runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jane Heitmann (V), 2019-05-02:
At leve med et handicap kan være en svær udfordring, og vi har som samfund en særlig forpligtelse til at gøre vores til, at livet med et handicap bliver så let og så ubesværet som muligt.
Vi har i Danmark stærke traditioner for at gøre os umage med at hjælpe de svageste og bryde barrierer og tabuer.
Forslaget her handler om, hvorvidt vi skal stille krav til blindskrift på medicinpakninger til dyr.
Det er på alle måder et sympatisk forslag, særlig set i lyset af, at vi jo i dag har krav om netop blindskrift påtrykt medicinpakninger påtænkt mennesker.
Og det giver supergod mening, at også mennesker med et synshandicap kan få viden om f.eks. produktnavnet og styrken på lige fod med mennesker, som har deres fulde syn.
Som reglerne er i dag, og som de tegner sig med forordningerne fra EU, er der ikke taget udtrykkelig stilling til anvendelse af blindskrift på emballagen.
Det betyder, at det vil være svært eller måske næsten umuligt for os i Danmark at håndhæve eventuel lovgivning på området.
Fra Venstres side vil jeg gerne klart tilkendegive, at det for os er en vigtig prioritet, at mennesker med handicap kan deltage i det offentlige liv, og at man kan leve det liv, man ønsker og selv har valgt, ligesom vi andre, der ikke har et handicap, også lever det liv, vi selv har valgt.
Vi vil meget gerne fra Venstres side arbejde videre med forslag til løsninger på den problemstilling, som er sat op her.
Vi ser gerne, at vi kan finde hinanden på tværs af politiske partier i en fælles beretning og herigennem opfordre regeringen til at gå i dialog med Kommissionen om fremover at indfortolke blindskrift i de kommende regler på området.
Jeg vil også gerne opfordre til, at regeringen går i dialog med alle brancheforeninger, gerne i nordisk regi, og herigennem får talt mulighederne for, at man på frivillig basis kan sikre en skrift på medicin pakninger til dyr, igennem.
Karin Gaardsted (S), 2019-05-02:
Nej, det mener jeg ikke.
Det synes jeg er punkt 1.
Det, der så ligger meget tæt op ad det, er selvfølgelig, at folk skal kunne læse, hvad det er, der står derpå.
Og det er det arbejde, som jeg hører ministeren vil gå forrest med nu, og det synes jeg er rigtig godt.
Peder Hvelplund (EL), 2019-05-02:
Det her forslag er jo netop et forslag, som styrker forbrugerbeskyttelsen, og derfor har jeg lidt svært ved at se, hvorfor det skulle kollidere med nogle nationale hensyn.
For de, der producerer lægemidler også til veterinær brug, vil jo stadig væk være interesserede i at sælge lægemidler i Danmark.
Det kunne vel netop give en mulighed for at være et foregangsland, så man kunne sikre, at de også kunne finde på at gøre det i andre lande.
Karina Adsbøl (DF), 2019-05-02:
Men helt sådan generelt i forhold til EU, synes ordføreren så ikke, at det er problematisk, at vi som land ikke selv har mulighed for at lave nogle nationale retningslinjer og lave en national lovgivning på det her område, men at vi simpelt hen skal være underlagt et EU-direktiv?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-05-02:
Vi har jo haft blindskrift på lægemidler til mennesker siden 2011, så det er jo heller ikke, fordi det er noget, vi altid har haft.
Og nu bliver det her spørgsmål så bragt op.
Jeg synes, det er yderst relevant at bringe det op.
Det er sådan set også derfor, at jeg i min tale indikerede, at vi allerede vil sætte Lægemiddelstyrelsen til at kontakte både vores nabolande, men også producentforeningen.
Det er for at se, om man kunne finde en frivillig ordning til at starte med, så vi kunne komme i gang.
Men jeg tror også, det er vigtigt at sige, at hvis det her betyder – hvis vi, som Dansk Folkeparti ønsker, går national enegang – at vi så slet ikke får markedsført lægemidler til dyr i Danmark, så er det jo også et dyrevelfærdsmæssigt problem og også et sikkerhedsmæssigt problem.
Derfor er vi også nødt til at gøre det her på den rigtige måde.
