runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-04-23:
[Taleren talte grønlandsk].
Det er jo således, at når man snakker om statsdannelse nu om dage, snakker man også om de forskellige former for konstruktioner, der netop også kan opbygges hermed.
Bl.a. er der snakke om det, som nogle kalder løsrivelse, der nærmest handler om at blive isoleret fra resten af verden, men der er jo næsten ikke nogen lande i hele verden, der er så isolerede, at de reelt set er selvstændige.
Alle er begyndt at blive mere og mere afhængige af hinanden, og vi ser det endda med Danmark, som på et tidspunkt også har afgivet en eller anden del af sin suverænitet til EU, fordi man opbygger det her styrkede samarbejde.
I forbindelse med den debat om statsdannelse i Grønland kommer spørgsmålet om, hvorvidt der er nogen af de her bånd, der stadig knytter sig mellem Grønland og Danmark, der måske også stadig kan forblive i samarbejdet på den ene eller anden måde, hvor Grønland så stadig agerer som en stat, ligesom Danmark stadig agerer som en stat, selv om noget sker i samarbejde med EU.
Kunne man forestille sig, at man fra regeringens side var åben over for sådan et samarbejde med et potentielt selvstændigt Grønland?
Mette Frederiksen (S), 2024-04-23:
Først og fremmest vil jeg sige, at rigsfællesskabet ikke kan være en statisk størrelse.
Verden forandrer sig.
Det gør vi også – de tre lande, der er med i rigsfællesskabet, de tre folk, der er i rigsfællesskabet.
Jeg synes ikke, det ville være rigtigt, at jeg foregriber en diskussion, som naalakkersuisut ikke har rejst over for mig som landets statsminister og over for den danske regering.
Jeg synes, vi bliver nødt til at tage det i den rækkefølge.
Hvis der kommer et ønske fra naalakkersuisut om, at vi skal påbegynde et udredningsarbejde, politiske diskussioner, forhandlinger, eller hvad det nu måtte være, så vil vi gå positivt ind i den dialog, men det bliver nødt til, i mine øjne, at være Grønland og det grønlandske folk, der forholder sig til Grønlands fremtid og det grønlandske folks fremtid, og jeg vil ikke gå ind i den diskussion.
Det vil jeg på det tidspunkt, hvor der er et klart ønske om, at vi skal gøre det.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-23:
Der skal også fra IA lyde et stort tillykke til De Konservatives nye formand.
Og så tilbage til spørgetimen.
En af de allervigtigste opgaver, som vi løser i vores samfund, er uddannelsen af den næste generation, og i et samfund som det grønlandske tæller hver en ung, som bliver videreuddannet eller færdiguddannet.
Dybest set handler det om at forme fremtidens Grønland, fremtidens rigsfællesskab og fremtidens beslutningstagere.
Her er det afgørende for både grønlandske og danske studerende, at mødet med hinanden er givende og rummeligt.
FN's specialrapportør og Institut for Menneskerettigheder har hver især udgivet en rapport om styrkelsen af de grønlandske studerendes vilkår under deres uddannelse i Danmark.
Hele 76 pct. af de grønlandske unge møder fordomme, og nogle møder endda også eksklusion på deres uddannelse i Danmark – en situation, som jeg ikke tror at nogen af os her i Folketinget bifalder.
Årsagen til fordommene er ofte manglende, forkert eller unuanceret viden, og det beror typisk på et skævt billede af det grønlandske samfund.
Derfor har man i det danske samfund et ansvar for at skabe et inkluderende og vidende studiemiljø, som rummer de grønlandske studerende.
Både Institut for Menneskerettigheder og FN's specialrapportør anbefaler, at der bliver undervist i det nutidige Grønland.
For selv om vi stadig væk er et meget traditionelt land hjemme i Grønland, er vi også et meget moderne samfund, som en ung grønlandsk kvinde, fru Aviaja Andersen, for nylig udtrykte det i en tale.
IA frygter, at fordommene bliver værre, når undervisningen kun har et ensidigt fokus på det historiske Grønland.
For selvfølgelig skal vi vide noget om Grønland i 1950'erne, men hvad, hvis det er det eneste billede, som de danske unge får af Grønland?
