runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-23:
Jeg kommer ikke til at kunne sætte en dato på.
Jeg vil gerne sætte noget geografi på: Sønderjylland.
Og det er jo syd for Kongeåen; det ved spørgeren alt om.
Og så skal det også være et center, som ikke kun handler om flygtninge, men som faktisk primært har til opgave at sikre, at arbejdskraft fra resten af Europa og fra resten af verden får et sted, hvor de kan gå hen og komme i kontakt med ikke bare udlændingemyndighederne, men også skattemyndighederne og de andre danske myndigheder, som man som udenlandsk arbejdskraft i Danmark har behov for at komme i kontakt med.
Der er ikke sat dato på endnu.
Eva Kjer Hansen (V), 2022-03-23:
Så der er altså ingen svar fra ministeren på, hvornår man kan få behandlet sin sag i eksempelvis det sønderjyske.
Man svarer bare sådan lidt henholdende med, at vi arbejder på, at det er inden for kort tid.
Hvorfor er det, at ministeren er så længe om at få truffet en beslutning?
Altså, i virkeligheden går det her jo længere tid tilbage, og allerede den 10. februar tilkendegav ministeren som sagt, at nu skulle der snart ske noget.
Hvornår er snart, og hvad er kort tid?
Hvorfor er det, at ministeren synes, at det er rimeligt, at de her ukrainske flygtninge skal rejse så langt for at få fulgt op på deres sagsbehandling?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-23:
Altså, for det første må jeg sige, at jeg kun har en interesse i, at ukrainerne meget let kan komme til at afgive deres fingeraftryk.
Når det er sagt, vil jeg også sige, at Danmark er et ret lille land, og det, at vi allerede nu har syv steder i vores land, hvor man kan afgive fingeraftryk og få taget et fotografi, synes jeg faktisk er o.k. flot.
Så er jeg godt klar over, at hvis tilstrømningen bliver meget voldsom, får vi også en interesse i at åbne flere steder, og derfor har vi også allerede nu besluttet os for, at vi vil åbne midlertidigt i Sønderjylland, i Vestjylland og på Bornholm.
Hans Andersen (V), 2022-03-23:
Tak for det.
Hvordan vil ministeren sikre, at kystprojektet Nordkystens Fremtid bliver realiseret på baggrund af de nye ekstra miljøkrav?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Altså, kommer der en håndbog, sådan at man kan melde sig et sted og være sådan en slags ensomhedsbekæmpelsesambassadør, så man er den, der har ansvaret og netop kan gå rundt og tale med folk, holde øje med folk og sørge for, at der sker noget?
Og igen – det er nemt nok at bevilge penge, og der er jo ikke nogen herinde, der synes ensomhed er fedt.
Men hvornår kommer de her netværk derude, sådan at folk har et sted at henvende sig?
Altså, bliver det på den her side af sommerferien?
Bliver det i år?
Hvornår bliver det?
Astrid Krag (S), 2022-03-23:
Jeg tror, der er 60 forskellige konkrete policyforslag her.
Man kunne tilføje menighedsrådene og andre aktører, som betyder noget og allerede i dag gør en forskel.
Og derfor bliver det her jo nødt til at komme – hvis du spørger mig – fra partnerskabet, så vi to, altså spørgeren og jeg, ikke står her i dag og bliver enige om, hvordan vi lige synes at kagen skal skæres, for at det fungerer godt.
De løsninger skal jo komme igennem partnerskabet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-03-23:
Hvorfor har ministeren i tidligere svar på § 20-spørgsmål ikke fundet det relevant at oplyse, at regeringen også har bedt Dansk Veterinær Konsortium om forskellige scenarier ved genoptagelse af minkavl, når dette umiddelbart ville have givet et mere fyldestgørende billede?
Rasmus Prehn (S), 2022-03-23:
Jamen først og fremmest rigtig mange tak til hr. Torsten Schack Pedersen for at stille spørgsmålet her.
