runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2023-12-07:
Det er ikke alle Menneskerettighedsdomstolens synspunkter, konventioner osv., som jeg synes er helt fantastiske, men vi har jo dog valgt at tilslutte os det frivilligt, og vi kunne vælge at lade være.
Så længe vi har valgt at tilslutte os det, bør vi jo overholde konventionerne.
Derfor synes jeg ikke, det er pudsigt, at regeringen, hvis Menneskerettighedsdomstolen siger noget, så agter at overholde det.
Det er sådan, vi danskere er – at når man har tilsluttet sig noget, skal man også gøre det, der bliver sagt, og ellers må man forlade klubben.
Regeringen gør jo også, hvad Folketinget siger, men den har bare sit eget flertal.
Hvis vi andre havde flertallet, skulle de nok få benene på nakken og gøre, hvad vi sagde.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-07:
Tak for det.
Tusind tak til ordføreren, for det er ordføreren, der har været den vidende på det her fælles kommissorie, som vi dybest set også havde lavet sammen med SF.
Ordføreren er jo noget mere erfaren, end jeg er, og noget mere vidende, så jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren er uenig i, at der er sket en ud af to ting med SF: Enten har SF ikke anet, hvad det her gik ud på, da de skrev under og ligesom satte deres navn på det, som vi i fælles opposition var enige om, eller også er der sket det, som jeg kan være noget mere bekymret for, nemlig at SF har vidst nøjagtig, hvad de gjorde, og egentlig bare brugte alle vor andres tid, tillid og alt muligt andet, som normale mennesker sætter højt, men som man åbenbart ikke gør i SF.
Mener ordføreren, at det, der er sket, er, at de i SF dybest set ikke er kloge nok til at lave politik herinde, eller at de dybest set er så udspekulerede og ligeglade med alle os andre, at de bare har udnyttet os og så fået deres ting igennem?
Ole Birk Olesen (LA), 2023-12-07:
Jeg tror bare, at SF har fået deres ting igennem, og jeg tror, at SF er gået til de her forhandlinger med regeringen med en anden indstilling end os.
Vi andre er gået til forhandlinger med regeringen med den indstilling, at vi skulle få så meget som muligt gennemført af det beslutningsforslag, som vi i dag behandler, og at hvis det ikke kom meget, meget tæt på, kunne vi ikke indgå en aftale med regeringen.
Jeg tror, at SF er gået til forhandlinger med regeringen for at pleje sit forhold til regeringen.
Altså, vi har jo set det tit igennem mange år, at der er et meget nært forhold mellem fru Mette Frederiksens regering og SF, og jeg tror bare, at det er det, vi ser igen.
Der er en samhørighed, et værdifællesskab og også et konkret arbejdsfællesskab, selv om man ikke er i regering sammen, som vi andre ikke deler med regeringen.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-07:
Men vil ordføreren så måske ikke give mig ret i, at det, som SF har risikeret at gøre her, er, at de ligesom har indgået et ægteskab med oppositionen, at så kom ham den frække kørende forbi på cyklen, og at så tog de ham.
Hvad er chancerne for, at vi i oppositionen nu tænker, at vi da tager SF tilbage, for dem kan vi da stole på?
Det er jo helt 10-4, o.k., for vi ved jo, at de kun render den ene gang – de render jo ikke flere gange.
Hvad er det, der skal få mig som nyt folketingsmedlem til at stole på, at et parti, som sætter sit navn på et forslag sammen med mig, bagefter ikke bare tænker: Jamen ham Kim kan vi narre alle de gange, der skal til?
Ole Birk Olesen (LA), 2023-12-07:
Jamen det kan hr. Kim Edberg Andersen ikke regne med, altså at han ikke bliver snydt igen.
Og hvis SF lader, som om de gerne vil være med dér, så håber vi på, at det er det, der kommer til at ske.
Så bliver vi måske snydt igen, og det er så, hvad vi må tage med; men forsøget skal vi jo gøre.
Pernille Vermund (NB), 2023-12-07:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge lidt op i samme spor.
For da vi kom i Folketinget for 4 år siden, var der kort tid efter tæt på at blive lavet en aftale på boligområdet uden om den daværende regering, og der var et parti, der sprang fra den aftale i sidste øjeblik.
