runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-19:
Fra Venstres side har vi sådan set al den tid, vi har siddet i regering, forsøgt at lave et opgør med de parallelsamfund, vi desværre ser i det her samfund – derfor ghettopakken, derfor også en lang række af de aftaler, som ordførerens eget parti har været med i.
Og det her område er jo et område, som vi støtter op om, også det lovforslag, der ligger nu.
Men ordføreren nævner på intet tidspunkt i sin ordførertale det frie skolevalg, og derfor kunne jeg sådan set bare godt tænke mig at vide, om det er, fordi Socialdemokraterne ikke mener, at elevernes eget valg og det frie skolevalg fremadrettet skal være gældende, og om Socialdemokraterne ingen overvejelser har i relation til den balance, der jo er nødt til at være, hvis man også skal tage hensyn til de unges ønsker om uddannelsesvalg.
Så jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at spørge ordføreren om, om det er, fordi Socialdemokraterne ikke mener, at det frie skolevalg skal være der fremadrettet?
Jens Joel (S), 2019-11-19:
Tak for det.
Det her lovforslag handler i bund og grund om at sikre, at vi får blandede skoler, at vi møder hinanden på tværs, at vi går i gymnasiet sammen , også uanset at vi måtte have forskellige sociale, kulturelle, etniske baggrunde.
Og det er for Socialdemokratiet faktisk ekstremt vigtigt at sige: Ja, de unge mennesker ønsker at gå på et bestemt gymnasium, det er et vigtigt hensyn, men det er også et vigtigt hensyn, at vi fra samfundets side, fra sektorens side sikrer, at der er balance.
Grunden til, at det er så vigtigt, er, at vi kan se, at der faktisk kan skabes rigtig gode gymnasier også med blandede elevsammensætninger, men i den situation, hvor elevsammensætningen, om man så må sige, tipper, så der bliver en meget stor andel af eksempelvis elever med anden etnisk baggrund, giver det en selvforstærkende effekt, og så ender vi i en situation, hvor vi splitter gymnasierne op, sådan at der bliver forskellige gymnasier til forskellige grupper af borgere.
Og jeg mener, at det er en kvalitet i sig selv, at man, ud over at man skal blive alment dannet og lære de faglige ting, også skal lære hinanden at kende på tværs af forskellige baggrunde.
Jeg og Socialdemokratiet mener, at man fra den tidligere regerings side faktisk undlod at handle på nogle ting, som man skulle have handlet på.
Der var lokale fordelingsudvalg, der var steder, hvor der blev lavet en lokal model, som ministeren ikke, om man så må sige, bakkede op eller gav mulighed for at gøre til virkelighed, og det mener jeg i virkeligheden har skubbet nogle gymnasier i den forkerte retning rundtomkring i landet.
Uanset hvor usynlig den måtte være, findes den jo rigtig mange steder derude, og derfor skal vi sikre, at de lokale fordelingsudvalg kan lave bedre fordelinger end det, der opstår spontant, at de kan tage hensyn til, at vi får blandet gymnasierne, og hvis der er et enkelt gymnasium, der føler sig klemt i den situation, skal man have mulighed for at rejse sagen på regionsniveau, sådan at der er nogle politikere med et overordnet ansvar, som går ind i sagen og sikrer, at der bliver taget et hensyn til helheden.
Så det her handler om at sikre blandede gymnasier, også på en bedre måde end det, vi har set de sidste par år, og det handler om at undgå, at ikke mindst de større byers gymnasier bliver ved med at opleve, som det har været tilfældet de sidste par år, en selvforstærkende effekt mod en større og større polarisering på tværs.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-19:
Jeg vil egentlig bare spørge SF's ordfører, som jo lige har sagt, at SF bakker op om lovforslaget – et lovforslag, som jo indeholder en justering af veu-bidraget, for som det bemærkes i bemærkningerne til lovforslaget, skal der være balance i indbetalingerne.
Vi har jo den samme problemstilling knyttet til aub-indbetalingerne, og det er også derfor, vi kommer til at stille et ændringsforslag til det, og der vil jeg bare høre SF's ordfører, om det er noget, som SF vil gå aktivt ind i diskussionen af, så vi også på det område får skabt den balance, der sådan set har været grundtanken i systemet.
