runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-11:
Tak for spørgsmålet fra hr. Torsten Gejl.
Det er et bærende princip i vores velfærdssystem, at vi målretter ydelserne til dem, der har mindst og har mest brug for hjælp til forsørgelse.
Det gælder også indretningen af pensionssystemet, hvor lavere satser for samlevende og fælles indtægtsregulering er med til at sikre en hensigtsmæssig og målrettet brug af de skattefinansierede pensionsydelser.
Det har i den sammenhæng ingen betydning, hvor længe man har levet sammen.
Når man skal vurdere, om reglerne er rimelige, synes jeg, der er grund til at understrege, at det kun er, hvis samleveren eller ægtefællen har betydelige indtægter, at pensionen nedsættes.
For en førtidspensionist på ny ordning, som ikke selv har nogen supplerende indkomst, vil der først ske en nedsættelse af førtidspensionen, hvis samleveren tjener mere end 381.872 kr. om året, og folke- og førtidspensionister er altid sikret deres eget selvstændige forsørgelsesgrundlag, uanset hvor høj en indtægt ægtefællen eller samleveren har.
Hvis man har valgt at leve sammen som et par, uanset om man er gift eller samlevende, har man grundlæggende en bedre økonomisk situation, hvis den, som man lever sammen med, har væsentlige indtægter.
Derfor er der også en rimelighed i de gældende regler, hvor der samtidig er taget hensyn til, at man som pensionist altid har sit eget forsørgelsesgrundlag fra det offentlige, uanset hvor høj partnerens indkomst er.
Men når det er sagt, er jeg opmærksom på, at det er en problemstilling, der optager mange borgere og også politikere her i Folketinget, og jeg synes, det er helt relevant, at vi tager den debat og løbende sætter den konkrete indretning af reglerne til diskussion.
Torsten Gejl (ALT), 2020-11-11:
Tak, formand.
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-11:
Det er rigtigt, at vi har en ambition om at få flyttet asylsagsbehandlingen ud af Europa, og det er også vores førsteprioritet.
Og det står jo ikke stille; det bevæger sig hele tiden fremad.
Det er rigtigt, at det ikke er alt, vi kan fortælle om, for hvis vi fortalte om det, tror jeg, det ville kunne sætte os nogle skridt tilbage i bestræbelserne på faktisk at lykkes.
Men nogle af de ting, vi godt kan fortælle om, handler f.eks. om at styrke og intensivere samarbejdet med lande, der grænser op til Europa, i forhold til at håndtere migrationsudfordringer.
Vi har f.eks. omdirigeret en del af udviklingsmidlerne til at kapacitetsopbygge grænse- og asylmyndigheder på Balkan og i Nordafrika, og vi har også brugt lidt penge i Rwanda.
Og det er alt sammen et forsøg på at styrke relationerne til lande uden for Europas grænser med henblik på at komme ind i en dialog omkring migrationsudfordringer, ikke nødvendigvis om et modtagecenter, men i hvert fald om, hvordan vi har fælles interesser i at få mere kontrol med migrationsstrømmene.
Så meget kan jeg i hvert fald sige.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-11:
Men når jeg spørger på den måde, er det jo, fordi ministeren og ministerens parti har stillet danskerne en ganske voldsom omvæltning af hele asylbehandlingen i udsigt.
Og det at kunne sende folk, der er afvist, til et tredjeland, hvor de så kan søge videre, er jo bare et lille hjørne af det, som regeringen har stillet os i udsigt.
Og indtil videre er der jo ikke sket noget – altså, der er jo ikke engang fundet en erstatning for Lindholm.
Så hvad sker der?
Nu er det jo en del tid siden ministeren satte sig i ministerstolen.
Og man vil så ikke af hensyn til andre lande sige noget konkret om det.
Man kan så sige: Hvornår begynder det at rykke?
Bliver det før nytår; bliver det før foråret; bliver det før folketingsvalget?
Altså, hvornår kan vi forvente at der bare sådan skridtvis begynder at ske noget af det, som regeringen lovede os?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-11:
Vi vil meget gerne indgå lignende aftaler.
Jeg har ikke mulighed for at løfte sløret mere, sådan som spørgeren spørger om, af hensyn til udenrigspolitiske interesser, herunder forholdet til andre lande, som det er nødvendigt at holde fortroligt.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-11:
Nej, nej, men jeg forestiller mig ikke, at man skal bryde ind i en aftale; jeg forestiller mig, at man til alles gensidige gavn og glæde skal blive en del af en aftale.
