runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2021-10-15:
Tak for det, formand.
Jeg vil sige: Sundhedsministerens og sundhedsordførernes effektivitet
kom lige lidt bag på undertegnede, så jeg forsøger lige at få pusten.
Som formanden allerede har sagt, er det tre lovforslag, der sambehandles, og de har jo en slags enslydende emne, fordi det handler om revisionsbestemmelser.
I forhold til L 36 om udskydelse af revisionsbestemmelsen kan man sige at det, vi ligesom diskuterer her, altså substansen, jo er de obligatoriske sprogprøver og den aftale, vi lavede om det, og styrket forældreansvar.
Der skulle være en evaluering af den her lovgivning, men på grund af covid-19-situationen er evalueringen blevet forsinket.
Derfor foreslår vi egentlig bare, at vi venter med at diskutere revisionen, til vi har haft en evaluering.
Det synes jeg er relativt stille og roligt.
Så det er jo på ingen måde et spørgsmål om, at man ikke senere kan vende tilbage til lovgivningen.
I L 38, som handler om ophævelse af revisionsbestemmelsen i forhold til de kommunale internationale grundskoler, foreslår vi egentlig bare, at vi viderefører den mulighed, der er i dag, og at vi kigger på loven igen om nogle år, men at der ikke skal være revisionsbestemmelser.
Det er jo lidt ud fra en betragtning, der handler om det med sådan at sige, at vi automatisk skal i Folketingssalen for at lave noget om.
Altså, vi skal jo i Folketingssalen for at lave noget om, hvis der er grund til at lave noget om, og det kan medlemmer og i øvrigt et folketingsflertal jo altid beslutte, men set med vores øjne er det ikke hensigtsmæssigt, at vi allerede på forhånd, når vi laver en lov, siger, at nu skal vi lave den om igen, for så risikerer vi jo bare, at vi laver ændringer af loven, fordi vi har aftalt det, og ikke fordi det faktisk ville forbedre loven.
Jeg har lovet at hilse fra Radikale Venstre og sige, at de også støtter de tre lovforslag her.
Mette Thiesen (NB), 2021-10-15:
Tusind tak.
Det er egentlig bare sådan et helt lavpraktisk spørgsmål, der handler om, at der står udskydelse af revisionsbestemmelsen i det ene lovforslag, altså L 36, og i de to andre, altså 37 og L 38, står der ophævelse af revisionsbestemmelsen.
Kan ordføreren ikke lige uddybe, hvad argumentet er for, at man ophæver den nogle steder og udskyder den andre steder?
Jens Joel (S), 2021-10-15:
Jeg gav jo argumentet for, hvorfor vi støtter, at man ophæver automatikken i det i de to sidstnævnte lovforslag.
I forhold til det første kan vi sagtens drøfte det, men det er egentlig af respekt for, at det var to forskellige aftalekredse og en delt lovgivning, at vi ikke har lagt op til at fjerne den, men hvis der er ønske om det, kan vi sagtens drøfte det.
Mette Thiesen (NB), 2021-10-15:
Nej, det var måske egentlig det modsatte.
Altså, jeg synes jo altid, det er fornuftigt, at man sætter sig sammen og drøfter den lovgivning, der er, vurderer det igen, evaluerer det osv.
Derfor synes jeg egentlig, det er meget fornuftigt at udskyde revisionsbestemmelsen, men at man altså stadig væk sikrer, at man genbesøger det og gør det bedre.
Ordføreren siger ganske vist det her med, at det skal man nok gøre, eksempelvis i forligskredsen osv., i forhold til det ene af lovforslagene; det er lidt svært at stå og snakke om tre lovforslag på en gang.
Men det var egentlig bare for at sige: Der er det ene, hvor man udskyder revisionsbestemmelsen, og jeg synes, det giver god mening, at man udskyder den, for man kan ikke evaluere på noget, der ikke ligger nogen evaluering på.
Men i de to andre ophæver man den bare og siger: Jamen så må vi ligesom tage det lidt ad hoc.
Det var egentlig det, jeg undrede mig lidt over.
Jens Joel (S), 2021-10-15:
Jamen jeg betragter det ikke som at tage det ad hoc.
Altså, jeg mener sådan set stadig væk, der skal drøftes, evalueres og følges med i det.
Det, jeg synes er underligt, er, at vi herinde i Folketinget laver en lov om, at vi på et tidspunkt skal lave den lov, vi har lavet, om, uanset om der faktisk er en grund til at lave den om, altså om der er noget, der ikke fungerer.
