Rune Lund (EL), 2016-11-17:
Det her er et meget omfattende lovforslag på mange sider og med mange høringssvar.
Det er et lovforslag, som det har taget lang tid for mig at læse igennem.
Jeg tvivler også på, om jeg kan nå at redegøre for min holdning til alle forslagets dele på de 5 minutter, jeg har.
Så jeg vil allerede nu annoncere over for formanden, at jeg bliver nødt til at gøre brug af min anden ordførerrunde, for ellers når jeg simpelt hen ikke igennem lovforslaget.
Ja, det er et meget omfattende lovforslag, og jeg synes egentlig, at det er problematisk, at det er et eneste lovforslag og ikke flere forskellige lovforslag, sådan som vi dog har set det med imampakken, som jo er mange forskellige lovforslag.
5 minutter til at gennemgå et så omfattende lovforslag her er simpelt hen en for ringe behandling af vores folkestyre, synes jeg.
Men jeg vil starte med at gennemgå de dele af lovforslaget, som Enhedslisten er positivt indstillet over for.
Jeg vil starte med 2.2., som jo handler om skærpet straf for alle former for kriminalitet, der har baggrund i den forurettedes eller dennes nærmestes udførelse af offentlig tjeneste.
Den her del af lovforslaget præciserer, at det er en skærpende omstændighed, hvis det er sådan, at det, der er den strafbare handling, har baggrund i den forurettedes eller dennes nærmestes udførelse af offentlig tjeneste eller hverv.
I dag er det allerede sådan, at det i en række tilfælde vil kunne anses som en strafskærpende omstændighed, at en strafbar handling har baggrund i den forurettedes eller dennes nærmestes udførelse af en offentlig tjeneste eller hverv, men 2.2. præciserer altså, sådan som det er beskrevet i bemærkningerne, denne skærpende omstændighed, og det er vi positivt indstillet over for.
Så er der 2.3., som handler om udvidelsen af anvendelsesområdet for straffelovens særlige regel om trusler og vold mod personer i offentlig tjeneste.
I dag er det allerede sådan i straffeloven, at man kan straffe den, som med vold eller trussel om vold overfalder nogen, som det påhviler at handle i medfør af offentlig tjeneste eller hverv.
Truslerne er omfattet, hvis de er fremsat direkte til den beskyttede person.
Straffeloven, sådan den som den er formuleret i dag, omfatter så ikke trusler fremsat i pressen, på offentligt møde eller andet sted eller trusler, som er fremsat på internettet, f.eks. i chatfora, på sociale medier eller på hjemmesider, men som altså ikke er fremsat direkte over for den beskyttede person.
Loven bliver så opdateret, så det præciseres, at det fremover også er forbudt at fremsætte trusler på andre måder end direkte.
Det er en bekymring, som er fremsat af Dansk Journalistforbund i deres høringssvar.
Jeg vil da også samtidig konstatere, at Danmark jo tidligere er blevet dømt i en sag ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Sagen »Jersild mod Danmark«, som jo handler om, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i september 1994 slog fast, at tv-journalist Jens Olaf Jersild og hans redaktør, Lasse Jensen, ikke kunne straffes med dagbøder for i 1985 at have viderebragt racistiske udtalelser fra københavnske grønjakker i TV Avisen.
Domstolen afgjorde dengang, at det var en krænkelse af den redaktionelle ytringsfrihed, når man, som de danske domstole havde gjort, havde dømt Jersild og Jensen for at viderebringe andres udtalelser.
Og på den måde udvidede domstolen dengang rammerne for ytringsfriheden, og den dom står heldigvis stadig væk ved magt.
Så er der 2.4., som handler om skærpet straf for overgreb mod personer i offentlig tjeneste i forbindelse med grov forstyrrelse af den offentlige ro og orden.
I dag er reglerne sådan, at det er en skærpende omstændighed, hvis dette sker i forbindelse med grov forstyrrelse af den offentlige orden, hvis der lægges hindringer i vejen for udførelsen af offentlig tjeneste eller hverv eller begås hærværk.
Men det fremgår ikke i dag, at det er en skærpende omstændighed, hvis en overtrædelse af bestemmelsen er begået, mens eller i umiddelbar forlængelse af at der i området foregår grov forstyrrelse af ro og orden på offentligt sted.
Er handlingen omfattet, også selv om handlingen ikke foregår som en del af tumult eller grov forstyrrelse af den offentlige orden, altså hvis gerningsmanden ikke selv deltager i den grove forstyrrelse, men er tilskuer?
Er det så også omfattet, og i hvilken grad?
Den anden del af 2.4. handler så om, at det præciseres, at det er en skærpende omstændighed, hvis den offentligt ansatte udsættes for vold eller trusler om vold i dennes fritid.
Der er det sådan, at der allerede i dag er gode muligheder for, at det vil kunne anses som en strafskærpende omstændighed, men det bliver så præciseret i lovgivningen, og det kan vi støtte.
Man kan sige, at der er en del symbolpolitik i det her, altså den anden halvdel af 2.4., fordi det allerede kan inddrages – men okay, det er en præcisering.
Min taletid er overskredet, men må jeg bare meget kort nævne 2.7., som handler om kriminalforsorgens adgang til at anvende digital kommunikation i form af sms-beskeder.
Det er vi positivt indstillet over for.
Og så er vi er positivt indstillet over for, at kriminalforsorgen kan benytte adgangen til indkomstregisteret for at undersøge, om dømte modtager sociale ydelser, så det i højere grad sikres, at der ikke udbetales sociale ydelser til dømte, som burde være i fængsel, men som ikke møder op til afsoning.
Det er selvfølgelig et værktøj, som kriminalforsorgen bør have.
Det var de dele af lovforslaget, som vi er positivt indstillet over for.
Jeg vil benytte min mulighed for at tage ordet i anden omgang til at komme ind på de dele af lovforslaget, som vi er negativt indstillet over for.