Derfor vil jeg bringe det op over for Kommissionen, og Lægemiddelstyrelsen vil også tage det op i de rette fora.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-05-02:
Hvis det er tilfældet, vil jeg opfordre ordføreren til konkret at sige: De her love eller de her regler og paragraffer er simpelt hen for bureaukratiske, de er for indviklede, kan vi ikke gøre dem enklere?
Og så lad os da se på det i stedet for at sætte et større udredningsarbejde i gang med brug af en masse skattekroner på et helt område.
Hvis der er nogle konkrete problemstillinger, så adresser dem og lad os se på det.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-05-02:
Tak for det.
Jeg beklager, at jeg fik trykket mig ind lidt sent.
Jeg vil bare lige spørge kort.
Altså, ordføreren nævner, at det kan gøre det mere bureaukratisk, og det hørte jeg også fra en tidligere ordfører, altså at det kan blive mere bureaukratisk, hvis man laver mere lovgivning om de her virksomhedsformer.
Det, som egentlig er intentionen, er sådan set at forenkle det, for man kan lave kooperativer på alle mulige måder.
Men med en decideret kooperativlov kunne man måske netop forenkle det, så man gjorde det mere entydigt, hvad der er kooperativt, og hvilke vilkår og muligheder kooperativer har.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-05-02:
Tak for det.
Det er vigtigt at have gode rammer for alle virksomheder i Danmark, også kooperativer.
Men jeg mener ikke, at der er behov for yderligere regulering, administration eller bureaukrati og brug af skattekroner på vurderingsarbejde specielt for kooperativer.
Hvis nogen føler, at der er hindringer eller uhensigtsmæssigheder eller problemer specifikt i forbindelse med kooperativer, så synes jeg, man skal adressere de konkrete problemstillinger.
Og så vil jeg meget gerne se på det, og eventuelt forelægge det for ministeren, hvis det er relevant.
Forslagsstillerne taler om problemstillinger vedrørende medarbejdere, generationsskifte og skatteregler.
Altså, Liberal Alliance ser meget gerne, at det bliver lettere for alle virksomheder at drive og starte virksomhed i Danmark.
Og vi ser meget gerne, at der kommer nogle lavere skatter på alle virksomheder, også kooperativer.
Vi arbejder også gerne for at lette generationsskiftet, og hvis den røde fløj har et ønske om at afskaffe arveafgiften, så bakker vi da gerne det op.
Vi vil også gerne gøre det endnu lettere for alle virksomheder at give medarbejderaktier, men vi ser ikke noget behov for yderligere særregler på det her område, og vi støtter derfor ikke forslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-05-02:
Det kunne jo være, at det var, fordi vi i Danmark har været i front på det her område, at vi har haft regler, der har gjort det muligt at etablere andelsejede virksomheder eksempelvis.
Det har vi heldigvis en stolt tradition for, og det har vi grund til at være stolte over.
Det kunne jo være, det var andre lande, der med misundelse havde kigget mod Danmark for at lade sig inspirere.
Hvordan de så har valgt at gribe det an, skal de om.
Men som sagt mener jeg sådan set, at de eksisterende regler rummer rig mulighed for at etablere virksomhed med den struktur og med den ejerform, som man måtte have lyst til.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-05-02:
Vi er jo sådan set enige i, at vi i Danmark netop har en stolt tradition omkring det her.
Det er det, der er godt.
Når vi så ser rundtomkring i andre lande, hvor man har lavet en specifik lovgivning om kooperativer, så kan vi se, at der er sådan en form for opblomstring igen på det her område, som – så vidt jeg kan vurdere ud fra de tal, jeg har set – ikke sker på samme måde i Danmark.
Vi har haft en lang tradition, og heldigvis eksisterer de virksomheder stadig væk, så vi har mange virksomheder.
Men der bliver ikke startet så mange nye kooperativer.
Det kunne jo være dejligt at genstarte den her succes, som vi har haft tidligere, så vi i fremtiden kan få endnu flere.
Verden har jo forandret sig siden.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-05-02:
Lovgivning kan både være positiv og negativ, det siger sig selv.
Det, der var min hovedpointe, var at sige, at vi har kooperative virksomheder i dag, som eksisterer i forhold til gældende lovgivning – selskabslovgivningen eller andelslovgivningen – og det er der, jeg spørger, om det egentlig bliver ret meget bedre af, at der så bliver lavet en ny kategori, et nyt sæt spilleregler, som man skal til at afklare og gøre sig bekendt med og agere efter, i forhold til velkendte og eksisterende regler, som mig bekendt jo har været med til at sikre, at vi er et land med en stolt, stolt historie med andelsbevægelse og brugsforeninger og andet.