Altså, jeg kan egentlig ikke se, hvem der skulle være imod, at flere kunne tilslutte sig den her aftale.
Altså, østrigerne har en interesse i, at flere løfter det, som de skal give serberne, og at man på den måde kan deles om udfordringerne og byrderne.
Og for Danmark vil det være en åbenlys fordel.
Kan ministeren måske løfte lidt af sløret for, hvad det så er, der er vanskeligt her?
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-11-11:
Igen vil jeg sige, at det er en del af spørgsmålet, nemlig i forhold til hvilke foranstaltninger der skal tages i brug – og det er det, jeg egentlig spørger ind til.
Det næste, jeg vil spørge om, er, om man ikke også kunne hjælpe lærerne.
De har jo efterspurgt støtte fra staten.
Man kunne jo f.eks. få Muhammedtegningerne i kanonlisten, så det ikke er hver enkelt lærer, der står med ansvaret, men at det er staten, regeringen og Folketinget, der siger: Det her er så vigtigt, det skal være en del af kanonen, derfor skal I også undervise i det, vi tager ansvaret fra jer og tager det på os – i stedet for at ministeren ansvarsforflygtiger .
Ville det være en mulighed?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-12:
Jeg synes måske, det er lidt for hurtigt at konkludere, at fordi jeg generelt set synes, at de statsborgerskabsregler, som blev forhandlet i sidste valgperiode under en borgerlig regering, er nogenlunde – at jeg indtager det standpunkt – så betyder det, at regeringen ikke tager udfordringerne med parallelsamfund alvorligt.
Det er sgu lidt for letkøbt – undskyld, det er lidt for letkøbt.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-11-12:
Det har jeg selvfølgelig stor respekt for at ordføreren ikke forstår, for hele formålet med demokratiet er jo, at vi skal have lov til at være uenige og stadig på en sober og ordentlig måde føre en politisk debat.
Så jeg har fuld forståelse for, at ordføreren ikke kan forstå logikken.
Men det er nu engang sådan, at der er, jeg tror, det er 67.000 unge drenge og piger, der er født og opvokset her, som ikke har statsborgerskab.
De arbejder her, de betaler skat her, deres liv er her, alle deres livsoplevelser er her, men vi har frataget dem den vigtigste – absolut vigtigste – rettighed, netop det at stemme ved et folketingsvalg og det at stille op til et folketingsvalg, altså den mest basale og vigtigste rettighed, så man kan bestemme over sine børns fremtid og sin egen fremtid og over, hvordan det land, man bor i, skal se ud.
Den rettighed har vi frataget en masse borgere, der er født og opvokset her.
Det vil vi da lave om på – selvfølgelig vil vi det i Frie Grønne.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Hvis folk, som ordføreren siger, skal have dansk statsborgerskab bare ved at have været i Danmark i 10 år, vil man de facto – de facto – give dansk statsborgerskab til folk, der har begået voldtægt, og folk, der har meget, meget alvorlige voldsdomme.
Jeg forstår det ikke.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-11-12:
Jeg spurgte før ministeren, om han kunne bekræfte, at langt de fleste borgere, der har fået tildelt et statsborgerskab, egentlig har gjort det godt og levet op til statsborgerskabet.
Det, jeg tror problemet er, når vi taler om statsborgerskab i debatten herinde, er det, at vi forsøger at lave lovgivning på baggrund af de få, der gør det dårligt.
Hvorfor fokuserer vi ikke på de mange, mange borgere, som har vist sig at være til gavn for det danske samfund?
Lad os dog hellere lovgive efter dem og så sætte hårdt ind over for dem, som ikke gør det godt.
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
Jeg sammenlignede tidligere den danske nation med en familie, hvor man optager nye medlemmer ved ægteskab, eller ved at man får børn.
Når jeg hører ordføreren tale om det danske område, lyder det, som om der tales om en international banegård, hvor folk styrter rundt i hver sin retning uden at have noget fællesskab.
Vil ordføreren ikke erkende eller indrømme, at der er brug for fælles værdier, fælles sprog, fælles historie, fælles tradition, for at man kan holde sammen i en nation og dermed give hinanden den store frihed, som vi har i Danmark?
