runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-10-05:
Det, vi har sagt, er, at vi ikke kan have et velfærdssamfund med et højt niveau på sygehuse, på ældrepleje og i børnehaver, hvis vi samtidig arbejder langt, langt mindre.
Vi har samtidig sagt, at danskerne har en tårnhøj arbejdsmoral og arbejder rigtig, rigtig meget.
Det er det, vi har sagt.
Det der med at tale om, at vi vil et opgør med velfærdssamfundet, er noget vrøvl.
Der er ikke noget, vi er mere optaget af end at sikre velfærdssamfundet, og en forudsætning for, at vi har et stærkt velfærdssamfund, er, at vi har en høj arbejdsfrekvens og vedbliver med at have det.
Jeg synes, at fru Franciska Rosenkilde i den her debat er ikkekonsistent med sine egne forslag.
For fru Franciska Rosenkilde starter altid med at tale om, at vi skal arbejde mindre, og den næste del af sætningen handler så om alle de tiltag, som Alternativet vil sætte i værk på klimaområdet og på velfærdsområdet.
Det vil vi meget gerne diskutere, men forudsætningen for, at vi kan levere på den grønne omstilling, og at vi kan styrke velfærdssamfundet, er, at der er en høj arbejdsfrekvens og der vedbliver at være det.
Den sammenhæng kan man ikke komme ud af.
Betyder produktivitet noget?
Ja, selvfølgelig gør det det.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-10-05:
Mange tak, og tak for talen.
I talen nævner ordføreren, at Socialdemokratiet gerne vil sætte skolen fri, og at man gerne vil forandre den danske folkeskole.
Men hvad nytter det, når de danske lærere og de danske elever ikke ved noget om Grønland?
IA har fået et direkte afslag fra regeringen på, at man gerne vil have, at der bliver undervist i de moderne grønlandske forhold, og det gør mig oprigtigt ked af det, når de grønlandske universitetsstuderende på de danske universiteter mødes med fordomme og diskrimination.
Statsministeren taler om et ulige magtforhold, som vi gerne vil gøre op med, men hvordan kan vi gøre det, når vores unge bliver mødt med de her fordomme og den her diskrimination?
Og hvad vil regeringen gøre i forhold til at gøre op med det?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-10-05:
Tak, og tak for talen.
Jeg vil også gerne spørge lidt ind til samfundskontrakten, som statsministeren har snakket lidt om på det sidste, og det helt forkerte ideal, som ordføreren vist betegnede fortællingen i »ÆRØ MANIFESTET«.
Bogen »ÆRØ MANIFESTET« har gjort et meget forskelligt indtryk på mig og ordføreren og Socialdemokratiet, kan jeg høre.
Det er en hudløs ærlig fortælling om en mor, som ikke kan se sin familie og sig selv passe ind i de rammer og rutiner, som samfundet tilgodeser bedst.
Danske småbørnsfamilier arbejder rigtig meget; de arbejder mere end langt de fleste.
Faktisk kører det for nogle så stærkt, at både forældre og børn har meget svært ved at følge med og trives.
De har lyst til at vælge noget andet for en stund, i nogle år, og det kan jeg så forstå er et helt forkert ideal.
Er det ikke politisk dovenskab, at vi for at kunne få politikken til at hænge sammen om nogle år beregnet i et excelark ikke kan skabe plads til, at familier selv indretter sig, som de vil, og så må vi finde ud af at løse den hårde opgave med det, i stedet for at de skal indrette sig efter, hvordan vores arbejde bliver nemmest?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-10-05:
Jeg synes, det er helt fair at være politisk uenig, men det er ikke fair at påstå, at der ikke blev svaret på spørgsmålet, for der er da en helt klar en til en-sammenhæng imellem, hvor mange mennesker der bosætter sig i tyndtbefolkede områder, og så hvor mange skoler der er i tyndtbefolkede områder.
Så vi bliver da nødt til at have en diskussion om, hvordan man skaber liv, gode liv, aktivitet, fritidsliv og arbejdsliv ude i de landdistrikter, hvor de her skoler ligger, samtidig med at vi kan diskutere, hvordan kommunerne økonomisk får en mulighed for at understøtte de her folkeskoler.
Så vi vil supergerne diskutere det.
Jeg tror ikke, der er nogen meget nemme løsninger.
