runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2022-04-26:
Tak for det.
Også tak til Venstre for at fremsætte det her forslag.
Det, man skal huske, er jo sådan set, at hvis vi ender med at skulle stemme, så er det teksten i forslaget, som vi kommer til at stemme om: »Folketinget pålægger regeringen i løbet af indeværende folketingsår at igangsætte udarbejdelsen af en materialestrategi for forsyning af danske råstoffer til byggeri og industri.«
Jeg læser, at det skal være både til havs og til lands og genbrug og det hele.
Og det er også fuldstændig rigtigt, som andre ordførere har sagt, at vi skal i gang med at lave en havplan.
Jeg tror, at de fleste danskere har en opfattelse af, at havet jo er kæmpestort – så kan der blive pladsmangel, og mangler der nogle ressourcer i forhold til det?
Ja, det gør der.
Vi har rigtig mange aktiviteter, når vi kigger på havet.
Nogle har også nævnt, at man skal lave kunstige energiøer.
Vi har råstofindvinding, som bl.a. forslaget her handler om; vi har fiskeri; vi har vindmøller – der er rigtig meget aktivitet på havet.
Men det er der til gengæld også på land.
De fleste kender nok også en gammel grusgrav ude i provinsen, der er blevet lavet om til et rekreativt område, og hvorfor er den det?
Ja, det er, fordi der ikke er flere råstoffer tilbage.
Der er simpelt hen ikke mere grus tilbage i den grusgrav, og så er man begyndt at grave et andet sted.
Så derfor er der simpelt hen et behov for at få et samlet overblik.
Når jeg læser forslaget her, er det overblik ikke begrænset af nogen rammer, og der synes jeg egentlig, at forslaget er meget åbent i forhold til at få regeringen til at indkalde til sådan en forhandling.
Det er i hvert fald vigtigt – og sådan er det nok i politik – at man åbner nogle døre, og at man så går ind i et rum og taler om havplan.
Men det bliver nødt til at være nogle døre, der står på klem, så man får det samlede billede af, hvad det er for nogle ressourcer, vi har på havet; hvad er det for nogle ressourcer, vi har på land; og hvad er det for nogle ressourcer, vi kan få ved at lave genbrug og genanvendelse?
Så vi er sådan set rigtig glade for forslaget og egentlig også for den, hvad skal vi sige, åbne tilgang, som selve forslaget lægger op til.
Det ser vi ikke som en begrænsning, det ser vi som en åbning.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-26:
Venstre har fremsat et beslutningsforslag, som vi behandler her i dag, og som går ud på, at vi skal udarbejde en materialestrategi for forsyningen af danske råstoffer til byggeri og industri.
For at de kan blive til virkelighed, kræves der virkelig store mængder råstoffer.
Der er tale om enorme mængder af sten, grus, sand m.m., når vi skal anlægge disse veje.
Jeg talte engang med en vejingeniør, og hun fortalte mig, at vejkassen på de store veje, hvor der kører meget tung trafik, er op til 1 m dyb.
Så kan man jo begynde at gange med længde, bredde og højde, som vi lærte det i skolen, og så vil man få et astronomisk tal for, hvor mange kubikmeter vi skal bruge.
Herefter kan man jo så finde massen, hvis man gider det.
Det bliver enormt tungt at flytte.
Så Venstres forslag om, at vi skal finde råstofferne tæt på anlægsarbejdet, er rigtig godt tænkt.
Transporten af byggematerialer vil udlede store mængder af CO 2 og vil derfor bevirke, at vores mål om at nå en 70-procentsmålsætning vil blive vanskeliggjort, hvis ikke vi planlægger råstofudvinding og transport klogt.
I Det Konservative Folkeparti har vi selv tilbage i 2020 arbejdet med en national strategi på området.
Vi ønskede, at der blev en bedre samtænkning mellem regionerne og staten og samtidig en bedre anvendelse af råstoffer på den mest bæredygtige og den mindst omkostningsfulde måde.
Vi er særlig optaget af at styrke planlægningsfasen, så borgere ved, hvornår der potentielt skal graves råstoffer i deres lokalområde.
Vi tænker, at det her forslag er visionært på den måde, at Danmark får en national ressourcestrategi på linje med den, der er i EU.
Så Det Konservative Folkeparti kan støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Bruno Jerup (EL), 2022-04-26:
Tak for det.
