runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Tak for talen og specielt den muntre lille anekdote til sidst.
Det var god underholdning.
Jeg håber ikke, ministeren gør det samme med kuglepennen til os andre i år.
Jeg tror ikke, vi nødvendigvis er sikre på, at vi bare skriver under.
Finansministeren efterlyser, at vi i Danmarksdemokraterne er konstruktive, og det kan jeg sige på forhånd at vi er.
Vi kommer med det mål, at vi gerne vil sætte nogle fingeraftryk, som selvfølgelig skaber en retning og får de prioriteter igennem, som vi synes er vigtige.
For finansministeren siger rigtigt nok, at vi jo alle sammen prioriterer det, vi selv synes er vigtigst, og det er selvfølgelig forskelligt.
Grunden til, at min tale måske kunne virke lidt dyster, er, at vi prioriterer meget forskelligt i forhold til det her års finanslovsforslag fra regeringen.
For vi synes jo ikke, at man skal give 1,4 mia. kr. til en ny Afrikastrategi eller 750 mio. kr. til Investeringsfonden for Udviklingslande, og er det 150 mio. kr. mere til kultur, hvor der så til gengæld er kommet 8 mio. kr. mere til en reserve til landdistrikterne.
Det er jo den prioritering, som vi gerne vil ind og ændre på.
Så mit spørgsmål til regeringen er egentlig: Det er bare bedst at danse, hvis man begge to danser, så er regeringen også villig til at kigge på sine prioriteringer, så man kan møde hinanden?
Også lidt i forlængelse af den anekdote med hr. Thor Pedersen
vil jeg sige: Hvis man ikke mødes på midten eller begge to er konstruktive, så får man jo ikke nogen god aftale ud af det.
Så er regeringen også indstillet på at være konstruktiv og ikke bare lægge 500 mio. kr.?
Kan man flytte på andet i sådan en forhandling, så man faktisk kan snakke om prioriteringerne i finanslovsudspillet?
Nicolai Wammen (S), 2024-09-10:
Med fare for at jeg husker forkert, tror jeg faktisk ikke engang, der var en forhandlingsreserve ovre hos den daværende finansminister.
Vi har lagt 500 mio. kr. på bordet, men jeg vil sige, ligesom vi plejer, at man jo er velkommen til fra partiernes side ikke alene at komme med forslag til, hvordan pengene kan bruges, men også til, hvordan de kan skaffes.
Det er noget, som jeg har en meget stor veneration for hvis man gør.
Vi synes, det er fornuftigt, at vi også investerer via vores udviklingsbistand i Afrika, dels i forhold til de klimaudfordringer, der er, men også for at styrke det kontinents muligheder for at stå på egne ben.
Det gælder både i forhold til at mindske flygtningestrømmene, men også i forhold til at få en handelspartner – eller handelspartne re – på den lange bane.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Tak for svaret.
Nu er det f.eks. 150 mio. kr. mere til kulturområdet, hvoraf de 20 mio. kr. går til at få flere til at gå i teater.
Jeg ved ikke, om finansministeren oplever, at man i Aarhus tigger og beder om at få flere statsmidler til det.
Det oplever jeg i hvert fald ikke i Herning.
Så kunne man f.eks. ikke bruge de 20 mio. kr. på at styrke kystturismen i Ringkøbing-Skjern og Varde Kommuner?
Eller kunne nogle af de 129 mio. kr., der går til Mellemfolkeligt Samvirke, som der er en del blæst om lige nu, ikke gå til at styrke den her taxameterreform, der skal være af uddannelsesinstitutioner, så man undgår, at der er en del udkantsinstitutioner, der kommer til at tabe penge?
Der er masser af prioriteringer, vi kan lave, men det kræver, at vi begge to er konstruktive.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-09-10:
Tak, og også tak for det muntre indslag.
Finansministeren og jeg har jo også delt et dansegulv en gang eller to.
Og så må jeg sige, som Uffe Elbæk altid sagde: Hvis man ikke må danse, er det ikke min revolution.
Det synes jeg er meget godt sagt.
Det er i hvert fald følelsen, man får, når man bare ser råderummet forsvinde og man ikke rigtig kan finde ud af, hvad alle de der penge egentlig er blevet brugt til.
