runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-05-31:
Man må sige, at hvis ikke det var for at moralisere eller løfte pegefingre, vil jeg sige, at så skjulte privatisten det helt godt.
Det kom nu til at fremstå sådan, vil jeg nok sige.
Jeg ved ikke, om der er nogen, der føler sig stødt; det kan da godt være, der er nogen, der føler sig ramt, men der er nok også mange af os, der ikke gør det, fordi vi faktisk synes, det er et stort problem.
Helt konkret vil jeg sige, at et forslag jo er blevet fremlagt her til aften.
Der er tale om et forslag, som ikke er noget nyt forslag, men som er noget, der også har været diskuteret tidligere, men derfor kan det jo godt være, at hr. Pelle Dragsted alligevel som en ganske erfaren mand her i huset og ikke nogen novice, når han går på talerstolen, har en holdning til det, og så kan det godt være, han har en holdning til forslaget.
Forslaget skal give politiet et nyt redskab til i givet fald at kunne få håndteret dem, der kommer her til landet fra udlandet, og som så sidder og tigger på gader og stræder osv., og få dem fortalt, at det ikke er sådan, vi gør tingene i Danmark, og at de så kan komme ind og sidde i et fængsel i stedet for at ulejlige danskerne ude på gader og stræder.
Er det ikke et meget godt forslag?
Pelle Dragsted (EL), 2017-05-31:
Jamen jeg tror ikke, der er nogen, der er uenige i, at der er nogle meget alvorlige problemer.
Det er ganske givet også rigtigt, at nogle af dem, som rejser hertil, har romabaggrund, og nogle har så en anden baggrund.
Jeg er hverken retsordfører eller socialordfører eller andet, så hvad der konkret skal gøres, kan jeg ikke stå og komme med svar på her.
Jeg kan forstå, at regeringen vil fremlægge nogle forslag, og dem vil vi selvfølgelig kigge på, når de er blevet fremlagt, og tage stilling til i vores folketingsgruppe.
Men det har vi af gode grunde ikke kunnet gøre endnu.
Så er der et spørgsmål, der hedder: Hvorfor er det, at de her mennesker er på vandring og kommer til Danmark for at samle flasker og andet?
Hvad er det for nogle forhold i deres hjemlande, der gør, at det er tilfældet?
Og det tror jeg også er en vigtig del af løsningen, som vi ikke skal glemme.
Men jeg er ikke ekspert i, hvordan man gør noget ved det her.
Jeg gik herop, fordi jeg følte mig bekymret over noget i den måde, der blev talt på.
Og det var egentlig ikke for at moralisere eller løfte pegefingre – jeg synes også, det har været en god debat.
Men det var bare, fordi jeg synes, det er vigtigt, når der er et skred i sproget, at sætte fingeren på det.
Det kunne lige så godt have været mig, der var kommet til at tale på en måde, som måske ikke var smart, og derfor synes jeg bare, det er noget, vi har en fælles opgave i at være opmærksomme på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-05-31:
Tak til statsministeren for at have understreget, at vi har haft en god debat i dag, og at den har været holdt i en god tone.
Det kom jeg til at tænke på at statsministeren faktisk sagde fra talerstolen, og det var sådan lidt i modsætning til den her privatists indlæg.
Hvis vi nu skal gøre noget, der virker lidt hurtigere end at få ændret et opholdsdirektiv i EU-regi, som jeg tror hr. Pelle Dragsted er enig med mig i godt kan have nogle lange udsigter, hvad skal vi så helt konkret gøre for at komme den anmodning i møde, så vi får håndteret de udfordringer, som københavnere, men jo også danskere i andre byer, faktisk lever med, og som de synes er rigtig træls at måtte leve med?
Pelle Dragsted (EL), 2017-05-31:
Der er jo ikke så meget at sige til det.
Josephine Fock (ALT), 2017-05-31:
Jeg vil sige tak til privatisten.
Jeg synes, det er på sin plads, at han påpeger det.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at der er nogle problemstillinger de pågældende steder, men at hænge én etnisk gruppe ud synes jeg er godt at privatisten går op og påpeger for Folketinget ikke er i orden.
