runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Bramsen (S), 2020-11-06:
Jeg vil gerne takke for indlæggene under behandlingen af lovforslaget, ikke mindst indlæggene fra de meget erfarne, der også har været her, og ikke mindst tak for tilslutningen til forslaget.
Hjemmeværnet er af ekstrem stor værdi og betydning for Danmark.
Tusindvis af frivillige er med til at sikre, at vi er et trygt og sikkert samfund.
Det gælder ikke mindst i den krise, som vi står lige midt i, hvor hjemmeværnet spiller en helt central rolle som en del af beredskabet.
At være en god hjemmeværnsmand eller -kvinde handler ikke om årstallet på ens fødselsattest.
Det handler om faglige og menneskelige kvalifikationer.
Hjemmeværnet har i mere end 70 år været en vigtig del af det danske beredskab, og i dag består hjemmeværnet af 13.500 dedikerede aktive frivillige og 30.000 i reservestyrken.
Erfarne og dygtige befalingsmænd er vigtige for hjemmeværnets opgaveløsning, men man er ikke pr. definition en dårlig befalingsmand, når man fylder 60 år, ligesom man heller ikke nødvendigvis er en god befalingsmand, når man er 40 år.
De befalingsmænd, der har mange års erfaring i hjemmeværnet, har en unik specialviden, som det tager mange år at opbygge.
Derfor er de en kæmpe ressource for hjemmeværnet.
Dem med de kompetencer degraderer vi i dag uden videre.
Derfor har jeg, siden jeg på et besøg i hjemmeværnet blev gjort opmærksom på denne regel, ønsket at lave den om.
Formålet med lovforslaget her er netop at fjerne aldersbarrieren, og dermed vil de frivillige befalingsmænd ikke længere automatisk miste deres grad, når de fylder 60 år.
Det vil i stedet være faglige og menneskelige kompetencer, der afgør, hvornår en befalingsmand skal stoppe.
Danmark er et stærkt fællesskab, som består af unge og ældre, og jeg tror på, at vi gør vores samfund stærkere og bedre med netop hjemmeværnet.
Sådan er det, når man mødes på tværs af alder.
Med de mange forskellige opgaver, der følger i fremtiden, har vi brug for, at hjemmeværnet er stærkt, mangfoldigt og ikke mindst et kvalificeret hjemmeværn.
Det er lige præcis det, vi er med til at styrke med lovforslaget her i dag.
Jeg ser frem til en god og konstruktiv behandling i udvalget.
Henrik Møller (S), 2020-11-06:
Tak for det.
George Harrisons første lp efter hans tid i The Beatles hed »All Things Must Pass«, og det er vel egentlig meget rammende for lige præcis det her.
Det her er et spørgsmål om en fond, som er ved at udløbe.
Arbejdsmængden er ved at være væk, og det vil sige, at det bliver sværere og sværere at argumentere for en fastholdelse af den her fond.
Det, der så er så heldigt, er, at vi kan lave en sammenlægning med den ordinære Byggeskadefond og derved lave et særskilt kontor i Byggeskadefonden for det almene område.
Det synes vi giver god mening, og derfor skal vi fra Socialdemokratiets side anbefale lovforslaget.
Heidi Bank (V), 2020-11-06:
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort.
Det er det rigtige, vi gør, at vi får slanket den måde, vi nu gør tingene på, når behovet er bortfaldet.
Så det var ordene herfra.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-11-06:
Lovændringen er egentlig god for dem, der er imod papirnusseri.
Den består af to dele.
Den første del omhandler forenkling og effektivisering, og den anden del omhandler ophævelse af ordningen om grøn byfornyelse.
Og der synes jeg godt lige man kan nævne, når nu den her Byggeskadefond er en slags forsikring, der bliver betalt ind til ved byfornyelse, at Folketinget jo har tømt denne kasse til andre projekter.
Men selvfølgelig er der penge at spare ved at have én frem for to administrationer, så det kan vi i Dansk Folkeparti sagtens støtte.
Den anden del handler jo så om ordningen om grøn byfornyelse, som bliver ophævet, ganske enkelt fordi en evaluering viste, at den ikke blev brugt på grund af besværligt bureaukrati.
Aftalepartierne, herunder Dansk Folkeparti, har godkendt det, og vi kan samlet set stemme ja til L 6, når vi når så vidt.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-06:
Tak for det.
