runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Nej, faktisk ikke, for det primære redskab til at få flere private ind i leverancen af velfærdsydelser er, at borgerne skal gives et udpræget frit valg – sådan som vi kender det f.eks. fra vores friskoleordning, hvor man får en andel af de penge, som en offentlig skoleplads koster, med til en privatskoleplads.
Så kan man også i ældreplejen i dag f.eks. få de penge, som det koster at få en offentlig hjemmehjælper, med over til at købe en privat hjemmehjælper.
Og så er det jo borgernes valg, der afgør, hvor der skal ske en udskiftning af de offentligt ansatte med nogle privatansatte, der leverer servicen i stedet for.
Birgitte Vind (S), 2019-10-22:
Tak for svaret.
Nu er det jo så sådan, at der helt konkret har været en række konkurser, efter at ting har været udliciteret til det private, og det har efterladt kommuner og ikke mindst borgerne i nogle rigtig pinagtige situationer.
Jeg synes simpelt hen ikke, at det, der er sket, har været okay.
Altså, der har jo simpelt hen ikke været et beredskab.
En konkurs kommer jo lige pludselig, og det har været et kæmpe problem i rigtig mange kommuner, og det er et problem for borgerne, og det synes jeg er rigtig svært at se på.
Får det slet ikke Liberal Alliance til at overveje, om et område som f.eks. ældreområdet ikke skulle udliciteres længere?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Jamen altså, konkurser er jo en del af det at drive privat virksomhed – det sker nogle gange for ejere af private virksomheder.
Det er faktisk også lidt godt, for vi skal ikke have, at de virksomheder, som ikke er dygtige, bliver ved med at være der.
Der skal vi i stedet have medarbejderne over i nogle af de dygtige virksomheder, som kan finde ud af at drive sig selv.
Det er den måde, markedsøkonomien fungerer på, og det er derfor, markedsøkonomien på mange måder er den offentlige sektor overlegen i forhold til at levere det, som borgerne efterspørger.
For når borgerne går væk fra de steder, der ikke kan, går de konkurs, og så er der nogle andre virksomheder, der kan tage over.
Marcus Knuth (V), 2019-10-22:
Først og fremmest tak til ordføreren for tre rigtig fine prioriteter og for at engagere sig så godt i forhandlingerne her med nogle rigtig gode fokusområder.
I forhold til området med udsatte børn tror jeg alle kan være enige om, at det er godt, at det ligger som nummer et i prioritetsrækkefølgen.
Det er jo et område, hvor jeg tror at Grønland og Danmark kan få rigtig meget ud af et styrket samarbejde.
Hvad kan ordføreren gøre for at få sine partifæller i Grønland til at åbne op for øget hjælp fra dansk side?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-22:
Mange tak for spørgsmålet.
Det er sådan, at vi havde en drøftelse, hvor jeg sad sammen med mine partifæller i Nuuk og drøftede det her, og hvor stemningen faktisk vendte på et møde.
Jeg kan tydeligt huske det, og der var egentlig en holdning om, at vi rigtig gerne vil bede om hjælp fra Danmark, for vi må også konstatere, at selv om vi prøver at løse det, og selv om der også bliver sat mange gode ting i gang i Grønland, så har vi ikke kunnet løse det tilstrækkeligt.
Så det var sådan set IA, der var med til at presse på, og vi fik et flertal til, at naalakkersuisut skulle bede om hjælp fra Danmark.
Så det har vi faktisk formået, og det er jo positivt.
Marcus Knuth (V), 2019-10-22:
Fantastisk.
Det er skønt at høre præcis sådan en tilbagemelding som den.
Den håber jeg så også at vi kan bruge på andre områder som f.eks. forskning, hvor der jo også er et kæmpe gensidigt gode i at arbejde sammen.
Så jeg er glad for, at det også er på listen.
Så håber jeg, man kan fortsætte i den positive ånd.
Jeg tror, der er rigtig, rigtig meget, vi kan få fælles gavn af at samarbejde om.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-22:
Tak for det.
Derfor er det også vigtigt, at vi ikke lader den mulighed for virkelig at få taget hånd om det her falde til jorden.
