runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-21:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig bare indledningsvis igen understrege, at jeg i mit svar vil udtale mig generelt og ikke vil forholde mig til den konkrete sag.
Beboere i almene ældreboliger skal selvfølgelig kun betale ejendomsskatter, som vedrører deres boliger.
Det står helt klart, at kommunalt ejede ældreboliger skal betragtes som en selvstændig bebyggelse, der udelukkende kan forpligtes af forhold, der vedrører de ældre boliger, som man har givet tilsagn til.
Artiklerne i Frihedsbrevet, som der henvises til i spørgsmålet, tyder på, at kommunen har ladet ejendomsskatter for andre bebyggelser indgå i de her udgifter, som bestemmer huslejen for de almene ældreboliger.
Det er naturligvis ikke i orden.
Det er jeg glad for at jeg nu får mulighed for også at præcisere.
Jeg forventer, at der bliver rettet op på fejlene, og at man tilbagebetaler det for meget opkrævede i husleje.
Jeg finder generelt, at det er en god og hensigtsmæssig ordning, at kommunerne har mulighed for at eje og drive almene ældreboliger, og at kommunen samtidig yder omfattende pleje og omsorg for beboerne i boligerne.
På den måde kan kommunen sørge for, at bebyggelserne bliver indrettet på en måde, som understøtter kommunens socialfaglige indsats og de kommunalt ansattes funktioner og behov, og ligeledes vil kommunen også kunne tilrettelægge den løbende drift og vedligeholdelse af bygningerne samlet.
Det er min klare forventning, at kommunerne driver de almene ældreboliger i overensstemmelse med lovgivningen på området, og at man sikrer beboerne på en ordentlig måde, også i forhold til hvad man betaler af ejendomsskat.
Så i det her tilfælde vil jeg sige, at jeg forventer, at det her er noget, som kommunen retter op på.
Peter Kofod (DF), 2026-01-21:
Det vil jeg.
Når ministeren taler om en stram udlændingepolitik, hvordan mener ministeren så konkret at udlændinge skal kunne mærke det?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-21:
Tak for det spørgsmål.
Det mener jeg bl.a. ved, at der skal være styr på antallet af mennesker, der kommer hertil, og der skal være strenge krav for dem, der er her.
Det gælder eksempelvis spørgsmål om, hvordan man får en opholdstilladelse, hvordan man kan opnå familiesammenføring, og hvordan man har adgang til ydelser.
Der skal det være meget svært at få adgang til nogle af de mere lukrative offentlige ydelser, vi har i Danmark, hvis man ikke er en del af det danske samfund, og hvis man slet ikke hører til i Danmark.
Vi har også indført den her nye arbejdspligt, som stiller meget klare krav og gør op med, at for mange indvandrere, ikke mindst kvinder med ikkevestlig baggrund, står uden for arbejdsmarkedet.
Vi har sat ind mod kønsopdelt svømning i kommunale svømmehaller.
Vi har strammet reglerne for udlændinge uden lovligt ophold på Kærshovedgård og intensiveret kontrollen, sådan at hvis man ikke overholder kontrolforpligtelserne om at melde sig dagligt til myndighederne, kommer man i fængsel.
Og der er mere på vej.
Vi fremsætter bl.a. snart et lovforslag, der skal forbyde fætter-kusine-ægteskaber.
Vi lægger op til at udvide tildækningsforbuddet og i det hele taget træffe beslutninger, som gør, at hvis man forsøger at lave Danmark grundlæggende om, får man det meget vanskeligt, og så skal man hellere overveje, om ikke man skulle tage tilbage til sit hjemland.
Peter Kofod (DF), 2026-01-21:
Tak for det.
Jeg synes, der er det grundlæggende problem med udlændingepolitikken, at der bliver sagt rigtig mange ting fra mange forskellige partier, der alt sammen lyder ret fornuftigt, men det er ikke det, der så får gennemslag i den anden ende.
Lad mig komme med et eksempel, som jeg er faldet over her for nylig: Ahmed Omar Mohamed, som for over 10 år siden bortførte en 10-årig pige fra en legeplads et sted oppe ved Herning og voldtog hende.
Efterfølgende, selv om der er tale om en somalier, finder Vestre Landsret så frem til, at ham her søreme ikke skal udvises.
