runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2019-01-24:
Jeg synes egentlig, det er sådan lidt en ærgerlig måde at debattere på.
Men der er jo tydeligvis behov for en opklaring, og det giver jeg gerne.
Jeg synes, at hr. Pelle Dragsteds spørgsmål hviler på den fejlpræmis, at vi på en eller anden måde ikke skulle gå ind for en stram udlændingepolitik.
Det gør vi, og jeg har nævnt flere årsager til det.
Der er forskel på Dansk Folkeparti og Liberal Alliance.
Vi går ind for, at der kommer så få flygtninge som muligt til Danmark.
Men vi er meget åbne over for, at folk fra hele verden, der kommer for at arbejde, har en kontrakt med en dansk arbejdsgiver, inden de kommer hertil, skal være velkomne.
Der er der jo en forskel.
Sådan er der jo så meget.
Men en stram udlændingepolitik og så få flygtninge til Danmark som muligt, i lyset af at vi har taget rigtig, rigtig mange, er vores politik.
Og vi synes bestemt, at det her forslag trækker i den retning.
Susanne Eilersen (DF), 2019-01-24:
Hvis Danmark havde været udsat for en krig og lå i ruiner, og jeg havde været nødt til at tage herfra, så ville det være min fornemste opgave at komme tilbage og hjælpe med at bygge Danmark op igen.
For det er jo det land, jeg er født i, det er det land, hvor jeg har mine rødder.
Sådan må andre jo også have det.
Det er jo deres land, de kommer fra, og det er lidt sjovt lige pludselig at begynde at tage omskæring ind.
Man bliver vel ikke mere udsat for omskæring, fordi der har været en krig eller fordi der ikke har været det.
Det er jo sådan en kulturel ting, som man ligger og slås med dernede.
Så det er jo en helt anden sag.
Men i Danmark har de her folk mulighed for at få en rigtig god ballast, en rigtig god uddannelse og nogle færdigheder, som de kan tage med hjem og hjælpe deres landsmænd med derhjemme.
For hvem skal ellers bygge f.eks. Syrien op igen?
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Der var et par faktuelle ting fra Enhedslistens ordfører, der måske ikke sad lige i skabet.
Men lad nu det ligge.
Det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at diskutere, er, om Enhedslisten sådan helt grundlæggende mener, at i det øjeblik, man som asylansøger har fået en midlertidig opholdstilladelse, er udgangspunktet, at man skal være her resten af livet, eller om Enhedslisten mener, at udgangspunktet er, at beskyttelsen skal være der, indtil der ikke mere er brug for beskyttelsen.
Det er jo den sådan helt grundlæggende diskussion, som det her lovforslag handler om.
Mads Fuglede (V), 2019-01-24:
Nej, det kan jeg ikke, men jeg kan jo høre på spørgerne, at man har haft tid til at læse høringssvarene, og det har jeg jo også selv haft, selv om jeg har haft lidt travlt med det, og det glæder mig da, at man i hvert fald har haft tid nok til at komme rundt om det fremsendte materiale.
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Det er angående noget, vi ikke har snakket om endnu, nemlig muligheden for flygtninge for at få anvist en permanent bolig.
Der står på side 35 i lovforslaget: »Kommunerne vil således fremover ikke længere have en særlig forpligtelse efter integrationsloven til at anvise en permanent bolig.
Det vil derfor som udgangspunkt være op til de pågældende selv at skaffe sig en bolig f.eks. ved leje og ved at skrive sig op på en venteliste.«
Hvis ikke det lykkes, skal der træffes afgørelse »efter de almindelige principper og regler for løsning af kommunale boligsociale opgaver.
De pågældende flygtninge vil således fremover have samme adgang til at få hjælp fra kommunen, som alle andre boligtrængende borgere i landet.«
Jeg synes, det er fornuftig politik, at der kommer til at stå i integrationsloven, at det ikke i sig selv er en social begivenhed at komme fra udlandet, men at man får anvist en bolig efter den almindelige boligsociale politik, hvorved man ifølge en vejledning, som bliver beskrevet på side 34, hvis man f.eks. er fraskilt, er ramt af tvangsauktion, er ældre eller handicappet, eller hvis der er tale om unge gravide, så kan hoppe boligkøen over.
