runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-04:
Nej, det er det ikke.
Altså, I ævler løs om ret og pligt og om, at man skal tage et job, og så beskriver i, hvordan systemet allerede er i dag, men det er et system, som ikke har løst udfordringen med ledige akademikere, der er for fine til at tage bestemte typer arbejde.
Men I vil så heller ikke følge vores løsning af en eller anden grund.
Nu ved jeg jo, at hr. Leif Lahn Jensen har en baggrund som havnearbejder.
Det har jeg stor respekt for, og jeg vil egentlig bare spørge ind til sådan rimelighedsspørgsmålet i, at lad os sige bryggeriarbejderen Arne eller tømreren Lars eller havnearbejderen Leif skal betale en af verdens højeste skatter for, at folk, der har læst spatial designs and society og billedkunst og europæisk etnologi – for at nævne nogle af de uddannelser med højeste dimittendledighed – skal have indkomstfremgang ved ikke at komme i job efter endt uddannelse.
Er det rimeligt over for folk, der går på arbejde?
Leif Lahn Jensen (S), 2020-02-04:
Jamen det, jeg prøver på, er sådan set bare at finde ud af, om Venstre egentlig har nogen politik på det her område.
Når en ordfører stiller sig op og er ordfører for et parti, er det da også rimeligt at forvente det, uden at ordføreren bliver lidt halvsur og synes, at det er for meget.
Jeg synes da, at det er vigtigt, at folk, der sidder derude og lytter til det her, har en fornemmelse af, at Venstre mener noget.
Hvad vil Venstre gerne på det område?
For man satte sig jo heller ikke mål, da man var i regering.
Jeg synes da, det er dejligt, at Venstre gerne vil noget.
Det tager vi da sikkert godt imod, men det kunne da også være dejligt at høre fra talerstolen, også for vælgerne derude, om det bare er noget, Venstre siger, eller om de har en holdning, om de har en politik?
Morten Dahlin (V), 2020-02-04:
Her har vi så et eksempel på noget af det, jeg tror ekstremt mange danskere, der ser på politik udefra, er rigtig trætte af.
Jeg går på talerstolen og siger, at vi er klar, at vi glæder os, at vi gerne vil se, hvad der ligger i partnerskabet, at vi er med, og at I bare skal indkalde os, og så dukker vi op.
Det synes jeg egentlig er lidt ærgerligt.
Jeg synes, det er lidt polemisk, når jeg nu står her og siger, at vi gerne vil samarbejde med regeringen om at finde nogle løsninger.
Er det godt nok, eller kan vi gøre noget, så a-kasserne og jobcentrene motiverer dem til at søge bredere geografisk?
Det er et af de elementer, man skal kunne kigge på, for jeg synes ikke, at 38 minutter væk fra København lyder vanvittig ambitiøst.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-02-04:
Nu skal jeg fortælle hr. Alex Vanopslagh noget, som jeg ikke tror hr. Alex Vanopslagh ved.
Mange af de mennesker har jeg rent faktisk arbejdet sammen med i en halv menneskealder.
De har det faktisk okay med, at de arbejder og betaler skat, for at andre kan få sig en uddannelse gratis og for at andre kan få su, hvis de uddannede mennesker samtidig synes, det er o.k., at de kan trække sig tilbage tidligere, fordi de er nedslidte – så synes de, det er rimeligt.
Men det synes mange andre, bl.a. ordføreren, ikke.
Så jo, der er en rimelighed i det – og jeg har selv som ung været med til at arbejde og betale skat til de her mennesker – hvis de mennesker, der selvfølgelig har haft en lang uddannelse, også er med til at give folk, der er nedslidte, en tidligere tilbagetrækning.
Det er rimeligt, og det er fair.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-04:
Tak for det.
Og tak til hr. Morten Dahlin for en glimrende ordførertale.
Det er lige før, jeg vil låne den, for der var tale om ene argumenter for at stemme for vores beslutningsforslag og ikke nogen for at stemme imod det.
Men jeg kan forstå, at der er sådan en naiv forhåbning om, at regeringen lige pludselig vil trække i arbejdstøjet på det her område og gøre noget ved det.
Jeg skal bare lige være sikker på at forstå Venstres position: Vil det sige, at hvis regeringen ikke får løst det her problem, vil man være mere positivt indstillet over for vores forslag?
Det er det ene.
Det andet spørgsmål vil være: Hvorfor vente på en fodslæbende regering, når vi kan løse det i dag?