Men for at være helt alvorlig vil jeg sige, at for et års tid siden stillede jeg et spørgsmål til finansministeren – og jeg er sikker på, at finansministeren kan huske ethvert folketingssvar, han nogen sinde har givet – om, hvad forskellen over en årrække ville være på det offentlige forbrug, både målt i forhold til demografisk træk, og hvis velstandstrækket skulle tages med osv.
Der kan man jo over de mere end 10 år se – det har Arbejderbevægelsens Erhvervsråd også beskrevet –
at det neutrale udgiftsbehov, som jo er Finansministeriets lingo for, hvad der ligesom skal til for at kunne dække udviklingen, ikke er blevet mødt.
Det er jo derfor, vi er optaget af det.
Nu har formanden rejst sig, så mit spørgsmål er bare: Er det den her regerings position, at det neutrale udgiftsbehov skal dækkes fremadrettet?
Christina Olumeko (ALT), 2024-09-10:
Jamen tusind tak for at give den besked videre.
Det vil jeg sige videre til resten af min folketingsgruppe.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-09-10:
[Taleren talte grønlandsk].
Tak til Christina Olumeko for spørgsmålet.
Det er jo vores forståelse, at ikke alt, hvad der omhandler finansloven, direkte bliver forhandlet i Finansministeriet.
Der er jo rigtig meget af finansloven, der bliver forhandlet igennem andre ministerier, og det er jo der, jeg vil rette en stor appel til mine kollegaer: Når I sidder til en forhandling i Børne- og Undervisningsministeriet eller Social-, Bolig- og Ældreministeriet eller noget helt andet og måske forhandler om nogle områder, vi ikke engang kendte til at ministerierne forhandlede om – også fordi det ikke altid er den samme forhandlingsmetode, der benyttes fra år til år, og fordi det kan ændre sig – og I ikke ser nogle af de nordatlantiske medlemmer, så husk os lige på det.
Hvis I ikke får mindet ministeren om det, så mind os om det, for så kan vi nemlig selv tage fat i de relevante ministre og sige, at der rent faktisk er nogle områder her, der kan have indflydelse på grønlændere eller Grønland i hele taget.
[Taleren talte grønlandsk].
Jeg vil bare prøve at svare kort.
Først og fremmest tak for spørgsmålet.
Det er jo således, at det har været en klar politisk holdning hos Siumut fra dag et, at vi netop ikke deltager i forhandlinger eller forsøger at have en indflydelse eller prøver at diktere, hvad Danmark må i forhold til solceller eller vindmøller eller motorveje, eller hvad man ellers kan finde på, og det har vi heller ikke gjort til dags dato.
Det er jo, fordi vi netop også vil have, at der er en respekt for, at det samme ikke skal gøres i Grønland.
Det er jo også derfor, at når du ser på vores opbakning til regeringen og den historie, vi har her, så har det altid kun været, hvis der har været opbakning til Grønland og nogle grønlandske tiltag, som Danmark også har ansvaret for.
Men du kommer ikke til at se, i hvert fald ikke fra vores parti, at vi decideret har deltaget i forhandlinger omkring solceller, når det kun vedrører f.eks. Danmark.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Tak for det svar.
Det synes jeg da er meget interessant, og det tolker jeg også som – det kan ordførerer så selv sige ja eller nej til – at når det så kommer til at skulle stemme i Folketingssalen, vil man hverken stemme mod regeringen eller med regeringen.
Det må ordføreren jo så kunne bekræfte.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-09-10:
[Taleren talte grønlandsk]
Tak for spørgsmålet igen.
Det er et yderst relevant spørgsmål, men jeg vil sige det på den måde, at indtil videre har vi jo ikke stemt; det har der ikke rigtig været en grund til.
Men som alt andet i politik handler det om forhandlinger, og vi tænker jo altid på vores vælgerkreds, på Grønland og den grønlandske befolkning, der i årevis har været negligeret.
Så hvis det er, at man også har noget på forhandlingsbordet, bliver vi nødt til at kigge på det.
Men indtil videre har der ikke været noget, og derfor kan du heller ikke se, at vi har forsøgt at stemme på den måde, som ordføreren hentyder til.
Men det handler om forhandling.
