runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Preben Bang Henriksen (V), 2025-12-16:
Det er et ualmindelig godt spørgsmål vil jeg sige, i hvert fald efter min opfattelse og sikkert også efter spørgerens.
For problemet er, at hvis man betragter noget som voldtægt, så er det jo voldtægt.
Jeg kan sagtens se det problem, som spørgeren adresserer, og min anbefaling vil være, at vi over det næste år eller 2 betragter, hvordan situationen udvikler sig.
I forhold til samtykke har vi jo også haft høring i Retsudvalget, som også gav lidt stof til eftertanke, med hensyn til om der nu altid var de beviser på bordet, der skulle være.
Jeg skal ikke gøre mig til dommer over det, men jeg synes jo nok, at der var nogle af de anklagere, forsvarsadvokater og bistandsadvokater, der deltog, som tog nogle kraftige forbehold.
Så lad os kigge på det, og det gælder også det problem, som spørgeren adresserer.
Rosa Lund (EL), 2025-12-16:
Tak for det.
I morgen fylder samtykkeloven 5 år, og det er jo en dejlig fødselsdag.
Venstre stemte heldigvis for loven.
Mit spørgsmål er ikke et angreb på, men en overvejelse til ordføreren.
Når man skærper straffen for overfaldsvoldtægter, hvilket der kan være gode grunde til at gøre, men ikke gør noget i forhold til de voldtægter, som handler om et manglende samtykke, altså det, vi oftest vil kalde kontaktvoldtægter, og hvis vi køber præmissen om, at straffens størrelse afspejler forbrydelsens alvorlighed, vil man så ikke med det her lovforslag lave et for stort mellemrum, eller vil der så ikke opstå et for stort hul mellem de her to typer af forbrydelser?
Mette Thiesen (DF), 2025-12-16:
Tusind tak.
Jeg ville egentlig spørge om noget andet, men nu kom fru Rosa Lund mig i forkøbet, og så synes jeg hellere, jeg skal spørge om dette.
Vi fik netop skrevet ind i den her aftale, at vi skal have evalueret samtykkeloven, fordi der er nogle domme, der er faldet efter samtykkelovgivningen, som på en dårlig dag ligner det, jeg vil kalde gedigent justitsmord, altså at folk er blevet dømt på et enkelt udsagn.
Vi havde også et samråd, som jeg bl.a. indkaldte til, hvor justitsministeren med hele embedsværket jo ikke engang kunne svare på, om der i den her konkrete situation var tale om samtykke eller ej.
Hvordan i alverden skal vi så forestille os, at en 16-årig fuld ung mand eller en fuld ung kvinde for den sags skyld kan finde ud af det?
Der er voldsomme retssikkerhedsmæssige problemer i forhold til samtykkelovgivningen, så den skal evalueres.
I min optik skulle den skrottes, og vi skulle lave det om, for den gamle voldtægtsbestemmelse også var for dårlig.
Men nu starter vi med den her evaluering.
Jeg synes, det er godt med den måde, vi har formuleret det i det her, for det er de voldtægter, eksempelvis overfaldsvoldtægter osv., hvor man straffer hårdere.
Men lynhurtigt ville jeg bare lige høre ordføreren, om ordføreren ikke kunne uddybe det her med strafferamme og normal straf, eksempelvis, som jo er noget af det, der bliver præciseret i hele aftalen.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-12-16:
Tak for det.
Jeg kan lige så godt sige: Jeg synes også, det er ærgerligt, at Enhedslisten ikke er med i den her aftale, for det er jo en aftale, som både laver strafskærpelser, og det kan jeg høre, at ordføreren stadig væk er optaget af – det er det, som spørgsmålet handler om – men jo også laver noget på mange andre områder i forhold til forebyggelse og til at hjælpe nogle af de mennesker, der passer på de mennesker, som ikke kan være i samfundet med alle os andre.
Så jeg synes da, det er ærgerligt, at man ikke har haft lyst til at tage ansvar for den del.
Som udgangspunkt – det kan godt være, at det blev lidt kludret, mit første svar – så er det, der betrygger Socialdemokratiet og mig, at vi er blevet oplyst om, at det er dækket i den bestemmelse i straffeloven.
Derfor, uden at jeg kan lægge hovedet fuldstændig på blokken, vil mit bedste bud være – det tager vi selvfølgelig i udvalgsbehandlingen – at det kommer vi ikke til at bakke op om.