Morten Dahlin (V), 2020-02-04:
Jamen det kan godt være, at jeg er naiv, og det kan skyldes, at jeg er ny på Christiansborg.
For der er jo ikke noget i beskæftigelsesministerens hidtidige tilgang, der burde gøre mig optimistisk, i forhold til at han ønsker at styrke beskæftigelsen.
Men jeg er nu alligevel overbevist om, at man som socialdemokrat godt kan se et problem i, at vi nu bruger 3,5 mia. kr. på at udbetale dagpenge til ledige dimittender, når man kunne bruge de penge på så mange andre ting: styrke kernevelfærden, øge kvaliteten i uddannelsessektoren, skubbe på den grønne omstilling.
Derfor er jeg så optimistisk omkring det, at jeg er overbevist om, at vi kan finde sammen bredt hen over midten, sammen med beskæftigelsesministeren, om at løse nogle af de her udfordringer.
Det var også derfor, at jeg valgte før at spørge beskæftigelsesministeren ind til det her partnerskab, og med alle de forventninger, ministeren har talt op til det her partnerskab, så kan vi godt nok glæde os som små børn til juleaften til at se det partnerskab – og det vil jeg så gøre.
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-04:
Tak for det, formand.
Jamen det kan da være bekymrende at høre på Venstres ordfører i den her forbindelse, for nu har vi jo en aftale på dagpengeområdet, som Venstre i sin tid stod i spidsen for med hr. Claus Hjort Frederiksen som minister.
Før det seneste valg her var det jo hr. Troels Lund Poulsen, der var beskæftigelsesminister, og jeg kunne da godt savne lidt, at hr. Morten Dahlin havde været herinde på det tidspunkt, for det er anderledes toner, der er nu, end der var under den tidligere Venstreledede regering, som i den her forbindelse var VLAK-regeringen med Venstre, Liberal Alliance og De Konservative.
Dengang blev der selvfølgelig også indgået aftaler om, hvordan man skulle sikre, at folk kom i job.
Er det sådan, at hr. Morten Dahlin mener, at man simpelt hen skal afskaffe dimittendsatsen og ikke tage hensyn til de aftaler, som Venstre selv har været med til at indgå, men bare sige, at det med dimittenderne er noget, der skal ændres på her og nu?
Det har den nuværende socialdemokratiske regering ikke nogen løsning på, men det havde den tidligere Venstreledede regering heller ikke.
Morten Dahlin (V), 2020-02-04:
Tak til hr. Bent Bøgsted for spørgsmålet.
Til det kan jeg svare klart nej.
Vi står selvfølgelig på mål for de aftaler, vi har lavet.
Det var også derfor, vi gik til forhandlinger om at forlænge den traineeordning, som der jo også tidligere har været fokus på, og som altid har været et hjertebarn for Venstre, og som vi mener er en del af løsningen på det her.
Og det kom heldigvis med i den fælles aftale, som ministeren jo også fremhævede.
Det er vi glade for, og det er vi stolte over i Venstre.
Vi stemmer nej til det her beslutningsforslag, og hvis det ikke fremgik tydeligt, skal jeg beklage det over for hr. Bent Bøgsted.
Og vi i Venstre står selvfølgelig altid på mål for de aftaler, vi har lavet.
Men jeg vil gerne understrege, at vi jo meget hellere havde set, at dimittendledigheden var faldet, end at dimittendledigheden er steget, for så kunne vi bruge penge på en masse gode ting.
Og jeg er sikker på, at Venstre og Dansk Folkeparti kunne komme med utrolig mange kreative idéer til, hvor man kunne bruge alle de her dejlig mange penge.
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-04:
Jamen altså, vi kan hurtigt blive enige om, at vi alle sammen helst så, at dimittendledigheden faldt, men vi skal jo lige have en hel del af de ordninger, som vi i fællesskab har været med til at lave, til at virke
Der er jo en del, der er trådt i kraft her pr. 1. januar.
Men jeg går ud fra, at Venstre ligesom Dansk Folkeparti holder øje med a-kassernes indsats over for de ledige.
Nu er Magistrenes A-kasse jo med i den aktuelle forsøgsordning, men det ligger også klart, at andre, f.eks. Akademikernes A-kasse, kan gøre den samme indsats for at hjælpe de ledige med at komme ud på arbejdsmarkedet.