Men det er da helt åbenlyst, at der er en sammenhæng imellem liv i landdistrikterne og skoler i landdistrikterne.
Karina Adsbøl (DD), 2023-10-05:
Jeg synes, at den socialdemokratiske ordfører taler udenom i dag.
Det, jeg spørger til, er i forhold til de skolelukninger, der er.
Vi kunne konstatere, at TV 2 jo bragte det her i august.
19 folkeskoler lukkede dér.
I sin tid, i 2007, havde vi jo 1.604 folkeskoler, og det er så faldet til 1.113 folkeskoler.
Så hvad er det konkret, Socialdemokratiet vil gøre?
Nu snakker man jo meget om folkeskoler.
Altså, den folkeskolereform, Socialdemokratiet selv stod i spidsen for, vil man så have et opgør med, men hvordan vil man sikre, at der også er folkeskoler ude i vores landdistrikter?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-10-05:
Jeg synes, det er trist at se, at nogle folkeskoler lukker i områder, hvor der er længere mellem husene.
Jeg er selv opvokset i Vestjylland, hvor netop det med længere mellem husene er ret udpræget, og er valgt i Syddanmark, hvor det også er situationen.
Jeg tror, der er flere ting, man kan gøre.
Noget handler selvfølgelig om at styrke kommunernes økonomi, men det handler jo også om at sikre gode rammer for, at der faktisk er mennesker, som har lyst til at bo der, hvor der er lidt længere imellem husene.
Der er vi jo lidt tilbage ved den ordveksling, jeg havde med fru Inger Støjberg, for mange af de jobs, der er attraktive at have langt fra hovedstaden, er grønne jobs, og derfor er der en sammenhæng imellem, at vi får lavet en klog grøn omstilling, samtidig med at vi får skabt grønne jobs, også i landdistrikterne – grønne jobs, som er forudsætningen for, at vi har folk, der vil bosætte sig.
Bosætning er forudsætningen for, at vi har velfungerende folkeskoler.
Så der er en vis sammenhæng dér.
Karina Adsbøl (DD), 2023-10-05:
Jamen når ordføreren ikke vil svare på fru Inger Støjbergs spørgsmål om, om kødsovsen må blive dyrere eller ej, håber jeg da, at ordføreren vil besvare mit spørgsmål, som handler om folkeskoler.
For Danmarksdemokraterne er det vigtigt, at vi har folkeskoler i hele landet, også i vores landdistrikter.
Så derfor vil jeg høre, hvad regeringen vil gøre i forhold til skoler i landdistrikterne.
TV 2 kunne jo fortælle her i starten af august, at flere skoler lukker i vores landdistrikter.
De lukker på grund af kommunernes økonomi.
Så hvad er det egentlig, Socialdemokraterne vil gøre for at bevare folkeskolerne, så vi også har dem i vores landdistrikter?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-10-05:
Jeg ved, at hr. Karsten Hønge er optaget af fagbevægelsen og har et stærkt kendskab til fagbevægelsen.
Derfor må jeg også bare sige, at det undrer mig, at hr. Karsten Hønge refererer til en trepartsdiskussion som værende alene ord.
Vi har nedsat en permanent trepartsinstitution, som nu skal drøfte seniorpension, drøfte, hvordan vi får skabt et arbejdsmarked også for seniorer – som rummer flere seniorer.
Hr. Karsten Hønge må med det kendskab, hr. Karsten Hønge har til trepartsinstitutionen og også til fagbevægelsen, vide, at det selvfølgelig ikke er ord alene.
Der kommer også handling ud af det.
Karsten Hønge (SF), 2023-10-05:
Gid seniorpensionister kunne leve af ord alene, men det kan de bare ikke.
Fleksjob er en gevinst for den enkelte, for virksomhederne og for samfundet.
Derfor er jeg meget overrasket over, at man nu fra regeringens side spiller ud med, at man vil trække tæppet væk under de vilkår, som fleksjobberne arbejder på, nemlig ved at fjerne betingelsen om, at det arbejde, der skal foregå, sker på overenskomstmæssige vilkår.
Derfor overrasker det mig selvfølgelig ikke, at HK, BUPL, FOA, 3F og Dansk Handicap Forbund protesterer mod det her
Hvornår er det blevet regeringens politik og – især – hvornår er det blevet Socialdemokratiets politik at rive overenskomsterne i stykker?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-10-05:
Vi er optaget af, at når vi udvider arbejdsstyrken, hvad der er helt afgørende – også så afgørende, at man måske kunne ønske, at SF som parti havde lidt flere forslag til, hvordan det så rent faktisk skulle foregå – så gør vi det på en socialt afbalanceret måde.
