Morten Bødskov (S), 2023-01-31:
Tak for det, formand.
Og tusind tak for den brede opbakning til forslaget.
Det er rigtigt, at det her er en styrkelse af forbrugernes interesser – og jo i særlig grad deres kollektive interesser.
Et par ordførere har stillet spørgsmål om, hvem der kan godkendes til at føre de her sager – det skal jeg vende tilbage til.
Men tak som sagt for den positive modtagelse af lovforslaget.
Den stigende globalisering og digitalisering øger jo risikoen for, at forbrugere i EU kan komme i klemme, hvis en erhvervsdrivende på det indre marked har en ulovlig praksis.
Det var eksempelvis tydeligt under pandemien, altså coronapandemien, hvor flere forbrugere kom i klemme i forbindelse med de omfattende flyaflysninger, som vi var vidne til.
Mange havde svært ved, som man måske husker, at få tilbagebetalt deres penge eller udbetalt kompensation, de havde krav på.
Der er i dag forskellige regler for gruppesøgsmål på tværs af EU, og det giver desværre også forskellige forbrugerbeskyttelsesniveauer.
Nu har EU så vedtaget det her direktiv om anlæggelse af gruppesøgsmål, hvis formål jo så er at bidrage til, at der på EU-plan og på nationalt plan findes en fælles processuel ordning for det her spørgsmål, altså gruppesøgsmål.
Og med lovforslaget gennemfører vi så det direktiv.
Det bidrager til at ensarte reglerne om gruppesøgsmål i EU-landene.
Formålet med de her nye regler er at gøre det nemmere at føre gruppesøgsmål om påbud eller forbud og genopretning på vegne af forbrugerne i hele EU.
Så forbrugere kan gå sammen i et gruppesøgsmål mod den samme erhvervsdrivende og opnå samme resultat og dermed samme forbrugerbeskyttelsesniveau.
Med lovforslaget får forbrugerne adgang til f.eks. erstatning, tilbagebetaling, ombytning og lignende.
Der kan ifølge med det her lovforslag anlægges gruppesøgsmål ved en erhvervsdrivendes overtrædelse af en række EU-retslige bestemmelser, som forbrugernes kollektive, altså samlede eller fælles interesser jo så bliver beskyttet ved.
Med loven kan myndigheder og organisationer anlægge gruppesøgsmål i Danmark mod en dansk erhvervsdrivende i forbindelse med en overtrædelse, som påvirker danske forbrugere.
Men nu kan der så også anlægges gruppesøgsmål i et andet land mod en udenlandsk erhvervsdrivende, som påvirker forbrugerne i flere lande.
Lovforslaget omfatter derfor både såkaldte nationale og grænseoverskridende gruppesøgsmål.
Lovforslaget øger som sagt forbrugerbeskyttelsen på EU-plan, og det skaber en mere fair konkurrence og mere lige vilkår for de erhvervsdrivende, der opererer på det indre marked.
Det er et vigtigt og rigtigt skridt i retning af at beskytte forbrugerne på tværs af hele EU.
I Danmark lever vi faktisk allerede på langt de fleste punkter op til kravene i direktivet.
Det er, fordi vi jo allerede i retsplejeloven har regler om anlæggelse af nationale gruppesøgsmål.
Derfor lægger regeringen jo også op til, at vi ved implementeringen af det bevarer så meget som muligt af det system, vi allerede kender i Danmark
Men endnu en gang tak for bemærkningerne.
Jeg ser frem til den videre behandling i udvalget.
Der blev rejst et enkelt spørgsmål – hvis jeg må, formand – og det var spørgsmålet om, hvem der så kan godkendes til at anlægge gruppesøgsmål efter lovforslaget her.
Offentlige myndigheder og organisationer, der repræsenterer forbrugernes interesser, kan godkendes til at anlægge gruppesøgsmål.
Det er det, der er udgangspunktet.
De skal derudover jo så føre tilsyn med en eller flere af de EU-retlige bestemmelser – det gælder for myndighedernes vedkommende.
Organisationer kan ligeledes godkendes, hvis de anmoder om det.
De skal så opfylde en række betingelser, som er oplistet i forslaget.
Det er det ene.
Og så skal de selvfølgelig også i spørgsmålet være uafhængige – det er det andet.
Jeg synes sådan set, at det er ret godt, fordi det ikke mindst er med til at sikre, at man ikke arbejder med fortjeneste for øje – apropos, der var nogen, der snakkede om amerikanisering af det her system – og uafhængigheden er med til at sikre, at det, der er i fokus, er forbrugernes interesser.
Det er grundlæggende det, som det her direktiv jo er med til at støtte.
Det skulle forhåbentlig være svar på det spørgsmål, der blev rejst.