Hvis ikke de gør indsatsen, har vi jo en anden situation, hvor vi skal se anderledes på dimittendledigheden.
Det går jeg ud fra at vi kan være enige om.
Morten Dahlin (V), 2020-02-04:
Jamen det er vi fuldstændig enige om.
Jeg er helt enig med hr. Bent Bøgsted i, at nu, hvor man har lavet den forsøgsordning, skal vi selvfølgelig holde skarpt øje med, om det virker.
Jeg tror også, a-kasserne har en stor interesse i at få det til at virke, for nu har de fået noget af det, de har efterspurgt, nemlig lov til at arbejde med områderne.
Og så håber jeg da også, de gør en god indsats for få det til at du.
Der er også en masse andre ting, vi skal holde øje med, f.eks. den dimensioneringsaftale, der blev lavet, og som først går ordentligt i gang lige om lidt, fordi det jo tager nogle år at komme igennem en uddannelse.
Der holder vi også øje, og det gør vi meget gerne sammen med Dansk Folkeparti.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-02-04:
Nu spørger ordføreren selvfølgelig ind til, hvad regeringen vil.
Det er jo ganske naturligt.
Men nu er ordføreren jo på talerstolen for Venstre, og derfor vil jeg gerne høre, hvad Venstre foreslår for at få flere dimittender i gang.
Jeg vil egentlig meget gerne høre, hvad Venstre tænker om det, for da Venstre var i regering, gjorde de jo stort set ikke noget.
Det eneste, de gjorde, var sådan set at forlænge den traineeordning, som SF fik indført, da de var i regering.
Nu siger ordføreren, at Venstre står som en frisk væddeløbshest, men da man var i regering, var man så en træt gammel travhest, der havde svært ved at komme i løb – eller hvad?
For der skete jo ingenting.
Trine Bramsen (S), 2020-02-04:
Det, som fru Pernille Vermund spørger om, er, om man er erstatningspligtig.
I og med at det ikke er den juridiske vurdering, at man er erstatningspligtig, kan man jo ikke bare besluttet sig for, at man vil give erstatning til borgerne.
Det er jo derfor, at et politisk flertal ud fra en politisk vurdering har ønsket at lave en aftale, hvor man så også, i hvert fald hvad angår hovedparten af borgerne – det er vurderingen – går længere, end hvis man havde søgt om erstatning for den yderligere støj, som man bliver udsat for.
Eva Flyvholm (EL), 2020-02-04:
Som forsvarsministeren sikkert også godt ved, har vi jo fra Enhedslistens side en meget grundig løsning på det støjproblem, og den handler om slet ikke at anskaffe sig de kampfly og bruge pengene på det.
I forhold til de partier, der har lavet aftalen, vil jeg sige, at vi jo også har haft besøg af naboerne i området, og der kan vi se, at de ikke er helt glade ved, at der er den her skarpe skelnen mellem den røde zone og den gule zone.
For det er jo godt, at der bliver den mulighed for at få opkøbt husene i den røde zone, men bor du lige udenfor i gul zone, står man jo i en sværere situation.
For jeg tænker, at det selvfølgelig kan lade sig gøre at lave noget, der graduerer det lidt mere, hvis man gerne vil.
Trine Bramsen (S), 2020-02-04:
Først vil jeg sige, at det jo er endt med, at det er en meget stor model for støjkompensation, og den er vokset markant.
Det skyldes jo ikke mindst, at Enhedslisten satte fokus på de støjudfordringer, der er forbundet med anskaffelsen af F 35.
Jeg synes sådan set, at det tjener Enhedslisten til ære at have sat fokus på det
En generel betragtning er, at jeg tror, at det, uanset hvor man sætter en grænse, når der er nogle borgere, som skal have penge, vil være rigtig ærgerligt for dem, der bor lige på den anden side.
De vil synes, at man lige burde tage dem med, og så kan man blive ved med at flytte grænsen.
Der tager man udgangspunkt i, hvad det konkret er for en bolig, man bor i, hvor stor støjbelastningen er dér, og hvad der skal til af støjisolering for at nedbringe den her støj.
Én ting er at få kolde kontanter i hånden, og det tror jeg der sikkert er mange der ønsker sig, men udgangspunktet her er jo, at borgerne, der bor i området, gerne skulle blive boende, men skal kunne bo der trods den øgede støj.
Eva Flyvholm (EL), 2020-02-04:
Jeg vil sige, at jeg også synes, der er sket rigtig meget, siden Venstres tidligere forsvarsordfører Peter Christensen ikke engang ville anerkende, at der skulle gives midler til støjreduktion.