De forrige ordførere har beskrevet, hvad lovforslaget indeholder, og vi er helt enige i, hvad der er blevet sagt.
Marianne Jelved (RV), 2020-11-06:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler i dag, L 25, er et lovforslag, som har været en hel del år undervejs.
Medlemmerne af Kirkeudvalget har diskuteret det rigtig meget, og vi har været uenige om mange ting i den periode.
Nu er vi altså blevet enige i udvalget om det her forslag, og det har været en meget god proces, som jeg godt kan anbefale i andre sammenhænge, altså at man giver sig tid i forberedelsen, inden man lægger et lovforslag frem.
Vi har alle sammen givet os lidt, og jeg synes, det er blevet meget vellykket, og jeg ser frem til det.
Problemet er jo, som det er blevet nævnt, at vi har præstemangel, og det er egentlig ikke så mærkeligt, for vi har rigtig mange slags præster, altså studenterpræster, gadepræster, fængselspræster osv.
Der er mange funktioner, som en præst kan tage på sig i det miljø, som man vælger at gå ind i som præst.
Men vi skal jo også have præster i kirkerne, og det er jo der, vi har manglen p.t.
Det er vigtigt, at vi har fundet de her løsninger.
Det, der er gældende for mig og den måde, jeg har givet mig på her, er, at man til mennesker, som gerne vil være præst, men som er noget andet i forvejen og har en anden uddannelse end en præsteuddannelse, giver en tillægsuddannelse, der gør, at de får nogle af de elementer med, som er i den rigtige præsteuddannelse, bl.a. det med de fremmede sprog, som gør, at man kan fortolke Det Nye Testamente, fordi man kan det sprog, Det Nye Testamente er skrevet på.
Det vil sige, at man kan fortolke det med en ny tids øjne.
Det synes jeg er et fantastisk vigtigt element, og derfor har det, at det med sprog er kommet med, været noget af det, der har gjort, at Radikale Venstre har fulgt ministerens forslag her.
Med de ord ønsker jeg det rigtig god vej igennem lovbehandlingen og håber, det bliver til gavn for os alle sammen i samfundet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-06:
Jeg tror nu nok, at borgerrepræsentationen i København kender den konkrete model.
Det, de hæfter sig ved, er, at de ikke mener, at man har lov til som kommune at lave en underskudsgaranti.
Det mener man jo så selvfølgelig i de tre andre store studiebyer at man har.
Så jeg tror ikke, det er, fordi de ikke kender modellen; jeg tror, det er, fordi man har en forskellig juridisk vurdering af det.
Jeg tror, det nemmeste her er at få det præciseret og gjort det klart, sådan at alle fire kommuner kan lave det på et fuldstændig oplyst grundlag og uden nogen som helst tvivl om, hvorvidt det er lovligt eller ej.
Henrik Møller (S), 2020-11-06:
Tak for det.
Det her er jo et forsøg på på en eller anden måde at gøre tingene mere enkle.
Jeg ved ikke, om man kan kalde det for et afbureaukratiseringsforslag, men man kan sige, det nærmer sig det.
Man fik jo i 2015 lavet det således i lovgivningen, at det gik fra brandmyndighederne over til kommunen i forhold til byggeloven i forhold til at kunne udstede forbud eller påbud.
Og det vil sige, at når vi har de her tilsyn rundtomkring, skal brandmyndighederne ind over kommunen og have en godkendelse fra kommunen til at give et påbud eller et forbud.
Det, som vi med lovgivningen her lægger op til, er at sige: Kan vi ikke skære det led væk?
Så vi synes, det er en rigtig god idé, at kommunen får den her bemyndigelse til at kunne uddelegere det her til brandmyndighederne.
Der slår vi sådan set med det lovforslag her fast, at det gælder både for eksisterende og for nye ejendomme og bygninger.
Så fra Socialdemokratiets side af synes vi, det her er et godt skridt, så vi kan anbefale lovforslaget.
Heidi Bank (V), 2020-11-06:
Tak for det.
Der er nogle forsikringer, man helst aldrig vil stå og have brug for, men når vi så ved, at risikoen for brand er der, er det godt at have taget sine forholdsregler – at tingene kører så smidigt som muligt.