Halime Oguz (SF), 2019-11-19:
Tak for det.
Nu er jeg ikke ordfører på det her område – jeg har overtaget det fra Karsten Hønge.
Jeg vil sige, at alt, hvad der bliver stillet af spørgsmål, bliver videresendt til udvalget.
Tak for det.
Peder Hvelplund (EL), 2019-11-19:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her er den årlige opfølgning på trepartsaftalen fra 2016 med arbejdsmarkedets parter, der har til formål at sikre flere praktikpladser på erhvervsuddannelserne.
Da trepartsaftalen blev indgået for 3 år siden, var det Enhedslistens vurdering, at aftalen ikke kunne skabe en udvikling i antallet af praktikpladser, så alle unge, der gik i gang med en erhvervsuddannelse, var sikret en praktikplads på en virksomhed.
Men vi mente også, at aftalen var et skridt i den rigtige retning og bakkede derfor op om følgelovgivningen og har siden støttet den årlige opfølgning på aftalen, og det gør vi også den her gang.
Vi har ved de tidligere behandlinger af følgelovgivningen givet vores støtte til en økonomisk model, der belønner de arbejdsgivere, der bidrager til at skaffe det nødvendige antal praktikpladser, mens der opkræves et forhøjet bidrag hos de arbejdsgivere, der ikke løfter en rimelig del af arbejdsgivernes samlede uddannelsesansvar.
Men vi har samtidig givet udtryk for, at de økonomiske incitamenter i aftalen ikke var stærke nok til at få arbejdsgiverne til at oprette det nødvendige antal praktikpladser.
Det føler vi os bekræftet i af udviklingen siden trepartsaftalens indgåelse.
Vi kan i dag konstatere, at virkeligheden er den, at der stadig væk er tusindvis af unge, der står uden en praktikplads.
Derfor glæder vi os i Enhedslisten over, at vi har fået en undervisningsminister, der så klart har tilkendegivet, at der er brug for at tage langt stærkere midler i brug.
Vi har bemærket ministerens udtalelse om, at der indtil nu kun er blevet drejet på mikroskopiske håndtag, når man har forsøgt at skaffe flere praktikpladser, og at der nu skal skrues på det store strukturelle håndtag for at få løst problemerne.
Vi ser frem til drøftelserne af, hvilke politiske initiativer der skal til for at sikre alle elever på erhvervsuddannelserne en praktikplads, men indtil da vil vi bakke op om følgelovgivningen til trepartsaftalen og stemme for lovforslaget.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-19:
Jeg ved ikke, om Enhedslistens ordfører sådan kan give os andre et indblik i, hvad det er for nogle store redskaber, Enhedslisten mener der skal bruges.
For mig bekendt var den trepartsaftale, som det her lovforslag er en udløber af, den første gang, man tog fat strukturelt – det gjorde den regering, som Enhedslisten støttede sidst, som var en socialdemokratisk ledet regering, jo på ingen måder – og der er jo sådan set hidtil blevet levet op til de måltal, der er indgået.
Jeg deler fuldstændig opfattelsen af, at vi ikke er i mål endnu, og at vi skal have skabt langt flere praktikpladser til de unge, men kunne Enhedslistens ordfører ikke ligesom fortælle os, hvad det er for nogle redskaber Enhedslisten mener der skal bruges?
Peder Hvelplund (EL), 2019-11-19:
Nu er det jo sådan, at jeg desværre heller ikke er ordfører på det her område, men det er hr. Jakob Sølvhøj.
Så derfor vil jeg også trygt overlade det til ham i udvalgsbehandlingen at se på, hvilke tiltag det i øvrigt er der skal tages.
Men jeg kan da godt løfte sløret så meget som at sige, at vi jo anser det for at være et stort problem, at vi stadig væk i dag, efter at vi har diskuteret det her i årevis, har unge mennesker, der står og mangler en praktikplads, når de skal færdiggøre deres erhvervsuddannelse, og at det er en situation, der er fuldstændig uholdbar, og at vi derfor også bliver nødt til at se på, hvordan vi kan sikre, at også arbejdsgiverne lever op til deres ansvar om at stille det tilstrækkelige antal praktikpladser til rådighed.
