runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dan Jørgensen (S), 2016-12-06:
Når jeg spørger, er det selvfølgelig, fordi ministeren på et spørgsmål fra Finansudvalget har svaret, at man sådan set budgetterer med, at man skal kunne tage imod 500 kvoteflygtninge næste år.
Så måske ministeren også kunne bekræfte, at det jo må betyde, at man på et tidspunkt næste år har tænkt sig at lave den evaluering, og begrunde, hvilken beslutning man så kommer frem til.
Okay, men de forslag er jo forslag, som, hvis de nogen sinde skal kunne gennemføres, er noget, der ligger langt ude i fremtiden.
Det tror jeg alle må være enige om.
Og hvis det endelig skete, ville det jo også kræve, at Danmark ikke længere havde sine forbehold på det område i EU.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge: Har Alternativet nogle forslag til, hvad man kunne gøre bare inden for de næste 5 år?
Kan der sådan set komme et ubegrænset antal flygtninge til Danmark, og så vil Alternativet stadig væk ikke stramme i Danmark, for det skal være den her desværre jo urealistiske – selv om den kan være sympatisk – internationale løsning?
Inger Støjberg (V), 2016-12-06:
Som sagt følger vi løbende med, men jeg kan sige, at der jo også for 2016 var budgetteret med at tage 500 kvoteflygtninge, og det har vi så ikke gjort, og det er af de grunde, som jeg tidligere har nævnt, nemlig at vi også skal kunne følge med med hensyn til integrationen af de mennesker, der er kommet her, og derfor har vi så valgt at udskyde det indtil videre.
Marcus Knuth (V), 2016-12-06:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at stille ordføreren et spørgsmål, for jeg synes, vi har været igennem den her debat så utrolig mange gange, men jeg kan alligevel ikke lade være.
Ordføreren vender hele tiden tilbage til, at løsningen på flygtningesituationen er omfordelingen i Europa.
Altså, det virker ikke.
Erfaringen har vist, at det, hvis man begynder at flytte folk fra Tyskland, hvor de gerne vil være, til Polen, hvor de ikke vil være – hos en regering og i et land, der ikke ønsker, at de skal være der – ganske enkelt ikke virker.
Man har forsøgt i næsten 2 år.
Hvordan kan ordføreren stadig væk stå her og sige, at en omfordeling er løsningen, når de sidste 2 år har vist, at det bare ikke virker?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-06:
Tak for det.
Også i Radikale Venstre bakker vi op om det her beslutningsforslag, og det gør vi, fordi vi mener, at vi skal opretholde vores forpligtelser i FN.
Det var det, som vi skrev under på og indgik en aftale om, da vi skrev under på flygtningekonventionen.
Det er sådan set den historie, vi står på skuldrene af.
Konventionen blev til i 1951.
Anden verdenskrig var lige slut, og vi havde som bekendt ikke været enige om, hvordan vi ville beskytte flygtninge i verden, og derfor blev millioner af mennesker ladt i stikken.
Europa skulle bygges op på ny.
Det var derfor, vi blev enige om de her fælles retningslinjer og fælles regler for, hvordan vi beskytter flygtninge, og en kvote for, hvordan vi afhjælper det for de allerallermest udsatte af dem, sådan at nærområderne ikke skulle holde for.
Det er den historie, vi står på.
Det er de allersvageste flygtninge, som hjælpes med kvoteordningen, og når man her i dette Ting taler om – og det er der mange der gør – at vi skal hjælpe i nærområderne, så må man sige, at den mest nærliggende form for hjælp er at holde fast i kvoteordningen, som netop løfter den lille del, som har det allersværest, ud af de meget hårdt belastede nærområder.
Josephine Fock (ALT), 2016-12-06:
Vi skal bestemt tage menneskers bekymringer alvorligt, både i Danmark, men jo også i resten af verden.
Vi kan ikke bare stikke hovedet i busken og lade, som om der ikke er rigtig mange flygtninge ude i verden.
Derfor skal vi sætte ind på flere parametre.
Vi skal sørge for, at der er udviklingsbistand.
Vi skal sørge for, at der er økonomisk hjælp i nærområderne.