Og mener ordføreren ikke, at der er en meget stor risiko for, at det fællesskab bliver sprængt i tusind stumper, hvis man indretter sig som på en international banegård, hvor enhver kan komme og købe en billet og så drøne rundt der, men hvor man måske har fuldstændig modsatrettede værdier og den ene ønsker at indrette samfundet på den ene måde og den anden på den anden måde, og hvor den ene ønsker en retsstat og den anden ønsker, at man stener kvinder eller skærer halsen over på folk, der viser Muhammedtegninger?
Forstår ordføreren, at der er behov for et forudgående fællesskab, før man kan have et demokratisk frit samfund?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-11-12:
Det er afgørende for Frie Grønne, at vores lovgivning udelukkende er baseret på grundloven.
Og de værdier, som vi skal bygge vores samfund på, skal selvfølgelig tage udgangspunkt i vores demokratiske værdier.
Det håber jeg naturligvis at vi alle sammen er fuldstændig enige om.
Det vil jeg gerne starte med at sige.
Men så vil jeg også sige til fru Marie Krarup, at jeg har dansk statsborgerskab, og det har ordføreren også, og det er jo derfor, vi kan sidde herinde, men jeg er da sikker på, at fru Marie Krarup ikke er en del af kulturen på Nørrebro, hvor jeg kommer fra, og vi ser da helt sikkert meget, meget forskelligt på mange ting.
Men derfor er vi jo alligevel, hvad kan man sige, en del af den familie, som fru Marie Krarup snakkede om.
Der er vi uenige.
Men det skal der selvfølgelig være plads til i et demokrati.
Det er jo det, min anke altid går på, når jeg står heroppe og siger: Der er altså en gruppe borgere derude, der ikke føler sig repræsenteret, der føler sig diskrimineret, der føler, at de er andenrangsborgere.
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
Hvis man lukker gud og hvermand ind i sin familie, opløser man familien.
Man kan heller ikke lukke alle folk ind til en fodboldkamp.
Der vil være nogle, der spiller på den forkerte måde og bare går efter at sparke efter modspillernes knæ og smadre deres ben, så de ikke kan spille.
Demokrati er, at vi alle sammen har respekt for hinanden og overholder nogle regler, fordi vi synes, at det er det rigtige.
Det kan man ikke vide med folk, der kommer fra kulturer, hvor man har indrettet sig på en fuldstændig anden måde, og hvor man måske endda har en religion, som går fundamentalt imod at indrette et demokrati.
Så at sige, at man automatisk skal kunne få statsborgerskab, fordi man har opholdt sig på dansk grund i 10 år, er himmelråbende uansvarligt.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-11-12:
Hvis vi skal gøre op med de såkaldte parallelsamfund og de her holdninger, som ikke flugter med vores demokrati, så tror jeg i virkeligheden, det handler om det at inddrage folk.
Ved at give dem et dansk statsborgerskab, inddrager vi folk.
Jeg ved det selv i kraft af min egen baggrund.
Jo mere man får lov til at blive inddraget, jo mere giver det sådan et skub ind i samfundet, ind at bidrage.
Det giver den der fællesskabsfølelse.
Det siger forskningen på området i øvrigt også.
Derfor, fru Marie Krarup, tror jeg bare, vi ser anderledes på det.
Hvor fru Marie Krarup ser statsborgerskabet som noget, man skal gøre sig fortjent til, ser Frie Grønne det som en tillidserklæring, vi giver til vores nyankomne borgere, som har været her i 7 år – eller nu med det her forslag i 10 år – og siger: Værsgo, kom ind, når I lever her, jeres børn lever her, og I betaler skat osv.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-11-12:
Tak til ordføreren.
Jeg stejler også lidt over ordet apartheid brugt om noget, der foregår i Danmark.
Det synes jeg er helt naturligt, jeg har selv rødder i Tyrkiet, og det betyder også meget for mig.
Og man kan google ordføreren i forbindelse med Pakistans nationaldag, og Kashmirkonflikten ved jeg fylder noget for ordføreren.
Når nu ordføreren bruger begrebet apartheid, vil ordføreren så også bruge det om den måde, man behandler de kristne på i Pakistan, eller er det kun noget, ordføreren mener foregår i Danmark?
