runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2021-02-25:
Det er et interessant forslag.
Nu har vi ikke de bedste erfaringer i Venstre med at opsige dobbeltbeskatningsoverenskomster.
Det gjorde vi med Spanien og Frankrig, og vi har haft store problemer med at få nogle nye i stedet.
Derfor er jeg jo altid meget opmærksom, når man begynder at foreslå at opsige dobbeltbeskatningsoverenskomster.
Jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at man skal stoppe skattely.
Der er jo ingen, der kan være tjent med, at der er skattely, og derfor har Venstre også, når vi har været i regering, og også når vi har været i opposition, kæmpet imod skattely.
Når ministeren så siger, at ministeren ønsker at undgå, at danske velhavere placerer penge i skattely, vil jeg høre ministeren, hvor mange danskere der har placeret penge i Trinidad og Tobago og benytter sig af skattely der.
Hvor mange ved ministeren der er, eller hvor mange mistænker ministeren der er?
Og mit tredje spørgsmål er: Hvad svarer Trinidad og Tobago på spørgsmålet om, om de vil imødekomme nogle af de bekymringer, ministeren har?
Morten Bødskov (S), 2021-02-25:
Jeg er ikke i stand til at sige, hvor mange danskere der har skjult penge på Trinidad og Tobago.
Jeg går ud fra, det er det, der er formålet med det, hvis de har det.
Så det kan jeg desværre ikke udtale mig om, men jeg kan sige så meget, at regeringen gerne vil skærpe indsatsen for, at vi undgår det.
Dernæst har der i EU-regi været dialog med Trinidad og Tobago.
Det er der jo med lande, der står på sortlisten, og det handler grundlæggende om at få dem til at forstå, at de skal arbejde med gennemsigtighed i skattelovgivningen, og det handler om at sikre det.
EU siger meget, meget klart, at vi vil have det, og at vi mener det alvorligt.
Jeg har ikke selv været i dialog med Trinidad og Tobago.
Vi er jo en del af et EU-samarbejde.
Der er en sortliste, og den kan man diskutere, hvad vi gjorde før – det er helt fair – men der er et regime her, om man vil, som er med til at sætte rammerne om det her samarbejde, og det er det, som Danmark læner sig op ad i den her sammenhæng.
Louise Schack Elholm (V), 2021-02-25:
Okay, så man har ikke haft kontakt med Trinidad og Tobago for at se, om man kunne få dem til at ændre tingene, inden man opsiger dobbeltbeskatningsoverenskomsten.
Men der siger ministeren så, at det er på grund af, at det er i EU, at vi laver de her ting.
Er det så fælles i EU, at man opsiger dobbeltbeskatningsoverenskomsten, og har man så i den forbindelse haft en kontakt med Trinidad og Tobago omkring det, så man sikrer, at man fremadrettet får en dobbeltbeskatningsoverenskomst igen?
For en dobbeltbeskatningsoverenskomst handler jo ikke om at undgå at betale skat.
Det handler jo bare om, at man betaler den korrekte skat.
Morten Bødskov (S), 2021-02-25:
Det er jo det, der er pointen.
Derfor er det her set med regeringens øjne det rigtige valg.
Vi mener ikke, vi har nogen interesse i at have en overenskomst med Trinidad og Tobago.
Der har været dialog via EU.
Kim Valentin (V), 2021-02-25:
Tak, og tak til ministeren for lovforslag og forklaringer.
Vi er i Venstre som sagt meget engageret i at bekæmpe skattely og bekæmpe det effektivt, og vi er i tvivl om, om det at opsige en aftale er at bekæmpe skattely effektivt.
Det synes jeg måske er en lille smule betænkeligt.
Kan man forestille sig, at det overhovedet kunne ske på nogen som helst andre felter, at man opsiger en aftale og ikke engang har overvejet og ikke engang gider at tale med dem, man opsiger aftalen med?
Det tror jeg i og for sig ikke at man kunne forestille sig.
Men giver det ikke tanker hos ministeren, at erhvervslivet siger, at det her er betænkeligt?
Morten Bødskov (S), 2021-02-25:
Nej, egentlig ikke, for at være helt ærlig.
Synspunkterne overrasker mig ikke, og det er jo helt fair.
Vi mener, at det er rigtigt at gøre, som vi gør.
Nogle gange må de diskussioner, vi har med andre lande om at følge de sigtelinjer og pejlemærker, som vi har, også nå en konklusion, og det er det, der sker nu.