Rosa Lund (EL), 2025-12-16:
Tak for svaret.
Nu er Enhedslisten jo som det eneste parti ikke med i den her aftale, og derfor har vi en anden frihed, kan man måske godt sige, til at stille ændringsforslag til det her lovforslag.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-12-16:
Tak for det spørgsmål.
Nej, der kan jeg afsløre over for ordføreren, at den del havde jeg ikke berørt, inden ordføreren kom.
Det var ikke den del, jeg startede min tale med.
Men jeg forstår godt, at ordføreren spørger til det, og det er jo også noget, som vi berørte i de forhandlinger, som Enhedslisten også var en del af.
Det er rigtigt, at det i aftalen blev vedtaget, at det skal udvides til også at gælde forsvarsadvokater og familieretsadvokater.
Og det, som ordføreren har fået oplyst af Justitsministeriet, og som vi andre også har fået oplyst, er, at det forhold, at der i straffelovens § 119 findes en særlig strafferetslig beskyttelse mod vold og trusler for personer i offentlig tjeneste eller hverv, imidlertid ikke ændrer på, at det absolut selvfølgelig ikke hører nogen steder hjemme, når bistandsadvokater eller andre personer udsættes for vold og trusler.
Men det er jo den bestemmelse, § 119, der gør, at det i forvejen er særlig strafbart, og derfor er også de her mennesker beskyttet mod vold og trusler.
Rosa Lund (EL), 2025-12-16:
Tak for det.
Når man læser høringssvarene, kan man se, at bistandsadvokaterne rejser en bekymring om ikke at være dækket af den del af lovforslaget, der handler om § 119.
Så læser man justitsministerens svar, hvor justitsministeren, eller ministeriet i hvert fald, svarer, at man opfatter det, som om de er dækket.
Så jeg vil egentlig bare høre Socialdemokraterne som en aftalepart her: Er bistandsadvokaterne omfattet af den her beskyttelse, eller er de ikke?
Rosa Lund (EL), 2025-12-16:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg tror, at brugen af fodlænke er et rigtig godt værktøj.
Grunden til, at jeg spørger, er, at hvis man tror, at det her virker forebyggende, hvorfor skal man så oprette flere fængselspladser som følge af aftalen?
Hvis det virker forebyggende, burde der jo være færre, der skulle i fængsel, men aftalen skal jo effektuere, at der er flere, der kommer i fængsel, og det synes jeg måske bare virker en lille smule modsatrettet, når man står uden for aftalekredsen og læser teksten.
Steffen Larsen (LA), 2025-12-16:
En af de ting, som jeg selv sætter en vis lid til, er, at man begynder at have flere, der bliver straffet med fodlænke.
For det at give folk en fodlænke på gør jo, at de ikke kommer ind at sidde i et fængsel, hvor de sidder sammen med en masse andre kriminelle.
Det vil sørge for, at man i stedet for at få opbygget kriminelle netværk ved at få en straf kommer til at sidde isoleret derhjemme. Det tror jeg sådan set kan have en meget positiv effekt og også gøre, at folk, der har begået mindre lovbrud, vil få lov til at fortsætte med studier, med at tage uddannelse og lignende ude i den civile verden, eller fortsætte med at have en tilknytning til arbejdsmarkedet, mens de afsoner med deres fodlænke.
Det tror jeg sådan set igen vil have en positiv effekt, i forhold til at de undgår at komme ud i yderligere kriminalitet.
Rosa Lund (EL), 2025-12-16:
Tak for det, og tak for talen af hr. Steffen Larsen, som jeg jo bed mærke i sagde, at retspolitikken skal være fornuftig, og at den skal virke.
Det var i hvert fald det, jeg tog med fra talen, og det er jo svært at være uenig i.
Så skal jeg bare spørge ordføreren, om den her strafreform kommer til at virke forebyggende, altså om der kommer mindre kriminalitet.
Sofie Lippert (SF), 2025-12-16:
Det tager jeg meget gerne med tilbage, for jeg er jo helt enig med spørgeren om, at det har stor værdi, at vi anerkender alle type voldtægter som grove og ikke betragter nogen voldtægter som mere rigtige voldtægter end andre.
Så det tager jeg selvfølgelig med tilbage.
