runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-16:
Ikke overraskende, vel heller ikke for Enhedslisten, handler politik jo om prioriteringer, og for regeringen er et tryggere dagpengesystem vigtigere end muligheden for at tage, undskyld mig, en ekstra uddannelse på samme eller lavere niveau.
Samtidig er det afgørende for mig at få skabt et bedre match imellem de videregående uddannelser og virksomhedernes og samfundets behov.
Aftalen om begrænsning af dobbeltuddannelse mellem regeringen, Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti hverken forbedrer eller svækker det samlede uddannelsesniveau i Danmark.
Det er vigtigt for mig at understrege, at i Danmark har vi fri og lige adgang til uddannelse, og at vi i øvrigt er blandt de lande, der investerer mest i hver studerende.
Det ønsker vi fra regeringens side at fastholde.
Men vi skal hele tiden arbejde på at bruge skatteborgernes penge bedst muligt.
I 2014 tog mere end 2.200 personer to fuldt statsfinansierede uddannelser.
Det er dyrt for samfundet.
Jeg mener, det er fornuftigt, at alle, der har evnerne og lysten til det, kan få en skattefinansieret videregående uddannelse.
Aftalen begrænser omfanget af dobbeltuddannelse, men der vil fortsat være mulighed for at dobbeltuddanne sig i visse, særlige tilfælde.
Er man f.eks. syg, nedslidt i sit job, eller kan uddannelsen ikke længere bruges på arbejdsmarkedet, kan man fortsat tage en ny uddannelse på samme niveau.
Det gælder også, hvis man vælger en uddannelse, hvor virksomhederne særligt står og mangler arbejdskraft, altså et område, hvor der er meget lav ledighed.
Alle med lyst og kvalifikationer til det kan også fortsat uddanne sig til højere niveau, og der er også fortsat gode muligheder for, at alle kan efteruddanne sig og løbende opkvalificere sig.
Det ændrer aftalen heller ikke ved.
Aftalen gør det muligt, at vi kan bruge pengene på et tryggere dagpengesystem og mere kvalitet i uddannelserne.
Og nu kan jeg se, at formanden desværre allerede har rejst sig op, så så må jeg hellere sætte mig ned.
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-16:
Mange tak.
Jeg vil gerne spørge: Tror ministeren, at det vil forbedre vores uddannelsesniveau og samfundets nytte af kvalificeret arbejdskraft at forhindre studerende i at tage en såkaldt dobbeltuddannelse?
Tror ministeren, at det vil forbedre vores uddannelsesniveau og samfundets nytte af kvalificeret arbejdskraft at forhindre studerende i at tage en såkaldt dobbeltuddannelse?
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-16:
Jeg har ikke mulighed for at gribe ind og sige, at det må man ikke, og det må man ikke.
Det er selvejende institutioner, der er tale om, men det er selvejende institutioner, som er finansieret via skatteydermidler, og derfor har jeg selvfølgelig også en forpligtelse til, når der sker noget, som jeg opfatter som værende i strid med grundlovssikrede rettigheder og i det hele taget respekten for det samfund, som vi alle ønsker skal være det danske samfund, at gøre opmærksom på, at institutioner af den karakter efter min opfattelse har et særligt ansvar.
Det er i det lys, hyrdebrevet til institutionerne skal ses.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-11-16:
Jeg vil bare lige følge op og spørge ministeren til sidst: Vil det også betyde, at ministeren heller ikke vil se, at der f.eks. er kønsopdelte arrangementer?
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-16:
Hyrdebrevet skal forstås som min måde at gøre institutionerne opmærksomme på, at de har en forpligtelse til at sikre, at lokaler, der er finansieret af det offentlige, ikke bliver brugt til at afholde den slags arrangementer.
Og jeg må tilstå, at jeg har en klar forventning om, at der nu er styrket opmærksomhed på, at man som institution netop bør være opmærksom på, at man også har et ansvar for de værdier og de grundlovssikrede rettigheder, som vi bygger vores samfund på, og at det ansvar respekteres, også når der er tale om lokaler, som der her bliver spurgt til.
Ja, helt klart.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-11-16:
Tak for besvarelsen.
Jeg vil gerne spørge ministeren om den seneste sag, der har været på uddannelsesstedet Metropol, hvor der var en imam, der havde fået lov til at holde oplæg, som havde sagt, at frafaldne muslimer skulle dræbes og slavehandel i øvrigt var i orden.