Det er rigtigt, at jeg for nylig har besvaret flere § 20-spørgsmål om mink.
Spørgsmålene her har gået på, om regeringen i overvejelserne om genoptagelse af minkproduktion vil inddrage hensyn til dyrevelfærd.
Jeg har svaret, at hensynet til folkesundheden er afgørende for regeringen i forhold til genoptagelse af minkproduktionen.
Det har det hele tiden været, og det vil det også være for regeringen, når beslutningen om genoptagelse af minkproduktion skal træffes.
Der vil det også være det, der er i fokus.
Derfor har jeg også svaret, at vi afventer Statens Serum Institut.
De skal lave en ny vurdering af risikoen for folkesundheden ved genoptagelse af minkproduktionen.
Risikovurderingen fra Statens Serum Institut er nu bestilt af Sundhedsministeriet, og det fremgår af bestillingen, at Dansk Veterinær Konsortium inddrages i relevant omfang.
I forlængelse af Sundhedsministeriets bestilling til Statens Serum Institut har Fødevarestyrelsen sendt en bestilling til Dansk Veterinær Konsortium om at vurdere eventuelt relevante smitteforebyggende foranstaltninger ved genoptagelse af hold af mink.
Som spørgeren formentlig kan huske, var der flere samråd sidste år om netop det her emne.
Jeg tror endda, at spørgeren var blandt dem, der havde indkaldt til de her samråd.
Her sagde jeg flere gange, at andre faglige kapaciteter end Statens Serum Institut kan inddrages.
Det har jeg også sagt flere gange helt tydeligt i flere samråd.
Men det er jo ikke et emne for de seneste besvarelser, jeg har givet, hvor fokus har været dyrevelfærd.
Derfor har jeg haft fokus på det.
Lige nu afventer vi altså eksperternes vurdering, og når vi får en ny risikovurdering fra Statens Serum Institut, vil vi tage en politisk drøftelse, og det ser jeg rigtig meget frem til.
Der er fuldstændig entydighed i, hvad regeringen har sagt på det her område.
Det har der ikke været tvivl om.
Men da vi tog beslutningen i forhold til mink, handlede det ene og alene om folkesundhed.
Folkesundheden er i fokus i forhold til den beslutning.
Som jeg også sagde i min første besvarelse
, er det, der har været fokus på fra regeringens side, folkesundhed.
Og da der kom en kritisk risikovurdering fra Statens Serum Institut, valgte vi at tage de restriktioner i brug, som vi gjorde, i november 2020, og det er helt det samme, der kommer til at være relevant i forhold til eventuel genoptagelse af minkproduktion.
Så er der politiske partier på Christiansborg, der har italesat hele spørgsmålet om dyrevelfærd, og det er de jo i deres gode ret til.
Der har jeg så sagt, at det, der er vigtigt for regeringen, er folkesundheden.
Ønsker man den anden diskussion, må man tage det op.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-03-23:
Jeg er glad for, at ministeren er lidt mere klar i svaret i dag end i de skriftlige svar.
Det hænger måske også sammen med, at statsministeren i går sagde, at inddragelse af dyrevelfærd, som vi jo alle sammen går meget op i, ikke er relevant i forhold til diskussionen om genoptagelse af minkavl i Danmark.
Det er jeg glad for at ministeren nu slår fast, nemlig at det, der var regeringens begrundelse for at lægge et lovligt erhverv i graven, var regeringens vurdering af en SSI-vurdering, og at det ikke havde noget med dyrevelfærd at gøre, og at det derfor alene er den sundhedsfaglige vurdering, der er afgørende for genoptagelse af minkerhvervet.
Rasmus Prehn (S), 2022-03-23:
Nu er det måske lidt tidligt at tale om at lægge et erhverv i graven, når vi netop taler om nu, at der er en ny risikovurdering under opsejling, der meget vel kan vise, at man kan åbne op igen.