Nu er han så sigtet for at have begået drab på en pensioneret kommunaldirektør, og hvis jeg turnerer land og rige rundt og siger til folk: Ved I hvad?
Somaliere, der voldtager 10-årige piger, skal ud!
Vi gider ikke have dem i Danmark, så vil der stå en socialdemokrat ved siden af og sige det samme, og en Venstremand og en konservativ og måske endda en SF'er på en god dag.
Alle vil sige: Somaliere, der voldtager 10-årige piger, skal ud!
Når det så kommer her til Folketingssalen, så sker der ikke en skid, for at sige det rent ud.
Så sker der det, at der altid er en konvention, der er vigtigere end danskernes ret til at få smidt sådan en slyngel ud.
Så skal man ikke rende frit rundt, hvor man bare venter på, at den næste ulykkelighed sker.
Det er en enorm frustration, at der bliver sagt så mange gode ting på udlændingeområdet, for jeg er enig i alle de der pæne ord og gode intentioner, som ministeren lige havde.
Det er bare ikke den virkelighed, jeg oplever, når jeg læser avisen, eller når jeg ser, hvad der foregår i verden lige omkring mig.
Der kunne jeg godt tænke mig, at vi var bedre til at smide folk som Ahmed Omar Mohamed ud, i stedet for at der hele tiden blev talt om det.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-21:
Jeg deler fuldstændig indignationen, og jeg forstår sådan set også godt det eksempel, der trækkes frem.
At man ser et eksempel på en somalisk mand, der begår en voldtægt i Danmark, ovenikøbet en voldtægt mod et barn, og at han kan undgå at blive udvist, er også ud over min fatteevne.
Jeg hæfter mig ved, at i hvert fald Jonas Christoffersen, som jo er en af dem, der ved meget om menneskerettighederne, i medierne har udtalt – har jeg set – at han sådan set også mener, at det var en fejl, at vedkommende ikke blev udvist, altså at der også rent juridisk burde have været grundlag for at udvise vedkommende.
Men jeg er enig i, at folk der begår den form for kriminalitet, skal udvises.
Det er også derfor, vi nu endnu en gang lægger op til at stramme lovgivningen.
Peter Kofod (DF), 2026-01-21:
Jeg vil gerne beklage, at jeg brød forretningsordenen, men jeg lod mig simpelt hen rive med i situationen, og det skal man selvfølgelig lade være med.
Det beklager jeg.
Jeg er ligeglad med, hvem der knækker koden på udlændingeområdet.
Hvis det er Socialdemokraterne, der viser sig at kunne løse det her problem – det tror jeg ikke, fordi man jo desværre hele tiden underkaster sig alverdens internationale domstole og internationale konventioner –
vil jeg hylde jer hele vejen frem til, at vi når til det og kan få styr på det område.
Jeg tror, det her spørgsmål er så vigtigt for mange af os, at det er fuldstændig hævet over partitilhørsforhold, fordi det her er et eksistentielt spørgsmål for fremtidens Danmark.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-21:
Det er rigtigt, det er et eksistentielt forhold for fremtidens Danmark, og det er noget, der skærer lunser af tilliden og sammenhængskraften i det danske samfund, hver eneste gang der kommer sager frem med folk, der begår alvorlig kriminalitet og får lov til at blive, selv om de ikke er danske statsborgere.
Det er derfor, vi også nu følger op på det ret omfattende arbejde, vi har haft i gang med at forsøge at få landene til at stå sammen om at sende et vink med en vognstang til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i Strasbourg, som vi gjorde.
Vi præsenterer nu også snart et lovforslag her, hvor vi lægger op til at stramme udlændingelovgivningen markant, også mere, end den nuværende praksis i Strasbourg egentlig tilsiger vi kan.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-21:
Tak for det.
Jeg vil godt tage fat i det, hr. Peter Kofod også er inde på, nemlig den afgrundsdybe kløft, der er mellem den fortælling, som regeringen og Socialdemokratiet i mange år har forsøgt at sælge befolkningen, og så den politik, som man fører herinde på Christiansborg, når det kommer til stykket.
Man taler udadtil om en stram udlændingepolitik, men samtidig har man øget den islamiske indvandring med over 124 pct.
