runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2023-11-22:
Der er blevet skåret 17 mia. kr. på de offentlige forsørgelser, siden man lavede skattereformen i 2012.
Yderligere er der flere gange blevet lavet beskæftigelsesfradrag, der gør, at afstanden mellem at være i arbejde og være på en offentlig forsørgelse er blevet større og større – for slet ikke at tale om det at være en del af et fællesskab og de ting, det gør at være en del af et arbejdsliv.
Så jeg anerkender ikke, at der ikke er en forskel mellem at være i arbejde og være på en offentlig forsørgelse.
Det her handler om at have et sikkerhedsnet, så vi rent faktisk griber folk, når der sker en social begivenhed i deres liv.
Det kan være, at man får en fyreseddel i hånden, eller at man bliver ramt af sygdom.
Og det handler om, at der ikke er nogen børn, der skal vokse op i fattigdom i Danmark.
Det er tilfældet efter den aftale, som er blevet indgået.
Faktisk skubber man aktivt 10.000 ned i ydelse – over 10.000 skubber man ned i ydelse.
Der bliver ikke slået ring om børnene.
Det gør der simpelt hen ikke, når der er en aftale, der skubber børn ud i fattigdom.
Vi havde en situation, hvor Socialdemokratiet forsvarede, at Socialdemokratiet smed den aftale, vi lavede, i skraldespanden, med, at man ikke havde et indenrigspolitisk flertal.
Nu er det ikke at have et indenrigspolitisk flertal godt nok til, at man kan bevare magten i regeringen.
Der er børn, der bliver skubbet ud i fattigdom, og det er ikke at slå ring om dem.
Der er allerede stor forskel på at være i arbejde og på at være på offentlig forsørgelse.
Anerkender ministeren ikke, at der er et enormt problem, når man simpelt hen fastholder så mange i fattigdom og så måske får 750 i arbejde?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-22:
Jeg mener, at der samlet set med de tre aftaler, der ligger for kontanthjælpssystemet, er ramt en balance, hvor vi slår ring om børnene i forhold til fritidstillæg og i forhold til at dække medicinudgifter.
Det er rigtigt, at det sætter sig i et børneliv, men det gør også mangel på adgang til fællesskabet, og det er noget af det, vi bl.a. forsøger at give mulighed for med fritidstillægget, der går målrettet til børnene.
Samtidig må jeg også sige, at jeg synes, det gør en forskel, og at det bliver meget tydeligt, hvis du kan arbejde bare en lille smule eller i få timer, som der er rigtig mange der kan derude og gør i dag.
I dag modregner vi markant mere, og i morgen får man lov at beholde de første penge, sådan at den gulerod er der, med hensyn til at man også kan forbedre sin økonomi ad den vej.
Jeg synes, at balancerne er ramt, samtidig med at der er et stort fokus på indsatser, bl.a. for vores unge.
Victoria Velasquez (EL), 2023-11-22:
Jeg hører faktisk ikke et svar på, om man mener, at det er proportionelt, og jeg antager, at det er, fordi det ikke er det.
Det tænker jeg de fleste, som ser de her tal, vil være med på det ikke er.
Hvis vi taler om det på kort sigt, er det desværre tusindvis, der her efter nytår ryger ud i fattigdom efter ikke længere at modtage børnetilskuddet, som de har fået siden 2019, og heller ikke at få den inflationshjælp, som pengene gik til i år.
Og i juni 2025 er det så, at over 10.000 ryger ned på mindstesatsen, og at de psykisk syge unge mister op til 4.000 kr. om måneden og kommer til at få en ydelse, som svarer til et su-niveau, men uden mulighed for de studieboliger, studielån, studierabatter eller andre af de muligheder, man har, når man er studerende, til at få styrket sin økonomi.
Jeg vil derfor gerne spørge, om ministeren er bekendt med, at det skulle hjælpe dem, som er psykisk sårbare, og som har et handicap.
Mig bekendt er der kun forskning, der viser det modsatte.
Så jeg vil gerne høre, om ministeren har noget evidens for, at det har en virkning for den sårbare gruppe i kontanthjælpssystemet at fattiggøre dem så massivt, som man gør det i flere af de her tilfælde.
Den anden del er i forhold til de børn, der ryger ud i fattigdom og bliver fastholdt i fattigdom og ikke bliver løftet med den her aftale.