Så vekselkursen skal afspejle, at det her skal gøres klogt og fornuftigt.
Det er også derfor, jeg er glad for, at vi har styrket Arnepensionen, og jeg er også glad for, at vi nu tager en bredere drøftelse i en permanent trepartsinstitution omkring seniorpensionen, men også omkring, hvordan vi skaber et arbejdsmarked, hvor flere seniorer gerne vil deltage.
Vi er fuldstændig afhængige af, at de seniorer, der kan og vil, bidrager, og jeg tror faktisk også, at mange seniorer gerne vil.
Derfor påhviler der selvfølgelig os et politisk ansvar, men der påhviler også virksomhederne et ansvar for at sikre, at det rent faktisk sker.
Karsten Hønge (SF), 2023-10-05:
Arbejdskraft er jo gået hen og blevet den nye valuta i politik, hører vi, og så er det næste spørgsmål selvfølgelig: Hvad er egentlig vekselkursen?
Altså, regeringen planlægger at forringe seniorpensionen dramatisk ved at skære ydelsen ned med 5.000 kr. om måneden og halvere perioden fra 6 år til 3 år.
Vekselkursen rammer altså tusindvis af mennesker og får 1.200 mennesker i arbejde.
Hvornår var det lige, at forsuring af nedslidte seniorers liv blev socialdemokratisk politik?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-10-05:
Det synes jeg er kloge og indsigtsfulde ord fra fru Aaja Chemnitz, og jeg er enig i, at det er utilfredsstillende, hvis for mange danske børn og unge ikke har kendskab til rigsfællesskabet, specifikt kendskab til moderne grønlandsk kultur.
Det er selvfølgelig vigtigt, og det er helt åbenlyst, at der er en sammenhæng mellem, hvad man ved, og om man møder andre mennesker med fordomme.
Så jeg synes, det er vigtigt, og jeg anerkender, at vi har en udfordring, i forhold til at flere danske børn og unge skal møde rigsfællesskabet flere steder.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-10-05:
Fakta er dog, at 82 pct. af de danske unge ikke ved noget om Grønland.
Fakta er også, at ca. 50 pct. af de grønlandske unge bliver mødt med fordomme.
Så der står en rigtig stor opgave foran os i forhold til at sikre, at man underviser i særlig de moderne grønlandske forhold, for hvis vi kun har fokus på det historiske, regenerer vi i virkeligheden nogle fordomme.
Hele forudsætningen for rigsfællesskabet er vel, at vi interesserer os for hinanden, at vi vil fællesskabet, og at vi vil det ligeværdige samarbejde.
Så jeg håber, at regeringen er enig i, at der skal gøres noget mere på folkeskoleområdet, specifikt i forhold til at der er undervisning om Grønland .
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-10-05:
Jeg synes, det er vigtigt, at man i sin skolegang får viden om og bliver undervist i, at vi har et rigsfællesskab, og jeg var meget glad for de ord om rigsfællesskabets betydning og den ligeværdighed, der naturligvis skal være i rigsfællesskabet, som statsministeren havde med i sin tale.
I det omfang, der er fordomme og diskrimination, og det er sådan set underordnet, om det foregår i uddannelsesinstitutioner eller på arbejdsmarkedet, skal vi sætte ind over for det.
Og jeg er enig med fru Aaja Chemnitz i, at noget af det, der kan bidrage til, at ingen bliver mødt med fordomme og diskrimination, selvfølgelig er at styrke viden.
Hvordan vi så gør det på folkeskoleniveau, må vi tage en drøftelse af.
Men det er helt åbenlyst, at der er en sammenhæng mellem, at ingen skal mødes med fordomme og diskrimination, og så vidensniveauet, også i den danske befolkning, i forhold til vores rigsfællesskab.
Det er jeg en til en enig med hr. Martin Lidegaard i – at folkeskolen skal være det oplagte valg for langt, langt de fleste.
Det er en forudsætning for, at vi møder hinanden på tværs af sociale og økonomiske og religiøse forskelle, og det er en forudsætning for, at vi på et senere tidspunkt har lyst til at have et samfund, hvor vi er fælles om mange ting.