Jeg synes egentlig, det er meget relevant, når man bruger et så groft ord, at få at vide, om det er noget, man mener kun foregår her, eller om man også tør sige, at det foregår nogle steder i Mellemøsten.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-11-12:
Nu har jeg normalt det princip, at jeg ikke vil svare på sådan et spørgsmål, netop fordi den indbyggede præmis er, at nu skal jeg ligesom bevise, at jeg er god nok, og at jeg er demokratisk nok.
Men fordi det er hr. Lars Aslan Rasmussen, som jeg jo har kendt igennem mange år, ved jeg, at det ikke er ondt ment, og så vil jeg naturligvis gerne svare på spørgsmålet.
Uanset hvilket regime og hvilket land der undertrykker en minoritet, er Frie Grønnes holdning fuldstændig klar og tydelig: Det skal der selvfølgelig ikke være plads til.
At kristne bliver behandlet dårligt i et land, eller at muslimer bliver behandlet dårligt i et land, eller at andre mindretal, f.eks. seksuelle mindretal, bliver behandlet dårligt, vil Frie Grønne naturligvis stå op imod.
Så svaret på spørgsmålet er ja.
Hvis der er nogle steder, hvor nogle mindretal bliver behandlet dårligt, så vil Frie Grønne naturligvis tage afstand fra det.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-11-12:
Tak, det er jeg glad for.
Og jeg er glad for, at ordføreren godt ved, at det ikke var ondt ment.
Jeg ville egentlig spørge om noget andet, som ordføreren startede med at tage op.
Samme dag som Shu-bi-dua ryger ud af Højskolesangbogen, kommer Isam B så ind, og så siger et venstrefløjsparti, at det er udtryk for en enorm mangfoldighed.
Altså, vi snakker om Isam B, der godt kan lide burkaer, og som ikke vil optræde med kvinder, der har tøj på med korte ærmer, og som sender gaver til en terrormistænkt i fængslet og siger: Bare hold ud.
Mener ordføreren, at det bedste, man kan komme med i indvandrerkredse som udtryk for mangfoldighed, simpelt hen er Isam B?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-11-12:
Det gik dybest set ikke på sangeren, det gik på sangen, altså det, at vi har fået en ramadansang ind i Højskolesangbogen, for der er jo rigtig, rigtig mange muslimer – 320.000, tror jeg – som bor i Danmark, og mange af dem fejrer ramadan.
Ramadan er en del af København, og derfor synes jeg, det er udtryk for mangfoldighed.
Og så skal jeg ikke gøre mig klog på sangeren Isam B's holdninger.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Jeg vil sige, at jeg nærmest bliver målløs, når jeg hører Frie Grønne tale.
Altså, I udspringer fra partiet Alternativet, hvor jeg lidt har indtrykket af, at man sad i rundkreds og flettede tæer og talte om kærlighed og måske røg en lille fredspibe.
På Frie Grønnes første møde stod man trådt an på to geledder.
Man talte om frontalangreb på danske virksomheder og om apartheid.
Det hele var meget voldsomt og meget militant.
Jeg tænkte næsten på De Sorte Pantere i USA, da jeg først så det møde der.
Men selv med den logik: Hvordan kan man stå på talerstolen og sige, at man vil gøre Danmark bedre ved at tildele dansk statsborgerskab til voldtægtsforbrydere og hårdkogte kriminelle?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-11-12:
Altså, i forhold til kønsligestilling kunne vi lære rigtig meget af Sverige, vi kunne lære rigtig meget af Finland, vi kunne lære rigtig meget af vores nabolande.
Og så tror jeg bare, at der er en grundlæggende forskel på den måde, vi anskuer det på.
Jeg ønsker, at mit land, Danmark, som er et af verdens bedste lande,
bliver endnu bedre.
Jeg kigger ikke nedad og sammenligner os med de lande, som er ringere stillet i forhold til ligestilling, i forhold til mangfoldighed.
Nej, det handler om, at vi som samfund bliver bedre, bedre og endnu bedre, og derfor mener jeg, at præmissen for spørgsmålet er sådan lidt taberagtig.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Det er jo skønt, som vi får mulighed for at diskutere kriminelle udlændinge og statsborgerskab i dag.
Jeg vil gerne følge op på det spørgsmål, som hr. Lars Aslan Rasmussen stillede.
For ordføreren sagde tidligere, at krigsforbrydere godt nok ikke skulle have dansk statsborgerskab, men ordføreren fra Socialdemokratiet var jo inde på f.eks. voldtægtsforbrydere.
Skal de have dansk statsborgerskab?