Vi ved, at konsekvenserne er store, når det er, at man vokser op i fattigdom.
Bare ét år i fattigdom har en betydning for ens livschancer, ens mulighed for at få en uddannelse og få et arbejde.
Så mener ministeren virkelig, at man har ramt balancen over for så sårbar en gruppe ved at skubbe så mange af dem ud i fattigdom og fastholde så mange børn i fattigdom i stedet for netop at se på indsatsen?
Lad os lave en god indsats, men samtidig sikre økonomisk tryghed.
Det vil jeg gerne bede om ministerens svar på.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-22:
Først og fremmest vil jeg gerne slå fast, af den samlede aftale, som regeringen har indgået med en række af Folketingets partier, ikke flytter 11.000 børn ned i lavindkomstgruppen.
Med de aftaler, der er indgået med et bredt flertal i Folketinget på kontanthjælpsområdet, løfter vi på kort sigt samlet set 2.000 børn ud af lavindkomstgruppen og på lang sigt endnu flere.
Med aftalen om skærpede optjeningsregler for kontanthjælp fremrykker vi ganske rigtigt beskæftigelseskravet.
Det betyder, at alle indrejste skal opfylde et krav om 2½ års beskæftigelse inden for de seneste 10 år – og ikke kun personer, der er indrejst efter 2008.
Vi ligestiller så at sige de to grupper og ensretter reglerne, og samtidig styrker vi incitamentet til at arbejde.
Der er for mange af vores borgere med ikkevestlig baggrund, som har været alt for længe i Danmark uden at få fodfæste på vores arbejdsmarked.
Samtidig er det også en aftale, der faktisk har et blik på børnene, og derfor indfører vi med aftalen både et børnetillæg og et fritidstillæg, som også gælder børnefamilierne, som spørgeren spørger til her.
Og samtidig er der nu også dækning for medicinudgifterne til de her børn.
Vi afskaffer også den særlige sats for unge med bestemte psykiske lidelser, og det er, fordi det er vigtigt, at hjælpen kommer derhen, hvor man har det sværest, uanset hvad diagnosen hedder.
Og derfor indfører vi samtidig et særligt ungetillæg til alle, der er i den situation.
Vi tror samtidig på en fremtid for de psykisk syge unge, som ligger uden for kontanthjælpssystemet.
Indsatsen for den her gruppe skal styrkes, og det gælder ikke kun på beskæftigelsesområdet, men jo også i vores sundhedssektor, hvor psykiatrien skal have et gevaldigt løft.
Og det er jo også det, regeringen har lagt op til og har vedtaget.
Jeg synes faktisk, at der var et fokus på børnene i både den gamle aftale og den nye aftale, og jeg mener sådan set ikke, det er fair at sige, at vi smed den i skraldespanden.
Den tidligere regering blev væltet, der var ikke et flertal for os, så vi udskrev valg, og så blev der dannet en ny regering.
Og nu har et flertal i Folketinget for første gang i 25 år kigget hinanden i øjnene og sagt: Nu skal det her ikke længere være en politisk stridsplads, hvor vi kaster de her mennesker ind i nye regler, hver eneste gang regeringsmagten skifter.
Vi skaber ro om reglerne, samtidig med at vi f.eks. imødekommer bekymringer om adgang til fritidsaktiviteter og bekymringer om, om der er råd til medicin; det er jo netop noget, vi adresserer eksplicit i den her aftale.
Victoria Velasquez (EL), 2023-11-22:
Vi skal have skabt tryghed for arbejderne på den byggeplads.
Det er fuldstændig afgørende, og jeg er glad for, at ministeren følger med i, hvad der skal ske nu.
Det er sådan, at vi er så heldige at have fået fint besøg; vi har fået arbejdsmiljørepræsentanten, som sidder heroppe, med, og de har i sjakket stillet et spørgsmål og fortalt om, hvordan det er.
Så det vil jeg gerne dele med ministeren: Betonfolkene på Nyborg Lynfrost er blevet opmærksomme på, at de går hver dag i kræftfremkaldende afgasninger og også er udsat for opsivning fra jorden, når det regner, hvor der ved prøver er påvist, at mere end halvdelen af væsken, der kommer op af jorden, ikke er vand, men kemikalier eller olie.
Der har flere gange været tilsyn på pladsen, og alle gangene har medarbejderne fået lov at arbejde videre, til trods for at Arbejdstilsynet er vidende om, at medarbejderne går i en potentiel kræftbombe.