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-16:
Vi har det seneste år set flere eksempler på arrangementer, der har været afholdt eller planlagt at skulle afholdes i lokaler på videregående uddannelsesinstitutioner, og som har mødt kritik for ikke at være i overensstemmelse med danske demokratiske værdier.
Det bekymrer mig stærkt, når personer, der burde støtte op om at være en del af vores samfund, i stedet bruger frihedsrettighederne til at undergrave det danske samfund og de værdier, som vi bygger vores samfund på.
Det er min klare holdning, at arrangementer, der afholdes på de offentligt finansierede videregående uddannelser, altid skal foregå i overensstemmelse med danske demokratiske værdier, baseret på frihed, mangfoldighed og respekt for grundlovssikrede rettigheder.
Det er på den baggrund, at jeg har skrevet til rektorerne på de videregående uddannelsesinstitutioner for at opfordre institutionerne til at være opmærksom på, om arrangementer, der afholdes i institutionernes lokaler, er forenelige med danske demokratiske værdier.
Jeg håber dermed, at institutionerne fremadrettet vil være særlig opmærksomme på problemstillingen og gøre deres til, at offentligt finansierede uddannelsesinstitutioner ikke skal lægge lokaler til sådanne arrangementer.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-11-16:
Vil ministeren oplyse, hvilke årsager der ligger til grund for, at der nu sendes et officielt hyrdebrev ud til landets uddannelsesinstitutioner i forhold til leje af lokaler, og hvilke typer af personer og foreninger mener ministeren ikke bør kunne leje sig ind?
Vil ministeren oplyse, hvilke årsager der ligger til grund for, at der nu sendes et officielt såkaldt hyrdebrev ud til landets uddannelsesinstitutioner i forhold til leje af lokaler, og hvilke typer af personer og foreninger mener ministeren ikke bør kunne leje sig ind?
Bertel Haarder (V), 2016-11-16:
Ja, men det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg ser frem til nogle gode drøftelser om det ikke helt lette emne, vi har drøftet her.
Inger Støjberg (V), 2016-11-16:
Det er jo helt i orden, at hr. Christian Langballe siger, at det, han i virkeligheden står her for nu, er for at få permanent grænsekontrol.
Men det, hr. Christian Langballe spørger til, er, hvorfra jeg har min viden om, at det, at man har indført grænsekontrol og id-kontrol, kan være med til at hæmme væksten.
Og så svarer jeg, at det gør jeg bl.a. på grund af Øresundsinstituttet, som har foretaget nogle beregninger om det her.
Så siger hr. Christian Langballe, at det slet ikke er det, han er interesseret i at høre, altså hvor jeg har min viden fra.
Det er den permanente grænsekontrol, han vil have.
Det bliver jo en lillebitte smule svært at diskutere, når hr. Christian Langballe spørger om et og jeg svarer på det, for så siger hr. Christian Langballe, at det egentlig slet ikke er det, han vil diskutere.
Han står her egentlig bare for at få permanent grænsekontrol.
Christian Langballe (DF), 2016-11-16:
Jo jo, men det drejer sig om argumentet.
Nu fastholder jeg, hvad ministeren siger.
For det, jeg selvfølgelig er interesseret i – det er jo klart som solen – er, at vi får en permanent grænsekontrol.
Altså, det er jo derfor, at jeg står her, og det er derfor, jeg spørger ministeren.
For ministeren giver ligesom indtryk af, at under andre forhold kunne det egentlig være glimrende ikke at have en grænsekontrol.
Jeg tror ikke på det, og jeg tror ikke på, at det overhovedet kommer til at ske, i forhold til de udfordringer Europa har lige i øjeblikket.
Inger Støjberg (V), 2016-11-16:
Jamen det eneste, jeg kan sige, er, at vi jo lige har forlænget grænsekontrollen, og at jeg har været meget aktiv i forbindelse med den forlængelse.
Christian Langballe (DF), 2016-11-16:
Når jeg stiller det her spørgsmål, er det dybest set, fordi jeg synes, det er noget, som forekommer ofte i argumentationen for, hvorfor man ikke skal have grænsekontrol, altså at det er væksten, der er argumentet.