Der skal flere studieture, flere film, mere radio osv. til.
Sammen med statsministeren har vi været med til at sikre, at vi på Marienborg den 7. maj samler de grønlandske studerende for at tage den her snak og høre det fra de unge studerende selv, og det takker vi meget for.
Derfor vil vi spørge statsministeren, som også er ansvarlig for rigsfællesskabet: Hvorfor mener statsministeren, at netop dette er vigtigt?
Mette Frederiksen (S), 2024-04-23:
Tak for spørgsmålet.
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg glæder mig rigtig meget til det her møde.
Jeg ved ikke, om det er set før i danmarkshistorien, at der har været inviteret til et dialogmøde på Marienborg med unge grønlandske studerende i Danmark.
Jeg kan ikke selv erindre, at det har været afholdt før.
Først og fremmest er det jo et udtryk for vores gode samarbejde, og jeg synes jo, det er vigtigt som dansk folketingsmedlem at lytte til vores kolleger, der repræsenterer henholdsvis det grønlandske samfund og det færøske samfund, sådan at når I oplever noget på vegne af nogle andre, får vi det at vide.
Jeg synes, at mødet er vigtigt, fordi jeg gerne vil høre fra de unge selv, hvad det er, de oplever, og hvad det er for nogle fordomme, de møder.
Jeg har en forestilling om, hvad det er, de en gang imellem må lægge øre til – det ved vi fra andre undersøgelser.
Der forekommer racisme i Danmark rettet mod grønlændere, og det er aldeles uacceptabelt.
Det er jo skæbnens ironi, at det nogle gange er studerende på videregående uddannelser, der har fordomme, for det, der bør kendetegne et godt videnskabeligt miljø, er jo, at man netop ikke har fordomme, men at man arbejder med viden og ikke med hverken følelser eller holdninger.
Så jeg glæder mig til at lytte til, hvad de unge fortæller, og jeg glæder mig selvfølgelig til som opfølgning på det så at overveje, hvad vi kan foretage os.
Jeg vil sige, at uagtet hvad der måtte ligge i undervisningen, så synes jeg, den historiske del er afgørende, for hvis ikke danske børn og unge ved, hvad vores historiske andel i rigsfællesskabet er, vil unge danskere jo have svært ved at forstå, hvorfor det er vigtigt også at orientere sig om f.eks. spiralsagen, eksperimentbørnene og andre problemer, der er.
Men det er da en del af almindelig dannelse i folkeskolen, at børn og unge får viden om det rigsfællesskab, som Danmark er en del af.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-23:
Tak for svaret.
Som vi talte om til rigsfællesskabsdebatten, trækker det historiske jo mange tråde op til i dag, så derfor hænger det historiske og det moderne utrolig tæt sammen, også når vi taler om fordommene.
Noget af det, vi skal tale om, er netop, hvordan vi sikrer en bedre mental trivsel for de unge ude på uddannelsesinstitutionerne.
Der er rigtig mange unge – og ikke kun de grønlandske unge – som kæmper med trivslen.
Godt halvdelen af de grønlandske studerende oplever desværre negativ forskelsbehandling; de oplever at blive ignoreret, ekskluderet og udelukket fra fællesskabet.
Endnu flere føler sig ensomme.
Selvfølgelig er det vigtigt at huske på, at langt de fleste grønlandske studerende klarer sig godt, kommer nemt igennem studiet og har rigtig mange gode venner, men der er en række områder, som vi også politisk er nødt til at forholde os til.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge statsministeren, hvordan ikke kun statsministeren, men selve regeringen vil arbejde med netop at sikre, at der er de her inkluderende miljøer, både når vi taler om studiemiljøerne ude på universiteterne og på andre uddannelsesinstitutioner.
Hvordan vil regeringen bakke op om det?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-04-23:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi i SF hellere havde set, at man havde droppet skattelettelserne og investeret de penge i vores fælles velfærd.
Men noget tyder på, at vi så har endnu flere penge i dansk økonomi, vi kunne investere.
Næstved Kommune står allerede nu med et tocifret millionbeløb i underskud.
Odsherred Kommune står lige nu med et tocifret millionbeløb i underskud og ved, at de skal genåbne deres budgetter.