I Venstre er vi meget positive over for det her forslag i forhold til at give kommunalbestyrelsen hjemmel til at henlægge kompetencen til at udstede påbud og forbud vedrørende driftsmæssige foranstaltninger i forbindelse med brandsyn til redningsberedskaberne.
Med henlæggelsen kan redningsberedskaberne udstede påbud og forbud også om byggetekniske fejl, der er driftsmæssige, og også til redningsberedskaber, der er oprettet som et såkaldt § 60-selskab.
Hvis der f.eks. ikke er regler, der sikrer, at flugtveje er tilgængelige, er der netop en øget risiko.
At redningsberedskaberne vil kunne træffe afgørelser på stedet om påbud og forbud, gavner og øger borgernes sikkerhed, så der ikke først sker en indberetning til kommunerne, førend påbuddet kan udstedes.
De gældende regler medfører dobbeltarbejde.
Venstre går ind for den administrative forenkling, der hermed indføres.
Det giver også mening, at det præciseres i forslaget, at byggelovens hjemmel til at fastsætte regler om driftsmæssige forhold også gælder i bestående bebyggelse, så der ikke er tvivl herom.
Så ja til, at kommunerne og beredskaberne, uanset hvordan de er organiseret, kan udføre deres arbejde mere effektivt og uden dobbeltarbejde til gavn for borgernes sikkerhed.
Det var ordene herfra.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-11-06:
Det er helt klart en forenkling, vi skal tage stilling til.
Kommunerne kan delegere ansvaret for at uddele påbud og forbud i forbindelse med ulovligheder ved brandtilsyn til redningsberedskabet.
I dag skal beredskabet fortælle det til kommunen, hvorefter kommunen så uddeler påbuddet.
Det er jo ikke særlig effektivt.
Det er vigtigt at understrege, at det her ikke vedrører byggetekniske forhold.
De vil fortsat høre under kommunen.
Bare for at give et eksempel: Hvis man opfører en port, hører det under byggeloven, og det er fortsat kommunen, der har ansvaret for det.
Men kommer der efterfølgende en gaffeltruck og kører ind i den og beskadiger den, hører det under driftsmæssige forhold, og med den her lovgivning kan beredskabet så gå ind og lave et påbud uden at skulle over kommunen.
Man kan dog allerede i dag delegere det til beredskabet, hvis det hører til kommunens forvaltning.
Det er mere problemet med det fælleskommunale, de såkaldte § 60-selskaber, hvor der ikke er hjemmel i loven.
Det får de så lov til med lovforslaget her.
Men jeg er lidt i tvivl om, om hjemmelen så også vil gælde for kommercielle selskaber.
Der er nogle kommuner, f.eks. Hedensted Kommune – jeg ved ikke, om ministeren kan svare på det – der har udbudt opgaven til private som f.eks. Falck.
Jeg håber, at ministeriet kan svare på det.
Det bliver frivilligt for kommunerne, hvilket også er meget fint, og så indeholder forslaget så nogle præciseringer, som Socialdemokratiet også har gjort opmærksom på.
Alt i alt er vi positivt indstillede i Dansk Folkeparti, og vi afventer svar og den videre behandling i udvalget.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2020-11-06:
Jeg er også vikar på det her forslag, og jeg vil gerne læse ordførerens tale op: I SF bakker vi op om dette lovforslag, da de administrative forenklinger af det kommunale myndighedsarbejde på brandområdet både vil forbedre brandsikkerheden og være en økonomisk fordel for kommunerne.
I lovforslaget foreslås en delegering af kompetencen til at udstede påbud og forbud for kommunen til redningsberedskaberne, hvilket giver god mening, da det jo er redningsberedskaberne, der foretager selve brandeftersynet.
Den nuværende praksis er tidskrævende og en administrativt ulogisk proces.
SF bakker derfor op om denne administrative ændring.
Med lovforslaget sker der også en præcisering af byggeloven, hvor regler om driftsmæssige forhold i bebyggelser tydeliggøres, så det fremgår, at reglerne gælder for både ny og bestående bebyggelse.
Denne tydeliggørelse af bestemmelsen og ændring af anvendelsesområdet giver god mening, og SF bakker derfor op om ændringen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-11-06:
Det er fair nok.
Det andet spørgsmål går på de der Aalborg-, Aarhus- og Odensemodeller.
