runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-05:
Tak til ordføreren for talen.
Ordføreren siger, at man generelt ikke er tilhænger af kvalificeret flertal her i Folketingssalen, så derfor skal jeg bare høre, om det vitterlig er en generel og principiel holdning, at man er imod kvalificeret flertal ved beslutninger i Folketinget.
Peter Have (M), 2026-02-05:
Moderaterne står der, hvor vi respekterer de linjer, der nu engang er i forhold til det, der tidligere blev nævnt om kvalificeret flertal osv. og overholdelse af grundloven.
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-05:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
I udenrigsministerens tale talte han om transparens, og han talte om at rådføre sig med Det Udenrigspolitiske Nævn og på den måde have det bredeste mandat dér.
Men vi er et par partier i Folketinget, der ikke har sæde i Det udenrigspolitiske Nævn.
Der er tre, der ikke har fast sæde, og to, der slet ikke har sæde.
Så altså, jeg er egentlig helt nysgerrig på, hvordan det påvirker en som parti at sige: Jeg bliver taget til indtægt for et mandat, som jeg faktisk ikke nødvendigvis er blevet spurgt om?
Radikale Venstre kan jo reelt set komme til at stå i en situation, hvor Danmark går i en krig, man ikke er blevet hørt om og faktisk ikke vidste noget om, før det blev meldt ud et sted.
Så det er et meget åbent spørgsmål om, hvilke tanker ordføreren gør sig i den sammenhæng.
Stinus Lindgreen (RV), 2026-02-05:
Jeg gør mig de tanker, at vi skal have flere mandater ved næste valg.
Det er jo nu engang sådan, det er herinde.
Man risikerer jo at være så lille et parti, at man ikke kan sidde i alle de vigtige nævn og udvalg, der er.
Sådan er det, og det er selvfølgelig ærgerligt.
Men ordføreren har ret.
Altså, det viser jo, om man så må sige, en svaghed.
Jeg anerkender sådan set, at det er sådan, det må være.
Altså, vi må have et fortroligt rum, hvor man kan drøfte alvorlige sager, og at der så er nogen, der ikke har sæde dér, gør det selvfølgelig svært, hvis man skulle bakke op om en beslutning.
Så håber jeg på at kunne blive orienteret på andre måder, hvis det skulle komme til det.
Det understreger jo bare vigtigheden, og hvorfor det er så afgørende, at der, hvis man skulle træffe en beslutning om at sende danske soldater i krig, bliver sikret bred opbakning i Folketinget, fordi det jo ikke kun handler om de partier, der nu engang måtte have sæde i Det Udenrigspolitiske Nævn, men om, at det her er noget, der påvirker os alle sammen.
Det ved vi alle sammen, som ordføreren også var inde på i et tidligere spørgsmål.
Det ændrer jo den sikkerhedspolitiske situation for hele samfundet, hvis vi som land skulle vælge at sende soldater i krig.
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-05:
Tak, og tak for de overvejelser.
Der er jo også blevet talt om, hvorvidt det her strider mod grundloven eller ej, og jeg tror, ordføreren og jeg er rimelig enige om, at det kan man jo teste på forskellige måder.
En af måderne er jo at gøre det gennem udvalgsbehandlingen.
Vil ordføreren og Radikale Venstre være med på at sige, at vi allerede i udvalgsbehandlingen kunne stille spørgsmål til det her?
Stinus Lindgreen (RV), 2026-02-05:
Ja, naturligvis.
Som jeg har været inde på flere gange, er det jo ikke en ny debat; vi har haft den for nogle år tilbage også.
Jeg forstår godt, hvad der bliver sagt, men jeg anerkender ikke den udfordring, der skulle være her.
Altså, vi kan sagtens lave en aftale, som ikke handler om at ændre grundloven eller lave en eller anden retlig binding eller et juridisk dokument.
Det handler jo bare om, at vi som på så mange andre områder giver hinanden håndslag på, at vi ikke skal ende et sted, hvor vi sender soldater i krig med det snævrest mulige flertal.
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Jeg tror, at der var en misforståelse i ordførerens indlæg.
Ordføreren påstår, at jeg prøver at omskrive historien.
Jeg har flere gange her på talerstolen sendt enormt store anerkendelser for den indsats, som Dansk Folkepartis tidligere formand, Pia Kjærsgaard, har gjort i forhold til det her område.