Vi er kun lige i starten af året, og begge de her kommuner står med en kæmpe økonomisk udfordring.
Hvis de ikke kan se frem til på en eller anden måde at få en hjælpende hånd fra Christiansborg, ved vi, hvem det er, de sparer på, for det er de nødt til.
De er nødt til at spare på de ældre, på vores børn og på vores fælles velfærd, for der er ikke meget at give plads af derude.
Derfor er det jo så afgørende at få de her tal frem.
Og det er rigtigt, at der ikke længere er nogen regler, men Finansministeriet ved jo, at vi har en høj strukturel beskæftigelse, og ved jo, at der fødes færre børn i Danmark.
Derfor er dansk økonomi endnu stærkere, end man havde regnet med.
Vil det ikke være rimeligt, at de tal kommer frem, før man skal forhandle økonomiaftaler?
Mette Frederiksen (S), 2024-04-23:
Hvornår finansministeren offentliggør de ting, der skal offentliggøres omkring dansk økonomi, må man gerne diskutere med landets finansminister.
Jeg har selvfølgelig tillid til, at man overholder alle de regler, der måtte være, også af europæisk karakter, hvad det her angår.
Så er det helt rigtigt, at der er et pres på de kommunale budgetter.
Og det, der er paradoksalt, om man vil, er jo, at vi har tilført kommunerne flere penge.
I den aftale, vi lavede sidste år, er der flere penge til kommunerne.
Man kan bare ikke mærke det, fordi der samtidig er et voldsomt udgiftspres på nogle områder.
Så ligegyldigt hvilken ramme vi måtte aftale med kommuner og regioner, bliver vi nødt til at sikre, at der er en ordentlig økonomi til den almindelige folkeskole, til den almindelige ældrepleje og til de almindelige daginstitutioner, for hvis det udgiftspres, der ligger neden under det her, bare fortsætter, så udhuler vi vores velfærdssamfund, selv om der er en regering i Danmark lige nu, der er villig til at prioritere den kommunale økonomi og faktisk bruger flere penge på det end tidligere.
Pelle Dragsted (EL), 2024-04-23:
Det kan statsministeren tro at Enhedslisten glæder sig over; vi er jo nok det parti, der har kæmpet for det allerlængst – i mange år, hvor statsministeren sagde, at det både var umuligt og i strid med den danske model.
Men lad det ligge, og lad os holde os til situationen for vores medborgere nede i Ringsted, som står i den her ulykkelige situation.
Jeg er glad for, at statsministeren siger, at man gerne vil gøre noget ved det – drøfte det, hører jeg – men altså, det er jo nu, der pågår forhandlinger i EU om at forbyde de her lange dyretransporter.
Og jeg kan se, at der er nogle socialdemokratiske EU-parlamentarikere, der siger, at man vil have den her grænse på 8 timer for alle dyr.
Men så bliver jeg lidt forvirret, for så ser jeg, at Venstres medlem af Europa-Parlamentet Asger Christensen er helt imod sådan et forbud.
Så mit spørgsmål er: Hvad er egentlig regeringens politik?
Arbejder regeringen i EU for et forbud mod lange dyretransporter på over 8 timer af alle dyr, så man kan stoppe det her dyrplageri og sørge for, at der ikke bliver udflyttet flere slagteriarbejdspladser fra Danmark?
Hvad er det, regeringen arbejder for?
Vi snakker ikke om at drøfte det, vi snakker om pågående forhandlinger – er det noget, regeringen arbejder for?
Mette Frederiksen (S), 2024-04-23:
Jeg kan nok ikke redegøre for, hvad parlamentsmedlemmer fra forskellige partier arbejder for i Europa-Parlamentet, men det, vi ønsker som regering, er selvfølgelig at indgå i de her forhandlinger med henblik på at sikre en bedre dyrevelfærd.
Så er det jo rigtigt, at Enhedslisten har talt meget om et lønløft.
Det er bare ikke Enhedslisten, der gennemfører det.
Det er den her regering, der gennemfører det.
Det er også rigtigt, at Enhedslisten måske ligefrem har råbt på det.
Men det er bare ikke Enhedslisten, der gennemfører det.
Det er den her regering.