Altså, integrationsloven bliver ændret, men lov om almene boliger fastholder stadig væk, at det er en social begivenhed i sig selv at være flygtning.
Det vil jeg bare opfordre Venstre til at få ryddet op i, så vi er helt sikre på, at uanset om du er lyshåret eller mørkhåret, bliver du, når du står nede på rådhuset, vejet på den samme vægtskål, med hensyn til hvem der skal have anvist den almene bolig.
Mads Fuglede (V), 2019-01-24:
Tak for den opfordring.
Jeg ved ikke, hvad jeg videre skal tilføje til den konstatering.
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Så er der en anden ting, som handler om den her diskussion om integration, som vi også har haft ad et par omgange til nogle forespørgselsdebatter.
Der står også i lovforslaget, at integrationsprogrammets indhold vil være uændret og primært have fokus på beskæftigelse og uddannelse.
Man ændrer altså lidt på navnet på skolehæftet, men man ændrer ikke på, hvad der står inde i det, bortset fra det med integrationsydelsen.
Så hvad angår hele den her diskussion om, hvorvidt man egentlig går ind for integration af flygtninge, hvilket vi i Socialdemokratiet gør efter den definition, som Venstres ordfører selv lægger frem, nemlig at det er, mens de er her, så kommer alt det jo for en dag, når vi finder ud af, om integrationsgrunduddannelsen bliver forlænget.
Den udløber jo her til sommer, og jeg ved, at regeringen forhandler med arbejdsmarkedets parter for tiden.
Jeg skal bare høre: Er det Venstres holdning, at integrationsgrunduddannelsen skal forlænges?
For det er jo der, vi finder ud af, om Venstre virkelig bakker op om integration af lige præcis de her flygtninge.
Mads Fuglede (V), 2019-01-24:
Ja, det bakker Venstre op om.
Vi er lidt tilbage til samme diskussion som før, nemlig at man jo kan forstå integration på mange måder, og integration kan også være en måde, man er her på, også selv om man er her midlertidigt.
Rosa Lund (EL), 2019-01-24:
Tak for det.
Integration kan forstås på mange måder.
Kan Venstres ordfører ikke godt forstå, at det kan være lidt svært at blive integreret, hvis man konstant får at vide, at man skal være her midlertidigt?
Det er mit ene spørgsmål.
Jeg havde egentlig tænkt mig at spørge ordføreren om noget andet.
Hvis ordføreren ikke er argumentresistent, hvorfor kunne høringsprocessen så ikke vare 7 eller 10 dage længere, sådan at man rent faktisk kunne overholde de parlamentariske spilleregler, og sådan så de organisationer, vi faktisk har til at rådgive, ikke bare Folketinget, men regeringen, ikke om politiske holdninger, men til at rådgive regeringen om bl.a. overholdelse af konventioner, kunne få tid til at arbejde med det her?
Mads Fuglede (V), 2019-01-24:
Jeg er bestemt ikke argumentresistent, og jeg havde egentlig også gerne set, at jeg havde haft et par dage mere til at læse det hele igennem, så jeg ikke hele tiden skulle have så travlt med det, for jeg havde også andet i kalenderen.
Men jeg nåede det, og det fornemmer jeg også alle andre her gjorde.
Og de formelle krav blev overholdt, og det er vel det vigtigste.
Rosa Lund (EL), 2019-01-24:
Det, jeg leder efter, er, hvorfor det er så vigtigt for regeringen at få det her hastet igennem.
Hvorfor er det så vigtigt at få hastet det her igennem?
Er det, fordi man skal tilfredsstille Dansk Folkeparti, er det, fordi man skal nå et eller andet inden et valg, eller hvad går det ud på, siden vi haster så store ændringer igennem og fuldstændig overhører alt det, som de mennesker, der arbejder med det her område, både uden for murene, men også de mennesker, som faktisk er nedsat til at rådgive regeringen på de her spørgsmål, siger?
Mads Fuglede (V), 2019-01-24:
Der er jo ikke nogen, der bliver overhørt her.
Jeg forstod jo godt på samtalen tidligere med hr. Holger K. Nielsen og også lidt med hr. Pelle Dragsted, at det var det billede, man ville tegne.
Jeg var bare ikke enig i de politiske vurderinger, der lå i høringssvarene.
