runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2016-10-13:
Mange tak for det.
Til gengæld har jeg som geolog en naturvidenskabelig uddannelse, og så har jeg godt nok meget svært ved at anerkende, at vi som helt dødelige og almindelige politikere skulle besidde en evne til for alvor at kontrollere klimaet og til at sikre en bestemt temperatur eller temperaturstigning i et givent år ude i en for et menneske fjern fremtid, også selv om det på en geologisk tidsskala er meget nært forestående.
I det hele taget er der enorme usikkerheder forbundet med at have en gennemsnitlig global temperaturstigning på et godt stykke under 2 grader som et politisk mål.
Forudsætningerne for beregningerne bag er i væsentlig grad behæftet med stor usikkerhed for ikke at snakke om, hvad der overhovedet skal til for at opnå en så diffus målsætning.
Til gengæld klapper fælden nu.
Vi eller generationerne efter os kan ikke gå tilbage og slække på målsætningerne, hvis det skulle vise sig formålstjenligt, og der mangler desuden sikkerhed for, at aftalen overhovedet vil udmønte sig i egentlige handlinger i alle lande, og hvor er sanktionsmulighederne, hvis det ikke sker?
Klimasvingningerne er i sagens natur et globalt fænomen, og derfor er vi selvfølgelig også nødt til at insistere på, at det politisk motiverede ønske om reduktioner i udledning af drivhusgasser skal betragtes og aftales i europæisk og/eller globalt øjemed.
Danmarks klimapolitik er nødt til at spille sammen med den europæiske og den globale dagsorden og være reelt emissionsreducerende i et globalt perspektiv.
Danmark er en lille og åben økonomi i et stort internationalt marked, og vi alene kan ikke ændre klimaet.
Derfor mener vi i Liberal Alliance ikke, at Danmark skal føre nogen global stormagtspolitik på klimaområdet uden reelt set at have musklerne til det.
I etapeløbet om den såkaldte grønne omstilling har Danmark været i udbrud igennem mange år på de første etaper.
Vi har godt nok fået noget opmærksomhed og tv-tid for vores skatteborgerbetalte støttekroner.
Det er selvfølgelig glædeligt, hvis de mange danske støttekroner har været medvirkende til at bane vejen for, at de store lande, dem med de store muskler og de meget store CO2-udledninger, har fået øjnene op for alternativer til kul og olie og nu vil tage en del af ansvaret på sig – og måske endda også købe danskproducerede løsninger i fremtiden.
Men nu må taktikken lægges om.
Vi skal spare på kræfterne og få pusten igen, og muligvis skal vi ned forrest i hovedfeltet og komme til kræfter og blive klar til massespurten – en massespurt, der i modsætning til, når Lars Bak trækker Tour de France-feltet ind i Paris, helst skal ende med, at vi alle sammen i fællesskab kan stå øverst på podiet i både 2030 og i 2050 og endda endnu længere ude i fremtiden – en fremtid, som ingen af os kender og ingen af os kan forudsige.
Så alt i alt glæder vi os i Liberal Alliance over, at det går fremad med ratificeringen af aftalen, og vi støtter op om, at Danmark med vores ratificering nu kan bidrage yderligere til processens fremdrift.
Tak for ordet.
Christian Poll (ALT), 2016-10-13:
Ordføreren nævner, at vi er gået glip af vækst.
Jeg vil bare lige huske ordføreren og tilhørerne på, at en af de brancher, vi har set allermest vækst i, og det er altså i retning af 14-15 pct., er grøn energi-teknologi inden for de sidste 5 år.
Jeg vil bare høre, om ordføreren forestiller sig, at man kunne have haft endnu højere vækst i den her branche, hvis ikke man havde haft alle de her forskellige støtteordninger som f.eks. EUDP, og hvad de nu hedder alle sammen, som hjælper branchen med at udvikle de grønne teknologier, som skal skabe den fremtid, vi gerne vil have?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-10-13:
Tak til formanden.