Samtidig synes jeg også, det er vigtigt for Grønland, at man tager større ansvar.
Grønland skal ikke stå med hatten i hånden for altid.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-10-22:
Mange tak for talen.
Det er også et emne, der står os nær.
Og det er også sådan, vi mødtes og lærte hinanden at kende i Grønland.
Det er også et meget vigtigt emne for mig personligt, fordi det er en af grundene til, at jeg overhovedet kom ind i politik.
Jeg vil gerne spørge ind til forslagene omkring børnehuse, for jeg hører også noget om at undgå, at man bliver en kastebold mellem myndighederne, de danske og grønlandske myndigheder.
Her er jeg lidt bekymret for, hvad man ønsker at gøre med dette, for vi har også byer, hvor der kun bor 1.000 mennesker, og hvem er det så, der kommer til at arbejde i disse børnehuse?
Bliver de også en slags kastebold mellem danske og grønlandske myndigheder, eller hvordan er det, man konkret forestiller sig at det vil blive udmøntet?
Anders Kronborg (S), 2019-10-22:
Det var, at man ville miste 52.000 job i den offentlige sektor, og så spørger jeg bare: Er det stadig Liberal Alliances politik, og mener hr. Ole Birk Olesen, at det er forsvarligt, at vi skal frem til at miste sosu-assistenter og vi skal frem til at miste sygeplejersker osv. i den offentlige sektor?
Er det Liberal Alliances politik her i 2019?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Jeg bliver jo nødt til at gå tilbage til de sidste tre socialdemokratiske valgsejre, altså den i 2019, den i 2011 og den i 1998, for at vise det mønster, der er, hver gang Socialdemokraterne vinder regeringsmagten.
I 1998 var det efterlønnen og Nyrup, i 2011 var det de velkendte mange, mange goder fra »Fair Løsning«, som man manglede 39 mia. kr. til at gennemføre, og den her gang er det bl.a. den grønne omstilling, som får 30 mio. kr. i finansloven, og det er fuldstændig i stik modsat retning af, hvad Socialdemokratiet gav vælgerne indtryk af i valgkampen.
Det bliver jeg jo nødt til at fortælle.
Det var den første del af hr. Anders Kronborgs spørgsmål, og nu kan jeg faktisk ikke huske den anden del.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Det er jo noget vås.
For i 2013, 2014, 2015, 2016, 2017 og 2018 har Liberal Alliance stemt for de her aktstykker, også da hr. Ole Birk Olesen sad som formand for Finansudvalget.
Det kan man ikke undskylde med, at man sad i regering, for det gjorde man ikke her i de første år.
Det er rigtigt nok, at man i de sidste 2-3 år kan bruge den undskyldning, at man har siddet i regering.
Det er underligt, at man først selv konsekvent stemmer for noget, og så lige pludselig er det en katastrofe, at andre stemmer for det samme.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Det er meget nemt at forstå, vil jeg sige til hr. Rasmus Jarlov.
Vi kunne annullere den forhøjelse af grundskyldsopkrævningen, som blev vedtaget via aktstykket om bloktilskud i Finansudvalget.
Det gjorde vi, også da vi ikke sad i regering, altså da vi kun var et støtteparti for Venstreregeringen.
Vi gjorde det ved den første finanslov.
Det, der bare er underligt, er, hvorfor Konservative gjorde noget ud af, at man stemte imod i 2015, hvor man kunne ændre på beslutningen i finanslovsforhandlingerne, mens Konservative nu stemmer for i en periode, hvor man ikke kan ændre på noget som helst i finanslovsforhandlingerne, fordi det er de røde, der laver finansloven.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Tak for det.
Jeg forsøgte tidligere i dag at komme lidt nærmere ind på det i polemikken omkring fri telefon.
Regeringen vil jo sløjfe den fornuftige skattefjernelse, som den tidligere regering havde foreslået.
Problemet var jo, at man besluttede det i 2017, vedtog det i 2018, og at man ikke implementerede det fra 2019, men først fra 2020, hvor man vidste, at der ville have været et folketingsvalg.