Man siger, at udlændinge skal forsørge sig selv, og man vedtager sågar en ny politik om arbejdspligt, men der er stadig utallige udlændinge, der lever på offentlig forsørgelse her i Danmark.
Man siger, at kriminelle udlændinge skal udvises, men de bliver ikke udvist.
Dag for dag er der flere nye historier om udlændinge, der har begået uhyrlige former for personfarlig kriminalitet, som slipper for en udvisning.
Hvornår har regeringen tænkt sig at føre den politik uden for Christiansborg, som man herinde på Christiansborg påstår at ville føre?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-21:
Vi fører den politik, som vi giver udtryk for uden for Christiansborg.
Der er ikke nogen modstrid mellem det, vi siger, og det er, vi gør.
Det er på vores vagt, efter vi overtog fra en blå regering, hvor Dansk Folkeparti var støtteparti, at vi har fået nedbragt antallet af folk, der opholdt sig ulovligt i Danmark ganske markant.
Det er ikke på vores vagt, at vi så en kæmpe tilstrømning af syrere, hvor man lod dem gå ind i Danmark via motorvejene, for det var også, hvor det var Dansk Folkeparti, der stod bag et flertal.
Det er en indvandring og nogle udfordringer, der er kommet til os, både mens Dansk Folkeparti har haft ansvaret, og mens vi har haft ansvaret.
Vi har strammet udlændingelovgivningen talrige gange, mens Mette Frederiksen har været statsminister.
Nu har vi måske den mest markante opstramning på vej, man har set i Danmark i nyere tid, og det er den opstramning, hvor vi tager forskud på den praksisændring, vi håber og forventer vil komme i Strasbourg som følge af det arbejde, statsministeren og Giorgia Meloni satte i gang.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-21:
Det interessante er jo, at hvis man rent faktisk læser ned i tallene, vil man se, at den daværende borgerlige regering med Dansk Folkeparti som parlamentarisk grundlag formåede at reducere den islamiske indvandring til stort set 0-niveau, inden den socialdemokratiske regering overtog.
Jo, og hvad skete der så bagefter?
Så øgede man den islamiske indvandring massivt igen.
Det er jo forskellen på en borgerlig regerings udlændingepolitik og den socialdemokratiske regering eller den nuværende midterregerings udlændingepolitik.
Hvad er det for nogle initiativer, man sætter i søen for at mindske indvandringen?
Og der har den siddende regering med Socialdemokratiet i spidsen jo taget initiativer for at øge den islamiske indvandring.
Hvordan harmonerer det på nogen som helst måde med det budskab, som man forsøger at sælge befolkningen?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-21:
Den største forskel på den daværende blå regering med Dansk Folkeparti som støtteparti og den nuværende regering og den tidligere S-regering er, at under Dansk Folkepartis styre var det asylmigranter fra Stormellemøsten, der kom som flygtninge til Danmark, hvor det nu, når der kommer folk fra Stormellemøsten, i langt højere grad er folk, der kommer for at arbejde, altså kommer på erhvervsordningerne, og er i stand til at bidrage positivt til det danske samfund.
Derudover har vi så fået sat skub i hjemsendelsessamarbejdet, og vi har skærpet udlændingelovgivningen en række gange, og det har vi kunnet gøre, og det er jeg da glad for, sammen med Dansk Folkeparti.
Det er da kun positivt.
Peter Kofod (DF), 2026-01-21:
Vi kan også sagtens diskutere, hvad fru Mette Frederiksen som oppositionens leder sagde om den syriske migrantstrøm.
Rungende tavshed.
Det var bare noget, regeringen måtte håndtere, og der skulle Socialdemokraterne søreme ikke have klinket noget.
Vi kan sagtens pege løs, men hovedsagen er, at det får vi jo ikke smidt Ahmed, Omar, Mohammed ud af Danmark af, altså hvis vi diskuterer de der ting.
Jeg vil gerne have en historisk diskussion, men jeg synes bare, at det andet er vigtigere.
Der har jeg behov for at høre, om Socialdemokratiet vælger en national løsning, hvor vi sætter de her konventioner ud af kraft, eller om man fortsætter den der blindgyde ud i at lave noget om, som ikke lader sig lave om.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-21:
Vi fremsætter snart et lovforslag, der følger op på det, statsministeren sagde i nytårstalen.