For der er jo også andre ting, der spiller en rolle.
Det spiller en rolle i Danmark, at danskerne er trygge.
Jeg tror, der kunne skabes meget ballade, og hvis der var meget vold på gaden, ville det også påvirke folks vilje til at gå ud og handle.
Det ville også påvirke væksten.
Truslen om terror ville også påvirke væksten, hvis det viste sig, at flere islamister fra Islamisk Stat var passeret ind over grænsen, uden at der var nogen, der havde stoppet dem, og de så springer en bombe i København.
Så ville det også kunne påvirke væksten.
Så jeg vil bare anfægte ministerens argumentationsrække, for jeg synes, at det virkede flot.
Og jeg synes, at der, i forhold til de problemer som Danmark står i, Europa står i, er nogle ting, der er langt, langt mere alvorlige end sådan et snævert vækstsyn, som jo ikke engang, vil jeg mene, helt kan begrundes, sådan som ministeren gør.
Inger Støjberg (V), 2016-11-16:
Danmark har jo i de seneste mange år draget fordel af den vækst, som den fri bevægelighed har givet i Europa og ikke mindst her i Norden.
Det giver en tættere integration, også når det handler om samhandel og selvfølgelig også mennesker imellem og også en langt bedre konkurrence.
Med andre ord har det været med til at skabe vækst og velstand i Danmark, men det ændrer dog ikke ved, at det har været nødvendigt at indføre midlertidig grænsekontrol.
Men den svenske grænsekontrol og ikke mindst den svenske id-kontrol har bl.a. betydet, at mange mennesker har fået længere rejsetider til og fra arbejde, og det er altså til skade for både vækst og velstand i Øresundsregionen.
Jeg kan jo i sagens natur ikke udtale mig i detaljer om de trafikale gener, som den svenske id- og grænsekontrol har medført i Øresundsregionen.
Det vil jeg lade trafik- og bygningsministeren om.
Men jeg kan dog konstatere, at det dansk-svenske videncenter, Øresundsinstituttet, i sidste måned har peget på de negative effekter af den svenske id- og grænsekontrol, og at det bl.a. mærkes i form af et mindsket antal rejser, et arbejdsmarked, der krymper, og en dårlig adgang til Københavns Lufthavn.
Instituttet vurderer, at kontrollen på sigt forventes at påvirke regionens vækst negativt.
Regeringen er meget opsat på at have et godt og tæt samarbejde med de svenske myndigheder i forhold til indsatsen ved vores fælles grænse, og derfor drøfter vi også med svenskerne, hvordan de problemer, som kontrollen nu har givet anledning til, rent faktisk kan afhjælpes.
Men lad mig lige til sidst slå fast, at det i min verden er åbenbart for enhver, at hvis man indfører midlertidig grænsekontrol, jamen så begrænser man selvfølgelig også samtidig den fri bevægelighed.
Derfor er det vigtigt, at kontrollen er proportional, og at den tilrettelægges, så der er mindst muligt med gener for borgerne.
Dermed ikke være sagt, at jeg ikke er tilhænger af den grænsekontrol, vi har nu, for den er jeg stor tilhænger af.
Christian Langballe (DF), 2016-11-16:
Tak, formand.
Vores spørgsmål lyder således: Når ministeren i TV 2 NEWS den 24. oktober 2016
udtaler, at »Vi ved bare, at det, at man kan bevæge sig frit over grænserne, betyder altså meget for f.eks. netop Øresundsregionen, som har udviklet sig meget på vækstfronten«, mener ministeren så, at denne vækst vil forandres, fordi der er indført en grænsekontrol, og hvorfra har ministeren den viden?
Så tillader jeg mig, vil jeg sige til ministeren, at være lidt pædagogisk og prøve at skære det ud i firkanter.
For det, der er sagen, er, at ministeren med den udtalelse forudsætter, at det faktisk er et problem, at vi har midlertidig grænsekontrol, fordi det hæmmer væksten.
Det er selve argumentationsrækken, og derfor vil ministeren blive ved med at sige, at jamen vi har midlertidig grænsekontrol, men at vi aldrig får permanent grænsekontrol.
Og der spørger jeg så bare: Hvad er argumentet for så flot at sige, at grænsekontrol pr. definition hæmmer væksten?