Kunne ordføreren ikke komme nærmere ind på, hvilke partier det var, som ikke med det samme syntes, at det var en god idé, at en LO-arbejder skulle have en skattelettelse?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Jamen det var jo noget, der blev besluttet i en forhandling mellem den daværende VLAK-regering, som bestod af tre partier, og så Dansk Folkeparti.
Det skal også siges, at regeringen jo godt kan vælge at indføre skatten igen, selv om man allerede har nået at afskaffe den.
Det gør de jo f.eks. med forhøjelsen af beskatningen af virksomheder ved generationsskifte.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Absolut.
Nu er det som regel sværere at gå til valg på at indføre en skat, som er helt fjernet.
Det samme kunne man have gjort omkring licensen, man kunne helt have fjernet licensen i stedet for at have puttet den ind under finansloven, hvor man bare kan dreje på nogle finansmæssige knapper og så igen øge bevillingen til Danmarks Radio.
Men kan ordføreren bekræfte, at der faktisk var et råderum, der var tilgængeligt, til at man kunne have indført det i 2019, hvis man havde haft den politiske vilje til det?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Jamen der er da råderum til alt muligt.
I offentlige udgifter på 1.100 mia. kr. burde det da være en smal sag at finde penge til forslag, der koster 200 mio. kr. eller 500 mio. kr. eller sågar 5 mia. kr.; det er da et mindre procentbeløb, i forhold til hvor mange penge man sidder med i sådan en finanslov.
Men det kræver jo, at man har en vis villighed til at lave om på nogle ting, effektivisere nogle steder, holde op med at bruge penge der, hvor det er overflødigt at bruge penge, og der er bare ikke et meget bredt flertal i Folketinget, der har den villighed.
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Når jeg hører hr. Ole Birk Olesen, får jeg virkelig sådan nogle associationer til den måde, man tænkte på skat på fra midten af 00'erne og frem, hvor man bare tænkte: Vi kan bare spare en masse penge, og vi kan bare nedlægge tusindvis af stillinger, det kommer ikke til at betyde noget som helst.
For det virker, som om den recept, som Liberal Alliance har for hele det danske samfund, nærmest er sådan en slags skat – Liberal Alliance vil vel nærmest lave sådan en slags »SKAT« med en skatteforvaltning med de dårlige erfaringer, der var med det – på hele det danske samfund.
Er der egentlig nogen nedre grænse for, hvor langt Liberal Alliance mener at det offentlige forbrug skal sænkes?
Altså, hvad er målet for Liberal Alliance?
Hvor lavt skal det offentlige forbrug være i Danmark?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Det skal være 10 pct. lavere end i dag, og det tal har vi jo ikke bare plukket ud af en automat.
Den daværende socialdemokratiske regering nedsatte under Helle Thorning-Schmidt Produktivitetskommissionen, som undersøgte, hvor store forskelle der var på, hvor dyrt kommunerne producerede deres service forskellige steder i landet, og de kunne se, at hvis alle kommuner var lige så effektive som de mest effektive kommuner, ville der på ældreområdet og børneområdet og skoleområdet kunne spares godt 10 pct. på alle tre områder.
De konkluderede så, at det havde sandsynligheden med sig, at det gjaldt for hele den offentlige serviceproduktion, at der ville kunne spares 10 pct., og det er det, der er udgangspunktet for os.
Vi synes ikke, at borgerne skal betale 10 pct. mere end nødvendigt for den service, de får, hvis man ellers kan finde ud af at lede den offentlige sektor godt.
Anders Kronborg (S), 2019-10-22:
Tak for det.
Jeg må jo konstatere, at det trods alt går godt i riget, når ordføreren må helt tilbage til 1998 for at finde anekdoter til at drille Socialdemokratiet med.
Men jeg kunne godt tænke mig at holde lidt fast i Liberal Alliances plan for 2030.
Socialdemokratiet er jo kommet med et forslag her til finansloven, nemlig at vi f.eks. gerne vil have flere sygeplejersker.
Der er ingen tvivl om, at hvis vi får minusvækst, vil det koste tusindvis af medarbejdere i den offentlige sektor.
Hvor mange medarbejdere synes hr. Ole Birk Olesen vi kan miste i den offentlige sektor, for at det stadig er forsvarligt?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Vi vil gerne inviteres til yderligere forhandlinger om finansloven.