Og vi skal også sørge for at aflaste nærområderne – samtidig med at vi har en ordentlig politik herhjemme, der sikrer, at de her mennesker føler sig velkomne og dermed også naturligvis hurtigst muligt bliver en del af det danske samfund, hvor vi lærer dem at kende som vores naboer, vores kollegaer og vores gode venner.
Christian Langballe (DF), 2016-12-06:
Ja, men jeg må så bare konstatere, at Alternativet ligesom en del andre bare stikker hovedet i busken og siger: Hører ikke, ser ikke.
Man vil simpelt hen ikke konstatere, at der overhovedet er problemer, og det er jo der, vi er uenige.
Vi er simpelt hen uenige, for på de fine adresser og der, hvor man ikke bliver konfronteret med de her problemer, siger man, at der er fred og ingen fare: Det er slet ikke noget problem.
Og så er der andre mennesker – og det er så dem, man normalt benævner som socialklasse 5, eller hvad man nu siger – der er konfronteret med de her problemer dagligt.
Skal vi ikke tage deres protest alvorligt?
Det er jo det, Alternativet nægter at gøre.
Man nægter at forholde sig til problemet.
Josephine Fock (ALT), 2016-12-06:
Der var både en konstatering eller en bemærkning og et spørgsmål i det her, og hvis jeg lige må tage konstateringen/bemærkningen først, vil jeg sige, at noget af det, jeg tror er enormt væsentligt, er, at vi får en helt anden måde at tale om det her på.
Jeg tror, det kan blive en kæmpe gevinst for det danske samfund, og jeg synes, vi som samfund er nødt til at se helt alvorligt på, at der er så mange mennesker, der flygter.
Vi kan ikke bare lukke grænserne.
Så kan jeg ikke svare på det med antallet.
Det er jo sådan en talleg, som vi ynder her i Folketinget.
Jeg kan konstatere, at Dansk Folkeparti mener nul, sådan som jeg forstår det.
Det er jeg ikke enig i.
Jeg mener, at Danmark godt kan tage imod de flygtninge.
Foreløbig har vi kunnet tage imod alle dem, der er kommet, og vi kan også godt tage imod yderligere 500 kvoteflygtninge.
Vi har sådan set
selv i vores finanslovsforslag foreslået et tal på 2.000 kvoteflygtninge om året, så det mener vi også at man ville kunne tage.
Christian Langballe (DF), 2016-12-06:
Mit spørgsmål er egentlig ganske enkelt: Hvor går grænsen antalsmæssigt for, hvor mange Alternativet vil modtage – 500 millioner, 2 millioner?
Altså, jeg spørger bare, for jeg har aldrig nogen sinde hørt Alternativet adressere, at det her skulle være et problem for Danmark antalsmæssigt.
Jeg har aldrig nogen sinde hørt det, aldrig.
Man har altid gerne villet være menneskeven, men man har aldrig nogen sinde så at sige taget det integrationsproblem eller de problemer, vi står i, alvorligt.
Det er derfor, man kan se, at modviljen rundtomkring i de forskellige lande stiger.
Det er jo, fordi de får problemerne tæt på og kan se, at det her ikke bare er noget, der løses med et snuptag eller med en hyldest til menneskerettighederne.
Og det er konkrete befolkninger rundtomkring i Europa, der mærker presset fra indvandringen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-06:
Det er jo meget interessant, når man står her og diskuterer historien.
Det er jo sådan set sådan, det europæiske samarbejde også er blevet til, og vi er nu nået til et sted, hvor vi ikke løser nogen problemer.
Vi skubber dem rundt mellem hinanden, og ingenting bliver løst, det er jeg helt enig med hr. Marcus Knuth i.
Ingenting bliver løst med den tilgang, som hr. Marcus Knuth har til det europæiske samarbejde.
Josephine Fock (ALT), 2016-12-06:
Det forslag, som Alternativet i virkeligheden havde helt tilbage fra forrige sommer, tror jeg – og jeg kunne høre, at noget af det i hvert fald flugtede med det, hr. Dan Jørgensen nævnte heroppe fra talerstolen –
er jo, at vi har sagt, at der skulle en Marshallhjælp til i de pågældende områder, og så har vi sagt, at vi synes, det kunne være interessant at lave et opsamlingscenter uden for Schengengrænserne, så flygtninge i virkeligheden kunne blive registreret der, og at man samlet fordelte dem i Europa.