Spørgsmålet er, om det bliver ret meget anderledes, hvis man tager og putter det i en særskilt lov.
Jeg tror, at man måske nogle gange kunne være mere hjælpsom over for erhvervslivet ved at lade være med at lave nye regler, men jo altid lytte til konkrete forslag, hvis der er noget, der er kantet og bøvlet.
Det lægger vi sådan set meget vægt på fra Venstres side.
Er der nogen, der kommer med konkrete forslag om et problem, vi ikke selv har opdaget, så lytter vi selvfølgelig gerne og tager det til os.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-05-02:
Tak til ordføreren for at kommentere på forslaget her.
Jeg noterer mig, at ordføreren siger, at det kan være begrænsende, hvis man går ind og laver noget lovgivning om de her virksomheder.
Intentionen med det her forslag var egentlig at styrke det her område og de her virksomheder og kooperativer med noget lovgivning.
Så jeg har lidt svært ved at forstå, hvordan det kan være begrænsende.
Det giver jo netop en mulighed for at kunne sætte fokus på noget, når man definerer det.
Vi har jo set i England og i andre lande, at man definerer lovgivning på det her område, og det giver så mulighed for, at man efterfølgende kan understøtte det her område, efter hvordan man politisk gerne vil understøtte det.
Så kan ordføreren uddybe, om det ikke også godt kan virke fremmende for et område, at man laver noget lovgivning på det?
Jeg tror ikke, det koster en masse skattekroner at nedsætte sådan en arbejdsgruppe her.
Altså, det koster selvfølgelig nogle penge, men i forhold til alle mulige andre tiltag er det forhåbentlig ikke det værste.
Men det, der mangler, er jo netop – efter vores mening – en kooperativlov.
Altså, det er jo ikke de konkrete tiltag, man kan gøre, som i første omgang er det altafgørende, men at sige, at en kooperativlov netop kunne give mulighed for, at vi bedre kunne diskutere, hvilke tiltage man kunne lave.
Så i forhold til sådan en overordnet kooperativlov er det jo fint, at der er en arbejdsgruppe, som undersøger det, så det ikke er Alternativets bud på en kooperativlov, som bliver det, vi taler om, men at det faktisk kunne være regeringens arbejdsgruppe, der kunne komme med et bud på, hvordan man bedst kunne gøre det.
Karina Adsbøl (DF), 2019-05-02:
Fra Dansk Folkepartis side synes vi i hvert fald, at det virkelig er utroligt, at EU skal bestemme, hvilke nationale regler vi skal have her i Danmark.
Men kan ministeren så sige noget om den fremtidige proces, altså hvornår man vil tage kontakt til de relevante parter for at finde en vej, så vi kan komme nærmere på at sikre, at vi netop får brailleskrift på det her område?
May-Britt Kattrup (LA), 2019-05-02:
Altså, der findes jo rigtig mange kooperativer i dag.
Og hvis de føler, at de sidder med nogle konkrete problemer, eller hvis nogen, som gerne vil starte nogle nye kooperativer op, støder ind i nogle konkrete problemer, hvorfor så ikke adressere de konkrete problemer og lade os se på det, i stedet for at vi skal lave endnu en arbejdsgruppe, som skal lave endnu et udredningsarbejde, og som skal bruge endnu flere skattekroner på alt muligt andet?
Lad os da gøre det konkret.
Der er jo masser af kooperativer i Danmark i dag, og hvis de sidder med nogle konkrete problemer, så lad os adressere dem og se på, hvad det er.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-05-02:
Det ville jo være naturligt – og det er også det, jeg gerne vil tage initiativ til – at vi også rejser det over for andre EU-lande.
Jeg tror ikke, at det kun er en dansk problemstilling.
Jeg tror sådan set, at vi, når vi kigger på også markedsføringstilladelser af medicin, anerkender, at hvis vi laver en lang række nationale særkrav, risikerer vi at stå i en situation, hvor producenter simpelt hen fravælger at lægge et produkt ind på det danske marked.
Derfor er der jo i direktiverne nogle muligheder for at lave danske særregler, men det er en udtømmende liste, som det ikke er vores vurdering at det her falder ind under.
