runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-30:
Nu siger ordføreren, at ordføreren altid er imod priskontrol, og jeg synes som sagt, at debatten nogle gange bliver lidt sort-hvid.
Jeg spørger bare lige for at forstå det: Er LA f.eks. også imod, at vi har en priskontrol på de roamingpriser, vi betaler, når vi rejser rundt i Europa?
Er man imod, at vi har nogen form for huslejeregulering?
Er man imod, at vi har en regulering på årlige omkostninger på kviklån?
Er man imod, at vi har en regulering af de priser, der må være for kreditkortindehavere?
Er det bare sådan helt generelt, at man er imod det?
Er man også imod det de steder, hvor der er konstateret konkurrenceudfordringer, og de steder, hvor der er konstateret problemer, hvor markedet, om man så må sige, ikke fungerer?
For det er en meget vidtgående tolkning af det.
Ja, jeg når ikke at spørge om mere.
Nu efterspurgte ordføreren selv lidt mere principielle diskussioner.
Nu er der jo forhandlinger om det her elmarkedsdirektiv i EU, som måske kan føre til nogle forbedringer fremadrettet, så vi ikke havner i samme situation igen; det kan man i hvert fald håbe på.
Afslutningsvis vil jeg sige lidt i forlængelse af det her, at en af de ting, vi har drøftet i dag, jo er muligheden for, om de her elhandelsselskaber, som ikke er omfattet af det her lovforslag, måske kunne omfattes af det næste lovforslag, vi behandler, nemlig om skat på overnormal profit – jeg tror, de har kaldt det solidaritetsbidrag nede i EU; det må de også gerne kalde det – som jo netop er tilbagevirkende for hele 2022.
Er det noget, Danmarksdemokraterne vil være villige til at kigge på?
Jeppe Bruus (S), 2023-03-30:
Jo, altså, det omfatter de mellemhandlere, der er interesseforbundne med de elproducenter, som har indtægter over indtægtsloftet, og det er derfor, der er den yderligere definition af det.
Så kan man sige, at det ikke anvendes på de uafhængige elproducenter, som har indtægter, der er omfattet af indtægtsloftet.
Og det er derfor, jeg skelner mellem de interesseforbundne og de uafhængige.
Men i forhold til de enkelte selskaber og konstruktionen af det er der noget af det, der er koncerner, og der er noget, der ikke er koncerner.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-30:
Tak for det.
Jeg vil godt fortsætte lidt i samme spor, for sidste efterår oprettede Folketinget en garantiordning på omtrent 100 mia. kr., en garantiordning for de danske elselskaber, og der var man jo i stand til at finde en eller anden form for afgrænsning.
Mener ministeren ikke, at man kan bruge noget af det som inspiration?
Eller er det noget af det, man har kigget på i Skatteministeriet indtil udkommet af det her lovforslag, og som man har forkastet som noget, man kan bruge som inspiration?
Eller kunne det være en model at prøve at kigge på det, ikke for at lave en kopi, men for at lade sig inspirere af den model og den tilgang til afgrænsninger?
Anders Kronborg (S), 2023-03-30:
Man kan jo forestille sig det meste, men jeg synes alligevel, at jeg som ansvarlig politiker vil have svært ved det, når der ligger nogle juridiske vurderinger, der siger, at hvis vi implementerer det for 2022 i stedet for 2023, vil der være et kompensationsspørgsmål i forhold til DUC-partnerne.
Og der synes jeg, at den reneste form, som jeg også redegjorde for over for Enhedslisten, er at sige, at lovgivningen er for indkomståret 2023.
Det er det synspunkt, jeg har, og det er det synspunkt Socialdemokratiet har i forhold til den her sag.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
DUC-kompensationen er jo altid et større juridisk spørgsmål, og jeg har forstået det sådan, at når man kan kompenseres i kulbrintebeskatningen, vil det også kunne lade sig gøre i 2022.
Men vil Socialdemokratiet i hvert fald være med til at få udpenslet det i udvalgsbehandlingen?
Hvad vil kunne lade sig gøre i forhold til 2022?
Anders Kronborg (S), 2023-03-30:
Det dejlige ved at være skatteordfører er jo, at det er et meget teknisk område, og det er også meget detaljeorienteret osv., så jeg vil på ingen måde afvise det, og lad os endelig få udrullet lidt flere detaljer.
