runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-12-22:
Det med at øge testkapaciteten er jeg jo nødt til lige at forholde mig til.
Efter der i månedsvis har været opfordringer til, at regeringen begyndte at anvende privat testkapacitet, er det vel 14 dage siden, regeringen så lyset.
Så hvis det var noget, der havde ligget regeringen så meget på sinde, var det jo nok sket tidligere.
Jeg vil godt hjælpe ordføreren med at svare på et spørgsmål, som der ikke blev svaret på
Ja, jeg tror, man bl.a. på Animationsskolen i Viborg er trætte af, at regeringen nedskærer bevillingen dertil, men det er selvfølgelig også kun noget, der er med til at uddanne unge mennesker og gøre os rigere som samfund.
Er det et svar på de udfordringer, vi står over for?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-12-22:
Jeg tror, at hr. Ole Birk Olesen må stille spørgsmålene, og så må jeg tage mig af svarene.
Det er vist den arbejdsdeling, der er, når vi har de her seancer.
Jeg er egentlig meget enig i hr. Ole Birk Olesens beskrivelse af, hvad samfundssind er.
Jeg tror, at vi er lidt uenige om, hvordan det så politisk skal omsættes.
Jeg kan selvfølgelig fuldstændig afvise, at regeringen primært tænker på vælgerprofit og kommunikation.
Vi tænker primært på at få danskerne og Danmark så godt og sikkert igennem coronakrisen som overhovedet muligt.
Jeg noterer mig også, at danskerne i vid udstrækning bakker op om de løsninger, vi har valgt, og jeg noterer mig, at et bredt Folketing er klar til at tage ansvar.
Det er jeg meget, meget glad for.
Hvad angår det strukturelle, som der også bliver spurgt til, kan man jo godt have den her bogholdertilgang til eksempelvis vores Arnepension, nemlig at hvis man kigger på den helt isoleret, har den en konsekvens for arbejdsudbuddet.
Men man bliver nødt til at se det bredt, for det er jo Arnepensionen og det forhold, at vi hjælper folk, der har været længst på arbejdsmarkedet, til at få en tidligere tilbagetrækning, der sikrer fundamentet under den velfærdsaftale, som er det største selvstændige bidrag til, at vi har en god økonomi i Danmark.
Så man bliver nødt til at hæve hovedet en lille smule og hæve blikket en lille smule og se det lidt mere overordnet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-22:
Vi har verdens højeste skattetryk i Danmark.
Vi betaler verdens højeste skat.
Men alligevel er det ikke nok.
Det er ikke nok for politikerne, det er ikke nok for regeringen, så derfor forgælder man danskerne.
Så mit spørgsmål til ordføreren skal være: Hvordan vil man forklare danskerne, at man bliver nødt til at forgælde dem, når man giver Danmarks Radio 901 mio. kr.?
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Det er jo en god og progressiv finanslov, vi lægger frem her i fællesskab.
Dagpengene er jo faldet håbløst bagud i årevis, og hvis det fortsætter, vil vi i 2025 opleve, at dagpengesatsen i gennemsnit vil udgøre 44 pct. af det, som en industriarbejder tjener.
Hvad er Socialdemokraternes ambitioner for dagpengeniveauet?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-12-22:
Tak til hr. Karsten Hønge for spørgsmålet, og mange tak til SF for et fortrinligt samarbejde omkring finansloven og en række af de andre aftaler, som vi har debatteret nu til morgen.
Vi har sammen med SF afskaffet opholdskravet; det var gennemført fornuftigt.
Og så har vi jo igen i fællesskab lavet en forbedring for de mennesker, som har arbejdet længst og hårdest, når vi har sikret en ret til tidlig pension.
Når man har de prioriteter, og det er dyre prioriteter, rigtige prioriteter, så har vi ikke samtidig for øjeblikket mulighed for at finansiere en højere dagpengesats.
Det er det ærlige svar.
Men det er en udfordring, vi er meget opmærksomme på.
Det, vi jo heldigvis kan se, er, at danskerne stadig væk er i dagpengesystemet, at vores flexicuritymodel fungerer, men hvis man eksempelvis så, at der var en vigende opbakning til dagpengesystemet, ville vi stå med en anden problematik.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Jeg synes, det er et tyndt svar, helt ærligt!