Vi diskuterer jo meget herinde, om vi laver for meget lovgivning, om møllen kværner for meget, og om vi hele tiden på en eller anden måde skal spytte stenene ud herindefra for at virke handlekraftige.
I den forbindelse kan det jo virke lidt mærkeligt, at man pr. automatik siger: Nu skal vi lave noget om i en lov, uanset om der faktisk er et problem.
Men er der et problem, er det jo altid et folketingsflertals, og i øvrigt folketingsmedlemmers, mulighed at fremsætte forslag om at lave noget om.
Den ret ligger ligesom i vores parlamentariske system, og den skal der jo ingenlunde pilles ved.
Liselott Blixt (DF), 2021-10-15:
Mange tak.
Jeg vil gerne spørge ind til L 38, der omhandler kommunale internationale skoler, som ikke har været de største succeser.
Der er lige åbnet en nede på Lolland, men det viser sig, at man ikke kan fylde skolen op, og derfor tager man danske børn ind, som så skal undervises på fremmedsprog.
Er det meningen med loven?
Jens Joel (S), 2021-10-15:
Altså, man kan sige, at meningen med loven jo har været at give en mulighed i kommunerne for at lave noget, hvis de syntes, det var hensigtsmæssigt og nødvendigt i deres kommune.
Det kan også være nogle steder, hvor der er mange tilrejsende, som arbejder på nogle af vores virksomheder – internationale arbejdstagere eller andet.
Og hvordan man ligesom bruger det i kommunerne, er jo op til kommunerne; men det er klart, at første gang vi evaluerede det her, hvor der ikke rigtig var nogen, der havde brugt det, sagde man: Okay, vi giver det lige en chance mere.
Nu er der faktisk nogle kommuner, som har lavet en skole, og der er flere på vej.
Og nej, det er ikke mange.
Men omvendt virker det også underligt at skulle forhindre kommuner i det, hvis de faktisk synes, at det giver mening lokalt.
Men jeg vil ikke dømme om, hvorvidt det er hensigtsmæssigt, at man går den ene eller den anden vej i den kommune.
Liselott Blixt (DF), 2021-10-15:
Det er korrekt, at jeg er opvokset på Lolland, og derfor undrer jeg mig over, at man faktisk gør de her ting og forværrer den situation, man har i nogle kommuner, hvor landsbyskoler lukker.
Så laver man en international skole, som måske gør, fordi der er for langt hen til andre skoler, eller fordi der er andre problemer, eller kommunen nu skal have fyldt skolen op, at man så kan undervise nogle af dem, der kommer for at arbejde med Femernforbindelsen.
Det går så ud over de her danske børn, som er født og opvokset her, og som burde lære det danske sprog som noget af det første; de skal nu lære et andet sprog først.
Mette Thiesen (NB), 2021-10-15:
Vi sambehandler nu her tre lovforslag – et lovforslag, hvor man udskyder revisionsbestemmelsen, og to lovforslag, hvor man ophæver en revisionsbestemmelse.
Jeg synes egentlig, det er et meget godt og sundt princip, at vi, når vi vedtager lovgivning herinde, så også lover hinanden, at vi skal genbesøge det og se, om der skal laves ændringer, eller om det overhovedet stadig er nødvendigt.
Og jeg kan også høre, at der er flere ordførere, der har nævnt det her med, at vi i udvalgsbehandlingen skal kigge på, om vi ikke kan lave det, så det i hvert fald som minimum er en udskydelse af revisionsbestemmelsen og ikke bare en ophævelse på nogle af de andre.
Så er jeg også nysgerrig på at følge L 38 lidt tæt i udvalgsbehandlingen, fordi vi kan se, at der måske ikke er supermeget behov for lige præcis den her lovgivning.
Men jeg glæder mig til udvalgsbehandlingen for alle tre lovforslag.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-10-15:
Det her er en effektiv sambehandling, og det gælder også Det Konservative Folkeparti, da vi har to personer i én, for jeg er her for Mai Mercado, som er vores ordfører på folkeskoleområdet.
Vi støtter både L 36, L 37 og L 38, men vi vil selvfølgelig gerne henstille til, at der bliver foretaget en ordentlig evaluering, både af de obligatoriske sprogtest i L 36, men også i forhold til L 37, altså at der også bliver lavet en ordentlig evaluering dér, og at der bliver indkaldt til forhandling igen, når den evaluering foreligger.