For det er jo også bare interessant, uanset om man er enige eller uenige, at komme længere ned i materien.
Jeg har forstået, at der ligger en klar juridisk vurdering om, at det ikke kan være 2022.
Hvis den skal foldes yderligere ud for Skatteudvalget, vil jeg gerne være med til at dykke ned i det.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-03-30:
Den globale energikrise og den tårnhøje inflation har bidt sig fast i os danskere, ikke kun på vores pengepung, men også i vores bekymringer.
65 pct. af danskerne er enten bekymrede eller meget bekymrede over deres privatøkonomi.
Derfor har vi i EU iværksat en nødindgrebsforordning, som skal imødegå de tårnhøje energipriser.
Danmark skal ikke være et land, hvor man er alt for bekymret over sin privatøkonomi.
Og derfor behandler vi i dag et midlertidigt solidaritetsbidrag for selskaber i råolie-, naturgas-, kul- og raffinaderisektorerne.
Vi ser virksomhedsprofitter, der kun er i den størrelse, de er, fordi en global krise hærger, en krise, som altså gør helt almindelige danskere bekymrede.
Tiltaget og ordningen er derfor til for, at helt almindelige danskere ikke bliver straffet med de her tårnhøje priser, som jo altså bekymrer dem.
Det midlertidige solidaritetsbidrag er midlertidigt, det giver næsten sig selv, men det er altså vigtigt, at vi husker det, når vi i dag behandler lovforslaget.
Den aktuelle energikrise har været medvirkende til, at virksomheder i specifikke sektorer har opnået ekstraordinært høje profitter i en ekstraordinær tid, hvor der er krig på det europæiske kontinent.
Det er en tid, hvor mange frygter for deres økonomiske fremtid, og sådan skal det ikke være, sådan bør det ikke være.
Så den nødindgrebsforordning, der er blevet vedtaget, skal imødegå de høje energipriser, og det er jo her, at det midlertidige solidaritetsbidrag gør sig gældende.
Vi skal afbøde virkningerne af de aktuelt meget høje energipriser.
Der er måske nogen her i salen, der kunne finde på at sige, at dette er en begrænsning af markedet, og at der ikke er tale om et solidaritetsbidrag, men en skat, og måske endda en særskat.
Og så må jeg sige, at det sådan set er rigtigt nok.
Det er ikke ramt helt forbi skiven, men det er nu også noget mere nuanceret end som så.
Lovforslaget kommer som sagt på baggrund af en helt exceptionelt ekstraordinær situation, og det er derfor, vi behandler det i dag.
Så for at komme kritikere i forkøbet: Det her ikke en type lovforslag, som man vil komme til at se Venstre foreslå mange af.
Det er en helt særlig situation, der gør sig gældende, og det er derfor, vi kan bakke op om lovforslaget, selv om det jo er en ekstraskat, og selv om det er noget, der er usædvanligt, fordi udsædvanlig tider kræver usædvanlige tiltag.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-30:
Tak for det.
Nu har vi sådan en dag, hvor vi også har de lidt mere principielle snakke, så det her er jo meget interessant, og jeg forstår ellers Venstres ordfører sådan, at man generelt er kritisk over for det her med at beskatte overnormale profitter, altså windfallprofits , som jo er kendetegnet af at være sådan nogle meget tilfældige udslag, som vi har nu, men hvor det også kan være brancher, hvor der bare generelt er meget unormalt høje profitter, og vi har jo på sin vis med kulbrinteskatten en permanent beskatning af en overnormal profit.
Nu snakker vi f.eks. om det her med havvind.
Altså, kunne det være et sted, hvor en lignende form for beskatning kunne komme danskerne til gode?
Jan E. Jørgensen (V), 2023-03-30:
Jeg kommer ikke til at udelukke noget som helst – det har jeg simpelt hen været for længe i politik til – og det er som regel noget, man senere hen kan risikere at komme til at fortryde.
Det har vi ikke.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-30:
Tak for det.
Det var et fint svar.
Det er jo rigtigt, at det er meget svært at sige, hvad fremtiden bringer.
Det er nemmere med fortiden.
Det næste er det tema, som vi også har diskuteret her, og det er det her med, om den her skat er for moderat, i forhold til at den jo ligesom minimumsimplementerer det her, altså at man i stedet for både at lægge skat på det i 2022 og 2023 kun gør det i 2023.