Jeg vil også godt benytte lejligheden til at takke ordførerne for den meget velvillige behandling af forslaget her om Danmarks ratifikation af Parisaftalen, klimaaftalen.
Jeg synes, det sender et stærkt dansk signal, at en så bred kreds af partier, ja, faktisk samtlige Folketingets partier, kan bakke op om ratifikationen.
Det er flot.
Det vil også internationalt være godt for Danmark.
Så kan man godt sige, at det er et historisk øjeblik, og man kan også sige, at ordførernes taler – sådan med lidt variation, det skal jeg anerkende – udtrykker opbakning til den strategi, der er lagt.
Også når vi kigger ud i den store verden, er der grund til at glæde sig.
Da vi indgik klimaaftalen tilbage i december sidste år, var der nok ikke mange, der havde forventet, at der ville ske en så hurtig ratifikation af aftalen.
Lande som USA, Kina og Indien har ratificeret, og også EU har ratificeret aftalen.
Også her vil jeg godt takke for Folketingets velvillige opbakning til ratifikation i EU.
Så man kan sige, at vi er godt på vej fremad, og jeg synes, der er grund til at glæde sig, også på en dag som denne.
Det er en aftale, der giver Danmark store muligheder.
Vi er på mange måder på klima- og energiområdet et foregangsland.
Det skal vi fortsætte med at være.
Når man ser på, hvad vi har givet tilsagn om med hensyn til reduktioner i CO2-udledningerne frem mod 2020, kan man jo se, at vi ligger langt over, hvad vi er forpligtet til.
Også når vi ser på energiaftalen fra 2012 – f.eks. i forhold til hvor meget vedvarende energi der skal være i 2016 og frem mod 2020 – kan vi se, at vi jo ligger langt, langt over det, som vi ikke aftalte, men som ville være konsekvensen af energiaftalen fra 2012.
Danmark står midt i en grøn omstilling, og den grønne omstilling vil fortsætte.
Jeg er også enig med en række af ordførerne i, at det her giver Danmark gode muligheder for eksport.
Det skal vi gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at understøtte.
Både Pia Olsen Dyhr og Jens Joel har været inde på området, dels i taler, dels spørgsmål til andre ordførere her på talerstolen.
Jeg kan sige, at det er et område, hvor vi vil gøre alt, hvad vi overhovedet kan.
Følgen af klimaaftalen er jo, at der skal investeres ikke 5.000 milliarder amerikanske dollars, men 13.500 milliarder amerikanske dollars frem mod 2030, hvis landene skal leve op til de tilsagn, der er givet, i forhold til at reducere udledningerne af CO2.
Det giver Danmark en unik mulighed.
Den skal vi virkelig forstå at udnytte.
Det er jo også baggrunden for, at regeringen i sit forslag til finanslov opererer med et forslag om at afsætte yderligere penge til en eksportstrategi.
Det er jo for, at danske virksomheder skal have mulighed for at spille ind på den bane.
Men kunne vi bare få vores rimelige andel af det i forhold til de kompetencer, vi har på energiområdet, så vil der være dansk beskæftigelse, dansk eksport og dansk velstand i fortsat at satse på det.
Tak for ordet, og tak for Folketingets positive behandling af forslaget.
Christian Poll (ALT), 2016-10-13:
Men vi kan jo også læse flere steder, at de kroner, vi giver ud den vej, jo kommer mangefold igen i den vækst, som er i branchen, altså i form af eksport og i form af udvikling af nye teknologier, der bidrager til den velfærd, som vi også har.
Så de er vel meget godt givet ud, eller hvad?
Carsten Bach (LA), 2016-10-13:
Mig bekendt har Det Miljøøkonomiske Råd i Danmark vurderet, at en fortsat ensidig fokus på udbygning af vindenergi i Danmark vil koste ca. 5.000 arbejdspladser, eller i hvert fald op til 5.000 arbejdspladser i en relativt overskuelig horisont på 2-3 år.