Så der er en opbakning og en tak herfra.
Pelle Dragsted (EL), 2017-05-31:
Jeg ved ikke, om det ikke er konkret at sige, at vi skal bruge de internationale samarbejder, vi har, ligesom det er blevet foreslået at kigge på opholdsdirektivet og reglerne for den frie bevægelighed i EU.
Altså, det synes jeg sådan set er ganske konkret.
Og jeg bemærker så, at det kunne være en del af løsningen at kigge på det.
Nej, det er det ikke, og det skal vi også tage fat på.
Det er et problem, og de ting, som ordføreren fortæller om, er jo helt uacceptable.
Det tror jeg ikke nogen som helst i det her Folketing kan være uenige i.
Min appel handler bare om at passe på med ikke at hænge en hel etnisk gruppe eller et helt mindretal ud, fordi der er nogen, der begår kriminalitet.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-05-31:
Et af de nye forretningsområder for nogle af de her tilrejsende bander er desværre også blevet at slå sig sammen og presse danske hjemløse til at betale 500 kr. hver aften, hvis de ønsker at sove på Nørreport Station, hvilket er en særlig utilgivelig form for personlig kriminalitet.
Altså, jeg anerkender den gode intention i privatistens udtalelser.
Pelle Dragsted (EL), 2017-05-31:
Jamen det er bestemt ikke mit formål at generalisere.
Jeg har bare noteret mig, at der også har været nogle indlæg, som jeg synes har været på den forkerte side, altså i forhold til den her type generaliseringer om en befolkningsgruppe, hvoraf mange lever et helt almindeligt liv i Danmark og indgår i vores samfund og arbejdsmarked på samme vis som andre danskere.
I forhold til, hvad vi skal gøre: Mit indlæg her handler ikke så meget om, hvad der skal gøres, men jeg kan da godt lige tage fat i det, som spørgeren spørger om.
Altså, vi er f.eks. med i Europarådet, hvor vi har et ansvar for at kigge på de forhold, som der bl.a. er i Rumænien og Ungarn og andre lande, hvor der sker en grov diskrimination af romamindretallet.
Der er jo en grund til, at mange romaer rejser fra deres lande og søger andre steder hen, og der skal vi da gennem de internationale samarbejder, vi indgår i, gøre, hvad vi kan, for at sikre, at de får bedre vilkår og at den her diskrimination stopper.
Er det en undskyldning for at rejse ud og begå kriminalitet?
Det er det selvfølgelig ikke, men når mennesker rejser rundt og søger andre steder hen og samler pantflasker osv. i andre lande, så handler det også om nogle af de forhold, der er i hjemlandene.
Og det skal vi selvfølgelig prøve at bidrage til at gøre noget ved.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-05-31:
Tak for ordet.
Privatisten siger bl.a. at vi skal se, om vi kan hjælpe de her mennesker til en bæredygtig tilværelse i deres egne lande, eksempelvis Rumænien.
Det synes jeg lyder spændende.
Er det noget, privatisten vil folde ud fra talerstolen, altså hvordan Folketinget her skal hjælpe de her mennesker, der er rejst til Danmark uden et opholdsgrundlag, til at få en bæredygtig tilværelse i deres egne lande?
Jeg vil også sige, at jeg tror, at de af mine kollegaer, der har sagt, at der er et problem med grupper, der nogle gange består af romaer, i København, citerer den præst, der har kirken ved Rundetårn.
Han har fortalt, at hans medarbejdere er nødt til at blive vaccineret for smitsom leverbetændelse, fordi de hver morgen skal samle fækalier og andre efterladenskaber op fra de her grupper.
Jeg er stor tilhænger af, at man udtaler sig med omtanke, men også af at man udtaler sig konkret og ærligt om de problemer, der er.
Derfor synes jeg også, at ordføreren skal passe på med at generalisere i sin kritik.
Det synes jeg er lige så uklædeligt som de mennesker, der bare generaliserer for netop at gøre det.
Pelle Dragsted (EL), 2017-05-31:
Jeg skal gøre det kort, for jeg er klar over, at vi har haft en lang dag.
