Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-26:
Grønland er som bekendt ikke medlem af EU, faktisk gik vi før briterne og trådte ud af EF, som det hed dengang, allerede i 1985.
Og så kan man stille sig selv det spørgsmål: Hvorfor er det så vigtigt, at vi blander os i den her forhandling?
Og til dem, der ikke helt ved, hvad OLT står for, kan jeg sige, at det betyder oversøiske lande og territorier.
Og Grønlands rolle som OLT-land bunder jo i relationen til Danmark og rigsfællesskabet, og derfor vil Inuit Ataqatigiit i Folketinget gerne komme med nogle bemærkninger til udenrigsministerens redegørelse om udviklingen i EU-samarbejdet.
Når man læser redegørelsen, er det tydeligt at se, at Brexit er det altoverskyggende emne, når vi snakker om EU.
Briternes udtræden af EU har en stor betydning for de tilbageværende 27 medlemslande, men det har også en rigtig stor betydning i forhold til handelsaftaler med briterne fremadrettet.
Det har det også i forhold til Grønland, særlig på fiskeriområdet, men det er ikke det, som jeg vil komme ind på i mit ordførerindlæg i dag.
Det er sådan, at EU i 2016 kom med deres politik for Arktis, og EU ønsker også at have en observatørplads i Arktisk Råd, hvor Grønland og Danmark spiller en meget central rolle.
Vi ved også, at der har været sager, som har haft en mere skadelig karakter for Grønland i EU-sammenhæng, nemlig forbuddet mod salg af sælskind i EU, som har haft en rigtig negativ betydning for Grønlands salg af sælskind og har sat ridser i EU's renommé i Grønland.
Men selv om Grønland står uden for EU, er der dog overvejende tætte og gode relationer til EU fra Grønlands side.
Og i 2015 indgik formanden for naalakkersuisut, hr. Kim Kielsen, daværende statsminister fru Helle Thorning-Schmidt og kommissionsformand Jean-Claude Juncker en fælleserklæring mellem Grønland, Danmark og EU.
Og ånden i den fælleserklæring var, at EU ønsker at udvikle og udvide relationen til Grønland.
Desværre ser vi med EU's flerårige finansielle ramme, som er blevet lagt frem for ikke så lang tid siden, at der er lagt op til et brud med den fælleserklæring, og det vil vi gerne sætte nogle ord på fra IA's side.
For som følge af fælleserklæringen fra 2015 er der blevet fornyet en partnerskabsaftale, det såkaldte grønlandsinstrument, og der er også blevet fornyet en fiskeriaftale med EU.
Hensigten med de her to erklæringer er, at de skal indgås samtidig og ses i deres helhed, fordi de udgør det samlede samarbejde, som der er mellem Grønland og EU.
Grunden til, at jeg nævner det, er, at det er vigtigt at understrege, at det samarbejde, der er mellem EU og Grønland, er til gensidig gavn, og at vi er nødt til at se de her to aftaler i deres helhed.
Med det, som der er blevet lagt op til fra EU's side, er man i gang med at bryde med det, fordi man har lagt op til et mindre budget i forhold til partnerskabsaftalen.
Partnerskabsaftalen, som man har indgået, er et rigtig vigtigt område, som man støtter op om rundtomkring i Grønland, for det er nemlig konkrete indsatser i forhold til at højne uddannelsesniveauet i Grønland.
Det er et område, som vi i Grønland bruger en masse tid, penge og politisk energi på, fordi det har en rigtig stor betydning for vores unge, men også for Grønlands fremtid.
Og helt konkret betyder partnerskabsaftalen et tilskud, et bidrag, kan man sige, fra EU på 1,6 mia. kr. over en 8-årig periode til Grønland og uddannelsesområdet i Grønland.
Vi kender alle sammen de udfordringer, som der er på uddannelsesområdet i Grønland, så det vil jeg ikke bruge en masse tid på at nævne, men bare understrege, at det bidrag, som EU kommer med, er meget kærkomment i forhold til det behov, som vi har i Grønland.
I den flerårige finansielle ramme, som EU har lagt op til diskussion i Europa-Parlamentet, og som skal gælde fra 2021-2027, er der lagt op til en meget markant besparelse i forhold til EU's nuværende partnerskabsaftale med Grønland.
I stedet for vil EU fordele de her 165 mio. kr. blandt OLT-landene, og det vil sige, at vi skal ud at slås om de her penge.
Og min pointe er, at det sådan set ikke behøver kun at være Grønland, der føler sig snydt med det budget, der er lagt op til, eller den ramme, der er lagt op til, jeg synes sådan set også, at Danmark bør føle sig snydt.
Derfor vil jeg appellere til, at man også her fra Folketingets side, fra regeringens side og også fra de danske medlemmer af Europa-Parlamentets side tager den her sag op, for det er enormt vigtigt for os alle sammen i forhold til den hensigtserklæring, den fælleserklæring, som blev lavet tidligere, og som Danmark jo også har underskrevet, at sikre, at den intention, der var der, skal vi selvfølgelig leve op til.
Der skal vi ikke forringe relationen, men vi skal tværtimod netop udvikle og udvide den relation, som der skal være mellem Grønland og EU i fremtiden også.
Med disse bemærkninger vil jeg derfor gerne stille et konkret spørgsmål til udenrigsministeren om, hvorvidt regeringen har tænkt sig at tage initiativ til at fastholde den nuværende bevilling til partnerskabsaftalen mellem Grønland, Danmark og EU.
I øvrigt kan man sige, at det jo er et flertal i Folketinget, som har bakket op om den her fælleserklæring, så det er jo sådan set også et politisk ønske, både fra Grønland, men også fra Danmark, også her i Folketinget, at vi skal sikre, at EU bidrager til uddannelsesområdet i Grønland.
Tak for ordet.