Og ja, vi er uenige om nogle forskellige ting, men man kommer bare ikke uden om, at noget af det, der bliver gennemført i de her år, set med helt almindelige menneskers briller, da er en styrkelse af dem.
Det kommer jo til at gøre en konkret forskel for den social- og sundhedsassistent, der går på arbejde, og for den mand eller kvinde, der arbejder i kriminalforsorgen, at der nu kommer mere i lønningsposen og dermed også en større anerkendelse af deres indsats.
Pelle Dragsted (EL), 2024-04-23:
Altså, man kan jo spørge, hvordan ting bliver til noget.
Jeg tror, de bliver til noget, når nogen kæmper for det, og det har Enhedslisten gjort sammen med sygeplejerskerne og mange andre offentligt ansatte gennem mange år.
Og det var godt, at Socialdemokraterne bøjede sig for det til sidst.
Jeg tror sådan set, at havde statsministeren valgt at bruge det flertal, hun havde til venstre efter sidste valg, havde vi kunnet lave en endnu bedre aftale end den, det endte med, hvor man jo også stillede nogle i mine øjne meget urimelige modkrav til bl.a. sygeplejersker og andre.
Men lad os vende tilbage til sagen her.
Jeg synes ikke, jeg fik noget klart svar fra statsministeren på, hvad regeringens linje er i det her.
Og det tror jeg egentlig der sidder mange derude og godt kunne tænke sig.
Jeg læste, at næstformanden for slagteriarbejderne, Jim Jensen, siger: »Bundlinjen er, at Danish Crown og landbruget i 25 år har fundet på forskellige undskyldninger for at dække over, at de i bund og grund er fløjtende ligeglade med danske arbejdspladser.«
Så spørgsmålet er, om regeringen også er det, eller om man nu vil sætte foden ned og banke i bordet nede i EU og sige: Vi vil have et stop for dyretransporter på over 8 timer af alle dyr på tværs af Europa.
Er det regeringens linje, eller er det ikke regeringens linje i de forhandlinger?
Mette Frederiksen (S), 2024-04-23:
Det er måske lige festligt nok at påstå, at jeg skulle være ligeglad med danske arbejdspladser, al den stund at der aldrig nogen sinde før har været så mange i arbejde i Danmark som under min ledelse af landet.
Vi har rundet 3 millioner mennesker i beskæftigelse.
Der er da næsten ikke noget, som jeg som socialdemokrat er mere optaget af herhjemme, end at folk har et arbejde at stå op til om morgenen.
Og det er jo så lykkedes.
Vi er kommet bedre igennem coronaen, end nogen havde turdet håbe på.
Vi er kommet bedre igennem krig, inflation og energikrise, end nogen havde regnet med, tror jeg.
Arbejdsløsheden er meget, meget lav, og beskæftigelsen er tårnhøj.
Så danske arbejdspladser er helt og aldeles afgørende.
Til spørgsmålet omkring de lange dyretransporter vil jeg sige det, som jeg sagde før.
Regeringen arbejder for, at den maksimale transporttid bliver nedbragt, også i forhold til det, der er foreslået fra Kommissionens side.
Martin Lidegaard (RV), 2024-04-23:
Mange tak.
For godt 14 dage siden deltog jeg i begravelsen af Vejle Fjord, og der lovede jeg de mange hundrede deltagere, der var med til den bisættelse, at jeg ville tage noget af Vejle Fjord med herind i Folketinget, så vi kan huske på, hvor alvorlige problemer vi står over for.
Men nu må vi jo ikke have rekvisitter med, så jeg skynder mig at putte den ned under bordet, inden formanden forbyder det.
Men når jeg har taget det ind, er det, fordi jeg jo synes, at vi måske her står over for et af de største politiske svigt, som vores generation af politikere har leveret.
Det er en situation, hvor vi jo risikerer et fuldt kollaps i de danske have.
Det er jo ikke sådan, at vi ikke har taget tiltag undervejs.
Jeg tror faktisk, at i den fælles regering, vi begge to deltog i for 10 år siden, tog vi nogle tiltag.
Vi indførte randzoner.
Vi nedsatte gødningsnormen.
Vi forbød at gøde ude i naturen.
Det var måske også den grønneste regering, vi har haft.