Men ikke desto mindre, som jeg også sagde indledningsvis, så mener jeg, at det er en relevant problemstilling at drøfte, om man ikke kan finde en løsning på det, sådan at vi kan komme videre på området.
Karina Adsbøl (DF), 2019-05-02:
Tak til ministeren, og også tak for ministerens meget positive tale i forhold til at finde nogle løsninger på det her.
Men synes ministeren ikke, at det virkelig er grotesk, at vi her i Danmark ikke selv kan stille nogen nationale krav til, hvordan vi gerne ser at lægemiddelpakninger til dyr skal være, for at sikre, at netop blinde og svagtseende også kan læse, hvad der står på pakningen, når de har en førerhund?
Synes ministeren ikke, at det faktisk er meget grotesk, at vi ikke kan lave nationale krav fra Danmarks side på grund af EU?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-05-02:
Tak for beslutningsforslaget om indførelse af mærkning med blindskrift på pakninger med lægemidler til dyr.
Der er jo ingen tvivl om, at det ville give rigtig god mening med en mærkningsordning med blindskrift på lægemidler til dyr, ligesom det også gælder for mennesker.
Som nævnt af forslagsstillerne vil det give mulighed for, at blinde og svagtseende kan være i stand til på egen hånd også at indkøbe lægemidler til dyr og dermed sikre deres uafhængighed i forhold til seende borgere.
Desværre forhindrer de nuværende regler på området, at Danmark kan indføre et nationalt krav om blindskrift.
Reglerne, som vi jo har aftalt i fællesskab i EU, er opbygget sådan, at de ikke angiver mulige grunde til, at man kan afslå at godkende et lægemiddel til dyr.
Og de angivne givne grunde er udtømmende.
Det giver altså ikke mulighed for, at man i Danmark nationalt kan gå enegang og nægte at give markedsføringstilladelse, fordi oplysninger på emballagen ikke er angivet med blindskrift.
Det er derfor heller ikke muligt at håndhæve et nationalt krav om blindskrift på emballagen.
Det er dog yderst tvivlsomt, om de vil blive tolket anderledes end de regler, der allerede gælder i dag, i forhold til spørgsmålet om indførelse af krav om blindskrift.
Jeg har ikke kendskab til konkrete udfordringer på området, men er helt åben over for at drøfte mulighederne til forslag til løsninger.
Derudover vil jeg kontakte Europa-Kommissionen sideløbende med henblik på en vurdering af, om de kommende regler på området kan fortolkes sådan, at det vil være muligt.
Så for at opsummere: Regeringen kan altså ikke støtte op om, at vi går national enegang og indfører en mærkning med blindskrift på lægemidler til dyr.
Det skyldes grundlæggende, at der ikke er hjemmel til det i de gældende EU-regler på området.
Men når det så er sagt, vil jeg endnu en gang gerne understrege, at jeg meget gerne vil arbejde videre for, at vi også finder en ordentlig løsning på problemstillingen, så mennesker, der er blinde eller svagtseende, også har mulighed for selv at kunne varetage medicineringen af deres dyr.
Det ved vi er relevant, set i lyset af at rigtig mange blinde også har førerhunde og derfor jo har dyr, hvor der kan være et medicineringsbehov.
Tak for ordet.
Anders Johansson (KF), 2019-05-02:
Mange tak for det.
Det her beslutningsforslag er fremsat af Alternativet, og som det også er blevet nævnt tidligere, går det ud på at pålægge regeringen at igangsætte et udredningsarbejde om kooperativer.
En hurtigtarbejdende gruppe skal undersøge, hvordan kooperativers særlige udfordringer kan løses, og komme med et forslag til en samlet kooperativlov.
I Det Konservative Folkeparti synes vi, det er rigtig fint med medarbejderejede virksomheder, foreningsejede virksomheder osv. osv.
Det er vi sådan set positive over for.
Men vi er også meget opmærksom på, at når vi laver erhvervspolitik, så skal den gælde generelt for erhvervslivet.
Altså, vi skal have gode erhvervsvilkår for alle vores virksomheder, uanset om de er organiseret på den ene eller den anden måde, uanset hvordan de er ejet, for det er afgørende, at vi har gode erhvervsvilkår i Danmark, så vi kan få skabt den vækst og velstand, som jo er med til at finansiere hele det velfærdssamfund, som vi har.