For vi ved jo, at vi kommer til at mangle uddannet faglært arbejdskraft i tiden fremover, og derfor er det en helt nødvendig opgave, der skal løses.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2019-11-19:
Det lyder, som om der er ganske meget enighed i salen om, at vi ikke er i mål endnu, og vi skal fortsat styrke indsatser for at fremme flere praktikpladser.
Men det her tiltag er jo i hvert fald et vigtigt tiltag, der også virker, og som er blevet gjort i samarbejde med Dansk Arbejdsgiverforening – det er en trepartsaftale, som vi har indgået – og vi kan stemme for det her forslag, fordi der skal være balance.
Derfor kan vi godt tilslutte os de her overordnede, kan man sige, store, akkumulerede midler, som fru Ellen Trane Nørby sagde før, på 4 mia. kr.
Altså, det er jo et signifikant beløb, og der skal være en balance, i forhold til hvad arbejdsgiverne betaler ind, i forhold til hvad der egentlig er brug for.
Så vi kan stemme for.
Men med hensyn til voksenuddannelsesbidraget, som også nedsættes, er det jo aktivitetsafhængigt, og jeg synes i hvert fald, man fremadrettet skal holde øje med, at det ikke bliver ved med at falde, for det må jo ikke være et udtryk for, at der så er faldende aktivitet.
Det er jo vigtigt, at der fortsat løbende bliver foretaget flere voksenuddannelser, og især den næste generation skal jo uddanne sig gennem hele livet.
Så det var bare en opfordring til noget, vi måske kan se videre og nærmere på.
Men tak for det.
Mira Issa Bloch (ALT), 2019-11-19:
Tak for ordet.
Det er vigtigt både for vores unge og for vores samfund, at vi har praktikpladser nok.
Så vi kan støtte.
Vi synes også, det er rigtig godt, at man ligesom deler udgifterne, altså at man, hvis man ikke tager så mange i praktik, giver økonomisk støtte til dem, der gør.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-19:
Tak, fru formand.
Jeg vil egentlig gerne spørge Alternativets ordfører til den del, som ikke vedrører veu-bidraget, men aub-bidraget.
Lovforslaget sænker jo veu-bidraget, fordi der skal være balance i indbetalinger og det, der bruges.
Det var sådan set det, jeg forsøgte at rejse: at jeg også mener, at vi som Folketing har en forpligtigelse til at følge op på den lovgivning, vi selv lavede i 2013 i relation til hele systemet omkring aub-loven, som jo er den lovgivning, vi behandler i dag med L 60, og sikre, at der også er balance i aub-systemet.
Derfor vil jeg spørge Alternativet, om Alternativet vil bakke op om et ændringsforslag, som tilsvarende justerer aub-bidraget, sådan at det også kommer i balance, henset til at der lige nu er akkumuleret 4 mia. kr. i aub-systemet og vi egentlig har aftalt, at det skulle ligge sådan stabilt i balance.
Halime Oguz (SF), 2019-11-19:
Tak for det.
I SF støtter vi lovforslaget L 60 – et lovforslag, der udspringer af trepartsaftalen i 2016.
Det er vi meget positive over for, og vi støtter det.
Anne Sophie Callesen (RV), 2019-11-19:
Tak for det.
Som der er redegjort for, er der tale om en opfølgning på trepartsaftalerne fra 2016 om det praktikpladsafhængige aub-bidrag.
Formålet med tiltaget var at løse den udfordring, at vi har for få faglærte i Danmark, og grundtanken er – som der er blevet redegjort for – at de virksomheder, der tager flest lærlinge og bidrager mest, bliver belønnet, mens de virksomheder, der tager færre lærlinge, derimod tager del i ansvaret ved at finansiere ordningen gennem arbejdsgivernes uddannelsesbidrag.
I Radikale Venstre bakkede vi op om ordningen dengang, og det gør vi selvfølgelig også i dag, fordi det er afgørende for os, at det er attraktivt for unge at vælge en erhvervsuddannelse.
Men det kræver jo også, at de unge stoler på, at der er en praktikplads til dem.
De foreløbige erfaringer viser, at der er mange virksomheder, der bidrager til, at de unge kan få praktikpladser, men vi er overhovedet heller ikke i mål med at sikre, at det er tilstrækkelig attraktivt at få en erhvervsuddannelse, og at man kan føle sig sikker på, at der også er en praktikplads til en.