Vi har bestemt behov for en råstofstrategi, og på den måde er vi sådan set positive over for intentionerne med det forslag, som ligger her fra Venstre.
Det er helt klart for os, at vi skal have sådan en strategi, og i den strategi skal der indgå nogle overvejelser meget, meget skarpt omkring brugen af råstoffer i det hele taget, altså både mulighederne for at mindske brugen af råstoffer, men også for at mindske brugen af jomfruelige råstoffer, sådan at man i højere grad har genanvendelse og genbrug af råstoffer.
Det er ligesom den vej, vi skal prøve at komme ud ad.
Og så er jeg enig med det, som også blev sagt af ordføreren for SF, nemlig at den her plan eller strategi også skal tænkes ind i forhold til den havplan, som vi er i gang med at lave, fordi der jo i den bl.a. også skal være nogle overvejelser omkring, hvor det er, vi skal suge råstoffer op fra nogle af vores havarealer.
Så der er nogle forhold dér.
Der er også et andet spørgsmål, som ikke rigtig behandles.
Man kan sige, at forslaget her fra Venstre er meget fokuseret på, om vi er leveringsdygtige til de industrier og til de projekter, som vi skal i gang med.
Men der er en anden problemstilling, som jeg synes også er vigtig i forhold til en råstofstrategi, og det er, hvad det helt grundlæggende set er for en råstoflov, vi har, og hvad det er for en myndighedsudøvelse, vi har på det her område, hvor det er sådan, at der faktisk er nogle, som jeg ser det, uhensigtsmæssige ting politisk, i forhold til hvordan råstofloven er udformet, i forhold til hvordan vi politisk kan handle.
Her tænker jeg konkret på det i forhold til regionerne, hvor jeg, når jeg ikke lige sidder her i Folketinget, faktisk er formand for det udvalg, der arbejder med råstoffer og råstofplaner i en af regionerne.
Så jeg tænker også, at der ligesom er en ting dér, som skal med i vores forståelse af det her.
Som det også blev nævnt af SF's ordfører, fremstår forslaget her sådan lidt, som om det er et hjørne af sagen, for råstoffer er som sagt både på havet og på land, og hele diskussionen omkring mulighederne for at genbruge og genanvende er jo ikke så fremtrædende, synes jeg, i forslaget.
Men det kan man jo selvfølgelig sige bare er en skriveproces, og at det kan man jo godt komme ud over igen.
Så er der heller ikke nogen finansiering indlagt i det, og derfor er vi nødt til at sige, at som det ligger her, støtter vi intentionerne, men vi vil ikke stemme for forslaget.
Om det kan være sådan, som det også blev nævnt af SF, at man kan forestille sig, at vi kan skrive en beretning om det, vil jeg ikke udelukke man kan gøre, for det handler jo om, og det tror jeg vi alle sammen har et eller andet ønske om, at vi rent faktisk får en strategi for det her arbejde, og at vi i det hele taget får en mere tidssvarende både lovgivning og organisering af hele spørgsmålet om, hvordan og hvor vi skaffer og udvinder råstoffer.
Lea Wermelin (S), 2022-04-26:
Råstoffer som sand og grus er vigtige for vores samfund, og behovet for råstoffer vil fortsat være stort i fremtiden.
Uden råstoffer kunne vi heller ikke anlægge veje og bygge huse, som vi gør i dag, og vi ville heller ikke kunne støbe fundamentet til de mange nye vindmøller, som også for den grønne omstilling er vigtige.
Men råstoffer udgør en både begrænset og ikkefornybar ressource, og derfor er der behov for fokus på en hensigtsmæssig udnyttelse af råstofferne, både ud fra hensynet til natur- og klimapåvirkning og hensynet til naboer.
Regeringen er bevidst om de problemstillinger og derudover også, at der i nogle regioner opstår en udfordring med at indvinde råstoffer nok til at dække både det aktuelle og det fremtidige behov i nærområdet, ligesom der også skal være råstoffer til fremtidige anlægsprojekter og øvrige byggeaktiviteter.
Derfor skal vi bruge de ressourcer, vi nu engang har, bedst muligt.
Vi skal blive bedre til at genanvende, genbruge og substituere, så der også er råstoffer til rådighed til kommende generationer.
Det beslutningsforslag, vi behandler i dag, har mange lighedstræk med B 165, som blev fremsat for lidt mere end et år siden, også af Venstre, om udarbejdelse af en national råstofstrategi.
