runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Husted (S), 2018-03-16:
Tak for ordet.
Med L 164 fortsætter vi udmøntningen af en aftale, som Socialdemokratiet allerede er med i, så vi kan som udgangspunkt naturligvis bakke op om det.
Formålet med lovforslaget er at etablere et nyt, stærkt tilsyn, Forsyningstilsynet, som det kommer til at hedde, der skal overtage det nuværende Energitilsynets opgaver i relation til el-, gas- og varmesektoren.
Vi kan også med stor tilfredshed læse i høringssvarene, at der er bred opbakning til lovforslaget fra de høringsberettigede, som har valgt at give deres besyv med.
I høringssvarene er der dog enkelte kommentarer, som er værd at nævne.
Jeg tænker på kommentarerne fra Dansk Industri, Dansk Energi, Foreningen af Rådgivende Ingeniører og Ørsted A/S, der påpeger, at formålsparagraffen for det nye Forsyningstilsynet, er mere forbrugerrettet end den, der i dag er for Energitilsynet.
Vi har læst det med interesse, og for os er det meget vigtigt, at lave priser ikke er det eneste hensyn, hvilket det godt kunne tænkes at man tænker der.
Men også hensynet til forsyningssikkerhed, miljø og sundhed er en vigtig faktor, og det går vi faktisk ud fra der også er bred enighed om.
Det er derfor en overvejelse værd i den kommende udvalgsbehandling at komme et spadestik dybere, hvad angår den del af formålsparagraffen.
Med disse korte kommentarer ser vi frem til det videre forløb med L 164.
Tak for ordet.
Per Husted (S), 2018-03-16:
Jeg var meget glad for ordførerens fokus på forsyningssikkerheden.
Og der var jeg glad for, at Dansk Folkeparti bakker op om, at det er et område, vi skal have meget stort fokus på.
Jeg synes netop, at vores dygtige virksomheder har været i stand til at udvikle en teknologi, der gør, at det ikke bliver nogen udfordring.
Det er mere en kommentar, og jeg er glad for, at vi er enige om at have fokus på vores forsyningssikkerhed.
Carsten Bach (LA), 2018-03-16:
Tak, og tak for ordførertalen.
Jeg er virkelig glad for, at hr. Christian Poll som energiordfører for Alternativet er begyndt at kommunikere åbent og ærligt om Alternativets politik på netop energiområdet.
Det er, som om Alternativet tidligere har været en lille smule tilbageholdende med at fortælle, hvad deres energipolitik som sådan har skullet indeholde.
Jeg er sådan set også meget glad for, at ordføreren bringer emnet om unødvendige udbud i forhold til forsyningssikkerhed i Danmark op, og de spørgsmål, der eventuelt kunne komme i udvalget fra Alternativet, vil jeg følge nøje med i, så det synes jeg er rigtig fint.
Men der vil jeg så sige, at jeg er meget bekymret over hr. Christian Polls udmeldinger om, at vi skal have lavere forsyningssikkerhed i Danmark, og derfor synes jeg netop også, at det er rigtig godt, at Alternativet er begyndt at kommunikere åbent om sin energipolitik, netop fordi det er så langt væk fra, hvad jeg i øvrigt ellers hører af signaler politisk, og de, jeg tror, det er 54 forslag, som Alternativet spillede ud med tidligere, bevæger sig også meget langt væk fra, hvad jeg ellers hører af politiske udmeldinger, og specielt i forhold til regeringens og Liberal Alliances.
Så tak for det.
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Altså, der tror jeg ordføreren misforstod det lidt.
Det, jeg sagde, var, at jeg synes, det er vigtigt, at vi har en åben og politisk debat om, på hvilket niveau vi skal ligge.
Og som det er lige nu, er det bare ministeren, der beslutter det, og så ved vi andre ikke, hvorfor og hvordan det besluttes, altså hvad der ligger til grund for det.
Så jeg vil bare gerne have en politisk debat om, hvor vi skal ligge fremadrettet.
Mikkel Dencker (DF), 2018-03-16:
Jamen jeg synes da, at det er al ære værd, at vi tager en åben debat om det.
Nu er der i hvert fald også kommet et synspunkt frem, som jeg ikke havde forventet, nemlig at det kan være ønskværdigt med flere strømafbrydelser.
Jeg synes da, at det er åben og ærligt tale fra Alternativets side, at det må danskerne så vænne sig til, hvis det er Alternativet, der bestemmer.