Det er en udfordring, som der stadig mangler at blive fundet flere kloge svar på, og det glæder vi os til at drøfte sammen med Folketingets øvrige partier.
Det ændrer ikke på, at vi stadig bakker op om grundtanken i det praktikpladsafhængige aub-bidrag, som skal gøre det mere attraktivt for virksomhederne at tage flere lærlinge.
På den baggrund bakker vi også op om det her lovforslag, som altså udmønter aftalen fra 2016.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-19:
Og hvis man ligesom skal blive i LA's ordførers begrebsverden, altså oldtidskundskabens akantusblade, var det jo den korintiske orden, der var den blomstrende orden.
Det er jo sådan set lige præcis det, vi taler om, nemlig at få nogle af de her erhvervsfaglige miljøer til at blomstre ude i landet, hvor de i dag ikke er til stede.
Jeg medgiver fuldstændig, at det selvfølgelig er en balance, og det er derfor også bare en tilkendegivelse fra Venstres side af, at vi har læst høringssvarene og er opmærksomme på det her.
Men når vi med gymnasieaftalen valgte at sige, at htx også kunne lægges på institutioner, hvor der ikke nødvendigvis var et stort erhvervsfagligt teknisk miljø, var det jo også i erkendelse af, at alternativet også er skidt.
Og jeg tror bare, at vi har en fælles forpligtelse til at modgå den tendens.
Det syntes jeg egentlig vi gør i fællesskab med lovforslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-11-19:
Jeg er sådan set fuldstændig enig.
Jeg er også enig i, at en høringsproces er vigtig.
Da jeg i første omgang læste høringssvarene, tænkte jeg, at det alligevel er lidt specielt, at vi gennemfører noget lovgivning, som vi har sendt i høring, hvor de fleste svar er kritiske.
Men når man så læser ned i bemærkningerne og tager stilling til, hvad det er, der er blevet drøftet i kredsen, er det jo, fordi høringssvarene afspejler, at det her er svært, og at vi bliver nødt til at betræde ny jord for at finde veje hen til det, som jeg så til gengæld oplever som værende noget, der også fremtræder fælles i høringssvarene, nemlig at der er et ønske om, at vi får styrket erhvervsuddannelserne i Danmark.
Det vil sige, at den fælles analyse af, hvad der er problemet, mener jeg egentlig er til stede, og jeg mener, at man med det her får taget de første skridt.
Men der ligger også en forpligtelse til, når høringssvarene er så kritiske, som de er, at vi selvfølgelig får fulgt op på det.
Det hørte jeg nu også i den indledende ordførertale.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-19:
Men her var man jo nødt til at lave en udspaltning fra en erhvervsskole for at indspalte det i den nye campus i Nyborg.
Det er jo sådan noget af den bekymring, jeg hører nogle steder fra.
Man siger: Uha, hvis man først forlægger noget erhvervsuddannelse, hvad er så næste skridt, er det så campus?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-11-19:
Det kan jeg egentlig give et ret klart svar på, for jeg har et ønske om, at vores ungdomsuddannelser i langt højere grad bliver set i sammenhæng.
Og jeg mener, at det, at vi har meget svært ved at få fat i de sidste 15 pct. af en ungdomsårgang, hører sammen med den problematik, at vi ikke har fået tænkt vores ungdomsuddannelser ordentligt sammen.
Jeg tror også, at det for en del af dem, der ikke vælger at gå på erhvervsuddannelserne, simpelt hen er et spørgsmål om, at de synes, at det er mere attraktivt med det ungdomsmiljø, der er på de almene gymnasiale uddannelser.
Så jeg mener, at der ligger nogle store diskussioner foran os, men det at se ungdomsuddannelserne i sammenhæng, bl.a. det, at de ligger på samme grund i forskellige konstruktioner, mener jeg bestemt kan bidrage til at skabe et miljø, som får trukket flere ind i vores ungdomsuddannelser.
Jens Joel (S), 2019-11-19:
Tak for det.