Og jeg mener også at være bekendt med studier fra både Spanien og USA, der påviser, at for hver gang man skaber en subsidieret arbejdsplads, går man faktisk glip af op mod to tilsvarende arbejdspladser i andre brancher.
Jeg er helt sikker på, at vi, sådan som jeg også mener jeg antydede i min tale, i Danmark har nogle muligheder for nu at kunne sælge danske energiteknologier og have eksportindtægter fra det.
Det mener jeg ikke der kan være nogen tvivl om.
Til det første i forhold til at anerkende, om klimasvingninger er menneskeskabte eller ej, vil jeg sige, at der ikke er nogen tvivl om, at der er en del af de klimasvingninger, vi oplever i øjeblikket, som er forceret af menneskelig aktivitet.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-10-13:
Klimasvingninger!
Altså, det er fuldstændig rigtigt, at CO2-niveauet i atmosfæren har været på niveau med det, det er på i dag, og da var kloden tæt på at være ubeboelig for mennesker – hvis de havde eksisteret dengang.
I forhold til den stigning af CO2-niveauet, som vi oplever lige nu, og som er så markant, er ordføreren ikke enig med mig i, at den helt entydigt stammer fra menneskelig aktivitet, og at det er yderst veldokumenteret?
Carsten Bach (LA), 2016-10-13:
Nej, det er jeg ikke enig med spørgeren i.
Som jeg svarede på det første spørgsmål i den første korte bemærkning, spørgeren havde, så er der for mig at se formentlig tale om en form for menneskelig påvirkning i forhold til de udsving, vi ser i øjeblikket, men at det entydigt er menneskelig aktivitet, der er skyld i de aktuelle klimasvingninger, er jeg ikke enig med spørgeren i.
Mette Abildgaard (KF), 2016-10-13:
Tak for det.
Jeg synes også, det var interessant at blive introduceret til det her med klimasvingninger.
Det er jo sådan en meget interessant måde at adressere sin stillingtagen til den her udfordring på.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til de her EUDP-midler, for jeg får egentlig det indtryk ud fra ordførerens tale, at ordførerens parti ikke mener, at det er en god investering for Danmark.
Jeg har tidligere i forbindelse med en åbningsdebat spurgt en politikerkollega, hr. Simon Emil Ammitzbøll, om de her EUDP-midler, hvor jeg egentlig fik det svar, at man syntes, det var ærgerligt, at der blev skåret så meget ned på dem, som regeringen lagde op til i forbindelse med den finanslov, der blev indgået sidste gang.
Så vil jeg egentlig godt bare lige bede ordføreren om at redegøre for, hvad der egentlig er Liberal Alliances holdning til de her EUDP-midler.
Thomas Danielsen (V), 2016-10-13:
Min forventning er, at vi ved at fjerne PSO-afgiften, som regeringen lægger op til, går fra at have de her meget høje elpriser, som vi har i Danmark, til at få EU's tredjebilligste elpriser.
Så bliver vi et væsentlig mere attraktivt produktionsland, hvorfor jeg også forventer, at der vil ske en øget produktion i Danmark.
Jeg forventer sådan set også, at Danmark vil blive et populært land at producere i, fordi vi er nogle meget dygtige producenter, vi har nogle dygtige medarbejdere, plus at vi har den her grønne profil.
Så den energi, vi bruger herhjemme på at producere, er i meget høj grad vedvarende energi.
Derfor tror jeg på, at det bliver attraktivt at producere i Danmark, også for udenlandske virksomheder.
Og så må vi ikke glemme, at inden for en kort årrække udvides vores produktion af vedvarende energi jo, hvorfor det selvfølgelig kun bliver grønnere og grønnere, jo mere el vi omstiller til.
