runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2017-05-19:
Jeg vil sige, at virkeligheden demonstrerer, at der kan være og kommer loyalitetskonflikter.
Nu nævnte jeg valget i Tyrkiet.
Jeg mener da afgjort, at der er tale om en loyalitetskonflikt med en dobbelt standard, når det gælder Tyrkiet, i forhold til at man udvider sådan et semidiktatur, og i forhold til Danmark, hvor der er nogle helt andre rammer for folkestyret.
Det synes jeg simpelt hen virkeligheden demonstrerer.
Er der ikke en konflikt i, at tyrkiske politikere vil føre valgkamp i Danmark for et valg, der foregår i Tyrkiet?
Er der ikke en konflikt i det?
Det mener jeg da afgjort der er.
Hvis det bliver fremtiden, at dobbelt statsborgerskab kommer til at betyde, at fremmede landes politikere begynder at føre valgkamp i Danmark, er det jo utåleligt.
Jeg synes bare, at man i det mindste bør anerkende, at det med loyalitet faktisk spiller en meget konkret og praktisk rolle.
Astrid Krag (S), 2017-05-19:
Jeg tror sådan set, at hr. Christian Langballe peger på noget helt centralt, nemlig at vi i dagens Danmark står med en hel masse meget vigtige kulturkampe, som vi skal kaste os ind i og skal kæmpe, hvilket jo ikke er gjort.
Der var også reaktionære og antidemokratiske mennesker og organisationer i etniske miljøer, før vi tillod dobbelt statsborgerskab, og det betyder da ikke, at det ikke var vigtigt at gå op imod det dengang.
Jeg synes, det er helt rigtigt at påpege det hykleri, der er i at sidde i frihed i Danmark og stemme for at indskrænke andre menneskers frihed.
Helt enig.
Der er vi sådan set helt på linje.
Jeg synes også, at gode socialdemokratiske gruppekollegaer er gået ind i den kamp, både med afsæt i deres lokale valgkredse og med afsæt i deres egen baggrund.
Det må hr. Christian Langballe vel også anerkende.
Christian Langballe (DF), 2017-05-19:
Nej, altså, jeg peger bare på det, ordføreren sagde om loyalitet – at man godt kunne rumme to loyaliteter.
Det vil sige, at man altså godt kan rumme to loyaliteter, der strider totalt imod hinanden i det principielle og det politiske og ideologiske.
Det synes jeg er en absurd påstand, for så er det ikke den samme loyalitet, vi taler om.
Men lad det nu være.
I forhold til hele det her statsborgerskabsområde: Jeg ville da ønske, at man havde holdt fast i grundlovens oprindelige bestemmelse om, hvad et statsborgerskab er.
Så havde vi ikke stået i den her misere, som vi gør i dag.
Det mener jeg virkelig.
Der er blevet uddelt alt for mange statsborgerskaber.
Vi var da ikke overhovedet kommet i den situation, hvis man havde fulgt grundlovens ånd.
Christian Langballe (DF), 2017-05-19:
Vi er jo uenige om noget helt grundlæggende i forhold til loyalitet.
Jeg mener, at den loyalitetskonflikt, som jeg har forsøgt at skitsere med Tyrkiet som eksempel, faktisk taler sit eget klare sprog.
Men lad det nu være.
Nu er det der med at kunne fradømme statsborgerskab jo blevet betragtet som sådan et rigtig vægtigt argument.
Altså, Said Mansour fik fradømt statsborgerskab, skønt der kun var regler om ét statsborgerskab.
Og hvor mange er det så egentlig, det er blevet til?
Er det én, eller hvad?
Jeg kan altså ikke rigtig se det der vægtige argument vise sig, for jeg tror ikke, det kommer til at betyde det nævneværdige i forhold til det her.
Og når man endelig kommer med sådan nogle vægtige argumenter, man mener virkelig betyder noget, synes jeg altså, virkeligheden demonstrerer, om det er vægtigt eller bare er noget, man sådan siger, fordi man synes, det lyder godt.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-19:
Jamen Said Mansour fik frataget sit danske statsborgerskab, netop fordi han havde dobbelt statsborgerskab.
Hvis han ikke har haft dobbelt statsborgerskab, kunne vi ikke have frataget ham det danske statsborgerskab.