For en del af forklaringen på, hvorfor den her tilslutning til a-kasserne stadig væk er der, er jo også, at en række a-kasser bygger private lønforsikringer ovenpå, altså det, som, hvis jeg hører hr. Christian Rabjerg Madsens svar rigtigt, er en privatisering af trygheden i Danmark.
Det holder ikke.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-12-22:
Vi har jo en kommission, der i øjeblikket arbejder på vores overførselssystem, og det er i forlængelse af den kortlægning, at man kan diskutere også det sidste spørgsmål, som hr. Karsten Hønge rejser her.
Det er muligt, jeg gav et svar, som SF og hr. Karsten Hønge ikke er enige i, men jeg sagde jo egentlig meget ærligt
, synes jeg, hvad vi har prioriteret, og hvad vi derfor ikke for nuværende har mulighed for at prioritere.
Og så siger jeg samtidig, at vi er meget opmærksomme på, at der er opbakning til dagpengesystemet, at vi står vagt om vores flexicuritymodel.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-22:
Jeg vil gerne spørge Socialdemokratiet, om der er nogen udgiftsposter, hvor Socialdemokratiet vil bruge færre penge.
De offentlige udgifter i Danmark er på over 1.100 mia. kr., og det er jo penge, der ikke kommer af sig selv – det er penge, der kommer, fordi danskerne går på arbejde hver dag og slider og slæber milliarder af timer hvert år for at lægge en hel masse penge i skat.
Jeg synes, man skylder folk at være påpasselig med, hvordan man bruger pengene, og selv hvis man ønsker at bruge rigtig mange penge, skal man hvert år sørge for at effektivisere og sørge for, at pengene bliver brugt så godt som muligt.
Så er der nogle poster, hvor Socialdemokratiet vil bruge færre penge?
Og belært af erfaringer med at diskutere med socialdemokrater vil jeg gerne præcisere, at jeg ikke spørger, om der er nogle poster, hvor Socialdemokraterne vil opkræve flere penge – jeg spørger, om der er nogle poster, hvor de vil bruge færre penge.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-12-22:
Tak for spørgsmålet.
Ja, vi har en klar ambition om, at vi skal bruge færre penge på konsulenter, og at vi skal bruge færre penge på managementrapporter og andet.
Så det er en konkret ambition.
Så vil jeg, hvad angår vores finanspolitik og vores økonomi, helt generelt sige, at vi jo meget klart har sagt, at vi nu går til grænsen af budgetloven for at sætte gang i økonomien, men at vi skal have en økonomi, der balancerer i 2025.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-22:
Hvis besparelser på konsulenter ligesom er den ene ting, som Socialdemokratiet kan nævne som en af de poster, de gerne vil bruge færre penge på, hvornår kommer der så nogle forslag til det?
For det er helt fraværende i årets finanslov, og det var det også i sidste års finanslov, så vidt jeg husker.
Der er faktisk ikke i finansloven nogen som helst poster, hvor man sparer på noget som helst.
Det er fair nok, at man vil bruge mange penge, men jeg synes også, at man har en forpligtelse til at sørge for, at pengene bliver brugt så godt som muligt.
Så hvornår hører vi så noget til det her højt profilerede løfte om at spare på konsulenterne, som jo også var et kæmpe slagnummer for Socialdemokratiet i valgkampen?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-12-22:
Jamen vi er jo i gang med at lave besparelser på konsulenter for nuværende, og det er noget af det, der sikrer, at vi har mulighed for at lave konkrete prioriteringer af velfærd.
Hvad angår besparelser i den situation, vi står i nu, så har jeg med interesse læst De Konservatives finanslovsforslag – og jeg vil i øvrigt rose for at fremlægge et sådant, som også er gennemarbejdet, og hvor pengene passer; det kunne andre borgerlige partier måske lære lidt af – og jeg tror ikke, det ville være klogt at gennemføre det forslag, for de besparelser på eksempelvis velfærd, som De Konservative lægger op til, ville være skæve i forhold til lighed, men ville også betyde, at vi ikke får sat gang i økonomien og får folk i arbejde.
Derfor er det også vigtigt, at vi gør det grundigt og ordentligt, og at vi lader kommissionen arbejde.
Men det er vores ambition, at vi til næste år kan fremlægge initiativer, som gør, at vi sikrer, at flere danskere bliver en del af det arbejdende fællesskab, hvilket så i den anden ende betyder, at vi har bedre muligheder for at prioritere eksempelvis velfærd eller det grønne.