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan oplyse spørgeren om, at jeg ikke er medlem af regeringen, men jeg forstår ordførerens spørgsmål på den måde, at ordføreren har ambitioner om at fremme den grønne omstilling, ligesom Venstre har.
Derfor glæder vi os i Venstre over, at regeringen netop har planer om en ambitiøs eksportstrategi.
Vi glæder os i Venstre over, at regeringen netop kerer sig om, at vi skal have så meget grøn omstilling for pengene som muligt.
Det vil altså sige det modsatte af symbolpolitik for pengene.
Derfor er jeg bare glad for, at regeringen samtidig løfter nogle af de mest ambitiøse projekter, f.eks. i forhold til at fjerne PSO-afgiften, som er en afgift på grøn omstilling, og at man f.eks. gør det mere attraktivt at sikre varmepumper og alt det, som vi skal eksportere, og som vi skal inspirere resten af verden med.
Så det er nok det nærmeste, jeg kan komme et svar på ordførerens spørgsmål, eftersom jeg ikke taler på vegne af regeringen, men på vegne af Venstre.
Men ordføreren kan jo stille det samme spørgsmål til ministeren.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-13:
Altså, nu er jeg en lille smule forvirret, fordi jeg egentlig troede, at regeringen bestod af Venstre og ingen andre partier.
Jeg har selv prøvet at sidde i en regering, hvor vi var lidt flere partier, og der ville det svar måske være lidt mere passende.
Men jeg synes jo, at det er interessant at høre ordførerens holdning til, om Venstre så vil arbejde på at lave en strategi i forhold til 15 strategiske lande, når landene skal gennemføre deres klimaplaner; altså en bevidst eksportstrategi på energieffektiviseringer og i forhold til vedvarende energi, hvor vi har masser af erfaring.
Det er den ene del.
Den anden del er, at jeg bliver voldsomt provokeret, når ordføreren siger, at afskaffelse af PSO-afgiften er noget, der skaber grøn omstilling.
Jeg synes, at det ville være på sin plads at sige, at afskaffelse af PSO-afgiften er afskaffelse af en investering i energi; altså at det er et investeringsgebyr, som vi bl.a. bruger til at opsætte vindmøller for.
Vi kunne også etablere andre former for energi for det, det behøver ikke at være grønt.
Men at blande de to ting sammen tyder på, at ordføreren fortsætter det der med, at newspeak er superfint – lad os jeg sige noget, som betyder præcis det modsatte.
Det synes jeg er en uskik i Folketingssalen, og det synes jeg man skal lade være med.
Thomas Danielsen (V), 2016-10-13:
I forhold til strategiske samarbejder glæder vi os i Venstre over, at regeringen har indgået et strategisk samarbejde i forhold til Mission Innovation f.eks., hvor vi går ud med den mest ambitiøse plan på forskningsområdet inden for energiteknologi.
Så det er vi meget stolte af.
I forhold til om en afskaffelse af PSO'en er grøn, er der ikke nogen tvivl om, at det er mega grønt at afskaffe PSO'en, altså en afgift på grøn omstilling.
Derfor glæder vi os over, at man nu egentlig gør det, som næsten alle Folketingets partier ønsker, nemlig at gøre det mere attraktivt at bruge el som en del af den grønne omstilling – til opvarmning, til transport osv.
Det er netop den opgave, som vi løfter, men som ingen andre regeringer eller partier er kommet med en opskrift på hvordan vi klarer.
Det er sådan set det, som vi har lanceret, og det er et af de største grønne fremskridt i nyere tid.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-10-13:
Det er jo meget klart, at der kan være forskellige indgange til at stemme for det her beslutningsforslag, når man hører Venstres ordfører.
Det vil sige, at regeringen også skal til at indberette, når den skruer ned for ambitionerne.
Og hvis det vitterlig er sådan, at man ikke vil opføre 350 MW kystnære møller, så skal det jo indberettes.
