Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-04:
Jamen med den opfordring synes jeg, vi skal lave det ændringsforslag.
For det vil jo være sjovt at se, hvis det er en regering, der siger, at den godt vil lave en ordning, hvor man må bruge pengene på en tømrer og en murer og alt muligt andet – at det er vigtigt – men at bruge dem på at hjælpe sine børn må man ikke.
Så det synes jeg vi skal gøre, og tak for modtagelsen af idéen med det ændringsforslag.
Tak for det.
I knap 20 år har jeg undervist i den danske folkeskole, og det giver nogle erfaringer, og en af de klareste erfaringer er, at behovet for ekstra hjælp og behovet for faglig hjælp ikke kun handler om, hvilken indkomstgruppe dine forældre hører til.
Det er naivt at tro.
Det har også betydning, hvilke kompetencer man får med hjemmefra, men at tro, at det er noget, der fikser alt, hvis bare ens forældre har en høj indkomst, er simpelt hen en naiv forestilling at have om den danske folkeskole.
Jeg husker, at når jeg som lærer kunne se, at jeg havde elever, der havde behov for ekstra hjælp, og jeg så tilbød dem at blive en time ekstra og sidde sammen med dem og få dem med, så kom fagforeningen, mine kolleger og min tillidsrepræsentant på skolen og sagde: Fy fy, det må du endelig ikke.
Du må endelig ikke arbejde gratis.
Du arbejder de timer, du har, og hvis du skal sidde her og give noget hjælp til de her børn, så skal du have betaling for det.
Det kan vi ikke tilbyde.
Jeg husker, at jeg så gik til min skoleledelse og sagde: Der er nogle elever her, som er bagud, og som gerne vil have noget ekstra hjælp.
Jeg vil godt bruge min tid på det, og jeg behøver sådan set ikke få overtidsbetaling for det – jeg vil godt gøre det gratis.
Det kunne ikke lade sig gøre.
Så sagde jeg: Okay, hvad så, hvis jeg bare får en løn, eller hvis jeg får omfordelt nogle af mine timer?
Svaret var, at nej, der skulle overtidsbetaling til, og det havde skolen så ikke råd til.
Så blev resultatet jo, at jeg fortsatte med at undervise eleverne og give dem ekstra undervisning, men jeg havde også en tillidsrepræsentant og nogle kollegaer, som så skævt til mig, fordi jeg gjorde det.
Sådan var det, men de unge mennesker skulle hjælpes.
Jeg forstår godt, hvis der er mange lærere, som vælger ikke at gøre det.
Så det giver simpelt hen ikke mening.
Jeg vil så samtidig også rette en anke mod det her med, at vi fra Folketingets side altid vil give fradrag for bestemte ting.
Vi så reelt set hellere, at man bare sænkede skatten generelt ude i samfundet.
Det med altid at give fradrag, hvis man som borger gør lige præcis det, som politikerne gerne vil have, så man lige får en belønning, er grundlæggende noget, som vi ikke bryder os om i Nye Borgerlige, for det er moraliserende og udtryk for en holdning om, at vi herinde fra Folketinget ved bedre end borgerne.
Men jeg anerkender, at det er et sympatisk forslag om at hjælpe derude, og derfor kan vi også godt se os selv i forslaget, men vi vil godt råde Folketinget til at tænke mere generelt, når man gør de her ting, i stedet for at bestemme, hvad folk skal bruge deres penge til.
Jeg synes da, selv om klokken er 0.15, at det lige skal have et ord med på vejen, når vi nu har siddet her.
Så tak for forslaget.
Selv om det er skatteordførere, er der også nogle af os, der har lidt erfaring med undervisningsverdenen.
En af årsagerne, som regeringen hælder det ned ad brættet med, er de her 15 mio. kr. – 15 mio. kr., når vi snakker nationalbudgettet.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvad nu, hvis vi lavede et ændringsforslag, som gjorde det her provenuneutralt?
Så kan man sige, at så sænkede vi det andet og gjorde det her provenuneutralt.
Kunne Venstre være interesseret i det?
Kunne vi lave sådan et ændringsforslag for at tjekke ud, om det rent faktisk er det, der ligger bag, eller om det er pengene?