Det var netop som opfølgning på, at vi har set nogle grelle eksempler på udlændinge, der begår alvorlig kriminalitet.
Et af dem, jeg har nævnt i den offentlige debat, var en mand fra Kosovo, som i årevis har mishandlet sin kone og børn, men alligevel får lov til at blive i Danmark med henvisning til sin ret til familieliv.
Det skriger jo til himlen, og der er ingen, der forstår, hvordan det kan lade sig gøre.
Derfor lægger vi nu et lovforslag frem, hvor vi tager forskud på den praksisændring, vi forventer vil ske ved Domstolen i Strasbourg som følge af, at 27 lande sender det kraftigste vink med en vognstang til dem.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-21:
Tak for det.
Er ministeren enig i, at man ikke har udstået sin straf om afsoning af fængselsstraf samt udvisning, hvis man ikke har afsonet den del af sin straf, som er netop udvisning?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-21:
Siden Mette Frederiksen blev statsminister, har vi jo strammet udlændingelovgivningen en række gange, fordi der har været et behov for at sende flere kriminelle udlændinge ud af Danmark, end man hidtil har gjort.
Derfor er jeg godt tilfreds med, at vi nu snart kan præsentere endnu en markant stramning og en stramning, der er et nybrud, fordi den jo her tager forskud på en praksisændring, som vi håber kommer i Strasbourg.
Jeg er fortrøstningsfuld.
Jeg håber og tror på, at det her kommer til at gøre en forskel, og at vi kommer til at kunne udvise endnu flere kriminelle.
Rosa Lund (EL), 2026-01-21:
Det går vi da også stærkt ud fra i Enhedslisten, altså at kommunen vil rette op på det her.
Det, jeg er optaget af, og det, vi er optaget af i Enhedslisten, er jo, hvordan vi sikrer, at regningen ikke en anden gang ender hos borgere med handicap, som tilfældigvis bor på et bosted, hvor matriklen ejes af kommunen, og hvor det jo så desværre åbenbart er muligt at lave den her slags fiflerier, har jeg lyst til at kalde det.
Jeg synes, at den her sag tyder på, at vi er nødt til at få ændret noget i lovgivningen.
Hvad mener ministeren om det?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-21:
Der er ministeren jo så ikke helt enig, for jeg mener faktisk, at reglerne er meget, meget klare i dag.
Jeg synes sådan set også, at afdækningen fra Frihedsbrevets side jo viser, at kommunen bliver nødt til at rette op på den fejl, der er sket.
Det er sådan, at de almene boliger generelt skal drives som not for profit, og det siger sig selv, at man derfor ikke kan lægge ejendomsskatter for andre tilbud, hvad enten det er kommunens sundhedscenter eller nogle andre funktioner, ind i de ejendomsskatter, som beboerne, der bor i de her boliger, skal betale.
Jeg synes, at sagen klokkeklart viser, at vi faktisk har klare regler, og jeg forventer, at der bliver rettet op.
Rosa Lund (EL), 2026-01-21:
Så lad mig spørge på en anden måde.
Reglerne er klare; der er ikke behov for at ændre noget.
Hvad er så konsekvensen, når kommunen ikke overholder reglerne?
En ting er jo, at vi står her i Folketingssalen og har en forventning om, at kommunen retter op, men det er jo ikke en garanti for det.
At ministeren forventer, at Vordingborg Kommune retter op, er jo ikke en garanti for, at der bliver rettet op på det her, og at de borgere, der er tale om her, faktisk undgår at betale kommunens ejendomsskat.
Så spørgsmålet er: Hvad skal konsekvensen være for ikke at overholde de klare regler?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-21:
Som jeg nævnte før, er det Social- og Boligstyrelsen, der har tilsynet med det her område.
De henvender sig til kommunen og beder dem om at rette op.
Så skal de beboere selvfølgelig have deres penge tilbage.
Det er den klare konsekvens, og det forventer jeg også sker, og at kommunen retter ind efter det.
Hvis ikke den gør det, er der jo domstolene i sidste ende.
Så har vi jo heldigvis et godt system i Danmark, hvor man også kan rejse en sag.
Men jeg er enig i, at når vi taler om ældre borgere og deres pårørende, er det jo ikke en sag om ejendomsskat, man har lyst til at føre ved boligretterne, så derfor forventer jeg selvfølgelig også, at kommunen er opmærksom på, at man har begået en fejl, og retter op på den og sørger for, at folk får pengene tilbage.