Når man skruer ned for sine forsknings- og udviklingsmidler, som det ligger i finanslovsforslaget, når man skærer ned på EUDP, så skal det jo indberettes.
Så jeg vil godt høre ordføreren, om ikke vi står over for noget, hvor den grønne realisme, som Venstre italesætter, klinger meget hult, hvis man ser på realiteterne og ser på det, som vi fremadrettet bliver nødt til at indberette til EU, og med hensyn til vores klimaindsats.
Thomas Danielsen (V), 2016-10-13:
Vi har for det første foreslået, at midlerne skal bruges til at fremme brugen af el i Danmark til varmepumper osv., og dernæst har vi foreslået, at man både med hensyn til tid og placering kunne udskyde opsætningen af de her vindmøller, til der var en højere efterspørgsel på el.
For vi ønsker sådan set, at de kommer længere væk fra kysten og bliver havvindmøller.
Dernæst er det ret væsentligt, at vi i forhold til vind ikke bare fra statens side tvinger det mere frem pumpet med statsstøtte, sådan at andre, på grund af den lave elpris, der kommer ud af, at staten pumper statsstøtte ind på markedet, bliver så lav, at de tager deres vindmøller, som allerede står og snurrer og producerer grøn strøm i dag, ned.
Derfor er det mest grøn omstilling for pengene, som regeringen og Venstre sådan set bifalder her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-10-13:
Altså, når jeg hører hr. Thomas Danielsens tale, synes jeg, der er god grund til, at energiforligskredsen mødes, men vi er jo i en situation, hvor ministeren har aflyst alle møder siden april.
Der er en masse at tale om, der står en masse i det fælles energiforlig, som skulle udmøntes, men som bliver syltet.
Det synes jeg virkelig er en skam, for det er jo det, der kan være med til at drive den grønne omstilling fremad.
Thomas Danielsen (V), 2016-10-13:
Jeg er meget enig med ordføreren i, at vi skal bruge el som en væsentlig faktor i den grønne omstilling, og det er jo netop det, der bliver lagt op til i praksis.
Vi italesætter det ikke bare, ligesom ordførerens parti gør.
Vi sætter faktisk handling bagved ordene.
Derfor vil regeringens linje resultere i, at man får en øget brug af el, en øget brug af vedvarende el; det bliver mere attraktivt at køre i elbiler, det bliver mere attraktivt at varme vores huse op med vedvarende energi.
Så der er kun tale om positiv grøn omstilling, hvor man får mest for pengene.
Christian Poll (ALT), 2016-10-13:
Tak for det.
Mit spørgsmål er lidt på linje med hr. Søren Egge Rasmussens.
Vi har jo for nylig fået et svar fra ministeren på spørgsmålet om, hvad 2025-planen vil betyde, og der får vi at vide, at den vil give anledning til øget CO2-udledning på 9 pct.
Andre har beregnet det helt op til 12½ pct.
Jeg bliver jo meget nysgerrig efter at vide, hvad Venstre vil være med til sammen med regeringen for at kompensere for den backsliding – som det nu hedder i Parisslang – som det her giver anledning til.
Thomas Danielsen (V), 2016-10-13:
Det er fuldstændig rigtigt, at når nu regeringen vælger at skabe så meget vækst og virkelyst i hele Danmark, resulterer det i en øget CO2-udledning.
Men vi overopfylder jo fortsat, til trods for det, EU's mål.
Det, man så samtidig gør, er, at man vil flytte noget produktion fra udlandet til Danmark, hvorved det set med verdensklimaøjne bliver mere klimavenlig produktion, end det er i dag.
For i dag er det jo sådan, at Danmark er et af de mest klimavenlige produktionslande.
Det vil sige, at kan vi flytte produktion fra udlandet til Danmark, sikrer vi både mere klimavenlig produktion og flere danske arbejdspladser, og det er noget, der lyder godt i Venstres ører.
Christian Poll (ALT), 2016-10-13:
Det må jeg lige have uddybet.