Vil det ikke være en god idé, at vi lige finder ud af, hvordan de fungerer?
Og når vi så har fundet ud af, hvordan de fungerer, kan vi sende dem til Enhedslistens borgmester i København, så vedkommende kan kigge på dem der, og så de er fri for at belemre os med særlovgivning om København.
Ville det ikke være en god idé?
Birgitte Bergman (KF), 2020-11-06:
Tak for det.
Det giver rigtig god mening, at kommunalbestyrelserne, hvis de ønsker det, kan henlægge kompetencen til at udstede påbud og forbud til redningsberedskaberne, når fagfolkene fra redningsberedskaberne har inspiceret bygninger i forbindelse med brandsyn.
Kommunerne har med inspiration fra Folketinget sammenlagt en række redningsberedskaber, hvilket kræver nærværende justeringer af lov om ændring af byggeloven, der giver denne hjemmel.
Vi støtter naturligvis dette lovforslag.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-06:
Jeg vil om muligt gøre det endnu kortere og bare konstatere, at Nye Borgerlige støtter lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-06:
Liberal Alliance støtter også lovforslaget.
Joy Mogensen (S), 2020-11-06:
Mange tak.
Jeg tror heller ikke, jeg kan lave en brandtale, men jeg vil gerne takke for den velvillige modtagelse af lovforslaget.
Det skaber jo, som det har været fremme, en eksplicit lovhjemmel til, at den årlige revision af stiftsmidlerne også fremadrettet udføres af Rigsrevisionen.
Rigsrevisionen har selv påpeget, at der bør være en eksplicit lovhjemmel, og Rigsrevisionen er også enig i, at det er hensigtsmæssigt, at der sker en enstrenget revision af folkekirkens fællesfond og stiftsmidlerne.
Ordføreren fra Venstre spurgte så til, hvordan der stadig væk kan være bemærkninger, og i den forbindelse kan jeg oplyse, at Kirkeministeriet har holdt et møde med Rigsrevisionen her primo oktober, og at de tilslutter sig den måde, vi imødegår deres bemærkninger.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-06:
I stedet for at vi herindefra dikterer, hvordan det skal være, så lægges der her op til, at kommunerne sådan set har en valgmulighed.
Den type lovgivning har jeg stor sympati for.
Og så håber vi, at der kommer et bedre brandberedskab ud af det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-06:
Jeg må skylde et svar til hr. Alex Ahrendtsen.
Det beklager jeg meget.
Men jeg kan ikke svare præcist på de to ting for nuværende, men vi får lavet et skriftligt svar så hurtigt som muligt, sådan at I har det til den videre behandling.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-06:
Tak for det.
Der er tre punkter i det her lovforslag, og vi bakker i hvert fald om op om de to af dem, forventer vi.
Det her med digitalisering, og at man i højere grad kan bruge digital kommunikation mellem udlejere og lejere i den almene sektor bakker vi op om og er også med i en aftale om.
Så er der forslaget om at gøre det mere muligt for kommunerne og specifikt Københavns Kommune at oprette midlertidige boliger for studerende.
Så er der det sidste element, som handler om, at plejekrævende ældre, og også yngre mennesker i Danmark med en plejebolig, skal kunne opsiges eller flyttes til en anden plejebolig eller væk fra plejeboligen, hvis de får det bedre, og det er i udgangspunktet noget, som vi ser sympatisk på.
Vi synes faktisk ikke om det der med, at man tildeler en meget ressourcekrævende bolig til nogle borgere, og at de, hvis de så ikke længere har behov for den meget store ressource, fortsat har krav på at blive boende, og at der ikke bliver en plads ledig til nogen, der har behov for ressourcen.
Det er bare hele forløbet omkring det her lovforslag, der undrer mig dybt, og det er ikke, fordi jeg altid skal stå her på talerstolen og tale om dengang, jeg var minister, selv om det var en god tid – både for samfundet og for mig – men dengang var der jo netop blevet indgået en aftale mellem KL og staten, altså i praksis den daværende finansminister og regeringen, hvor KL havde efterspurgt en mulighed for at kunne gøre det.