Når jeg tager ordet, er det af en enkelt årsag, og det er, at jeg synes, der har været et problem i løbet af den her debat i den måde, hvorpå der er blevet snakket om og generaliseret om et bestemt mindretal, nemlig romaer.
Der har været flere partier og ordførere, som har talt om f.eks. romaproblemet, om romaerne, som sviner i parkerne, om romaerne, som begår kriminalitet.
Det er nogle generaliseringer om en etnisk gruppe, som kan efterlade det indtryk, at de alle sammen er kriminelle, hjemløse eller på anden måde til gene for samfundet, og den slags generaliseringer synes jeg egentlig vi skal prøve at undgå her, ikke mindst her fra landets fineste talerstol.
Nogle gange, når der tales negativt, generaliserende om et mindretal, kan man tage den såkaldte jødetest.
Det her er sgu alvorligt ment.
Det drejer sig om generaliseringer af en gruppe, så man kan prøve at bytte »roma« ud med »jøde« i nogle af citaterne fra debatten i dag.
Jødeproblemet.
Nej, vel?
Jødelejre, tilrejsende jødebander.
I kan godt høre det, ikke?
Jeg er slet ikke uenig i, at der er nogle alvorlige problemer med mennesker, der rejser hertil, ofte fra nogle af de fattigere lande i Sydøsteuropa, som sover i parker, og som desværre også i alt for mange tilfælde begår kriminalitet.
Det er et alvorligt problem, som vi skal handle på.
Det har sin oprindelse i EU's regler om såkaldt fri bevægelighed, som desværre har mange bagsider, både når det kommer til social dumping, men også når det kommer til grænseoverskridende kriminalitet.
Vi deltager også gerne i drøftelser om, hvad man kan gøre, både for at forhindre, at folk rejser rundt og begår kriminalitet, men også for at hjælpe fattige mennesker, bl.a. mennesker med romabaggrund, med at få en bæredygtig tilværelse i deres egne lande, hvor de desværre mange steder er udsat for forfølgelse og diskrimination.
Jeg vil bare appellere til – og det er ikke for at moralisere eller for at løfte pegefingre – at vi i den måde, vi taler på, er opmærksomme på ikke at hænge en hel befolkningsgruppe, et helt mindretal ud.
Uddannelses- og forskningsministeren – jeg ved ikke, om han er til stede i salen nu – skriver klogt i dag, at forfølgelse og diskrimination af romaer resonerer dybt i den europæiske historie, og det bør vi have med i vores overvejelser.
Så min appel er egentlig bare i al stilfærdighed, at jeg synes, vi skal prøve at undgå den slags generaliseringer og lige være opmærksom på, hvordan vi taler.
Tak for det.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-05-31:
Jo, men nu var det Ombudsmandens undersøgelse og forvaltningsretten, jeg spurgte ind til, så jeg er nødt til at spørge, om statsministeren er enig i, at hvis udlændingeministeren var advaret om, at det var det helt basale forvaltningsretlige princip om ikke at sætte ret over skøn, og at ministeren dermed bevidst brød loven, så kan ministeren ikke blive på sin post.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-31:
Jamen jeg er fuldstændig bekendt med den forvaltningsretlige grundsætning om, at man ikke må sætte skøn over regel – altså, jeg har taget min kandidatgrad.
Men i forhold til den sag, der foranlediger, at man stiller det spørgsmål, kan jeg bare sige, at jeg har totalt, fuldt og helt tillid til min udlændinge- og integrationsminister.
Der er rejst nogle spørgsmål med afsæt i en noget spekulativ artikel i Politiken.
Der er mig bekendt et samråd om det i morgen, hvor ministeren stiller sig til rådighed.
Og jeg synes, sagt i al stilfærdighed, at man skal afvente det samråd, før man eventuelt måtte stille flere spørgsmål til mig den sag desangående.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-31:
Mange tak til statsministeren.
Statsminister nævner, at de nordatlantiske folketingsmedlemmer vil blive sikret indflydelse på egne forhold, når det er relevant, så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvornår statsministeren mener det er relevant, for jeg har endnu ikke set det, og så vil jeg gerne udfordre statsministeren på det her med, at vi faktisk er uden for indflydelse, i hvert fald set fra Inuit Ataqatigiits stol.