Indtil videre har vi været til ét møde, og vi har ikke fået yderligere invitationer.
Så hvis det er sådan, at hr. Christian Rabjerg Madsen kan fortælle, at vi nu vil få en invitation til forhandlinger om finansloven og dér vil sidde på lige fod med Enhedslisten og Radikale osv., så vil vi komme, og vi vil komme med gode bud på, hvor man kan finde penge i statsfinanserne til de tiltag, som vi synes er de rigtige.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Jeg må selv tage ansvaret for mine spørgsmål.
Det har ingenting at gøre med, hvad vi kan få af hjælp i sekretariatet.
Jeg noterede »registreringsafgifter«, men det kan selvfølgelig være et ekko af mange andre taler, som ordføreren tidligere har holdt.
Det ændrer imidlertid ikke på, at ordføreren jo ikke svarer på spørgsmålet: Er Liberal Alliance, er ordføreren, klar til at tage ansvaret for at finde de penge, der nu mangler, fordi Liberal Alliance har holdt fest uden at betale regningen?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-22:
Men det er jo sådan et endørsprincip, hvor både sundhedsvæsenet, retsvæsenet og politiet og alle mulige andre myndigheder kommer til stedet, så barnet kun skal komme ét sted, i stedet for at barnet skal komme fire-fem forskellige steder hen for at få hjælp.
Så det giver jo rigtig god mening at samle kompetencerne, som i dag er delt.
Altså, det er jo en gråzone, når der både er danske myndigheder og grønlandske myndigheder, der har ansvaret for det her og har berøringsflader med de her børn.
Der synes jeg, man skal samle kræfterne ét sted.
Og vi taler sådan set ikke om et kæmpestort hus, men om at have et sted, hvor man kan facilitere det her samarbejde i højere grad.
Så vil jeg sige, at i forhold til kommunerne ved vi jo godt, hvordan det ser ud i Grønland, og hvis hver kommune havde et børnehus, kunne man have satelitter, man kunne have rejsehold, så man havde mulighed for at styrke behandlingen til børnene lokalt.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Tak for det.
Ordførerens tale minder mig om noget, som min far har sagt til mig mange gange, da jeg var yngre.
Det betyder noget i retning af, at hvis du kan være med til festen, så kan du også være med til rydde op efter den.
Så er Liberal Alliance kun en kårl om æ aw'ten, eller er man også en kårl om æ mårn?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Forskere tager jo altid forbehold for de usikkerheder, der er i det, de har lavet.
Det gælder for det mest håndfaste forskning, der laves, at der også er forbehold.
Så det er jo ikke noget nyt.
Og det, at hr. Rune Lund trækker frem, at der også i den her rapport er forbehold, er jo ikke et bevis på, at der er noget galt med den rapport, for det gør de altid.
Så nej, vi ønsker ikke en skat på 10 pct., ved at servicen bliver 10 pct. dårligere eller mindre.
Vi ønsker, at den samme service skal leveres 10 pct. billigere, fordi den bliver leveret af mere effektive producenter.
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Jeg har stort set aldrig set en rapport med så mange forbehold for de konklusioner, man kommer frem til, i forhold til det datamateriale, der bliver brugt til at drage de konklusioner.
Altså, det der med at sætte en stor, fed streg under det tal og så sige, at man kan spare så mange penge, som hr. Ole Birk Olesen står og siger, er simpelt hen ikke det, man kan læse ud af den rapport, hvis man læser den seriøst.
Og jeg må sige, at det indtryk, der står tilbage for mig, når man siger, at man bare kan spare 10 pct., er: Jamen så er det jo bare, at Liberal Alliance vil lave en skat på hele det danske samfund, og vi har jo set, hvad konsekvenserne har været for vores skatteforvaltning.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Jeg har et godt tip til hr. Christian Rabjerg Madsen, som jo er ny som finansordfører, men ikke er ny i Folketinget og derfor egentlig burde vide det: I forbindelse med de spørgsmål, man får udleveret af sit sekretariat, og som man skal stille nede i salen, skal man lige tjekke, om ordføreren rent faktisk siger det, som de har ment at ordføreren ville sige i talen.