Rosa Lund (EL), 2025-12-16:
Nu ved jeg jo, at ordføreren, der står på talerstolen, er vikar, så det her er bare et ønske om, at fru Sofie Lippert tager det her spørgsmål med hjem til SF's folketingsgruppe.
Vi kæmpede jo samtykkeloven igennem sammen for 5 år siden.
Det er bare en overvejelse, jeg ønsker, at man også gør sig i SF's folketingsgruppe.
Hvad får det af konsekvenser for samtykkeloven, når man hæver straffen for én slags voldtægter, men ikke gør det for en anden slags voldtægter, altså netop den slags voldtægter, vi har brugt ekstremt mange år på at få anerkendt i retssystemet og har sørget for overhovedet skulle blive anmeldt og dømt.
Ordføreren, som er vikar i dag, behøver ikke at svare.
Det er bare et ønske herfra om, at man tager den diskussion i SF.
Sofie Lippert (SF), 2025-12-16:
Aftalen om strafreform og kriminalforsorgens økonomi, som lovforslaget her udmønter dele af, er på mange måder blevet en god aftale med rigtig meget SF-retspolitik.
Aftalen sikrer, at den alvorlige personfarlige kriminalitet bliver takseret med markant hårdere straffe, der i højere grad afspejler forbrydelsens grovhed.
Samtidig rummer aftalen en rekordstor satsning på resocialisering og en klar ambition om at straffe klogere, end vi gør i dag, f.eks. ved øget brug af fodlænke.
Bøderne fordobles, og straffen for naturkriminalitet stiger, så de mest grove tilfælde fremover skal takseres med fængselsstraf.
Det er noget, vi i SF har ønsket længe.
Vi har fremlagt et udspil om det i foråret, og vi har kæmpet det igennem i forhandlingerne.
Med de netop overståede politiforhandlinger går vi et skridt videre og etablerer for første gang særlige grønne politienheder, der skal efterforske miljø- og naturkriminalitet.
På bare ét år har vi altså gjort det væsentlig sværere at begå miljøkriminalitet, fordi både opdagelsesrisiko og strafferammer har fået et løft.
Sidste efterår foreslog vi i SF, at vold i nære relationer skulle straffes særlig hårdt.
Begår man vold mod ens partner eller barn, er det et tillidsbrud, som aldrig kan accepteres.
Det skal vi som samfund sige klart fra over for.
Nu bliver straffen på det område skærpet med 50 pct., og samtidig får vi udvidet modellen for gps-fodlænker, så vi bedre kan beskytte ofre for partnervold og stalking.
Det er vigtigt, ikke mindst i lyset af den katastrofale udvikling i antallet af partnerdrab, som 2025 har budt på.
Som noget nyt etableres for første gang en egentlig politisk målsætning for nedbringelse af tilbagefaldskriminalitet.
I dag begår 22 pct. ny kriminalitet inden for 2 år efter løsladelse.
Det synes vi er en rigtig god ambition.
Ægte tryghed i vores samfund skabes som bekendt ikke med høje fængselsmure alene.
Den skabes, når færre begår kriminalitet i morgen end i går.
Så alt i alt er det en god aftale, som vi i SF er glade for.
Tak til justitsministeren for at tilrettelægge et godt forløb.
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-12-16:
Tak for det.
Lovforslaget er jo en udmøntning af dele af aftale om strafreformen, som vi i Danmarksdemokraterne er rigtig glade for at være en del af.
Med den aftale får vi nemlig sat markant hårdere ind over for personfarlig kriminalitet samt skærpet beskyttelsen af ofre og offentligt ansatte.
Med forslaget indføres der betydelige strafskærpelser for bl.a. grov og simpel vold, voldtægt, digitale krænkelser, vidnetrusler, kriminalitet mod offentligt ansatte og alvorlig naturkriminalitet.
De her strafskærpelser er vi i Danmarksdemokraterne godt tilfredse med.
De flugter meget godt med vores klare ønske om langt hårdere kurs over for kriminelle og en retspolitik, der i langt højere grad tager hensyn til ofret end til gerningsmanden.
Der gives efter vores opfattelse alt for korte straffe for alvorlige forbrydelser som grov vold og voldtægt.
Derfor er skærpelserne et vigtigt skridt i den rigtige retning.
Men der er dog ingen tvivl om, at vi i Danmarksdemokraterne gerne var gået videre og havde indført reelle minimumsstraffe.