Jeg har også rost hr. Jesper Langballe og hr. Søren Krarup i forhold til det her område.
Så der skal ikke herske nogen tvivl om, at der er en bred anerkendelse fra min side af, at også mit parti igennem historien for sent så, at det var nødvendigt at stramme op.
Det er der mange partier inde i det danske Ting der har, og derfor tror jeg heller ikke, man skal være så ked af det fra Dansk Folkepartis side eller tage det så nært, når jeg siger, at der også op igennem 00'erne kunne have været strammet endnu mere op, end der blev, også med den helt klare støtte, der var fra Dansk Folkeparti til indfødsretten, hvor man stemte for.
Der er jo ingen tvivl om, at vi i dag har de strammeste regler nogen sinde, også strammere end dengang i 00'erne, og det er jo også derfor, at vi kan se, at der er væsentlig færre, der får statsborgerskab i dag, end der var tidligere.
Desværre har formanden rejst sig op, men jeg skal nok komme hele vejen rundt.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-02-05:
Altså, Dansk Folkeparti var dengang det eneste parti, der kæmpede for opstramninger på det her område.
De eneste få lovforslag, Dansk Folkeparti har stemt for, er fra, kort tid efter at man lavede den mest markante stramning af indfødsretsaftalen, der nogen sinde er lavet i dansk historie.
Det var under indførelsen af indfødsretsprøven, danskprøven osv.
Det er krav, som Socialdemokratiet dengang var imod at indføre.
Socialdemokratiet stod dengang på Folketingets talerstol og sagde, at det var skørt at indføre en indfødsretsprøve, der i dag er et af de mest effektive værktøjer til at forhindre, at de forkerte mennesker får statsborgerskab.
Det vil jeg bare gerne bede ordføreren om at forstå og anerkende.
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Jeg synes ikke, der var noget som helst, jeg ikke anerkendte i forhold til Dansk Folkepartis rolle i det her.
Derfor tænker jeg også, at Dansk Folkeparti er enormt glade for, at den indfødsretsaftale, vi har nu, er strammere end dengang.
Og så er der jo det faktuelle, hr. Mikkel Bjørn: Når man kigger ned i tallene, var der i 2002 16.662 personer, der fik dansk indfødsret.
Jeg husker, Dansk Folkeparti stemte for her i salen, altså grønt.
I 2023, da hr. Kaare Dybvad Bek var minister,
var der til sammenligning 3.355 mennesker, der fik dansk indfødsret.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-02-05:
Det var jo en noget rørstrømsk tale og også på mange måder en usand tale.
Jeg vil gerne følge op på hr. Mikkel Bjørns spørgsmål om de syriske flygtninge.
Vi er blevet lovet, at de skulle være her midlertidigt, fordi de var flygtninge, og at de skulle hjem.
Nu gør man dem til indvandrere og giver dem oven i det statsborgerskab.
Hvorfor det?
Har Socialdemokratiet så ikke løjet over for befolkningen?
Man siger, de skal hjem, men gør dem så til danskere.
Hvordan hænger det sammen?
Har man ikke svigtet sit løfte?
Har man ikke løjet for befolkningen?
Hvorfor skal de ikke hjem?
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Nu forholder det sig sådan, hr. Alex Ahrendtsen, at man ikke kan få dansk statsborgerskab i det her land, hvis man ikke har bestået indfødsretsprøven, hvis man ikke har bestået danskprøven, hvis man ikke har været på arbejdsmarkedet, hvis man ikke har opfyldt opholdskravet.
Så grunden til, at der er personer på det her lovforslag, der får statsborgerskab, er jo, at de lever op til de vilkår, der er i indfødsretsaftalen.
Der er i øvrigt en indfødsretsaftale, som tidligere havde partier som Liberal Alliance med.
Den indfødsretsaftale har vi så strammet senere i forhold til de nordiske borgere.
Men det er jo folk, der har gjort sig fortjent til at blive danske statsborgere – på lige fod med de polakker, der er på forslaget, de tyskere, der er på forslaget, eller dem fra Storbritannien, der er på forslaget, eller f.eks. dem på det her forslag, der kommer fra Amerika eller Rusland.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-02-05:
Så indrømmer ordføreren jo, at man har løjet over for befolkningen.
De skal jo hjem, når der er fred.
Det sagde man.
