runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Paulin (S), 2022-05-11:
Tak for det.
I Danmark har vi brugt vindens kraft i mange hundrede år, og i dag er Danmark verdensførende inden for vindenergi fra vindmøller, som også leverer strøm til det europæiske elnet.
Derfor undrer det her beslutningsforslag fra Nye Borgerlige mig.
For med beslutningsforslaget ønsker Nye Borgerlige tilsyneladende fuldstændig at ignorere Danmarks styrkeposition inden for energi og i stedet gå tilbage til en støvet diskussion, som Folketinget ellers opnåede enighed om i 1985.
Det var en klog beslutning dengang, og det er også en klog beslutning at holde fast i det i dag.
Det er der mange årsager til, bl.a. at atomkraftværker er en dyr energiform.
Den nyeste finske reaktors el kommer formentlig til at koste omkring 95 dollar pr. MWh, og den nyeste engelske reaktors el kommer til at koste omkring 120 dollar pr. MWh.
Atomkraftværkerne ligger dermed i den høje ende, når der sammenlignes med, hvad forbrugerne skal betale for andre og grønnere energikilder.
F.eks. vil det med vores danske vindmøller i Kriegers Flak havmøllepark koste omkring 55 dollar pr. MWh, dvs. under halvdelen af, hvad det koster fra et moderne atomkraftværk.
Nye Borgerlige har oprettet en hjemmeside.
Den hedder www.stopfraas.dk.
Her samler partiet historier fra danskerne om det, der kaldes frås med danskernes penge.
Jeg har dog ikke kunnet finde Nye Borgerliges egne forslag inde på hjemmesiden, og derfor må vi nok forstå, at frås med danskernes penge ikke gælder, når det handler om energipriserne.
For selv om vi befinder os i en tid med stigende energipriser, ønsker Nye Borgerlige at investere i dyr atomkraftstrøm til danskerne.
Det er en af årsagerne til, at det her beslutningsforslag undrer mig.
Hvorfor har Nye Borgerlige kastet deres kærlighed på atomkraft, når det er en markant dyrere energikilde end både vind og sol?
Hvorfor er Nye Borgerlige så forelsket i idéen om at få den her dyre energikilde til Danmark, når vi er verdensmestre i havvind?
Danmark er vidne til forbudt kærlighed, hvor Nye Borgerlige går på kompromis med principper om økonomisk ansvarlighed, fordi de er blevet ulykkeligt forelsket i spaltede urankerner.
Alle ved, at kærlighed kan gøre blind, og det er det, der er tilfældet med det her beslutningsforslag fra Nye Borgerlige.
Klimaet bliver taberen, hvis vi betaler en overpris for vores energi og spilder tid på at bygge atomkraftværker i Danmark.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-05-11:
Tak for ordet.
I Danmark besluttede et flertal i Folketinget i 1985, som vi allerede har hørt, at atomkraft ikke skulle være en del af vores fremtidige energiplanlægning, og derfor har vi ikke nogen atomkraftværker i Danmark.
Ifølge forslagsstillerne blev det samtidig besluttet, at det ikke skal være muligt at finansiere og dermed forske i atomkraft.
Det er faktisk ikke rigtigt.
Det er muligt at forske i f.eks. thoriumbaseret atomkraft i Danmark.
Og netop thoriumbaseret atomkraft følger vi faktisk udviklingen af ganske intensivt, fordi vi siger, at der nok ligger et perspektiv, måske ikke for dansk energiproduktion, men for energiproduktion andre steder i verden.
Atomkraft, vindenergi og solenergi er helt forskellige energiformer, der ikke kan sammenlignes en til en.
Det er vigtigt, at debatten ikke bliver en diskussion om, om vi er for eller imod atomkraft.
Der er mange aspekter, der skal medregnes, når vi politisk vælger en energiform – aftryk på natur og miljø, på mennesker, forsyningssikkerhed og prisstabilitet.
Når atomkraft ikke er en særlig god løsning i Danmark , skyldes det, at vi er kommet langt med udviklingen af vedvarende energikilder i Danmark.
Vi har valgt at satse på en anden energiform.
Så selv om Venstre anerkender taksonomien om atomkraft, har vi fundet billigere alternativer, der kan konkurrere på prisen, hvilket den forrige ordfører også nævnte.
Vi har også en anden problemstilling med atomkraft, og det er, at vi ikke har kunnet finde lagringsplads til restaffald, end ikke restaffaldet fra Risø.