Kim Valentin (V), 2021-02-25:
Tak for det.
Der er mange spørgsmål, som kommer til at blive stillet efterfølgende.
Men jeg erindrer ikke, at ministeren svarede ordentligt på min kollega Louise Schack Elholms spørgsmål om, hvor mange af de andre lande der har opsagt aftalen.
Nu forstår jeg, at der har været en dialog i EU, så derfor må ministeren jo vide det.
Hvor mange af de andre lande har rent faktisk opsagt den her aftale eller er på vej til at opsige aftalen?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-25:
Tak for det.
Hvis der er firmaer eller enkeltpersoner, der bryder lovgivningen, skal de selvfølgelig straffes.
Det tror jeg alle er enige om.
Jeg synes, at der tit i den her debat omkring skattely er sådan en kriminalisering og mistænkeliggørelse af, at folk ønsker at nedsætte den mængde af skat, de skal betale, og der synes jeg måske, man skal gå skridtet videre og sige, at det gør vi jo også på en lang række andre områder.
Altså, hvis du har en, som ikke bruger sit personfradrag, så kan det overføres, og ligeledes i forhold til topskat, hvis man er gift.
Der er en lang række elementer, hvor folk laver nogle ændringer i deres skatteindbetalinger for at skulle betale mindre i skat, og det er fuldt anerkendelsesværdigt og helt okay.
Så jeg synes, man skal passe på i den her debat, i forhold til hvor det er, man gør det.
Hvis der er problemer med lovgivningen, er det jo op til os i Folketingssalen at lave en lovgivning, som folk så skal overholde.
Så når man nu har så travlt med at sige, at der er folk, der udnytter lovgivningen til det ene og det andet, jamen så skal man jo kigge på det herinde, for det er jo her, vi kan ændre på den lovgivning.
Og det er det her lovforslag så et forsøg på.
Jeg er ikke enig i det - det rammer måske ikke helt rigtigt, og det må vi så i udvalgsbehandlingen kigge på.
Det ville være at sætte en lav kapitalbeskatning, f.eks. på 25 pct.
Så er vi ved at være kommet et godt skridt hen ad vejen.
Og hvis man så taler om skattely, kunne det jo være skønt, hvis Danmark i fremtiden kunne blive betegnet – selvfølgelig lovligt – næsten som et skattelyland.
Prøv at tænke på de positive effekter, de massive investeringer fra udlandet, der ville strømme til Danmark, og hvordan vi ville se væksten stige – arbejdsudbuddet har regeringen jo brug for at få lidt hjælp til lige nu, for det ser ikke så godt ud.
Så på en lang række områder ville det her simpelt hen være positivt.
Prøv at forestille jer, at Danmark lige pludselig blev foregangslandet i hele Europa i forhold til at lave investeringer.
Det kunne jeg godt tænke mig; det ville være en dejligt positiv dagsorden.
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-02-25:
Tak skal du have.
I Det Konservative Folkeparti vil vi meget gerne være med til at sikre robuste internationale skatteregler, der effektivt dæmmer op for en aggressiv skatteplanlægning.
Lovlydige borgere skal ikke flås af personer, som ikke vil overholde spillereglerne.
Men vi kaster os naturligvis ikke blindt ud i at lovgive, før der er svaret tilfredsstillende på relevante spørgsmål.
Og jeg synes, der rejses nogle helt relevante spørgsmål i forbindelse med høringssvarene, der er knyttet til det her lovforslag.
Jeg må også erkende, at jeg ikke er helt tilfreds med de foreløbige svar, som ministeriet har givet på nogle af de relevante spørgsmål.
På flere områder er svarene simpelt hen ikke præcise nok.
I Det Konservative Folkeparti støtter vi en proces, hvor vi tager høringssvarene alvorligt, og jeg har i den forbindelse konstateret følgende: at Advokatrådet netop mener, at forslaget er udtryk for overimplementering af EU-retten, som flere ordførere også har været inde på; at Dansk Erhverv er bekymret for, om der med lovforslaget er fundet den rette balance mellem hensynet til at sikre et effektivt værn mod skatteunddragelse og hensynet til dansk erhvervsliv, og om man i jagten på skattesnydere utilsigtet rammer danske virksomheder og danske arbejdspladser; at DI mener, at lovforslaget kan have væsentlige konsekvenser for virksomheder, som har helt legitime erhvervsaktiviteter i de omhandlede lande, og at DI opfordrer til, at Danmark koordinerer sin implementering af de tiltag, som EU-landene er enige om, med de øvrige EU-lande.