Vi mener ikke, at f.eks. kooperativer skal tilgodeses eller have markant andre eller bedre vilkår end virksomheder, som er organiseret i andre ejerformer eller selskabsformer.
Vi skal have en fair og lige konkurrence.
Vi mener heller ikke, der er behov for at lave nogen samlet kooperativlov i Danmark, fordi der jo i forvejen er rigtig mange muligheder for at organisere sig.
Der er f.eks. a.m.b.a. og forskellige muligheder i fonde og andelsselskaber.
Der er mulighed for at udstede medarbejderaktier og medarbejderoptioner.
I denne forbindelse vil vi også meget gerne kigge på det her med generationsskifte.
Vi skal altså kigge på at få afskaffet generationsskifteskatten.
Det er vi meget positive over for i Det Konservative Folkeparti.
Men det er jo igen noget, som gælder mere generelt.
Så fra vores side vil vi meget gerne fortsætte en erhvervsvenlig kurs.
Vi synes sådan set, at det er det bedste.
Og noget af det allerbedste, vi kan gøre for erhvervslivet, er jo at fjerne skatter og byrder og administration, sådan at virksomhederne kan koncentrere sig om det, de er gode til, nemlig at drive virksomhederne.
Så vi ser ikke umiddelbart noget behov for at nedsætte den her arbejdsgruppe og udarbejde en kooperativlov.
Vi synes, at den lovgivning, vi har i forvejen, er dækkende.
Vi vil meget gerne kigge på, om vi kan fjerne nogle flere byrder, men vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Ida Auken (RV), 2019-05-02:
Mange tak.
I dag behandler vi beslutningsforslag B 131 om at igangsætte et udredningsarbejde om kooperativer.
Så det er sådan set et ganske fredeligt beslutningsforslag, Alternativet har fremsat her.
Og i bund og grund er vi enige i intentionen.
Fra radikal side har vi også arbejdet meget med både andelsejede virksomheder og medarbejderejede virksomheder.
Og nu er det så kooperativer, det hedder her.
Vi har også diskuteret det for nylig i forbindelse med et andet forslag.
Og i bund og grund synes vi, at hvis vi kan få et politisk fokus på det her område og få kigget på, om rammevilkårene er gode nok, og få nogle flere iværksættere og nogle flere virksomheder til at tænke på, at det er en ejerform, vi kunne have gavn af, som vi kunne udvikle, så synes vi, det vil være rigtig godt.
Og derfor kan vi godt støtte beslutningsforslaget.
Jens Joel (S), 2019-05-03:
Tak for det.
Tak til ministeren og tak for debatten.
Til det vil jeg sige, at det er det overhovedet ikke, men hvis jeg skal drage én, kan man sige, konklusion ud af de to forslag til vedtagelse, vi har i dag, et fra regeringen og Dansk Folkeparti og et fra oppositionen, så er det jo, at man i regeringens og Dansk Folkepartis tekst snakker utrolig meget om, hvad vi har gjort, og hvor gode vi er allerede, hvor oppositionens tekst jo klart siger, at der skal skrues op for energieffektiviseringerne, at vi vil have et bindende mål for antallet af grønne biler på vejene i 2030, og at vi vil have konkrete tiltag i landbruget på baggrund af Klimarådets og andre eksperters anbefalinger og sådan noget.
Så hvis ministeren ikke kun skal tale om, hvad han har lavet – nu står vi over for en valgkamp – kan ministeren så ikke sige, hvor det er, han synes der skal skrues op, eller sige, om han støtter de tre steder, vi peger på fra oppositionens side, hvor der i hvert fald skal skrues op?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-05-03:
Det var altså ikke et tilsagn om, at Danmark skulle komme i den her klimamæssige undtagelsestilstand.
Så må vi tage det som en del af valgkampen og en del af de initiativer, der kommer på den anden side af valget.
Jeg vil ikke tale eksporten ned, men jeg synes bare, at vi har et kæmpe eksportpotentiale.
Kan ministeren ikke se, at vi har et problem i, at vi ikke i den situation, som vi står i nu, hvor vi har globale eksportmuligheder, har en eksport, som er markant stigende, med det, som vi kan i Danmark?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-05-03:
Tak for spørgsmålet.
Jeg glæder mig også til på tirsdag og håber jo, at vi når at få endnu en god samtale om Viking Link og andre energipolitiske aspekter.