Jeg havde god tid til at læse dem, men jeg måtte sidde længe oppe, og det er noget, der er vanskeligt, når man er nybagt far, for så vil man gerne have sin nattesøvn, og det vil jeg gerne opleve en anden gang jeg kan, så man ikke altid skal have så travlt med tingene.
Det er jeg enig med spørgeren i kunne være rart.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-01-24:
Igen: »Nok er nok« var vist noget, der blev sagt af en politiker, som var medlem af Ny Alliance, og jeg er i et andet parti.
Liberal Alliance er et andet parti.
Jeg tror, at 90 pct. af dem, der stemte på LA i 2011, ikke stemte på Ny Alliance i 2007.
Vores politik er klar: Vi ønsker, at der kommer så få flygtninge til Danmark som muligt, også fordi argumentet om, at det er arbejdskraftindvandring, jo er forkert.
Beskæftigelsesgraden for flygtninge er notorisk lav; den er blevet en lille smule bedre, men den er stadig væk notorisk lav.
Og 36 mia. kr. koster det, at vi har fået så mange flygtninge, og at de er blevet så dårligt integreret på det danske arbejdsmarked.
Der er jeg simpelt hen bare uenig med arbejdsgiverne, de er helt blinde over for det.
Det er jo bl.a. også dem og deres virksomheder, som skal betale det.
For de 36 mia. kr. kunne vi gøre meget gavn på skatteområdet.
Altså, en stor del af rationalet er jo noget, som jeg faktisk tror at hr. Mattias Tesfaye og jeg kan blive enige om, selv om vi så vælger at stemme forskelligt til det her, nemlig at ydelsesniveauet har betydning for, hvor mange mennesker der kommer til Danmark.
Og der er jo selvfølgelig en vurdering i det.
Som det også er hr. Mattias Tesfaye bekendt, har der været en sag ved Højesteret, og man har jo det hensyn, at man vil holde sig inden for grundloven.
Og det er min opfattelse, at det har været en vigtig del af, hvorfor det er endt, som det er endt.
Men altså, det handler jo også om, at det skal kunne betale sig for folk, og at de skal kunne se en idé i at komme ind på arbejdsmarkedet selv.
Så vil jeg i øvrigt lige, hvis jeg må, meget kort sige, at hele den her ulighedsdebat jo egentlig er meget sjov i den her sammenhæng.
For Socialdemokratiet taler om relativ ulighed, relativ fattigdom osv. Men her har vi altså så nogle mennesker, hvoraf mange jo kommer fra lande, hvor man relativt måske har høje indkomster.
Men vi ved, at mange søger til Danmark, til Europa, på grund af ydelsesniveauet også.
Og der foretrækker nogle så at komme til Danmark, hvor de får lave ydelser, men en højere levestandard.
Og det spiller jo bare ind, og det er vi nødt til at tage bestik af.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-01-24:
Det er alligevel stærke sager at høre, at de flygtninge, der er kommet til Danmark fra krigen i Syrien, er relativt velstillede mennesker, der vil tage til Danmark på grund af ydelsesniveauet.
Det er altså stærk tobak at skulle høre på her i Folketingssalen i dag.
Men det, jeg godt vil spørge ordføreren om, er i forlængelse af hans bemærkninger til den kritik, der er kommet fra både fagbevægelsen og Dansk Arbejdsgiverforening i forhold til integration og det at have folk på arbejdsmarkedet.
Og så får vi en lang bortforklaring om, at man jo ikke kan have, at folk søger arbejde gennem at få flygtningestatus her i Danmark, og det koster så og så mange milliarder kroner årligt, og hvis vi sparede de penge, kunne vi sætte skatten ned, eller hvad det var, vi hørte fra ordføreren.
Men det er jo ikke det, det her handler om.
Det handler om, at det er nogle mennesker, der er i Danmark i øjeblikket.
Det er det, det her lovforslag handler om.
Det er jo ikke nogle, der eventuelt måtte komme eller ikke komme.
Det er nogle, der er i Danmark i øjeblikket, som man vil fratage muligheden for at blive integreret og være på arbejdsmarkedet. Og det er jo netop det, som både fagbevægelsen og Dansk Arbejdsgiverforening anfægter; de står med nogle praktiske problemer.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-01-24:
Jeg sagde ikke, at alle flygtninge kommer på grund af ydelsesniveauet.