DI anmoder i den forbindelse om, at det belyses, hvorledes de øvrige EU-lande påtænker at implementere den indgåede aftale.
Rune Lund (EL), 2021-02-25:
Det lyder positivt, synes jeg, at der foregår sådan et samarbejde.
Jeg synes bare, at Venstre uden problemer burde kunne stemme for det her forslag, for de værktøjer, vi kommer i værktøjskassen her, er yderst rimelige at bruge mod nogle skattelylande, som gør alt, hvad de kan, for, at de kan nasse på andre lande, som har en mere rimelig beskatning, end de selv har.
Derfor burde Venstre kunne stemme for det her lovforslag, specielt hvis Venstre samtidig mener, at sortlisten burde udbygges og styrkes, sådan at man rent faktisk kan bruge de her værktøjer i virkelighedens verden.
Så med de kommentarer, som hr. Kim Valentin har, synes jeg egentlig, det burde være uproblematisk for Venstre at bakke op om det her lovforslag.
Kim Valentin (V), 2021-02-25:
Det svar, som ordføreren kommer med, er jeg meget glad for.
Jeg kan bare sige, at den liberale gruppe i Europa-Parlamentet sådan set arbejder for at få det her til at ske, og det samme gør den liberale gruppe her i Folketinget – og det er jo så i virkeligheden Venstre og Radikale, der står sammen der.
Og jeg vil opfordre til, at man lige finder ud af, hvad der rent faktisk foregår der, og måske giver en melding dernede.
Rune Lund (EL), 2021-02-25:
Ja, det er det.
Vi støtter kampen mod skattely internationalt, også den, der foregår i EU, og også de regler, der kommer fra EU, som i høj grad bygger på anbefalinger og standarder, der kommer fra OECD, og som på den måde virker bredere end så at sige bare i EU.
Det, som er det ærgerlige her, er, at man ikke går langt nok, f.eks. i forhold til at sikre, at der bliver en minimumsbeskatning, sådan at der ikke er lande i EU, som kan opføre sig som skattelylande med en alt for lav beskatning.
Så der er helt klart et EU-spor, og det er én vej at gå, men jeg tror også, vi fra dansk side og fra de enkelte landes side bliver nødt til at kigge på de muligheder, der rent faktisk er i de regelsæt, der allerede er vedtaget.
For vi har et spillerum til at udnytte de regler, der allerede eksisterer, og det her er faktisk et eksempel på det.
Der synes vi fra Enhedslistens side, at man skal udnytte det rum, der er, specielt fordi vi jo kan se, at der er lande, som også er EU-lande, som har meget lave skatteprocenter, og som gør alt, hvad de kan, for at blokere yderligere lovgivning.
Så vi skal i det mindste bruge den lovgivning, vi har, og der er faktisk gode muligheder i øjeblikket.
Kim Valentin (V), 2021-02-25:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg hører sådan set, at ordføreren anerkender, at hvis vi for alvor skal gøre noget ved de her skattelylande – og det er vigtigt for Venstre, at vi gør noget – så skal det ske igennem EU.
Men jeg hører også, at ordføreren er utilfreds med listen.
Så kan man sige, at hvis EU lavede en bredere liste, så ville det være godt at bruge EU.
Nu benytter jeg mig så lige af lejligheden til at spørge ordføreren, om det er en god ting, at vi har EU til at lave en sortliste.
Rune Lund (EL), 2021-02-25:
Tak for det.
I Enhedslisten er vi stærke tilhængere af de her tiltag.
Det er i vores optik nogle hårdtslående redskaber, når man fjerner fradrag og indeholder skat med forhøjede skattesatser for skattelylandene, og det er den helt rigtige vej frem.
Derfor stemmer vi også for det her lovforslag.
Men igen må jeg sige, som jeg også har nævnt det i nogle af de bemærkninger, jeg har haft til andre ordførere, at det her lovforslag jo udstiller det kæmpeproblem, at vi binder de her virkelig gode tiltag til kun at omfatte EU's sortlistelande.
Det er jo en liste, som rent faktisk – det må man bare konstatere – er decideret til grin.
Hvor er Caymanøerne?
Hvor er Bermuda?
