runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Flyvholm (EL), 2017-10-26:
Fra Enhedslistens side kan vi også støtte det her forslag, fordi det giver nogle bedre uddannelsesmuligheder for en ret stor gruppe studerende og netop også kan være godt for de studerende, som lærer at kombinere skolebænk og arbejde.
Vi har også set, at nogle af de folk, som allerede er ude på arbejdsmarkedet og gerne vil videreuddanne sig, også kan have gavn af den her ordning, så de kan fortsætte med at arbejde samtidig.
Så det synes jeg sådan set er rigtig fornuftigt.
Det er alt sammen også noget, der er påpeget i høringssvarene af de organisationer, som er kommet med kommentarer.
For det første har det været det helt centrale for os i hele debatten om det her forslag, at den her forsøgsordning ikke skal misbruges til at skaffe billig arbejdskraft til det private arbejdsmarked.
Det er altså helt afgørende, at de studerende, som kommer på den her forsøgsordning, skal kunne arbejde under nogle ordentlige forhold, der gør det muligt for dem at få både studieliv og arbejdsliv til at hænge sammen og have økonomi til, at det fungerer, ved siden af at deres familieliv også skal kunne hænge sammen.
Ellers så duer det jo ikke, hvis det bliver alt for presset.
Den anden bekymring er, at jeg synes, at det er ærgerligt, hvis den her forsøgsordning begrænses til kun at være rettet mod det private arbejdsmarked.
Det kan sagtens være meget oplagt her i forsøgsperioden at se på, om der er nogle steder, hvor et lignende samspil med f.eks. den offentlige administration eller nogle velfærdsarbejdspladser kan fungere godt.
Så jeg håber også, at vi kan drøfte, om ikke man kan have sådan en lidt lempelig praksis for det, sådan at hvis der kommer universiteter og gerne vil prøve at oprette en uddannelse, der er rettet mod det, er det noget, vi kan se på.
For det tredje vil jeg sige, at når vi overhovedet står her i dag og skal behandle forslaget om sådan en erhvervskandidatuddannelse, skyldes det jo, at uddannelsesinstitutionerne er blevet puttet i en alt, alt for stram spændetrøje på grund af fremskridtsreformen.
Tidligere var det muligt for uddannelsesinstitutionerne at lave noget, der minder utrolig meget om den her erhvervskandidatuddannelse, det kunne de sådan set bare gøre selv, hvis de gerne ville.
Vi har det f.eks. i revisoruddannelsen, som også har set sådan ud i lang tid.
Det er i hvert fald værd at overveje.
Til allersidst vil jeg tilføje, at det er vigtigt for os i Enhedslisten, at den her deltidsuddannelse bare er et supplement og en mulighed for de studerende, der gerne vil.
Det er også sådan, jeg opfatter forslaget, så der er ikke noget problem i det, men i en tid, hvor der er ret meget uro om de studerendes uddannelsesstøtte, altså SU'en, er det vigtigt for mig at sige, at alle uddannelser selvfølgelig også skal kunne tages under almindelige forhold på fuld tid og med en ordentlig og dækkende SU til de studerende.
Anni Matthiesen (V), 2017-10-26:
Tak, hr. formand.
I Venstre er vi rigtig glade for, at vi i dag åbner op for, at universiteterne og de videregående kunstneriske uddannelsesinstitutioner nu får mulighed for at lave en forsøgsordning – en forsøgsordning, hvormed der kan udbydes en 4 årig erhvervskandidatuddannelse på deltid.
De kandidatstuderende på denne forsøgsordning skal sideløbende med deres studier være i relevant beskæftigelse enten hos en arbejdsgiver eller som iværksætter.
De studerende får jo afprøvet at være på arbejdsmarkedet, samtidig med at de får afprøvet deres teori i praksis, og virksomhederne får på den her måde kvalificeret arbejdskraft og adgang til splinterny viden.
Erhvervskandidatordningen har længe været efterspurgt af interesseorganisationer og studerende, da mange nyuddannede uden erhvervserfaring faktisk oplever at blive fravalgt til jobsamtaler, da de bliver udkonkurreret af kandidater med erhvervserfaring.
Det er vores forhåbning, at erhvervskandidatuddannelsen kan komme denne problemstilling i møde.
I Venstre vil vi gerne bidrage til at bygge bro mellem det private arbejdsmarked og uddannelsessystemet.