Det er selvfølgelig vigtigt, at vi har et ordentligt grundlag at træffe beslutninger på.
Regeringen har jo også sagt, at den vil prøve at begrænse antallet af lovforslag, så lovprogrammet ikke bliver for stort, selv om vi vist i den her uge havde 34 lovforslag.
Vi mener, at vi skal lave en vurdering, når evalueringen foreligger, og at det skal ske i god tid.
Så vi bakker op.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-10-15:
Som det er fremgået af de foregående ordføreres taler, behandler vi et forslag om at udskyde eller ophæve revisionsbestemmelser i tre forskellige lovgivninger.
Vi har forskellige indgange til de forskellige lovforslag.
Til det første om lovgivning om obligatoriske sprogprøver i udsatte boligområder og om muligheden for at standse børnechecken støtter vi ikke en udskydelse af evalueringen.
Man kunne sige: Betingelserne under coronaen havde måske heller ikke været de bedste betingelser for at opretholde en bestemmelse om sprogprøver og indgreb i børnechecken.
Vi var, da vi behandlede det for et par år siden, inderligt imod indførelsen af den her lovgivning.
Vi synes, det er helt skævt med de her sprogprøver, og at man har en trussel hængende over hovedet om at få frataget børnechecken.
Vi er simpelt hen så grundlæggende uenige i det her forslag, at vi syntes, det var rigtigt, at det meget hurtigt kom til en behandling i Folketinget igen.
Hvad angår gymnasiereformen, vil jeg sige, at vi gerne ser, at der er en række elementer i gymnasiereformen, der ændres.
Der er ingen grund til at remse dem op.
Jeg anerkender, at der har været en forsinkelse dér i forhold til evalueringen, og derfor kunne vi sådan set godt støtte det forslag, der ligger.
Jeg hørte bemærkninger om, at andre partier syntes, det var fornuftigt at udskyde den, og jeg ved egentlig ikke rigtig, hvad forskellen er, for det fremgår jo meget tydeligt af lovbemærkningerne, at regeringen har tænkt sig, at evalueringen skal færdiggøres, så vi kan drøfte den i 2022.
Så jeg har et afslappet forhold til det.
Jeg stemmer gerne for regeringens forslag, hvis regeringen og andre partier synes, det er mere fredsommeligt at skrive, at vi udskyder evalueringen – gerne for min skyld.
Det vigtigste er, at vi kommer til at diskutere den i 2022.
Hvad angår revisionsbestemmelsen om de kommunale internationale grundskoler, vil jeg sige: Måske det samme.
Altså, vi stemte for 6-7 år siden – tiden går jo – ikke for forslaget.
Vi stemte for at udskyde evalueringen, da vi behandlede det for et års tid siden, tror jeg.
Der var der slet ingen kommunale internationale grundskoler .
Derfor kunne det virke tungt at evaluere det.
Nu er der en enkelt.
Igen vil jeg i forhold til de bemærkninger, der ligger i lovforslaget, hvor regeringen skriver, at man forventer, at det om 3-5 år vil være naturligt at tage sagen op igen, sige, at det synes jeg egentlig lyder meget fornuftigt.
Men igen vil jeg lige så fredsommeligt sige: Hvis der kunne være bred enighed om, at man bare udskød evalueringen og revisionen, ville vi heller ikke have noget imod det.
Det er i hvert fald helt åbenlyst, at det ikke giver den store mening at evaluere på baggrund af erfaringer fra en enkelt skole.
Så det første kan vi, selv om vi anerkender problemerne med evalueringen,
ikke støtte.
De to andre kan vi støtte, også i den eventuelt lidt ændrede udformning, som bl.a. Venstres ordfører har peget på.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2021-10-15:
Tak skal du have.
Ordføreren for lovforslaget havde desværre ikke mulighed for at være her i dag, så det er i stedet for mig, der skal gøre rede for SF's holdning.
Vi bakker op om både L 36, L 37 og L 38.
Hvad angår L 36, er vi fortsat ikke tilhængere af, at forældre kan miste børnechecken, hvis deres barn har for meget fravær.
Vi mener, at det er den forkerte vej at gå.
Og vi er desuden imod sprogprøver som stopprøver for børnehaveklassebørn.
Men drøftelsen af lovens indhold tager vi, efter at evalueringen er afsluttet.
I forhold til L 37 har vi bemærket, at danske erhvervsskoler og gymnasier mener, at der kun bør være tale om en udskydelse og ikke om en ophævelse, fordi de er bekymret for, om en manglende forpligtelse i loven kan betyde, at loven ikke bliver revideret.