Og man har også lavet nogle – må man nok sige – ret fordelagtige fradragsmuligheder for olie- og gasselskaber.
Vil Venstre i udvalgsbehandlingen være parat til at kigge på, om man kan gøre den mindre moderat?
Jan E. Jørgensen (V), 2023-03-30:
Hr. Pelle Dragsted og jeg kommer jo begge fra Frederiksberg, og det var jo bysbarnet Storm P., der i sin tid sagde, at det er svært at spå, især om fremtiden, og det har han ret i.
Vi støtter den minimumsimplementering.
Det gør vi som et generelt princip, når der kommer EU-lovgivning.
Vi skal ikke beskatte eller regulere mere end højst nødvendigt, for det sætter bare dansk erhvervsliv i en dårligere konkurrencesituation i forhold til erhvervslivet i de øvrige EU-lande.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-03-30:
Når ordføreren rigtigt nok beskriver det her som en skat eller en særskat, hvis man skal præcisere det lidt, så tænker jeg på, om ordføreren måske har overvejet, om provenuet så indgår i den generelle betragtning om et skattestop, som det står beskrevet i regeringsgrundlaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-03-30:
Det her solidaritetsbidrag er ikke omfattet af skattestoppet.
For det er blevet vedtaget, før regeringen trådte til, og det er en nødvendig følge af EU-lovgivning.
Vi kan ikke og vi må ikke lade være med at indføre det.
Det er simpelt hen et krav fra EU.
Så skattestoppet virker fremadrettet.
Vi er meget stolte af, at vi har fået en socialdemokratisk statsminister til at skrive under på skattestoppet, og vi har endnu ikke fået en buket blomster fra Liberal Alliance som tak for kampen, men det kan nås endnu.
Men det gælder jo altså kun fremadrettet.
Vi kan ikke ændre fortiden, hvor gerne vi end ville.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-03-30:
Jamen den buket blomster vil jeg gerne sende, hvis du tager kampen for at sende det provenu tilbage til danskerne på anden vis, selv om det ikke er en del af skattestoppet.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-03-30:
Men pengene bliver jo sendt tilbage til danskerne i form af inflationspakken.
Så der er tale om en ekstraordinær skat for nogle, der har haft nogle absurde profitter på grund af en situation, de ikke selv har haft hverken lod eller del i, og pengene bliver jo sendt tilbage til danskerne, ikke i form af skattelettelser, men i form af inflationspakken.
Det er næsten lige så godt.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Tak for det.
Når vi nu snakker overimplementering, kan man jo argumentere for, at velfærdsstaten er en overimplementering af de minimumsstandarder, der er for social sikkerhed i EU-systemet, så selvfølgelig overimplementerer vi på mange områder, fordi vi i Danmark synes, det er godt, og det mener jeg også man kunne gøre på det her område.
Jeg vil så også sige, at når man sammenligner rundt i Europa, er vi ikke ude i, at det vil være en overimplementering at implementere lidt mere.
Altså, i Portugal omfatter solidaritetsbidraget fødevarehandelen.
I Spanien omfatter det også finanssektoren, i Kroatien og Bulgarien omfatter det alle sektorer.
Så der er jo meget bredere implementeringer rundtomkring i Europa, og vi ville overhovedet ikke ligge i toppen af de implementeringer, hvis bare vi også tog 2022 med.
Jeg vil så spørge ordføreren, om det ikke ville være smartere – selv hvis man anerkender, at man ikke skal overimplementere og kun må tage 1 år – så at tage 2022 i stedet for 2023.
Det er jo i høj grad i 2022, vi har set de største prisstigninger og de største overskud.
Men det er jo også det, der vil have den mindste adfærdseffekt på virksomhederne, altså at virksomheder ikke vil kunne flytte overskuddet ud.
Anders Kronborg (S), 2023-03-30:
Den lov, jeg tror ordføreren henviser til, er Nordsøaftalen for 2003.
På det tidspunkt var jeg selv 21 år og lige startet aktivt i politik.
Men det er fuldstændig korrekt, at i forhold til den lov – hvis det er den, man henviser til – kan få, hvis man vurderer, at man skal ind at gøre det for 2022, et kompensationsspørgsmål, som man skal tage stilling til.
Og det synes jeg jo ikke er hensigtsmæssigt, og når vi laver lovgivning i det her Folketing, er vi jo nødt til også at se på, hvad man har lavet tidligere.