Kim Aas (S), 2024-09-10:
Tak til ordføreren for en god tale med fokus på en vigtig ting, altså det her med, at det i de forhandlinger nogle gange kan være svært at stå i en situation som Grønland og skulle have den taletid og de muligheder.
Det, jeg godt kunne tænke mig sådan lige at spørge lidt ind til – og nu snakker ordføreren om finansloven og de begrænsede midler, der så kan være, og det kan man jo have en diskussion om – er: Hvordan har man så fra Grønlands side af formidlet de midler, man fik med finansloven for 2024?
Har ordføreren nogle eksempler på, hvordan man så med de midler, man trods alt har kunnet forhandle sig frem til, har kunnet skabe noget udvikling eller nogle projekter i Grønland?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-09-10:
For det første vil jeg sige tak for spørgsmålet.
Det er jo rigtigt, at det selvfølgelig er ret begrænset med de midler, vi har, når vi snakker om ansvarsområder.
For der er mange af de her store ansvarsområde, der kræver meget mere end blot enkelte puljer.
Men vi er selvfølgelig rigtig glade for de penge, der er kommet fra de her puljer – selvfølgelig.
Det har ordføreren også ret i.
Heriblandt kan vi f.eks. nævne nogle af de ting, vi også har været ude at se, mens vi har været på udvalgsrejse i Grønland.
For nylig var vi bl.a. nede at se et område med iværksætteri, der beskæftiger sig med fødevarer, hvilket vi også har været med til at give et rygstød, bl.a. med de penge, der er, specielt fordi der er brug for mere iværksætteri og innovation nede i Sydgrønland.
Andre ting, vi f.eks. også har sat penge af til, er jo forskning.
Det er altid vigtigt med forskning, specielt også, når det gælder mennesker, og et af de områder, vi også har sat penge af til, er jo forskning i og forebyggelse af selvmord i Grønland.
Der har der også været en stor og positiv indflydelse, og det er vigtigt, at det er sådan nogle områder, vi alle sammen tager til os, og det er vi glade for at vi har kunnet få penge til.
Tak for det, og tak, fordi du ellers forsøgte at komme med på rejsen, kan man sige, men sådan er det jo med vejrforholdene i Grønland.
Blot lige for at minde alle folketingsmedlemmer om noget igen vil jeg sige: Hvis I er til et udvalgsmøde og der bliver snakket om, at man nu starter nogle forhandlinger, så er det oftere end ikke sådan, at det også er noget, der rent faktisk kan omhandle Grønland.
Man overser det bare, fordi det ikke er noget, man går og tænker over dagligt.
Så skriv til os, vores dør er åben, bank på, og så kan vi tage en snak om, om der rent faktisk er noget der, man også skal være opmærksom på i forhold til Grønland.
Benny Engelbrecht (S), 2024-09-10:
Jeg vil i hvert fald også minde mig selv om det her med, at der er åbne døre på jeres kontorer.
Vi sætter rigtig meget pris på, at der er en mulighed for, at man også kan komme og vende aktuelle sager.
Jeg synes, at det har været en rigtig god oplevelse under den sidste finanslovsforhandling at se, hvordan det også er muligt for alle fire nordatlantiske repræsentanter her i Folketinget at forhandle i respekt for hinanden inden for den pulje, som er afsat på området.
Og jeg kunne måske egentlig bare godt tænke mig høre, om ordføreren kunne sætte et par enkelte ord på, hvordan I i praksis får det til at fungere, for jeg synes, det er forbilledligt, at I også formår at få enderne til at nå sammen, så alles ønsker tilgodeses.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-09-10:
[Taleren talte grønlandsk].
Tak for spørgsmålet, men jeg har desværre måske ikke så opmuntrende et svar, som ordføreren muligvis havde ønsket.
Det er jo således, at man ikke altid er enige, så den måde, det i sidste ende ender med at foregå på, er jo meget lavpraktisk og rent ud sagt lidt kedelig.
For vi går jo bare ind én fra hvert parti ad gangen – vi sidder jo ikke engang sammen – og så kommer vi med en liste af områder, som vi har undersøgt, og hvor vi har beregnet, hvor meget det vil koste, og så får vi senere fortalt af ministeren, at der også lige var nogle andre ønsker fra nogle andre partier, så der er lige nødt til at blive omprioriteret.