Det kræver så fælles europæiske løsninger i forhold til at anerkende den model.
Vi sagde så også samtidig, at vi gerne ville have opsamlingscentre inden for Schengengrænsen.
Det kræver igen en fælles europæisk løsning, og det er det, vi har talt for hele vejen.
Det ville give nogle ordentlige og fornuftige forhold for de mennesker, der er flygtninge, og som vi mener vi skal tage imod, også i Danmark, og på den måde ville vi også underløbe menneskesmuglerne.
Det er jo i virkeligheden det, som kvotesystemet også lægger op til her, og det er derfor, vi går ind for kvotesystemet.
Dan Jørgensen (S), 2016-12-06:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren anerkender, at der er en sammenhæng mellem, hvor mange flygtninge der kommer til Danmark og vores evne til at integrere, og om ordføreren på den baggrund også mener, at man bliver nødt til at gøre noget ved antallet.
Og hvis man kan svare bekræftende på det, hvad skal der så gøres, når alle forslag, som vi andre kommer med, altid bliver afvist af ordføreren?
Har man bare et enkelt forslag, der kunne bringe antallet ned, såfremt man mener, at antallet skal bringes ned?
Josephine Fock (ALT), 2016-12-06:
Tak for det.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at i Alternativets optik er Danmarks deltagelse i og fortsatte opbakning til kvotesystemet ekstremt afgørende, lige præcis nu.
Det er afgørende, fordi der i øjeblikket er historisk mange mennesker på flugt fra krig og forfølgelse, som har behov for en beskyttelse.
Vi ved, at mere end 65 millioner mennesker er fordrevet, og at de ikke kan leve der, hvor de normalt har deres hjem.
Det er en forfærdelig og dybt bekymrende situation, vi som internationalt fællesskab står i, og derfor har vi en forpligtelse over for hinanden både for vores egen og for andre menneskers skyld og i det hele taget for hele verdenssamfundets skyld.
Som jeg ser det, er der ikke nogen tvivl om, at vi i øjeblikket famler os lidt frem dag for dag efter nogle svar, og nogle gange bliver der præsenteret og andre gange bliver der ikke præsenteret nogen løsninger.
Vi går i gang med at lukke grænser med hegn og med vagter, vi forringer flygtninges vilkår og rettigheder, og vi forsøger også at dæmme op for de muligheder, de har for at flygte.
Vi ved, at kvotesystemet er meget effektfuldt i forhold til at bekæmpe menneskesmugling – noget, som vi jo alle sammen er enige om er noget, der er forfærdeligt – vi ved, at vi aflaster nærområderne, hvis vi tager kvoteflygtninge, og vi ved, at vi kommer FN i møde, i forhold til at FN opfordres til at tage den her situation meget alvorligt, men det kræver jo, at vi bakker op om kvotesystemet.
Noget af det, der ikke, synes jeg, er blevet adresseret af de øvrige ordførere, der har været heroppe på talerstolen, og som ikke støtter, at vi skal tage kvoteflygtninge,
er i virkeligheden det her med, at der er lande, herunder lande i nærområderne, der vil stille spørgsmålet: Hvorfor er det så, vi skal træde til og hjælpe i den her situation?
Så vi bakker op om Enhedslistens forslag.
Vi synes, at det er altafgørende, at vi lige præcis i den her situation bakker op om kvotesystemet.
Christina Egelund (LA), 2016-12-06:
I Liberal Alliance har vi den opfattelse, at Danmark har modtaget flere flygtninge, end vi kan integrere på en god og ordentlig måde.
Vi så i 2015 konsekvenserne af rekordmange flygtninge, både kommuner og andre myndigheder havde svært ved at følge med, og på den baggrund kan vi godt se fornuften i, at Danmark har brug for et pusterum i forhold til at tage imod kvoteflygtninge.
På den baggrund agter vi at stemme imod beslutningsforslaget.
Marcus Knuth (V), 2016-12-06:
Prøv at høre, hvad enten vi tager 500 eller tager 1.000, løser vi jo ikke problemet i nærområderne.
Problemet i nærområderne bliver løst ved en massiv indsats i nærområderne.