Der ser jeg, at forligskredspartierne og også den nuværende regering har rykket sig så meget, at man nu kommer med det.
Jeg synes stadig væk, at der er problemet med den der trækken af stregen.
Når man kun trækker én streg, og når der er rød og gul zone, er der det svære problem med, om man kan blive købt ud, eller man ikke kan.
Husene ligger jo meget tæt i det, man kalder orange zone dernede, altså lige på grænsen.
Der synes jeg altså stadig væk, at det ville være fornuftigt, hvis partierne kunne se på noget, der jævnede det mere ud.
Det her forslag kunne jo også være en tilgang til det.
Er det noget, ministeren kan tage lidt fat på på en eller anden måde?
Pernille Vermund (NB), 2020-02-04:
Undskyld, men det, ministeren står og siger, er simpelt hen helt sort.
Det er os her i Folketinget, der vedtager lovgivningen
, så hvis ikke der i lovgivningen er mulighed for, at man kan få kompensation, så er det jo os, der har ansvaret for at lave et tillæg til aftalen eller ændre aftalen.
Den aftale, der ligger nu, er politisk vedtaget.
Det er jo også det, ministeren siger som begrundelse for, at man ikke kan agere anderledes.
Derfor siger Nye Borgerlige: Lad os nu sørge for, at vi laver et politisk tillæg til den her aftale, som giver mulighed for, at de mennesker, som i dag ligger i randzonen, altså i gul zone, får mulighed for at få en uvildig vurdering.
Jan Johansen (S), 2020-02-04:
Debatten om Danmarks indkøb og placering af nye kampfly er en vigtig debat, så vi siger tak til Nye Borgerlige for med det her beslutningsforslag at sætte fokus på det.
Debatten handler på den ene side om Danmarks sikkerhed.
Det er baggrunden for, at vi har kampfly i Danmark.
Vi ønsker at deltage aktivt i verdens brændpunkter, og så skal vi sikre en suverænitetshåndhævelse, når fremmede magter krænker vores luftterritorium.
På den anden side handler debatten også om, at det danske forsvar skal være en god nabo.
Ved købet og placeringen af F-35-flyene tager vi hånd om begge dele, både vores sikkerhed og det gode naboskab.
Placeringen af de nye F-35-fly, som er en af Danmarks største investeringer nogen sinde, sker på baggrund af et bredt politisk flertal og ikke mindst på grund af et ønske fra Haderslev Kommune, som med placeringen sikrer sig 1.000 statslige arbejdspladser lokalt.
For Socialdemokratiet er det nemlig vigtigt, at forsvaret er gode naboer, og derfor har vi arbejdet på at finde en fair model, som er rimelig over for naboerne og for resten af samfundet.
Med en bred aftale gives der derfor et samlet beløb på 250 mio. kr. til kompensation til 1.600 naboer og til støjsikring.
Det er faktisk ti gange mere end det, den tidligere regering lagde op til.
Vælger man støjisolering, er der netop, som ministeren var inde på, ikke noget økonomisk loft for den enkelte bolig.
Så man har faktisk tid til at prøve at vurdere sin egen bolig med hensyn til støjen, når de nye F-35-fly kommer.
Derudover bliver der også et overvågningssystem, som måler, hvor meget flyene egentlig larmer – det er ud fra flybelastningen.
Og er man nabo, kan man få genberegnet støjen i boligen, hvis man mener, at man skal tilbage til eller ind i den røde zone.
Det vil sige, at når det er trådt i kraft, og hvis man ikke synes, at det har været en rimelig måling, kan man få en ny måling, og så har man faktisk krav på, at man måske skal ind i den røde zone igen.
Det vil det f.eks. være for dem i den røde zone, for hvis det var værdiforringelsen, ville det ikke være sikkert, at de kunne få dem opkøbt.
Det vil den aftale jo ikke dække.
Så det er alt i alt derfor, at vi ikke støtter forslaget i Socialdemokratiet.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-04:
Først fuld opbakning til, at vi skal have et stærkt forsvar, og den forpligtelse er Nye Borgerlige med til at bakke op om.
Det, der ligger i forslaget, er, at dem, der er i gul zone, har en mulighed for – ud over det, de får med den nuværende aftale – at få en uvildig vurdering.
Konkret kan jeg nævne en mand, som var på besøg i Forsvarsudvalget forleden.