Forslaget blev forkastet tilbage i juni 2021, og det gjorde det med henvisning til at afvente arbejdet med initiativet om sikker og sund genbrug og genanvendelse i byggeriet.
Det var et initiativ, som blev aftalt i forbindelse med den nationale strategi for bæredygtigt byggeri – også sidste år – som en bred kreds af partier var enige om, og det forventes, at initiativet vil være færdigt næste år.
I betænkningen til forslaget sidste år noterede Socialdemokratiet, SF, Radikale Venstre og Enhedslisten, at partierne, efter at arbejdet med initiativet er afsluttet, vil tage stilling til, hvilken opfølgning der er hensigtsmæssig, herunder f.eks. spørgsmålet om en national råstofstrategi.
Og så er der jo også hensynet til sammenhængen i de aftaler, som vi laver.
Men vi er enige i ambitionen om at styrke produktionen også af bæredygtigt træ, som det her bl.a. også handler om, via certificering, og her er vi i gang med at udarbejde rammerne for arbejdet med skovplanen, som der henvises til, som blev aftalt i finansloven, også inden den tænkes ind i strategien her.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget, som det ligger, men vi glæder os selvfølgelig til dialogen med Folketinget.
Jeg tror, vi alle sammen er optaget af hele det her område og jo også de aftaler, der er blevet indgået, som betyder, at der vil være et forbrug af råstoffer også i fremtiden.
Tak for ordet.
Heidi Bank (V), 2022-04-26:
Tak for det.
Og tak for det, jeg egentlig hører, som er imødekommende tale fra ministeren.
Kan ministeren lige prøve at præcisere lidt mere, hvornår ministeren forventer der ligger en strategi, der omfatter hele den her bredde, som vi jo prøver at italesætte her?
For det, vi hører, er jo, at der faktisk er et stort pres på derude, altså at vi sådan set er ved at løbe tør for nogle af de her materialer.
Og så er der jo de materialer, vi helt mangler, fordi vi i virkeligheden skal tænke langt ud i fremtiden.
Lea Wermelin (S), 2022-04-26:
Jamen det er sådan set rigtigt, hvad fru Heidi Bank har lyttet sig til, altså at der jo også er den imødekommenhed i forhold til spørgsmålet om vores råstoffer.
Så jeg er sådan set enig i, at vi netop skal have kigget på det her område, og der har det jo været den rækkefølge, som vi syntes var fornuftig.
Som sagt tror jeg, vi er enige om, at selve problemstillingen her er vigtig.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-04-26:
Tak for det.
Vores ordfører har desværre ikke mulighed for at være i salen i dag, så derfor har jeg lovet at sige et par ord om forslaget fra Venstre.
Først tak til Venstre for at fremsætte beslutningsforslaget og for at sætte fokus på det her vigtige emne.
Som udgangspunkt synes SF, at en råstofstrategi er en rigtig god idé.
I modsætning til, hvad rigtig mange tror, så er der ikke uanede mængder af råstoffer i Danmark.
Som det ser ud nu, vil Danmark faktisk risikere at løbe tør for sand og grus inden for et årti eller to.
Aktuelt har vi derudover ikke et overblik over, om der er sand og grus nok til at bygge energiøer, Lynetteholmen, Femern, og ja, hvem ved, måske ovenikøbet også en Kattegatforbindelse, samtidig med at vi også fortsætter med det almindelige byggeri.
Vi træffer derfor, også set med vores øjne, beslutninger i blinde.
Det kan medføre, at vi skal importere store mængder af sand og grus.
Det kan medføre høje priser i byggeriet og selvfølgelig også store drivhusgasudledninger.
Derudover kan den manglende planlægning betyde, at der opstår pres for at udvide råstofindvindingen på havarealet, hvilket er overordentlig skadeligt for livet i havet.
Der er derfor helt klart et behov for at se på, hvad vi kan og skal gøre for at bruge vores ressourcer fornuftigt.
I den forbindelse mener SF også, at en øget genanvendelse af byggematerialer og materialer, som klappes, dvs. dumpes på havbunden, bør være centrale elementer.
Derudover bør der indgå en strategisk vurdering af, hvor det giver mening at udvide havnene, set i lyset af råstofforbruget.
Vi synes dog i SF, at forslaget mangler finansiering og i det hele taget overvejelser omkring, hvad sådan en strategi med en opdateret opdatering hvert 4. år kommer til at koste.
