Morten Bødskov (S), 2024-11-12:
Tak for det, formand, og tak for debatten, som jeg egentlig er meget glad for.
Jeg tror, at det i de her spørgsmål er vigtigt med for det første grundig debat, og for det andet at synspunkterne kommer frem.
Jeg håber dog alligevel, at vi vil være i stand til at finde hinanden.
For hvis store dele af dansk erhvervsliv og de selskaber, vi taler om her, havde siddet og hørt på den her debat, tror jeg at nogle af dem måske ville foranlediges til at ryste lidt på hovedet, fordi den politik, som de rent faktisk bruger tid på at gennemføre og arbejder for i det daglige, på lange stræk trækker i den her retning.
Det er jo kun godt, og derfor er det for mig at se også et bevis på, at forslaget på ingen måde rammer ved siden af skiven.
Jeg tror, vi alle sammen kender overskrifterne og overskriften fra medierne om, at der er flere topchefer, der hedder Lars, end der er kvinder i toppen overhovedet i dansk erhvervsliv.
Faktum er, at der er for få kvinder på ledelsesgangene og i bestyrelseslokalerne.
Blandt de største børsnoterede selskaber i Danmark er det kun omkring 31 pct. af alle ledelsesmedlemmer, som er kvinder.
Det kan vi ikke være tilfredse med, og det matcher efter regeringens opfattelse ikke de værdier, der skal være bærende for os og det danske samfund.
For diversitet er, som det også har været fremført her under debatten, noget, der kan berige både beslutninger og også bundlinjen.
Men vi må også erkende, at forandringen jo altså ikke kommer af sig selv, i hvert fald ikke i et tempo, som vi kan være tilfredse med.
Det er en af grundene til, at vi fremsætter det her lovforslag, og lovforslaget er jo en implementering af kønsbalancedirektivet.
For vi skal skubbe på de normer og sikre at fjerne de benspænd, der ligger i vores kultur og, som det jo også har været sagt heroppe, struktur i vores samfund; de benspænd, som netop skaber skævhederne i vores erhvervsliv.
Lovforslaget gennemfører som sagt kønsbalancedirektivet om en mere ligelig kønsfordeling i ledelsen i større børsnoterede aktieselskaber, og vi foreslår, som det også har været omtalt, fuld implementering af direktivet, for vi ønsker at skabe mere balance.
Vi ønsker at fremme ligestilling mellem kønnene.
Det betyder, at selskaberne fremover skal have et mål – et mål – om, at den øverste ledelse skal bestå af 40 pct. af det underrepræsenterede køn efter den 30. juni 2026.
Det gælder altså, uanset om det er mænd eller kvinder, der er underrepræsenteret i det enkelte selskab.
Forslaget gælder kun for visse større børsnoterede aktieselskaber.
Det er selskaber, som man må, tror jeg, erkende både her og i andre sammenhænge har et helt særligt ansvar for at sætte retningen for vores samfund – nogle af dem gør det i forvejen – og for ikke mindst at præge kulturen i vores samfund.
Det ved jeg også at de her selskaber faktisk meget gerne vil, og mange af dem gør det som sagt allerede.
Men vi kan og skal gøre endnu mere, og det er så det, vi gør nu.
Hvis selskaberne ikke når måltallet på 40 pct. inden sommeren 2026, bliver de forpligtet til at ændre processen for udvælgelse af kandidater til bestyrelsen.
Det indebærer bl.a. at opstille klare, men neutrale kriterier, der skal anvendes ved udvælgelsen af kandidater, og at der gives fortrin til en kandidat af det underrepræsenterede køn, hvis to kandidater er helt lige på baggrund af de her opstillede neutrale kriterier.
Men jeg tror, det er vigtigt, at vi bliver nødt til at skubbe på for at skabe det, som regeringen og andre partier her i Folketinget betragter som en positiv forandring af vilkårene for at drive virksomhed i Danmark og de strukturer og den kultur, som præger vores samfund i øvrigt.
Med de ord ser jeg frem til behandlingen af forslaget i Folketingets Erhvervsudvalg.
Tak for ordet, formand.