Og så kan man jo fremadrettet, som ministeren også sagde, da han var på talerstolen, forestille sig alt muligt om, hvad man så kan lave lovgivning om.
Men vi er nødt til i forhold til det helt konkrete også at se på det i forhold til den almindelige praksis – og undskyld overskridelsen af taletiden.
Jeppe Bruus (S), 2023-03-30:
Jeg ved ikke, om Skatteministeriet har kigget på den model i forhold til garantiordningen.
Men jeg vil gerne sige, at jeg er klar til at kigge på alle modeller, inklusive det i forhold til at hente inspiration.
Jeg ville da have foretrukket, at vi havde haft en model, og jeg vil gerne udvikle en model, så vi også fremadrettet har muligheden for at bringe den i anvendelse.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-30:
Det er rigtig positivt.
Men kernen af det, ministeren svarer, er jo fremadrettet.
Det vil sige: Er ministeren ikke indstillet på at prøve at finde en model inden for den periode, hvor vi i forvejen skal behandle det her lovforslag?
Jeppe Bruus (S), 2023-03-30:
Jo, men det, der er vanskeligt her – og det er også lidt i relation til det, jeg svarede hr. Pelle Dragsted – er, at solidaritetsbidraget handler om den fossile sektor, og at indtægtsloftet handler om elproducenterne, og at vi så taler om en kategori omkring nogle mellemhandlere, som sådan set ikke er beskrevet i forordningen.
Og det er det, der gør det vanskeligt.
I princippet kan vi jo altid lave national lovgivning, og det er dybest set også det, forordningen åbner mulighed for.
Men vi bestemmer jo selv i Danmark, hvordan vi beskatter.
Vi kan jo beskatte meget mere end det, der ligger i forordningen.
Så derfor er det ikke så enkelt bare lige at binde det op på et indtægtsloft eller et solidaritetsbidrag.
Anders Kronborg (S), 2023-03-30:
Tak for det, formand.
Vi har jo i den foregående behandling været inde at berøre det lovforslag, der ligger nu, altså om solidaritetsbidraget, eller måske på sådan helt almindeligt dansk: særskat på ekstraordinære profitter.
Efter forordningen er medlemsstaterne forpligtet til at gennemføre solidaritetsbidraget i national lovgivning.
Lovforslaget har til formål at sikre denne gennemførelse.
Og i overensstemmelse med nødindgrebsforordningen pålægges solidaritetsbidraget selskaber med aktiviteter inden for råolie-, naturgas-, kul- og raffinaderisektoren, når mindst 75 pct. af omsætningen hidrører fra økonomiske aktiviteter inden for råstofudvinding, minedrift, raffinering af råolie eller fremstilling af koksovnsprodukter.
Solidaritetsbidraget pålægges i indkomståret 2023, og det fortsættes i overensstemmelse med forordningens regler som en ekstra selskabsskat på 33 pct. af selskabernes ekstraordinære indtægter i indkomståret 2023.
Beregningsgrundlaget er den skattepligtige indkomst opgjort før eventuel sambeskatning i indkomståret 2023, dog kun i det omfang, indkomsten overstiger selskabets eller det faste driftssteds gennemsnitlige skattepligtige overskud – og der har man så set på årene 2018-2021 med et tillæg af 20 pct. Kulbrintevirksomhederne kan modregne solidaritetsbidraget i kulbrintebeskatningen, og de kan ved opgørelsen af den kulbrinteskattepligtige indkomst i 2023 se bort fra fremførbare underskud i det omfang, det er nødvendigt for at kunne udnytte denne modregningsadgang.
De skal således ikke betale både solidaritetsbidraget og kulbrinteskat af den samme overnormale profit.
Med de ord ser vi frem til udvalgsbehandlingen, og vi kan støtte forslaget.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-30:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
I forhold til noget af det, der ligger i det lovforslag, som regeringen lægger frem som udmøntning af den her EU-forordning, kan jeg også høre på ordføreren – og det ved jeg også fra den tidligere debat, vi netop har haft – at vi jo alle sammen er enige om, at det her er et midlertidigt indgreb på grund af en midlertidig, hvad kan man sige, prispåvirkning eller et stød til priserne.