Desuden finder vi timingen en smule mærkelig, da vi står foran forhandlinger om en ny havplan, hvor en råstofstrategi set med SF's øjne også kan og bør indgå som et element.
Derfor kan SF – til trods for at vi ser positivt på forslaget – ikke stemme for det.
Heidi Bank (V), 2022-04-26:
Tak, og tak for det, som jeg egentlig hører som nogle meget, meget positive ord fra ordføreren.
I forhold til hele den her del omkring timingen vil jeg spørge, om ordføreren ikke anerkender, at det her faktisk er enormt vigtigt, og at en havplan jo ikke nødvendigvis tænkes samlet?
Altså, det, vi prøver at italesætte her, er jo netop, at vi er nødt til at tænke de her ressourcer bredt, så vi får tænkt hele vejen rundt, så vi netop også får tænkt det ind, som ordføreren nævner, altså genanvendelse, og så der bliver en samlet strategi for, hvordan vi gør det her fremadrettet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-04-26:
Tak for det.
Jeg prøvede netop også i ordførertalen at give udtryk for, at der er brug for en samlet strategi.
Vi synes til gengæld, at det giver god mening at have drøftelserne i forbindelse med forhandlingerne om en ny havplan.
Jeg håber da også, at ordføreren vil tage forslaget med tilbage til udvalget og måske dér lægge an til, at vi måske kunne samles om en beretning.
Zenia Stampe (RV), 2022-04-26:
Men det er jo fuldstændig rigtigt, at vi også selv har været med til at træffe mange beslutninger, som skaber et stort pres og en efterspørgsel på råstoffer.
Men det er jo så også derfor, vi ser på, hvordan vi, når vi med den ene hånd trækker grus op af jorden eller suger sand op af havet, med den anden hånd kan være med til at genoprette den natur, som lider skade.
Derfor vil jeg bare gerne spørge igen: Kunne man forestille sig, at sådan en logik kunne tænkes ind, så der for den natur, som lider skade ved råstofindvinding, er en genopretningsplan i sådan en råstofstrategi, eventuelt gennem tilbageføring af nogle af de midler, vi får ind fra råstofafgiften?
Heidi Bank (V), 2022-04-26:
For ikke at gentage mit svar fra før kan jeg sige, at der jo allerede i dag ligger planlægning for, hvordan man genopretter.
Altså, når der f.eks. bliver udlagt et område til grusgrav, ligger der jo også en plan for, hvordan det her område skal genoprettes.
Så ja, jeg synes, man skal være villig til i det her at prøve at møde hinanden, så meget man kan, og prøve at få talt løsninger, og se på, hvad der allerede er muligt i dag, så tingene bliver samtænkt.
Så jeg kan ikke give et klart svar på det, der helt præcis bliver spurgt om, men jeg synes da, man skal have en villighed til at prøve at se på, hvordan vi kan mødes.
Lea Wermelin (S), 2022-04-26:
Jamen jeg kan da godt forstå, at man fra Venstres side synes, det ville være dejligt at være med i en finanslovsaftale.
Jeg kan jo notere mig, at man i hvert fald ikke havde mange indsatser for havmiljøet, da man selv sad i regering.
Jeg er glad for den finanslovsaftale, der ligger.
Hvis vi skal have plads til det, er det jo kompliceret, og derfor er det en rigtig god idé at have ministerierne med indover med alle de gode fagfolk, der kan hjælpe os med det.
Kasper Roug (S), 2022-04-26:
Tak for det, formand, og tak til forslagsstillerne for en mulighed for at sætte fokus på et større naturområde, nemlig havet, som vi nu skal diskutere her i Folketingssalen i dag.
Der er ingen tvivl om, at lige neden under overfladen myldrer det selvfølgelig med liv, og det er jo også, som det har været i mange år, under voldsomt pres.
Det skal vi selvfølgelig tage alvorligt, og det skal vi selvfølgelig også handle på.
Socialdemokratiet deler intentionen om at beskytte vores hav meget bedre.
I vores forslag om havet, som netop har været i høring, har vi jo foreslået en øget beskyttelse af havet, nemlig fra 19 pct. til 30 pct. af havarealet.
Det er jo altså alligevel et væsentligt ryk.