Analyser viser jo også, at langt de fleste nyuddannede kandidater skal finde et job på det private arbejdsmarked efterfølgende.
Herudover ønsker vi også at give de studerende mere frihed i uddannelsessystemet.
Vi mener, at den her ordning vil give dem mere frihed til også at afprøve arbejdsmarkedet, inden de bliver færdiguddannet.
Afslutningsvis vil jeg blot opsummere, at vi i Venstre mener, at den her ordning er en god måde at skabe kobling mellem uddannelsessystemet og arbejdsmarkedet på, og vi glæder os, forhåbentlig ligesom de andre partier, til at være med i udvalgsbehandlingen.
Tilde Bork (DF), 2017-10-26:
Vi behandler her lovforslag L 48.
Lovforslaget går ud på, at universiteter og kunstneriske uddannelsesinstitutioner som en forsøgsordning kan ansøge ministeren om godkendelse til at udbyde en allerede godkendt 2-årig heltidskandidatuddannelse som en 4-årig kandidatuddannelse på særlige vilkår for personer i relevant beskæftigelse.
I forsøgsordningen lægges der op til, at der i første omgang godkendes op til 20 heltidskandidatuddannelser, der fremover også vil udbydes som erhvervskandidatuddannelser.
For at man som studerende kan blive optaget på erhvervskandidatuddannelsen, kræver det en dokumenteret ansættelsesaftale på en relevant arbejdsplads.
Forsøgsordningen lægger også op til, at iværksættere kan søge ind på erhvervskandidatuddannelsen.
Dette kræver, at man har en fagligt relevant virksomhed, der har omsætning og indtægtsgivende aktiviteter.
Vi synes, det er positivt, at der skabes en bedre kobling mellem erhvervsliv og de studerende.
Og jeg glæder mig faktisk næsten allerede til at se evalueringen, der kommer, på forsøgsordningen, men indtil videre glæder vi os først og fremmest til udvalgsbehandlingen.
Mette Reissmann (S), 2017-10-26:
Det har gjort os til et rigt samfund med lige muligheder.
For uddannelse hænger jo sammen med, at man kommer i beskæftigelse, at man får et arbejde.
Uddannelse giver frihed for den enkelte til at forme sin egen tilværelse, og uddannelse sikrer, at vi som samfund hele tiden og til stadighed har dygtige og kompetente medarbejdere, der kan løfte både virksomheder og vores offentlige sektor.
Når vi taler om uddannelse, er vi også nødt til at insistere på, at uddannelse skal have bedst mulig sammenhæng med arbejdsmarkedet, både for den enkelte unge, der bruger flere år på at dygtiggøre sig, går til eksamen, slider i det og afleverer opgaver, og for at vi som samfund får glæde af de kompetencer, de unge tilegner sig undervejs.
Med de tusindvis af unge mennesker, der hvert eneste år starter på en videregående uddannelse, har den opgave aldrig været vigtigere, end den er i dag.
Med L 48 sikres der også en bedre sammenhæng mellem arbejdsmarkedet og mellem uddannelserne.
Et forsøg med erhvervskandidatordningen betyder, at vi tager et vigtigt skridt i retning af at give de studerende bedre muligheder for at få praksiserfaring.
Samtidig får virksomhederne mulighed for at få den nyeste viden ind i organisationen til gavn og glæde for strategiske satsninger.
Socialdemokratiet har i forbindelse med vores vækstudspil i marts i år også foreslået, at der sættes gang i ordningen.
Derfor er der kun grund til at kvittere for, at vi også her i dag kan førstebehandle et lovforslag, der indeholder de samme tanker.
Med erhvervskandidatordningen får vi en god mulighed for at skabe bedre sammenhæng mellem studerende og virksomheder.
Forslaget omfatter som bekendt også studerende, der har en faglig relevant selvstændig virksomhed.
Det er positivt, særlig fordi vi ved, at iværksættervirksomheder, der er startet af universitetsstuderende, klarer sig godt.
I forhold til den konkrete udmøntning af forsøget med erhvervskandidatordningen, er der jo så også nogle udfordringer, særlig netop for de studerende, der vil bruge ordningen til at starte en virksomhed.
Bl.a. påpeges der jo også i høringssvarene, at der er en særlig økonomisk udfordring for den gruppe, der skyldes, at iværksættervirksomheden som hovedregel ikke er indtægtsgivende i den første del af sin tid fra den startes og så fremefter, og det hænger ofte sammen med, hvis vi ser i lovforslaget, studiestarten.