Et konkret eksempel er fra dengang, da forsvarsforligskredsen besluttede, at Grønnedal skulle genåbnes i Sydgrønland.
Det blev vi ikke forelagt som folketingsmedlemmer, på trods af at vi havde været til møde med forsvarsministeren, dagen før forsvarsforligskredsen skulle drøfte de her ting.
Så hvornår er det relevant, at vi bliver inddraget?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-31:
Der spørges ind til en konkret sag, som også er under konkret behandling, og som jo netop i dag, så vidt jeg er orienteret, er blevet stillet i bero på en fortsat sagsbehandling.
Og derfor ville det på alle måder være upassende for mig at stå og intervenere i den sag.
På samme måde støder jeg en gang imellem også på eksempler, hvor jeg tænker: Altså, hvorfor kan vi ikke få smidt dem der ud? – for nu at sige det ligeud.
Og det er jo nemt at sige de ting, men udfordringen er, at vi lever i et retssamfund, hvor regler, der vedtages her i Folketinget, skal sættes ligeværdigt igennem.
Der er konventionsbindinger, og der er en række andre ting, som jo er den seriøse forklaring på, at vi engang imellem står med personsager, hvor man tænker, at det her er skævt, men hvor juraen kommer ind over.
Det skal vi jo hele tiden have mod til at udfordre, og det er også baggrunden for, at vi – efter at Socialdemokratiet besindede sig på de her spørgsmål om ægtefæller til danske statsborgere, der flytter hjem efter et langt liv i udlandet – har stillet befolkningen i udsigt, at vi i næste samling vil vende tilbage med nye lovregler.
Og jeg har den ambition, at vi kan skrue regler sammen, som skaber en endnu bedre balance.
For jeg vil ikke gå på akkord med, at vi skal holde Danmark lukket for dem, der ikke kan og vil.
Ellers udfordrer vi sammenhængskraften og økonomien og kulturen i vores land.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-05-31:
Det er jo fint nok, men jeg håber så, at det næste skridt, hvis det skulle ske, er at finde fælles løsninger med vores europæiske kollegaer, og jeg synes, at Angela Merkel på det sidste har sendt nogle glimrende signaler i forhold til USA.
Statsministeren kom også i sine afsluttende bemærkninger ind på, at Danmark skal være åben for dem, der vil, og jeg vil bare spørge helt konkret til den 13-årige pige fra Silkeborg, Yiming Liu, som står til udvisning.
Hun kan og hun vil gerne Danmark, taler dansk, deltager, bidrager aktivt.
Jeg vil gerne spørge statsministeren: Er definitionen på kan og vil ikke opfyldt?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-31:
Må jeg ikke først sige – og det er jeg nødt til at få sagt også for god ordens skyld – at jeg jo ikke er vidende om, at USA ønsker at træde ud af Parisaftalen.
Jeg ved det ikke, vel, og derfor synes jeg, at fokus her skal være på at sende det signal, at det ser vi ikke gerne.
Det er i øvrigt heller ikke så enkelt bare lige at træde ud, for der er en 3-årig periode efter aftalens indgåelse, som skal afvikles, før man kan sige den op, og så er der 1 års varsel.
Det vil sige, at vi er fremme i 2019 og jo altså henne omkring det næste amerikanske præsidentvalg, før man mig bekendt – altså med forbehold for at jeg ikke har nærstuderet alle detaljer – kan effektuere sådan en amerikansk beslutning.
Og jeg har heller ikke i talende stund detaljeret indblik i, hvordan sådan en amerikansk beslutning i øvrigt træffes, altså om det er en beslutning, præsidenten bare kan træffe på egen hånd.
Så jeg synes, at i den her fase handler det om at få sendt det signal, at verden har brug for USA i den her aftale.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-05-31:
Vor tids helt store udfordring er klimaudfordringen, og Parisaftalen var jo ambitionen om at kunne løfte målene i fællesskab.
Når præsident Trump i den grad melder ud, at han overvejer at træde ud af Parisaftalen, får det jo konsekvenser for aftalen.