Det er folkesundheden, der er i fokus.
Det, der har været regeringens ønske,
er at passe på danskerne i forhold til ikke at få en uhyggelig spredning af covid-19-smitten.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-03-23:
Men jeg er glad for, at ministeren er enig med sin statsminister, som i går sagde, at det alene er en sundhedsfaglig vurdering, der ligger til grund, og at det ikke er en i øvrigt omdiskuteret rapport fra Det Dyreetiske Råd, som regeringen vil spille ind med.
Det glæder mig, at regeringen vælger at stå ved den aftale, der blev indgået i januar 2021, om erstatning til minkerhvervet, og hvor der klart står, at vi i fællesskab skal drøfte vilkårene for genoptagelse af minkerhvervet i Danmark, og at det alene er folkesundheden, der er afgørende.
Tak til ministeren for svaret.
Og ministeren husker det helt korrekt, nemlig at jeg var en af flere folketingsmedlemmer, der indkaldte til samråd om spørgsmålet om, hvem der skal inddrages i at lave en faglig risikovurdering.
Og det, at jeg hæfter mig ved, at ministeren i sit svar fremhæver SSI og ikke Dansk Veterinær Konsortium, udspringer jo netop af den debat, vi havde sidste år, hvor det for Venstre og en række andre partier er væsentligt, at den stærkeste faglige vurdering selvfølgelig også bygger på, at man inddrager Dansk Veterinær Konsortium.
Det glæder mig selvfølgelig, at ministeren i dag bekræfter, at det foreligger.
Det vil være med til at tilvejebringe et fyldestgørende beslutningsgrundlag for de partier, der skal træffe beslutningen om genoptagelse af minkerhvervet i Danmark.
Når ministeren jo så selv fremhæver det omkring dyrevelfærd, så vil jeg gerne bede ministeren om at uddybe det, der står i de spørgsmål, som jeg refererer til, nemlig om ministeren mener, at dyrevelfærd skal inddrages i beslutningen om at genoptage minkavl eller ej.
Jesper Petersen (S), 2022-03-23:
Klart.
For mig er det ikke afgørende, om man kalder det det.
Jeg kan godt se, det er noget, der går igen i debatten, men jeg synes bare, at det også er for nemt at finde på et eller andet nyt, hvis ikke vi også prøver på at se, hvad det så er, det skal handle om, og hvad det er, vi skal gøre.
Og det synes jeg faktisk i al beskedenhed at vi jo så bare er i gang med, når det handler om læreruddannelsen.
Og så har vi jo i det hele taget brug for i samfundet at få et andet syn på værdien af de her uddannelser og få flere til at søge ind på dem.
Rosa Lund (EL), 2022-03-23:
Jeg må sige, at det jo desværre ikke er tilfredsstillende at blive tæt informeret om udviklingen.
Det, vi sådan set spørger om – synes jeg – helt stille og roligt i Enhedslisten, er jo, om regeringen, om ministeren vil være med til at sikre, at vi kan hjælpe til både humanitært i Ukraine, men også at tage imod flere flygtninge fra Ukraine, for jeg tror, at vi kun har set toppen af isbjerget, uden at det udhuler udviklingsbistanden.
Altså, vil regeringen finde en ekstra pulje penge til Ukraine?
Flemming Møller Mortensen (S), 2022-03-23:
Tak for det.
Situationen i Ukraine er virkelig ekstraordinær.
Det er den hurtigst voksende flygtningekrise i Europa siden anden verdenskrig.
Mere end 10 millioner mennesker er drevet på flugt enten internt i Ukraine eller ud af landet.
Nu er Danmark selv blevet et nærområde til et land i krig.
Derfor har vi et særligt ansvar for at hjælpe.
Den menneskelige tragedie er enorm, og derfor leverer vi for det første humanitær og civil støtte til Ukraine og nabolande, og for det andet tager vi imod ukrainske flygtninge her i Danmark.