Jeg kan også huske, at forløbet efterfølgende var rimelig retfærdigt forstået på den måde, at det ikke kunne ikke betale sig for det parti.
Det kan godt være, at det parti fik noget umiddelbar indflydelse, men set fra befolkningens side og fra kollegernes side herinde, var det en lidt høj pris, man betalte.
Så på den måde har jeg i virkeligheden tiltro til både danskerne og også medlemmerne af Folketinget, hvad angår, at det her gør man ikke for mange gange.
Nu har ordføreren været medlem af Folketinget meget længere, og ordføreren har også været minister.
Kan ordføreren ikke prøve at sætte et par ord på, hvad konsekvensen er, hvis det er sådan, man agerer?
Hvad er så konsekvensen for det arbejdende folkestyre, hvis ikke vi kan stole på hinanden, når der er arbejde, der bliver lavet, og når der er aftaler, der bliver indgået, og man sådan sidder og tror, at man arbejder for et fælles forslag, og dagen inden bliver man så taget hårdt bagi?
Ole Birk Olesen (LA), 2023-12-07:
Jo, og det er jo også det, der er det underlige ved det her.
Det var jo bare noget, Rigsadvokaten kom til at sige dengang, og selv om de begge er en del af den udøvende magt, er der da ikke nogen, der snakker sammen, altså overhovedet ikke.
Det er da heller ikke sådan, at der blev sendt et brev direkte fra anklagemyndigheden til justitsministeren, for at justitsministeren direkte skulle følge en indstilling om, at man skulle retsforfølge Claus Hjort Frederiksen.
Men det er der jo; der er jo simpelt hen papirspor, som er offentligt kendt, og det er ret utroligt, ja, det er utroligt; det er det.
Peter Skaarup (DD), 2023-12-07:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Ole Birk Olesen i forlængelse af det spørgsmål, der kom lige for lidt siden, fra fru Karina Lorentzen Dehnhardt, om ikke det lige præcis vidner om for os alle sammen, hvorfor det er, vi skal have en tilbundsgående undersøgelse.
Det, der blev spurgt om, var jo lige nøjagtig det, som vi alle sammen har brug for at vide, nemlig hvad det er, der er foregået i den der dialog.
For hr. Ole Birk Olesen har jo fuldstændig ret i, at den indgangsbøn, den nuværende rigsadvokat kom med – jeg har ikke set den rettet nogle steder, det må være en skrøne – er, som den er.
Og hvorfor er den, som den er?
Jamen det er jo, fordi systemet er sådan strikket sammen.
Så må man komme og sige, at anklagemyndigheden skal ud af Justitsministeriets hænder, og det er der også nogen, der har ment, specielt måske nogle på venstrefløjen, men det er jo aldrig sket, og derfor er det, som det er.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-12-07:
Altså, det kan jeg jo ikke svare på.
Jeg tror, at man varslede i god tid, at man ville indlede drøftelser om FE-sagen og udvidelsen af kommissoriet.
Vi har brugt de muligheder, som vores mandater har givet os, og jeg er da meget taknemlig for, at vi fik lavet et granskningskommissorie, for jeg tror faktisk, at det er noget af det, der har været med til at presse på på en eller anden helt fantastisk måde, for os i hvert fald.
Det er det, som sikrer, at Samsamsagen, som jeg har brændt for at få undersøgt i rigtig lang tid, rent faktisk kan få en undersøgelse nu, og at vi får den styrkelse af tilsynet, som jeg faktisk også i tidernes morgen har kæmpet for sammen med Radikale Venstre, og som vores tidligere retsordfører har kæmpet for langt tilbage i 00'erne.
Jeg har ikke noget bud på, hvorfor man skulle lave intense forhandlinger, ud over at man har varslet, at man var villig til at inkludere Folketingets partier i udformningen af kommissoriet.
Zenia Stampe (RV), 2023-12-07:
Jeg ved ikke, om det er en tilståelsessag, men jeg tror, at de fleste godt er klar over, at vi er flere partier, der har ligget i de her forhandlinger, og det har faktisk været en udmærket oplevelse, fordi vi også havde en oplevelse af, at det var et reelt forhandlingsrum.