Han fortæller, at han skal refinansiere sit hus til næste år.
Han har fået en vurdering af to forskellige ejendomsmæglere, som begge siger, at hans hus ikke er noget værd.
Han kan ikke refinansiere.
Han har kun én mulighed, og det er en tvangsauktion.
Hvad hjælper det den her mand, at han efter 2023, altså lang tid efter at hans hus er gået på tvangsauktion og han har solgt sit hus og står uden en krone på lommen, eventuelt kan få vurderet, om huset havde det værditab, som banken mente det havde?
Jan Johansen (S), 2020-02-04:
Jeg vil sige, at lige det der eksempel ikke har noget med den støj at gøre.
Det har heller ikke noget at gøre med, at flyene kommer.
Det er en anden situation, man kommer i.
Og så er den jo blevet vurderet af to forskellige.
Men altså, jeg må nok sige, at da jeg solgte min bolig, fik jeg tre vurderinger, og de var meget forskellige.
Så det er forskelligt fra menneske til menneske, når man får vurderet sin bolig.
Og selv om man allerede nu begynder at sige, at de har tabt i værdi, så kan vi jo ikke se det på vurderingerne.
Jeg har set et skema, hvoraf det fremgår, at det, der hvor de har tabt, slet ikke er der, hvor det nu er besluttet at F 35 skal være.
Så det er en anden situation, vi står i lige nøjagtig her.
Det er selvfølgelig beklageligt, at manden ikke kan tage et nyt lån, men det har jo ikke lige noget med den her sag at gøre.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-04:
Det må ordføreren så forklare den mand, som var i Forsvarsudvalget forleden for at forklare sin situation.
Faktum er, at han ikke er alene.
Der er masser af boligejere, som ligger lige op ad rød zone, og de fortæller, at det værditab, som de af ejendomsmæglere, banker og realkreditinstitutter får at vide at deres huse har lidt, alene fordi man jo ved, at der kommer en øget støjpåvirkning, er reelt.
I stedet for at det er politikere, der skal vedtage, hvad det her har af økonomiske konsekvenser, havde det så ikke været mere rimeligt at sige, at dem, som er i tvivl, får mulighed for at få en uvildig vurdering?
Trine Bramsen (S), 2020-02-04:
Jeg må sige, at jeg synes, at det allerede ligger i modellen, i og med at ønsket jo er, at borgerne skal blive boende.
Dermed skal de skånes for den øgede støj, som F 35 medfører.
Det er baggrunden for, at de kan vælge støjisolering, og de vil blive behandlet forskelligt, således at det for dem, der ligger tættere på den røde zone, oplagt vil kræve mere at støjisolere, end det vil, hvis man bor alleralleryderst, hvor det måske slet ikke kræver noget.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-04:
Tak til ministeren for en, synes jeg, meget fin gennemgang.
Jeg synes, man kan mærke, at vi alle sammen er på borgernes og de ramtes side, for det er jo en balanceakt på den ene side at have et stærkt forsvar, der har et moderne og tidssvarende materiel, men på den anden side også at sikre, at de mennesker, der har købt og boet i deres huse, selvfølgelig kan blive ved med det.
Ministeren nævner det her med, at vi har en bred aftale, og det vil jeg gerne kvittere for, men hvis det er sådan, at ministeren er med på, at vi genåbner den aftale og udvider den røde zone, så tror jeg, vi er med på det.
Så vil ministeren præcisere det?
Trine Bramsen (S), 2020-02-04:
Jeg kan sige, at jeg altid gerne drikker kaffe, men den model, der er lavet, bygger jo på den støj, som man er udsat for som borger.
Det er det, der er udgangspunktet for det, og derfor ser jeg heller ikke nogen grund til, at man skal begynde at genåbne den aftale.
Men jeg må så samtidig sige, at hvis støjmønsteret viser sig at være helt anderledes end det, som aftalen baserer sig på, så er der jo baggrund for at tage en fornyet drøftelse.
Men jeg synes, at det rimelige her er, at modellen både skal være rimelig over for de borgere, der udsættes for støj, men jo også over for alle de danskere, som vi beder om at betale for den her støjkompensation, og derfor mener jeg, at det skal baseres på det støjmønster, man er udsat for.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-04:
Det er vi for så vidt enige i.
Det er enormt vigtigt, at Danmark har et moderne og tidssvarende forsvar, men også at de folk, der bor omkring installationerne, fortsat kan blive ved med at bo der.