Regeringen tager klimaudfordringen ganske alvorligt – det skal der ikke herske tvivl om – men jeg noterer mig også med den redegørelse, som FN's klimapanel kom med i sommers, at de helt klart og tydeligt siger, at der er brug for at handle, men at der stadig væk er tid at handle i, og at der stadig væk, hvis man ellers får hele verden med og får gjort en indsats, også er mulighed for at imødegå de alvorlige konsekvenser af klimaforandringen og holde temperaturstigningen på 1,5 grader.
Tak for spørgsmålet.
Nu er det jo sådan, at det er en energipolitisk redegørelse for 2018, vi behandler her i dag, og derfor er det naturligt, at man også i et forslag til vedtagelse forholder sig til det, men jeg har oplevet, at samtlige mine gode kollegaer fra blå blok jo også i dag har peget på, at vi er parate til også at øge ambitionsniveauet.
Jeg tror, at det var Mikkel Dencker fra Dansk Folkeparti, der pegede på villigheden til at kigge på yderligere udbygning af havvind, såfremt prisen kom tilstrækkelig langt ned.
Så jeg oplever, at der i allerhøjeste grad også i blå blok og også i regeringspartierne er en vilje til i hvert fald på klimaområdet at øge ambitionsniveauet.
Med energiaftalen synes jeg at vi har taget et rigtig, rigtig godt og flot afsæt, og jeg synes, at det er naturligt, at vi på en dag som denne glæder os over den meget ambitiøse energiaftale.
Når jeg kigger på eksporten af energiudstyr over en årrække, må jeg jo sige, at den faktisk har været ret stærkt stigende.
Vi er over en 20-årig periode gået fra at have en eksport på 25 mia. kr. til nu at have en eksport i størrelsesordenen 80 mia. kr.
Den går lidt op, og den går lidt ned, men stadig væk med en markant stigende tendens.
Med energiaftalen og i øvrigt sammen med Enhedslisten afsætter vi mellem 150 mio. kr. og 200 mio. kr. til at forstærke eksportindtægten, nej, ikke eksportindtægten, forhåbentlig også den, men eksportindsatsen og dermed muligheden for at synliggøre de grønne løsninger.
Så er det en indsats, vi skal gøre i EU for at få hævet ambitionsniveauet dér og også få hævet ambitionsniveauet i verden.
Det er jo med til at sikre, at vi når i mål.
Jens Joel (S), 2019-05-03:
Vi kan sagtens glæde os over alt det, vi har gjort, vi er bare nødt til også at erkende, at det jo ikke er nok.
Vi kommer jo ikke til at løse problemerne med det, vi har gjort.
Derfor kan man sige, at når nu ministeren ikke vil skrive i et forslag til vedtagelse, eller regeringspartierne ikke skriver, hvad det er, de gerne vil, så kunne man jo frygte, at det er, fordi de helst ikke vil hænges op på det.
I samme ombæring kunne man jo spørge, hvorfor vi ikke i tirsdags kunne stemme om den klimalov, som knap 70.000 borgere har skrevet under på, og hvor de jo egentlig før valget har krav på at vide, at der er et bredt flertal i Folketinget, som tør lægge hånden på kogepladen, tør binde sig til, at vi vil have ambitiøse reduktioner i alle sektorer.
Det undrer mig, at regeringspartierne og ministeren ikke synes, at vi skulle have stemt det hjem i tirsdags.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-05-03:
Tak for spørgsmålet.
Der er rigtig, rigtig mange positive elementer i borgerforslaget.
Det er også baggrunden for, at vi nu har sat et arbejde i gang med henblik på til efteråret at præsentere et nyt forslag til en klimalov.
Det er også derfor, at vi har haft et par borgermøder, og det er også derfor, at vi har taget initiativ til en borgerhøring i efteråret.
Når partierne valgte at bede om yderligere undersøgelser, er det, fordi vi skal have sikkerhed for, at det, vi stemmer for, kan vi også stå inde for, at det både er juridisk og økonomisk holdbart.
Det betyder ikke, at vi ikke er parate til det.
Det kan jo sagtens være, at vi i løbet af de kommende uger får afsluttet det og får kigget på de spørgsmål, der er, og at vi også kan nå inden et folketingsvalg at behandle borgerforslaget her i Folketinget.