Det er selvfølgelig ikke rigtigt.
Selvfølgelig betyder ydelsesniveauet også noget for, hvor mange der vælger at gå hele vejen op gennem Europa og komme til Danmark gennem en hel masse sikre lande.
Selvfølgelig spiller ydelsesniveauet, og hvad man kan få i det pågældende land, en rolle.
Det er klart.
Selvfølgelig betyder det også noget, hvordan forholdene generelt er i et land, altså for, om der kommer nogen hertil, hvor mange der ønsker at søge hertil.
Og derfor handler det ikke kun om dem, der er her, men også om, hvor mange der vil komme i fremtiden.
Og i forhold til dem, der er her, må vi bare konstatere, at den politik, som venstrefløjen har stået for igennem mange årtier – også hvor hr. Holger K. Nielsen har siddet i Folketinget – helt systematisk har spillet fallit.
Vi har ikke fået integration, og alle synes, det er et problem.
Nu er der så en regering, som sammen med Dansk Folkeparti kommer med nogle løsningsforslag, og der kommer ikke noget fra den anden side.
Det er bare mere af det samme, det, som vi har prøvet gennem mange, mange år, og som ikke har virket.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-01-24:
Den form for polemik skal jeg ikke lige forholde mig til her.
Men det, som stadig væk er problemstillingen i den kritik, der kommer fra fagbevægelsen og fra Dansk Arbejdsgiverforening, er, at vi står med nogle mennesker i vores land i øjeblikket, som faktisk er til nytte, fordi de kan blive integreret.
Og det er jo det, som man vil forringe gennem det her lovforslag.
Og så snakker hr. Joachim B. Olsen fuldstændig udenom og snakker om alt muligt andet, som ikke har noget som helst med sagen at gøre.
Det er bare det, jeg godt vil anholde, og at han forholder sig til, hvordan det her er et konkret problem, som opstår på grund af det her lovforslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-01-24:
Altså, jeg har jo svaret på det også over for tidligere spørgere.
Jeg deler ikke kritikken fra fagbevægelsen og arbejdsgiverne, og jeg synes, at de to parter misser eller har en manglende forståelse for, at vi har andre hensyn, altså det helt basale hensyn, at vi ønsker, at det at være flygtninge er en midlertidig ting.
For det er meningen med det, altså at man har et behov for en midlertidig beskyttelse, og så må man rejse hjem, når det behov ikke længere er der.
Alternativet er det, som vi har haft gennem mange årtier, og som jeg synes hr. Holger K. Nielsen helt seriøst bør tage ansvar for, nemlig at det er blevet et indvandringssystem, og at det har omkostninger.
Hvorfor er det, vi ikke må tale om omkostninger på det her område, men godt må tale om dem på alle mulige andre områder?
Martin Henriksen (DF), 2019-01-24:
Tak for det.
I forlængelse af det, som fru Carolina Magdalene Maier siger, tror jeg, det er meget sandsynligt, at der vil komme nogle afgørelser om inddragelse, hvor Danmark vil bryde konventionerne, i hvert fald nogles fortolkning af konventionerne.
Det må man antage formentlig vil komme til at ske på et tidspunkt.
Men det er vel ikke unaturligt, når man presser det, så meget man kan, inden for de rammer, som nu er der, og også forsøger at presse rammerne.
Så det må man jo alt andet lige antage vil forekomme i nogle sager.
Og hvis det er Alternativets politik, at flygtninge skal vende tilbage til deres hjemlande på et eller andet tidspunkt, hvad vil Alternativet så konkret gøre, for at det så rent faktisk også kommer til at ske?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-24:
Jamen vi er slet ikke i tvivl om, at hvis man skal motivere flygtninge til at vende tilbage til deres hjemland, skal man i hvert fald ikke gøre det fuldstændig umuligt for dem at kunne klare tilværelsen.
Altså, vi ved jo alle sammen, at jo mere afmægtig man er i sit hverdagsliv, jo mindre overskud har man faktisk til f.eks. at forestille sig at rejse hjem eller at forberede det at skulle rejse hjem.
Selvfølgelig skal flygtninge rejse hjem, når der er udsigt til, at de kan det.