Begge dele gør vi med midler fra udviklingsbistanden.
Det er der ikke noget nyt i.
Humanitære indsatser har altid været en hjørnesten i bistanden.
Det har i praksis været sådan under skiftende regeringer de sidste 30 år, altså siden 1992, at man har kunnet opgøre relevante udgifter til flygtningemodtagelse som bistand – fuldt i overensstemmelse med internationale retningslinjer.
Når det er sagt, håber jeg selvsagt, at fredsforhandlingerne i Ukraine bærer frugt, så vi kan bruge bistanden på mange af de andre konfliktområder i verden, som jeg fortsat er meget optaget af og opmærksom på.
Men den nuværende situation er alvorlig og uforudsigelig, og både de humanitære behov og flygtningestrømmene ændrer sig dag for dag.
Jeg kan derimod sige, at jeg vil holde ordførerne tæt informeret om udviklingen, og jeg kommer også gerne her tilbage i Folketingssalen, i takt med at krisen udvikler sig.
Rosa Lund (EL), 2022-03-23:
Vil ministeren frede udviklingsbistanden, således at udgifter til humanitære formål i Ukraine og eventuelle asyludgifter fremadrettet bevilliges uden om det konventionelle budget for udviklingsbistand, således at bistanden til verdens fattige ikke udhules yderligere, samtidig med at vi hjælper Ukraine?
Lea Wermelin (S), 2022-03-23:
Jamen i og med at Venstres folketingsmedlem her er lokalt valgt, kunne man jo lige gå hjem og tale med de kommuner, som jeg for nylig har haft møde med, hvor vi blev enige om en samlet plan for, hvordan vi kan sikre, at det her projekt er på skinner, og at vi kan hjælpe, så godt vi kan, fra statslig side, og hvor der også er givet en økonomisk håndsrækning.
Noget af det, der er allervigtigst for kommunerne og borgerne, sådan som jeg lytter mig til det, er jo, at projektet kan blive til noget.
Så vi har jo en fælles interesse her.
Og der er der allerede blevet støttet fra den pulje med statslige midler til det her projekt, som jeg også håber bliver gennemført, og hvor vi jo hjælper, så godt vi kan.
Hans Andersen (V), 2022-03-23:
Det var til det projekt, der var i størrelsesorden 150 mio. kr.
Nu er det samlede projekt med de miljøkrav, der stilles i forhold til Natura 2000, på 300 mio. kr.
Og der er spørgsmålet: Vil miljøministeren bidrage økonomisk, således at det her projekt kan realiseres?
Og derfor er spørgsmålet: Vil ministeren bidrage økonomisk?
Lea Wermelin (S), 2022-03-23:
Som jeg også sagde lige for lidt siden, har jeg selv for nylig haft et møde med de tre borgmestre, og der oplevede jeg sådan set et rigtig godt samarbejde – et ønske om, at vi har nogle kommuner i Danmark, som netop står for kystbeskyttelsesopgaven.
Jeg har i hvert fald ikke hørt nogen af de tre kommuner sige det modsatte.
Men selvfølgelig skal vi også fra statslig side og fra myndighedernes side – i det her tilfælde jo både Miljøstyrelsen og Kystdirektoratet – hjælpe og vejlede, så godt vi kan.
Og derudover er der jo også givet økonomisk støtte, på nuværende tidspunkt 41 mio. kr., til projektet.
Hans Andersen (V), 2022-03-23:
Men virkeligheden er jo, at kommunerne oplever det her som, at der er kommet krav, der nu indebærer, at projektet er fordoblet i pris.
150 mio. kr. ekstra koster det her, hvis man skal imødekomme de krav, der nu stilles i forhold til Natura 2000-områderne og gennemførelse af kystprojektet.
Og der er det bare sådan, at de tre kommuner jo samstemmende siger, at hvis det er kravet – altså ekstra 150 mio. kr. i omkostninger – bliver projektet ikke til noget.