Min største bekymring er, at Rusland kunne overveje samme kurs, og jeg vil egentlig gerne spørge statsministeren, hvad han tænker man kan gøre i Europa for netop at undgå det scenarie.
Jeg noterede mig, at Pernille Skipper spurgte til, hvordan man kunne påvirke USA, men det vil jo være oplagt i et europæisk fællesskab at prøve at pulje nogle af kræfterne på en måde, hvor man kunne sige i forhold til Trump og med Michelle Obamas ord: When they go low, we go high.
Måske kunne vi være med til at løfte ambitionerne generelt, lave nogle partnerskaber, f.eks. med Kina.
Hvad tænker statsministeren?
Kunne man forestille sig at et rådsmøde her senere i juni vil blive brugt til også at vende den diskussion?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-31:
Jamen jeg er da helt på det rene med, at den parlamentariske situation ikke er enkel.
Jeg må spørge: Hvornår har den været det?
Hvis man sådan slår efter i historiebøgerne, tror jeg, man kan genkalde sig mange situationer, hvor skiftende regeringsledere har været udfordret af, at et flertal i Folketinget ville noget andet.
Det var Poul Schlüters vilkår hele vejen op igennem 1980'erne på udenrigspolitikken – det findes der masser af eksempler på.
Men fordi det netop ikke er let, skal man jo ikke overlade det til andre, og så skal man holde fast i sine mål.
Hvis man slår op i »Vækst og velstand 2025«, kan man på side 15 se, hvad det er for fem indsatsområder, den her regering vil arbejde systematisk med frem mod år 2025 for at nå en uændret målsætning.
Og ja, det kan lade sig gøre.
Og ville det være enklere, hvis man bare øgede tilbagetrækningsalderen?
Ja, det ville det være.
Kan hr. Morten Østergaard pege på det flertal, der kunne formås til at gøre det?
Det kan hr. Morten Østergaard nok ikke.
Nej, så skal vi finde en anden vej frem.
Det er jo derfor, regeringen har fremlagt et 13-punktsprogram, som trækker den samme vej, men med andre værktøjer.
Morten Østergaard (RV), 2017-05-31:
Det, jeg appellerer til, er jo en eller anden form for ærlighed – en ærlighed om, at hvis man tager det redskab, der skulle levere halvdelen af varen, ud og så alligevel ikke justerer målsætningerne, og man gør det uden at tilvejebringe nogen som helst anden form for politisk situation end at rokere om i sin regering og skifte ud i sine planer, så synes jeg, det bliver lidt friskt at sige: Mine pejlemærker står ved magt, og det går, som jeg havde forudskikket.
For det gør det jo helt åbenlyst ikke.
Alle mennesker kan se, at det er en regering, der er uhyre vanskeligt stillet i det parlament, man er i.
Derfor vil jeg bare sige, at det jo er regeringschefens ansvar, hvilken politik der i sidste ende kan føres, og om man vil lægge ryg til den.
Men nu har vi også i dag hørt, og det håber jeg vi kan tage alvorligt, en invitation til et bredt samarbejde.
Radikale Venstre har på intet tidspunkt sagt, at vi ikke var klar til at tage fat.
Derfor forventer jeg selvfølgelig også, at hvis der skal tages fat, bliver vi inviteret til de forhandlinger, og at man ikke gør det, som var den fejlslagne vej, man valgte i 00'erne, og som gjorde, at det gik os så ilde under krisen, nemlig at man forpupper sig med blokpolitik, fordi det er det eneste, man rigtig kan ty til, når det går så skidt, som det er gået i det her år.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-31:
Jeg tror da ikke, at man kan finde noget citat fra mig, hvor jeg har sagt, at tingene bare går efter planen.
Jeg har sagt, at Danmark står bomstærkt, og at i forhold til de mål og de ambitioner, vi har, om, hvordan Danmark skal have det, går det godt.
Altså, jeg bliver da rigtig, rigtig glad, når vi i dag hører, at der er 91.000 flere private arbejdspladser, end der var ved folketingsvalget.
Det er da ikke noget, jeg er ked af, det er jeg da glad for.