Så omprioriterer man måske en eller to gange, og så prøver man måske rent faktisk at forhandle med de andre partier, men det lykkes ikke altid, men man bliver fortalt, at det vil blive fordelt så ligeligt som muligt.
Så desværre er det er måske ikke ligefrem det mest opmuntrende svar, jeg kan give på det område.
Jeg synes, det er en forhandlingsmetode, der ikke gavner de ansvarsområder, som Danmark varetager for i det her tilfælde Grønland, men jeg er sikker på, at vi ellers godt kunne finde en bedre måde at forhandle på, hvis der var lidt mere vilje til at anerkende, at den måde, det kører på nu, ikke er den bedste måde at køre det på.
Christina Olumeko (ALT), 2024-09-10:
Tak til ordføreren for en rigtig, rigtig god tale.
Egentlig ville jeg have spurgt om netop det her med, hvordan vi som folketingspartier kunne blive bedre til at hjælpe med at få involveret bl.a. Siumut i forhandlingerne, men jeg hørte ordføreren give Socialdemokratiets ordfører et svar på, hvordan det kunne foregå.
I stedet for vil jeg spørge, om Folketingets partier i forhold til de forhandlinger, vi skal til at gå i gang med nu i forbindelse med det her lovforslag, kan gøre noget for at bistå Siumut i at blive involveret i forhandlingerne.
Kim Aas (S), 2024-09-10:
Tak for et godt og uddybende svar.
Jeg skulle jo have været med på turen til Grønland, men jeg nåede kun til Narsarsuaq; hedder det det?
Og jeg måtte jo så flyve hjem igen, fordi der var tåget, så det var ærgerligt.
Men i den forbindelse synes jeg, det er meget interessant, at ordføreren jo netop nævner nogle meget konkrete ting, som man kunne gøre her.
Så vil jeg jo egentlig bare fra min side af og også som en del af Folketinget sige, at så må vi jo arbejde for at komme tættere på, i forhold til hvordan vi sørger for, at der bliver lyttet mere til Grønland i flere udvalg.
Så tak til ordføreren.
Nicolai Wammen (S), 2024-09-10:
Det er den her regerings klare holdning, at vi skal investere massivt i velfærd i de kommende år.
Det er i al stilfærdighed den største satsning, der er lavet i en sådan plan, i forhold til at investere i velfærd.
Det er der brug for.
Det er der brug for, fordi der heldigvis bliver flere ældre, og der bliver også flere børn, og det er også godt.
Men det ændrer ikke på, at vi jo her også bare må konstatere, at der er nogle store udfordringer derude.
Det var også derfor, vi lavede den kommuneaftale, vi lavede.
Det var jo også en massiv satsning der.
Betyder det så, at alle problemer er løst med én kommuneaftale?
Men jeg bed mærke i, at man fra en række borgmestres side og i hvert fald fra KL's repræsentanters side sagde, at nu så man ligesom en ny vej for sig, der gav anledning til håb om, at man nu kunne begynde at investere i velfærden i de kommende år, men det var med en understregning af, at én aftale ikke gjorde det alene.
Jeg synes, at vores svar har været meget klart, nemlig at vi også ønsker at investere på det område.
Det er også en del af finansloven, og jeg forventer i øvrigt også, at det vil blive en del af SSA-forhandlingerne, som jo, kan man sige, er ledsageren til finanslovsforhandlingerne.
Så i stedet for nu at tage alle sorger på forskud vil mit forslag være, at partierne tager det med ind til bordet, de synes er vigtigt, og så ser vi, hvad vi i fællesskab kan finde ud af.
Jeg tror, det andet bliver lidt for teknisk og lidt for fortænkt.
Og så kan det jo være, når vi sidder der, og vi er nået til de afgørende timer, at vi må konstatere, at vi er for langt fra hinanden, og det er jo fair nok, men skulle vi ikke inden da lige prøve at se, om vi ikke kunne mødes?
Rasmus Jarlov (KF), 2024-09-10:
Det synes jeg bestemt ikke man kan beskylde finansministeren eller regeringen for.
Pengene sidder meget løst.
Man bruger 2,5 pct. ekstra på offentligt forbrug næste år i forhold til i år.