Så må jeg bare spørge ministeren: Er ministeren fortsat indstillet på at sige, at det her alene er et ansvar for kommunerne at løfte økonomisk, eller vil ministeren bidrage til, at vi får gennemført det her fantastiske projekt, der sikrer kysten ved Nordsjælland?
Jeg må bare konstatere, at miljøministeren står her i dag og siger, at miljøministeren ikke ønsker at bidrage økonomisk til, at projektet kan realiseres med de krav, der nu stilles om at bruge 150 mio. kr. ekstra for at leve op til de miljøkrav.
Og det finder jeg meget, meget beklageligt, for så bliver projektet bare ikke til noget – så falder husene i vandet.
Og det håber jeg virkelig ikke kommer til at ske.
Så jeg håber på, at ministeren endnu en gang besinder sig og bidrager økonomisk til, at vi kan realisere projektet i samarbejde med kommunerne og lodsejerne på nordkysten.
Flemming Møller Mortensen (S), 2022-03-23:
Som jeg siger, følger vi udviklingen hele tiden.
Der er ingen, der ved, hvor mange flygtninge der kommer ud af Ukraine.
Vi ved bare, at det allerede gælder flere millioner.
Vi ved også, at de i høj grad slår sig ned i nabolandene, i nærområderne.
Vi ved, at 65 pct. af dem, der kommer til Polen, bliver i Polen, fordi de ønsker at forblive meget tæt på Ukraine, og det er der jo så virkelig mange, der har gjort allerede.
Så det er jo det, vi gør.
Vi følger udviklingen.
Det er alt for tidligt at begynde at tænke i scenarier, som spørgeren lægger op til her.
Rosa Lund (EL), 2022-03-23:
Jamen netop fordi vi ikke ved, hvordan det her kommer til at udvikle sig, netop fordi vi ikke ved, hvor mange yderligere flygtninge der vil komme, ville det så ikke være et udtryk for rettidig omhu allerede nu at frede udviklingsbistanden og sikre, at vores asyl- og flygtningesystem er rustet til at tage imod flere flygtninge fra Ukraine?
Katrine Robsøe (RV), 2022-03-23:
Jamen så går jeg ud fra, at der er mødeindkaldelser på vej i forhold til udmøntning af midlerne, men sådan set også, i forhold til at der igen begynder at komme mødeindkaldelser til at forhandle læreruddannelsen.
For vi kan jo ikke lave initiativer, hvis ikke vi mødes i kredsen og snakker om det og rent faktisk forhandler om, hvordan en ny læreruddannelse skal se ud.
Det vil jeg da glæde mig til.
Hvorfor skal ministeren stille det op, som om vi kun kan gøre den ene af delene?
Vi kan jo sagtens udvikle på noget og samtidig have en rekrutteringsplan i gang med at blive lavet.
Jesper Petersen (S), 2022-03-23:
Tak for det.
Fru Katrine Robsøe har ret i, at jeg kom til at improvisere lidt undervejs i forhold til mit talepapir.
Jeg vil sige, at selve det at overveje sådan en form for plan kan vi godt; jeg synes, vi skal overveje alle værktøjer.
Men jeg synes jo, det væsentlige er, hvad der så er i det, og hvad det rent faktisk er, vi gør.
Og jeg venter ikke på, at man laver en plan.
Vi er i gang med, vores partier sammen, at se på, hvordan vi forbedrer læreruddannelsen som et af initiativerne til at skabe en mere attraktiv og god læreruddannelse.
Og ja, vi skal også have de penge ud at arbejde i år, og det vil være i den nærmeste fremtid, at vi kan aftale hvordan.
Katrine Robsøe (RV), 2022-03-23:
Jamen jeg er meget enig i, at de mennesker, der påtager sig de her jobs, er virkelig, virkelig afgørende for vores samfund.