Så det er godt, at vi fik afklaret det.
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Jamen det kan det jo, hvis man kigger på sammenhængen med prisen.
Spørgsmålet er, om vi nu ligger på så højt et niveau, at det er et unødvendigt højt niveau.
Altså, så vidt jeg husker, er niveauet i vores energisystem på 99,996 pct.s oppetid.
Og når der sker fejl, er der typisk tale om en ledning, der bliver klippet over, eller den slags lokale hændelser.
Det kan godt være, at vi i fremtiden i vores mere ustabile energisystem, som det trods alt er med mange forskellige flere teknologier, skal gå aktivt ind og se på, hvad det er for en kvalitet, vi gerne vil have.
Mange forbrugere vil måske synes, at det ikke gør noget med tre afbrydelser om året i stedet for en hvert andet år, og man kan måske spare penge i den dynamik.
Jeg synes bare, at vi skal have en åben debat om det, i stedet for at det bare besluttes.
Mikkel Dencker (DF), 2018-03-16:
Jeg hæftede mig ved, at ordføreren i sin tale i hvert fald adskilte sig fra de foregående ordførere.
Alle ordførere indtil da havde glædet sig over, at vi har en så høj forsyningssikkerhed i Danmark og altså så få strømafbrydelser, og så undrede det mig – det kan ordføreren få lov til at uddybe – hvorfor ordføreren, som jeg husker det, ikke nødvendigvis syntes, det var særlig smart at have så høj en forsyningssikkerhed.
Men det modsatte af høj forsyningssikkerhed er jo en lavere forsyningssikkerhed og dermed flere strømafbrydelser.
Hvordan kan det være ønskværdigt?
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Den ene er, at ministeren i det her lovforslag gives beføjelse til at beslutte forsyningssikkerheden, altså, at det bliver en simpel sag for ministeren selv at melde ud og beslutte, hvad den her forsyningssikkerhed skal være.
Flere ordførere har sagt, at det jo er en fantastisk ting, at vi i Danmark har verdens højeste forsyningssikkerhed.
Ja, men spørgsmålet er, om det egentlig er smart fremover.
Det, jeg godt kunne tænke mig, er, at vi tager en politisk debat om, hvordan forsyningssikkerheden egentlig bør være, for der er jo muligheder i at være mere fleksibel, f.eks. er der mange virksomheder, som vil kunne have glæde af at sige, at de godt vil betale en lidt lavere pris, mod at de faktisk kan være uden strøm i nogle bestemte perioder eller den slags ting.
Det kan også være, at der er forbrugere eller forbrugergrupper, der kunne ønske at have den slags dynamik at arbejde med.
Den anden ting er, at jeg jo blev bekymret, da jeg læste artiklen fra Danmarks Vindmølleforening i går, og derfor er jeg i gang med at stille nogle spørgsmål skriftligt til ministeren, men i den her artikel sætter Danmarks Vindmølleforening spørgsmålstegn ved, om det her lovforslag egentlig er det, som det påstå det er, f.eks. – og jeg citerer: »I en analyse fra sidste år fastslår Energinet, at det danske elsystem ikke længere har behov for de såkaldte tvangskørsler af kraftværker for at sikre forsyningssikkerheden.«
Derfor har jeg lige lyst til et andet citat, det kommer her, og det er også fra samme artikel: »Forslaget er præcis det modsatte: Det er fordyrende, unødvendig og konkurrenceforvridende statsstøtte til de centrale danske kraftværker.
Det er i strid med EU's konkurrenceregler og markedsødelæggende.«
Derfor mener jeg, at vi har nogle ting, vi skal have fundet ud af i udvalgsarbejdet, altså, om man her er ved at pålægge nogle udgifter til systemet, som faktisk er helt unødvendige i dag.
Så vi forholder os afventende og skeptiske indtil videre og ser, hvad debatten i udvalget giver mulighed for.
Carsten Bach (LA), 2018-03-16:
I Danmark har vi en meget, meget høj grad af forsyningssikkerhed, og det er også ret afgørende for forbrugerne, at de kan have tillid til, at der er strøm i stikkontakterne, når de har brug for det.
Det er også et vigtigt argument, når energikrævende virksomheder vælger at placere enten hele eller dele af deres forretning i Danmark, sådan som vi i øjeblikket f.eks. ser det med de mange datacentre, som bliver placeret rundtomkring i landet.