Det er jo ikke helt hensigtsmæssigt, for det kan jo betyde, at gode ideer ikke får luft under vingerne, og at vi netop på denne måde ligesom afholder nogle fra at gå i gang med en erhvervskandidatordning.
Under alle omstændigheder bakker Socialdemokratiet op om lovforslaget.
Forsøget med erhvervskandidatordningen er et vigtigt skridt i den rigtige retning, og vi ser frem til både debatten i udvalget, men også til at følge ordningen og se, hvordan den kommer til at udmønte sig.
Søren Pind (V), 2017-10-26:
Absolut, formand.
Tak for ordet.
Tillykke til SF's ordfører.
Hvor er det dejligt at høre en SF'er, der så tydeligt siger Socialistisk Folkeparti.
Det er jeg glad for.
Så hjerteligt tillykke med debuten her.
Hvorom alting er, er det et centralt formål med institutionsakkrediteringen at udvikle de videregående uddannelsers kvalitet og relevans.
Det betyder, at der skal være klare og hensigtsmæssige rammer for den eksterne kvalitetssikring af uddannelsesinstitutionerne.
Med det her lovforslag foreslås en række ændringer, som har til formål at justere og smidiggøre reglerne, som også en række ordførere har været inde på.
I lovforslaget nu her fastlægges uddannelsesinstitutionernes mulighed for at oprette nye uddannelser inden for fagområder, hvor institutionen ikke har et videnskabeligt eller fagligt miljø i forvejen.
Det sker gennem hensigtsmæssige mekanismer, som understøtter den faglige forankring af nye uddannelser og uddannelsesudbud.
Det foreslås desuden, at perioden, hvor der kan gives betinget positiv institutionsakkreditering, forlænges fra 2 til 3 år.
Perioden på 2 år har vist sig at være for kort.
Uddannelsesinstitutioner, der er ved at gennemgå institutionsakkreditering, vil med forslaget få mulighed for at vælge frem for at afvente afgørelsen om akkreditering, når de skal have godkendt nye uddannelser, og det giver mulighed for en mere smidig proces.
For de maritime uddannelsesinstitutioner, der ikke udbyder videregående uddannelser, giver institutionsakkreditering ikke god mening, og det har en række af ordførerne også været inde på.
Derfor foreslår vi altså, at de ikke skal gennemgå institutionsakkreditering.
Endelig foreslås det, at kriterierne for institutionsakkreditering fremadrettet også skal omfatte kvalitetssikring af uddannelsesinstitutionernes prøve- og eksamenssystem.
Dette forslag er en opfølgning på en af anbefalingerne fra Censorudvalget.
Med de ord vil jeg sige tak for debatten.
Jeg er glad for den brede støtte til forslaget.
Carsten Bach (LA), 2017-10-26:
Det går jo stærkt, når vi i Folketingssalen skal behandle noget så ophidsende som gebyrer og morarenter, som opkræves af kommuner og regioner.
Lovforslaget giver, som vi allerede har hørt flere af ordførerne tidligere berette, kommunalbestyrelsen mulighed for at bestemme, at der skal betales gebyr i forbindelse med udlægsforretninger, og den gebyropkrævning vil sikre mere effektivitet i inddrivelserne ude i kommunen.
Og det er jo svært at argumentere imod det, specielt når vi nu i Liberal Alliance er så effektiviseringsivrige, som vi nu engang er.
Så derfor støtter Liberal Alliance selvfølgelig også lovforslaget.
Ida Auken (RV), 2017-10-26:
Det er jo en af de sager, hvor man er rigtig glad for, at man har fået en tale med fra sin kollega – så nu vil jeg læse den op.
Vi støtter lovforslaget.
Og uanset hvem der har fundet på frikommuner, kan man kun glæde sig over, at der er så bred opbakning til det i Folketinget.
Jeg synes egentlig, det er en af de ting ved det danske demokrati, som er rigtig, rigtig godt, at vi tør prøve nogle ting af, at vi tør lære noget af det, give nogle friheder.
For det er, som nogle ved, svært, når man bare vil fjerne regler, for der er også tit et formål med regler, så det at gøre det under trygge vilkår, hvor man eksperimenterer og ser, om man kan fjerne noget, uden at borgerne taber alle deres rettigheder, er en rigtig god måde at gøre det på.