Men da så Lars Løkke Rasmussen kom til i 2015, droppede man jo alle de tiltag, og siden har det stået nogenlunde stille.
I hvert fald har det kvælstof, der kommer ud i vores have og fjorde, været stort set konstant.
Nu hører vi så, bl.a. fra professor Stiig Markager, der er en af vores fremmeste eksperter,
Så fra at have sådan i snit omkring 58 mio. t, risikerer vi altså nu op til 72 mio. t og dermed måske det største iltsvind nogen sinde, som vil lægge fjorde døde.
Vi ser allerede nu fedtemøg osv. derude.
Mit spørgsmål til statsministeren er derfor også meget enkelt.
Det handler nemlig om, om statsministeren og regeringen vil gøre noget ved det.
Kan statsministeren love os, at det gør den her regering i år?
Mette Frederiksen (S), 2024-04-23:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg er lige så berørt over tilstanden i de danske fjorde, som jeg tror de fleste andre danskere er.
Vi vil gerne have fjorde, der er i live.
De ser jo levende ud, når man kigger på dem, men man skal ikke ret langt ned, før livet er væk eller i hvert fald kraftigt reduceret.
Så det gør et meget, meget stort indtryk på mig.
Vi skal have rettet op på det her.
Vi har, i øvrigt også i samarbejde, valgt at bruge en del af den grønne fond på det her område.
Der er blevet aftalt en pakke i forbindelse med den seneste finanslov på det her område, og så er det helt rigtigt, at vi jo skal videre på landbrugsområdet med at få nedbragt kvælstof.
Der ligger nogle klare aftaler der, og dem er vi selvfølgelig forpligtet af og føler os forpligtet af at få implementeret som regering.
Jeg tror samtidig, at det er vigtigt at sige, at man ikke bare retter op på det her.
Det er rigtigt, at vi også diskuterede det i den regering, vi begge to var en del af for rigtig mange år siden.
Det viser jo bare, at problemet ikke er nyt.
Det er til gengæld alvorligt.
Derfor tak for opbakningen, bl.a. til en grøn fond til at sætte fokus på det her.
Det er vigtigt.
Og vi er selvfølgelig klar til at tage yderligere skridt.
Martin Lidegaard (RV), 2024-04-23:
Det glæder mig.
Det er jo rigtigt, at vi har sat penge af, både i finansloven og med den grønne fond.
De er ikke udmøntet endnu, så derfor er det desværre den samme mængde kvælstof, der kommer ud i år som forrige år og forrige år igen osv.
Eller rettere sagt er det måske meget mere, fordi det så ovenikøbet regner meget.
Jeg tror, at vi egentlig er enige om, at det, vi så har sat penge af til, slet ikke er nok.
Der er lige kommet en utrolig spændende, synes jeg, rapport i dag fra Klimarådet, der jo påpeger, at hvis man faktisk skulle tilbage til noget, man kunne kalde en god tilstand – og det er jo egentlig det, vi skal, også ifølge EU – så snakker vi om måske at tage op mod en tredjedel af landbrugsarealerne ud; så når vi både natur- og miljømål og et langt stykke af vejen i forhold til vores klima, og det er nok også den billigste måde at gøre det på.
Så det er bare for at sige, at jeg tror, at vi skal op på en lidt anden klinge end det, vi har kunnet blive enige om, og det er vi glade for.
Det er en start.
Men nu havde vi en diskussion tidligere med fru Inger Støjberg om, om man kan have det samme landbrug i fremtiden.
Det tror jeg ikke at man kan, og jeg tror, at vi er nødt til at indse, at vi står over for en omstilling af dansk landbrug, ikke en afvikling, men en udvikling og omstilling af en kaliber, vi nok ikke rigtig har været klar til at lave før.
Derfor vil jeg også spørge statsministeren, om ikke hun tror, at vi bliver nødt til at kigge i nogle lidt andre dimensioner, jævnfør den rapport, der lige er kommet i dag, altså at tage langt mere areal ud til natur, hvilket så samtidig kan sikre vores fjorde, åer og søer og samtidig levere en signifikant klimaindsats på en gang.
Mette Frederiksen (S), 2024-04-23:
Jeg kan også godt lide den store klinge.