Det er den, vi vælger at prioritere.
Danmark er, hvis vi tager Syrien som et eksempel, et af de lande i verden, der i forhold til vores størrelse gør allerallermest.
Vi har programmer, der er langt inde i selve Syrien.
Det hjælper folk i områder, som man ellers ikke engang kan nå.
Om vi tager 500 eller ej, ændrer ikke situationen i f.eks. Syrien.
Det, der betyder noget i forhold til herhjemme, er, at vi har en integrationsudfordring, som vi rent faktisk skal håndtere, og der er et formål at reducere antallet af flygtninge og asylansøgere mest muligt.
Josephine Fock (ALT), 2016-12-06:
Altså, jeg synes overhovedet ikke, at den er urealistisk.
Vi er nødt til at lave internationale løsninger i forhold til den massive problemstilling, vi står over for.
Vi har 65 millioner mennesker på flugt.
Og det er jo et eksempel, som andre følger.
Det er derfor, vi står i den her situation, hvor vi har et verdenssamfund, der ikke ved, hvad de skal gøre ved det.
Der vil jeg stadig væk vove at påstå, at vi har plads og mulighed og råd også til at integrere 500 kvoteflygtninge pr. år.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-12-06:
Jeg ved, at hr. Marcus Knuth er enig med mig i, at vi skal forsøge at stoppe kriminelle menneskesmuglere.
Jeg ved, at hr. Marcus Knuth er enig med mig i, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at stabilisere nærområderne, dels fordi det er fornuftigt, at det er der, flygtninge får hjælp, for det er nemlig tæt på det sted, som de kommer fra, dels fordi det er der, 90 pct. af verdens flygtninge opholder sig.
Jeg ved også, at hr. Marcus Knuth er enig med mig i, at der er alle mulige uretfærdigheder i asylsystemet, altså at de, der har et eller andet, de kan sælge, og som derved kan betale en menneskesmugler, har en bedre chance for at få beskyttelse end de, der ikke har.
Er det ikke sådan, at kvoteflygtningesystemet netop kommer alle de uretfærdigheder til livs?
Man kommer uden om menneskesmugleren, man sørger for, at de, der har størst behov, får beskyttelse, og man afhjælper de nærområder, som vi taler så meget om.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-12-06:
Det er jo rigtigt, at det konkret handlede om en sag mellem Københavns Kommune og Frederiksberg Kommune, men det er et generelt problem, der kan opstå, fordi man har lov til det.
Det er rigtigt, som det er blevet sagt også af ministeren, at der jo i det her ikke er noget forbud mod, at man gør det.
Det skal man kunne gøre, for der er mange praktiske problemer, der skal løses i det her kvotesystem, men der skal være ordentlighed i det.
Somme tider er det jo interessant at være folketingsmedlem.
Det er jo ikke altid, man synes, at dagen har været vel brugt – så taler vi ikke om dagen i går.
Det er faktisk sjældent, at en regering tager imod et beslutningsforslag fra et oppositionsparti sådan uden videre.
Man laver et lille ændringsforslag til det og kører videre.
Normalt er det sådan, at man siger, at nej, nej, det kan vi ikke have med at gøre, og så laver vi noget alligevel, som er anderledes og sådan noget.
Så respekt for det, respekt.
Det synes jeg er positivt, og det vidner også om et dansk folkestyre, der faktisk fungerer.
Det kan vi også være glade for.
Så jeg er meget tilfreds.
Jeg er enig med den radikale ordfører.
Nu synes jeg, at vi går tilbage til udvalget, og så kan vi lave en beretning om det her og så arbejde videre ud fra det og måske få et ændringsforslag ind, eller hvad vi nu gør.
Der er ingen grund til, at vi skal stemme om sådan et ændringsforslag her.
Så tak for debatten.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-06:
Tak for det.
Det viser jo, at det faktisk indimellem gør en forskel at lave et stykke parlamentarisk arbejde.
Jeg har været ret optaget af den måde, som Frederiksberg Kommune og Københavns Kommune har håndteret eller, kan man sige, ikke har håndteret udfordringen med at boplacere flygtninge på, og jeg synes ikke, det er en ordentlig måde, når kommuner ikke aftaler det sammen, men blot gør det.
skal nok indstille sig på, at det her er en opgave, de skal løfte fremover.