Med hensyn til L 38 noterer vi os, at ministeriet vil foretage en revurdering af lovens indhold igen inden for en kort årrække med henblik på at sikre, at loven giver kommunerne de rette rammer for at oprette og drive kommunale internationale skoler.
Liselott Blixt (DF), 2021-10-15:
I Dansk Folkeparti stemmer vi for udskydelsen af revisionsbestemmelsen i L 36 og for ophævelsen af samme i L 37.
Til gengæld stemmer vi imod L 38 vedrørende revisionsbestemmelsen, der omhandler kommunale internationale skoler.
Tidligere havde man udskudt en revision af L 38, fordi ingen kommuner havde oprettet en international grundskole – det var det, som ordføreren for Socialdemokratiet sagde.
Men herefter blev der i Lolland Kommune oprettet en, og derudover er der enkelte kommuner, der overvejer at oprette en.
Det er i vores øjne for tyndt et grundlag til at lade loven træde i kraft og ophæve revisionsbestemmelsen, især fordi kommunale internationale grundskoler ikke er nødvendige.
Dansk Folkeparti støtter, at private og friskoler kan lave internationale skoler.
Det er rigtig fint, men vi ser ingen grund til, at kommunerne involverer sig i det.
Revisionen viser også, at kommunale internationale skoler ikke har et tilstrækkeligt internationalt elevgrundlag, hvorfor skolerne så skal fyldes op af danske elever, der så skal undervises på et fremmedsprog i stedet for på dansk.
Vi synes, at det er et skråplan, og derfor stemmer vi fortsat imod kommunale internationale grundskoler.
Men vi vil stille nogle spørgsmål undervejs, specielt i forhold til den her skole på Lolland-Falster.
Der vil jeg da spørge ind til, hvad det er for nogle skoler, der ligger i omegnen.
Kommer vi til at lukke nogle af landsbyskolerne ned?
Det er et meget ømtåleligt sted at begynde at eksperimentere.
Vi har rigeligt af problemer på Lolland-Falster.
Så det er bare for at sige: Jeg synes, at man leger med ilden.
Så det er i hvert fald noget, vi vil spørge ind til.
Stén Knuth (V), 2021-10-15:
Tak for ordet.
Corona har jo haft en enorm betydning for hele menneskeheden og sådan set også for virksomheder herhjemme og også for det politiske virke.
Man kunne jo kalde det for senfølger af coronaen med de mange lovgivninger og evalueringer og revisioner, vi skal igennem.
Vi sambehandler L 36, L 37 og L 38 i dag, hvis samlende overlægger er evaluering, revision, udskydelse eller ophævelse.
I forhold til L 36 er vi med på at udskyde revisionen, som ligger i revisionsbestemmelsen i forslaget her.
I forhold til L 37, som jo er en revision af gymnasieloven, som vi vedtog for nogle år siden, er vi nok ikke med på at ophæve, men måske mere at udskyde, og det hænger også lidt sammen med den tidligere drøftelse, der var mellem Socialdemokratiets ordfører og Nye Borgerliges ordfører på området.
Vi synes også, at det her med, at der ligger en bagkant på noget af det, gør, at vi mødes.
Så kan det godt være, at man hurtigt bliver enige om, at alt er, som det skal være, og at man kan arbejde videre med den lov, som nu engang er; men vi ser også gerne, at den ikke bliver ophævet, men at vi nok nærmere udskyder den dialog, som vi så kan have i udvalget på vej hen mod første-, anden- og tredjebehandlingen.
I forhold til L 38 er vi sådan set også med på ikke at ophæve, men at udskyde.
Som Socialdemokratiets ordfører også nævnte, er der faktisk flere skoler, der er på vej, og flere kommuner, der er på vej, og derfor kunne vi godt have en interesse i at få diskuteret videre, om man skulle lande på en 3-årig aftale, der hedder, at vi så evaluerer om 3 år.
Lad os kigge ind i loven, altså holde fast i, at vi fortsat skal revidere den netop for at få en samtale om, om alt er, som det skal være.
Så kan man jo arbejde videre med den lov, som ligger.
Og ligger der i evalueringen om 3 år noget, der gør, at vi skal rette, så får vi også gjort det.
Men overordnet set
kan godt følge de tre anbefalinger, der ligger her.
Vi vil bare gerne have lov til at diskutere videre, i forhold til at man ikke ophæver, men udskyder.