Derfor er det også vigtigt, at vi har et tilsyn med netop forsyningssikkerheden, så vi også fremadrettet kan garantere virksomheder og forbrugere, at de har den energi, der skal til.
Vi skal så dog, vil jeg sige, passe på, at vi ikke går længere, end hvad der er højst nødvendigt, når der er en teknologisk udvikling og teknologiske investeringer, der i sig selv sikrer et meget højt niveau af forsyningssikkerhed.
Så må vi jo diskutere, om den måde, vi hidtil har indrettet systemet på, også er den mest optimale.
Der er i hvert fald for mig at se ikke nogen grund til både at gå med livrem og seler i den her sammenhæng.
Men som sagt skal vi sikre, at vi også i fremtiden har et af verdens højeste niveauer af forsyningssikkerhed, som vi jo har i øjeblikket, og derfor støtter Liberal Alliance selvfølgelig også lovforslaget.
Thomas Danielsen (V), 2018-03-16:
Indledningsvis vil jeg måske lige knytte en bemærkning til den debat, der lige har været, om forsyningssikkerhed.
Jeg tror rent faktisk også, at det er noget af det, vi i høj grad kommer til at kunne leve af i Danmark, altså at eksportere den teknologi, der skal til, og at have så høj en grad af VE, samtidig med at vi har så høj en grad af forsyningssikkerhed.
I forhold til L 165 er der jo sagt meget om det allerede.
Det er en aftale, der følger op på Elreguleringsudvalgets anbefalinger, energiaftalen fra 2012, energispareaftalen fra 2016 og forsyningsstrategien, hvor vi styrker elforsyningssikkerheden, som vi lige har drøftet.
Vi forhindrer også en grad af dobbeltregulering mellem dansk og europæisk lovgivning, og vi samkører oplysninger om energibesparelser.
Det glæder mig, at der er så stor opbakning til forslaget, og Venstre støtter naturligvis også op om forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2018-03-16:
Jeg har ikke nogen grafer med op på talerstolen, jeg kan vise hr. Per Husted.
Men jeg mener at have set, at det er Energinet, der laver de her prognoser, som viser, at der vil være en markant forøgelse nogle år frem i tiden i forhold til det nuværende niveau.
Nu er det nuværende niveau for strømafbrydelser i Danmark heldigvis meget lavt, så derfor kan en fordobling godt lyde af meget.
Men det er stadig væk kun få minutter, der tales om.
Men det er i hvert fald en tendens, man skal holde øje med.
Per Husted (S), 2018-03-16:
Og vi skal jo netop udvikle ny teknologi og bruge de mange muligheder, vi har, for lagring af bl.a. strøm.
Så jeg synes, man skal se lidt mere positivt på det, og lad os så komme i gang med at udvikle den teknologi, der skal være til det.
Mikkel Dencker (DF), 2018-03-16:
Vi er meget enige om, at vi gerne vil undgå strømafbrydelser, og det tror jeg også hele Folketinget er enige om.
Simon Kollerup (S), 2018-03-16:
Tak for det.
Jeg tror egentlig ikke, det giver ret meget mening, det gør det i hvert fald ikke for mig, at stå og mejsle fast – jeg kan godt høre, at det er forsøget, og fred være med det – og sige, at så må det kun være 1,87 m på den ene led og 3,5 m på den anden eller 35 cm, eller hvad det er.
Det giver jo sig selv.
Når man f.eks. gerne vil sælge en erhvervsgrund og vil vise, at her er der en erhvervsgrund til salg, så skal det selvfølgelig også kunne ses, at der er en erhvervsgrund til salg, ikke?
Når bekendtgørelsen kommer, glæder vi os til at se på den.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-03-16:
Men sådan som jeg forstår lovforslaget, åbner man også op for, at der skal være skilte der, hvor der er spredt bebyggelse eller bare en form for bebyggelse i det åbne land, så vi kommer jo et stykke uden for byerne her.
Skal jeg forstå det sådan, at hvis vi er ude i et skilt, der er et par meter gange et par meter, så vil Socialdemokratiet ikke være med? For jeg synes netop, at størrelsen på de her skilte er ekstremt væsentlig, og hvor langt uden for byerne kan vi egentlig nu se skilte?