Det var der så nogle der var lidt utilfredse med, og de spurgte KL, om det virkelig var rigtigt, at KL ønskede det der, og til det svarede KL, at det havde de sådan set ikke noget behov for, og så stod jeg der med mit lovforslag, som jeg havde fremsat, fordi der var lavet en aftale med KL om det, og KL sagde, at de ikke ville have lovforslaget, og jeg blev så nødt til at trække det tilbage til stor moro for folk, der går op i den slags.
Nu kommer det så igen, og af hensyn til KL skal man vedtage det her.
Det håber jeg der er en eller anden form for forklaring på, for det, der fremstår nu, er, at KL er et amatørforetagende, som ikke kan finde ud af, om de vil have det her, eller om de ikke vil have det, og det rykker frem og tilbage afhængigt af KL's skiftende meninger om det her, som kan finde sted over få uger og måneder.
Så jeg tænker, om boligministeren, hvis han er blevet sat ind i det her forløb, der var, op til at jeg skulle fremsætte et lignende lovforslag, kunne redegøre for, hvorfor forslaget nu findes igen, og om KL nu er blevet enige med sig selv om, at de nu faktisk gerne vil have det.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-06:
Jo, men når nu ministeren er blevet advaret om, at det her ikke var det bedste lovforslag med hensyn til det sure bolsje, så kunne man jo have valgt ikke at fremsætte det.
Og jeg synes, at når nu vi skal have det grundigt drøftet, skal vi også kigge på, hvad det er for en kritik, der kommer fra Institut for Menneskerettigheder, og som har fokus på, hvad det er, der gælder for handicappede og deres rettigheder.
Jeg kunne også godt tænke mig at vide, når nu ministeren siger, at det er efter ønske fra Bornholm Kommune og fra Aarhus Kommune, om det er Aarhus Kommune eller det er ældrerådmanden i Aarhus, som har det her ønske om, at vi skal have den her lovændring.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-06:
Til det sidste vil jeg sige, at jeg bare har fået oplyst, at det er Aarhus Kommune.
Hvilken magistrat det hører under, er jeg ikke klar over, men jeg er sikker på, at vi kan kigge efter på brevpapiret og se, hvor det kommer fra.
I forhold til det første om, hvorfor jeg ikke bare lod være med at fremsætte det, vil jeg sige: Altså, jeg synes jo heller ikke, at Folketinget skal være sådan et sted, hvor man kun fremsætter ting, som man ved der er flertal for, eller som alle er enige i.
Nu har der været en diskussion, som den tidligere transport- og boligminister bemærkede, om, at man fra KL's side har ønsket det lovforslag, men det blev så trukket igen, og nu er der så nogle konkrete kommuner, der beder om det.
Så selv om forretningsordenen herinde har ændret sig hen over de sidste årtier, sådan at man ikke har den slags meget åbne debatter herinde, som man havde i 1980'erne og længere tilbage, synes jeg stadig væk der skal være mulighed for, at man kommer med nogle forslag, som jeg synes vi også forsøger at hegne ind, og som man så måske konstaterer at der ikke er flertal for eller nogle meget konkrete kritikpunkter imod, som vi ikke kan sidde overhørig.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-06:
Jamen det kan jeg da godt følge.
Det er meget muligt, at man i de tre andre byer har haft en lille udgift ved at have den her tag over hovedet-garanti, men man bruger jo også penge på at profilere sig til jazzfestivaler og det ene og det andet.
Altså, hvorfor ikke bruge lidt penge på at profilere sig som studieby?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-06:
Man fristes jo til at sige, at det kan ordføreren tale med sin partifælle om i Teknik- og Miljøforvaltningen, men det vil selvfølgelig være for polemisk at sige det, så det vil jeg ikke.
Men uanset hvad tror jeg, at når der er fire byer, som har mange studerende, og man det ene sted jo mener, at man ikke kan gøre det inden for den nuværende lovgivning, så kan det jo altså både være sådan, at man det ene sted tager fejl, men også, at der er sandsynlighed for, at man de tre andre steder tager fejl.
Og da jeg jo ikke er interesseret i egentlig at skulle sidde og vælge mellem dem, synes jeg, at det bedste, man kan gøre, jo sådan set bare er at gøre lovgivningen så tydelig, at det er klart for alle fire.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-06:
Vi kan som sagt godt bakke op om det her.
Vi kan også bakke op om det med, at kommunerne skal have en mulighed for at tilbyde anden bolig til beboere i plejeboliger, hvis beboeren får nogle helt andre plejebehov.