Men den fornemmelse forsvandt jo i løbet af de sidste par dage, da vi godt kunne fornemme, at der var et parti, der allerede var klar til at gå med regeringen, og at så var der ikke så meget at forhandle om længere.
Derfor: Kan fru Karina Lorentzen Dehnhardt ikke se, at der ud fra vores perspektiv var et forhandlingsrum, som vi kunne være nået meget længere i, men at SF desværre lukkede den dør og lukkede mulighederne for, at vi kunne have opnået endnu mere, både med undersøgelsen af den her sag, men også i forhold til kontrol og tilsyn, som også er en mærkesag for os, men som nu bliver hastet igennem?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-12-07:
Jeg skal ikke kunne sige, om vi kunne have opnået noget andet eller mere.
Jeg kan bare sige, at jeg synes, at det har været intense og vanskelige forhandlinger, og jeg troede det ikke muligt at nå et resultat omkring Samsam eller en styrkelse af tilsynet.
Det viste sig så, at det var der, og det tror jeg faktisk vil få stor betydning for fremtiden, i hvert fald det her tilsyn med efterretningstjenesterne.
Det er en markant nyskabelse, og det vil betyde noget for demokratiet, for tilliden og for kontrollen i fremtiden, og det er jeg stærkt tilfreds med.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-12-07:
Der findes et citat ud over dem, hr. Peter Skaarup har taget med, som er helt centralt.
Citatet lyder: Derfor er det helt centrale at få svar på, om de, altså den gamle regering, har hjemsendt FE-ledelsen af partipolitiske årsager.
Af partipolitiske årsager.
Det var citatet.
I den aftale, der er blevet indgået, står det med de usaglige hensyn, herunder partipolitiske årsager.
Det var det, Venstre gik til valg på, og det er det, vi leverer.
Kan hr. Peter Skaarup ikke bekræfte det?
Så vil jeg gerne lige bede ordføreren om at uddybe, hvordan der kan opstå en mistanke om, at regeringen undersøger sig selv, hvis en kommission ikke forankres som en granskningskommission i Folketinget.
Er det virkelig Danmarksdemokraternes udsagn, at en undersøgelseskommission ledet af tre uafhængige dommere og indstillet af præsidenten for Vestre Landsret ikke er uafhængig?
Peter Skaarup (DD), 2023-12-07:
I forhold til det første spørgsmål er det jo noget, de fleste juridiske eksperter er enige om.
Jeg tror også, at hr. Torsten Schack Pedersen må have set det.
Regeringen har valgt det her med de usaglige hensyn, SF har sat sit blå stempel på det, og det er et meget, meget snævert juridisk begreb.
Man er simpelt hen nede i noget af det allermest snævre.
Men det, vi er interesseret i, er jo at få belyst alle de politiske beslutningsgange også.
Det burde hr. Torsten Schack Pedersens parti, Venstre, jo også være, i og med at jeg lige har citeret tidligere politisk ordfører, nuværende minister og tidligere partiformand for Venstre for, at statsministerens rolle skal undersøges.
Når vi taler om, at kommissionen ikke er tilfredsstillende, er det jo, fordi det er regeringen, der har nedsat kommissionen, det er regeringen, der udpeger de pågældende dommere – det kan der ikke være uenighed om, sådan er det – hvorimod det i Granskningskommissionen er Folketinget, der er inde over på en helt anden måde.
Det er jo det, der diskuteres her, og vi siger, det er Folketinget, altså at vi skal have ejerskab til sagen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-12-07:
Jeg tror, at når man sidder der, accepterer man jo også, at præmissen er, at ikke alt omkring tjenesterne kan lægges frem.
Sådan må det jo ligesom være.
Men så vil det jo være godt at vide, at man i hvert fald har nogle, som kan føre den der meget gode kontrol, og som har ekspertviden til at kunne gøre det.
Derfor synes jeg faktisk, at den konstruktion, som vi er nået frem til, er rigtig god til formålet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-12-07:
Det er simpelt hen noget sludder.
Det er jo på baggrund af et lovforslag, der bliver vedtaget her i Folketinget, at der nedsættes en undersøgelseskommission.