Og selvfølgelig kan man aftale sig til midlertidige løsninger, men så skal det da ske i et samarbejde mellem kommunerne.
Så jeg synes, det er rigtig fornuftigt, hvis vi kan få skærpet det her, sådan at det kommer til at ske fremover.
Josephine Fock (ALT), 2016-12-06:
Tak for det.
Vi bakker også op om SF's forslag.
Vi bakker op om SF's forslag.
Christina Egelund (LA), 2016-12-06:
Liberal Alliance synes også, at det er et godt forslag.
Og jeg vil egentlig gøre det så kort som til at sige, at hvis forslagsstillerne er villige til at se på den frist, som tidligere ordførere også har været inde på, og vi kan finde en god løsning på det med fristen, så vil vi stemme for forslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-12-06:
Så blev det jo alligevel en lillebitte smule god tirsdag, for det er jo et åbenlyst fornuftigt forslag, der kommer her fra SF, nemlig at hvis en kommune, som har fået et vist antal flygtninge, vælger at sende de flygtninge videre til en anden kommune, for at de kan bo der, skal man lige spørge den anden kommune først.
Det er en åbenlyst god idé.
Det er jo sådan, at vi har et kvotesystem ude i kommunerne, fordi det helt åbenlyst er en ret stor opgave at integrere flygtninge, som kommer hertil, ofte med voldsomme traumer i bagagen, ofte fra lande, kulturer og samfund, som er meget anderledes end det danske.
Det kræver ikke kun penge, det kræver også, at der står frivillige i lokalsamfundet klar til at tage imod.
Og den tanke underminerer man jo, hvis man bare sender sin kvote videre til en anden kommune.
Så vi støtter selvfølgelig forslaget og er glade for, at regeringen også støtter forslaget.
Jeg vil gerne bede om, at regeringen så i den forbindelse også overvejer noget andet, vi har diskuteret, nemlig hvor lang tid noget er midlertidigt.
Jamen hvor lang tid er det så midlertidigt?
Integrationsperioden er 3 år, og i den periode er flygtninge bundet til at bo i en bestemt kommune.
Så altså en opfordring til regeringen om ikke blot at tage det her gode, fornuftige forslag fra SF til sig, som handler om, at man skal spørge de andre, men også overveje, hvor lang tid man midlertidigt kan placere flygtninge i en anden kommune end dér, hvor de egentlig hører hjemme.
Marcus Knuth (V), 2016-12-06:
Lad os så gå et hypotetisk skridt videre og sige, at det europæiske samarbejde virkede, og at alle lande rent faktisk gerne ville det her.
Man sender så f.eks. flygtninge, der ønsker at være i Tyskland, til Rumænien eller til Slovenien eller til Irland, hvor de måske ikke ønsker at være, og da vi jo altså har åbne grænser i Europa, sætter de sig på toget og tager turen tilbage igen.
Altså, omfordelingen i Europa virker bare ikke af 25 forskellige rigtig, rigtig gode årsager.
Der er ikke én god årsag til, at den skulle virke.
Det virker bare ikke.
Hvordan kan man kigge på en løsning, der så åbenbart ikke virker, og sige, at det her er løsningen?
Tak til SF for et rigtig fint forslag.
Det er ikke altid, vi er enige på udlændingeområdet, så jeg synes, det kun er på sin plads at give en ekstra tak for nogle gode tanker.
Langt hen ad vejen deler jeg og Venstre jo den holdning, som beslutningsforslaget lægger op til her.
Vi mener, at man med rimelighed kan undersøge, om vi kan lave en model, hvor en kommune udelukkende kan få lov til at indkvartere flygtninge i en anden kommune, hvis begge kommuner kan nå til enighed – et samtykke mellem kommuner, der gør, at man ikke kan blive påtvunget at aflaste en anden kommune, hvis man ikke har ressourcerne.
Dog, som ministeren siger,
er vi uenige i den korte frist, som SF lægger op til her.
Det er vigtigt, at vi laver en gennemarbejdet model for det her.
Derfor deler vi intentionen i lovforslaget, men vi kan ikke bakke op om forslaget i sin nuværende form på grund af den korte tidsfrist.