Jens Joel (S), 2021-10-15:
Jeg tænker, at man også lærer sprog, inden man kommer i skole.
Jeg ved faktisk ikke helt, hvad ordføreren mener, men hvis ordføreren mener, at vi skal gribe ind over for det kommunale selvstyre på det her område, så er det jo det modsatte, der ligger i det her.
Vi har givet den mulighed – i øvrigt for nogle år siden – og der er nogle kommuner, der benytter sig af den.
Det er ikke ret mange.
Man kan jo godt være uenig i det, der bliver gjort på Lolland, og man kan jo sagtens diskutere med kommunalbestyrelsen, men vi respekterer, at de har gjort det, for det er den mulighed, de har fået med lovgivningen.
Og den foreslår jeg ikke at tage væk, på baggrund af at man er uenig i, hvad der sker på Lolland.
Sådan er det jo med rigtig meget kommunal selvbestemmelse, at man kan være uenig i den måde, kommunerne bruger den på, men ikke dermed vil afskaffe eller indskrænke den.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-15:
Jamen det er et godt spørgsmål.
Der kan ordføreren jo filosofere lidt over, hvorfor medicinalindustrien ikke har været interesseret i at skabe den evidens og finansiere den forskning, som man jo gør på mange andre områder, når det handler om lægemidler.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-10-15:
Ja, det tænkte jeg nok, for det er jo et område, som ordføreren er meget inde i.
Men det, der undrer mig lidt ved den tilgang, der er til området her, er, at vi jo normalt pålægger virksomheder at komme med evidens for, at et eller andet præparat, de ønsker at sælge, virker, at det er sikkert, og hvordan det skal bruges, inden vi tilbyder det til patienter.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren elaborere lidt på, hvorfor man ligesom vender tingene på hovedet i denne ordning og ikke kræver det af virksomhederne.
Hvorfor er det pludselig nogle andre, der skal løfte den opgave?
Jane Heitmann (V), 2021-10-15:
Jeg er helt med på, at ministeren da forhåbentlig går på talerstolen til sidst, så det var en fortalelse fra min side.
Men jeg vil da gerne spørge Socialdemokraterne om noget: Hvordan håndterer vi den udfordring, at lægerne efterspørger en ny behandlingsvejledning, så de føler sig mere trygge ved at udskrive medicinsk cannabis?
Det adresserer det her lovforslag jo ikke.
Hvad er Socialdemokraternes svar til lægerne, som efterspørger både protokolleret vidensindsamling og en ny behandlingsvejledning?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-10-15:
Det første, jeg gerne vil svare, er, at jeg ikke afviser, at der kan sættes et andet beløb af.
Jeg konstaterer bare, at der i finanslovsudspillet er afsat det her millionbeløb til det, og de partier, der ønsker at tage ansvar og være en del af aftalen, kan jo så presse på, hvor det skal være.
Hvis der er ønsker fra læger, i forhold til hvordan de kan få større tryghed, så det her kan komme mere i brug, er vi meget åbne over for at se på det og at indgå i en dialog om det.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-15:
Tak for en fremragende tale.
Hvor er det dejligt, at fru Jane Heitmann er så dybt inde i den her sag og tør sige tingene, som de er.
Det første her er egentlig lidt en kommentar: Ja, Lægemiddelstyrelsen er fodslæbende.
Det er næsten umuligt at få godkendt præparater til brug i Danmark.
Derimod kan man eksportere dem til Tyskland, hvor vi heldigvis kan eksportere mange gode danske præparater, og det duer jo ikke, at vi ikke har en Lægemiddelstyrelse, som er i stand til at være så fleksibel, at vi kan få godkendt danske præparater, også fordi vi er nødt til at have de samme præparater over længere tid i Danmark for at sikre forskning i det.
Jeg har lige hørt, at et af de få tilbageværende stabile præparater, som 200 patienter bruger, netop er udgået.
Så min første kommentar er: Tak, og Alternativet vil bakke rigtig meget op for at sikre fleksibilitet i Lægemiddelstyrelsen.
Jane Heitmann (V), 2021-10-15:
Jeg vil bare gerne kvittere for Alternativets bemærkninger her, og jeg er helt enig med ordføreren i, at der er brug for handling.
Vi kan og vi skal gøre det meget bedre, og det håber jeg naturligvis sker.