Hvor er Jersey og alle de klassiske, store og væsentlige skattely, som i øvrigt heller ikke er med på den her sortliste i EU?
Sortlisten fra EU indeholder jo ikke et eneste af de 15 værste skattelylande som opgjort af henholdsvis Tax Justice Network og Oxfam IBIS – to af de ngo'er, som arbejder rigtig meget med og ved rigtig meget om skattelyproblematikken.
Vi synes fra Enhedslistens side også, at vi skal have en national sortliste, som vi kan bruge som grundlag for de her defensive foranstaltninger og i øvrigt også som grundlag for at diskutere, hvilke lande man overhovedet skal indgå dobbeltbeskatningsoverenskomster med.
Vi har før fremsat et beslutningsforslag om at indføre en national sortliste, men det ville bl.a. Socialdemokratiet ikke være med til.
Hvorfor?
Hvad venter man på?
Hvis man så bare kunne se, at sortlisten gradvis blev bedre, men den bliver desværre dårligere og dårligere, for hver gang den bliver såkaldt opdateret.
Her for få dage siden, den 22. februar, skete det igen.
Her røg igen et af de mere centrale skattelylande af, nemlig Barbados.
Hvad har regeringen konkret gjort for at forhindre den udvanding, også helt specifikt i forhold til Barbados?
Det må ministeren i dag faktisk gerne give Folketinget et svar på.
Det er ærgerligt, at man med det her lovforslag får nogle hårdtslående og effektive redskaber, men at vi begrænser os til kun at anvendte dem over for en hel del mere eller mindre relevante lande.
Det svarer lidt til, at politimanden kun må trække våben over for butikstyven, men ikke over for bankrøveren.
I Enhedslisten stemmer vi naturligvis for forslaget med det fromme håb, at vi i den kommende tid kan få de skattely, der rent faktisk betyder noget, omfattet af de her defensive foranstaltninger.
For det er jo dejligt, at man udstyrer politiet med en stor bødeblok, men det er bare ærgerligt, hvis de står på en vej, hvor der ikke kører nogen biler overhovedet, og det er grundlæggende problemet med det her lovforslag.
Men der er nogle fornuftige værktøjer, og det er meget positivt.
Nu skal vi bare sørge for, at de rent faktisk også bliver brugt på nogle af de skattelylande, som er dem, vi ønsker at ramme med det her.
Kathrine Olldag (RV), 2021-02-25:
Det har jeg allerede gjort, så det kan jeg godt sige ja til.
Men vi er jo også et sted, hvor vi vil bekæmpe skattely.
Vi vil bekæmpe skattespekulation, og når nu EU rent faktisk går ind, så vil vi gerne være med i den klub og egentlig sige, at så lad os sammen tage den her kamp mod global skattespekulation.
Kan vi så undgå, at der overhovedet er nogen, der bliver skadet i den proces, eller at det rammer forkert, så vil det selvfølgelig være allermest optimalt, men nævn mig lige en lov, der ikke på et eller andet tidspunkt har ramt nogen i hovedet.
Kim Valentin (V), 2021-02-25:
Jeg hører altså, at ordføreren også ønsker at stille en del spørgsmål.
Det håber jeg så vi kan samtale om bagefter.
Men skulle jeg også høre svaret på den måde, at man aktivt vil lytte til de høringssvar, der er kommet fra erhvervslivet?
Kim Valentin (V), 2021-02-25:
Tak for det, og tak til ministeren.
Det var jo mange ord om noget, som rent økonomisk kendetegnes således – og det står i lovforslaget: at der er en væsentlig forøgelse af skattebetalingen.
Så kunne man jo stoppe her og sige: Det passer også med det, ministeren lige sagde.
Men samtidig står der lidt længere henne, at det vurderes, at merprovenuet er yderst begrænset.
Kan ministeren uddybe det?
Hvordan kan de her to ting overhovedet harmonere?
Er der overhovedet nogen sammenhæng imellem det, ministeren lige har stået og sagt, om, at det her rent faktisk betyder noget, og det, at der står, at merprovenuet må vurderes til at være yderst begrænset?
Morten Bødskov (S), 2021-02-25:
Jeg vil foreslå hr. Rune Lund, at de mere detaljerede diskussioner om EU's sortliste og de kriterier, der ligger til grund for den, og arbejdet med den tages dér, hvor de hører til, bl.a. i Folketingets Europaudvalg.