Rosa Lund (EL), 2020-11-12:
Jeg vil meget gerne gentage, for det er sådan, at Enhedslistens holdning er sådan rimelig konsistent.
Vi mener det samme, som vi også mente, da jeg svarede hr. Lars Aslan Rasmussen, og det er, at i Danmark og i en retsstat er det sådan, at man ikke skal straffes for evigt.
Det vil sige, at man, når man har udstået sin straf, jo ikke længere er kriminel.
Jeg synes faktisk, at vi skal bløde den lidt op.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Jeg synes jo, at det er rigtig positivt, når man som folketingsmedlem anerkender andre partiers synspunkt.
Jeg tror, det var under åbningsdebatten, at statsministeren anerkendte den historie, som Pernille Vermund fra Nye Borgerlige kom med om den her somaliske voldtægtsforbryder, der spontant havde overfaldet og voldtaget en dansk pige.
Så hvis jeg forstår ordføreren korrekt, mener ordføreren, at den mand også skulle få dansk statsborgerskab.
Rosa Lund (EL), 2020-11-12:
Nu er det desværre sådan, hr. Marcus Knuth, at der findes masser af mænd med dansk statsborgerskab, som voldtager kvinder, og derfor er jeg faktisk virkelig, virkelig stolt af, at det nu er lykkedes os at lave en samtykkelov, som sikrer alle kvinders rettigheder i voldtægtssager.
Den skal førstebehandles i næste uge, og der glæder jeg mig da bare til at se hr. Marcus Knuth og hans kollegaer stemme for den, hvis man virkelig går så meget op i at beskytte kvinder mod voldtægt.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Tak, formand.
Vi mener jo ikke, at man skal lempe på reglerne, vi mener, man skal stramme op i forhold til kriminalitet.
Men der er jo en lang række områder, som vi også gerne vil have med i de forhandlinger, som vi nu glæder os til skulle gå ind i i starten af 2021.
Det drejer sig om det at komme til en samtale, hvor man kan se, om man har islamiske holdninger og f.eks. støtter terror, det at tale ordentligt dansk og det at have været ude på det reelle arbejdsmarked og ikke bare at have siddet på førtidspension, som jo så kan tælle som egentlig beskæftigelse.
Der er rigtig, rigtig mange ønsker, som vi Konservative har til forhandlingerne.
Det her forslag ligger jo så langt væk fra det, som man overhovedet kan komme.
Så det stemmer vi ikke for.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-12:
Selvfølgelig skal man ikke automatisere tildelingen af den fineste gave – for det er en gave, som Danmark kan give – som det foreslås i dette forslag.
Der står ganske mange ting i det her forslag, som er både naivt og faktaresistent.
I forslaget står der bl.a., at flygtninge og indvandrere bidrager på nøjagtig samme måde som danskere.
34 pct. af samtlige kontanthjælpsmodtagere i Danmark har ikkevestlig baggrund.
De er altså kraftigt overrepræsenteret blandt folk på kontanthjælp.
Faktisk viser tal fra Finansministeriet, at af generation 2018 forventes hver person af ikkevestlig oprindelse gennemsnitligt at udgøre en nettoudgift – udgift – på 31.000 kr. pr. leveår.
I 2008 udarbejdede Danmarks Statistik en fremskrivning, der viste, at vi i Danmark kunne forvente 340.518 ikkevestlige indvandrere i 2050, men det tal har vi allerede overgået nu.
Det er vanvittigt.
Moskéer skyder op i flere byer, det kvindeundertrykkende muslimske tørklæde trives i institutioner og på skoler og offentlige arbejdspladser, halalkød og kønsopdelt svømning accepteres uden videre, indvandrerbanderne skyder løs på åben gade.
Terrorsikring er blevet nutidens arkitektur.
Mandlige ikkevestlige efterkommere er mere end dobbelt så kriminelle som danske mænd.
Ytringsfriheden er under massivt pres.
I Nye Borgerlige mener vi slet ikke, at dansk statsborgerskab skal gives til indvandrere og efterkommere fra muslimske lande, hvor vi har statistisk belæg for, at indvandrere og deres efterkommere langt oftere begår kriminalitet end danskere, når de kommer hertil.
Man skal ikke kunne trække sit danske statsborgerskab i en automat.
Det er den fineste gave, Danmark kan give, og derfor stemmer Nye Borgerlige selvfølgelig imod det her forslag.
