Preben Bang Henriksen (V), 2023-11-07:
Tak for det.
Lovforslaget er i det store hele et teknisk lovforslag, og min kollega har allerede været inde på teknikken i adskillige af de bestemmelser, der reguleres i selve lovforslaget.
Jeg vil koncentrere mig om nogle andre, i hvert fald et par af dem.
Der bliver digitaliseret adgang i forbindelse med tvangsopløsningssager i forbindelse med opløsninger ved skifteretten.
Det synes jeg er en ganske glimrende idé, for så det kan gå lidt hurtigere.
Jeg kunne godt ønske, at man også, når man nu er i gang med at tage fat i det selskabsretlige område, så fik indført en bestemmelse, der gjorde, at selskabet selv eller stifteren af selskabet kom til at betale for selskabets opløsning.
Det duer ikke, at man bare afmelder revisorer og direktører, og så er det pludselig statens opgave at komme ud af det med at få sådan et selskab opløst.
Men for så vidt angår det, der står her, vil jeg sige, at vi selvfølgelig kan støtte en digitaliseret proces i forbindelse med tvangsopløsninger.
Også i forhold til Familieretshuset og værgemålssager er der ændringer, idet man nu kan trække oplysningerne om indkomst og formue fra Skattestyrelsens systemer.
Og det er jo også ganske glimrende.
Jeg vil håbe, at det bl.a. kan medføre, at Familieretshuset kommer til at fungere bedre.
Kreditaftaleloven ændres med det her.
Man implementerer et europæisk direktiv, NPL-direktivet, og så vidt jeg har forstået, er det sådan noget, man har fundet ud af længere sydpå, hvorefter der nu skal etableres politikker for kreditgivere.
Eksempelvis skal en kreditforening etablere generelle politikker for, hvordan man kan udvise tilbageholdenhed over for de folk, der nu har misligholdt deres lån.
De skal behandles lempeligere, og der er ikke tale om nogen pligt for kreditgivere til at følge det her, men man skal altså have en politik på området.
Altså, jeg må bare sige, at min erfaring er, at de långivere, der oplever, at deres debitorer misligholder deres lån, da kun har en ting i hovedet, og det er at se, om ikke det kan afværges ved en afdragsordning, en forlængelse, eller hvad ved jeg.
Der iværksættes der selvfølgelig store bestræbelser på at undgå, at vi ryger direkte i fogedretten.
Men nu skal man altså også formalisere disse bestræbelser, og det bliver et papir, der kommer til at ligge på hylden.
Det vil der aldrig nogensinde være nogen der kommer til at læse, så dermed er der jo heller ingen skade ved det.
Vigtigst af alt her i forslaget er, at vi nu tager fat på at reparere på domstolenes ventetid.
Der udnævnes 12 nye dommere.
Vi mangler kun 40-50 stykker, for at vi er oppe på det niveau, hvor jeg i hvert fald anslår at vi begynder at få velfungerende domstole rent ventetidsmæssigt.
De dommere, der nu udnævnes, går til udfordrede retter, og det er på sin vis også meget naturligt, men det var måske også naturligt lige at undersøge, hvorfor retterne var udfordret.
Det er jo ikke altid, at det hjælper bare at hælde noget mere personale på, hvis årsagen skal findes i helt andre ting, men mon ikke man gør det fra styrelsen og ministeriets side?
Med i forslaget er også et meget vigtigt punkt, som Venstre gang på gang har foreslået i de igangværende forhandlinger omkring domstolene, og det er, at afgangsalderen for tilkaldedommere ændres fra 72 år til 75 år.
Det vil betyde, at mange tilkaldedommere, eller i hvert fald nogle flere tilkaldedommere, kan aktiveres.
Vi har brug for alle de dommere, der overhovedet kan drives op af jorden, hvis vi skal have de her bunker og det her problem inden for retsplejen til livs, så også på det her område om en udvidelse af aldersgrænsen er vi meget positive.
Venstre kan i enhver henseende stemme for forslaget.