Men generelt kan jeg fra regeringens side sige, at det forslag, som vi behandler i dag, er et godt eksempel på, hvad man – om spørgeren vil – kan bruge EU's sortliste til.
Det er et nyt værktøj til at lægge pres på de lande, som er på sortlisten.
Derudover handler det fra regeringens side om at styrke gennemsigtigheden i skattebetalingen og skatteforholdene omkring de lande, der er på EU's sortliste.
Der er en hel variation af forslag dér, som der arbejdes med.
Men de mere specifikke forhold omkring enkelte lande og kriterierne er noget, der ligger i Ecofin, og det er et spørgsmål, som bør, hvis det skal være mere detaljeret, tages i Folketingets Europaudvalg.
Rune Lund (EL), 2021-02-25:
Nu får vi jo det her lovforslag, og der er en masse fine værktøjer i det, og så virker det lidt absurd eller pudsigt eller mærkeligt, at der i den her uge, hvor vi førstebehandler det her lovforslag, kommer en revision af EU's sortliste, hvor Barbados bliver taget af listen – et af de notorisk slemme skattely.
Vi har lige akkurat det problem i forvejen med EU's sortliste, at den er uendelig kort.
Det er for svært at komme på listen, og det er for nemt at komme af den.
Og så bliver Barbados taget af den, og så er mit spørgsmål: Hvad synes skatteministeren om det?
Og hvad har regeringens ageren været i det her?
Som jeg forstår det, skal EU's sortliste accepteres med enstemmighed, og det må betyde, at den danske regering har accepteret, at et notorisk slemt skattely som Barbados er blevet pillet af listen.
Kan skatteministeren ikke lige redegøre for, hvad der sker her?
Vi får nogle fine værktøjer, men listen bliver yderligere udvandet – endda i den selv samme uge, hvor vi førstebehandler det her lovforslag.
Morten Bødskov (S), 2021-02-25:
Så er jeg virkelig spændt på at høre, hvad Dansk Folkeparti har tænkt sig og har af forslag til at gå forrest på det her område.
Man kan altid diskutere udfordringer med skattelylisten.
Det gør min kollega finansministeren jævnligt i Europaudvalget, og jeg har selv prøvet det som vikar her på det seneste.
Det kan man altid diskutere, og vi diskuterer gerne i regeringen, hvad mere vi kan gøre.
Men regeringens holdning er meget, meget klar, og det kan man læse ud af det, jeg har sagt her, og det kan man læse ud af det forståelsespapir, der ligger til grundlag for dannelsen af regeringen: Danmark skal gå forrest, når det handler om bekæmpelsen af skattely og aggressiv skatteplanlægning.
Men man kan sige, at samlet set handler det jo om, at de huller, der kan være i vores skattelovgivning – og særlig i de internationale varianter – skal vi være bedre til at lukke, og det er jo bl.a. det, det her forslag handler om.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-02-25:
Men hvis det ikke har nogen provenumæssig effekt, hvis det ikke har nogen effekt, er det så ikke mere skridt på stedet i stedet for at gå foran?
Tiltagene kan jo være gode, men hvis listen er så ringe – som hr. Rune Lund også siger – at det ikke rammer nogen, hvis provenuet stort set er nul, så går vi vel ikke foran med det her?
Morten Bødskov (S), 2021-02-25:
Men det, der jo så er pointen, er, at forslaget så indirekte sikrer, at penge, der jo rent faktisk bør beskattes i Danmark, også bliver beskattet i Danmark.
Det kan være, det er det, hr. Troels Ravn har ment, og så er det jo også helt rigtigt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-02-25:
Jeg vil egentlig bare gerne spørge ministeren, om han er enig med sin egen socialdemokratiske ordfører, som siger, at det her vil give – var det en kraftig? – forøgelse af skattebetalingen i Danmark, eller om man er enig med sit eget lovforslag, hvor der står, at det ikke har et nævneværdigt provenu.
Så jeg vil egentlig bare kort høre, om man er enig i sine embedsmænds beregninger, eller om man er enig i sin ordførers udtalelser.
Morten Bødskov (S), 2021-02-25:
Nej, det mener regeringen ikke er konsekvensen, og det mener vi ikke, fordi vi jo som sagt har været i dialog med de dele af dansk erhvervsliv, som også har indgivet høringssvar, og forsøgt at finde en balance, så det, de fortsat kan opretholde, er reelle erhvervsaktiviteter i de her områder.