Arbejdsmarkedets parter har sådan set lavet en aftale om, at man solidarisk er med til at sikre flere lærepladser derude, ved at dem, som er med til at skabe lærepladserne, bliver belønnet med en gulerod af dem, som måske ikke har mulighed for at have en læreplads, men så har mulighed for at betale et bidrag til den fælles kasse, som selvfølgelig er nedjusteret efter virksomhedens størrelse – sådan at alle dem, der bruger faglært arbejdskraft, rent faktisk også er med til at sikre, at vi i fremtiden har uddannet faglært arbejdskraft.
Så det er en rigtig god aftale, som er lavet på arbejdsmarkedet, og en aftale, som vi selvfølgelig bakker op om, også selv om alle jo ved, at vi desværre ikke er i mål i forhold til at sikre antallet af lærepladser.
Lovforslaget her handler om, at vi i 2020 jo også skal have en model for beregningen, som bl.a. forholder sig til, hvor der er behov for flere lærepladser, og hvordan man fastsætter modelberegningen, sådan at vi sikrer, at dem, der bidrager til ordningen, og dem, der skal modtage fra ordningen, får det rigtige.
Det er det, lovforslaget i al sin enkelhed eller komplicerede tekniskhed handler om, og det støtter vi selvfølgelig op om.
Marie Krarup (DF), 2019-11-19:
I Dansk Folkeparti er vi meget optaget af, at der er flere unge, der skal tage en erhvervsuddannelse, og for at de kan gøre det, skal der også være praktikpladser.
Det her lovforslag hjælper med til at gøre det muligt at skabe flere praktikpladser, og derfor ser vi positivt på det, og derfor kan vi støtte det.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-19:
Jamen det er sådan set rimelig rigtigt forstået.
Det handler sådan set om, at det er fint, at der er en sammensætning, for så ved man som dansk elev, at det her er et gymnasium, man kan fravælge, sådan at man ikke bliver påduttet det.
For jeg kan garantere ordføreren for, og nu har jeg selv været inden for undervisningssektoren i rigtig mange år, at det andet altså ikke nytter noget.
Det er en utopi at tro, at bare fordi man tvangsfordeler problemerne rundtomkring på velfungerende gymnasier, udmønter det sig heller ikke i, at der kommer problemer på de velfungerende gymnasier.
Så det er klart at foretrække, at der er nogle gymnasier, hvor der er en sammensætning, der gør, at man som dansk gymnasieelev kan sige: Det ønsker jeg ikke at være en del af.
Så ja, det er rigtigt forstået.
Mira Issa Bloch (ALT), 2019-11-19:
Jeg vil gerne se det konkrete forslag til en aftale, før jeg udtaler mig om det.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-19:
Tusind tak.
Det her lovforslag er jo sådan set en meget, meget lille ændring, hvor man bl.a. sætter det her veu-bidrag ned, og vi kan selvfølgelig godt støtte, at man sætter det ned.
Hele aftalen bagved kommer jeg i hvert fald også til at spørge en hel del ind til, når vi sidder i udvalget, for der er jo rigtig mange grunde til, at virksomheder måske ikke kan skabe de praktikpladser, som er nødvendige, osv.
Men veu-bidraget sættes ned med det her lovforslag, og det kan vi selvfølgelig godt støtte.
Jo, men det er rigtig vigtigt at anskue det på en borgerlig måde, og det er sådan set også det, jeg gør.
Det, der er udfordringen, er, at hvis man laver en rigtig god skole, jamen så bliver unge mennesker og også børn tiltrukket af den, og det er, uanset om det er på folkeskoleområdet eller det er på gymnasieområdet.
Det handler jo sådan set om, at vi skal sikre, at der er bedre vilkår for, at børnefamilier også flytter til alle dele af Danmark – vi skal skabe nogle bedre incitamenter til det.
Igen, det er et helt andet sted, man skal skabe dem.
Og så handler det sådan set også om at sikre, at man som gymnasieelev, som ungt menneske, både kan vælge til og fra.
Men jeg bed mærke i, at ordføreren også før nævnte de internationale forpligtelser, og det er, som om det ligesom er blevet et mantra for Venstre.
Hver gang man ikke ønsker at løse problemerne, så nævner man det.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-19:
Jeg kan i hvert fald høre, at Nye Borgerlige overhovedet ikke går op i, at der skal være balance i Danmark og være uddannelsesinstitutioner i hele landet, for det er jo det andet ben, det her lovforslag handler om.