Der er fred i store dele af Syrien i dag.
Der er folk, der vender hjem fra nærområderne, bare ikke fra Danmark.
, altså dette slappe indvandringsland, som Tyskland er blevet.
Men i Danmark vælger vi at lade dem blive – i modstrid med det løfte, der blev givet, bl.a. af Socialdemokraterne.
Hvorfor skal de ikke hjem?
Hvorfor skal de være statsborgere?
Mikkel Bjørn (DF), 2026-02-05:
Tak for det.
I den periode, som hr. Anders Kronborg henviser til, stod Dansk Folkeparti jo som det eneste parti og argumenterede for, at der skulle strammes op på det her område.
Socialdemokratiet stemte dengang for alle lovforslagene.
Så det er jo mildest talt en meget kreativ omskrivning af historien
Jeg vil egentlig mere spørge hr. Anders Kronborg ind til det med, at hr. Anders Kronborg henviser til tyskere, nordmænd osv., og at hvis man stemmer nej til lovforslaget, så afviser man i virkeligheden dem.
Omtrent 70 pct. af navnene på det her lovforslag er ikkevestlige navne.
Omkring en tredjedel af navnene på lovforslaget er navne på mellemøstlige og nordafrikanske ansøgere.
Den største enkeltgruppe overhovedet på det her lovforslag er midlertidige syriske flygtninge, altså midlertidige syriske flygtninge, som Socialdemokratiet går og siger skal rejse hjem, når der er fred i deres hjemland.
Hvorfor tildeler man de mennesker dansk statsborgerskab?
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-02-05:
Hvorfor reagerer ordførerens så ømskindet?
Hun stiller mig et spørgsmål.
Jeg svarer.
Jeg giver et godt råd.
Jeg bryder mig ikke om den der nedladende belæring af en ordfører, der bare svarer på spørgsmålet.
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-05:
Der er ikke i dag kommet et svar om, at § 19 i grundloven faktisk står i vejen for det her.
Der er blevet spekuleret i, at den kunne gøre det.
Peter Have (M), 2026-02-05:
Altså, man kan jo godt politisk blive enig om at sige ja til det beslutningsforslag.
Det skal være den til enhver tid siddende regering, der skal søge det her politiske flertal, hvis vi skal sende vores soldater ud.
Stinus Lindgreen (RV), 2026-02-05:
Tak for det, og tak for talen, som jeg synes havde mange gode pointer.
Der var dog en ting, jeg ikke helt forstod, og derfor vil jeg lige bede ordføreren om at uddybe det.
Det lød, som om en bekymring var, at det kunne gå for langsomt, hvis vi gjorde det her.
Det var sådan lidt: Vi skal handle hurtigt og sende soldater af sted, hvis der bliver bedt om det.
Det skal ikke gå langsommere end nødvendigt, men det er for mig vigtigere, at det sker på et ordentligt grundlag, med et ordentligt mandat og med en ordentlig diskussion i kredsene herinde.
Det er da vigtigere, end at vi bare gør det hurtigt.
Jeg vil da hellere gøre det langsomt end at gøre det hurtigt og fortryde det.
Så jeg vil bare bede ordføreren om lige at uddybe lidt, hvad det var, ordførerens pointe var.
Peter Have (M), 2026-02-05:
Min pointe med det er, at hvis vi skal til at have en sværere politisk beslutningsproces i forhold til at sende vores soldater ud end den, vi har i dag, kan vi godt stå i en situation, hvor processen bliver langsommere.
Stinus Lindgreen (RV), 2026-02-05:
Men faktum er vel, at selv om det selvfølgelig er regeringens prærogativ at føre Danmarks udenrigs- og sikkerhedspolitik, skal beslutningen igennem Folketingssalen, under alle omstændigheder, fordi vi skal vedtage et budget, før vi kan sende soldater af sted.
Så jeg har svært ved at se, hvordan det her på nogen måde skal gøre det langsommere.
Vi beder jo om, at man følger samme proces, men at der bare skal være et bredere flertal.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå den afvejning, som ordføreren laver her.
Peter Have (M), 2026-02-05:
Der vil jeg bare sige, at når det er, som det er nu, hvor 90 mandater er 90 mandater og det er det, der er flertallet, vil det smidiggøre processen.
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-05:
Så derfor vil jeg sige tak for det, der ligger forud.