Så jeg synes, det er en klog betragtning.
Jeg vil også, og vi vil også gerne diskutere at investere i vores kommuner og dermed i vores folkeskoler, men vi bliver nødt til at holde fast i, at vi aldrig tidligere har brugt så mange penge pr. elev, som vi gør nu, og derfor også kunne tage nogle af de drøftelser, som ligger nedenunder, nemlig hvordan vi bruger de penge, og hvordan vi sikrer, at de penge faktisk går til helt almindelige elever.
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Det er korrekt, at vi ikke har brugt flere penge pr. elev, end vi gør nu, men som jeg er orienteret, har vi bestemt brugt flere penge pr. elevtime.
Og virkeligheden derude er jo, at mens vi står og snakker her, bliver der fyret hundredvis af lærere rundtomkring i de danske folkeskoler, og hvis vi ønsker, at strømmen af helt almindelige elever fra den offentlige folkeskole over i private friskoler ligesom stopper, så vi kan bevare en folkeskole for langt de fleste almindelige danske familier, tror jeg altså, man er nødt til at gøre noget for at stoppe den flugt.
Vi er glade for friskoler og privatskoler; de har været gode for os til at skabe mangfoldighed i udbuddet.
Men den strøm over i dem, der foregår nu, er et usundhedstegn.
Vi bliver nødt til at få flere ressourcer i den danske folkeskole.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-10-05:
Den 17. juli i år satte jeg et stort kryds i kalenderen.
Det gør man jo, når man oplever noget, der sjældent indtræffer.
Og det, der skete den dag, var, at ordføreren sagde noget, jeg synes var spændende.
Det var nemlig ordførerens forslag om, at en måde at fremtidssikre velfærdssamfundet på kunne være at udvide arbejdsmarkedspensionerne til også at omfatte opsparing til velfærd på ældreområdet.
Jeg synes, det er et spændende forslag.
Det er den type forslag, jeg tror har potentiale til om 20-30 år at være lige så skelsættende og noget, vi vil være stolte af i Danmark, som indførelsen af arbejdsmarkedspensionerne.
Men det endte jo med at blive pandet ned af statsministeren og af regeringen, og jeg vil egentlig også gerne bare høre ordførerens refleksioner over: Hvorfor tror ordføreren at forslaget blev pandet ned?
Drejede det sig måske om, at det ikke rigtig flugtede med ånden fra Marienborg, at det ikke var noget, der kunne bidrage til de her svære langsigtede beslutninger for Danmark?
Eller hvorfor tror ordføreren at forslaget blev pandet ned?
Jeg synes, det var et godt forslag.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-10-05:
Jeg har tidligere været miljøordfører, så jeg har haft indgående debatter om staldanlæg, som nedbringer udledningen, og forskellige sammensætninger af foder til køer, sådan at deres udledninger helt nede på mikroniveau bliver mindre.
Så det tager jeg meget gerne en drøftelse af.
Det, vi har sagt hele vejen igennem, og det, statsministeren også har sagt, er, at vi skal have styr på de sociale balancer.
Vi skal sørge for, at prisstigningerne ikke bliver på en sådan måde, at almindelige mennesker med almindelige behov ikke kan fortsætte et almindeligt og godt liv.
Men hvis vi leverer på det, bliver vi også et grønt foregangsland, der viser, at man både kan få udledningerne ned, samtidig med at væksten og det gode liv kan fortsætte opad, og det er det, der er opgaven.
Inger Støjberg (DD), 2023-10-05:
Det er sådan set første gang, tror jeg, jeg har hørt en socialdemokrat forstå, at noget om CO 2 -afgifter også har noget med køer at gøre, så på den måde må jeg sige, at hr. Christian Rabjerg Madsen jo i hvert fald har sat sig ind i det.
Så langt, så godt.
Problemet er bare lidt, at jeg overhovedet ikke fik svar på mit spørgsmål om statsministerens garantier om kødsovsen, der åbenbart ikke må blive det mindste dyrere, og at sådan en CO 2 -afgift derfor ikke kan ligge i køledisken.
Så kan hr. Christian Rabjerg Madsen i dag garantere, at statsministerens ord står til troende, i forhold til at kødsovsen ikke må blive dyrere for den enlige mor?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-10-05:
Jeg synes, at fru Inger Støjbergs billede med kovendingen er sjov i den her sammenhæng, men jeg synes ikke, den er særlig rammende.
