Christian Juhl (EL), 2022-02-04:
Tak for det.
Jeg vil gerne have lov til at sige tak for forslaget.
Inden forslaget var jeg ikke opmærksom på den her teknologi.
Jeg synes, at det lyder spændende.
Jeg tror endda, at vi kan lære noget af det.
Jeg dyrker selv slægtsforskning med stor glæde.
I gamle dage sad vi så på landsarkiverne og skulle have akterne bestilt hjem.
De blev så lagt foran os i åbningstiden.
Det var en meget langsom proces.
Vi jublede, da vi fik de første digitale kopier af kirkebøgerne, for så kunne vi sidde hjemme ved vores køkkenbord og lave slægtsforskning.
Nogle billeder var godt nok lidt uklare, de var i sort-hvid.
Her sidste år fik vi de første digitale farvebilleder af kirkebøgerne.
Nu bliver de så fotograferet igen, og det tager noget tid, og det er lidt dyrt.
Men der kan man også læse selv de gamle gotiske bogstaver knivskarpt.
Det betyder, at det har givet en stor privat glæde for mig, for jeg kan læse mine forfædres navne mere præcist, måske også nogle data, jeg ikke kunne læse før.
Men teknologien udvikler sig jo hele tiden.
Jeg er ikke så teknologiforskrækket, som jeg måske kom til at give udtryk for, men jeg er lidt skeptisk engang imellem, må jeg indrømme.
Jeg har ikke købt en Tesla endnu.
Jeg vil gerne se, hvordan det udvikler sig.
Jeg har heller ikke en moderne elmotorcykel.
Jeg kører stadig væk på min gamle Nimbus, men det er nu mere sådan af kulturhistoriske grunde, at jeg beholder den, for jeg synes, at det var en storhedstid for motorcyklismens udvikling, at Danmark dengang havde sin egen motorcykel.
Nu lyder det, som om jeg snakker udenom, men det er ikke det, jeg ville sige.
For der er sådan set masser af teknologi, som udvikler sig.
Vi må gerne trække vejret undervejs og finde ud af, om vi kan bruge det.
Så når ministeren siger, at der er 7.100 fredede bygninger, så vil jeg gerne minde om, at det sådan set er overklassens bygninger de
fleste af dem, altså slotte, store kirkebygninger.
Messerschmidt nævnte især domkirkerne.
Ja, det er fint nok, men landsbykirkerne og landarbejdernes huse er altså lige så vigtige for vores kulturarv.
Jeg besøger først almindelige menneskers boliger, når jeg er på Brede eller andre steder, og så senere kigger jeg rundt i København på slotte og fine palæer.
For de er jo velbeskrevne, de andre er det ikke.
De er endda forgået i meget, meget vidt omfang.
Jeg vil minde om, at vi jo i Silkeborg havde en masse arbejderboliger, som jo på nær en er fuldstændig væk nu – overplastret med store grimme betonhuse i stedet for.
Deres boliger er næsten ikke tilgængelige.
Vi har ét sted, hvor vi kan se det, hvorimod Drewsens fine palæer og villaer selvfølgelig er velbevaret.
Derfor er det vigtigt, at vi også snakker om, hvad det er for nogle ting, der er vigtige for os at kunne passe på, hvis der kommer en brand, en oversvømmelse eller noget andet.
Jeg kan også godt sige, at det er fint, hvis den her teknologi er, som Messerschmidt beskriver den, og hvis der er bygninger, som ikke er godt nok beskrevet – altså, jeg nævnte det her hus eller slot, eller hvad man skal kalde det.
Det er jo tegnet i mindste detalje, også figurerne og alt muligt andet.
Notre-Dame er jo tegnet.
Jeg tænker, at der ligger mange tusind tegninger nede i Paris, fordi de bygmestre vidste, at det var noget stort, de lavede, og selvfølgelig blev de tegninger arkiveret, de blev ikke smidt væk, når den del af bygningen var bygget, som man nu havde lavet detailtegningerne af.
Derfor er der jo et overlap, sådan at vi sagtens kan klare os med de tegninger fra dengang.
Og måske supplere med den her teknologi, hvor vi ingenting har.
Derfor vil jeg gerne have en nærmere redegørelse om det.
Og så må I gerne sige, at jamen alle de her ting burde jeg vide.
Det gør jeg nu ikke.
Jeg har ikke forstand på de her ting, og jeg vil gerne vide det.
Det er jo et Folketing, hvor vi har lidt forskellige kompetencer og må hjælpe hinanden med det.
Men jeg har det lidt med et forslag som det her, at idéer skal vi have på bordet.
Nye ting skal vi høre noget om.
Så skal vi debattere, og så skal vi blive klogere, og så skal vi træffe nogle beslutninger og inddrage det, hvis det kan bruges til noget fornuftigt.
Jeg har det også sådan, at vi for 10 år siden i Enhedslisten tog en principbeslutning om, at når vi skal stemme for nogle forslag eller selv fremsætter dem, så skal vi levere finansiering.
Det tror jeg heller ikke er svært, men jeg drømmer også om en tid som den, Messerschmidt snakker om, hvor der er rigtig mange milliarder kroner inden for kulturområdet.
Det er der jo desværre ikke.
Det er alt, alt for lille til at kunne rumme alt det, som vi både gerne vil af aktiviteter og udfoldelser, men også det, vi gerne vil bevare af den gamle kultur, de gamle kulturværdier.
Så skal vi fælles slås om at få udvidet budgettet samtidig med.
Men vi skal i hvert fald i første omgang have lavet et overslag over, hvad forskellige udviklingsmodeller på det område vil kunne koste, og så kan vi prøve at se, om vi kan blive enige om, hvad det er for nogle bygninger, der er vigtigst, og hvordan vi kan planlægge det.
Den debat vil jeg gerne være med i.
Tak for det.
Jeg vil gerne høre, hvilke muligheder man har for at sikre sig, selv om tre-d-teknologien ikke er fuldt udviklet og ikke er tilgængelig økonomisk set.
Hvad bruger man ellers, og i hvilket omfang er de bygninger, vi snakker om her, dækket ind af f.eks. tegninger og fotografier?