For det er jo ikke rigtigt, at jeg har pralet af, at vi har fået sænket registreringsafgiften.
Jeg har ikke sagt et ord om det.
Så det er jo dumt at sige, at jeg har sagt det, når jeg ikke har sagt det.
Men vi har gjort det over tre omgange.
Den sidste gang var der en insisteren fra regeringens støtteparti, Dansk Folkeparti, på, at man skulle have bl.a. en vejafgift, som ramte udenlandske biler i Danmark.
Det var Dansk Folkeparti, der insisterede på at have det som en del af finansieringselementet.
Vi syntes ikke, det var særlig godt, men man måtte jo komme igennem med det.
Derfor er det der.
Vi føler ikke noget ejerskab til det der; det var noget, som Dansk Folkeparti syntes var rigtig lækkert.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Og også tak for en meget lang analyse fra finansministerens side – der var sådan set ikke meget nyt i det.
Jeg kender også finansministeren fra hans tidligere virke som forsvarsminister, så det minder meget om den tid – meget analytisk, meget lidt politisk, meget embedsmandsagtigt.
Og det er jo fair nok.
Det, som jeg synes kunne være interessant at vide, er, hvad det helt præcist er, der har gjort, at finansministeren nu, efter at man er gået fra opposition til regering, ikke er i stand til at levere på det løfte, som man jo gav, nemlig at man ville finde 3 mia. kr. om året i, kan man sige, indtægter ved at bruge færre konsulentkroner.
Det er jo noget, som er kommet som en åbenbaring i løbet af ret kort tid.
Hvad er det, der gør, at man, fra man præsenterede udspillet i valgkampen og frem til august måned, hvor man gik i gang med at lave finansloven, nåede frem til, at det, som var det største finansieringsbidrag i den såkaldte socialdemokratiske økonomiske plan, så ikke alligevel var realiserbart?
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Allerførst vil jeg sige til hr. Troels Lund Poulsen, at jeg egentlig husker vores samarbejde som rimelig fornuftigt, da jeg var minister og hr. Troels Lund Poulsen var det.
Det kan godt være, at hr. Troels Lund Poulsen var meget optaget af embedsmænd, det har jeg ikke specielt været, og jeg synes egentlig, at vi skal holde os til, hvad det er, vi snakker om her, nemlig politik.
Og det er også dér, hr. Troels Lund Poulsen er bedst.
Når det angår spørgsmålet omkring konsulenter, ja, så er det regeringens holdning, at der bliver brugt for mange penge på eksterne konsulenter i Danmark, og at det ville være bedre, at vi brugte nogle af de penge på vores ældre, på vores børn, altså direkte dér, hvor man kan mærke det.
Og det er faktisk lige præcis det, vi også har drøftet med Kommunernes Landsforening og Danske Regioner, nemlig at det har vi en fælles opgave med, for det her er jo en udfordring ikke alene i staten, men jo også ude i regionerne og ude i kommunerne.
Derfor har vi sat os for i fællesskab at se på, hvordan vi kan få nedbragt brugen af eksterne konsulenter til gavn for velfærden i Danmark.
Man har jo tidligere lavet politiske aftaler, hvor man har sagt, at der skal spares på konsulenter, uden at man sådan helt fortalte, hvordan det skulle gøres.
Men vi vil gerne lave et grundigt stykke arbejde her.
Men jeg tænker bare, at hvis hr. Troels Lund Poulsen er i tvivl om, om det er vores ambition at spare på konsulenter, så vil jeg gerne fjerne al den tvivl hos hr. Troels Lund Poulsen.
Det er fortsat vores ambition, og det er det, vi arbejder for som regering.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Jeg ved ikke, om jeg er i tvivl.
Jeg tror bare, man må konstatere, at man manglede nogle penge, og så finansierede man det på den måde.
Det var et stort finansieringsbidrag, og så var man godt var klar over, at det ville man ikke være i stand til at gøre i det finanslovsforslag, som man har præsenteret nu.
Men det må Socialdemokratiet jo selv forklare.
