Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-05-03:
Den helt store udfordring, vi står med, er, at vi skal løse klimaproblemet – ikke om 10 år eller i 2050, som man nogle gange godt kan få fornemmelsen af, når man hører folketingsdebatterne, altså at det skal vi nok komme i mål med.
Det kræver faktisk handling lige nu og her.
Og i virkeligheden er de 4 næste år afgørende for, om vi kan nå i mål med at undgå, at temperaturen på den her klode stiger mere end 1,5 grader, hvilket jo er ambitionen i Parisaftalen.
Så Danmark skal også tilbage i førertrøjen, og det handler om, at vi skal til at investere mere.
Nu lavede vi en energiaftale sidste år, som jo har en hel del meget fornuftige målsætninger i sig.
Heldigvis fik SF sammen med den øvrige opposition undervejs i forhandlingerne regeringen til at sætte ambitionen op fra en havvindmøllepark til tre havvindmølleparker og derudover også til flere penge til energibesparelser.
Men dermed ikke sagt, at vi ikke kan gøre mere på energiområdet.
Det er vi sådan set nødt til, hvis vi skal komme i mål med det ambitionsniveau, som vi jo i virkeligheden alle sammen ønsker at Danmark skal have, men det kniber indimellem med handlingen for nogle.
Regeringen har også spillet ud med noget på transport- og landbrugsområdet, og det er jo lige så afgørende, når man diskuterer Danmarks klimaudfordring; der står energi ikke alene, selv om det er energi, vi diskuterer i dag.
Og der må man sige, at regeringens udspil har været ganske svage – egentlig lidt trist, set i lyset af at dansk landbrug med Landbrug & Fødevarer i spidsen jo har valgt at lægge en klimaambition, som er væsentlig mere ambitiøs end regeringens egen.
Jeg ville egentlig ønske, at regeringen valgte at lytte lidt mere til landbruget i den her sammenhæng.
SF har i stedet for spurgt: Hvad kan vi så gøre?
Hvad kan vi komme med af udspil, for at vi kommer længere i Danmark?
Det er ikke, fordi Danmark skal gå urealistisk langt i forhold til resten af verden, men fordi Danmark jo har en særlig forpligtigelse.
Vi er et af de lande i verden, der har den største udledning pr. indbygger, og derfor skal vi sådan set også levere noget mere pr. indbygger – og det kræver faktisk, at vi tør investere i de næste 4 år.
SF har foreslået, at vi skal have en klimakonto, og at alle danskere skal være med til at bidrage til, at vi så netop kan øge ambitionen med hensyn til biogas, som er et af de steder, hvor vi kommer til at opleve en nedgang i investeringerne, når den her energiaftale udløber og vi skal i gang med den nye, fordi der er sat for få penge af.
Selvfølgelig kan man gøre noget med effektiviseringer og også den måde, man udbyder på, men biogas er en helt væsentlig del af vores fremtidige energisystem, hvis vi vil af med naturgassen.
Og vi skal af med naturgassen – den skal overtages af biogas og andre grønne gasser.
Det gælder både energibesparelser i helt almindelige husholdninger og i de offentlige bygninger.
Det er jo det der med, at vi kan gøre det endnu bedre – i forhold til isolering, bedre vinduer, bedre pumper til at få materialet rundt.
Og det er godt for os, for jo flere energibesparelser vi laver, jo mindre ny energi behøver vi at investere i.
Det giver sådan set sig selv.
Så vi har store ambitioner med hensyn til energibesparelser og vil derfor også sikre, at danskerne kan låne til nogle af de energibesparelser, som de synes er lidt svære at få råd til.
For det giver jo god mening i en normal husholdningsøkonomi at investere i energibesparelser, men problemet er bare, at der ofte ikke er penge til det – og slet ikke i de områder, hvor man har svært ved at låne penge, rundtomkring i landet.
Så det er en del af det, vores klimakonto skal bruges til.
En tredje del vedrører jo bl.a., at vi gerne ser mere sol.
Vi kunne sagtens forestille os solcellemarker, eller at vi for den sags skyld så flere tage fyldt med solceller i fremtiden.
Så har vi lagt op til, at vi i forbindelse med vores klimakonto også er nødt til at snakke om en plan for udfasning af kul og olie i industrien, og det går jo på, at man skal over til el, over til biogas og andre grønne gasser – for vi er nødt til at blive mere ambitiøse.
Sidst, men ikke mindst, er en del af vores plan for en klimakonto, at vi gerne ser mere landbrugsjord lagt om til skov.
For noget af det, vi ved vil bone ud ret hurtigt i forhold til det danske CO 2 -udslip, er selvfølgelig, at vi bevarer mere af CO 2 'en i jorden.
Vi er nødt til at komme op på et andet ambitionsniveau.
Der er sket meget på energiområdet, fordi vi heldigvis har en opposition, der i den grad er lykkedes med at presse den her regering til at være lidt mere ambitiøs, end den vil.
Regeringen vil så gerne tage æren for det bagefter og gå rundt med grønne slips eller grønne jakkesæt – fred være med det – men vi ved jo alle sammen godt, at det aldrig var kommet i stand uden en ihærdig opposition.
Men vi har brug for, at Danmark bliver mere ambitiøs, og der skal ske endnu mere.
Jeg håber, at det kan ske efter valget.
Jeg ved ikke, om det er vores sidste debat i Folketingssalen med hinanden, men hvis det nu er, vil jeg sige, at det faktisk er en fornøjelse, at vi har et energiforlig, der er så bredt og involverer alle Folketingets partier, så vi på den måde indimellem kan levere nogle resultater, som man ikke er i tvivl om også bliver til noget efterfølgende.