René Christensen (DF), 2020-12-22:
Jeg tror, man skal være meget opmærksom på, at vi har lavet det sådan, at man jo ikke skal visiteres til tidlig pension.
Det er en ret, man har, til at gå fra før, og den ret har også dem, som nu får en lidt længere pensionstid.
Og så skal man jo huske, at hvis vi f.eks. kigger tilbage på efterlønnen, var der jo rigtig mange, der gik fra allerede som 60-årige.
Hvorfor gjorde de det?
Ja, fordi det kunne man jo, og så gjorde man ligesom det.
Altså, med en pensionsalder er det jo også sådan lidt, også fra arbejdsgiverens side, at når man når pensionsalderen, stopper man også på arbejdsmarkedet.
Nu har vi jo faktisk en mulighed for, at det ikke er arbejdsgiveren, der ligesom siger: Nu har du nået pensionsalderen.
Nu har vi med retten til tidlig pension lavet en ordning, hvor det er arbejdstager, der kan sige: Nu synes jeg, at jeg har nået pensionsalderen; nu føler jeg ikke, at jeg kan bidrage mere, og jeg har også svært ved det.
Det var absolut ikke en fejl, men vi havde aldrig troet, at Socialdemokratiet og de røde partier ville udnytte den mulighed på den måde, man gør her, altså simpelt hen at købe pressen.
Det havde vi simpelt hen ikke troet man ville gøre.
Men vi kan se det med andre forslag, der ligger, for nu vil man også til at købe stemmerne ude i ghettoområderne.
Der har man sat penge af til, at man nu kan hente flygtninge/indvandrere ind med busser, så de kan stemme.
Altså, det er den måde, man optimerer sit stemmetal på – og det havde vi bare ikke troet man ville gøre på den måde.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-22:
Åh, er det ikke en anelse naivt at tro, at de røde ikke vil tage flere penge og give dem til vennerne?
Altså, det siger min erfaring.
Og hvis der er en ting, jeg ved, så er det, at de røde jo gerne vil bruge af borgernes penge, og det er jo netop det, man har gjort nu her.
Så kan Dansk Folkeparti se sig selv i, hvis magten skifter engang, at vi så fik privatiseret Danmarks Radio, således at man ikke kunne blive ved med at putte flere penge over til det?
René Christensen (DF), 2020-12-22:
Nej, det kunne vi ikke forestille os.
Det er meget, meget vigtigt, at vi har en public service-station, som også har den kvalitet, der ligger i Danmarks Radio.
Det var jo også derfor, vi traf den her beslutning.
Danmarks Radio har jo også tilpasset sig inden for de økonomiske rammer, de har, og Danmarks Radio vil stadig væk kunne levere den gode kvalitet, som vi kender fra Danmarks Radio.
Det er ærgerligt.
Camilla Fabricius (S), 2020-12-22:
Tak for det, og tak til ordføreren for en fin tale.
Vi har i det sidste stykke tid i Danmark oplevet to store kriser: først finanskrisen, og nu står vi så her midt i coronakrisen.
Under den forrige regering havde man altså finanskrisen, og nu har man så coronakrisen, og den her måde, som det er blevet tacklet på.
I den her krise har vi understøttet velfærden med borgernær, tæt velfærd, hvor man har lavet regionsaftaler og kommuneaftaler, og hvor vi også ifølge den debat, der tidligere var med Enhedslistens ordfører, havde en styrkelse af ældreområdet.
Vi er lidt optaget af det her med det demografiske træk.
Kunne man ikke prøve at nuancere det lidt og sige, at hvis vi virkelig ser på de velfærdssituationer, vi står med, og så ser på den indsats, der er derude, er det så ikke væsentligt, at der kommer flere hænder, og at man rent faktisk når med i den velfærd, vi har brug for?
René Christensen (DF), 2020-12-22:
Jo, sådan lige når man hører spørgsmålet, skulle man jo bare sige ja.
Karina Adsbøl gav jo et meget godt eksempel på det, som vi så i tv, hvor der stod tre ansatte og havde en debat om, om man skulle give en dårlig service over for borgerne.
Det var der så tre, der valgte, og det blev lige nøjagtig den ringeste service, uanset om der havde stået fire eller kun havde stået en og truffet det valg.
Det er også derfor, vi gerne vil have lidt mere fokus på det.
Vi er sådan set glade for, at støttepartierne har kæmpet for, at der kommer flere penge til ældreområdet.