Så var han blevet statsløs, og så kunne vi ikke vise ham nogen steder hen, for der er ikke sådan et Statsløselille, hvor man kan samle de her mennesker op.
Det kræver altså et land, man kan udvise dem til.
Og siden da har der været en syrienskriger, som har fået frataget sit statsborgerskab, som også havde et dobbelt statsborgerskab.
Det er korrekt, at der jo tidligere har været nogle, som havde problemer med at blive løst fra deres tidligere statsborgerskab, og vi har så ladet nåde gå for ret i Indfødsretsudvalget og sagt, at så kunne man så godt få statsborgerskab alligevel, fordi man havde haft de her vanskeligheder ved at blive løst fra det foregående statsborgerskab.
Men der er jo også en række lande, hvor man godt kan få den her løsning, og det er jo også blevet nemmere for en række lande at blive løst.
Og nu stiller vi slet ikke krav om løsning.
Det vil sige, at fremover vil det jo nærmere blive reglen end undtagelsen, at man, når man får dansk statsborgerskab, så ikke bliver løst fra sit tidligere statsborgerskab og dermed bliver dobbelt statsborger.
Christian Langballe (DF), 2017-05-19:
Jeg bliver bare nødt til at sige, at det, at jeg gerne vil have fradømt nogle deres statsborgerskab, betyder ikke, at jeg så bliver tilhænger af dobbelt statsborgerskab.
Det er noget helt afgørende og principielt for mig og for os som parti, at den loyalitet, som man har som borger, knytter sig til et enkelt land.
Det er simpelt hen det, der er det afgørende, og der må de andre forhold vige.
Det er simpelt hen bare sådan, som det er.
Og det vedkender jeg mig gerne.
Det kan være, at det ser mærkeligt ud i ordførerens hoved, men det gør det faktisk ikke i mit, for jeg mener, at det helt afgørende principielle, at man knytter sin loyalitet og kærlighed til Danmark, har betydning.
Det er noget helt andet, det drejer sig om.
Inger Støjberg (V), 2017-05-19:
Nu ved jeg godt, at Enhedslisten ofte opererer i sådan en verden, der måske ligger lidt uden for den verden, alle vi andre lever i.
Ja, det vil det umiddelbart betyde, men altså igen, det ser ikke ud til, at det her forslag får stor opbakning her i Folketinget.
Dansk Folkeparti foreslår med det her beslutningsforslag, at det pålægges regeringen at ophæve bestemmelserne om dobbelt statsborgerskab, så man ikke kan have et andet statsborgerskab, samtidig med at man har et dansk statsborgerskab.
Jeg vil med det samme sige, at regeringen ikke kan støtte ønsket om at ændre på de her regler.
Vi har siden den 1. september 2015 accepteret dobbelt statsborgerskab i Danmark, og det er der faktisk masser af danskere der har sat stor pris på og sætter stor pris på både i ind- og udland.
Det er vigtigt, synes jeg, at holde sig for øje, at reglerne om dobbelt statsborgerskab rent faktisk har betydning i forhold til vores muligheder for at frakende personer, der ikke vil Danmark, dansk statsborgerskab.
Det følger af indfødsretsloven, at den, der dømmes for overtrædelse af bestemmelserne i straffelovens kapitel 12 og 13, ved dom kan frakendes sit statsborgerskab, medmindre den pågældende derved bliver statsløs.
Straffelovens kapitel 12 og 13 vedrører jo bl.a. forbrydelser mod statens selvstændighed og sikkerhed, statsforfatningen og de øverste statsmyndigheder samt terrorisme.
Jeg tænker i den forbindelse på eksempelvis danske statsborgere, der rejser til Syrien og tilslutter sig terrorbevægelser.
Hvis disse personer samtidig er statsborgere i et andet land end Danmark, har vi muligheden for ved dom at frakende dem det danske statsborgerskab.
Det kan vi ikke, hvis de har opgivet deres oprindelige statsborgerskab.
Så reglerne om dobbelt statsborgerskab indebærer altså også, at vi har en større mulighed for i sidste ende at kunne udvise nogle af de mennesker, som vi bestemt ikke ønsker skal være her i Danmark.