For det handler jo netop ikke kun om, at man kan fortælle, at her kan du komme ind og købe lokalt producerede råvarer hos en lokal landmand, eller at man har et loppemarked.
Det handler jo også om reklamer, altså reklamer for alle mulige aktiviteter, der er i området.
Simon Kollerup (S), 2018-03-16:
Jeg må jo sige, at jeg synes, at lovforslaget ret tydeligt definerer, hvad mulighederne her er.
Det drejer sig bl.a. om at give tilladelse til, at lokale virksomheder – det kunne, som jeg sagde, være en kro eller en butik i nogle mindre byer – kan få lov at opsætte et skilt inden for 30 m fra bygrænsen, som fortæller, hvor virksomheden ligger henne i byen, og det kunne være lejlighedsskilte om, at man har et åben gård-arrangement eller en musikfestival.
Jeg mener – og det mener vi altid i Socialdemokratiet, når vi taler om den her balance mellem at kunne fremme udviklingshensynet i landdistrikterne over for de landskabelige hensyn og naturhensyn – at rækkevidden er vigtig at have på plads.
Det mener vi den er med lovforslaget, men det er klart, at kommer der nu et eller andet frem med, at det er sådan nogle blinkende lamper på en meget, meget stor plakat, altså flere meter gange flere meter, der skal stå permanent uden for Sønder Bøvling, så kan det da godt være, at vi vil kigge på det igen.
Men jeg mener faktisk, at den balance, der er fundet i selve lovforslaget, både i ordene og bemærkningerne og også i de forarbejder, vi har deltaget i, betrygger os i at kunne stemme for lovforslaget og betrygger os i at kunne deltage i det bekendtgørelsesarbejde, der skal være efterfølgende.
Jeg synes altid, det er godt med et grundigt udvalgsarbejde, og det skal vi selvfølgelig lave.
Jeg må også bare sige, at vi har deltaget i et forarbejde, også som aftalepart bag aftalen, som gør, at vi føler os trygge ved det lovforslag, der er fremsat.
Det er klart, at vi også følger det udvalgsarbejde, der kommer til at ske, og så ser vi, som jeg siger – jeg tror, det nu er for tredje gang – også frem til at være en del af udmøntningen i bekendtgørelsen.
Så vi vil selvfølgelig nøje følge med i, hvad for nogle svar der kommer.
Ida Auken (RV), 2018-03-16:
Tak for det.
For hvis det i udvalgsarbejdet kommer frem, at det viser sig at kunne være ret store skilte, der faktisk ligner polske billboards, som man nu giver tilladelse til – hvor man så bare kan sige, at det bliver en eller anden lidt, hvad skal man sige, sjusset afgørelse, om det her skader naturen eller ej – kan der jo være ret store uenigheder om, om det er smukt eller ej.
Hvis det viser sig, at det er ret store skilte, der kan ses fra meget lang afstand, vil Socialdemokratiet så være med på, at man måske filer lidt ved balancen i det her forslag?
Så tror jeg måske også at flere partier vil kunne være med og støtte det.
Simon Kollerup (S), 2018-03-16:
Man skal selvfølgelig altid passe på at sikre den rigtige balance.
Jeg tror, at man, hvis man har kørt på sådan nogle østeuropæiske motorveje, i hvert fald har set eksempler på, hvordan tingene ikke skal gøres.
Vi skal finde en balance, hvor det ikke sander til, heller ikke i forhold til mulighederne for en lille kro eller en lille festival i byen for at kunne skilte for den begivenhed, der er der, men, som jeg siger, samtidig passe på naturhensynet.
Kvadratmeterne og centimeterne på skiltene vil jeg ikke stå her og kloge mig på som aftalepart, hvor jeg også kan bekræfte over for ordføreren, at vi i Socialdemokratiet har gjort rigtig meget for at sikre at have styr på rækkevidden i det her.
Så forventer vi selvfølgelig også, at vi er med til at se på de nærmere detaljer i bekendtgørelsen, når den skal laves.
Ida Auken (RV), 2018-03-16:
Tak for det, og tak for en god tale.
Jeg tror også, at Socialdemokratiet har gjort rigtig meget, og hvad de kunne, for at passe på naturen.
Jeg vil bare spørge ordføreren om noget.
For vi er jo enige om, at de små skilte ved små fødevareproducenter og sådan noget skal kunne være der, men hvor store må sådan nogle skilte være?