Jeg er bare ikke helt overbevist om, at den grænse, der så i dag er sat mellem rød og gul zone, er hundrede procent nagelfast.
Trine Bramsen (S), 2020-02-04:
Man kan sådan set godt rykke grænserne, men de er jo sat, hvor de er sat, for at honorere den øgede støj, som borgerne er udsat for.
Derfor synes jeg også, det er rimeligt at sige, at hvis det viser sig, at støjmønsteret er helt anderledes end det, der er forudsat i aftalen, så skal vi da i den grad drikke kaffe.
Men man bliver også nødt til at sætte stregen et sted, og der vil altid være nogle, der bor lige på den anden side af stregen, som vil beklage sig, uanset hvor stregen sættes.
Man kan jo ikke påtage sig et erstatningsansvar, medmindre der er et erstatningsansvar.
Det er jo ikke sådan noget, man selv vælger, altså om man synes, at man er erstatningsansvarlig eller ikke er.
Vurderingen er altså, at man ikke generelt er erstatningsansvarlig som følge af de her støjgener.
Man kan så sige, at det i sidste ende kan være en domstol, der må vurdere det, men vi kan ikke bare fra politisk hold beslutte os for, at nu er man erstatningsansvarlig.
Så det er jo udgangspunktet for den model, der er blevet valgt.
Oven i det gælder, at man, såfremt man er erstatningsberettiget, vil blive kompenseret ud fra, at man medregner den naboretlige tålegrænse.
Det er jo, fordi der flyver fly i forvejen.
Det vil sige, at der er støj i forvejen i området.
Derfor vil det være gabet mellem det og op til den mere støj, som man udsættes for.
Der er vurderingen altså, at den model, der ligger på bordet, vil være mere givtig for hovedparten af borgerne.
Der er rent faktisk i modellen en overgang.
Det er jo sådan, at hvis man som borger vælger at få støjisolering, vil det betyde, at dem, der bor helt tæt op ad den røde zone, vil få mere støjisolering, end hvis man rykker længere væk fra den røde zone.
Så der er jo en overgang.
Alle bliver ikke behandlet ens, men støjisoleringen er baseret på, hvor meget støj man er udsat for.
I forhold til de fire ekstra boliger, der er kommet med ind i den røde zone, er det jo netop et udtryk for, at modellen er baseret på, hvad det er for noget støj, man forventes at være udsat for.
Der var nogle boliger, der i den første beregning lå uden for den røde zone, men ved en genberegning fandt man ud af, at de burde ligge inden for den røde zone.
Det synes jeg jo er et udtryk for, at man ikke bare sætter sig med armene over kors, men såfremt nogen vurderes at være udsat for den her støj, bliver de rykket ind.
Jeg synes, at det er dét, der skal være udgangspunktet for en aftale og den politik, vi laver her, altså at det handler om, hvad man er udsat for af støj.
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-04:
Jamen jeg forstod ikke helt det, ministeren sagde, altså det med, at dem, der boede tæt ved det, fik mere støjisolering end dem, der boede længere væk.
Hvis man får støjisolering for 70.000 kr., får man den samme støjisolering, hvad enten man bor lige på grænsen eller bor 1 km væk.
Resultatet er det samme.
Man får nøjagtig den samme støjisolering for de 70.000 kr.
Man får ikke mere støjisolering, bare fordi man bor tæt ved grænsen.
En tømrer eller håndværker kan ikke give mere.
Prisen er den samme, uanset om man bor tæt ved eller længere derfra.
Der er jo ikke foretaget nogen individuelle målinger på de her huse, og det er kun nogle få.
Det er et program, man har regnet det ud efter, altså at så er støjen nok på den måde i den bolig.
Der er ikke nogen tal for hver enkelt bolig.
Trine Bramsen (S), 2020-02-04:
I forhold til kompensationsmodellen er det jo ikke 70.000 kr.
Man kan vælge at få 70.000 kr.
Men vælger man støjisolering, er der jo ikke noget øvre loft.
Det kan være, at det koster 100.000 kr. at støjisolere de huse, der ligger op til den røde zone.
Det kan også være, at det er dyrere.
Det vil være forskelligt.
Det, der er udgangspunktet, er, at man skal have nedbragt decibel, så man kommer til at leve med tålelig støj.
Der er ikke nogen økonomiske grænser for det, og dermed er der en individuel behandling.