Der har været en debat her, som har gjort mig lidt nysgerrig, og det er det der med, om vi kan beslutte noget, og med grundloven og alle de her ting.
Men jeg står med en forståelse af det, der hedder, at Folketinget faktisk kan tage de beslutninger, vi har lyst til, og derfor også kunne søge et samtykke til det her, uden at det som sådan stred mod grundloven, og hvis der skulle være nogen tvivl om det, er det faktisk ikke Folketinget og ordførerne her, der skal tage den vurdering, men så må vi have det forbi Højesteret.
Kunne man ikke tænke sig det samme her, altså at man bare lige vover pelsen en lille smule for vores egen sikkerhedsventils skyld, og så må tage den ved domstolen bagefter, hvis det var nødvendigt?
Trine Pertou Mach (EL), 2026-02-05:
Igen vil jeg sige tak til Alternativet for at rejse debatten.
Det er super vigtigt, at vi har den her debat i Folketingssalen, og det er godt, at vi er mange partier, der synes det, selv om vi efter debatten indtil nu åbenlyst er et mindretal – det vurderer jeg at vi er, men det er ikke desto mindre vigtigt at have debatten.
For krigsførelse, det at blive en krigsførende stat, er en af de allermest omsiggribende beslutninger, vi kan træffe som folketingsmedlemmer og som samlet Folketing.
Jeg forstår godt henvisningen til grundloven, men at det ligesom skulle spærre for, at vi kan træffe beslutninger i Folketingssalen om, at vi ikke ønsker at føre vores land i krig med et snævert flertal, har jeg virkelig svært ved at forstå.
Det kunne man også, sidste gang det blev fremsat, og forrige gang det blev fremsat.
Det er jo ikke grundlovsstridigt, hvis et flertal af Folketingets partier mener, at man faktisk skal have et fundament, som er bredere end et snævert flertal.
Så simpelt synes jeg i virkeligheden det er.
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-05:
Og tak for svaret.
Når vi sender unge danskere i krig, udsætter vi jo ikke kun dem, men vi udsætter også vores land.
Vi har set diskussioner på det seneste om, at hvis vi skal have ukrainske dronefabrikker i Danmark, udsætter vi os selv mere for fare.
Så når vi bliver aktive krigsførende, bliver vi jo også udsat for mere fare.
Så vil ordføreren også mene, at det handler om noget større og mere end Danmarks generelle sikkerhed, hvad der jo også ligger i grundlovens § 20, og at § 19 og § 20 på den måde faktisk hænger tæt sammen?
Hvad er ordførerens vurdering dér?
Trine Pertou Mach (EL), 2026-02-05:
Jamen det gør vi jo helt åbenlyst.
Altså, det at vælge at blive en krigsførende nation og angribe en anden stat militært – i den her sammenhæng formentlig i en koalition med andre stater – er da noget, der udsætter vores eget land og vores egne borgere for usikkerhed og ustabilitet.
Når det er sagt, vil jeg også sige, at de krige, vi har deltaget i, jo ikke har været særlig succesfulde, og det har generelt præget debatten i Folketinget, at vi har kunnet få meget lidt at vide.
Jeg vil gerne tilslutte mig appellen til regeringen om at frigive alle oplysninger fra Nævnet, også om Afghanistankrigen.
Det er jo den måde, man som befolkning kan blive klogere på, hvad det er, der foregår, hvad der ligger bag politikernes beslutninger.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-02-05:
Tak, formand.
Man må gerne fremsætte et beslutningsforslag, som ikke er grundlovsmedholdeligt, i Folketingssalen.
Man må ikke vedtage det, hvis det ikke er grundlovsmedholdeligt, eller hvis der er tvivl om det.
Udenrigsministeren har egentlig gjort godt rede for, at dette beslutningsforslag sandsynligvis ikke overholder grundloven, og så længe det ikke gør det, er det jo svært at vedtage det.
Men det er faktisk ikke den egentlige grund til, at vi ikke støtter beslutningsforslaget.
Jeg vil gerne anholde det synspunkt, at et kvalificeret flertal er bedre til at træffe beslutninger end et almindeligt flertal.
Lad mig give et eksempel.
Det eneste parti, der vedholdende var imod og advarede mod det, var Dansk Folkeparti.