Vi er også glade for, at støttepartierne har kæmpet for, at der kommer flere penge til børneområdet.
Vi ville bare gerne have haft noget mere politik ind.
Altså, hvad er det, man så gerne vil have?
Så er det altså også sådan ude i kommunerne – og vi i Dansk Folkeparti elsker det kommunale selvstyre – at det ikke er alle beslutninger ude i kommunerne, der er gode.
Der er også nogle af dem, hvor man står og kigger, og så tænker man: Hvorfor i alverden har kommunen valgt at prioritere det på den måde?
Det skal de selvfølgelig stå på mål for over for deres vælgere.
Men når vi sætter penge af på Christiansborg, burde man også have et politisk ønske om, hvad de så skal være med til at løfte.
Camilla Fabricius (S), 2020-12-22:
Når man ser den udsendelse, som ordføreren også beskriver her, er der jo også noget med den uddannelse, den opdragelse, der er væsentligt.
Og noget af det, der kan gøre, at et område bliver ekstremt presset, er jo, hvis man ikke oplever, at man har kontinuerligt personale, men at man har et højt antal vikarer, der kommer ind, og man ikke ved, hvem det er, man går på arbejde med.
Så det her med at få lavet et ordentligt træk, hvor man får grundnormeringen på plads, giver simpelt hen en langt bedre kvalitet, når man står derude hos de gamle.
Er ordføreren enig med mig i det?
René Christensen (DF), 2020-12-22:
Rigtig mange på ældreområdet er ansat i 25-30 timer.
Timelønnen er ikke specielt høj, og når man så heller ikke har ret mange timer, er det faktisk svært at få det til at hænge sammen.
Derfor skulle kommunerne arbejde meget mere med, hvordan man kunne få det timetal op, således at det var mere attraktivt at være i den stilling.
Det, der sker, er, at de allerbedste starter i ældreplejen, og så læser de lidt videre, og så læser de sig ud af ældreplejen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-22:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at sige tak for samarbejdet i det forgangne år.
I modsætning til, hvordan det ofte kan se ud i virkeligheden, er der jo faktisk et rigtig godt samarbejde mellem ordføreren og mig.
Jeg kunne godt tænke mig at tale lidt om Danmarks Radio.
Da man under den sidste regering lavede den her ændring med, at man flyttede det fra licensbetaling og ind på finansloven, var jeg en af dem, der frygtede, at det her ville blive en glidebane, for nu kom det ind i fælleskassen, og så kan man bare skrue lidt på det.
Og det er jo det, vi desværre har set nu, at fordi det er kommet på finansloven, kan man jo skrue lidt og bare tage fra den store kasse og så give lidt flere midler.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Når man kigger på det i bagklogskabens lys, var det så en fejl at rykke det fra licensbetaling og ind på finansloven?
René Christensen (DF), 2020-12-22:
Det, man bare lige glemmer, er, at da Dansk Folkeparti gav værdighedsmilliarden, blev den givet der, hvor de ældre var.
Den blev ikke bare givet ud fra den almindelige finansieringsnøgle, som ligger til kommunerne.
Man fik simpelt hen, i forhold til hvad det var for en udfordring, man stod over for.
Og derfor var det en langt, langt bedre måde, som Dansk Folkeparti førte ældrepolitik på, end den måde, man gør det på i dag.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Mit spørgsmål kommer til at ligge meget fint i forlængelse af hr. Andreas Steenbergs, bare med et noget andet udgangspunkt.
Jeg så med glæde i går, at vi førte vores aftale om tidlig tilbagetrækning ud i livet, og at Dansk Folkeparti var med til at understøtte, at der er en vis form for retfærdighed og en vis form for sammenhæng, i forhold til hvornår man træder ind på arbejdsmarkedet, og hvornår man træder ud.
Stor ros til Dansk Folkeparti.
Hvordan kan hr. René Christensen få det til at hænge sammen, at man med den ene hånd hjælper nogle mennesker med, at de kan træde tidligere tilbage, og med den anden hånd hæver pensionsalderen for alle?
Det er, som om Dansk Folkepartis højre hånd ikke rigtig ved, hvad den venstre hånd laver – forbedringer for nogle, forringelser for de mange.
René Christensen (DF), 2020-12-22:
Det er, fordi Dansk Folkeparti godt ved, at to plus to er fire.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Så det er simpelt hen den vej, man går – så ensidigt og ensporet, at man siger: Vi skal have penge i statskassen, og det skal præcis gå ud over de mennesker, der har været på arbejdsmarkedet allerlængst.