Det er jo ikke noget, regeringen gør af sig selv, det er Folketinget, der vedtager det.
Jeg synes godt nok, at det er voldsomt, at Danmarksdemokraterne vil sætte spørgsmålstegn ved, om enhver kommissionsundersøgelse fremover vil være uafhængig, hvis ikke den er forankret i Granskningskommissionen.
Er det virkelig det, Danmarksdemokraterne mener?
Peter Skaarup (DD), 2023-12-07:
Jeg har ikke sagt, at den er uafhængig.
Jeg har sagt, at det er regeringen, der kommer med et lovforslag til Folketinget, og så er det rigtigt nok, at Folketinget vedtager det pågældende lovforslag.
Men det er regeringen, der kommer med oplægget, det er regeringen, der sidder for bordenden, hvilket juridiske eksperter jo også mange gange har sat spørgsmålstegn ved.
Kan det være rigtigt, når det handler om regeringens rolle?
Det er hele det setup, som har kørt via Statsministeriet, Justitsministeriet og Forsvarsministeriet, og som man gerne vil undersøge, og er det så rigtigt, at det er regeringen, der sidder ved bordenden og får det undersøgt?
Det er jo det, der er problemet her.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-12-07:
Jeg må nok leve med, at hr. Ole Birk Olesen ikke er så tilfreds med SF.
Så vil jeg i forhold til den menneskerettighedsdom sige, at det jo er et meget snævert område.
Det, der fik mig til at stille et spørgsmål, er den her gamle traver om, at anklagemyndigheden fører de sager, som regeringen vil have.
Det handler mere om, at når regeringen ligesom har bestemt, at man skal følge bestemte procedurer, bl.a. i voldtægtssager, eller hvad det nu kan være, og at man skal nedbringe sagsbehandlingstiden, så fører man naturligvis den politik.
Så jeg vil bare anmode om, at man holder op med at holde liv i den myte.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-12-07:
Jeg vil anmode om, at SF's ordfører lærer noget om magtens tredeling og grundlovens ord herom, som tilsiger, at justitsministeren er chef for anklagemyndigheden.
Justitsministeren er chef for anklagemyndigheden.
Selvfølgelig bestemmer justitsministeren en masse over, hvordan anklagemyndigheden agerer, og det er jo bare det, som den nuværende rigsadvokat er kommet til at sige klart og tydeligt, og det er ikke blevet sagt klart og tydeligt tidligere.
Det er der ikke noget galt med.
Der er ikke noget galt med det.
Men kan vi ikke godt lade være med at benægte, at justitsministeren er chef for anklagemyndigheden?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-12-07:
Betyder det så, at hr. Ole Birk Olesen mener, at justitsministeren kan bestille en tiltale hos anklagemyndigheden og har gjort det i den her sag?
Ole Birk Olesen (LA), 2023-12-07:
Det betyder, at jeg er fuldstændig overbevist om, at i en sag af så stor vigtighed som denne har der selvfølgelig været intense drøftelser mellem anklagemyndigheden og anklagemyndighedens chef, som er justitsministeren, og mellem justitsministeren og justitsministerens chef, som er statsministeren, om, hvordan man skulle håndtere det her.
Og jeg tror ikke, at SF og SF's ordfører er i tvivl om, at det er sådan, det er foregået.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-12-07:
Jamen det er jeg jo lodret uenig i.
Altså, jeg har ingen veneration eller respekt for nogen som helst, der flager med et hagekors.
Men jeg konstaterer også, at der er 80.000 mennesker, der har skrevet under på det her borgerforslag, vi har diskuteret den sidste halvanden time, hvor den første bemærkning er, at det ikke handler om Hamas' krigsforbrydelser, for der er der ingen tvivl om, hvor Folketingets partier står.
Helle Bonnesen (KF), 2023-12-07:
Det her er jo et borgerforslag med rigtig mange underskrifter på, og vi ser også en meget, meget stor aktivitet i forbindelse med sagen på gaderne her i København.
Vi hører råb som, at det her skal løses med jihad, og vi ser reminiscenserne af demonstrationer herude på Slotspladsen, hvor der på skilte står »Død over Israel« og er hagekors osv.