Rosa Lund (EL), 2026-01-21:
Tak for det svar.
Jeg har også en forventning om, at kommunen selvfølgelig retter ind og overholder reglerne.
Men jeg er bekymret for, hvad der kommer til at ske, hvis det ikke sker.
Så skal man tage sagen til domstolene, kan jeg forstå på ministeren.
Jeg håber, at kommunen forstår, at der er blevet sendt et klart signal her fra Folketingssalen i dag.
Så vil jeg også bare tilføje, at det her jo desværre er endnu et eksempel på, at regningen ender hos borgere med handicap.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-21:
Jeg synes, det står klokkeklart: Almene boliger er not for profit.
Det vil sige, at der ikke er nogen, der skal tjene på dem.
Lejen bliver fastsat ud fra noget så teknisk som et balanceprincip, og det skal kommunerne rette sig efter.
I det konkrete eksempel er det sådan, at Social- og Boligstyrelsen vil tage kontakt til kommunen.
Det er klart, at folk skal have pengene tilbage, hvis der er sket fejl, og det er der meget der tyder på at der er.
For på en lang række andre områder er det jo lige præcis det her, der kommer borgerne til gavn, altså at kommunerne har mulighed for at lave nogle gode ældretilbud.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-21:
Jeg mener, at det var godt, at man lavede den europæiske menneskerettighedskonvention oven på anden verdenskrigs rædsler og de forbrydelser, folk blev udsat for i forbindelse med holocaust.
Det, der er til gengæld er det helt store problem, er jo måden, den her konvention så er blevet brugt på.
Det er jo noget af det, jeg selv har været efter i flere år, og som også er baggrunden for det initiativ, statsministeren og Georgia Meloni tog til at samle en række lande omkring at ændre, altså den måde, den fortolkes på, den måde, den anvendes på i praksis.
For praksis har ført til, at man alt for ofte ser, at artikel tre og artikel otte bliver brugt til at beskytte forbrydere frem for at beskytte de samfund, hvor forbrydelserne finder sted, og de ofre, som bliver udsat for for forbrydelserne, mod at møde deres gerningsmand igen.
Det er jo baggrunden for det initiativ, som de to statsledere tog, og som mundede ud i en fælles udtalelse fra 27 medlemsstater i december i Strasbourg, som vi sendte til domstolen, og hvor vi sendte et meget klart signal om, at det er gået for vidt, og at der er et behov for, at domstolen slår bak og finder tilbage til det, den blev sat i verden for.
Det, den blev sat i verden for, var at beskytte europæerne og andre, der opholder sig i Europa, mod menneskerettighedskrænkelser, men den blev ikke sat i verden for holde hånden over voldtægtsforbrydere og voldsmænd og alle mulige andre kedelige typer.
Mette Thiesen (DF), 2026-01-21:
Tak for svaret.
Det kan vi sådan set ikke være uenige om, men jeg ved, at det er en absurd, naiv tilgang til det, at den her meget aktivistiske domstol kommer til at ændre praksis.
Det kan godt være, at der er nogle lande, der pænt beder om det og kommer med hatten i hånden, og det ville da også været super dejligt, hvis den gjorde det; jeg har bare ikke nogen som helst tiltro til, at domstolen kommer til at ændre praksis.
Det har vi jo set igennem mange, mange år.
Derfor er vi jo også nødt til som nationalstat, som Danmark, at repræsentere de danskere, som efterhånden hver eneste dag nærmest kan læse om fuldstændig groteske sager.
Vi så senest eksemplet med en somalisk, pædofil voldtægtsforbryder, som bortfører en 10-årig pige fra en legeplads, voldager hende og forsøger at voldtage en 9-årig pige, og som nu også er sigtet for at slå en 77-årig mand ihjel.
Det, den her menneskerettighedskonvention efterhånden udelukkende gør, er at beskytte alle dem, som den ikke skal beskytte; altså, den beskytter ikke danskerne i deres eget land, det er domstolen sådan set fuldstændig ligeglad med; den beskytter udenlandske voldtægtsforbrydere og kriminelle udlændinge generelt.
Derfor er vi jo nødt til at se på, hvad vi så gør.