Hvis disse medarbejdere bliver kræftsyge eller på anden måde syge af det arbejde, de har udført, og Arbejdstilsynet har været bevidst om de risikoer, der er forbundet med arbejdet, kan Arbejdstilsynet så med deres passivitet i deres tilsyn gøres økonomisk ansvarlig for medarbejdernes erhvervssygdomsforløb?
Jeg kan godt forstå, at man stiller det spørgsmål og man gerne vil have det her spørgsmål rejst i Folketingssalen.
Først og fremmest er der i forhold til nogle af de ting, som jeg har fået forelagt, altså ikke blevet reageret nok til at starte med, når man har ringet.
Og der mener jeg, det er afgørende, at man som arbejder kan vide, at man kan gå trygt på arbejde, og at når man ringer til tilsynet, er de der – at så bliver det taget alvorligt.
Så derfor vil jeg rigtig gerne høre ministeren: Hvad skal vi forvente af Arbejdstilsynet, når en arbejder, f.eks. i den her givne situation, kontakter Arbejdstilsynet?
Men jeg vil også gerne høre i forhold til det spørgsmål, som sjakket repræsenteret af deres arbejdsmiljørepræsentant stiller: Kan Arbejdstilsynet med deres passivitet gøres økonomisk ansvarlig for medarbejdernes erhvervssygdomsforløb?
Mai Mercado (KF), 2023-11-22:
Så vil jeg egentlig bare afslutningsvis stille det sådan helt åbenlyse spørgsmål, om ministeren, hvis ikke der kommer flere sigtelser, til trods for at der jo er videooptagelser, som viser de her meget, meget grove ytringer, og til trods for at vi i kommentarsporet hos adskillige facebookgrupper kan se, hvordan der er en klar billigelse af Hamas, som jo er en terrororganisation på EU's liste, så kan forestille sig, at vi skal gå ind og ændre på lovgivningen, således at det bliver lettere at rejse de sager fremadrettet.
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-22:
Lad mig starte med at sige, at jeg jo synes, at de 13 sager, der p.t. er under efterforskning, og hvor der er rejst sigtelse i to af dem, er 13 for mange, forstået på den måde, at jeg jo netop også mener, det er et klart udtryk for det skred, som fru Mai Mercado også siger at der er, og det er jo også derfor, at politiet er meget opmærksomme på det.
Mai Mercado (KF), 2023-11-22:
Men ministeren har selv været ude at sige, at det her kan betyde en større grad af radikalisering.
Det kan betyde, at flere vender demokratiet ryggen, lader sig formørke og dermed også potentielt kan udgøre en risiko i Danmark.
Derfor vil jeg spørge: Kan det virkelig være tilfredsstillende, at man kun har rejst to sigtelser, hvor man har identificeret 13 sager, når man har set så massiv og stor en protest mod demokratiet og så stor en opbakning til Hamas, som det har været tilfældet i forbindelse med de her demonstrationer?
Peter Skaarup (DD), 2023-11-22:
Tak for det, og jeg læser spørgsmålet op: Er det ministerens opfattelse og holdning, at FE-sagen har gjort skade på Danmarks internationale omdømme?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-22:
Som jeg også var inde på før, har vi jo netop oversendt en redegørelse til Folketingets Retsudvalg, og der kan jeg oplyse, at der pr. 15. november 2023 er 13 verserende sager vedrørende overtrædelse af straffelovens § 136, stk. 1 og 2, i relation til den aktuelle konflikt i Israel og Gaza.
Så sagerne er fortsat under behandling og dermed ikke afsluttet.
Mai Mercado (KF), 2023-11-22:
Jeg synes jo, at vi begynder at se et skred her, for vi ser, at der er tusinder, som marcherer til de her demonstrationer, og vi ser også, at nogle af de slagord, som bliver fyret af, går langt over stregen og må være udtryk for, at man billiger en terrororganisation som Hamas.
Og derfor undrer det mig bare, at man så kun har rejst to sigtelser, siden Israel blev angrebet.
Så jeg vil egentlig gerne bede ministeren om at svare på noget.