Med de ord kan jeg sige, at regeringen jo så dermed ikke kan støtte det beslutningsforslag, der er lagt frem her.
Christian Langballe (DF), 2017-05-19:
Jeg vil simpelt hen bare gerne høre, hvor mange der har fået frakendt deres statsborgerskab, efter at det dobbelte statsborgerskab er blevet indført, og hvor mange der efterfølgende er blevet udvist.
Inger Støjberg (V), 2017-05-19:
Altså, vi har jo faktisk set eksempler på, at man har fået frakendt sit danske statsborgerskab, i hvert fald i første instans – så kan det jo godt være, at noget af det så vil køre videre.
Men derefter kommer det jo til at handle om netop at få de her mennesker udvist, og det er ikke nødvendigvis – det vedgår jeg gerne – en nem sag, men muligheden foreligger nu.
Det gjorde den ikke før.
Og jeg kan garantere hr. Christian Langballe for, at det er noget af det, som vi kommer til at arbejde hårdt på i fremtiden, altså netop at få nogle af de her mennesker smidt ud.
Christian Langballe (DF), 2017-05-19:
Der er også nogle andre ting, der har stor betydning her.
Jeg vil godt have ministeren til at kommentere det forhold, at vi under den tyrkiske valgkamp, altså valgkampen i Tyrkiet med Erdogan, så, hvordan der også blev ført valgkamp i Danmark.
Det er jo altså bl.a. konsekvensen af dobbelt statsborgerskab – det vil jeg godt lige minde om.
Det synes jeg faktisk ikke det er.
Inger Støjberg (V), 2017-05-19:
Jeg må altså sige, at jeg ganske enkelt vægter muligheden for at få udvist nogle af de mennesker, som vi bestemt ikke ønsker i Danmark, altså folk, der f.eks. er dømt for terrorisme, meget, meget højt.
Det er en af begrundelserne, en af hovedbegrundelserne for, at jeg i sin tid i hvert fald stemte for det dobbelte statsborgerskab.
Og jeg vil antage, at hr. Christian Langballe også ønsker de her mennesker udvist – den mulighed havde vi bare ikke før, men det har vi altså nu.
Christian Juhl (EL), 2017-05-19:
Jeg står over for at skulle til Flensborg og Slesvig her i næste uge med Sydslesvigudvalget, og der kom jeg til at tænke på, at hvis nu Dansk Folkeparti fik held med at vedtage sådan et forslag som dette, vil det så betyde, at de mindretalsdanskere, som bor i Sydslesvig, og som har søgt dobbelt statsborgerskab, så skal vælge imellem dansk og tysk igen, altså hvis man nu annullerer det dobbelte statsborgerskab?
Inger Støjberg (V), 2017-05-19:
Det vil vel umiddelbart være betydningen af det, men nu tror jeg rent faktisk ikke, at det her forslag får så stor opbakning i Folketinget, at man ville skulle stå over for det valg.
Christian Juhl (EL), 2017-05-19:
Nej, det håber jeg heller ikke, men jeg vil bare gerne vide, om det var konsekvensen for mindretallet, at de så skulle vælge enten tysk eller dansk statsborgerskab og ikke kunne have begge statsborgerskaber i fremtiden, hvis det blev vedtaget.
Jeg vil vide konsekvenserne af sådan et forslag.
Det er det, jeg spørger om.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-19:
Jamen det synspunkt har jeg sådan set fuld respekt for, men man må bare også acceptere, at der så er en konsekvens, altså at de andre forhold må vige, som hr. Christian Langballe siger.
Så kan vi altså heller ikke udvise mennesker, når først de har fået dansk statsborgerskab.
Vi er helt enige i, at vi skal være påpasselige med, hvem vi giver dansk statsborgerskab.
Men altså, den her automatiske tilkendelse af dansk statsborgerskab er vi ganske enige med Dansk Folkeparti i at vi ikke skal have.
Men her er vi bare uenige.
Naser Khader (KF), 2017-05-19:
Vi er blevet klogere siden 2014, og partiet har ændret holdning i forhold til det her spørgsmål.