Når ministeren i TV 2 NEWS den 24. oktober 2016 udtaler, at »Vi ved bare, at det, at man kan bevæge sig frit hen over grænserne, betyder altså meget for f.eks. netop Øresundsregionen, som har udviklet sig meget på vækstfronten«, mener ministeren så, at denne vækst vil forandres, fordi der er indført en grænsekontrol, og hvorfra har ministeren den viden?
Inger Støjberg (V), 2016-11-16:
Det kan jeg sige at jeg er fuldstændig enig i.
Jeg kan sige, at vi løbende følger med på det her område, og det tror jeg sådan set også hr. Ib Poulsen er klar over.
Ib Poulsen (DF), 2016-11-16:
Jeg vil godt lige fortsætte lidt ad det her spor, for hvis vi accepterer den her store forskel på de officielle og uofficielle tal, så sender vi jo det forkerte signal til vores borgere.
Vi må interessere os for, hvilke tal der er rigtige, for vi har jo sagt til borgerne, at vi skal acceptere EU's åbne grænser.
Men hvis vi i Danmark skal have åbne grænser, så må vi også have nogle værnsregler mod ulovlig indvandring.
Så set ud fra det synspunkt er politiets tal ikke helt uvæsentlige, for det er politiet, der står ved grænserne, så det er dem, der kender tallene.
Så jeg vil derfor spørge ministeren, om ministeren vil undersøge politiets tal for at få dem af- eller bekræftet.
Inger Støjberg (V), 2016-11-16:
Jeg kan være lidt bekymret for, om hr. Ib Poulsen simpelt hen ikke hørte hele svaret, for jeg sagde netop, at der er nedsat en arbejdsgruppe, som skal kigge på de her ting, og så kommer vi selvfølgelig med nogle initiativer, hvis der er behov for det.
Det kan sagtens være, der er det.
Så det er jeg nu ikke helt enig med hr. Ib Poulsen i.
Så vil jeg bare lige sige, at spørgsmålet handler om en ansættelse i en offentlig institution og ikke om, hvem der opholder sig i Danmark, og hvem der ikke gør.
Jeg svarer sådan set på det spørgsmål, der bliver stillet.
At hr. Ib Poulsen så ønsker et andet svar og i virkeligheden et svar på et andet spørgsmål, er en anden sag.
Det må vi så mødes om næste onsdag.
Ib Poulsen (DF), 2016-11-16:
Ministeren har tidligere givet udtryk for, at der er tale om en enkelt sag.
Om det var for 1 uge siden over for min partifælle, skal jeg lade være usagt, men hvordan ved vi, at der er tale om enkeltsager?
Der er nemlig meget stor forskel på de officielle tal og politiets egne tal.
Blot for at tydeliggøre, hvor stor forskellen er på de officielle og uofficielle tal, kan jeg sige, at det fremgår af de officielle tal, at der blev rejst 195 sager om ulovlig ansættelse af udlændinge i tredje kvartal i år.
Det vil sige, at ifølge de officielle tal er der ca. 800 sager om året.
Det er i sig selv mange, men det er jo intet imod de uofficielle tal.
I Politiforbundets fagblad Dansk Politi kan man læse, at politiet selv skønner, at der opholder sig mellem 20.000 og 50.000 udlændinge illegalt i Danmark, og vi må antage, at nogle af dem er her for at arbejde ulovligt.
Det er bekymrende, at der er så stor forskel på de officielle tal på ca. 800 sager og politiets uofficielle skøn på mellem 20.000 og 50.000 ulovlige indvandrere.
Det kan ikke være rigtigt, at der er så stor forskel på tallene, og at man samtidig herinde siger, at det interesserer man sig for.
Det hørte vi ministeren sige nu og her.
Men vi kan ikke få det afklaret.
Hvis der skal gøres en indsats mod ulovlig indvandring og ulovligt arbejde, skal vi som minimum kende problemets omfang.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-16:
Jeg må jo bare konstatere, at vi er uenige.
Jeg tror, vi bliver nødt til at lave en særlig indsats for dem, der har sådan nogle oplysninger her, men på en måde, så vi selvfølgelig sikrer, at det ikke bare er på baggrund af, at der er et dårligt personligt forhold, eller at man er blevet sur over et eller andet.
For det kan man jo godt organisere sig ud over.