Man kan henvise til Donald Trump.
Der var ikke grænser for de regler, der skulle fjernes under Donald Trump, men når de begynder at pille ved dem, bliver det aldrig til så forfærdelig meget.
Men frikommuneforsøgene er jo en rigtig god måde at gøre det på, nemlig at gøre det i et eksperimentarie, at gøre det i et lukket rum og finde ud af, hvad der virker, og om borgerne stadig væk er sikret de samme standarder og rettigheder, selv om man fjerner nogle regler.
Vi taler jo meget om papirnusseri og bureaukrati og regler og om, at tiden går fra kerneopgaverne, og hvad gør man så ved det?
Ja, det er f.eks. at give kommunerne nogle muligheder for at administrere uden en masse regler.
Og på den måde kan vi jo se, om velfærden virkelig bliver dårligere, for det kunne også være, den blev bedre, ved at man fjernede nogle regler.
Så det gør vi i dag med lovforslag L 61, og det støtter Radikale Venstre.
Torsten Gejl (ALT), 2017-10-26:
Vi kan melde os i koret af dem, som i hvert fald ikke har fundet på det her.
Men det ville vi egentlig gerne have været med til at gøre, for vi er ret vilde med forsøg og forsøgsvirksomhed – og kommunal forsøgsvirksomhed.
Vi har sådan et slogan, der hedder: mere samfund, mindre stat.
Og det er f.eks., at kommuner får lov til selv at undersøge nye velfærdsløsninger sammen med lokale organisationer og borgere.
Nogle gange synes jeg, det er sådan, at ideer, der kan hvirvle støvet helt vildt op herinde på Christiansborg og få folk til at rynke panden rigtig meget, viser sig at fungere rigtig fint, når de så bliver prøvet af i kommunerne.
Vi vil selvfølgelig gerne i udvalgsarbejdet være med til at se på nogle af de småknaster, der bliver nævnt af nogle af de andre ordførere.
Jeg vil også godt sige, at selv om vores begejstring for forsøgsvirksomhed er stor, vil vi følge det her nøje, og de her forsøg kan jo stoppes, hvis de skulle vise sig at gå i den forkerte retning.
Og hvis de ikke går i den rigtige retning, har vi da bestemt heller ikke tænkt os at stemme for, at de bliver gjort permanente.
Med de ord vil jeg sige, at vi støtter den her pakke.
Carsten Bach (LA), 2017-10-26:
Jeg vil helt indledningsvis konstatere, at Liberal Alliance selvfølgelig støtter det konkrete lovforslag.
Så kan vi lade de store slås om, hvem der har fundet på hvad og hvornår, for det skal bestemt ikke være nogen hemmelighed, at Liberal Alliance selvfølgelig er meget begejstrede for frikommuneordningen.
Den giver kommunerne langt større frihed til at finde de bedste løsninger på de problemer, de står med i hverdagen.
Og det er jo i virkeligheden sådan lidt at tænke ud af boksen i den danske forvaltning, når vi som nu i den her grad arbejder med nye løsninger og udveksler erfaringer på tværs af kommunerne.
Med det her lovforslag giver vi frikommunerne hjemmel til at gennemføre yderligere forsøg på en lang række områder lige fra kollektive bofællesskaber i ungdomsboliger til fleksible læringsmiljøer i folkeskolen, og derfor støtter Liberal Alliance selvfølgelig lovforslaget.
Det gør vi, bl.a. fordi det som sagt giver kommunerne mere frihed, og fordi vi mener, at det er ude lokalt, at man finder de bedste løsninger på lokale udfordringer.
Og vi er i Liberal Alliance fuldstændig enige med hr. Magnus Heunicke, når han siger fra talerstolen, at vi her i Folketinget jo ikke har monopol på de gode ideer.
Så vil jeg også anerkende de ordførere, der har nævnt bygningsreglementet som noget, vi selvfølgelig i den her sammenhæng skal være lidt opmærksomme på, både det eksisterende bygningsreglement og kommende bygningsreglementer.
Specielt har jeg lagt mærke til den del af forslaget, der beskriver ideer om vederlagsfrit udlån af kommunale grunde til etablering af skæve boliger som et opmærksomhedspunkt i forhold til bygningsreglementet.
Tak for ordet.
