Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-15:
Man kan jo sige, at det her lovforslag er særdeles kompliceret.
Jeg tror, jeg efterhånden har behandlet flere hundrede forslag på skatteområdet, og det her er nok et af dem, som ligger klart i toppen af dem, der er sværest at gennemskue, hvilket de kommenterede høringssvar på 157 sider måske er et meget godt bevis på – altså, den korte version af høringssvarene er på 157 sider.
Det fører mig bare frem til at sige, at i forhold til sådan nogle lovforslag er vi som lovgivere dybt afhængige af, at man i embedsværket, altså i Skatteministeriet, og i de berørte virksomheder kan blive enige om det, og så kan vi læne os op ad høringssvarene.
Og der er problemet med det her lovforslag, at det kan man jo absolut ikke.
Man har Skatteministeriet på den ene side, og så er virksomhederne på den anden side fuldstændig stukket af i den anden retning i forhold til at advare mod det her lovforslag.
Og det må udvalgsbehandlingen forhåbentlig kunne hjælpe os med.
Lovforslaget handler om lidt forskellige ting, men jeg vil kun dykke ned i det, der hedder CFC-beskatning, som kommer, på baggrund af at vi skal implementere skatteundgåelsesdirektivet, der handler om at hindre grænseoverskridende metoder til skatteunddragelse.
Det er jo sådan set godt, at der er nogle værnsregler, så man ikke bare uhindret kan flytte mobil indkomst til datterselskaber i lavskattelande og derved undgå at betale skat i Danmark.
Det er jo positivt, og netop derfor har vi faktisk allerede regler om det i Danmark, så det er jo ikke noget nyt.
Det, der er det nye, er, at det nu er EU-regler, der lægger bunden for det, og at Danmark så vælger ikke bare at følge den bund, men at overimplementere de her regler.
Og det er jo så det, man kan se ud fra høringssvarene, altså at uenigheden kommer af, at virksomhederne siger, at det kommer til at koste dem en bunke penge, og at det bliver ret tungt at administrere.
Og på den anden side har vi så regeringen, som siger, at det er provenuneutralt – at det ikke koster os noget.
Så man må åbenbart føle et behov for, at vi skal stramme skruen ekstra hårdt for danske virksomheder, som kan flytte penge rundt mellem datterselskaber, i forhold til det, der er behov for i andre EU-lande.
Og det er jo sådan set svært at forstå, hvad nødvendigheden er af det.
Det her lovforslag gør jo, at det bliver meget præget af skøn.
Det virker sådan set, som om det vil være ret svært at administrere.
Og jeg vil sige, at vi i mit parti er store fortalere for, at man – hvilket erhvervslivet også efterlyser – faktisk laver en undtagelse for virksomheder, der har en reel aktivitet, altså laver det, der hedder en substanstest, hvor man kigger på, om det ikke bare er de her mobile indkomster, man kan flytte rundt med, men om der faktisk er en reel erhvervsvirksomhed i sådan en virksomhed.
Og skulle man så ikke kunne undtage dem fra den her beskatning?
Og burde man ikke også sådan rent logisk undtages fra CFC-beskatning, hvis det er et datterselskab i et andet land, som måske har præcis samme skattesats som Danmark?
For så er der jo absolut ingen grund til at kunne lave den her skattespekulation.
Altså, hvis vi har en selskabsskat på 22 pct. og det andet land har en selskabsskat på 22 pct., er der jo ikke så meget grund til at flytte rundt på pengene, men alligevel vil det, sådan som jeg læser det, blive omfattet af CFC-beskatning, og jeg synes egentlig ikke, der er nogen grund til at lave det mere bureaukratisk, end det er.
Jeg har været i dialog med nogle virksomheder, og jeg vil prøve at læse op, hvad Danfoss f.eks. skriver i deres høringssvar, og jeg citerer: » ... det har formodningen imod sig, at behovet for værnsregler i Danmark overstiger, hvad der gør sig gældende generelt for de lande, vi typisk sammenligner os med.«
Novo Nordisk siger: »Lovudkastet udfordrer Novo Nordisk økonomisk, administrativt og på den internationale konkurrenceevne.
... Novo Nordisk vil derfor på det kraftigste opfordre til, at man genovervejer en dansk udgave af en substanstest for at undtage selskaber med reel økonomisk aktivitet, der er beliggende i lande, hvormed Danmark har indgået en dobbeltbeskatningsaftale, således at disse ligesom i dag heller ikke bliver CFC-beskattet.«
Sådan kan man egentlig fortsætte med at tage høringssvar efter høringssvar, og jeg synes, vi bør lytte til erhvervslivet i den her sag, hvor de kommer med så kritiske høringssvar.
Men jeg vil egentlig også sige: Hvad er behovet i det hele taget for, at EU skal blande sig i det her?
Altså, det kommer jo fra en OECD-standard.
Og i øvrigt er vi ved at blive overhalet – der kommer, sådan som jeg forstår det, næste december, altså næste år, en ny OECD-aftale, som overhaler den her.
Så hvad er behovet egentlig for det?
Altså, det er EU, der siger, at nu er der kommet en OECD-standard, og så skal vi også skynde os at være aktive og så implementere den, og så skruer vi lige godt på skruen i forhold til virksomhederne, og så står EU og Danmark svagere i konkurrencen.
Og jeg synes egentlig, det er lidt ærgerligt, for jeg har jo ikke noget imod, at der er CFC-beskatning – det havde vi også i forvejen.
Men hvorfor er det, at vi ikke bare kan læne os op ad OECD, som er et langt bredere forum end EU?
Altså, en international skatteplanlægning er jo ikke noget, der foregår blandt EU-landene – det er jo typisk noget, der foregår over hele verden.
OECD er jo både Canada, USA, alle mulige lande.
Hvorfor læner vi os ikke op ad OECD-standarden i stedet for at læne os op ad et EU-direktiv?
Afslutningsvis skal jeg sige – for tiden er ved at være gået, selv om man godt kunne bruge længere tid på så kompliceret et lovforslag – at på det grundlag, der ligger nu, kan Dansk Folkeparti ikke støtte det her lovforslag.
Vi har brug for en teknisk gennemgang i udvalgsbehandlingen, men jeg vil også sige, at vi vil gå efter, at der kommer sådan en substanstest, altså at man undersøger, om det er en reel virksomhed, sådan som der også står i mange af høringssvarene.
Jeg synes, det vil være oplagt, at man tager det op til overvejelse igen.
Og så vil vi også sigte efter, at det her ikke bliver en overimplementering af EU-reglerne, altså at vi ikke stiller vores virksomheder dårligere, end man gør i andre lande.
Tak for ordet.