Regeringen har aftalt i regeringsgrundlaget, at vi skal have en CO 2 -afgift på landbruget, sådan at landbruget bidrager til den grønne omstilling på lige fod med transportsektoren og industrien.
Vi har nedsat et ekspertudvalg med Michael Svarer i spidsen – ligesom vi nedsatte et ekspertudvalg, forud for at vi skulle lave en CO 2 -afgift på vores industri – som skal komme med bud på, hvordan vi gør det her på en klog måde, sådan at vi på den ene side får nedbragt CO 2 -udledningen, så vi får en klode, vi kan give videre til vores børn, så vi går foran som foregangsland, hvad jeg synes er fuldstændig afgørende, også for jobskabelse i hele landet, hvilket jeg ved fru Inger Støjberg er optaget af, men på den anden side også gør det sådan, at de sociale balancer er intakte.
Det er fuldstændig afgørende, at vi leverer en grøn omstilling, hvor de sociale balancer er intakte, for ellers ender vi med at se de samme scener, som vi så i Frankrig, hvor ikke hele landet er med i den omstilling, som er nødvendig, og det vil vi imødegå.
Inger Støjberg (DD), 2023-10-05:
Nu er der jo utrolig meget snak om CO 2 -afgiften på landbruget, og man må sige, at det mest er Venstre, der ligesom har stået for skud i forbindelse med de meget store kovendinger, man foretager på det her område, men det, der måske er lidt overset, er, at Socialdemokraterne jo også er ude på noget af en rejse, når det handler om CO 2 -afgiften.
For vi skal jo ikke længere tid tilbage end til valgkampen, tror jeg det var, hvor statsministeren sagde, at kødsovsen ikke måtte blive dyrere.
Hun stod meget, meget malende på TV 2 og beskrev en enlig mor med tre børn, der alle går til fodbold, og moren laver kødsovs, og at for hende måtte kødsovsen simpelt hen ikke blive dyrere.
Derfor er det måske rart lige i dag at få at vide, hvor Socialdemokratiet egentlig står der.
Kan ordføreren garantere, som statsministeren sagde, at kødsovsen ikke bliver dyrere for den her enlige mor, hvis tre børn går til fodbold, og hvor hun står og laver kødsovs, mens de er til fodbold?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-10-05:
Nej, jeg synes bestemt ikke, det er brok.
Jeg har selv personligt haft mange og dybe samtaler med vores S-borgmestre om de her udfordringer.
Sammenhængen er der simpelt hen ikke.
Det betyder ikke, at vi ikke skal blive ved med at investere i vores velfærdssamfund, men det betyder, at vi bliver nødt til at have en samtale om, at penge alene ikke er løsningen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-10-05:
Det er jeg også selv – meget begejstret.
Jeg synes, der er store fagligheder derude.
Derfor vil jeg også gerne blive lidt i virkelighedens verden, for her får Steen, der er blind, skåret ned i sin rengøring, så det er hver fjerde uge.
Peter, der sidder i kørestol, får skåret ned på sin sosu-hjælp.
I virkelighedens verden er bøger og kopiark skåret væk fra folkets skole, f.eks. på en skole i Roskilde, og der er nu lærerfri timer i Rødovre.
Så er det bare brok, når borgere, organisationer, borgmestre og byrødder fra ordførerens eget parti igen og igen siger, at velfærden har brug for investeringer og der derfor ikke er plads til skattelettelser?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-10-05:
Det er jeg fuldstændig enig med statsministeren i.
Det er derfor, vi har en opgave i at investere i vores velfærdssamfund, og det er årsagen til, at det er regeringens kurs.
Historien om velfærdssamfundet er helt oplagt forskellig fra sted til sted.
Jeg har selv tre børn, hvoraf to går i daginstitution – en almindelig offentligt betalt daginstitution, som er fremragende.
Jeg har i sommerferien fået barn nr. 3 og mødt et sundhedsvæsen, som er gennemført kompetent, dygtigt og godt.
Så der er masser af steder i vores samfund, velfærdssamfundet fungerer godt.
Der er også steder, hvor det fungerer mindre godt og kommunerne er særligt presset af, at vi har haft prisstigninger på 10 pct.