Men jeg er interesseret i historikken her.
Nu er det Aarhus Kommune og Bornholms Regionskommune, der har efterspurgt det her.
Det, der skete tilbage i 2017, da jeg blev lokket til at fremsætte det her forslag, var, at Aarhus Kommune, som jo har formandsposten i KL, fik det her igennem og fik den daværende regering til at fremsætte lovforslaget.
Men da det så blev fremsat, viste det sig, at der ikke var opbakning i KL til at gennemføre det, og derfor blev vi nødt til at trække det tilbage igen, og nu kommer der så noget nyt, der er specifikt rettet mod bl.a. Aarhus Kommune, fordi det er Aarhus Kommune, der vil have det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-06:
Jeg tror, det var hr. Martin Damm, der var formand for KL i 2017, men det kan selvfølgelig godt være, at borgmesteren i Aarhus var næstformand.
Uanset hvad: Det er Bornholm, der har henvendt sig og rejst det over for mig, og så har Aarhus Kommune også henvendt sig til ministeriet.
Jeg er enig i, at det da er pinligt, hvis man kommer med et krav baseret på ens egne medlemmer, og man så måske endda får overtalt en regering til at fremsætte et forslag, og ens egne medlemmer så hælder det ned ad brættet.
Det kan jeg da udmærket sætte mig ind i.
Og jeg skal ikke helt frasige mig, at jeg også godt kunne have været en af dem, der var lidt spydig dengang.
Men det vil jeg helst ikke grave for meget i.
Men det er i hvert fald Bornholms Regionskommune, som jeg har oplevet som mest opsøgende i den forbindelse.
Heidi Bank (V), 2020-11-06:
Hvis jeg lige skal blive lidt ved det, som ordføreren for Enhedslisten sagde, så synes jeg jo godt, at man kan få den tanke, at den første del af lovforslaget – altså det, der handler om en tag over hovedet-garanti – måske også handler lidt om, at man kan gå ud og sige, at man nu har sikret tag over hovedet til de nye studerende, der kommer til København.
Det er jo også derfor, som jeg hører det, at ordføreren for Enhedslisten spørger ind til, om de andre kommuner så har foretaget sig noget ulovligt.
Det tænker jeg i hvert fald det kunne være godt at få et svar på i udvalget.
I forhold til det med nærhedsprincippet, så hører jeg sådan set, at ministeren forsøger at italesætte det, men det er også noget, jeg synes kunne være rart at få noget på skrift om, altså præcis hvordan man i ministeriet definerer nærhedsprincippet, så vi også har det, i forbindelse med når der er organisationer, som efterspørger det.
Hvad angår den liste af organisationer, der skal høres i de her sager, så synes jeg, det er fint, at man får føjet en mere til, så vi undgår de her situationer, hvor der er nogle, der ved, at de her borgere i de her områder, men ikke er blevet hørt.
Der skal jeg så også bare gøre opmærksom på, at Lev, som jo varetager de udviklingshæmmedes interesser, også har været ude og give svar.
Derfor kunne jeg også godt tænke mig, at man måske fik dem med på listen.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-06:
Det tager vi selvfølgelig med.
I forhold til om de andre kommuner har gjort noget ulovligt, vil jeg sige, at det ikke er noget, vi har lavet en meget konkret vurdering af.
Det kan også godt være, det egentlig er noget, som skal for en domstol, for at man kan finde ud af, om det er sådan.
Det, som vi siger med det her lovforslag, er sådan set bare, at uanset hvad, vil vi gerne sørge for, at man kan lave den her type ordninger.
Heidi Bank (V), 2020-11-06:
Jamen det er så sådan et ikkesvar, for det her undrer jo bare.
Jeg håber også, at ministeren selv kan se, at det jo ser mærkeligt ud, at man ligesom gerne vil sige, at man sikrer dem tag over hovedet, når det nu allerede er noget, man kan levere i de andre kommuner, hvor der jo også er høje priser og alle de her ting.
Men jeg tager svaret til efterretning.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-06:
Jeg svarede nu på det, der blev spurgt om, altså om vi kunne sige, at der var blevet gjort noget ulovligt.
Det sagde jeg at vi ikke kunne.
Altså, det har vi ikke nogen fuldstændig stål- og nagelfast vurdering af.