Det er en meget ekspansiv finanslov, og det kan bestemt ikke siges, at man holder sig tilbage med at bruge penge.
Men det, som jeg tror optager mange, er også, hvordan pengene bliver brugt.
Især vækker det noget anstød, at regeringen bruger så mange penge på sig selv, på administration og på voksende statsministerier, og et område, som også har offentlighedens interesse – det er ikke noget, der fylder ret meget sådan i det store statsbudget – er spindoktorerne.
Der er udgifterne steget til et rekordhøjt niveau; der er tale om en meget stor stigning fra 23 mio. kr. til 31 mio. kr.
Hvorfor er det en god måde at bruge skattekroner på?
Nicolai Wammen (S), 2024-09-10:
Allerførst tror jeg det er vigtigt at sige, at vi som regering er meget optaget af at bruge pengene fornuftigt, og hvis man ser samlet set på de administrative jobs, der har været i ministerier og styrelser, så er administrationen vokset for meget.
Det er også derfor, at vi har foreslået, at man starter ud med i 2025 – oven på at vi har lavet en rammebesparelse på 400 mio. kr. – at sige, at der skal fjernes, hvad der svarer til ca. 1.000 årsværk i opgaver.
Og det er ikke, fordi det ikke er dygtige mennesker, der udfører de opgaver, for de gør jo det, vi har bedt dem om, men der er bare nogle andre opgaver, der er vigtigere for os som samfund, bl.a. i forhold til den velfærd, vi får udført.
Set i forhold til de særlige rådgivere, der er, er der jo blevet mulighed for at ansætte dem, og nogle ministre har en enkelt, mens nogle har flere, og derfor er lønpuljen til dem så også steget.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-09-10:
Hvorfor har den nuværende regering behov for flere mennesker til at overbevise offentligheden om, at dens politik er god, i forhold til hvad vi havde, dengang vi sad i regering?
årsagen til, at man nu skal bruge 31 mio. kr. på 32 spindoktorer, som i gennemsnit får en løn på ca. 1 mio. kr. om året
Det er der mange der undrer sig over.
Hvad er grunden til, at der skal være så mange af dem?
Christina Olumeko (ALT), 2024-09-10:
Ja, det var jo også den besked, jeg fik sidst, men nu er vi jo bare i en situation, hvor regeringen mere eller mindre stadig – plus eller minus et mandat – har flertal eller i hvert fald kan regne med at have det, så jeg tolker det sådan, at et eventuelt veto i en forhandling jo også er noget, regeringen accepterer og er politisk enig i, for ellers ville det være mærkeligt, at en regering med så stort et mandattal bag sig accepterede, at et oppositionsparti kunne nedlægge veto.
Så kan ministeren komme ind på, om regeringen ikke selv ønsker at investere i minoritetsområdet?
Nicolai Wammen (S), 2024-09-10:
Altså, jeg tror ikke, at en hel del flere særlige rådgivere nødvendigvis havde fået den tidligere regering til at se bedre ud, altså den tidligere regering, som hr. Rasmus Jarlov var en del af.
Jeg vil sige det på den måde, at man hele tiden skal være opmærksom på, hvor mange særlige rådgivere man ansætter, og derfor er det jo heller ikke sådan, at ministre bare kan ansætte lige så mange, som de har lyst til.
Men der er ministre, der har særlige ansvarsområder – det kan være i forhold til økonomiudvalg, det kan være i forhold til koordinationsudvalg, og det kan være i forhold til regeringens ledelsesudvalg – som gør, at det giver god mening, at de har en ekstra kapacitet, for så vidt angår særlige rådgivere.
Det er den måde, den her regering har valgt at indrette sig på.
Det var muligvis anderledes, da hr. Rasmus Jarlov var minister, men jeg ved dog, at han dengang havde en aldeles fremragende særlig rådgiver, som jeg har den allerstørste respekt og veneration for.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-09-10:
Qujanaq.
[Taleren talte grønlandsk].
Nu er der blevet snakket om fest, farver og dans, og det er glædelige sammenligninger, men det er stadig lidt sløvt, at man fra grønlandsk side skal bede om overhovedet at blive inviteret til en finansdans.