Om lidt skal vi behandle et andet lovforslag, der handler om indfødsret, hvor der er flere tusinde mennesker, der får tildelt statsborgerskab, og jeg forventer, at et stort flertal står bag, selv om en del af dem, der får tildelt indfødsret, jo egentlig burde sendes hjem, fordi de er kommet hertil som flygtninge.
Så kvalificerede flertal vedtager ikke bedre beslutninger end almindelige flertal.
Vesten, NATO, var jo berusede efter Murens fald.
Man ville udbrede demokrati og for så vidt også kultur til resten af verden.
Den tankegang bryder jeg mig ganske enkelt ikke om.
Ligesom jeg ikke bryder mig om, at der kommer mennesker til Danmark og vil påtvinge mig deres kultur, skal vi jo heller ikke fare rundt i hele verden og påtvinge andre lande vores kultur.
De må selv finde vejen frem til demokrati.
Så jeg har selvfølgelig sympati for den del, men med disse ord vil jeg sige, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget, sådan som det foreligger.
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-05:
Tak, og tak til ordføreren.
Når ordføreren siger, at et kvalificeret flertal ikke tager bedre beslutninger end et ikkekvalificeret flertal, og det er jo en helt legitim holdning at have, er ordføreren så også dermed uenig i det, der står i grundlovens § 20 om, at der skal være et kvalificeret flertal til at afgive suverænitet?
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-02-05:
Det står der jo i grundloven, når det handler om suverænitet, og den skal vi jo så overholde.
Jeg har ikke tænkt mig at ændre på grundloven, men jeg bliver nødt til at tage bestik af et beslutningsforslag, som sandsynligvis ikke er grundlovsmedholdeligt.
Den diskussion bliver vi nødt til at tage.
Alternativet har jo frihed til at få oversendt spørgsmål til Justitsministeriet, der så kan tage stilling til det.
Man kan også inddrage grundlovseksperter, og så kan vi få en diskussion om det.
Det ville jeg nok have anbefalet Alternativet, før man havde sendt beslutningsforslaget ned salen, men man har selvfølgelig lov til at fremsætte beslutningsforslag, som ikke overholder grundloven.
Det må man til hver en tid, for så får man også den politiske debat.
Det er straks sværere at vedtage det, hvis der er tvivl om det.
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-05:
Nu tænker jeg ikke, at det er Dansk Folkeparti, der skal belære mig om, hvordan man kører på grænsen af grundloven i det.
Som jeg spurgte Enhedslisten om før, kan vi jo godt træffe beslutninger, og vi kan også gøre det på anden måde.
Men jeg vil gå tilbage til det, jeg spurgte om, som ikke handlede om, hvorvidt ordføreren ønsker at ændre grundloven, men man må jo godt være uenig med grundloven, selv om man ikke ønsker at ændre den.
Så er ordføreren enig i grundlovens § 20 om, at der skal være fem sjettedeles flertal, altså kvalificeret flertal, for at afgive suverænitet?
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Jeg vælger at forholde mig til det lovforslag omkring dansk indfødsret, vi behandler.
Men det her handler om dem, der lever op til kriterierne i forhold til at blive danske statsborgere, og der kigger jeg ikke, som Dansk Folkeparti gør, på jordkloden og siger: Der er nogle herfra; dem tror vi aldrig nogen sinde kan blive danske statsborgere.
Det handler om dem, der vil Danmark, dem, der knokler for at blive danske statsborgere, og dem, der tilvælger Danmark.
En historie, der virkelig gjorde indtryk på mig, var f.eks., at der var nogle piger, der mod deres forældres ønske tog et fritidsarbejde og nærmest blev smidt ud af deres familie, fordi de ikke ville bære tørklædet.
Peter Juel-Jensen (V), 2026-02-05:
Jeg har på ingen måde angrebet, at man fremsætter det samme forslag mange gange.
Jeg har været glad og imødekommende hele vejen.
Jeg har rost det og sagt: Jeg kan godt forstå intentionen, men vi er ikke med på det her.
Man må jo fremsætte alle de forslag, man vil, og lige så mange gange, man vil.
Jeg siger bare: Kære venner, jeg er ved at blive en gammel mand; det er tredje gang, jeg ser det her forslag.
Altså, man må da fremsætte alle de forslag, man vil.
Det er da ikke det, jeg angriber.
Jeg siger bare, at det er tredje gang, jeg ser det.
Og vi har ikke ændret mening i Venstre.