I Dansk Folkeparti er vi sådan set fuldstændig klare i spyttet.
Det er vores ansvar som folkevalgte i Danmark at passe på danskerne.
Der er sikkert mange muligheder.
Man kunne skrive det ud af dansk lovgivning, konventionen blev inkorporeret i 1992, så vidt jeg husker; man kunne fratræde den og tiltræde den igen uden artikel 3 og 8.
Der er sikkert mange kreative løsninger.
Jeg har hørt flere fra noget mere jurakyndige mennesker end mig selv, men vi er jo nødt til at gøre noget, for det kan jo ikke være rigtigt, at vi bliver ved med at se de her mennesker, der får lov at blive, på trods af at de burde have været smidt ud for længst.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-21:
Nogle af de eksempler, vi har set gennem tiden, med folk, der får lov til at blive, skriger til himlen, og det er jo det, der er hele baggrunden for, at Georgia Meloni og statsministeren tog det her initiativ.
Jeg har en forventning om, at vi kommer til at se en ændring hos domstolen, for når 27 lande sender så markant et signal til domstolen – et mere markant signal, end der nogen sinde er sendt før – og hvor det også er lande, som traditionelt har bakket op om og bakker op om menneskerettigheder, f.eks. er alle nordiske lande jo med i den her udtalelse, så er det min helt klare forventning, at domstolen også kommer til at tage det alvorligt.
Vi fortsætter arbejdet, og vi er jo også ved at tilrette dansk lovgivning, og vi fremlægger snart et lovforslag her i Folketingssalen.
Mette Thiesen (DF), 2026-01-21:
I Dansk Folkeparti er vi valgt af danskerne til at passe på Danmark, og de konventioner, der står i vejen for det, må vi udtræde af og fravige.
For det er fuldstændig vanvittigt med de sager, vi ser.
Jeg tror ikke på, at det hjælper at komme med hatten i hånden over for en dybt aktivistisk venstreorienteret domstol i Strasbourg, som åbenlyst absolut ikke har nationalstaternes interesse for øje, men udelukkende prøver at passe på hardcore forbrydere.
Så jeg er ikke lige så tillidsfuld som ministeren.
Hvis det ikke virker, hvad har ministeren så tænkt sig at gøre?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-21:
Nu fremlægger jeg snart et lovforslag, som følger op på det, statsministeren præsenterede i nytårstalen, altså at vi vil tage forskud på den praksisændring, vi forventer vil komme i Strasbourg.
Det betyder, at vi vil lægge op til, at man udvises, allerede når man har fået 1 års fængsel.
Det vil sige, at i alle de her grelle sager, som indimellem når mediernes søgelys, og som vi også har frembragt nogle af, bl.a. i forbindelse med statsministerens tale, der ville konsekvensen jo have været, at de mennesker var blevet udvist.
Det hører også med, at der den dag i dag heldigvis er rigtig mange, der rent faktisk bliver udvist, men vi skal endnu videre.
Mette Thiesen (DF), 2026-01-21:
Kriminelle udlændinge skal udvises konsekvent og efter første dom.
Kriminelle udlændinge, der har fået tildelt dansk statsborgerskab og begår kriminalitet, skal have det frataget, og så skal de udvises.
Den er sådan set ikke længere.
Det handler jo grundlæggende set om at passe på Danmark.
Jeg glæder mig til at se det, ministeren kommer med, men lad os også være fuldstændig ærlige og sige, at der også er masser af dybt kriminelle udlændinge, som får mindre end et år, hvilket statsministeren talte om i sin nytårstale.
Så jeg er ked af at sige det, minister, men jeg tror simpelt hen ikke, at det vil løse det problem.
Det vil ikke få ryddet op i Danmark, og det er der simpelt hen brug for, og det vil vi i Dansk Folkeparti i hvert fald have gjort.
Tusind tak, formand.
Mener ministeren, at den europæiske menneskerettighedskonvention enten bør ændres, eller at Danmark alternativt skal udtræde af den?
Samira Nawa (RV), 2026-01-22:
Ja, selvfølgelig, og når jeg taler om spidskompetence, handler det ikke kun om, at det er noget, vi skal kunne producere i Danmark, men også om, at det er det, vi er langt foran på, og at det er det, vi gør brug af i stor stil, og det gælder både sol- og vindenergi.