Vedrørende bekymringen for ikke at ville lovgive med tilbagevirkende kraft: Kunne man ikke, netop fordi det er midlertidigt og en ekstraordinær situation, bruge det som begrundelse for rent faktisk også at lave det med tilbagevirkende kraft, i gåseøjne, så man inkluderer overskuddene fra 2022?
Jeg vil dog alligevel benytte chancen til lige at vide lidt mere om, hvor Socialdemokratiets ordfører står her.
For er det ikke også rigtigt, at EU-forordningen selv lægger op til, at man kan inkludere tilbage i 2022?
Så det her med retssikkerheden er jo noget, der formentlig også er overvejet i EU – inden man vedtog forordningen – hvor den danske regering jo også har godkendt den.
Anders Kronborg (S), 2023-03-30:
Jeg må indrømme, at jeg ikke kan huske den helt præcise ordlyd, men jeg ved i hvert fald fra tidligere debatter, jeg har haft med Enhedslisten, at når det handler om EU, er det ikke altid, at Enhedslisten synes, at det er så fornuftigt at lytte til EU.
Og her synes jeg, det er meget fornuftigt, at vi har det princip, som vi i øvrigt har i stort set samtlige lovgivninger, at vi lovgiver fremadrettet og ikke i forhold til at se år tilbage, som f.eks. til 2022, hvilket er det, jeg forstår ordføreren gerne vil.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-30:
Omkring det med tilbagevirkende vil jeg sige, at det også er tilbagevirkende at vedtage noget for 2023, da vi jo allerede er flere måneder henne.
Og det er heldigvis muligheden her, fordi man jo har handlet, fordi man har set nogle enorme profitter, og det gælder også i den fossile sektor.
Og vi skal huske, at det her handler om hr. og fru Danmarks gasregning.
Det handler om helt almindelige lønmodtagere, som er blevet, undskyld mig, klædt af til skindet, altså dem, som har gasfyr, fordi nogle har siddet og hævet nogle enorme profitter.
Så er man som socialdemokrat tilfreds med, at regeringen har valgt at minimumsimplementere det her, altså at man for det første har sagt, at det kun skal være i 2023 i stedet for både i 2022 og 2023, hvilket forordningen tillader, og at man for det andet har lavet en lang række fradragsmuligheder, fremførelse af underskud osv. osv., som meget vel kan føre til, at indtægterne fra det her bliver meget små og dermed ikke kommer tilbage i borgernes lommer, sådan som det var tiltænkt?
Anders Kronborg (S), 2023-03-30:
Det vil i hvert fald være en helt ny tradition.
Så kan jeg forstå, når jeg læser bemærkningerne til lovforslaget, at man sådan set også har været inde juridisk at vurdere det her med faktisk at føre det tilbage til 2022.
Og der kan jeg forstå, men det kan vi prøve at grave yderligere ned i i udvalget, at der faktisk også, hvis og såfremt man gør det, i forhold til DUC-partnerne vil være nogle kompensationer, som vi skal have op af lommen og give i forhold til de aftaler, som der ligger.
Og det er i hvert fald ikke hensigtsmæssigt.
Så på den måde synes jeg det er meget fornuftigt både at have en normal praksis, men også juridisk at vurdere, hvad det egentlig har af konsekvenser.
Og det forstår jeg man har gjort i Skatteministeriet, og man kan ikke anbefale, at det gøres i forhold til 2022.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-30:
Det er jo den helt horrible aftale, der ligger med DUC-selskaberne, som jeg tror der er nogle der har kaldt et uland værdigt, hvor man altså har bundet, måske grundlovsstridigt, fremtidige Folketing i forhold til at ændre på beskatningsvilkårene.
Det er helt, helt usædvanligt og en skandale , at det er sådan.
Men det er jo formentlig også omstridt, om det overhovedet ville forhindre os, i det her tilfælde, i at hæve skatten.
Nu snakker ordføreren om det her med overimplementering.
Altså, hvis det drejer sig om at flytte penge nede fra olieselskabernes lommer og tilbage i lommen på danske lønmodtagere, så håber jeg da også, at Socialdemokraterne er klar til at overimplementere.
Anders Kronborg (S), 2023-03-30:
Man kan jo forestille sig alt, men jeg synes sådan set, at der er nogle gode balancer her, også i forhold til retssikkerheden.
For der er jo nogle principper i, at den lovgivning, som man laver herinde, som udgangspunkt skal være fremadrettet.