Jeg takker ministeren for hans svar, men jeg vil også gerne have, at ministeren forholder sig til det større billede.
Selv om vi netop, som ministeren siger, har haft et godt samarbejde, og der på mange områder er blevet opnået nogle enkelte fremskridt, er det ikke tilstrækkeligt til at tackle de massive udfordringer, Grønland også står over for.
Eksempelvis ved vi godt, at en basal retssikkerhed i Grønland kræver betydelig større investeringer end de midler, der er til rådighed blot ved nordatlantpuljen.
Nicolai Wammen (S), 2024-09-10:
Allerførst vil jeg gerne kvittere for, at vi i fællesskab, og det hører jeg også der bliver sagt nu, i forhold til de dele, der helt specifikt hører under finansloven, har lavet nogle vigtige resultater, som har en betydning for det grønlandske samfund.
Så er det jo rigtigt, at der er en række beslutninger, og det har også været den røde tråd i ordførerens tale i dag, hvor det ikke alene handler om, hvad der sker i en finanslovsforhandling, men også hvad der sker i alle mulige andre forhandlinger, og der vil jeg på baggrund af den debat, vi har haft i dag, men jo går i øvrigt også ud fra, at det er noget, der vil blive rejst i de drøftelser, vi kommer til at have i de kommende uger og måneder, give det videre til min kolleger og understrege vigtigheden af, at man alle de steder, hvor det er relevant, indtænker de to grønlandske og de to færøske folketingsmedlemmer.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-09-10:
[Taleren talte grønlandsk].
Først og fremmest tak for svaret.
Det er jo et meget betryggende svar, at ministeren også vil gå videre med de ting, de punkter, der blev talt om i min ordførertale, og at det værdsættes
Jeg vil blot gerne minde ministeren om, at forhandlingsmetoden, som den ser ud nu, f.eks. med nordatlantpuljen, heller ikke skal blive en sovepude.
Nicolai Wammen (S), 2024-09-10:
Jeg er ikke i tvivl om, hvad positionen er, og jeg er også socialdemokrat, men jeg er også finansminister for hele regeringen og i øvrigt også for Danmark, og i den kapacitet sidder vi jo, når vi forhandler.
Så er jeg også helt med på, at det, vi kan håndtere i forbindelse med nordatlantpuljen, ikke er dækkende for alle de udfordringer, som det grønlandske samfund står med.
Man kan jo også sige, at der ud over de forhandlinger, vi har her, så er alle de forløb, der i øvrigt har en betydning for det grønlandske samfund.
Der er bloktilskuddet, og så er der relationen mellem den danske regering og den grønlandske regering.
Så der er mange fora, inden for hvilke vi mødes og skal finde løsninger til fælles gavn og glæde, og jeg er meget bevidst om det ansvar, Danmark har i den anledning.
Jeg har ikke det udgangspunkt, at jeg på forhånd går ind og nedlægger veto mod, at partier kan komme med forslag.
Men jeg har også sagt rimelig åbent, at de partier, der er med i en aftale, jo alle sammen skal kunne se sig i den – og nu forholder jeg mig ikke til det konkrete forslag; det her er en mere principiel bemærkning.
Dermed også sagt, at hvis man kommer med noget, som man ved at nogle af de andre, der skal være med i aftalen, ikke kan se sig i, er det ikke sandsynligt, at det kommer med, og det går sådan set begge veje, uanset om det er fra den ene eller den anden side af det politiske spektrum.
Så jeg håber, at Alternativet også vil kunne se sig i en finanslovsaftale i år, ligesom man kunne sidste år.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-09-10:
Jeg stiller et skriftligt spørgsmål om det neutrale udgiftsbehov, for jeg vil gerne spørge finansministeren ind til det, han selv bringer på bane, nemlig den aftale.
Og det er jo rigtigt, at det set i et historisk lys var en rigtig flot kommuneaftale, der blev lavet i foråret, og så har finansministeren jo også selv været inde på problemet med manglende likviditet osv.
Nu spørger jeg virkelig oprigtigt.
Kan finansministeren forstå de kommuner, der siger: Vi er rigtig glade for den håndsrækning, vi har fået, men når vi ikke ved, om der kommer den samme håndsrækning næste år, ved vi ikke, om vi tør bruge det til drift af velfærden?