Men hvis de i mellemtiden f.eks. er blevet så integreret i Danmark – og det er her, vi adskiller os fra Dansk Folkeparti – at de f.eks. har fået børn, der går i den danske folkeskole, er selvforsørgende, har et arbejde, så har vi intet problem med, at de flygtninge bliver i Danmark og bidrager til det danske samfund og bliver en del af det danske samfund.
Martin Henriksen (DF), 2019-01-24:
Jeg synes ikke, fru Carolina Magdalene Maier svarer på, hvad Alternativet konkret vil gøre, for at flere flygtninge så vender tilbage til deres hjemlande.
Så hvis ordføreren vil svare på det i anden omgang, vil det være alle tiders.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til det med ydelser, for jeg kan forstå, at Alternativet er imod, at vi laver integrationsydelsen om til en selvforsørgelses- og hjemsendelsesydelse, og at ydelsen så bliver sat ned for en række udlændinge.
Så er det vel Alternativets politik – det kan jeg selvfølgelig have misforstået – at man gerne vil have højere ydelser til udlændinge i Danmark.
Og hvis det er Alternativets politik, hvor høje skal de ydelser så være, og hvordan skal man finansiere en forhøjelse af ydelserne til udlændinge i Danmark?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-24:
For at svare på det sidste først vil jeg sige, at ja, vi har fra starten ment, at selv integrationsydelsen, som den er i dag, er for lav, og vi ser gerne, at den ydelse kommer op på niveau med kontanthjælpen.
Og det har vi finansieret både i vores finanslovsudspil og i vores regeringsprogram, så man kan bare orientere sig der for at se, hvor pengene kommer fra.
Som svar på det andet om, hvad vi vil gøre, for at de skal rejse hjem, vil jeg sige, at vi sådan set tror på, at man gerne vil tilbage til sit hjemland, hvis det er det, der ligesom giver mening.
Jeg er sikker på, at hvis man har børn, der vokser op i Danmark og går i den danske folkeskole, er man nok et andet sted, altså hvis man har været i landet i 10 eller 20 år.
Men hvis man er klar på at rejse hjem, tror vi sådan set, det ligger i hjertet hos den enkelte, at det er det, man gerne vil.
Så vi behøver ikke de her kontrolmekanismer eller den her pisk, som Dansk Folkeparti går ind for, i forhold til at få dem til at rejse hjem.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-01-24:
– det skal bare ikke fremgå af lovforslaget, at det er det, der er forventningen, tværtimod.
Jeg har et andet vigtigt spørgsmål.
Ordføreren var selv inde på høringsfrister og høringssvar i starten.
Kan ordføreren forklare mig, hvorfor det her lovforslag er fremsat inden høringsfristens udløb, således at ingen af høringssvarene har kunnet tages i betragtning i forhold til lovforslagets fremsættelse?
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Det ville vi så nok ikke synes var verden bedste idé.
Men en anden ting er: Jeg leder lidt efter, hvor rationalet er henne i de her diskussioner.
Altså, i Socialdemokratiet prøver vi at sige, at der på den ene side er nogle forskellige hensyn at tage, særlig til børnefamilier.
Og på den anden side har vi nogle andre hensyn om, at ydelserne ikke skal have en størrelse, hvor det bliver et formål i sig selv at søge mod netop Danmark for at søge asyl.
Men når jeg følger de her forhandlinger – som jeg jo følger på afstand, for jeg deltager ikke selv i dem – så undrer jeg mig lidt over, hvor rationalet er.
Altså, hvordan ender man på 10.145 kr. efter 3 år?
Det, jeg egentlig leder efter, er: Er det bare et ønske om at komme så langt ned som muligt?
Eller er det et ønske om at ramme et rimeligt niveau?
Og i så fald: Hvad er det rimelige niveau?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-01-24:
Altså, jeg er sådan set enig i, at det, at ydelserne stiger, er en lidt sjov incitamentstruktur.
Men vi kan godt lave det mere enkelt og så bare sige, at ydelserne permanent er det, som de er i år 1.
Det ville være en forenkling, som vi vil kunne bakke op om.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-24:
Tak for det.
Jeg er helt med på, at det nok ikke er Liberal Alliances kernesag at forsvare de internationale konventioner eller at forsvare Danmark som en humanitær stormagt.