Og nu skulle man jo nok tro, jeg var blevet inspireret af hr. Preben Bang Henriksen, for jeg vil også komme med nogle eksempler.
1 ud af 1.157 domme for voldtægt ligger i den øverste tredjedel af strafferammen.
Kigger man på den øverste halvdel af strafferammen, ligger der kun 1,4 pct. af dommene for voldtægt i den her kategori, dvs. en straf over 6 år.
Og kigger man på gennemsnitslængden af domme for voldtægt i perioden 2021 til 2023, er den på 26 måneder, og når man så tænker på, at strafferammen går til 96 måneder, er der godt nok langt op til det, og det kan vi ikke være bekendt over for ofrene.
Et eksempel på en dom er 3 års fængsel til tre udenlandske mænd, der i forening har gruppevoldtaget en kvinde, og heldigvis fik de også udvisning for bestandig.
1 år og 9 måneder fik en 48-årig mand for voldtægt, grooming og blufærdighedskrænkelse af mindreårige drenge.
Og jeg kunne blive ved med at komme med eksempler, hvor dommene efter min retfærdighedssans er alt for milde.
Derfor ville vi i Danmarksdemokraterne gerne have haft indført minimumsstraffe.
Men jeg håber, at der kommer en ny anledning til, at vi kan debattere det her igen.
Men med de her bemærkninger støtter Danmarksdemokraterne lovforslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-12-16:
Om højesteretsdommen i Dorph-Petersen-sagen kan jeg kun sige, at det signal, jeg fik skåret ud i pap fra Højesteret – og tusind tak for det – sådan set var om det, der hedder advokatundersøgelser, og hvilken retssikkerhed eller snarere manglende retssikkerhed, man har i en advokatundersøgelse, hvor der hverken medvirker forsvarer eller anklager og nogle gange heller ikke vidner, og vidnerne taler ikke under strafansvar, og der er ikke noget anklageskrift osv. osv.
Hele miseren, der publiceres af den ene part, nemlig den, der har betalt dommeren, kan ikke ankes til landsretten eller til højere retsinstans.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-16:
Tusind tak for begge dele.
Jeg synes i hvert fald personligt heller ikke, at det er en god fødselsdag i forhold til samtykkeloven.
Jeg synes også, at den seneste højesteretsdom i Jes Dorph-Petersen-sagen, hvad skal vi sige, maner til besindighed i forhold til det, der kom i kølvandet på metoo.
Pendulet er svinget for langt over.
Vi skal finde en eller anden måde at få det i vater igen på og sikre retssikkerheden.
Så bare tak for den tilkendegivelse også.
Og tak for forklaringen på det med normalstraffe og det med strafferammen, for det er jo det, vi har været så frustrerede over, rigtig, rigtig mange af os, altså det her med at vi satte en strafferamme herindefra, men det blev simpelt hen ikke fulgt op ude i domstolene.
Så jeg vil bare sige tak til ordføreren, der ved ret meget om det, for at præcisere det.
Rosa Lund (EL), 2025-12-16:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Det er jo et stort lovforslag, så der er mange ting, jeg kunne spørge om.
Ministeren skal nok forvente, at der kommer en række skriftlige spørgsmål, eftersom jeg kun har to korte bemærkninger her i dag.
Jeg vil gerne spørge ministeren ind til det, der handler om samtykkeloven, som jo fejrer 5-årsfødselsdag i morgen.
Vi er ekstremt stolte af det faktisk.
Men jeg vil gerne spørge ministeren – der er nemlig nogle af høringssvarene, der er inde på det – hvordan man stiller sig til det her, vi kan kalde det dilemma eller den her overvejelse, i forhold til at man nu skærper straffen for en type voldtægter, og om så spændet ikke bliver for stort til de voldtægter, som ikke er gruppevoldtægter, og som ikke er med grov vold, altså som ikke er omfattet af strafskærpelsen.
Peter Hummelgaard (S), 2025-12-16:
Jeg tror bare, det er meget vigtigt at sige på vegne af regeringen i hvert fald, at vi står fuldt bag ved den nykriminalisering, der er sket på samtykkeområdet.
Vi mener, det har været vigtigt også at sige, at der kan være andre former for overgreb, som ikke involverer vold eller et overfald, men som jo ofte involverer en partner, som man har kendt på forhånd.
Derfor har det været en vigtig nykriminalisering.