Hvis det er sådan, at man er så opmærksom på det ude i politikredsene, hvorfor er det så, at der ikke bliver rejst flere sigtelser end de to, som er rejst på nuværende tidspunkt, når vi ser, at der er tusinder, som marcherer i gaderne og kommer med nogle meget, meget voldsomme slagord?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-22:
Tak for ordet, og tak til fru Mai Mercado for spørgsmålet.
Jeg synes, det er både foruroligende og beskæmmende, at nogle udtrykker glæde over Hamas' angreb.
Hamas er en terrororganisation, som vi alle bør tage afstand fra, og jeg tager dyb afstand fra alle sympatierklæringer og andre tilkendegivelser om opbakning til angrebene og opbakning til Hamas.
Billigelse af terrorisme hører ikke til i et demokratisk samfund.
Offentlig udtrykkelig billigelse af terrorisme og terrorhandlinger er derfor også kriminaliseret i straffelovens § 136, stk. 2.
Bestemmelsen er afgrænset til udtrykkelig billigelse af konkrete terrorhandlinger.
Det er f.eks. udtalelse om støtte til eller anerkendelse af konkrete terrorhandlinger.
Billigelse af terrorhandlinger kan efter omstændighederne også være strafbart efter straffelovens § 114 e, der vedrører fremme af terrororganisationers virksomhed.
Rene sympatitilkendegivelser i forhold til terrororganisationer er ikke omfattet.
Billigelse ved udbredelse af terrorpropaganda kan imidlertid være omfattet.
Derudover må det antages, at artikel 10 i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention om beskyttelse af ytringsfriheden i en række tilfælde vil medføre straffrihed, herunder navnlig i forhold til ytringer af politisk karakter.
Det vil altid i sidste ende være op til domstolene at vurdere, om en konkret handling kan straffes.
Derudover kan jeg oplyse, at Rigspolitiet har bedt politikredsene om at have skærpet opmærksomhed på ytringer, som kan være omfattet af straffelovens bestemmelse om billigelse af terrorisme.
Jeg er enig i det, som Rigspolitiet har givet udtryk for over for politikredsene, og det er i min optik både vigtigt og også naturligt, at politiet i en situation som den nuværende har skærpet opmærksomhed på at prioritere den her type sager.
Jeg sendte i sidste uge en redegørelse fra Rigspolitiet og Rigsadvokaten til Retsudvalget om myndighedernes håndtering af sager, hvor lovgivningen om bl.a. tilskyndelse til og billigelse af terror kan være overtrådt i forbindelse med den seneste tids demonstrationer og offentlige ytringer i relation til konflikten i Israel og Gaza.
Jeg har en klar forventning om, at myndighederne kommer til at følge området tæt, og jeg vil også som opfølgning på redegørelsen invitere Folketingets partier til en orientering.
Tak for ordet.
Mai Mercado (KF), 2023-11-22:
Er det ministerens holdning, at støtte til Hamas er billigelse af terror?
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-22:
Ja, for jeg kunne jo selvfølgelig godt tænke mig at høre nærmere omkring de konkrete ting.
Hvad angår merudgifterne, lyder det jo rigtig godt, for vi ved også godt, at det er et kæmpeproblem derude med hele den lovgivning, der er der.
Så det er fint, hvis vi kan få det på plads, og når ministeren så nu her lige om lidt kommer med noget yderligere omkring, hvad det er, der skal ske på området, og hvordan vi helt konkret lovgiver for rent faktisk at forbedre praksis, så kan ministeren måske også komme ind på, hvordan ministeren vil inddrage Folketingets partier i det arbejde.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-11-22:
Lad mig blive helt konkret.
Først tusind tak for, at Danmarksdemokraterne går op i spørgsmålet om handicap.
Jeg glæder mig også til, at vi i forbindelse med Sammen om handicap skal drøfte de her ting med Folketingets partier.
Men lad mig sige to ting, som jeg håber vi kan lovbehandle, inden vi går på sommerferie, altså i den her politiske sæson.
Det ene er spørgsmålet om merudgifter, for lige her taler vi om BPA-ordningen, men det er jo ikke det eneste sted, hvor man helt nittygritty er inde at tage stilling til hver eneste regning.
Det gør man også, når vi taler om merudgifter, til kæmpe frustration for familier til børn med handicap og for borgere med handicap.
Og der har vi lavet en aftale med Kommunernes Landsforening om, at vi skal have lavet et nyt system, og det har jeg en forventning om vi kan få til at falde på plads inden sommer.