Men mit sidste spørgsmål til ministeren vil i den her omgang så bare være, om ministeren ikke godt kan forstå, hvis der rundtomkring sidder folk, som har kendskab til noget, der foregår, der er forkert, som kigger på de seneste retssager, der har været, hvor whistleblowere, der har afsløret fusk og skattesvindel, faktisk er blevet idømt fængselsstraffe.
Inger Støjberg (V), 2016-11-16:
Som jeg også stod her for 1 uge siden og sagde til spørgerens partifælle, nemlig hr. Jan Rytkjær Callesen, er det min klare holdning, at alle arbejdsgivere skal overholde reglerne, når de ansætter udenlandsk arbejdskraft; selvfølgelig er det det.
Det gælder selvfølgelig både offentlige og private arbejdsgivere og således jo også offentlige institutioner.
Regeringen har stor fokus på området.
Udlændingemyndighederne yder i samarbejde med bl.a. politi og SKAT en stor indsats på kontrolområdet, og den indsats er efter min mening helt afgørende for bekæmpelsen af ulovligt arbejde.
Efter at kontrolindsatsen er blevet intensiveret, finder myndighederne altså også flere og flere tilfælde af ulovligt arbejde.
Vi ser desværre også ofte, at arbejdsgivere uforvarende overtræder reglerne, simpelt hen fordi der er tale om et utrolig komplekst regelsæt, som ofte er svært at gennemskue for arbejdsgivere.
Netop derfor er der nedsat en tværministeriel arbejdsgruppe, som lige nu sidder og undersøger, hvad vi kan gøre for at hjælpe arbejdsgiverne, så de ikke uforvarende overtræder udlændingeloven, når de ansætter udenlandsk arbejdskraft.
Og når den arbejdsgruppe har afsluttet sit arbejde, vil regeringen selvfølgelig præsentere initiativer på området, som vil gøre det lettere for arbejdsgiverne at overholde reglerne.
Ib Poulsen (DF), 2016-11-16:
Det er fuldstændig rigtigt, og det gør vi også i Dansk Folkeparti, for det her er jo en vigtig sag for os.
Vi skal ikke kun have den officielle indvandring under kontrol; vi skal selvfølgelig også have styr på den ulovlige indvandring.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-16:
Tak for det, og tak for besvarelsen.
Jeg tror nu nok, at der er mange derude, der mener, at det her er en stor trussel mod finansieringen af vores velfærdsstat, altså skatteunddragelse osv., og nu taler jeg både om det, der er klokkeklart ulovligt, men jo også om, hvad skal man sige, det, der er mere i gråzonen, og det diskuterer vi andre jo tit med ministeren, altså den her aggressive skatteplanlægning.
Men hvis vi alene forholder os til det kriminelle aspekt i det, har vi jo kunnet se, bl.a. i forbindelse med retssager, også i Europa, at der er mange konsekvenser ved at gå ud og berette om de ting, der foregår, f.eks. Lux Leaks og Panama Papers, og at de kan være meget, meget omfattende, f.eks. en fængselsstraf.
Men det er et sted, hvor vi er enige om at gå på kompromis med sådan en grundlæggende holdning til, at man jo ikke køber tyvegods, fordi hensynet er så meget større, nemlig hensynet til, at befolkningen kan regne med, at vi gør alt, hvad vi kan, for at komme den her omfattende skattesvindel til livs.
Jeg er fuldstændig enig i, at vi ikke skal gå rundt og angive hinanden, men der er jo på det her område milliarder, der fosser ud af statskassen, for samtidig med at små forretningsdrivende og almindelige mennesker betaler deres skat, kan de, der er rige nok til ikke at betale skat, få hjælp til at gemme dem forskellige steder.
Mener ministeren virkelig, at forholdene i dag er gode nok for dem, der ønsker at videregive sådan nogle oplysninger til offentligheden?
Inger Støjberg (V), 2016-11-16:
Jeg svarer på det, der bliver spurgt om her i spørgsmålet.
Og lad mig så sige, at jeg er tilhænger af den fri bevægelighed, men i den situation, vi er i nu, mener jeg, at grænsekontrol er nødvendig.
Derfor har vi indført den midlertidige grænsekontrol, og det er jo derfor, at vi har forlænget den midlertidige grænsekontrol i flere omgange.