Men det ændrer ikke ved, at ligesom i alle mulige andre typer af også både voldssager og ved anden kriminalitet er der jo en grovhed forbundet med nogle typer af voldtægter, som f.eks. kan være en overfaldsvoldtægt, hvor der bliver benyttet grov vold i den forbindelse.
Det synes vi også er rimeligt at sige at vi faktisk gerne vil straffe hårdere med det i mente, at det andet område er noget, der stadig væk er relativt nykriminaliseret.
Det er ikke noget, vi har siddet og fundet på i den danske regering.
At vi så har erklæret os enige i, at der er behov for at regulere techvirksomhederne og i øvrigt sørge for, at det bliver til noget, er jo en anden snak.
Men det er jo ikke et eller andet med, at vi har siddet og fundet det her værktøj.
Jeg synes, det er et rigtigt værktøj, og jeg synes, det er rigtigt både med opsporingspåbuddet, men jo også med den frivillige ordning.
I forhold til det med grooming og tekst vil jeg sige, at der simpelt hen har været så mange forskellige tekster i spil, at jeg er nødt til at være helt sikker, før jeg svarer skråsikkert.
Jeg mener ikke, at tekstbeskeder er med, men jeg vil gerne have lov til at vende tilbage på skrift.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-16:
Til at starte med vil jeg sige, at ministeren ikke fik svaret.
Det er også helt fint, hvis ministeren svarer skriftligt på, hvilke af de her forskellige tjenester der gør det, og hvilke der ikke gør det, altså scanner beskederne.
Så er der det andet, som vi også skal have at vide i forhold til tekst, som jeg også synes er ret relevant, og som der blev spurgt ind til fra De Konservatives side.
Så er der den meget, meget reelle bekymring, som også er blevet nævnt – og det er da også en af de ting, jeg tænker over – altså hvem det er, og hvad er det, der skal sidde og scanne eventuelle billeder af deres egne børn, som folk sender til familiemedlemmer og alle mulige andre.
Det er jo den grundlæggende utryghed, som man har som dansker, når man hører om de her tiltag, fordi man på det her område, men også på mange andre områder, tilsyneladende fra regeringens side vil gå helt ekstremt langt.
Peter Hummelgaard (S), 2025-12-16:
Der er ikke tale om, at nogen skal overvåge alle danskere.
Jeg anklager ikke nogen, heller ikke modstanderne er det her forslag, uanset om man er fan af opsporingspåbuddet eller den frivillige ordning eller alt mulig andet, for at være på de pædofiles side eller på hele den kæmpe industris side, som er med til at producere overgrebsmateriale, overhovedet ikke.
Jeg er til gengæld bare meget klar og tydelig om, hvor jeg selv står, og jeg er klar og tydelig om, hvordan jeg afbalancerer hensynene.
Jeg synes ikke, at det er en uangribelig frihedsret, og man kan pålægge virksomheder, som ikke vil samarbejde med myndighederne, at tage et større ansvar, i forhold til hvad nogle udnytter de virksomheders tjenester til.
Det er der, hvor jeg står, fordi jeg samtidig også ser, at der er med den teknologiske udvikling er kriminalitetsformer, som har nemmere og nemmere betingelser, er nemmere og nemmere at udføre.
Jeg har meget respekt for, at man lægger sin vægtning anderledes, og anklager ikke nogen for så at stå på forbrydernes side.
Men jeg vil til gengæld gerne tillade mig at have lov til at være tydelig om, hvor jeg står, for jeg er meget optaget af at gøre noget ved det her, og jeg har ikke hørt nogen alternative idéer til, hvad man skal gøre for at bremse spredning af materiale med seksuelt misbrug af børn på en lang række af de tjenester, hvor det i dag vokser og vokser.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-16:
Jeg var lidt i tvivl.
Først og fremmest afventer jeg også svar i forhold til det med grooming, for jeg synes, det her er meget, meget svært at finde rundt i.
Så ville jeg egentlig bare spørge ministeren om det til en start, for det her minder mig rigtig meget om debatten, vi havde, dengang man ville afskaffe retsforbeholdet, hvor det var sådan noget med, at hvis man var imod det, støttede man pædofile.
Jeg synes, den her debat kommer lidt ud i det samme.
Så kan vi ikke tage den væk og så sige, at vi alle sammen er interesserede i, at pædofile skal straffes?