Vi går ind for dobbelt statsborgerskab i dag, især af hensyn til de danskere, der bor i udlandet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-05-19:
Det er jo sjældent, man skal sige det, men det var lige før, at hr. Christian Langballe tog arbejdet fra mig, skulle jeg til at sige.
Det er ikke så tit, at vi vil spørge om det samme.
Jeg blev bare så glædeligt overrasket over, at De Konservative nu går ind for dobbelt statsborgerskab, for det er jo helt rigtigt, hvad hr. Christian Langballe siger, nemlig at De Konservative i 2014 stemte imod.
Og jeg mener jo også, at vi i år 2014 levede i en verden, hvor mennesker rejste ud i verden og arbejdede.
Så jeg vil egentlig bare sige, at det da var en dejlig nyhed, vi fik på denne fredag: at De Konservative nu støtter muligheden for dobbelt statsborgerskab.
Naser Khader (KF), 2017-05-19:
Og det gør vi helhjertet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-05-19:
Tak for svaret, nemlig at Dansk Folkeparti er imod dobbelt statsborgerskab, undtagen når det drejer sig om det danske mindretal og vel også det tyske mindretal, går jeg ud fra.
Er der andre, som de her regler ikke gælder for – Sverige, Norge?
Er der andre, eller er det det danske mindretal og det tyske mindretal, som godt må være danske statsborgere?
Christian Langballe (DF), 2017-05-19:
Det danske mindretal, ja.
Det er den undtagelse, der er.
Færdig, slut.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-19:
Tak for det.
I min ordførertale omtalte jeg, som ordføreren sikkert hørte, min ven Nicolas, der har dobbelt statsborgerskab, græsk og dansk, som følge af at han har en dansk mor og en græsk far. Anerkender ordføreren ikke, at man i den forbindelse både kan føle sig dansk og græsk?
Christian Langballe (DF), 2017-05-19:
Ja, det gør jeg.
Det adresserede jeg sådan set også i min egen ordførertale, så det anerkender jeg faktisk.
Jeg anerkender, at man godt kan have følelser.
Hvis jeg rejste til USA f.eks. og bosatte mig der, ville jeg da stadig væk have følelser for Danmark.
Det mener jeg sådan set bare er en grundlæggende præmis for mig, men jeg anerkender helt, at man kan føle for mere end et land, selvfølgelig.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-19:
Det er jo glædeligt, at vi er så langt, at Dansk Folkeparti i hvert fald anerkender, at man kan have følelser for flere lande – så langt, så godt.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge supplerende til det: Hvad synes ordføreren så om den situation, hvor ens mor er dansk statsborger og ens far er græsk statsborger, og hvor man så bliver stillet op og ligesom skal vælge mellem enten sin fars identitet eller sin mors identitet?
Er det ikke en helt urimelig måde at stille et valg op på?
Skal vi ikke bare lade borgere få dobbelt statsborgerskab, så de ikke får et urimeligt valg, så de ikke skal tvinges til at vælge deres mors eller fars identitet, når nu ordføreren netop lige har anerkendt at have en vis sympati for, at man godt kan have følelser for flere lande?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-19:
Det, forslaget går ud på, er jo netop at genindføre de gamle regler, altså de regler, der blev fjernet sidste år, og det har jo netop til formål, at også børn, der er kommet her til landet som små, kan få de samme og lige muligheder som andre.
Jeg synes, det er væsentligt, at vi giver unge et håb.
Og hvis unge skal integreres i det danske samfund, skal de integreres på lige fod med alle mulige andre unge, og vi bliver nødt til at tro på, at det kan lade sig gøre – og at vi i øvrigt har et retssystem, der tager sig af det, hvis det er sådan, at man begår kriminalitet eller andet.
Christian Langballe (DF), 2017-05-19:
Det var jo en skam – mest af alt fordi jeg også mener, at holdningen var en anden i 2014.
Jeg mener, at det dengang var fru Charlotte Dyremose, der var ordfører på forslaget, og at hun talte varmt for, at det var en konservativ mærkesag, at man kun havde ét statsborgerskab.
Dengang syntes jeg egentlig det var meget godt.
Jeg ved ikke, om jeg er så glad for ordførerens tale, men det er jo så på grund af holdningsspørgsmålene.
Jeg vil godt have ordføreren til at kommentere det.