Og det synes jeg sådan set er et godt princip, og vi skal også huske, at vi således ikke er forpligtet til det.
Så jeg synes sådan set, at som det ligger her – at det er for 2023 – er det god skik, altså at det er fremadrettet, vi kigger på det, og ikke tilbageskuende.
Men lad os drøfte det i udvalgsarbejdet.
Nu ved Enhedslistens ordfører i hvert fald så, hvor Socialdemokratiet står i forhold til det synspunkt.
Zenia Stampe (RV), 2023-04-11:
Men hvordan vil justitsministeren sikre, at der ikke i offentligheden er tvivl om sagligheden i beslutningen om at iværksætte overvågning og aflytning af Lars Findsen?
Hvordan vil hr. Peter Hummelgaard og regeringen sikre, at vi folkevalgte i Folketinget, offentligheden og pressen osv., stoler på, at der ikke blev iværksat de her meget vidtgående indgreb i friheden ud fra usaglige hensyn?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-11:
Altså, fordi tidligere medarbejdere eller for den sags skyld – for at citere hr. Alex Vanopslagh – tidligere chefredaktører måtte mene forskellige ting, som man i øvrigt ikke har konkret indsigt i, så skulle man pludselig finde anledning til i øvrigt at stække efterretningstjenesternes arbejde?
Det forstår jeg ikke.
Rosa Lund (EL), 2023-04-11:
Nej, det ved jeg jo godt at ministeren ikke forstår.
Det er jo derfor, vi gentagne gange har den her samtale.
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-11:
Det er jo ud fra en samlet afvejning, også af, hvilket kendskab jeg i øvrigt har til alle sagens omstændigheder.
I øvrigt har Folketinget jo besluttet at igangsætte en forundersøgelse i regi af Granskningsudvalget, og så må Folketinget jo konkludere på ryggen af den forundersøgelse, om man synes, at der er behov for yderligere undersøgelse.
Min holdning som justitsminister, som er bekendt med sagens fakta, er, at jeg ikke ser et behov for det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-04-11:
Jeg forstår, at ministeren ikke vil udvide undersøgelsen her, men så vil jeg gerne prøve at spørge om noget andet.
Giver f.eks. Samsam-sagen og den omtale, der har været af sagen, anledning til at styrke Tilsynet med Efterretningstjenesterne?
Altså, jeg tænker: Kunne det så være en farbar vej?
Hvis ikke det skal undersøges, må man jo have et sted, hvor man ved at der er nogen, der kan undersøge det.
Og sådan som tilsynet er skruet sammen i dag, kan tilsynet lige præcis ikke gå ind i sådan nogle sager.
Kunne det være en farbar vej at give dem lov til det?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-11:
Jeg synes, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt har ret i, at oven på nogle af de her forhold giver det god mening at diskutere de fremadrettede rammer, både for Tilsynet med Efterretningstjenesterne, men sådan set også for Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne, og det vil vi jo selvfølgelig tage initiativ til på et givent tidspunkt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-04-11:
Det synes jeg lyder godt.
Men lige præcis i dag er det jo sådan, at Tilsynet med Efterretningstjenesterne jo faktisk ikke kan gå ind i eventuelle sager om agenter, fordi det, som tilsynet skal undersøge, er persondata.
For jeg synes jo ikke, der skal være begrænsninger på, hvad et tilsyn kan gå ind i; så er det, man risikerer at få spekulationer om alle mulige sager i offentligheden, og det er ikke gavnligt for tjenesterne.
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-11:
Som sagt tror jeg, det vil være gavnligt – også bredere i Folketinget – at diskutere de fremadrettede rammer både for Tilsynet med Efterretningstjenesterne, men sådan set også for Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne.
Nu har jeg siddet og lyttet til hele debatten og i al respekt vil jeg dog samtidig sige: Vi er jo alle sammen – både som medlemmer af Folketinget, som partiledere, som tidligere medlemmer af regeringer og alt muligt andet – ansvarlige for, hvad det er for nogle myter, vi også selv er med til at bære frem.
Det ikke nogen anklage mod nogen konkrete personer, men mere for at sige, at det bliver sagt fra mange ordførere her under debatten i dag, at der er en masse konspirationer derude.
Jo, men vi bestemmer jo også selv herinde i salen, i hvilket omfang vi bærer ved til bålet.