Hvad er ordførerens refleksioner over det?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-12-07:
Jeg mener ubetinget, at gidslerne skal frigives – uden betingelser, uden noget som helst.
Det er vores position, som det også er ordførerens position.
Peter Kofod (DF), 2023-12-07:
Var det ikke et problem, at man overhovedet ikke nævner, at gidslerne skal hjem?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-12-07:
Den resolution var blevet fremlagt af Jordan, som måske er det mest moderate arabiske land, som forsøgte at samle en koalition bag det, som var det vigtige, nemlig at skaffe en våbenhvile.
Og det, som resolutionsteksten nævner, er fordømmelse af angreb på civile palæstinensere og israelere.
Det står klokkeklart.
Peter Kofod (DF), 2023-12-07:
Tak for det.
Ordføreren nævner den FN-resolution, som Danmark undlod at stemme til i lighed med en stribe andre lande.
Men skandinaviske lande, heriblandt Norge, valgte at tilslutte sig den resolution.
Var det ikke et problem, at den resolution overhovedet ikke adresserede de spørgsmål?
Helle Bonnesen (KF), 2023-12-07:
Mener ordføreren også, at de demonstrationer, vi ser i København, heller ikke tager højde for Hamas' angreb?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-12-07:
Jamen der er jo mange forskellige demonstrationer, og det, jeg selv kigger på, når jeg konstaterer, hvordan en demonstration er, er, hvad demonstrationsgrundlaget er.
Og der har nogle af de allerstørste jo i virkeligheden været nogle, der tog afstand fra racisme og antisemitisme osv.
Der er helt sikkert også nogle af dem, der har været sådan, at jeg ikke ville sætte mine ben der, bl.a. dem, hvor kvinderne går bagerst og mændene går forrest.
Uden at man skal stå og udlægge, hvad 80.000 mennesker mener, vil jeg sige: 80.000 mennesker har skrevet under på et forslag, der handler om at få Folketinget til at tage stilling, og der var fire hovedkrav i det.
Det er ret åbenlyst, at Folketinget ikke kommer til at danne flertal for det.
Nu er det Folketingets opgave at handle, og i stedet for at hælde borgerforslaget ned ad brættet, som andre har stået på talerstolen og gjort, så vælger vi at prøve at komme så tæt på noget, der giver den politik, som borgerforslaget har intention om skal skabes i den danske udenrigspolitik.
Det er det, vi prøver med det ændringsforslag.
Og det er herinde, vi håber der kommer et flertal for det, for det vil være til gavn for den danske udenrigspolitiske linje, for Danmarks anseelse ude i verden og ikke mindst for de palæstinensere, der lige nu befinder sig i helvede i Gaza.
Charlotte Munch (DD), 2023-12-07:
Så tænker jeg: Synes ordføreren ikke, at det er problematisk, at man ændrer på et forslag, som har 80.000 borgeres underskrifter, samtidig med at vi nu også modtager en masse mails fra borgere, som har været medunderskrivere på det første forslag, og som egentlig er utilfredse med det her ændringsforslag?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-12-07:
Nu er det jo et ændringsforslag, som Radikale Venstre, Alternativet og Enhedslisten står bag.
Selv om vi synes, vi er mange, så har vi ikke helt 80.000 underskrifter, men sammen med forslagsstillerne har vi prøvet at arbejde os hen til noget, fordi det er så vigtigt, og fordi det på baggrund af borgerforslagsteksten jo åbenlyst vil være svært at samle et flertal.
Derfor har vi prøvet at arbejde med teksten for at få en formulering, der forhåbentlig kan samle et bredt flertal, for den våbenhvile er i vores øjne så afgørende at få.
Helle Bonnesen (KF), 2023-12-07:
I dag for præcis 2 måneder siden, den 7. oktober, var det en sort dag.
Den dag blev Israel angrebet af terrororganisationen Hamas, og efterfølgende har vi set, hvordan freden og sikkerheden i Mellemøsten igen er blevet udsat, og vi står nu med en humanitær katastrofe.
Det har været og er en sag, som rører os alle, og nu ser vi så et borgerforslag, som er et resultat af det.