Trine Pertou Mach (EL), 2026-02-05:
Tak for det.
Enhedslisten kommer til at støtte det her forslag, fordi vi også stadig væk mener det samme, nemlig at der bør være et kvalificeret flertal bag.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren: Betyder det med det argument så ikke, at vores clearingaftaler og vores aftaler om politiske forlig osv. i virkeligheden braser sammen, hvis alt er så stik- og nagelfast på grundlovsformuleringerne?
Er der ikke en modsætning i den måde, som ordføreren argumenterer på her?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet er: Hvis ikke vi behøver at fremsætte det samme forslag i Folketingssalen igen, indtil vi forhåbentlig kan skabe et flertal for det,
betyder det så, at Venstre ikke længere vil stå her og tale for skattelettelser for det arbejdende folk?
Rosa Lund (EL), 2026-02-05:
Vi har lagt mærke til, at hr. Jan E. Jørgensen er meget optaget af Enhedslisten og Enhedslistens politik, og derfor vil hr. Jan E. Jørgensen også vide, at vi har haft meget store overvejelser omkring det her lovforslag.
Det er nemlig helt korrekt, at vi ikke partout er imod strafskærpelser, men det skal også være proportionelt.
Derfor havde vi jo ønsket os, at man lavede en strafreform, hvor man kiggede på straffene målt op imod hinanden.
Noget af det, man bl.a. gør med det her lovforslag, er, at man hæver straffen markant for én type voldtægt, men ikke for en anden type voldtægt, og så bliver gabet på en eller anden måde for stort imellem de to typer af sager.
Det synes vi i Enhedslisten er problematisk.
Det er igen ud fra den argumentation, som hr. Jan E. Jørgensen kører med, altså at jo højere straffen er, jo mere alvorlig er forbrydelsen.
Thomas Skriver Jensen (S), 2026-02-05:
Tak, og tak for ordførerens hjerte for fængselsbetjentene.
Jeg kerer mig også meget om dem, så det er jeg glad for.
For min og resten af befolkningens skyld har jeg bare sådan et forståelsesspørgsmål.
Om relativt kort tid skal vi i Folketinget stemme om et lovforslag, som hæver straffene ret markant i de tilfælde, hvor dyr bliver mishandlet groft.
Det kan jeg forstå på Facebook betyder noget for Enhedslisten.
Betyder talen i dag så, at Enhedslisten kommer til at stemme nej til det?
For det betyder jo, uanset hvordan man vender og drejer det, at flere mennesker kommer til at sidde i fængsel.
Rosa Lund (EL), 2026-02-05:
Det er helt korrekt, at det lovforslag er på vej, og det har vi et stort hjerte for i Enhedslisten, ligesom der også er nogle af strafskærpelserne i det her lovforslag, som vi faktisk støtter.
Min pointe er, hr. Thomas Skriver Jensen, at ressourcerne til Danmarks Fængsler er nødt til at følge med.
Det har vi også rejst i Miljøministeriet, hvor det lovforslag, som hr. Thomas Skriver Jensen omtaler, er blevet forhandlet.
Thomas Skriver Jensen (S), 2026-02-05:
Så efter talen, som fru Rosa Lund har holdt i dag, kan vi konkludere: Ja, Enhedslisten kerer sig om spørgsmål om dyrevelfærd, og ja, Enhedslisten kommer til at stemme ja til at straffe hårdere i de her tilfælde af grov dyremishandling og dermed også stemme for, at der kommer markant flere – i hvert fald flere – mennesker ind i vores fængsler.
Det er jo egentlig et ret simpelt spørgsmål: Det kommer Enhedslisten altså til at stemme for?
Rosa Lund (EL), 2026-02-05:
Vi har ikke taget stilling til det konkrete lovforslag endnu, netop fordi det betyder så meget for os, at ressourcerne til Danmarks Fængsler følger med.
Jeg må ærligt sige, at jeg ikke giver så meget for, at man er ved at lave et fængsel i Kosovo.
Byggeriet er jo blevet udskudt og udskudt.
Det er bare for at sige, at jeg synes, at hvis man gerne vil hæve straffen – hvilket kan være fint – så må man tage det alvorligt, at der står et system i den anden ende, som skal gribe det her.
Det er sådan set bare det, vi gerne vil have svar fra ministeren på.
Det kan jeg sådan set ikke forstå er så svært.