Naser Khader (KF), 2017-05-19:
Det er vi ikke tilhængere af, så vi er imod beslutningsforslaget.
Vi er tilhængere af dobbelt statsborgerskab – især og først og fremmest af hensyn til de mange danskere, der bor i udlandet.
Der er en hel del danskere i udlandet, som i mange år har efterspurgt muligheden for at beholde deres danske statsborgerskab og på den måde ikke miste tilknytningen til det danske samfund, når de arbejder og bor i et andet land.
Det synes vi er helt fint, og det er først og fremmest af hensyn til dem, altså for at de kan bevare deres danske identitet og tilhørsforhold til Danmark, selv om de flytter til et andet land og bliver statsborgere der.
I en globaliseret verden skal der være mulighed for det.
Som regel er der ikke loyalitetsproblemer, når man har dobbelt statsborgerskab, men vi har – og det vil jeg gerne medgive – lige haft et eksempel med nogle tyrkiske statsborgere, der også var danske statsborgere, og som stemte imod demokratiet, da der var afstemning i Tyrkiet.
Det syntes jeg var deprimerende, det syntes jeg var bekymrende, men jeg opfatter det som noget, der mere handler om manglende integration, manglende tilhørsforhold og tilknytning til det her samfund end om, at man har dobbelt statsborgerskab.
Så problemet her ligger et helt andet sted end i, at man har fået mulighed for at få dobbelt statsborgerskab.
Så alt i alt kan vi ikke støtte B 121 fra Dansk Folkeparti.
Christian Langballe (DF), 2017-05-19:
Jeg skal nok give en detaljeret forklaring, når jeg kommer på talerstolen.
Sådan som jeg husker diskussionen, syntes en hel del af de røde partier, og jeg mener også, at det var inklusive Enhedslisten, at det med det danske mindretal og dobbelt statsborgerskab var det rene pjat.
Det mente man faktisk.
Man syntes, det var det rene pjat, at de skulle omfattes af det.
Så synes jeg, at det er sådan lidt interessant med det der taktiske spil, der foregår i Folketinget, hvor man ligesom ikke står på mål for sit eget standpunkt, men prøver at angribe andres standpunkter, mens ens eget står og blafrer lidt i vinden, for så bliver man selv fri for at udtrykke, hvad man mener.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-05-19:
Først vil jeg sige, at jeg synes, at jeg udtrykker utrolig klart, hvad jeg mener, nemlig at jeg synes, det er fantastisk dejligt, at vi endelig har fået moderniseret loven, sådan at man kan have dobbelt statsborgerskab.
Med hensyn til det forslag, som diskuteres i Sydslesvigudvalget, om at udvide det danske mindretals adgang til lettere at få dansk statsborgerskab, vil jeg sige, at vi støtter de nuværende regler.
Men det er rigtigt, at det forslag, som ligger i udvalget nu, er vi meget kritiske over for, bl.a. fordi man udvider det område, som man skal bo i for at opfylde opholdskravet, til at omfatte den anden side af den demokratisk fastlagte grænse fra 1920.
Det er klart, at vi er meget kritiske over for det.
Et andet element, vi er meget kritiske over for, er, at et af de kriterier, man skal opfylde for at få den her lettere adgang, er, at man skal gå fire generationer tilbage og identificere eventuelle danske statsborgere i stamtræet.
Vi står altså uforstående over for det her med, at man sådan skal tilbage i stamtræet og se, om man kan finde noget dansk blod.
Så ja, vi er kritiske over for det forslag, som ligger i Sydslesvigudvalget på nuværende tidspunkt, ligesom jeg ved, at der er mange fra det danske mindretal, som af de samme årsager er kritiske, altså på grund af det her spørgsmål om ophold på den anden side af 1920-grænsen og det med at gå fire generationer tilbage.
Laura Lindahl (LA), 2017-05-19:
Tak for det.
Med det her forslag ønsker man at ophæve muligheden for dobbelt statsborgerskab for danskere.
Egentlig kan jeg sagtens forstå argumentationen om, at statsborgerskab er et udtryk for en loyalitet over for og en bundethed til en nation, men jeg ser heller ikke noget problem i, at man kan være loyal over for flere nationer.