I sidste uge påbegyndte vi forhandlingerne om havplanen, og i de forhandlinger skal vi have fokus på, hvordan vi kan sætte en ambitiøs og bæredygtig retning for det danske havareal, og hvordan vi kan have et stærkt fokus på naturbeskyttelsen.
Vi har allerede taget initiativer, der øger beskyttelsen af vores hav.
Vi har f.eks. afsat 40 mio. kr. til etablering af marine naturnationalparker i Øresund og Lillebælt.
Vi har aftalt at etablere en trawlfri zone i Bælthavet, som skal dække Lillebælt, Storebælt og Langelandsbælt.
Og vi har gentagne gange sat millionbeløb af til at genetablere stenrev.
Initiativerne har vi aftalt i et godt samarbejde med bl.a. Radikale Venstre, SF og Enhedslisten, og alle initiativerne bidrager til at skabe et bedre havmiljø.
Til trods for at jeg deler forslagsstillernes intention om at passe bedre på vores hav og arterne, der lever i havet, afviser jeg selvfølgelig i dag beslutningsforslaget.
Vi er nemlig gået i gang med forhandlingerne om havplanen, og jeg mener, at det er i det regi, at vi skal tage drøftelsen om anvendelsen af vores havareal.
Jeg ser frem til drøftelserne af beslutningsforslaget senere i udvalget.
René Christensen (DF), 2022-04-26:
Jeg vil gøre det meget kort.
Nu har jeg hørt både ministerens og ordførerens taler, men det, der sådan set lægges op til, er jo ikke at beslutte, hvor de 10 pct. skal være henne.
Det, der egentlig lægges op til, er at tage en principbeslutning om, at det skal være mindst 10 pct.
Altså, 90 pct. af havet kan vi bruge, men der er 10 pct., vi lader være tilbage til naturen.
Mener ordføreren, at det her beslutningsforslag er meget vidtgående?
Kasper Roug (S), 2022-04-26:
Ja, set i lyset af at vi aldrig nogen sinde har udlagt områder til beskyttede arealer på havområderne, er det da vidtgående.
Og det er det da også, hvis man nu lægger mindre arealer ud til urørte områder på havområdet.
Så ja, det er da et vidtgående forslag.
Det er da svært og kompliceret, og det er også derfor, vi skal have et bredt flertal i Folketinget, der kan støtte en udlæggelse af urørte havarealer.
René Christensen (DF), 2022-04-26:
Selv om ordføreren synes, det er vidtgående, mener ordføreren så ikke, at når det gælder havet, handler det lige så meget om natur og biodiversitet og skønhed, som det gør, når vi taler land?
Vi har jo set det i forhold til det, som ordføreren også har med i sin ordførertale, nemlig Øresund, hvortil vi og regeringen i fællesskab jo også har sat midler af, og det vil jeg da meget gerne kvittere for.
Så det her med at have nogle steder, der er urørte, har en stor værdi.
Kasper Roug (S), 2022-04-26:
Tak for kommentaren.
Jeg glæder mig i hvert fald til at se DF's forslag til, hvor de 10 pct. skal ligge henne, i forhold til forhandlingerne.
Det kunne man jo tage med i forhold til havplansforhandlingerne.
Og så nævner ordføreren jo også Øresund som et eksempel på et område, hvor der ikke var havmiljø, og det er jo lige præcis et trawlfrit område, og der har regeringen allerede peget på meget store arealer og specielt områder i Bælthavet til trawlfrie områder, og det glæder mig selvfølgelig rigtig meget, at DF lægger op til, at DF kommer til at støtte trawlfrie områder i Bælthavet.
Nicolai Wammen (S), 2022-04-26:
Og tak til ordførerne for den meget positive modtagelse af lovforslaget og for de gode indlæg.
Der er rejst en række spørgsmål, som jeg ser frem til at vi kan afdækket i udvalgsbehandlingen.
Danmark er et af verdens førende lande, når det kommer til digitalisering af den offentlige sektor.
Vi har en grundlæggende høj tillid til den offentlige sektor, som vi i højere og højere grad kontakter og møder digitalt, og vi er flittige brugere af f.eks. NemID og nemkonto.
Derfor skal borgerne også sikres så godt som muligt, og de borgere, der uforskyldt er begået svindel mod via offentlige digitale tjenester, skal opleve en lignende dækning, som når der f.eks. er blevet svindlet med ens dankort.
Da det først blev lagt frem, at nogle borgere var blevet snydt via deres eget NemID, gik vi i gang med at løse de problemer, der er.
