre, SF, Socialdemokratiet og Alternativet.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-11-16:
Det er fuldstændig korrekt, at det var et demokratisk valg; de internationale observatører sagde, at der var nogle forskellige problemer med valget, men generelt var det et demokratisk valg, og det anerkender vi selvfølgelig.
Det betyder jo også, at Erdogan er demokratisk valgt, og vi bliver nødsaget til at håndtere det.
Men derfra og så til at sige, at det er ligegyldigt, hvad der foregår i Tyrkiet – den holdning deler jeg ikke.