Altså, fra hvor lang afstand synes ordføreren man må kunne se sådan nogle skilte?
Skal vi f.eks. også give plads til sådan nogle store billboards ude i det åbne land?
Simon Kollerup (S), 2018-03-16:
Vi behandler her et lovforslag, som ændrer på naturbeskyttelsesloven med det formål at give nye muligheder for friluftsreklamer i det åbne land.
I forbindelse med at vi moderniserede planloven, besluttede aftalepartierne at igangsætte et tværministerielt serviceeftersyn – intet mindre – af reglerne for skiltning i det åbne land.
På baggrund af anbefalingerne fra det serviceeftersyn har vi i aftalekredsen drøftet, hvordan vi bedst kan understøtte mulighederne for udvikling i landdistrikterne.
Formålet med de nye regler er i begrænset omfang at gøre det lettere for lokale erhverv og turistmål at tiltrække besøgende.
Dermed er det vores forhåbning, at forslaget vil understøtte mulighederne for udvikling i landdistrikterne.
Det har samtidig været helt afgørende for os, at lovforslaget ikke ændrer på naturbeskyttelseslovens formål.
Lovforslaget giver flere muligheder for at opsætte skilte, men loven fremhæver også, at det skal ske under hensynet til det omkringliggende landskab.
Vi mener, at lovforslaget har en god balance mellem på den ene side at sikre hensynet til naturen og landskabet og på den anden side at understøtte mulighederne for vækst og udvikling i landdistrikterne.
Det er vigtigt for os, at vi så vidt muligt begrænser den landskabelige påvirkning, for som jeg sagde før, er hensynet til naturen og landskabet vigtigt for os.
Med de ord støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-03-16:
Da vi nødig vil have, at ordføreren skal gå i baglås, kan jeg sige, at vi meget løbende monitorerer de forskellige ting, der er, i forhold til regelefterlevelse.
Vi har også haft en proces i styrelsen, hvor vi har sagt til vores kontrollanter: Giver det, man kontrollerer efter, mening, og lad os have et fordomsfrit syn på det.
I forhold til den anden del, nemlig om det sådan er en papirdel, der kan gøre, at man bliver et broddent kar, er det jo sådan, at når en fødevarevirksomhed har fået anmærkninger i form af enten indskærpelse, påbud, forbud, administrativt bødeforlæg eller politianmeldelser på tre ud af de sidste fire kontrolbesøg, så bliver man et broddent kar.
Så det er ikke, fordi papirrapporten er faldet ned en enkelt gang.
Pia Adelsteen (DF), 2018-03-16:
Det er bare et opfølgende spørgsmål, for jeg synes egentlig, at hr. Carsten Bach og også fru Ida Auken adresserede noget af den bekymring, som jeg måske har haft, også som restauratør – jeg kan jo blankt erkende, at jeg har sådan en lille kro, der laver mad.
For det, det drejer sig om, er, at vi har en fødevaresikkerhed og måske ikke en papirsikkerhed.
Når jeg siger det, er det, fordi vi ofte oplever, hvad kan man sige, en smule bureaukrati omkring det at have en virksomhed, der laver mad.
Og selvfølgelig skal hygiejnen være i orden, det er der slet ingen tvivl om, og der skal slås ned på folk, der ikke har orden i hygiejnen.
Det er slet ikke det, jeg er ude efter.
Men jeg vil bare lige spørge ministeren, om man ikke også kan kigge på nogle af de måske i mine øjne bureaukratiske tiltag.
Det er måske lige der, hvor jeg går lidt i baglås.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-03-16:
Tak for det, formand, og tak til ordførerne for tilkendegivelserne.
Det er helt afgørende, at man som dansker på restaurationsbesøg og lignende kan føle sig tryg og sikker ved den madsituation, der er.
Det gør vi med de her ændringer, og det er efter inspiration fra den norske madlov, og det er også efter et godt samarbejde, bl.a. med Dansk Folkeparti, som har presset på for det her.
Så tak for det.
Vi glæder os over den tilkendegivelse, der er fra Folketinget i forhold til at stramme op, og vi glæder os til også at få det effektueret.
Orla Østerby (KF), 2018-03-16:
Tak for det.
L 167 er jo et lovforslag, som i sit udgangspunkt tager fat om dem, som gentagne gange ikke vil overholde reglerne og de indsatser, som fødevaremyndighederne laver på området.
