Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-12:
Vi har efter vores opfattelse givet statsborgerskab til alt for mange mennesker gennem de sidste 40 år og også til de forkerte mennesker.
Der er eksempler på folk, der har vendt Danmark ryggen, efter at de har fået et dansk statsborgerskab, og som grundlæggende går ind for at afskaffe den danske kultur og folkestyret.
Derfor mener vi, at det ikke er nok med de nuværende regler, der alene ser på nemt konstaterbare krav, eksempelvis hvor længe man har boet i Danmark, om man taler nogenlunde dansk, og om man er dømt for hård kriminalitet.
Vi skal holde fast i, at det er et stort privilegium at få dansk statsborgerskab, og derfor skal der meget mere til end bare en teknisk bedømmelse, som det er tilfældet i dag.
Derfor mener vi, at man også bør indføre en screeningssamtale som en del af processen for at få dansk statsborgerskab, en samtale, hvor der kan spørges nærmere ind til ansøgerens baggrund og holdninger.
Vi ved godt, at en samtale ikke vil fange alle, der ønsker Danmark ondt – vi var også inde på her i debatten før, at man selvfølgelig kan lyve, at man, hvis man er en god skuespiller, godt kan snyde sig igennem en samtale; det er vi fuldstændig klar over – men det er jo ikke noget argument imod at have en samtale, at det ikke vil fange alle.
Spørgsmålet er, om det vil fange nogle, og det tror vi det vil gøre.
Der er andre lande, hvor man allerede har lignende procedurer, når man tildeler et statsborgerskab, og de erfaringer kunne vi drage nytte af.
Vi har også i Danmark nogle systemer, som allerede minder lidt om det, vi forestiller os, eksempelvis sessionen i forsvaret, og vi har også vores domsmandssystem, hvor der – primært i de politiske partier – bliver udpeget domsmænd, som også træffer nogle meget vigtige afgørelser ved domstolene.
Det kan gøres på mange forskellige måder, og vi er åbne for flere forskellige modeller.
Vi er også åbne for at lytte til erfaringer fra udlandet.
Det synes vi er meget fornuftigt.
I beslutningsforslaget beder vi alene regeringen om at undersøge forskellige modeller for, hvordan man kan gennemføre en screeningssamtale.
Modellen kan også kombineres med, at vi lader Udlændinge- og Integrationsministeriet screene efter ytringer for at se, om der er nogle, der eksempelvis har en vanvittig video liggende på YouTube, hvor de prædiker om at ødelægge Danmark eller har svoret troskab til terrorgrupper.
Det må være diskvalificerende.
Det vil vi se som et meget vigtigt bidrag til at få færre af de forkerte mennesker til at blive danske statsborgere.
Helt grundlæggende er det jo et spørgsmål om, om vi som Folketing mener, at man har nogle værdier og en kultur i Danmark, og at der er mennesker, som ikke passer ind i det.
Vi mener ikke, at folk, som eksempelvis ønsker at afskaffe Danmark og erstatte det med et kalifat, skal have medejerskab til Danmark, have stemmeret og være med til at bestemme retningen for vores land, og jeg synes, det er helt misforstået, at der er nogle, der sådan begynder at trække principper om ligebehandling ind i den her debat.
Statsborgerskab er ikke noget, man har ret til.
Det er noget, vi kan give til folk, hvis vi ønsker at lukke dem ind i Danmark og lade dem have det medejerskab til vores land, og hvis ikke vi ønsker det, kan vi lade være med at give dem det.
Det er derfor, grundloven er krystalklar: at det er Folketinget, der giver statsborgerskab, at det ikke foregår ved en domstol, at det ikke foregår ud fra ligebehandlingsprincipper, men at det foregår ud fra, hvad det danske folk ønsker gennem deres folkevalgte repræsentanter.
Der er to forskellige måder at kigge på tildelingen af statsborgerskab på.
Der har jeg også bemærket, at der især i Indfødsretsudvalget er folk, der synes, at et statsborgerskab skal vi give til mennesker, som vi synes det er synd for.
Så er der en anden tilgang – og det er den tilgang, som jeg og Det Konservative Folkeparti har – og det er, at vi skal give statsborgerskab til folk, som vi kan bruge til noget i Danmark.
Det er derfor, vi ikke sidder og giver statsborgerskab til folk, som ikke kan bestå en danskprøve, fordi de f.eks. har fem forskellige psykiske diagnoser, for dem har vi ikke nogen gavn af får medejerskab, og de kan ikke meningsfyldt afgive en stemme til et folketingsvalg.
Der tror jeg bare, at det, der er skillelinjen i den her debat, er, hvorvidt vi giver statsborgerskab til folk, fordi det er synd for dem, eller vi giver dem det, fordi vi, som repræsenterer det danske folk, synes, at det er til gavn for Danmark, at de får det.