I dag er det nemlig sådan, at den eksisterende lovgivning ikke favner alle tilfælde af svindel, og der er derfor borgere, som risikerer at lide økonomiske tab, hvor de ikke selv er skyld i, at deres NemID er blevet misbrugt til at ændre nemkonto.
Det mener jeg selv og regeringen ikke er rimeligt, og det hører jeg også at der er bred enighed om her i Folketinget at vi skal gøre noget ved.
Med lovforslaget bliver det derfor muligt at ansøge om kompensation, hvis man som borger kan dokumentere, at man uforskyldt har oplevet, at der er blevet svindlet med betalinger via ens nemkonto.
Vedtager vi sammen forslaget, vil det kunne træde i kraft fra den 1. august 2022, og det vil gælde med 10 års tilbagevirkende kraft.
Vi sikrer dermed dem, som er uheldige og bliver udsat for svindel i fremtiden, men også dem, der tidligere har været udsat for svindel.
Vi har også set borgere, der har været udsat for svindel, og som stadig væk er blevet holdt ansvarlige af eksempelvis virksomheder, der udsteder dyre forbrugslån, også selv om svindleren har erkendt sin forbrydelse.
Det er der ingen der kan være tjent med, og regeringen er derfor opmærksom på, at eksempelvis forbrugslånsvirksomheder skal gøres klart, hvad de gældende regler er på området.
Som lovgivningen er i dag, er man ikke forpligtet af aftaler, man ikke selv har indgået, og derfor har erhvervsministeren kontaktet de finansielle institutioner, og reglerne er blevet indskærpet.
Jeg glæder mig over, at regeringen sammen med Folketinget har fokus på problemet, og jeg håber, at vi sammen kan få det her på plads, så vi kan styrke borgernes retsstilling og få bedre sikkerhed for den enkelte borger, der måtte blive udsat for svindel.
Jacob Jensen (V), 2022-04-26:
Jamen jeg synes da, det er et ædelt mål at gå til en havplansforhandling med det formål at gøre det bedre for havmiljøet.
Det tænker jeg må være meget udmærket, selvfølgelig sagt med et glimt i øjet, for det går jeg ud fra er en selvfølge.
Men det var mere et spørgsmål om, hvorfor regeringen ikke bare inviterede til forhandlinger om havplanen.
Hvorfor skulle man, kan man sige, lave en aftale om at skulle i gang med nogle forhandlinger?
Kunne regeringen ikke bare invitere, uden at det skulle stå i en finanslov?
René Christensen (DF), 2022-04-26:
Tak for det; og egentlig også tak for tilgangen til det.
Sådan kan man jo bruge det forskelligt, og det er meget godt, at vi nu kommer i gang med de forhandlinger.
Og man må også sige, at det jo egentlig ikke er ret meget.
Så er jeg fuldstændig enig med ministeren i – og jeg sagde det også i min tidligere ordførertale, hvor jeg talte om råstoffer – at havet, når man står og kigger på det, er et enormt areal, og man tænker, at der vel ikke sker ret meget derude, fordi man kun ser den blå overflade.
Men der sker jo rigtig meget under havets overflade.
Øresund er jo det gode eksempel.
Vi skal have nogle flere eksempler som Øresund, og det er vel også det, ministeren vil lægge op til i de forhandlinger, som kommer.
Lea Wermelin (S), 2022-04-26:
Ja, altså, det står jo altid partierne frit for at lave beslutningsforslag, men vi aftalte allerede tilbage i finanslovsaftalen, at vi ønskede de her forhandlinger omkring havplanen med en styrket naturbeskyttelse.
Så det er klart, at det jo er det, som også er vigtigt for de partier, der indgik netop finanslovsaftalen, at det også er det resultat, vi ender ud med.
Men jeg tror, at grunden til, at det også er fornuftigt at forhandle havplanen i ministerierne – og det er jo Erhvervsministeriet, der sidder for bordenden, men de skal også tage hensyn til miljødelen og klimadelen og nogle af de andre hensyn, der er – er, at vi skal have det hele med.
Det viser det eksempel, som ordføreren var inde på, altså at Danmarks Naturfredningsforening og fiskerne, som jeg selv har mødtes med og har kvitteret over for, sådan set også har kastet sig ind i kampen her.
Det, der ikke er med – bare for at tage ét eksempel – er jo al den vedvarende energi, som vi også taler om.