Det gør man, samtidig med at vi i øvrigt i den anden ende af arbejdsmarkedet har svært ved at gøre plads til at få de unge ind – og der insisterer Dansk Folkeparti, kan jeg så høre, på, at det skal være seniorerne, der skal betale den her regning, på trods af at der findes milliarder at hente ved et bedre arbejdsmiljø, ved en uddannelsesindsats og ved at få de unge ind på arbejdsmarkedet.
Så Dansk Folkeparti bekræfter, ikke bare i går ved afstemningen, men også i dag, at det er seniorerne her i landet, der skal betale regningen.
René Christensen (DF), 2020-12-22:
Hør nu her: Hr. Karsten Hønge tager udgangspunkt i, at den danske befolkning ikke vil arbejde.
Men den danske befolkning vil gerne arbejde, hvis de kan.
Det er et problem, hvis man fortsætter uendeligt.
Men det er altså ikke sådan, at alle derude går og siger, hver eneste dag de skal på arbejde: Hvor er det ganske forfærdeligt.
Rigtig mange har en fantastisk identitet ved at have en arbejdsplads; de er glade for at gå på arbejde.
Så er der nogle, der kan blive nedslidt.
Men altså, danskerne vil faktisk gerne gå på arbejde.
Rune Lund (EL), 2020-12-22:
En af de ting, jeg faktisk er rigtig stolt af i den her finanslovsaftale, er, at det er lykkedes, også fra Enhedslistens side, at komme igennem med vores hovedkrav på velfærdsområdet, nemlig et løft af ældreområdet, som jo bliver et varigt løft på 500 mio. kr. om året.
Og der må jeg også lige rette ordføreren, for den måde, vi gør det på, er faktisk ved at lave en ansøgningspulje, som giver kommunerne adgang til finansiering – man får adgang til at ansætte en ufaglært, hvis man sætter en anden ufaglært på efteruddannelse, sådan at vi får et løft, og når folk kommer tilbage fra uddannelse, så har vi ikke bare et løft i antallet af hænder, men faktisk også et løft af kompetenceniveauet.
Og det er jo nødvendigt i en situation, hvor der mangler uddannet personale, og der vil i stigende grad komme til at mangle uddannet personale på ældreområdet i de kommende år.
Så det er faktisk en meget klog måde, pengene bliver brugt på her.
Det, som jeg gerne vil spørge hr. René Christensen om, er: Hvordan har ordføreren det med, at her leverer vi faktisk noget, som er et reelt løft af ældreplejen?
Der er ikke tale om sådan et løft, hvor man giver noget, f.eks. en ældremilliard, men så samtidig laver generelle nedskæringer i kommunerne, som betyder, at de bliver nødt til at spare, altså hvor man giver pengene med den ene hånd og sparer med den anden hånd.
Det var jo sådan, man gjorde fra 2015 til 2019; det er ikke sådan, vi gør nu.
Synes ordføreren ikke, at det her er meget bedre?
René Christensen (DF), 2020-12-22:
Nej, jeg synes ikke, det er bedre at give 0,5 mia. kr. til ældreplejen i stedet for 1 mia. kr.
Altså, jeg kan sige, at den tidligere socialdemokratisk ledede regering jo også gav 1 mia. kr. til ældreområdet, og så kom der en blå regering, og der gav Dansk Folkeparti og den blå regering 1 mia. kr. til ældreområdet.
Nu er der så kommet en socialdemokratisk ledet regering igen, og med Enhedslisten som støtteparti giver man 0,5 mia. kr.
Nej, det synes jeg faktisk ikke er særlig flot; det er halvflot.
Rune Lund (EL), 2020-12-22:
Men vi skal jo kigge på hele regnestykket, for hvis vi ser på årene 2016, 2017 og 2018, så blev der ikke engang leveret på det demografiske træk; det var år, hvor Dansk Folkeparti lavede finansloven.
Vi ved jo f.eks., at i kommunerne går ca. 20 pct. af budgettet til ældreområdet.
Det vil sige, at hvis man ikke engang leverer på det demografiske træk, så bliver der jo trukket penge ud af ældreområdet.
Og så kommer man efterfølgende og blærer sig med, at man har leveret en ældremilliard, men man har jo lige hugget pengene med den anden hånd.
Det her er et reelt løft.
