Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-11-12:
Den store forskel på Norge og Danmark er jo, at Norge, som ordføreren også allerede har nævnt, ikke er med i EU.
Men vi er med i EU, så vi bliver nødt til at henholde os til, at løsningerne skal være EU-baserede.
Det så vi jo, som jeg nævnte, med den her effektive aldersverifikation, som regeringen besluttede skulle vedtages.
Men den er jo nu desværre parkeret, indtil der bliver vedtaget en aldersverifikationsløsning på EU-plan.
Den er i gang med at blive vedtaget, kan jeg forstå, og det ser jeg da meget frem til.
Vi skal da virkelig nationalt gå så langt, som vi overhovedet kan inden for EU-retten.
Men jeg tror, det er problematisk at sige, at fordi det fortrænger en masse andet, er det de her virksomheder, der f.eks. skal betale erstatning.
Man kunne jo også forestille sig, at man producerede et meget, meget spændende computerspil, som også gjorde, at man ikke fik bevæget sig eller sovet tilstrækkeligt.
Men det er jo så ikke nødvendigvis dem, der har produceret spillet, der direkte har forårsaget de skadevirkninger.
Tak for ordet, formand.
Jeg står her i dag, ikke blot som politiker og psykolog, som er min baggrund; jeg står her først og fremmest som far til to små børn og er dybt bekymret over den ligegyldighed, som techgiganterne udviser over for vores børns trivsel.
Deres platforme indfanger vores børns tid, potentiale, nysgerrighed i snedige algoritmer, som jo gør, at de simpelt hen får fortrængt en masse sunde udviklingsaktiviteter i løbet af deres uge.
Det er jo algoritmer, der er skabt med et eneste formål: at fastholde opmærksomhed for at maksimere indtjening, og det må man sige de lykkes med.
12-18-årige bruger i gennemsnit over 5 timer om dagen på sociale medier.
16-17-årige bruger i gennemsnit 2½ time om dagen alene på TikTok, og mere end halvdelen af teenagedrengene ser ikke deres venner i løbet af en uge.
Derude kan det nævnes, at en tredjedel af de unge får afbrudt deres søvn flere gange om ugen, fordi de skal tjekke noget på mobilen, og vi ved også, at 12 pct. af pigerne i udskolingen ikke bevæger sig nok i forhold til WHO's anbefalinger.
I stedet for at bevæge sig, sove, ses med hinanden bruger unge i dag en masse tid på at kigge ned i en skærm, og det er dybt skadeligt for deres udvikling, og det skal vi handle på.
Jeg støtter derfor ligesom foregående ordførere fuldt ud intentionen med det her beslutningsforslag, fordi vi skal have gjort noget ved techgiganternes skadevirkninger.
Jeg tror dog ikke, at forslaget er løsningen på vores udfordringer.
Jeg mener, det falder for en række juridiske og praktiske udfordringer, som det også har været nævnt af andre, særlig i forhold til det her med omvendt bevisbyrde.
Det vil derfor være meget svært at bevise eller modbevise de her præcise direkte skadevirkninger.
Det kan vi også se ud fra de studier, der bliver nævnt i beslutningsforslaget.
Det er såkaldt associationsstudier.
Det vil sige, at de påpeger en forbindelse mellem brug af digitale tjenester og mistrivsel.
De her studier beviser ikke nogen kausal sammenhæng.
Selv er jeg dog ikke i tvivl om, at sociale medier også har en direkte skadevirkende effekt, også som en kausal effekt i form af både ubehageligt, krænkende indhold og usunde sammenligninger, som de jo også faciliterer, men det er meget svært at bevise de konkrete tilfælde.
Det skyldes jo, at vores psykiske velbefindende aldrig er bestemt af en enkelt faktor, men altid af et samspil af mange forskellige faktorer.
Selv er jeg meget optaget af, at vores børn bruger mindre tid på skadeligt digitalt indhold, men jeg tror ikke, at det her er en farbar vej frem, desværre.
Så lad os prøve at finde andre veje frem.
Heldigvis har vi jo implementeret forordningen for digitale tjenester, der også pålægger sociale medier at indføre foranstaltninger til at beskytte børn.
De kan få bøder op til 6 pct. af deres globale omsætning, og Europa-Kommissionen er allerede påbegyndt sager imod TikTok og Meta.
Vi har også i Danmark udpeget et DSA-tilsyn, som man kan klage til, hvis techgiganterne ikke overholder DSA-forordningen, men jeg synes, at vi kan gå langt videre.
Jeg er også utålmodig, og vi forsøgte jo også at indføre en effektiv aldersverifikation, men måtte også sande, at det skulle ske i EU-regi.
Så mens vi venter på, at den bliver gennemført, så lad os skubbe på en kulturændring.
Det kunne f.eks. være ved at give skolebestyrelser et styrket mandat til at regulere elevers skærmtid lokalt.
Ligesom vi jo også med børne- og undervisningsministeren har gjort det i forhold til daginstitutioner, kunne vi gøre meget mere på det område.
For vi skal tage ansvar for den generation, som vi har svigtet, og for fremtidige generationer.
Det handler om at give børnene deres barndom tilbage.
Vi er gået fra en legebaseret barndom til en telefonbaseret barndom, og det har nogle enorme skadevirkninger.
Jeg vil derfor gerne sige tak til forslagsstillerne for beslutningsforslaget og for den debat, vi hermed har, men samtidig stå fast på, at vi må finde en løsning, der både er juridisk holdbar og lige så ambitiøs som vores intentioner.
Moderaterne kan derfor ikke tilslutte sig beslutningsforslaget.