Jeg bliver da rigtig, rigtig glad, når vi via den politik, vi har ført, har fået antallet af asylansøgere til at blive så lavt, som vi har set det i de sidste 8 år.
Jeg bliver da rigtig glad og stolt over, at den politik, vi har ført, med et kontanthjælpsloft og en integrationsydelse og en række andre ting og topartsaftaler på integrationsområdet betyder, at vi nu har det laveste antal på offentlig forsørgelse, vi har haft i 10 år.
Det bliver jeg da glad for.
Det kan man ikke tage fra mig.
Så har vi en fremadrettet ambition.
Og det er jo rigtigt, at ambitionen ikke er justeret, men værktøjerne er justeret.
Er det udtryk for selverkendelse?
Det er vel først og fremmest udtryk for den helt banale erkendelse, at vi lever i et demokrati, og at det ikke kan nytte noget at insistere på at bruge et værktøj, hvad enten man hedder hr. Morten Østergaard eller undertegnede, hvis der ikke kan skabes opbakning til det.
Og i stedet for så at give op må vi finde andre metoder til at fremme den samme målsætning.
Morten Østergaard (RV), 2017-05-31:
Tak for det.
Jeg synes, det var lidt forbløffende i morges at lytte til, at statsministeren sagde, at alt stort set gik efter planen, at der ingen slinger var i valsen, det var, som statsministeren havde forudskikket efter et folketingsår, hvor vi har en anden regering ved årets slutning, end vi havde, da det begyndte, og vi også har en anden økonomisk politik, fordi der er fremlagt en 2025-plan, som adskiller sig ganske markant fra den, der blev fremsat ved årets begyndelse.
Det er da alligevel et særsyn i dansk politik, men alligevel kan statsministeren sige, at det går nogenlunde, ligesom han havde regnet med, tjuhej, hvor det kører!
Jeg vil bare sige, at hvis det er det tempo, der tilfredsstiller statsministeren med hensyn til fremdriften i planerne, så vil man vel nå sit 2025-mål på et eller andet tidspunkt i nærheden af 2050.
Derfor vil jeg bare spørge: Er der ikke en lille smule problemerkendelse i, at regeringen trods alt ikke kan holde et tempo, der bare giver nogen form for realisme omkring sine 2025-mål, som det ser ud nu?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-31:
Jamen vi lever da ethundrede procent op til internationale aftaler.
Hvis vi tager Parisaftalen, er det jo sådan, at det er Europa, EU, der har påtaget sig nogle CO2-reduktionsmål.
Der skal Danmark levere sin del af det.
Jeg har læst ret meget på lektien, og derfor ved jeg også, at det på det kvotebelagte område jo er sådan, at hvis vi i gåseøjne leverer for meget, altså mere end vores relative andel, så betyder det, at nogle andre europæiske lande kan levere mindre.
Det er jo den sammenhæng, der er i det.
Det er den sammenhæng, der er i det, og derfor skal vi jo finde den balance, hvor Danmark går forrest, tager sin del af det, og jeg kan garantere for, at vi er fremme.
Det vil man også kunne se, når vi her før sommerferien i Det Europæiske Råd skal fastlægge fordeling på det ikkekvotebelagte område.
Jeg vil tro, at det ender med, at Danmark får en forpligtelse, som ligger meget, meget højt, og som også kommer til at udfordre os.
Men fair nok, for det skal vi.
Det er også en af grundene til, at vi nu bliver vært for det her Øresund Energy Week, som måske bliver den største internationale aktivitet næste år, hvad angår hele den her dagsorden.
Det gør vi da i erkendelse af, at Danmark internationalt er en førende nation i præcis de her spørgsmål.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-31:
Men mener statsministeren virkelig – og jeg prøver egentlig at forstå, om statsministeren så har lavet sit eget pensum – at vi fuldt ud lever op til Parisaftalen, som det ser ud med de planer, som statsministeren har med sin 2025-plan, hvor klima ikke er nævnt mere end en gang?
Og hvad med biodiversiteten, som vi desværre ikke når, kan vi jo forstå på regeringen?
Altså, mener statsministeren virkelig, at der er læst op på pensum, når vi på den måde ikke lever op til den her række af internationale aftaler?