Så havde jeg en ting mere, men nu kan jeg se, at formanden har rejst sig.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-22:
Først vil jeg sige tak til ministeren for, at vi kan tage den her åbne dialog om nogle af de problemstillinger, der er på handicapområdet, bl.a. i forhold til BPA-ordningen.
Som danmarksdemokrat bliver jeg selvfølgelig rigtig glad for at høre, at social- og boligministeren rent faktisk anerkender, at der er problemer på området.
Jeg kunne godt tænke mig, at vi prøver at tage borgernes briller på her i forhold til nogle af de ulyksaligheder, de oplever i de her år.
Den sag, som jeg har bragt til bordet her i dag i Folketingssalen er jo ikke en enestående sag.
Der er rigtig mange mennesker, bl.a. mennesker med muskelsvind, som i de her år oplever at blive frataget deres BPA-ordning og i det hele taget få nedsat hjælp til både praktiske og personlige gøremål.
Og det er en meget stor udfordring, i forhold til at man også er et menneske og gerne skulle kunne leve det liv, som man gerne vil, på trods af sit handicap.
Det kan godt være, at man har et handicap, men man skal jo kunne leve som alle mulige andre, så vidt som det overhovedet er muligt.
Jeg er selvfølgelig glad for at høre, at ministeren tilkendegiver, at man vil kigge på det i forhold til det her fællesskab, som ministeren oprettede, som hedder Sammen om handicap, men vi kunne også godt tænke os i Danmarksdemokraterne, at der kom noget konkret ud af det.
Så kunne ministeren være noget mere konkret, i forhold til hvad det er for noget lovgivning, ministeren vil gå ind at ændre på for at sikre, at vi rent faktisk får en lovgivning og en praksis derude, der gør, at vi har en værdighed omkring mennesker med så omfattende handicap, som det er tilfældet her?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-11-22:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Jeg synes, det er umådelig vigtigt, at vi får diskuteret handicapområdet, også her i Folketingssalen, så jeg vil gerne takke for, at ordføreren tager initiativ til det.
Jeg bliver selvfølgelig nødt til indledningsvis at slå fast, at jeg ikke kender sagen i detaljer.
Så når vi har med de her enkeltsager at gøre, kan jeg ikke forholde mig til det på anden måde end principielt, men det gør jeg så til gengæld også.
Jeg er ret forundret over, at en borger med fremadskridende sygdom, som har haft en BPA-ordning med døgndækning i 40 år, får frakendt sin ordning.
Det er jeg simpelt hen bare ret forundret over.
Men lad os tage det lidt mere principielle, for den anden sag træffer Ankestyrelsen afgørelse om.
Og formålet med BPA-ordningen er at tilbyde borgeren en fleksibel ordning – en fleksibel ordning.
Hvordan det harmonerer med de eksempler, jeg har hørt, hvor man skal tælle sekunder på, hvor lang tid det tager at pudse næse, altså hvori fleksibiliteten ligger dér, har jeg meget, meget svært ved at se.
Og det vil sige, at jeg har den opfattelse, at vi har at gøre med eksempler, hvor vi bruger samfundets ressourcer forkert.
Vi bruger ufattelige mængder af ressourcer på visitation, og man ender med at bruge rigtig mange penge netop på visitationen og dermed færre penge på borgeren.
Så der skal være større pres på, at de penge i stedet for bliver brugt på borgeren.
Og det er noget af det, jeg rigtig gerne vil have vi politisk ser på i bl.a. det forum, der hedder Sammen om handicap, hvor visitation er blevet bragt ind fra parternes side.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-22:
Mange tak.
Og jeg vil læse spørgsmålet op: Hvad mener ministeren om, at der er borgere, der har haft en BPA-ordning gennem mange år, og som pludselig mister den, på trods af at hjælpebehovet ikke har ændret sig, og hvad vil ministeren gøre, for at mennesker med handicap også fremover kan leve et selvstændigt liv, hvor de så vidt muligt indgår i samfundet på lige fod med alle andre på trods af deres handicap?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-22:
Tak for ordet, og tak til hr. Peter Skaarup for spørgsmålet.
Det internationale samarbejde er vigtigt for efterretningstjenesternes arbejde.