Nu har vi jo ikke i dag snakket så meget om det, der gør Danmark rigere, men når man ser på det forslag, Socialdemokratiet har lagt frem til forhandling, så er der vel to ting, man kan spørge om, som jeg også synes, det kunne være interessant at få et bud på af Socialdemokratiet: Man kan først og fremmest spørge om, hvor meget rigere Danmark bliver med den finanslov, der nu bliver forhandlet.
Og man kan også diskutere og spørge finansministeren om, hvor mange der så kommer ekstra i beskæftigelse, så vi stadig væk har et godt skattegrundlag til at sikre velfærdssamfundet.
For der er vi jo enige trods alt.
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Den her regering er utrolig optaget af at gøre Danmark rigere og også af at få mennesker i beskæftigelse.
Vi tror faktisk, at en af de allerbedste måder, vi kan sikre det på, er det, som jeg også brugte lidt tid på i min tale, nemlig at vi skal investere i uddannelse.
Hvis der er noget, som jeg også har hørt der har været kritik af i forhold til den tidligere regering fra dansk erhvervslivs side, så er det jo, at man skar og skar på uddannelserne.
Vi lever i en verden, som er global, og hvor der bliver stærkere og stærkere konkurrence hver eneste dag.
Derfor har vi ikke råd til, at vores unge mennesker ikke er blandt de allerallerbedste i verden, når de går ud med et eksamensbevis i hånden.
Og vi har slet ikke råd til, at for mange af dem ikke har fået det eksamensbevis.
I forhold til beskæftigelsen næste år forventer vi, at den stiger med ca. 26.000.
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Ja, bare de så ikke kommer ud at arbejde i en dansk privatejet virksomhed.
Det, jeg ville sige, var, at når man starter med at læse overskriften på finanslovsforslaget »Velfærd først – tryghed, tillid og en grøn fremtid«, så bliver man sådan set ret positiv.
Jeg vil holde mig til ordene tryghed og tillid, som der står i midten af teksten, og nu vil læse op her, hvad det er for nogle mennesker, som vi har på tålt ophold i Danmark: Vi har 18, som har begået narkokriminalitet; der er 18, der har begået krigsforbrydelser; 12, der har begået voldtægt og voldtægtsforsøg; 8, der har begået drab; 6, der har begået grov vold; 3, der har begået vold med døden til følge; 3 har begået røveri; 2 har begået brandstiftelse; 2 er menneskesmuglere; 2 er til fare for statens sikkerhed, og 1 har forsøgt at begå terror.
Det var dem, der skulle have været ude på Lindholm, hvor man kunne holde styr på, hvor de her mennesker opholder sig, bl.a. om natten.
I dag færdes de jo frit.
Så mit spørgsmål til finansministeren er: Hvor skal de mennesker være, og hvordan ønsker den nye regering at holde styr på, hvor de her mennesker er, for når de render frit rundt, er der ikke meget tryghed og tillid i det?
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Det er helt afgørende for regeringen, at der er styr på de mennesker, der skal sendes ud af Danmark.
Når man er på et udrejsecenter, er det, fordi man ikke længere skal være i Danmark.
Nogle af de personer, vi her taler om, har begået utrolig alvorlige forbrydelser, og det tror jeg vi i fællesskab ser på med den allerallerstørste alvor.
Så er spørgsmålet: Hvad er så er den bedste placering?
Og der har den tidligere regering jo så sammen med Dansk Folkeparti fundet ud af, at det skulle være Lindholm.
Der tror jeg bare, at man i al stilfærdighed må sige, at det er et utrolig dyrt og ikke særlig hensigtsmæssigt sted at placere de her mennesker.
Derfor vil regeringen jo tage initiativ til, at vi finder en bedre løsning end den, som den tidligere regering og Dansk Folkeparti var nået frem til.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-10-22:
Hvis man snakker om at sætte Grønland på dagsordenen, kan man også sige, at arktisdebatten har hjulpet en del.
Trump har hjulpet en del.
Det må man også erkende.
Men det gør det ikke bedre, at vi stadig har store områder, der er nødt til at blive forbedret.
Der bliver lavet besparelser.
Det er der blevet lavet en § 37 om og et klart svar på.
Det vil jeg i hvert fald ikke underkende, for det skal man heller ikke tillade.