Derfor bliver der mulighed for at pålægge administrative tvangsbøder for manglende efterkommelse af påbud og forbud.
Den anden del er, som jeg tror der vil være respekt for, at man kan give virksomhedskarantæne i op til 6 måneder, at man kan nedlægge forbud mod fortsat drift af virksomhed.
Det er meget vigtigt, at vi her får rigtig fat i dem, hvorom det kan siges, at de rigtig roder rundt i fødevarekvaliteten og egentlig ikke tager fødevarekontrollen særlig alvorligt.
Her bliver vi nødt til med hårdere midler at sørge for, at de her ikke ødelægger det for de mange, som overholder reglerne.
Og så skal vi huske på, at Danmark jo er førende inden for fødevaresikkerhed.
Derfor er det jo også vigtigt, at vi har styr på de her indre linjer, og derfor støtter Det Konservative Folkeparti lovforslag nr. L 167.
Pia Adelsteen (DF), 2018-03-16:
Tak, formand.
Som det blev nævnt, er det her en udmøntning af aftalen om »Vækst og udvikling i hele Danmark«, og det har faktisk været et ønske fra Dansk Folkeparti, at man kunne få lov til at sætte flere skilte op ude på landet.
Det er jo selvfølgelig ikke et spørgsmål om, at man skal plastre det hele til, men et spørgsmål om, at man altså også skal have en udvikling i landdistrikterne, hvor man kan reklamere for sine varer og for arrangementer, der er der, og derfor støtter vi selvfølgelig varmt op om det.
Vi er glade for, at man nu kan få lov til – i modsætning til tidligere – at lave lejlighedsskilte, hvor man siger, at her er der salg af juletræer, her er der salg af frugt og grønt, der kan være et åben gård-arrangement, der kan være musikfestivaler, at der laves stegt flæsk og persillesovs på en kro ude på landet, eller hvad det måtte være.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig godt at man også kan få mulighed for ude i landdistrikterne at gøre reklame for sine produkter og sine ydelser.
Så vi støtter varmt op om forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2018-03-16:
Tak for det.
Vi førstebehandler i dag lovforslag nr. L 168, som giver bedre muligheder for skiltning i det åbne land.
Endvidere foreslås det at forenkle og modernisere lovteksten samt at udvide miljø- og fødevareministerens bemyndigelse til at fastsætte nærmere regler for skiltning i det åbne land.
Formålet med lovforslaget er at forbedre mulighederne for, at borgere, virksomheder og offentlige myndigheder kan opsætte skilte, der reklamerer for lokale attraktioner, virksomheder og arrangementer.
Dermed bliver det lettere at finde vej til lokale erhverv og turistmål og lettere for lokale erhverv og turistmål at tiltrække besøgende, hvilket understøtter udvikling og vækst i landdistrikterne.
Skiltning i det åbne land er i dag som bekendt forbudt, dog med visse undtagelser, og i Venstre mener vi, at den nuværende lovgivning er for stram.
Vi ønsker en mere liberal tilgang, uden at vi generelt så at sige åbner for det vilde vesten, for
sådan skal det selvfølgelig ikke være med skiltning.
Men vi skal finde balancen og den sunde fornuft i det.
Danske landeveje skal ikke være skilteskove, som vi har set det i en række andre lande.
Således giver det god mening at give mulighed for at reklamere for lokale arrangementer, byfester, danske jordbær, loppemarkeder osv., uden at man, kan vi sige, kommer i konflikt med loven, bare fordi man gerne vil være med til at sætte lokale aktiviteter i gang.
Vi mener, at lovforslaget understøtter vækst og udvikling i landdistrikterne, så vi får et Danmark i endnu bedre balance, og derfor støtter Venstre selvfølgelig også lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2018-03-16:
Det, jeg egentlig trykkede mig ind for at spørge om, har ministeren mere eller mindre direkte svaret på, men jeg kunne godt tænke mig at spørge bare for at forstå det helt præcis
: Hvad er ministerens syn på Alternativets udsagn, som jo fremgik af Alternativets ordførers tale om, at det ikke nødvendigvis var så smart at have en så høj elforsyningssikkerhed, og at danskerne med andre ord må vænne sig til, at der måske ikke altid er strøm i stikkontakten, og at der af og til er lidt strømafbrydelser hist og pist?
Hvad er ministerens syn på det?