Vores efterretningstjenester arbejder hver dag for at passe på Danmark og på danskerne, for at imødegå terrortrusler og for at bekæmpe spionage og ekstremisme i vores land, og en forudsætning for, at de her opgaver kan løses, særlig i et lille land som Danmark, er, at det arbejde sker i et samarbejde med vores allierede i andre lande, og arbejdet hviler på en forudsætning om, at vores samarbejdspartnere er trygge ved, at vi kan passe på særlig følsomme oplysninger.
Det er derfor også potentielt særdeles skadeligt for Danmark, når der er lækager af dybt fortrolige oplysninger fra vores efterretningstjenester, og som Politiets Efterretningstjeneste og Forsvarets Efterretningstjeneste har oplyst, er det lækager, der skader efterretningstjenesterne, og ikke forsøg på at stoppe lækagerne.
Efterretningstjenesterne kan således heller ikke på nogen måde genkende det billede, som nogle forsøger at tegne af, at samarbejdet med udenlandske partnere er blevet svækket som følge af straffesagerne, og som efterretningstjenesterne også har været ude at sige, har partnersamarbejdet i den seneste tid været så stærkt som nogen sinde.
Det underbygges både af mængden og kvaliteten af de oplysninger, som efterretningstjenesterne modtager fra partnere, og af de yderst værdifulde partnersamarbejder, som efterretningstjenesterne indgår i.
Det, som ifølge efterretningstjenesterne tværtimod ville være et problem for samarbejdet med andre landes efterretningstjenester, er, hvis vi i Danmark ikke aktivt forfølger mistanker om lækager af følsomme oplysninger.
Tak for ordet.
Men jeg tror, at hr. Peter Skaarup, og det er sikkert ikke bevidst, kommer til at blande tingene sammen.
Det er rigtigt, at der lige nu er en diskussion omkring, hvordan man kan udvide den eksisterende FE-undersøgelseskommission til også at se på om, hvorvidt der er blevet foretaget usaglige hensyn i forbindelse med de sager, der er rejst mod henholdsvis hr. Lars Findsen og hr. Claus Hjort Frederiksen.
Men så er der den undersøgelseskommission, der har gang i et arbejde, og som var det, som hr. Peter Skaarup spurgte ind til før, og hvor jeg jo som justitsminister mener, at jeg skal respektere, at en undersøgelseskommission arbejder, og det drejer sig om, hvorvidt der er blevet varetaget usaglige hensyn i forbindelse med hjemsendelserne af de ledende medarbejdere i Forsvarets Efterretningstjeneste.
Og den kommission er i fuld gang med sit arbejde, og der er med Folketinget også aftalt en ramme for, hvordan det foregår, og i øvrigt også en ramme for, hvordan den beretning bliver lagt åbent frem.
Peter Skaarup (DD), 2023-11-22:
Altså, det er jo ikke forbudt for en justitsminister på regeringens vegne at komme med holdninger til, hvordan tingene er foregået, og det var jo sådan set det, som spørgsmålet handlede om, og der kan jeg så konstatere, at det vil justitsministeren ikke rigtig svare på.
Men når det er sagt, ville det så ikke være rigtigt, når der nu er nedsat den her undersøgelseskommission, at Folketinget og at vi alle sammen fik totalt ejerskab til indholdet med den mulighed for tryghed, det så også giver hos borgerne, i stedet for at det er regeringen, der i virkeligheden undersøger sig selv, og som med det her meget, meget snævre flertal – en enkelt løsgænger bakker åbenbart også regeringen op – forbeholder sig retten til at stå fast på, at der ikke er nogen som helst andre, der skal komme og sige, hvad den undersøgelse skal gå ud på?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-22:
Først vil jeg sige, at jeg mener, det ville være forkert af mig at skulle gå ind og gøre mig til dommer over de beslutninger, der blev truffet, mest af alt fordi der jo er nedsat en undersøgelseskommission, der, så vidt jeg husker, i øvrigt er med Danmarksdemokraternes eller i hvert fald hr. Peter Skaarups deltagelse, som undersøger, hvorvidt der blev foretaget usaglige hensyn i forbindelse med hjemsendelsen af medarbejderne.
Og jeg synes, at man skal lade den undersøgelseskommission gøre sit arbejde færdigt, før man tager en debat om det.
Peter Skaarup (DD), 2023-11-22:
Det er fint og godt, at det er regeringens opfattelse, at myndighederne har den vurdering.
Har den her fejlagtige håndtering med alle de ressourcer ikke kostet rigtig meget for vores land?