Lars Aagaard (M), 2023-11-03:
Tak, formand, og tak til ordførerne for jeres bemærkninger.
Energinet spiller i dag en central rolle for den grønne omstilling.
Energinets kerneopgave er at sikre forsyningssikkerheden, at drive og udbygge den overordnede energiinfrastruktur af el og gas og sikre en åben og lige adgang til alle forbrugerne.
Dette lovforslag følger op på en bred politisk aftale fra maj 2018 om at fremtidssikre den økonomiske regulering af Energinet.
Med aftalen blev det besluttet, at Energinet skal underlægges en indtægtsrammeregulering.
Indtægtsrammereguleringen skal sikre en effektiv drift og ansvarlige investeringer, samtidig med at de skal have de rette rammer for at sikre den grønne omstilling og en stabil energiforsyning.
Store dele af aftalen er allerede implementeret, men i lyset af de store opgaver, som ligger foran Energinet i de kommende år, er det vigtigt, at rammerne svarer til opgaven.
Der skal foretages nogle væsentlige investeringsbeslutninger i forbindelse med udbygningen af elnettet og den grønne omstilling.
Den systemansvarlige virksomhed er den del af Energinet, som sikrer en lige adgang til gas- og elnettet, overvåger og balancerer eltransmissionsnettet samt varetager forsyningssikkerheden i Danmark.
Desuden har selskabet nu og i fremtiden store tidskritiske opgaver af samfundsøkonomisk betydning.
Ligeledes skal reguleringen understøtte behovet for hastighed i netudbygningen.
Vi lægger med dette lovforslag op til at justere indtægtsrammereguleringen til de særlige forhold, der gør sig gældende for netop den systemansvarlige virksomhed.
For det første er virksomhedens økonomiske risiko i højere grad relateret til drift end investeringer.
Det er dermed ikke retvisende at beregne virksomhedens forrentning udelukkende ud fra kapital.
Derfor foreslås det, at den systemansvarlige virksomhed skal have en risikojusteret forrentning.
Det vil sige, at forrentningen fremover skal kompensere virksomheden for den risiko, der er ved dens drift.
Tariffer opkræves af forbrugerne og skal dække en del af systemansvarets omkostninger.
Er der tidsmæssige ubalancer mellem opkrævede tariffer og tilladte indtægter, opstår der differencer.
Hvis disse differencer forrentes, opstår der en økonomisk risiko, som vanskeligt kan kontrolleres af virksomheden.
Derfor foreslås det, at reguleringen ændres, så differencerne i forbrugernes favør ikke forrentes.
For det tredje indebærer den nuværende regulering, at virksomheden er underlagt incitamenter til at begrænse nettab.
Nettab er imidlertid et uundgåeligt tab af energi, når elektriciteten transporteres gennem nettet, og Energinets systemansvar skal i forvejen begrænse nettab i forbindelse med deres investeringsbeslutninger.
Derfor foreslås det, at omkostninger til nettab undtages fra indtægtsrammens incitamenter.
Derudover foreslås det for det fjerde at forenkle Energinets forretningsplan og at ændre godkendelsesprocesserne.
Denne justering forventes at medføre en hurtigere og mere fleksibel proces for Energinets planlægning, og den vil give en hurtigere økonomisk sikkerhed for nødvendige nye opgaver.
Samlet set sætter lovforslaget rammerne for et Energinet, der er klar til at understøtte elektrificeringen, VE-udbygningen på land og hav og udviklingen mod et klimaneutralt samfund.
Jeg ser frem til drøftelserne og til at behandle lovforslaget i udvalget, og med disse bemærkninger vil jeg gerne anmode om en velvillig behandling af forslaget.