Og det er sådan, at hvis man etablerer et atomkraftværk, skal man efter de internationale aftaler selv kunne håndtere sit affald.
Og der må vi sige, at vi har haft en udfordring i Danmark.
I 1985 valgte vi at sige nej til atomkraft.
I stedet for har vi søgt og fundet energiløsninger, der fungerer i Danmark.
I dag er vedvarende energi både praktisk implementerbart og også omkostningseffektivt, og vi er på vej til at blive selvforsynende.
Danmark er blandt verdens største og mest fremgangsrige vindmølleindustrier.
Jeg mener, at det er bedre at fokusere på den grønne omstilling og at udvikle opbevaringsmuligheder for grøn strøm end at satse på en helt ny energiproduktion, som kan være fin nok i andre lande, men som vi ikke har erfaring med.
På verdensplan udgør kernekraft ca. 15 pct. af den samlede energiforsyning, og mange lande får deres energiforbrug dækket af atomkraftværker.
Og selv om vi i Danmark ikke har atomkraftværker, udveksler vi energi på tværs af lande, så noget af den energi, der kommer fra Tyskland og Sverige, må logisk set stamme fra atomkraftværker.
Og det anerkender vi aktuelt er en del af den danske energiforsyning.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget om at indføre atomkraft som den kendte måde at lave atomkraft på.
Det kan vi ikke aktuelt støtte.
Og vi har ikke på forhånd afvist, at det kan blive et perspektiv på sigt, hvis der ikke er affaldsproblemer, som vi kender dem fra de traditionelle værker.
Tak for ordet.
Dan Jørgensen (S), 2022-05-11:
I forhold til behovet for at udfase russisk gas vil jeg sige, at det i hvert fald er en dårlig idé at satse på atomkraft.
I Finland er reaktor 3 på Olkiluotoanlægget forsinket med 12 år, det er bare forsinkelsen.
I England har Hinkley Point C-anlægget været undervejs siden 2010, og det er først færdigt i 2026.
Så hvis man skal gøre noget hurtigt på grund af Putin, så er det i hvert fald ikke atomkraft.
Dertil kommer alle de ting, jeg i min tale sagde, om, hvorfor jeg ikke mener, at det er bæredygtigt.
Derfor kan jeg mildest talt heller ikke forstå – jeg ved faktisk ikke, hvor Konservative ligger i det spørgsmål – at Venstre har støttet, at atomkraft kan karakteriseres som grøn energi i EU.
Det forstår jeg ikke.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2022-05-11:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne.
Vi er imod at begynde at bruge aftomkraft i dansk energiplanlægning.
Vi er for en energiplanlægning, som foregår, som det også sker nu, hvor vi prøver at basere et samlet energisystem, der kan levere industrielle mængder af energi, på vedvarende energi.
Jeg er meget stolt af den måde, vi gør det på i Danmark, hvor vi altså gennem en målrettet satsning over mange år i vores energiplanlægning i forhold til vindkraft har udviklet denne teknologi, som nu bidrager til hele verdens grønne omstilling.
Jeg er meget stolt af den måde, vi har vores varmeplanlægning på, hvor vi har en så høj procentdel af fjernvarme og kollektive løsninger, der i stigende grad baserer sig på grøn energi, og at vi har klaret os væsentligt bedre igennem gaskrisen end alle de andre europæiske lande, som vi bor dør om dør med.
Det er et godt eksempel på, at den her langsigtede satsning på noget grønt også har vist sig at være meget sikker mod kriser udefra.
Og det samme gælder selvfølgelig også den vindenergi, vi har.
Når jeg kigger på de næste skridt, vi inden for kort tid skal tage i den danske energiplanlægning, drejer det sig om en massiv yderligere udbygning af vindkapaciteten, en massiv udbygning af produktionen af ptx-brændstoffer fra elektricitet, hvor vi så simpelt hen gemmer elektriciteten i form af flydende brændsler; det starter med brint, og så kan det bygges op.
Vi kan kombinere det med CO 2 , der er indsamlet fra vores biogasanlæg, som i øvrigt også er en ting, som vi har i Danmark i den største størrelse i verden lige nu.
Vi er de eneste, der for alvor har fået et gennembrud i at lave gas af landbrugsaffald i en grad, så det kan bruges i industrielle mængder.