Men som ministeren siger her, er det komplekse udfordringer, der er med til at gøre, at vi i årevis har set, at der er færre unge, der har søgt mod de her uddannelser.
Jeg ved simpelt hen ikke, om ministeren sidder med et helt idékatalog til, hvordan man skal løse det.
Og jeg indrømmer også blankt, at jeg heller ikke har et helt katalog af gode idéer til, hvordan vi bare lige fikser den her udfordring – for det er en stor udfordring.
Jeg hørte simpelt hen ikke svaret på det egentlig ret simple spørgsmål, der blev stillet, nemlig om ministeren vil være med til at lave en rekrutteringsplan for de her uddannelser.
Det synes jeg at ministeren lige skal svare på.
Så jeg håber, at ministeren vil svare i næste omgang.
Nu nævner ministeren selv, at de her penge til læreruddannelsen, som vi i Radikale Venstre forholdsvis ydmygt sagt nok er en pæn del af slagkraften bag, skal ud.
Hvornår bliver der så indkaldt til det møde, for at vi rent faktisk får sikret, at de her penge kommer ud?
Det er jo ikke sådan, at man bare kan sende pengene ud og aftale det politisk, når vi engang rammer august?
Hvis vi rent faktisk ønsker, at de her midler skal være med til at sørge for, at der kommer flere undervisningstimer – noget af det, der måske kunne være et af løsningsforslagene – hvornår skal vi så mødes og snakke om det?
For det tror jeg virkelig at der er brug for derude.
Det er i hvert fald det, jeg hører.
Jesper Petersen (S), 2022-03-23:
Tak til fru Katrine Robsøe for spørgsmålet, og tak for anledningen til at tale om emnet og jo altså også den, fornemmer jeg, når spørgsmålet stilles, fælles bekymring om de tal, vi så den anden dag, for kvote 2-ansøgninger på de her meget vigtige fag.
Det er helt afgørende, at vi har dygtige og nok med dygtige, motiverede sygeplejersker, socialrådgivere, pædagoger og lærere til vores sundhedsvæsen, skoler, dagtilbud og bosteder.
Kvaliteten her er forudsætningen for, at helt grundlæggende dele af vores velfærdssamfund, som jeg tror at alle danskere på en eller anden måde jo sætter pris på og har behov for, fungerer, og at tingene er, som de skal være.
De mennesker, der udøver de her fag, gør hver eneste dag en kæmpe forskel for så mange andre mennesker.
Og jeg tager det meget alvorligt, at årets ansøgningstal for kvote 2 viser faldende søgning til netop de her uddannelser.
Jeg synes ikke, det er så overraskende, at tallet er lavere, altså, det er det i det hele taget for kvote 2-ansøgninger, og det er der forskellige grunde til, men det er særlig faldet på de her fagområder, og det er problematisk; det må man sige.
Det er også en kompleks udfordring at gøre noget ved det.
En central del handler om at skabe attraktive uddannelser, som har høj kvalitet og ruster de kommende fagprofessionelle til det fag, de skal udøve i praksis, og det er jo noget af det, vi kan gøre noget ved politisk på det ressort, hvor jeg er minister, og som fru Katrine Robsøe er ordfører for.
Derfor er jeg også glad for, at vore partier sammen er lykkedes med at finde finansiering på finansloven for 2022 til en ny, styrket læreruddannelse, og jeg vil også godt sige her for tændte mikrofoner, at det ved jeg at ikke mindst Radikale Venstre også har æren for at have arbejdet for.
Derudover har vi også en vigtig opgave med at komme væk fra den tendens i vores samfund, der tilsiger, at jo mere akademisk en uddannelse er, jo bedre er den, jo finere er den, jo mere værdifuld er den.
Det skal vi have gjort op med.
Ellers får vi ikke vendt tendensen for de unges uddannelsessøgning.