Finn Sørensen (EL), 2017-10-26:
Jo, men man giver kommunerne mulighed for det.
Det er at visitere folk – det er jo det ord, der bliver brugt – til et sådant kollektivt bofællesskab.
Og så synes jeg, at ordet bofællesskab bliver lidt misvisende, for det bliver jo så et af de her tilbud fra kommunen, som det er rigtig svært at afslå.
Så får ordet bofællesskab måske en lidt forkert definition.
Det var det, jeg mente med det.
Carl Holst (V), 2017-10-26:
Tak for det.
Det var ordførerens bemærkning, i forhold til at man med lovforslaget nu tvang folk ind i et bofællesskab, hvilket jo var i modstrid med et bofællesskab.
Er ordføreren helt sikker?
For det, der lægges op til, er netop, at man nu giver mulighed for det, altså at man giver friheden til det, som det ikke er muligt i dag, for dem, der gerne vil.
Jeg tror, at ordføreren skal passe på med at generalisere ud fra, at det, at man har en mulighed, ikke er det samme, som at man påtvinger nogen noget.
Finn Sørensen (EL), 2017-10-26:
Jeg gav udtryk for min generelle oplevelse af de lovforslag om frikommuneforsøg, som vi har behandlet i de, nu er det jo så snart to valgperioder, jeg har siddet i Folketinget.
Og det er min generelle opfattelse.
Dermed er det jo ikke sagt, at der ikke undervejs – det har jeg også givet udtryk for fra den her talerstol – i den store bunke af mange, mange forsøg, som vi har givet mulighed for, også gemmer sig nogle gode forslag.
Det har jeg gjort nøje rede for i forbindelse med hvert enkelt lovforslag, ligesom jeg også har gjort det i dag.
Så er jeg bange for, at jeg lige skal have gentaget det sidste spørgsmål, jeg er ked af det.
Carl Holst (V), 2017-10-26:
Tak til ordføreren for talen.
Når jeg har bedt om ordet, er det lidt i relation til bemærkningen om, at det her jo kun er systemfrikommuneforsøg.
Og jeg anerkender, at der måske er meget systemisk i anden runde.
Men hvis vi ser på nogle af de tiltag, der har været, ikke mindst på beskæftigelsesområdet, hvor man har åbnet op, så mener jeg faktisk, at det er tiltag, der har haft udgangspunkt i at lytte til borgerens oplevelse af, at systemet er meget uigennemskueligt for en borger, der er i kontakt med et jobcenteret og beskæftigelsesindsatsen.
På den måde deler jeg ikke ordførerens kritik af det punkt.
Jeg vil også gerne anfægte ordførerens bemærkninger om, at fordi man giver en kommune mulighed for noget, så skal det tolkes, som om man hermed presser nogen til noget.
Det er jo ikke det samme.
Jeg tænker på bemærkningen om bofællesskaber.
Carl Holst (V), 2017-10-26:
Tak for ordet, formand.
Venstre kan også støtte L 61, lov om øget brug af frikommuneforsøg.
Man kan altid diskutere, hvem der opfandt begrebet.
Erfaringerne med det har været gode, lige siden den daværende indenrigsminister Britta Schall Holberg fra Venstre lancerede det første gang i 1980'erne.
Tilgangen til det har altid været, at lovgivningsmæssigt har man ikke altid nødvendigvis kunnet fremme bedre måder at organisere tingene på, altså at lovgivning skaber begrænsninger, mens nye måder at organisere sig på blandt dem, der arbejder med sagerne, skaber nytænkning.
Det kan lyde som en kritik af lovgivningen, men det er i hvert fald en ros til dem, der arbejder med tingene, og derfor er formålet, som det også blev understreget af hr. Magnus Heunicke, at fremme nytænkning i opgaveløsningen.
Det er vi i gang med, og det her er anden runde af den runde, der blev skabt af den forrige regering, hvor man både tager udgangspunkt i ønsker, der har været behandlet ved første runde, men også tager ønsker ind, der har været efter anden ansøgningsrunde.
Det, der i den sammenhæng er vigtigt for Venstre, er, at vi får understreget det, der også bliver nævnt som et element af loven, nemlig at der skal ske den her opsamling.
En anden ting, der også er vigtig for Venstre at understrege, er, at formålet er at skabe nye former for opgaveløsninger – tankestreg – men ikke ændringer af borgernes rettigheder.