Derfor er jeg jo rigtig glad for, at vi i går påbegyndte danmarkshistoriens største udbud af havvindmøller.
Så kan vi rigtig rykke.
Tænk, at vi både kan sikre os selv grøn energi, at vi kan lave det om til brint – det betyder meget i forhold til transportsektoren – og at vi også kan levere grøn energi til andre europæere.
Det er jo noget af det, vi er i gang med.
Fynsværket lukkede i går.
Det var vigtigt i forhold til CO 2 -udledningen.
Vi har lavet en aftale om at firdoble produktionen på land, hvad angår vedvarende energi.
Så vi er jo villige, og vi er i gang i Folketinget og i regeringen med at tage nogle af de store skridt.
Hvad angår landbruget, er vi jo også enige om lavbundsjorder.
Vi er enige om at få nedbragt kvælstof.
Det skal jo gøres på en måde, så vi stadig væk kan producere i Danmark, og det er min holdning på alle områder.
Derfor er jeg i øvrigt også glad for – jeg tror, at det kom frem så sent som for et par timer siden, altså efter at vi havde lavet en CO 2 -afgift på dansk industri – at det faktisk er lykkedes at nedbringe CO 2 -udslippet fra en meget, meget stor del af vores industriproduktion, og det viser jo, at vi er på den rigtige vej i Danmark, synes jeg.
Martin Lidegaard (RV), 2024-04-23:
Jeg glædede mig så også oprigtigt i går.
Jeg tror godt, at jeg tør sige, at vi i Radikale også har en stor andel i de 6 GW havvindenergi, der kom ud af det, og at vi er glade for, at regeringen leverer til tiden.
Det har bare ikke noget med havmiljøet at gøre, overhovedet.
Sagen er bare, at jeg tror, at vi er kommet til det tidspunkt, hvor der nok skal tages fat på en anden måde, hvis vi vil redde den danske natur og måske have et hav, som vi kan være bekendt, og som er levende om 10 eller 20 år.
Så lang tid tager det nok at genoprette det.
Og igen må jeg sige, at jeg ikke er ude på at nedlægge landbruget, men jeg tror ikke, at man skal tænke småt.
Jeg vil gerne slutte med at citere Stiig Markager, altså professoren, der siger: De danske fjorde er som en krop, der storryger og drikker –
om de får et hjertestop i år, altså alle fjordene, afhænger af, om sommeren bliver varm eller ej.
Det kan jo ikke være sådan, at alt liv i de danske fjorde og på sigt på havet afhænger af, om sommeren bliver varm eller ej.
Det er måske tid til, at vi tager noget politisk handling, også på det område.
Det håber jeg bare at statsministeren vil tage med sig i år.
For det haster.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-04-23:
I forhold til Rwanda forstår jeg simpelt hen ikke, hvordan det kan være så dårligt for Danmark at gå enegang.
Det var jo statsministerens politik i hendes første regering, og jeg hørte da ikke nogen dengang sige, at det var en dårlig idé.
Nu viser det sig så, at det godt kan lade sig gøre.
Det er godt nok i et land, der har forladt EU; det kan være, det også er det, der er frigørende, i forhold til at det rent faktisk kan lade sig gøre.
Men der er jo ikke noget, der tyder på, at den her model skulle være realiserbar inden for EU.
Så når vi nu har vores retsforbehold, hvorfor så ikke benytte den suverænitet, vi har?
Jeg ved godt, der er partier i regeringen, der drømmer om at få det væk, men det forstår jeg at statsministeren ikke har nogen ambition om.
I forhold til de rettigheder, man fjerner fra vores ældre, forstår jeg ikke, hvorfor statsministeren er villig til at tage den chance.
Vi har i min familie selv haft demente og ældre, som, fordi man går meget hjemme, måske ikke er så opmærksomme på, at man har det behov for hjælp til rengøring eller madlavning eller andet, som man har.
Og ved at fjerne det som et retskrav kan det godt være, at man siger: Så må kommunerne være ekstra agtpågivende, i forhold til hvem der så reelt har behovet.
Men det kunne jo også være, der vil være nogle kommuner, der siger: Pyha, så kan vi spare de penge.
Så hvad kan statsministeren love mig og kommunerne, for at det her ikke bliver en spareøvelse?