Flemming Møller Mortensen (S), 2022-03-23:
Det, som den udviklingspolitiske strategi siger og slår fast, og som jeg nævner, at otte partier inklusive Enhedslisten står bag, er, at vi vil fokusere vores udviklingspolitiske strategi på nærområder.
Vi er selv blevet nærområde, og derfor er det også helt naturligt, at vi – som praksis har været de sidste 30 år – kigger ind i det, der er udviklingsbistanden, når vi skal finde finansiering til den her del, og det gælder jo 12 måneders opgørelse af nogle af udgifterne til flygtninge, der kommer her til Danmark.
Rosa Lund (EL), 2022-03-23:
Jamen der må jeg bare sige, at særloven jo lige præcis ikke freder udviklingsbistanden.
Udviklingsbistanden finansierer særloven, og derfor er det, vi i Enhedslisten spørger om, synes jeg, egentlig meget rimeligt og meget kort og klart, om ikke det var en god idé at sige, at nu freder vi udviklingsbistanden og sætter en pulje penge af til at hjælpe i Ukraine og til at hjælpe flygtninge fra Ukraine, som ikke er finansieret af verdens fattigste.
Flemming Møller Mortensen (S), 2022-03-23:
Jo, og det er præcis det, vi gør.
Og det er også det, særloven lægger op til, nemlig at vi bærer et særlig stort ansvar – og det løfter vi.
Det, der jo er givet nu, er, at vi har et scenarie, hvor vi tager udgangspunkt i, at der kommer 20.000 ukrainske flygtninge til Danmark, og det er derfor, at vi i ministeriet er i fuld gang med at finde ud af, hvordan vi kan lave en så skånsom omprioritering af midlerne til udviklingsbistand som muligt.
Det er 2 mia. kr., vi skal finde.
Det er det scenarie, vi arbejder på højtryk for at finde en ramme for.
Katrine Robsøe (RV), 2022-03-23:
Tak for det.
I lyset af ansøgningstallene for kvote 2 i 2022 og den flerårige udvikling i ansøgninger vil ministeren da være med til at lave en rekrutteringsplan for læreruddannelsen, sygeplejeuddannelsen, socialrådgiveruddannelsen og pædagoguddannelsen?
Astrid Krag (S), 2022-03-23:
Jamen jeg synes igen, spørgeren siger de helt rigtige ting.
Ikke med alle kroner i verden vil man jo kunne gøre op med den sådan eksistentielle følelse, der er, hvis man er ufrivilligt alene.
Det kan vi kun gøre for hinanden som mennesker.
Men vi kan med civilsamfundet og måske også nogle steder med det offentlige understøtte at bringe folk sammen.
Og jeg tror rigtig meget på partnerskabsmodellen, og det er også derfor, vi nedsætter et nationalt partnerskab, så det ikke er spørgeren og mig og vores kolleger herinde, der skal komme med alle svarene på, præcis hvordan vi så får det her til at virke, og hvordan vi får folk bragt tættere på hinanden, men aktørerne selv, som er derude, som er i idrætsforeningerne, og som er i spejderforeningerne og bridgeklubberne.
Og det arbejde bliver påbegyndt lige straks.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Det er ministeren selvfølgelig meget velkommen til.
Men jeg spørger, fordi det – i gåseøjne – jo er nemt nok at bevilge penge.
Det tager vi til den tid; der er nogle finansordførere, der er meget optaget af det.
Men det handler jo om at få tingene til at virke.
Og hvis man nu er engageret i sit lokalsamfund, i en af de her foreninger, jamen så tror jeg egentlig ikke, man behøver at have penge for at hjælpe, fordi det sådan set er det, man gerne vil.
Man kan sige, det bærer lønnen i sig selv.
Og samfundet har jo åbenlyst en interesse i det her, både for at få folk ud af ensomhed, men også for at undgå alle de afledte skader, den medfører.
Så jeg vil spørge ministeren: Hvornår kan vi regne med, at det her nationale netværk er der?