Der er en række lande i verden, som Danmark værdimæssigt er meget tæt forbundet med.
Når man f.eks. som dansker finder en amerikansk ægtefælle og flytter til USA, men selvfølgelig stadig væk føler sig nært forbundet med Danmark, så har jeg svært ved at se, at der skulle være en konflikt mellem loyalitetsforholdet til USA og loyalitetsforholdet til Danmark.
Men jeg medgiver, at der er nogle problematikker i forhold til folk, som kommer fra lande, som værdimæssigt er meget forskellige fra Danmark.
Et godt eksempel er jo det, som hr. Christian Langballe selv er inde på, i forhold til den tyrkiske afstemning for nylig.
Det er et godt eksempel på, at der er udfordringer, når man værdimæssigt er meget forskellige.
Men for mig og for Liberal Alliance vejer det dog tungest, at der findes en række danskere, der føler en meget stor fædrelandskærlighed til Danmark, og hvis livsomstændigheder har taget dem et andet sted hen i verden.
Det, at folk kan føle sig så knyttet til Danmark selv efter at have levet mange år i et andet land, er virkelig også sigende for danskhedens vitalitet, og vi ønsker ikke at nægte de her danskere, de her mennesker, deres officielle tilknytning til Danmark.
Så det er sådan set ikke, fordi vi ikke anerkender de problematikker, som Dansk Folkeparti påpeger, men det er, fordi det er et spørgsmål om, hvad vi vægter tungest, og i Liberal Alliance er det altså det sidste, jeg var inde på.
Derfor stemmer vi imod forslaget.
Christian Langballe (DF), 2017-05-19:
Jeg er da glad for, at det i det mindste anerkendes, at der faktisk er nogle grundlæggende forhold af principiel art, som man bliver nødt til at tage stilling til.
Jeg må bare sige, at jeg helt grundlæggende har det sådan, at skulle jeg nogen sinde finde på at udrejse til f.eks. USA og slå mig ned dér og få en amerikansk kone osv. osv., så måtte jeg vælge.
Altså, er det så det lod, jeg vil kaste i vægtskålen?
Ligger det i USA?
Jamen så må det gøre det, og det synes jeg sådan set er helt i orden.
Men jeg mener, at det der med at ville have begge dele må betyde, at så erklærer man en ubetinget loyalitet i forhold til den amerikanske stat, også i forhold til Danmark.
Det mener jeg simpelt hen er et valg, man foretager, og det er et valg, jeg godt forstår.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor det problematiseres sådan, at mennesker skal foretage det valg, fordi jeg faktisk mener, at den loyalitet betyder langt, langt mere, end det også er fremgået af den her debat – det betyder meget mere.
Laura Lindahl (LA), 2017-05-19:
Jamen det er sådan set ikke, fordi jeg ikke udmærket forstår tilgangen, og jeg har også respekt for synspunktet om, at man så skal træffe det valg.
Jeg tror bare, at vi i Liberal Alliance ikke mener, at der er et loyalitetsproblem, når vi f.eks. taler USA og Danmark.
Vi mener sådan set godt, at man kan være loyal over for to nationer, hvis værdifællesskab ligner hinanden så meget; men jeg respekterer synspunktet om, at man skal træffe et valg – jeg er bare ikke enig i det.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-19:
I Alternativet finder vi det positivt med de ændringer, der trådte i kraft i sommeren 2015, for da blev det gjort muligt for mennesker, der lever i en global verden som vores, at få dobbelt statsborgerskab og dermed at bevare deres statsborgerskab og i den forbindelse formentlig også en del af deres identitet.
Forslagsstillerne beskriver i forslaget, hvordan et statsborgerskab udtrykker udelt loyalitet og bundethed til Danmark.
Betyder det så, at disse unge ikke kan føle en stor loyalitet over for Danmark, fordi de er statsborgere i et andet land?
Nej, det mener vi helt klart godt de kan.
Derfor finder vi også, at loven om dansk statsborgerskab er positiv, også i forhold til f.eks. de unge mennesker i Danmark, der dermed kan bevare deres bånd til deres forældres hjemland.
Som man godt kan høre, er vi slet ikke enige i argumentationen og præmissen for dette forslag, og vi kan derfor naturligvis ikke stemme for det.