Når man i det hele taget ser ud over det danske energisystem, har vi taget gennembrud på gennembrud, og vi har en ambition, der nærmest er lammende, når folk ser det fra udlandet, i forhold til hvor langt vi er kommet, hvor dygtigt vi har gjort det, og hvor store perspektivet der er i det.
Det vil sige, at vi har en energiplanlægning, som jeg synes er modig og inspirerende og bidrager til meget voldsomme erhvervsudviklingsfænomener hen over Danmark.
Så kommer Nye Borgerlige så her med forslaget, hvor man spørger: Skulle vi så ikke hellere begynde at basere vores energiplanlægning på atomkraft?
Nej, det synes jeg ikke, for vi har et positivt scenarie, vi gerne vil forfølge, og fordi der er så mange andre lande, der laver atomkraft.
Det er jo ikke et område, hvor vi kan få en styrkeposition, når vi siden 1985 ikke har satset på det.
Det er ikke en styrkeposition i Danmark.
Derimod har vi enorme styrkepositioner på kryds og tværs af vores energisystem i det vedvarende.
Det er selvfølgelig der, vi fra Radikales side ønsker at fastholde fokus og udbygge det og endda komme endnu længere.
Så for os bliver det bare et blankt nej tak til forslaget her.
Anne Paulin (S), 2022-05-11:
Tak for det.
For det første er det jo ikke rigtigt, at der er et forbud mod at forske inden for det her felt i Danmark.
For ordføreren lægger ud med at sige, at forslaget ikke nødvendigvis betyder, at der skal være atomkraft i Danmark.
Samtidig skriver Nye Borgerlige på deres hjemmeside: Atomkraft er i dag fremtidens grønneste og sikreste bud på dansk energi.
Så kan vi ikke bare lige blive helt sikre på, hvad det egentlig er, Nye Borgerlige mener?
Skal vi, eller skal vi ikke i gang med at planlægge et atomkraftværk i Danmark?
Peter Seier Christensen (NB), 2022-05-11:
Nu siger jeg heller ikke, at der er et forbud mod forskning i det.
Jeg siger jo, at der er et de facto-forbud, for efter den omtalte beslutning blev truffet, har der ikke været særlig meget forskning inden for området i Danmark.
Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt vi skal have et atomkraftværk i Danmark, vil jeg sige: Det her forslag drejer sig primært om, at vi kan få sat gang i forskningen.
Om vi skal have et atomkraftværk i Danmark, skal vurderes på lige fod med alle andre energiformer med hensyn til pris, sikkerhed, og hvordan det passer ind i energiforsyningssystemerne osv.
Anne Paulin (S), 2022-05-11:
Det var et lidt uklart svar, og jeg tror heller ikke, at andre hæfter sig så meget ved forskellen på et de facto-forbud og et egentligt forbud.
Lad mig så spørge ordføreren ind til noget andet: Anerkender ordføreren det, som er bredt anerkendt rigtig mange steder og vurderet af mange internationale organisationer, eksempelvis IEA, nemlig at vindenergi og solenergi er markant billigere end atomkraft?
Peter Seier Christensen (NB), 2022-05-11:
Men man kan ikke sammenligne el fra vindenergi og solenergi direkte med el fra kernekraft, for forskellen er, at el fra vindenergi produceres, når vinden blæser, og el fra solenergi produceres, når solen skinner, hvorimod kernekraft kan producere, når vi har brug for det.
Så man kan ikke basere et energisystem udelukkende på sol- og vindenergi.
Man er nødt til at have en back up-kapacitet, og der er ikke særlig mange muligheder at vælge imellem.
Der er fossile brændsler, som man har brugt tidligere, der er kernekraft, og så er der vandkraft de steder, hvor der er mulighed for det.
Signe Munk (SF), 2022-05-11:
Aktuelt er der jo forhandlinger i Klima- og Energiministeriet om fremtidens energiinvesteringer, og jeg vil bare høre, om Nye Borgerlige er mødt op til et eneste forhandlingsmøde for netop at fremme ønsket om at få et atomkraftværk i Danmark.
Peter Seier Christensen (NB), 2022-05-11:
Nej, det har vi ikke spillet ud med.
Det kan jo ikke løses med at bygge et atomkraftværk.
Dan Jørgensen (S), 2022-05-11:
Jo, det sagde jeg vel også i min tale.
Altså, hvis jeg ikke sagde det tydeligt nok, gentager jeg da gerne, at det er der spændende perspektiver i.
Det er bare ikke det samme som at sige, at man skal støtte det her forslag, for det her forslag går ud på noget andet.