Jeg personligt mener, de skal spærres inde, og at nøglen skal smides væk, men det er bare for at være fuldstændig ærlige om den præmis.
Så kunne jeg bare godt tænke mig at høre: Hvem er det, der scanner i dag, og hvem er det, der ikke gør?
Det synes jeg jo også er rart at vide.
Vi er jo alle sammen enige om, at pædofile skal opspores og straffes hårdt, men man skal også have den der overvejelse af – som der har været nogle meget reelle bekymringer om i forhold til det her – om man smider barnet ud med badevandet, altså at man ender med at ændre retssikkerheden fuldstændig grundlæggende og sidde og overvåge alle danskere.
Peter Hummelgaard (S), 2025-12-16:
Jeg vil vove at påstå, at den måde, det fungerer på, jo er, at når hr. Kim Edberg Andersen f.eks. skriver sig op til og benytter sig af Snapchat eller andre tjenester, som i dag benytter sig af den frivillige ordning, så godkender han nogle brugervilkår, og en del af de brugervilkår er, at man også anerkender, hvis man ellers læser dem igennem, at de rent faktisk også sorterer i det og griber ind, hvis det er, at der bliver delt videoer eller billeder med seksuelt misbrug af børn.
Derfor har jeg svært ved at se, at der er noget overtrædelse af brevhemmeligheden under den frivillige ordning.
Der er i øvrigt også en række sikkerhedsværn, som indebærer, at det ikke er tilladt at scanne mere, end hvad der er strengt nødvendigt, og at den anvendte teknologi skal være pålidelig i forhold til fejlrate og hensynet til privatlivsbeskyttelse.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-16:
Ministeren svarer bare ikke på mit spørgsmål.
For ministeren sagde tidligere, at man godt vidste, at der ville komme omkring de her 60 millioner fejlskøn, og de vil jo blive sendt til den myndighed i EU, vi sender ned til, og som skal kigge på de her fejlskøn for at se, om det nu er rigtigt.
Såfremt et af de her fejlskøn viser sig ikke at være noget, som ministeren kan sige at der er et eller andet hensyn til, ville det så ikke være sådan, at brevet her er delt med brud på brevhemmeligheden?
Jeg tænker også på virksomhedernes sikkerhed i det her.
For hvis virksomheder gør det, risikerer de jo også en ulovlig viderebringelse af materiale.
Det må man jo ikke.
Du må som virksomhed ikke, selv om man har lavet en aftale med dem, viderebringe noget til en myndighed, som kunne være et brud på brevhemmeligheden.
Det er jo de der små dilemmaer, vi diskuterer i dag, så vil ministeren ikke bare gøre klart, om det kunne være et brud på brevhemmeligheden?
Peter Hummelgaard (S), 2025-12-16:
Igen vil jeg sige, at der ikke er tale om, at myndighederne skal ind og hverken aflæse noget eller overvåge noget.
Det, der var diskussionen, var et påbud til techvirksomhederne om at tage ansvar for, hvad der deles.
Det, der er nu ,
Det er en ordning, som sådan set virker rigtig godt i dag, og derfor var det vigtigt for mig at nå i mål med de forhandlinger inden for det, der trods alt kunne opnås enighed om, inden den frivillige ordning udløber til april.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-16:
Tak for det.
Tak til ministeren.
Jeg tror, vi alle sammen deler intentionen i det, ministeren siger om, at vi skal beskytte børn, men det her indeholder jo nogle ting, som vi også er meget bekymrede for.
Nu kan jeg forstå, at ministeren så ikke svarede på, om man kan scanne tekst, men det har jeg sendt et spørgsmål om, så det ved jeg at vi jo på et tidspunkt skal have et svar på.
Det havde været glædeligt, hvis ministeren bare havde svaret.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at ministeren meget hænger det her op på den krog, at det jo er en frivillig aftale.
Det gør ministeren vel, fordi det, hvis myndighederne gjorde det samme, ville være et brud på brevhemmeligheden.
Der vil jo være fejlskøn fra virksomhederne, som de videresender til myndighederne.
Hvis man videresender noget til myndighederne, som i sig selv ikke er børnepornografisk eller for den sags skyld noget, som kunne være noget i forhold til grooming, hvis vi går ud fra, at det også kunne være tekst, og hvis myndighederne så læser de her beskeder, ville det så ikke være et brud på brevhemmeligheden?