Det er løsningen i forhold til borgernes rettigheder, der er det væsentligste, ikke ændringerne eller sænkelsen af de rettigheder til servicestandard, borgerne har i dag i forhold til serviceloven.
Tak for ordet.
Susanne Eilersen (DF), 2017-10-26:
Tak for det, formand.
Vi skal nu behandle endnu en runde af frikommuneforsøg.
I Dansk Folkeparti går vi også ind for frikommuneforsøg, og jeg vil endda tillade mig, måske lidt med et smil på læben, at sige, at det faktisk er min partiformand, Kristian Thulesen Dahl, der har opfundet begrebet frikommuneforsøg.
Det kan enten være, ved at serviceniveauet bliver hævet, eller ved at arbejdsgangene bliver mindre bureaukratiske, sådan at vi frigør ressourcer fra tunge arbejdsgange inde bag kommunens tykke mure og laver det om til borgernær velfærd og varme hænder derude, hvor det gør gavn.
Men nogle gange kan vi godt få den opfattelse, at ansøgningerne fra kommunerne er, at man kun ser på økonomien, og derfor løfter vi også altid øjenbrynene, når der kommer nogle ansøgninger.
Derfor har Dansk Folkeparti også i udvalgsarbejdet nogle spørgsmål om de her forsøg, og jeg vil lige nævne et par eksempler her.
At lave deleboliger for enlige mødre, som måske har været en tur på krisecenter, ville jo umiddelbart være en rigtig god idé, både økonomisk og socialt og alt muligt andet, men jeg tænker bare, at der også kan komme en masse juridiske spørgsmål: Hvad nu, hvis den ene finder en kæreste, hvor kæresten opholdt sig i lejligheden?
Hvad hvis man bliver uvenner, hvem skal så flytte?
Og der er mange, mange andre ting.
Så er der det frikommuneforsøg om funktionskrav og tilgængelighed.
Dette frikommuneforsøg så vi helst sat på pause, indtil de nye retningslinjer for bygningsreglementet var på plads, ligesom der også er andre lovforslag inden for Transport-, Bygnings- og Boligministeriets område, der er på vej, og som også omhandler disse ting.
Så vi har nogle spørgsmål i udvalgsarbejdet, og vi har altid løftede øjenbryn, for det skal altid komme borgerne til gavn, når kommunerne prøver at ændre nogle ting.
Men Dansk Folkeparti er positive over for forslaget.
Magnus Heunicke (S), 2017-10-26:
I denne tid er der valgkamp – valgkamp til vores regioner og valgkamp til vores kommuner – og det her forslag handler om, hvordan vi bliver bedre herinde på Christiansborg til at sætte kommunerne mere fri, give dem bedre mulighed for innovation, finde smartere løsninger, der bryder med de traditionelle ideer og regler, og som kan inspirere til opgaveløsning.
Det gjorde vi, fordi vi dengang som nu bakker op om, at det ikke kun er os herinde i denne sal, der får de gode ideer, da der ikke er monopol på gode ideer i dansk politik herinde; meget af det kan man få tættere på borgerne i de enkelte kommuner.
Nu er det så frikommunenetværk, hvor kommunerne har foretaget et kæmpe arbejde med at gå sammen og finde ideer sammen, og det er så dem, der er blevet til det her lovforslag med forskellige konkrete frikommuneforslag, og langt det meste af det bakker vi op om, ligesom vi bakker helhjertet op om intentionerne bag og hele princippet i frikommunenetværket.
Det er helt nødvendigt, så det bakker vi op om, men det forsøg, som man vil sætte i værk her, er det forsøg, som i hvert fald Danske Seniorer og Danske Handicaporganisationer er bekymrede for i høringssvarene, og den bekymring synes jeg vi skylder dem at tage seriøst.
Derfor vil vi i udvalgsarbejdet spørge og prøve at nå nærmere ind til, hvordan vi sikrer, at der er handicaptilgængelighed, også når det drejer sig om den almene boligsektor, for det er det, det handler om.
Så hvordan sikrer vi, at det her forslag ikke bliver en glidebane det forkerte sted hen?
Det er en bekymring, vi har, men det ændrer ikke på, at vi vil arbejde for at kunne stemme for hele lovforslaget, fordi hele princippet bag frikommuner er et princip, som vi støtter, og som bygger på, at gode ideer får man i hvert fald også i vores kommuner.