Jeg havde gerne set, at det var endnu højere, men det er et reelt løft – i modsætning til det, som Dansk Folkeparti har blæret sig med, og som ikke har været et reelt løft.
Kim Valentin (V), 2020-12-22:
Tak for ordet, og tak for indledningen fra ordførerens side.
Det var interessant at høre Dansk Folkepartis mening.
Jeg vil gerne spørge en lille smule ind til det, som ordføreren var inde på lidt tidligere, nemlig politiforliget.
I politiforliget, som består af rigtig mange enkeltdele, er der en del, som handler om et digitalt politi, altså en patruljerende enhed på nettet.
Og i den formulering, som jeg lige vil læse en lille smule op fra, indgår følgende: » ... der etableres en digital patruljeenhed i politiet, som bl.a. kan patruljere synligt i åbne grupper på sociale medier på internettet ... «.
Og lidt længere nede står der så, og det er her detaljen er: »Her vil en digital betjent også kunne fungere som en modererende og retningsgivende faktor, der kan forebygge krænkelser ... « osv. osv.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Dansk Folkeparti: Hvad lægger Dansk Folkeparti egentlig i den formulering, der hedder »modererende og retningsgivende faktor«?
René Christensen (DF), 2020-12-22:
Som jeg sagde i min ordførertale, kan vi også lave gode aftaler med De Radikale, og det har vi også gjort i forhold til seniorførtidspension.
Men jeg vil også gerne sige, at det bliver sådan lidt systemagtigt: Man skal igennem en eller anden stor mølle, og vi skal bruge en masse skattekroner på at visitere folk til alt muligt.
Altså, det her frigør faktisk også en masse ressourcer ude i kommuner og andre steder og hos læger, som skal bruge alverdens kræfter.
Der ligger faktisk en rationalisering på 1 mia. kr. på jobcentrene, netop for at vi skal bruge pengene på det rigtige i stedet for at bruge det på papirer og afkrydsningsskemaer.
Halime Oguz (SF), 2020-12-22:
Tak for det, og tak til Dansk Folkepartis ordfører for talen.
I SF mener vi, at man for at gøre sig fortjent til et statsborgerskab skal tage Danmark til sig.
Man skal værne om retsstatsprincipperne, demokratiet, ytringsfriheden og ligestillingen mellem kønnene.
Det er helt fundamentalt.
Men Dansk Folkepartis ordførers partifælle fru Marie Krarup var ikke enig med mig i, at det er fundamentalt.
Fru Marie Krarup mener, at det er nogle FN-ting, og at det handler om nedarvede værdier at gøre sig fortjent til statsborgerskab.
Jeg vil høre, om hr. René Christensen er enig i det?
René Christensen (DF), 2020-12-22:
At få dansk statsborgerskab er en af de største gaver, man kan få, og vi må bare anerkende, at rigtig mange af dem, der får dansk statsborgerskab, jo desværre også får misbrugt det statsborgerskab.
Derfor er det vigtigste her nok for det første at gøre sig fortjent til et dansk statsborgerskab og for det andet også at kunne blive ved med at bibeholde et dansk statsborgerskab.
Der har vi jo op til flere gange vurderet, at det skulle være sværere at få det, fordi vi har kunnet se, at så mange har misbrugt det danske statsborgerskab.
Det, at man ikke får dansk statsborgerskab, er jo ikke det samme, som at man ikke kan være i Danmark – og det siger jeg mere til dem, der lytter med.
Det er lige vigtigt at forstå her.
Men det, der også er vigtigt, er selvfølgelig, at hvis man misbruger det flotte mandat, man har fået med et dansk statsborgerskab, så skal man også kunne fratages det igen.
Det er vigtigt for os.
Halime Oguz (SF), 2020-12-22:
Tak for svaret, men det var ikke et svar på mit spørgsmål.
Det er fuldstændig rigtigt, og jeg er fuldstændig enig i, at det er et privilegium at få dansk statsborgerskab, men mit spørgsmål gik på noget andet.
Ordførerens partifælle mener, at de værdier, som det danske samfund er bygget på, nemlig retsstatsprincipperne, demokratiet, ytringsfriheden, ligestillingen mellem kønnene og det at tage Danmark til sig, er en FN-ting, for det her handler om nedarvede værdier.
Jeg vil gerne høre, hvad ordføreren forstår ved nedarvede værdier, og om de ting, jeg remsede op, er nogle FN-ting.