Men det her lovforslag må alligevel gøre lidt ondt i et liberalt hjerte, for hvad med den flygtning, som kommer til landet, som får et arbejde, får en midlertidig opholdstilladelse, og som gennem arbejdet forsørger sig selv, og som måske også har familie og nogle børn, som han også forsørger?
Han er jo den udenlandske arbejdskraft, som ordføreren står og taler om vi gerne vil have til Danmark.
Skal han også stadig væk sendes hjem?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-01-24:
Udgangspunktet for et liberalt samfund er, at de rettigheder, som man har som borger i et liberalt samfund, gælder for de borgere, som er her, og de rettigheder gælder også for dem, som man siger gerne må være her, men der er ikke nogen udefra, der har et eller andet krav på at kunne komme til Danmark.
Vi har forskellige ordninger for indvandring af arbejdskraft, og de ordninger vil vi gerne udbygge, for vi synes, det ville være udtryk for sund fornuft, hvis vi gjorde det nemmere for folk at komme hertil for at arbejde.
Men af alle dem, der kommer hertil igennem flygtningesystemet, er der nogle, der finder arbejde, det er rigtigt, men det er jo systemet, der skal ændres.
Alle kommer hertil gennem den samme ordning, og en meget stor andel af dem, der kommer hertil, kommer ikke i beskæftigelse, så derfor er man nødt til at dele de to systemer op.
Sådan er det.
Hvis vedkommende, der bliver talt om her, har som formål at komme hertil for at arbejde, så skal man komme hertil igennem et andet system, og så skal man være velkommen.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-24:
Det er jo en fuldstændig absurd systemtænkning.
Hvis man virkelig ville følge ordførerens logik, kunne man da bare lave systemet om; det er da ikke så svært.
Han bidrager til vores samfund, han betaler skat til vores statskasse!
Det handler da ikke om, at man kan sige, at systemet er sådan, så derfor kan det ikke lade sig gøre, men det handler da om, at vi politikere laver systemet på en måde, så det giver mening, og så vi får den arbejdskraft, som vi mangler i Danmark.
Og det er da ligemeget, om den kommer gennem en flygtning, der er kommet til Danmark, eller om den kommer gennem en ikkeflygtning, var jeg lige ved at sige, som vælger at tage sig et arbejde i Danmark.
Hvad er forskellen i forhold til det, det giver os som samfund?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-01-24:
Der tror jeg, fru Carolina Magdalene Maier skal prøve at forestille sig, at man gjorde det, som fru Carolina Magdalene Maier foreslår.
Så ville man sige til flygtninge udeomkring i verden: Tag til Danmark, får du et arbejde, er der permanent ophold.
Danmark vil jo blive en magnet for folk, der så gennem flygtningesystemet vil søge Danmark med henblik på at få et arbejde og dermed få en permanent tilladelse.
Det vil skabe en incitamentstruktur, som jo vil trække i den fuldstændig modsatte retning af det, vi ønsker, nemlig at der kommer færre flygtninge til Danmark.
Det synes jeg er ret indlysende.
Men det er et godt udtryk for, at Alternativet en gang imellem har lidt svært ved at tænke et skridt frem, og det er jo helt tydeligt, at man vil skabe et incitament til, at folk vil prøve lykken i Danmark ved at kunne få arbejde og dermed blive, og der vil også være mange, der vil prøve det, men ikke være i stand til at nå det mål.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-01-24:
Tak for det.
gør det så ikke indtryk på ordføreren?
Eller er det, som Venstres ordfører gav udtryk for, blot en politisk uenighed?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-01-24:
Jeg må sige, at jeg her har en politisk uenighed med arbejdsgiverne.
Det er lidt spøjst, for vi ser jo, at der kommer masser af mennesker til Danmark fra resten af Europa, som arbejder her i en kort periode og tager hjem igen, og det er arbejdsgiverne vant til at håndtere.
Der er meget ønsketænkning, synes jeg, i den måde, som De Radikale anskuer det her problem på, for erfaringerne er jo ret entydige.
Det er ikke lykkedes at få en beskæftigelsesgrad blandt flygtninge, som bare nogenlunde svarer til den, danskerne har.
Derfor er det en stor omkostning.
Det er et hensyn, som vi synes er meget, meget vigtigt.
Derfor må man, synes vi, insistere på, at arbejdskraft er noget, der kommer gennem de ordninger, vi har.