Som Seaborg, den virksomhed, som der refereres til, skrev i et debatindlæg i Altinget for nylig: »Lad os stoppe med at spilde tiden på at snakke om atomkraft i Danmark.
Det er altså den virksomhed, som der refereres til her er ved at udvikle den nye teknologi, der selv siger, at det nok ikke lige er i Danmark, vi skal bruge det.
Så det tror jeg måske vi er enige om.
René Christensen (DF), 2022-05-11:
Tak for det.
Det er jo et beslutningsforslag, som jeg synes har to sider, for som man kan læse, er det, vi sådan set skal stemme om, et forslag til folketingsbeslutning om, at offentlig energiplanlægning tilrettelægges ud fra, at atomkraft kan anvendes.
der, hvor vi er i DF, synes vi, at vi i Danmark skal bruge flere kræfter på at forske, altså sige, at atomkraft jo findes, og skal vi sådan afskære os nogle muligheder i forhold til fremtiden?
Kan vi få noget mere sikkert?
Ja, det kan vi.
Det er nok for tidligt at sige, at det vil vi.
Men der er ingen tvivl om, at vi helt klart mener, at atomkraft ikke er noget, man totalt skal afskrive.
Det er ikke det samme som at sige, at man vil gå i gang med at bruge det i energiforsyningen.
Der er heller ingen tvivl om, at når vi kommer til at kigge på sådan noget som skibsfart i fremtiden, vil vi kigge på, om der er en mulighed for at få den grønne omstilling til at fungere i forhold til det.
Vi ved jo, når man kigger i forhold til forsvar og krigsmateriel, at der i dag ikke findes en ubåd, uden at den selvfølgelig er drevet af atomkraft.
Og hvorfor så det?
Det er, fordi det er lydløst, så det er jo et produkt, som bliver brugt rigtig mange steder.
Derfor mener vi, at vi som et innovativt land, et land, som også har en historie i forhold til atomkraft, selvfølgelig også har et behov for at skrue op for forskningsdelen, for så kan vi jo på et senere tidspunkt, også i forhold til det, vi skal stemme om her, træffe den her beslutning: Er det så noget, vi vil bruge, eller er det ikke noget, vi vil bruge?
Derfor kan man sige, at det er lige før, vi sådan skal have beslutningsforslaget måske en gang til, men bare med en anden minister – i stedet for energiministeren så med forskningsministeren – i forhold til at skrue op for mulighederne for at forske mere i den her energikilde i Danmark.
Så vi er ret positive over for forslaget.
Vi er ikke klar til at sige, at det skal anvendes, men vi er sådan set klar til i forbindelse med udvalgsarbejdet at se, om man ikke kunne lave en beretning, som egentlig også er sådan lidt skarp på, at det her er noget, vi skal arbejde med i Danmark, og det bør vi også arbejde med i Danmark.
Så der er positive takter, men som det står her i forhold til det, vi skal stemme om, har vi svært ved det, men jeg håber virkelig, at vi kan få landet noget fornuftigt i udvalgsarbejdet.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-11:
Nu tager jeg min gamle forskningsordførerkasket på.
Jo, og jeg har også været ude på DTU, hvor jeg har mødt forskere, der har informeret mig omkring hele affaldsproblematikken og om, hvor langt de var nået
Det er noget, der har rykket sig meget hurtigt, så vi har noget kapacitet; men slet ikke så meget, som man har bygget op i nogle af de andre lande, hvor de har a-kraft i forvejen.
Men man kan, ja.
Anne Paulin (S), 2022-05-11:
Tak for det.
Så får jeg også bare lige lyst til at spørge ordføreren – afledt af den diskussion, som der var før, omkring forskning, og om det er muligt at forske i kernekraft i Danmark i dag: Er ordføreren ikke enig i, at det er der sådan set ikke noget der står i vejen for at man kan gøre?
Der er forskningsfrihed, og man kan disponere basismidler osv. på universiteterne til at forske inden for det her.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-11:
Tak for ordet.
Det haster selvfølgelig med at gøre os fri af russisk gas, både for Danmark og for hele Europa, og det er en proces, som vi er i fuld gang med, f.eks. også ved overordnet hjælp fra EU's RePowerplan.
Udfasning forventes allerede foretaget med 65 pct. ved udgangen af dette år.
Det går hurtigere, end vi selv havde troet.
Det er desværre nok et scenarie på 2 grader, vi ser ind i.