Christian Langballe (DF), 2016-12-06:
Tro mod vores generelle holdning vil vi afvente, hvad regeringen gør.
Vi har jo den klare holdning, at man skulle holde fast i, at asylanter skal forblive på centrene, og at de så skal sendes tilbage til deres hjemlande, når der er fred og ingen fare.
Så vi forholder os afventende til det her.
Dan Jørgensen (S), 2016-12-06:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Vi støtter forslaget.
Vi synes, det er meget vigtigt, at der er en mulighed for, at man kan hjælpe hinanden i kommuner, der ligger ved siden af hinanden, hvis der er forståelse fra begge sider.
Der kan også være midlertidige overvejelser, der gør sig gældende.
Men det er klart, at en situation, som vi f.eks. har set, hvor Frederiksberg Kommune laver midlertidig boligplacering i København, uden at Københavns Kommune er indforstået med det, kan vi ikke acceptere.
Inger Støjberg (V), 2016-12-06:
Forslagsstillerne har konkret foreslået, at det sikres, at en kommune udelukkende kan indkvartere flygtninge på et midlertidigt opholdssted i en anden kommune, såfremt den anden kommune er indforstået hermed.
Det er jeg enig i, og jeg har også allerede tilkendegivet, bl.a. i et svar til Folketinget i begyndelsen af oktober, at dette er min indstilling.
Jeg er bare ikke enig i, at der er tale om en ændring, der kan bære sit eget lovforslag, eller at det skal fremsættes allerede inden udgangen af januar 2017.
Det vil jeg gerne komme kort tilbage til, men først lige et par ord om den model for boligplacering af flygtninge, som vi har at gøre med her.
I Danmark har vi i dag et velfungerende kvotesystem, der sikrer, at nye flygtninge fordeles jævnt over hele landet.
Indtil da kan kommunen anvise flygtningene til et midlertidigt opholdssted.
Det kan i visse tilfælde være hensigtsmæssigt, at kommunerne på tværs af kommunegrænser har mulighed for at hjælpe hinanden med boligplacering for en periode.
Det er der ikke noget til hinder for i lovgivningen, men det gælder kun i forhold til den midlertidige boligplacering, og rent juridisk hører flygtningene altså stadig til i den kommune, som har fået integrationsansvaret.
Denne kommune skal fortsat afholde alle udgifter og stå inde for integrationsprogrammet og har fortsat pligt til at finde en permanent bolig til den enkelte flygtning.
Der er altså ikke tale om, at en kommune vælter en økonomisk byrde eller opgave over på andre kommuner.
Der er også mange gode eksempler på, at der er kommuner, der benytter sig af at kunne placere flygtninge hos hinanden midlertidigt, og det er efter min mening hensigtsmæssigt at bevare den mulighed, fordi det er med til at give kommunerne fleksibilitet i forhold til at løse opgaven med boligplacering af flygtninge.
Det er en fleksibilitet, som også er et bærende element i topartsaftalen imellem kommunerne og regeringen.
Pointen her er netop at give kommunerne bedre rammer for at modtage og finde boliger til nye flygtninge.
Jeg mener derfor heller ikke, at muligheden for midlertidig boligplacering på tværs af kommunegrænserne skal afskaffes, og i praksis burde det ikke være noget, der giver problemer.
Det er også derfor, jeg er indstillet på at indføre en samtykkebestemmelse.
Jeg synes bare ikke, der er grund til at haste det igennem.
Regeringen vil derfor stille et ændringsforslag til beslutningsforslaget, som vi behandler her, som indebærer, at lovforslaget fremsættes inden udgangen af dette folketingsår, så den ændrede bestemmelse kan træde i kraft f.eks. den 1. juli 2017.
Derudover har jeg tænkt mig allerede i begyndelsen af det nye år at skrive til samtlige kommuner, at vi agter at fremsætte sådan et lovforslag, og jeg vil samtidig opfordre kommunerne til at sikre sig et samtykke, hvis de påtænker boligplacering af flygtninge midlertidigt uden for kommunegrænsen.
Jeg håber, at den her tilgang har opbakning hos et flertal i Folketinget, og så kan vi jo arbejde sammen om det.