Lise Bech (DD), 2023-12-14:
Tak for det, formand.
Og tak til ministeren for redegørelsen, som jo forsøger at svare på klimaordførernes forespørgsel om regeringens fremtidige klimapolitiske initiativer.
Det er et simpelt spørgsmål – det står der også – der kræver et komplekst svar.
Så jeg kan bare sige, at det jo har været debatteret en hel del her i dag, og man er ikke helt enige, men konklusionen ifølge ministerens redegørelse er, at vi når klimamålene i 2025 og 2030.
Så jeg vil gå en helt anden vej end at begynde forfra med det hele.
Ifølge ministeren skal målene nås ved bl.a. at hæve dieselafgiften med 50 øre eksklusive moms fra 2025, og den resterende manko for 2030 skal nås ved at indfri de bindende reduktionsmål, som blev aftalt i landbrugsaftalen, og ved en CO 2 -afgift på dansk landbrug.
Jeg forstår godt behovet for, at man skal handle på klimafronten, men vi skal også bare lige forsøge at bevare lidt fornuft i alt det her.
Jeg forstår også, at det her med at trumfe drastiske tiltag igennem kan være tiltalende, hvis man synes, tingene går for langsomt.
Men vi skal også huske på, at alt, hvad vi beslutter herinde, har konsekvenser for befolkningen, for virksomhederne og for Danmark.
Vi er f.eks. bekymrede for den byrde, man lægger på sektoren for tung vejgodstransport ved at hæve dieselafgiften.
Det kan godt være, at det ikke er en branche, vi taler om hver dag ved middagsbordet, men den er da meget medvirkende til, at der overhovedet kan stå mad på bordet.
Det samme gælder for landbruget, som man også vil lægge yderligere afgifter på.
Branchen selv har jo faktisk efterlyst en dieselafgift, som kunne være et effektivt værktøj til at reducere transportsektorens CO 2 -udledning.
Det her koncept fokuserer jo på at lægge afgifter på de specifikke elementer, der forårsager forurening, og det er en betragtning, vi må tage seriøst.
Men samtidig er det altså vigtigt at bemærke, at branchens forslag om dieselafgiften er et alternativ til kilometerafgiften.
Jeg startede med at nævne, at det også fremgår af regeringsgrundlaget og redegørelsen, at den resterende del af reduktionsmankoen for 2030 bl.a. skal komme ved at realisere reduktionsmål for landbrugssektoren.
Vi mener ikke, at en afgift på en af de mest klimaeffektive landbrugsproduktioner i verden lyder som en god idé.
Det er desuden en afgift, som ifølge Klimarådet vil afvikle en stor del af dansk landbrug.
Vi ser hellere, at man udvikler frem for at afvikle danske landbrug og sørger for, at produktionen og udledningen ikke bare flytter til udlandet.
Landmændene vil gerne reducere deres udledning, og de er i fuld gang med at realisere reduktionen af drivhusgasser med 55-65 pct. frem mod 2030, sådan som det blev aftalt i landbrugsaftalen i 2021.
Der er altså ingen grund til, at vi skal nedlægge gode danske landbrug.
Det vil også være tosset, for så nedlægger vi jo tusindvis af arbejdspladser i landbruget og sender dem til udlandet.
Vi er simpelt hen nødt til at være forsigtige med at lægge masser af afgifter og regulativer ned over et enkelt erhverv for at nå vores klimamål.
For vi kan også risikere at kvæle et erhverv, som faktisk forsøger at møde os politikere på halvvejen.
På den bredere front ser vi i Danmarksdemokraterne et behov for at udforske andre metoder til at nå vores reduktionsmål.
Vi bør investere mere i grøn teknologi og støtte innovation, der kan fremme miljøvenlige løsninger.
Vi har allerede mange af de teknologiske løsninger og kendte virkemidler.
Tak for ordet.