Vi har talt klima de sidste 3 år, det har vi gjort i Danmark, det gør man i verden, men desværre har det ikke hjulpet så meget, for CO 2 -udslippet er steget med 6 pct. Så energiplanlægning er bestemt noget, som Det Konservative Folkeparti har en stor interesse i.
Vi kan godt sige ja til, at man generelt støtter forskning, men vi kan ikke bakke op om forslaget som helhed og om, at a-kraft skal ind i dansk energiplanlægning.
Vi er åbne over for forskning i a-kraft, fordi vi synes, at man skal være teknologineutral.
Tingene sker hurtigt.
Der er nævnt en dansk virksomhed her flere gange, som jeg tror vi alle er imponeret over, altså hvad de får udviklet med fjerdegenerations-a-kraft, og der er jo mange lande rundtom i verden, som har behov for at komme op i gear både økonomisk, men sandelig også med den grønne omstilling, og energi er jo en forudsætning for også at have økonomisk udvikling.
Det er jo ikke alle lande, der har den helt fordelagtige position som Danmark, hvor vi har stor og rigelig adgang til mængder og muligheder for grønne energikilder, gas, geotermi, fjernvarme, elektrificering gennem sol og vind på vand og på land.
Det er jo også både professor i energiplanlægning Brian Vad Mathiesen, ingeniører og andre, der mener, at vi udmærket kan komme i mål med vores CO 2 -reduktion og sikre forsyning gennem mere udbygning af VE af de forskellige kilder.
Men a-kraft-energiplanlægning siger vi nej tak til, og det gør vi, fordi vi dels har de grønne løsninger, og vi vil ikke have a-kraft på dansk jord nu.
Det er også meget store investeringsprojekter, de vil slet ikke nå at kunne stå klar på dansk jord, hvis de også skal kunne bidrage til en 2030-målsætning, så der siger vi nej tak.
I tredjelande kan vi være åbne over for at det kan give mening.
Der er lande med meget høj befolkningstilvækst, som ikke har den fordelagtige position, som Danmark har, med så rigelig adgang til VE, og her kan man måske med god grund bruge fjerdegenerations-a-kraft i fremtiden.
Det er også derfor, at vi vil åbne, for vi vil ikke her fra dansk, fra konservativ side bremse andre i at kunne have en stabil energiforsyning i fremtiden.
Men energiplanlægningen vil jeg lige knytte et par ord til, når jeg nu står her, for det er noget, der optager os meget i Det Konservative Folkeparti, altså strategisk energiplanlægning.
Vi har jo flere gange sagt, at vi mangler en plan for vedvarende energi.
Hvor skal det placeres?
Hvordan skal det produceres?
Det har vi stillet forslag om tidligere, og det vil vi blive ved med at skubbe på for, og vi ser frem til, at vi forhåbentlig får nogle forhandlinger om det inden sommerferien.
Peter Seier Christensen (NB), 2022-05-11:
Tak for ordførertalen.
Jeg kan forstå, at Konservative kan se det fornuftige i at forske i atomkraft.
Altså, det forslag, vi har lagt frem her, er jo netop rettet mod, at vi skal kunne forske i atomkraft, men det bliver bremset af den beslutning, som blev taget tilbage i 1980'erne.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-11:
Vi er åbne over for fri forskning, vi er også åbne over for, at der bliver mulighed for at få private investorer til forskning, og vi har også været åbne over for, at man i en EU-sammenhæng kan forske i a-kraft.
Det er også derfor, vi har bakket op om det og også den taksonomi, der ligger nu og her.
Peter Seier Christensen (NB), 2022-05-11:
Men mener ordføreren så også, at der skal være øget offentlig forskning i Danmark?
Er det noget, ordføreren vil støtte, hvis det kan lade sig gøre?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-11:
Det er klart noget, vi skal drøfte.
Vi har ikke den forskningskapacitet herhjemme nu, som vi hører, og det er også derfor, man placerer og også vil lave anlæg andre steder rundtomkring i verden, hvor man har den forskningskapacitet.
Det er ikke noget, vi har en tradition for, så spørgsmålet er, om det overhovedet giver mening at opbygge en forskningskapacitet, vi ikke har brug for for dansk anvendelse.
Det vil vi nok så meget tvivl om.
Men generelt er vi åbne over for, hvis andre lande, hvor man vil, kan forske i a-kraft, men at begynde at bygge ny forskningskapacitet op på noget, vi ikke skal bruge i Danmark, vil vi nok sætte et stort spørgsmålstegn ved.