Det, vi siger nej til her, er, at vi skal give fradrag for betalinger, de laver, til det, der hedder interesseforbundne selskaber.
Det synes vi ikke er noget, vi skal bruge penge på, for at sige det som det er.
Kim Valentin (V), 2021-02-25:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Så kan jeg nemlig sige, at Venstre til fulde støtter, at vi bekæmper skattely.
Det gør vi både her og i Europa-Parlamentet, og vi mener også, at Europa-Parlamentet er det rigtige sted at gøre det her meget effektivt.
Så er mit spørgsmål til ministeren: Når man vælger at gå foran og implementere – og vi har jo allerede i forvejen cfc-regler, og så tager man to af de forslag, der er – så har man sådan set allerede implementeret tre regler ud af fire.
Risikerer man så ikke, at man generer danske virksomheder mere, end nødvendigt er, uden at det overhovedet får nogen effekt i den anden ende?
Morten Bødskov (S), 2021-02-25:
Ja, der er en meget klar sammenhæng, nemlig den, at den direkte virkning af lovforslaget ikke udløser en skattebetaling, og derfor er der i lovforslaget ikke indført en provenugevinst.
Kathrine Olldag (RV), 2021-02-25:
Jeg blev faktisk helt ærligt overrasket over, at høringssvarene generelt var så milde, som de var.
Der er jo også nogle forhold, der gør det.
Når man som dansk virksomhed handler med tredjepart, så sætter den her fradragsfratagelse ikke ind.
Det er også sådan, at hvis man f.eks. allerede er en del af tonnagebeskatningsordningen, så er man også undtaget fra den regel.
Så det er jo kun i nogle særlige tilfælde.
Der er enkelte rederier, som bliver ramt, og som vi skal have kigget på, men det vil altid være sådan i lovgivning, at der er et eller andet sted, det her skal afgrænses.
Vi har jo kigget på de der høringssvar.
Der er f.eks. hos Danske Rederier en bekymring, som vi skal have spurgt ind til i udvalgsbehandlingen.
Men det er jo noget af det, vi prøver at kigge lidt på sammen med de gode mennesker ovre i Skatteministeriet, altså om man kan lave en eller anden form for undtagelse, eller hvor stort problemet egentlig er.
Kim Valentin (V), 2021-02-25:
Tak, og tak til ordføreren for forklaringen.
Jeg tænker, at ordføreren kom meget lidt ind på de høringssvar til lovforslaget, der er givet.
De er jo ikke super positive, fordi man forestiller sig, at hvis vi indfører den her lovgivning, er det faktisk mere til gene for virksomhederne i Danmark, end det er en effektiv måde at påvirke dér, hvor forbrydelsen i virkeligheden sker, altså i skattelylande.
Hvordan forholder De Radikale sig til det?
Troels Ravn (S), 2021-02-25:
Jamen det er en opfattelse af, at en generel bekæmpelse af aggressiv skatteplanlægning og det, at man placerer sine penge i skattely, også har betydning for vores skattebase, og at det, at Danmark går forrest i den her kamp er vigtigt, også i forhold til at vi sikrer, at alle svarer det, de skal, i skat.
Og det ville da glæde mig, hvis Nye Borgerlige også ville bakke op om den kamp.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-25:
Okay, men hvis ordføreren ikke vil svare på det, kan jeg jo så citere, hvad der står i lovforslaget: »Lovforslaget vurderes derfor samlet set ikke at have nævneværdige provenumæssige konsekvenser«.
Altså, når ordførerens egen minister og hans ministerium siger, at det ikke har nævneværdige konsekvenser, synes jeg, det er utroligt, at man står og siger, at det har det.
Det står sort på hvidt i forslaget, at det ikke har.
Troels Ravn (S), 2021-02-25:
Jamen som jeg har svaret flere gange efterhånden – ligesom jeg også var inde på det i min ordførertale – så er det afgørende vigtigt, og det har en høj prioritet for Socialdemokratiet, at vi går forrest i kampen mod skattely og aggressiv skatteplanlægning.
Og det er også min opfattelse, at det vil styrke vores skattebase og vores skatteindbetaling i Danmark.
Det er svaret på spørgsmålet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-25:
Jeg bliver noget forvirret hernede.
Kunne ordføreren ikke bekræfte, om det er ordførerens opfattelse, at det her lovforslag giver nævneværdige provenukonsekvenser for staten, eller om det ikke gør?
Det er et ret simpelt spørgsmål.