For man kan ikke opretholde et gymnasium med halvanden klasse eller én klasse på hver årgang.
Så må vi bare sige, at så knægter man jo det frie valg for de elever, der er tilbage.
Det er jo sådan set det, jeg spørger Nye Borgerliges ordfører om, altså om de elever ikke også har retten til et frit skolevalg, og om vi som politikere ikke også har et hensyn til at sikre, at der er uddannelsesudbud i hele landet, hvilket lovforslaget også handler om.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-19:
Jamen jeg synes da, at det er en rigtig vigtig debat at tage omkring de her udkantsgymnasier, som ordføreren også nævner.
Jeg må bare konstatere, at man i det her lovforslag har meget med, at man netop på et langt stræk går hen imod ikke at ønske et frit valg og også det at fravælge.
Altså, i Nye Borgerlige går vi meget ind for det frie valg.
Vi går ind for, at man kan tilvælge et gymnasie, hvis det er det, man ønsker.
Vi går også ind for, at man kan fravælge det.
Og vi mener sådan set ikke, at vi på nogen måde kan bakke op om nogen af de her måder, man ønsker at indsnævre danske gymnasieelevers mulighed for at vælge frit på.
Jeg ved godt, at Venstre også igennem alle årene har ført en socialdemokratisk uddannelsespolitik, hvor man netop går hen imod, at det bliver mere og mere indsnævret.
Det kan vi bare ikke bakke op om i Nye Borgerlige.
Men vi tager meget gerne debatten om, hvordan vi sikrer vores udkantsområder.
Men det er nogle helt andre tiltag, der skal til dér.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-19:
Jeg vil egentlig bare spørge ordføreren om noget.
Ordføreren nævner jo overhovedet ikke den problemstilling, der handler om landdistriktsinstitutionerne og de mindre institutioner.
Ordføreren bliver bare ved med at nævne det frie valg.
Men vi har jo at gøre med en lang række institutioner i Danmark, som sådan set hverken er dårlige eller præget af en stor etnisk sammenklumpning, men grundlæggende ligger i et område, der tidligere var børnetungt og ikke er det længere.
Og det her lovforslag handler jo lige så meget om at sikre, at de kan klage til et regionsråd, hvis Tørring Gymnasium eller Morsø Gymnasium lige pludselig oplever, at man skruer elevoptaget op i Vejle eller i Skive og Viborg, og at man på den måde egentlig ikke sikrer, at der så for resten af eleverne, der bor på Mors eller bor i Tørringområdet eller Uldumområdet, er et frit skolevalg.
Det er jo den balance, altså balancen mellem det frie skolevalg for de få og det frie skolevalg for de mange.
Derfor vil jeg bare høre Nye Borgerliges ordfører, om Nye Borgerliges ordfører ikke kan sige, hvad partiet mener om den del af lovforslaget, for det er jo en lige så væsentlig del af det her lovforslag som den del, der handler om de såkaldte ghettogymnasier.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-19:
Jo, det er faktisk essensen af det her lovforslag.
Men jeg glæder mig over, at fru Marie Krarup gerne vil bidrage til, at vi får løst problemerne på udlændingeområdet fra bunden i stedet for at blive ved med at lave lappeløsninger.
Det er sådan set det, vi i Nye Borgerlige rigtig gerne vil.
Så hvis Dansk Folkeparti vil melde sig på banen med hensyn til at få løst udlændingeproblemerne fra bunden sammen med Nye Borgerlige, så hilser vi det hjertelig velkommen.
Marie Krarup (DF), 2019-11-19:
Hvis vi ønsker, at der skal blive ved med at være mange ungdomsuddannelser i landet på lang sigt, er vi nødt til at gøre noget, for det frie valg ødelægger gymnasiestrukturen, samtidig med at vi har taxameterstrukturen, så vi er nødt til at gøre noget ved taxametersystemet, og vi er nødt til at gøre noget ved det frie valg.
Det kan man på lang sigt ret nemt gøre, og derfor er det uansvarligt at lade være.
Og det drejer sig jo selvfølgelig ikke om, som ordføreren siger, at tage håbløse unge og sende dem ud på gode gymnasier.
Det er ikke det, det drejer sig om.