Alle her i salen har et stort ønske om, at kamphandlingerne skal stoppe, og alle her i salen har et ønske om, at der i hvert fald kommer pauser i kamphandlingerne.
For det er det grundlæggende kriterium for, at der kan initieres hurtig og uhindret humanitær adgang og hjælp til civile.
Den opgave kan ikke løses uden et internationalt diplomatisk samarbejde med vores allierede.
På trods af gode intentioner kan Danmark aldrig blive en dikterende enhed, som sidder for enden af bordet.
Hvis vi tror det, kan det måske ovenikøbet være en gene eller en hindring for netop det internationale arbejde.
Vi kan indgå med de allierede og diplomatiet, og det gør vi jo allerede, og jeg mener faktisk, at vores stemme som land bliver hørt.
Det er afgørende vigtigt at huske i sagen, at krigen mellem Israel og Hamas er en krig mellem to ikke ligeværdige partnere.
Hamas er en terrororganisation, som har angrebet Israel, og Israel har som alle andre lande ret til at forsvare sig.
Hamas har et formål, som udspringer af terror.
Israels kamp udspringer af at forsvare sit land.
Der skal naturligvis være et proportionalitetsprincip, og det er jo nok en af de udfordringer, vi har her, dels fordi Hamas' initiativer kan opleves som skjulte, dels fordi mediebilledet er uklart.
Fakta flyver, og det værste, vi kan gøre, er at handle på baggrund af manglende eller forkert viden.
Der er ingen tvivl om, at den humanitære situation er dybt katastrofal.
På det her tidspunkt har Danmark allerede ydet humanitære bidrag til Palæstina gennem flere internationale organisationer og faktisk på et niveau, der er højere end det, som borgerforslaget spørger om.
Oven i det har EU også bidraget massivt og ganske meget efter den 7. oktober.
Så der er vilje, men det er afgørende vigtigt, at vi sikrer, at den hjælp, vi sender af sted, ender det rigtige sted, og vi skal sikre humanitær hjælp.
Men når vi kan se, hvor omfattende våbenlagrene er hos Hamas, samt brugen af tunneller, så kan vi ikke altid være sikre på, at bistanden ender det korrekte sted.
Konservative støtter arbejdet med at lægge pres på parterne for en tostatsløsning, og det lykkes ikke, blot ved at parterne sætter sig ved samme bord.
Mens vi søger at håndtere en frygtelig situation lige nu, er det vigtigt, at vi ikke glemmer perspektivet i forhold til det, der kan komme til at fungere i fremtiden.
Konservative støtter ikke borgerforslaget.
Vi mener, at dele af forslaget allerede er initieret.
Vi mener også, at det kan være et upassende match, i forhold til hvordan den aktuelle situation er, som regeringen prøver at agere i.
Vi mener derfor ikke, at der er nogen grund til at ændre den linje, der for nuværende bliver ført fra dansk side.
Konservative er i øvrigt med i den vedtagelsestekst, som tidligere er fremsat.
Charlotte Munch (DD), 2023-12-07:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om det her ændringsforslag også har 80.000 underskrifter.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-12-07:
Lige over, hr. Jesper Petersen.
Lad os holde det her sagligt.
Ordførerens parti og de to andre regeringspartier har stået her på talerstolen og holdt ordførertaler, og det var meget svært at grave sig ind til noget, der hed, at regeringen bakker op om en våbenhvile endsige arbejder for den.
Det var meget svært at grave sig ind til noget, hvor man fortalte, hvad man egentlig arbejdede for.
Og især i forbindelse med ordførerens parti er det meget, meget svært at grave sig ind til noget, man arbejder for, når det gælder den her sag.
Så vil jeg også gerne bekræfte, at Danmark ikke, som regeringen selv siger, undlod at stemme til FN-resolutionen, fordi man ikke bakkede op om en humanitær pause.
Det gjorde man, fordi der ikke stod tilstrækkeligt med tekst i den, og fordi Hamas ikke var nævnt ved navn.
Men der stod »fordømmelse af angreb på civile israelere og palæstinensere«, og det er derfor, det er så forstemmende, at man ikke bakkede op om den.