Så generelt er vi jo imod forslaget.
Anne Paulin (S), 2022-05-11:
Tak for det.
Nu fik vi at vide, at Det Konservative Folkeparti også støtter op omkring det her forslag om EU's taksonomi, hvor man sidestiller den vedvarende energi fra sol og vind med atomkraft i forhold til at se på det som bæredygtigt.
Men mener Det Konservative Folkeparti, at de her to former for energi – altså de vedvarende energikilder på den ene side og atomkraft på den anden side – virkelig er lige grønne og lige bæredygtige?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-11:
Nej, man kan jo ikke sige, at de er fuldstændig lige så grønne som vindenergi.
Der er også et kæmpe aftryk fra vindmøller.
Vi har jo set vindmøllegrave og hørt om, hvordan de produceres – og nu taler jeg ikke om Danmark.
Og vi har det også i forhold til batterier.
Der er noget alle steder.
Det, vi ser med f.eks. Seaborg, er jo, at de har været i stand til at placere deres affald i en 14-fodscontainer – det kan lukkes inde.
Der er på den måde ikke relativt meget affald i forhold til den energi, der produceres.
Thomas Jensen (S), 2022-05-11:
Der er en uskik, der er ved at brede sig her på det transportpolitiske område, nemlig at man sådan kan pick and choose i de aftaler, vi laver.
Vi har lige for nuværende også spørgsmålet omkring brugerbetaling på Storebæltsbroen, hvor der også er et parti, som tror, at de kan være med i en aftale, der bliver finansieret af brugerbetaling på Storebæltsbroen, og så vil man samtidig stå udenfor.
Altså, man har stemt for fra Konservatives side.
Man må lægge hånden på kogepladen, hvis man vil være med til at beslutte det her.
Og ja, i forhold til det, vi taler om i dag, tror jeg, at vi taler lidt forbi hinanden.
Jeg vil henvise til, at i det, som transportministeren redegjorde for var reglerne, er der jo faktisk en hjemmel i den her lov om letbanen i Ring 3 til, at der kan gives sådan en kompensation.
Så som jeg sagde i min ordførertale, synes jeg, at man med forslaget sparker en åben dør ind.
Peter Juel-Jensen (V), 2022-05-11:
Tak for det, formand.
Med dette beslutningsforslag foreslås det, at loven ændres således, at der gives hjemmel til, at staten kan udbetale erstatninger til naboer, der udsættes for voldsomme støjgener ved offentlige byggerier, herunder f.eks. naboer til letbanebyggeriet i Københavns omegn.
Det foreslås også, at regeringen pålægges, inden et sådant lovforslag fremsættes, at fremlægge og drøfte forskellige modeller til erstatning med Folketinget og herunder oplyse, hvor meget hver model vil koste, så Folketinget kan tage stilling til omkostninger og ikke mindst finansiering.
Det er vigtigt, at vores infrastruktur udvides og vedligeholdes, og dette medfører naturligvis, at der til tider skal bygges – og ja, byggeri kan larme, og ja, det kan være generende, men det er nødvendigt for at sikre den fornødne infrastruktur til gavn for os alle.
Der kan ikke herske tvivl om, at letbanebyggeriet, som startede i 2018, udsætter borgere, hvis bolig ligger tæt på byggeriet, for støjgener, og derfor kan jeg sagtens forstå den utilfredshed, som borgerne i de otte kommuner, som den 28 km lange letbane skal løbe igennem, må føle.
Vi kan forstå på et oversendt notat fra Transportministeriet, at der allerede eksisterer en hjemmel, hvor ministeren kan fastsætte regler for kompensation, som følge af at der måtte støjes højere og udføres aften- og natarbejde.
Dette ændrer dog ikke ved, at vi i Venstre ser positivt på, at der kigges på mulige modeller for at kompensere de berørte borgere.
De bedste beslutninger træffes nu engang på et oplyst grundlag, og derfor støtter vi op om Det Konservative Folkepartis forslag om, at vi får lagt de forskellige modeller til finansiering frem, herunder også, hvordan omkostninger og finansiering af sådanne modeller vil tage sig ud.
På den baggrund kan vi jo tage den bedst mulige beslutning.
Vi håber derfor, at beslutningsforslaget nyder den fornødne støtte, så vi kan få drøftet mulighederne for at hjælpe disse generede borgere.
Venstre støtter forslaget.