Henrik Dahl (LA), 2020-11-12:
Tak for ordet.
En af de mest illegitime politiske beslutninger, der er truffet i Danmark, i hvert fald efter anden verdenskrig, er vedtagelsen af udlændingeloven i 1983.
Det var efter alt at dømme noget, som et sted mellem 65 og 70 pct. af befolkningen var imod, men loven blev gennemtrumfet alligevel
Den lov fik som konsekvens, at der blev iværksat en lang, lang række samfundsforandringer, som der ikke er nogen der ønsker, eller som der i hvert fald kun er meget, meget få mennesker i Danmark der ønsker – og slet ikke et flertal.
Man kan altså med andre ord sige, at den her filosofi med, at der skulle være et retskrav, er en af de mest skadelige beslutninger, som er blevet taget i salen her.
Det her forslag er værre.
Det er mere skadeligt end udlændingeloven fra 1983, hvis det bliver vedtaget, for princippet om at have et retskrav på statsborgerskab er et fuldstændig forkert princip.
Jeg tror, det var fru Marie Krarup, der var inde på, at Folketingets forretningsorden ikke tillader hende at udtrykke sin helt oprigtige mening om lovforslaget.
Vi får en indstilling fra vores embedsmænd, som arbejder i vores sekretariat i Liberal Alliance, hvor beslutningsforslag og lovforslag gennemgås, og forretningsordenen tillader heller ikke, at jeg siger, hvilke ledsagende bemærkninger vores sagsbehandler havde skrevet her, så det vil jeg lade være med.
Jeg vil nøjes med at sige, at vi ikke kan støtte forslaget.
Tak for ordet.
Morten Dahlin (V), 2020-11-12:
Tak for det.
Jeg noterer mig, at ordføreren endnu en gang bruger det her udtryk demokratisk apartheid.
Når ordføreren sammenligner Danmark, som er et af verdens bedste, mest frie, mest ligestillede samfund, med apartheidstyret, som var et racistisk, undertrykkende, voldeligt diktatur, får det mig til at spørge ordføreren: Har ordføreren ingen skam i livet?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-11-12:
Så skulle jeg måske prøve at returnere den.
Altså, i forhold til ligestilling mellem kønnene har vi ingen imponerende position.
FN har været ude at kritisere os, Menneskerettighedsdomstolen har været ude at kritisere os, ngo'er, menneskerettighedsorganisationer, flere og flere fagfolk og eksperter har været ude at kritisere især den politik, som Venstre har ført gennem de sidste mange år sammen med Dansk Folkeparti.
Ja, vi har faktisk lige nu en kommission, hvor Venstres næstforperson er ved at blive undersøgt i forhold til en ulovlig instruks.
Altså, skammer ordføreren sig ikke over den situation?
Jeg mener, at det her fuldstændig er et flertalsmagttyranni, altså at der er borgere derude, der ønsker at komme dybt ind i samfundet, helt ind i demokratiets hjerte, og at de så ikke skal have lov til det.
Morten Dahlin (V), 2020-11-12:
Jeg noterer mig, at ordføreren ikke svarede på mit spørgsmål.
Nu når ordføreren har travlt med fra talerstolen at fortælle, hvor dårligt et land Danmark er, særlig i forhold til ligestilling, så kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvilket land ville ordføreren hellere have, at ordførerens datter voksede op i, end Danmark?
Altså, hvilket land er længere fremme i forhold til ligestilling, demokrati og ligeværd end Danmark?
Hvilket land er det, ordføreren mener vi skal kopiere for at skabe en bedre fremtid for ordførerens datter?
Mette Thiesen (NB), 2020-11-12:
Tusind tak for det.
Det er fuldstændig grotesk, at man i den danske højskolesangbog får en ramadansang, og at Danmarkssangen af Shu-bi-dua ryger ud.
Men det er jo desværre et tegn på den kulturradikale strømning, som desværre er gået igennem Danmark igennem rigtig mange år, det der groteske selvhad fra nogle menneskers side, hvor man i et eller andet forsøg på at lege kulturel sammensmeltning og den her – hvad skal man sige – stræben efter, at alt skal være lige, simpelt hen ødelægger dansk kultur på den måde.
Det er fuldstændig vanvittigt.
Men det, som jeg egentlig vil spørge ordføreren om, vedrører, at jeg, når ordføreren står og taler så meget om apartheid, synes, det er en lille smule underligt.