Hvordan mener ordføreren man trækker produktion til Danmark i den her sammenhæng?
Er det blot, fordi man har lidt lavere priser?
Er det bare den vinkel?
Så er det jo en modelberegning, som kan have store usikkerheder.
Carsten Bach (LA), 2016-10-13:
Jeg er selvfølgelig ked af det, hvis spørgeren er blevet forvirret og måske har misforstået noget af det, jeg fremførte i min tale her.
Vi er i Liberal Alliance sådan set enige i det, som jeg i hvert fald fornemmer at spørgeren også synes, nemlig at EUDP-midlerne i hvert fald i nogle situationer kan være givet godt ud.
Der er de her demonstrationseksempler, som kan være gavnlige for dansk eksport og kan hjælpe med til at fremme nye teknologiske løsninger og demonstrere dem.
Nej, det er klart, at man med statslige, skatteborgerbetalte støttekroner subsidierer og støtter en specifik branche og derved skaber unaturlig vækst.
Det sætter jeg ikke noget spørgsmålstegn ved.
Men der er heller ikke noget spørgsmålstegn ved, at det er statslige støttekroner, der bliver pøset i de her brancher.
Christian Poll (ALT), 2016-10-13:
I mine øjne er det en voldsom ting, som FN kommer med, når de taler om 200 millioner flygtninge i 2050.
Det vil jeg godt kalde ragnarok igen.
Med hensyn til økologien er det jo alt andet lige, og den økologiske revolution, vi tænker er i fuld gang, indebærer også, at vi spiser anderledes, at vi producerer i en anden blanding af kød og grønt
Jeg har et eksempel fra Randers sygehus, hvor man faktisk har omlagt – inden for samme budget, har jeg forstået – til økologi ved at skære lidt ned på kødforbruget.
Og vi har jo et af verdens højeste kødforbrug, så det kan faktisk være en god idé –
flere forskere siger, at det også giver en sundere diæt.
Andreas Steenberg (RV), 2016-10-13:
I Radikale Venstre er vi meget begejstrede for, at det er lykkedes verdens lande at lave en aftale om at få gjort noget ved klimaforandringerne og få nedbragt verdens CO2-udslip.
Der er ingen tvivl om, at den aftale ikke er nok til at komme i mål, men vi er rigtig glade for, at man internationalt har kunnet gøre noget.
Hvad angår internationalt samarbejde, er der langt mellem snapsene med briterne, der melder sig ud af EU, og alle mulige andre konflikter, som det er svært for det internationale samfund at løse.
Men lige præcis her fik man lavet nogle bindende mål for alle.
Det er vi rigtig glade for, og derfor støtter vi selvfølgelig også beslutningsforslaget her om at ratificere aftalen i Danmark.
Men som mange kollegaer har gjort, kan jeg ikke lade være med at bemærke, at der er meget stor forskel på Venstreregeringens begejstring for den her klimaaftale og den politik, der bliver ført i Danmark.
Jeg vil sige, at den politik, der er i Danmark, mest af alt er udtryk for fuld stop for den grønne omstilling.
Dem, der kender energiforliget fra 2012, kan jo se, at der er blevet sat en stopper for stort set alt det, man kan nå at stoppe på nær lige støtten til biogas.
Man skærer på forskningen, man laver en forsyningsstrategi, som mest af alt handler om, at forsyningssektoren skal være billig, og der skal ikke være så meget rum til at investere.
Så som vi ser det, er det fuldt stop.
Hvis alle lande havde valgt den politik i Paris, havde man jo ikke fået den aftale, som man fik.
Derfor vil jeg selvfølgelig også benytte lejligheden til at opfordre regeringen til at stå ved det energiforlig, vi har lavet, og også drøfte med nogle af os partier, der gerne vil investere grønt, om ikke der i den her 2025-plan kunne blive plads til at investere i både grøn forskning og selvfølgelig i mere vedvarende energi.