Så vi er jo ikke uenige i den del, nemlig at det nu er vigtigt at have en grænsekontrol.
Men jeg går ikke ind for permanent grænsekontrol.
Jeg går ind for den fri bevægelighed.
Karsten Lauritzen (V), 2016-11-16:
I Danmark ja.
Jeg tror, at det gælder de fleste medarbejdere – det vil jeg håbe, og det vil være min opfordring – at man, hvis man bliver opmærksom på, at noget ikke går rigtigt til, så går til ledelsen.
Og hvis man oplever, at der er tale om noget, der er ulovligt, skal man stadig væk gå til ledelsen, men så kan man selvfølgelig også overveje at gå til de relevante myndigheder, selv om man risikerer at komme i konflikt med sin tavshedspligt eller andet.
Det tror jeg de fleste gør, og derfor ser jeg ikke noget særskilt behov for at komme med en særlig opfordring til whistleblowere.
Jeg tror sådan set, at vi i Danmark har et system, der fungerer udmærket.
I udlandet kan det så være en anden sag, det vil jeg godt give fru Lisbeth Bech Poulsen ret i.
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil godt starte med at sige, at det er en grundlæggende værdi for mig som skatteminister, at vi skal have tillid til hinanden.
Det tror jeg man kommer længst med på den lange bane.
Det er derfor også helt overordnet min opfattelse som minister, at Danmark ikke må og ikke skal – det er Danmark nu heller ikke – være et land, hvor borgerne opfordres til at anmelde hinanden.
Det skaber mistillid borgerne imellem, og det svækker retssikkerheden for de borgere eller virksomheder, som oplever at blive anmeldt uden grund.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi i den her sag holder os for øje, at forholdet er mellem en arbejdsgiver og en arbejdstager.
For også i et ansættelsesforhold et det helt centralt, at der er tillid, og hvis en medarbejder bliver opmærksom på et forhold, der anses for at være kritisabelt eller sågar ulovligt, så mener jeg, at det naturlige sted at adressere det problem er hos virksomheden selv i første omgang, og lad mig give et eksempel på det.
Det kunne jo være, at billedet, hvis den enkelte medarbejder tog sig en snak med sin kollega, sin chef eller andre ledende medarbejdere i virksomheden, bliver lidt mere nuanceret end det, der lige er set fra den enkelte medarbejders skrivebord.
Det kunne også være, at der var en vilje til at rette op på problemet.
Derfor mener jeg, at en medarbejder, hvis denne oplever noget kritisabelt eller ulovligt på skatteområdet og virksomheden ikke er villig til at indgå i en dialog herom eller rette op herpå, så skal gå til den rette myndighed, det vil sige SKAT eller politiet, og derfor vurderer jeg også, at der ikke aktivt er behov for at opfordre whistleblowere til at komme frem med oplysninger om kriminelle forhold på skatteområdet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-16:
Tak, formand.
Jeg vil starte med at læse spørgsmålet op, og det er meget kort: Vil ministeren aktivt opfordre potentielle whistleblowere til at komme frem med oplysninger om kriminelle forhold på skatteområdet?
Vil ministeren aktivt opfordre potentielle whistleblowere til at komme frem med oplysninger om kriminelle forhold på skatteområdet?
Liselott Blixt (DF), 2016-11-16:
Hvad er ministerens holdning til, at psoriasispatienter ikke kan få tilskud til behandling hos fodterapeut efter lægehenvisning?
Inger Støjberg (V), 2016-11-16:
Det kvitterer jeg for, men jeg vil sige, at jeg slet ikke er uenig med hr. Christian Langballe i, at det for nuværende er nødvendigt med grænsekontrol.
Christian Langballe (DF), 2016-11-16:
Hvis man kender til de folkevandringer, der er foregået i Europa igennem historien, så ved man, at de folkevandringer altid har haft meget, meget stor indflydelse på mange ting og også har medført kaos.
Derfor har man faktisk indtil den 25. marts 2001 haft grænsekontrol i Danmark, fordi man har været klar over, at nationer indimellem bliver nødt til at værge for sig, fordi der sker noget, som ingen kan regne med lige pludselig sætter gang i nogle politiske begivenheder og eventuelt nogle folkevandringer, der gør, at det er meget fornuftigt at have grænsekontrol.
Det er sådan set bare min pointe.