Jeg kan høre, at vi i hvert fald er helt på linje med Alternativet i forhold til at lægge os i selen for, at vi kan få skabt et bredt flertal, så ordningen kan blive en succes, så vi får bedre behandlingsvejledninger, så der bliver mere protokolleret viden, så der bliver bedre vejledninger til produktgodkendelserne, og så der bliver dyrkningsretningslinjer.
Der er så mange hjørner i det her, hvor der er plads til forbedringer, og jeg bliver rigtig glad, hvis Venstre og Alternativet kan samarbejde om det, forhåbentlig sammen med et bredt flertal her i Folketinget.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-15:
Ja, mon ikke der er flere partier, der er med på at få styr på det.
I forlængelse af det, som ordføreren siger, kommer vi også til økonomien.
For det er fuldstændig rigtigt, at der er sat 5 mio. kr. af over 4 år, men min opfattelse er også, at det er til tilskud, og det er jo ikke engang en forhøjelse af tilskuddet.
Så det involverer ikke engang flere patientgrupper.
Derimod mangler vi jo fuldstændig en økonomisk finansiering af det videnskabelige setup, som skal levere i forhold til alle de ønsker, som ordføreren nævner, og som Alternativet også har.
Vil Venstre være med til at presse på, for at vi får den økonomi, der skal til, for at vi får det videnskabelige setup, der gør, at vi ikke om 4 år står og skal til at forlænge forsøget igen?
Jane Heitmann (V), 2021-10-15:
Altså, som jeg nævnte i min ordførertale, vil vi rejse det under forhandlingerne omkring forskningsreserven.
Så jo, vi vil meget gerne bidrage til at presse på for, at også regeringen sætter flere midler af til et helt nødvendigt område – også et beløb, som ligger ud over de 5 mio. kr.
Trine Torp (SF), 2021-10-15:
Tak for ordet.
Det er ikke SF's sundhedsordfører, der står her lige nu – I må nøjes med mig.
Vi vil i SF gerne støtte lovforslaget om at forlænge forsøgsordningen med medicinsk cannabis, da vi kan se, at det for nogle patienter har haft en gavnlig effekt i forhold til bl.a. smertelindring.
Vi mener også, at forsøgsordningen har kørt for kort tid til, at vi kan se de egentlige effekter.
Derfor ønsker vi også, at vi skal inddrage lægerne mere, sørge for fortsat løbende forskning på området og forholde os til, at ikke alle har råd til produkterne.
Det skaber nemlig ulighed i sundhed.
Vi ved godt, at flere har oplevet problemer med at få udskrevet en recept på medicinsk cannabis hos deres praktiserende læge.
Vi skal sikre lægerne nogle bedre vejledninger.
Vi ved også godt, at patienterne synes, at priserne er for høje, og derfor bliver det købt på andre måder ulovligt.
Vi er glade for, at de danske producenter får permanent produktionstilladelse, men det er selvfølgelig vigtigt, at deres produkter kan sælges til danske patienter.
Vi ved godt, at der er problemstillinger, som ikke er adresseret i det her lovforslag, men vi har tillid til, at ministeren og aftalekredsen er indstillet på at drøfte dem, såvel forsøgsordning som priser, senere.
Det må ministeren selvfølgelig gerne bekræfte.
SF støtter som sagt lovforslaget.
En forudsætning for at kunne lave bedre behandlingsvejledninger er jo også, at vi får mere viden, og indtil videre – sådan som jeg har forstået den ordning og den aftale, man har haft – har man primært indsamlet viden om bivirkninger, som skal indberettes fra lægerne, altså ligesom erfaringsopsamling.
Det er klart, at der er brug for noget forskning på det her område, hvis man skal lave nogle ordentlige behandlingsvejledninger.
Så det hænger selvfølgelig sammen.
Jane Heitmann (V), 2021-10-15:
Også her er jeg jo fuldstændig enig med Socialistisk Folkeparti.
Der skal mere viden til.
Nu hørte ordføreren jo min ordførertale, hvor jeg nævnte, at vi vil rejse det her under forhandlingerne om forskningsreserven.
Socialistisk Folkeparti har jo mulighed for at rejse økonomispørgsmålet under finanslovsforhandlingerne, for det koster at generere viden.
Hvilken vej vil SF gå?
Vil I støtte Venstres ønske under forhandlingerne om forskningsreserven, eller er det noget, SF vil løfte ind i finanslovsforhandlingerne?
Det er bare sådan lige for at få en fornemmelse af, hvor helhjertet SF kaster sig ind i kampen her for danske patienter.