Det er bl.a. derfor, vi har givet en ekstra milliard kroner, og derfor, vi også i de kommende år vil investere i vores velfærdssamfund.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-10-05:
Tak til ordføreren for talen.
Hvad er en skattelettelse værd, hvis ens gamle mor ligger på et plejehjem med våd ble, fordi der mangler personale?
Hvad er det værd med en skattelettelse, hvis man afleverer sit barn i en daginstitution og man tænker: Hvis han falder på den her løbecykel, han lige har lært at køre på, er der så overhovedet nogen, der kan trøste ham?
Sådan sagde statsministeren for 5 år siden – kloge ord dengang såvel som nu.
Lige om lidt vil ordføreren sige, at velfærd og skattelettelser er falske modsætninger, og det kan jo egentlig være rigtigt nok i en verden, hvor der er uendeligt med penge.
Det er bare ikke den verden, danskerne lever i.
Lige nu fyres der velfærdspersonale mange steder i landet, og derfor vil jeg bare spørge ordføreren, om ordføreren er enig med statsministeren i det her citat, nemlig at skattelettelser mister deres værdi, hvis velfærden krakelerer.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-10-05:
Men jeg er fuldstændig enig i, at der er en udfordring i fremtiden med, at vi på ældreområdet vil efterspørge meget mere velfærd end det, det offentlige kan og skal levere.
Men måske skal man indtænke det i eksempelvis arbejdsmarkedspensionerne, så man får flere med.
Så den problemstilling, som ordføreren var inde på, er jo stadig væk relevant.
Og jeg vil egentlig bare høre: Har Socialdemokratiet eller regeringen så nogen andre bud overhovedet, eller må fremtidens generationer så håndtere den helt relevante problemstilling?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-10-05:
Jeg hørte P1 i går morges, hvor der var en lærer, som var på fra morgenstunden.
Hendes arbejdsdag startede kl. 8.00, men hun havde været på arbejde lang tid før det, og hun havde modtaget 20 aulabeskeder, siden hun var gået hjem dagen før.
Så jeg er ret overbevist om, at vi skal have bedre styr på, hvordan vi kommunikerer med hinanden, også af hensyn til lærernes arbejde.
Så havde hr. Bjarne Laustsen en god pointe i forhold til Aula, da vi drøftede det i gruppen.
Spøg til side.
Diskussionen omkring vores folkeskole er jo vigtig, og hr. Martin Lidegaard siger, at folkeskolen mangler penge.
Jeg vil gerne diskutere, hvordan vi kan investere i vores folkeskole, men vi bliver også nødt til at være klar på, at vi aldrig har brugt flere penge pr. elev i vores folkeskole, end vi gør i dag.
Så jeg er enig med hr. Martin Lidegaard, når han siger, at penge ikke er alt; der ligger nogle diskussioner nedenunder, som handler om, hvordan vi bruger de midler, og som jeg tror er mindst lige så vigtige.
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Jeg vil egentlig gerne starte med at kvittere for, at statsministeren og Socialdemokratiet havde så stort et fokus i talen på folkeskolen, som også er et meget stort fokuspunkt for Radikale Venstre.
Jeg ved ikke, om vi er enige i, at Aula er det største problem, vi har i den danske folkeskole, men vi er enige i analysen af, at frisættelsen er afgørende, og at penge ikke er alt.
Men når det er sagt, må jeg sige, at når jeg kigger ud på virkeligheden i kommunerne lige nu, mens vi sidder herinde, er den jo, at der bliver fyret lærere, der bliver skåret ned på lejrskoler, der bliver skåret ned på fritidsordninger.
Og uanset hvad vi jonglerer med af tal, er det vel en virkelighed, som ingen af os herinde rigtig kan leve med, for den onde spiral, der er i gang, er jo, at den almene folkeskole, hvor de fleste børn har det godt, ikke har ressourcerne, ikke har lærerkræfterne til at holde hånden under dem, der skal have lidt hjælp, som så ryger over i mistrivsel eller måske ovenikøbet får en diagnose, og som så koster ekstra penge.
Altså, vi kan jo ikke blive ved med at udhule den danske folkeskole økonomisk, trods alt.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-10-05:
Jeg vil super gerne forsvare vores skattepolitik.
Vi er bare nødt til at blive enige om, at der ikke er nogen sammenhæng mellem skattelettelser på et senere tidspunkt og så de udfordringer, der er i vores velfærdssamfund i øjeblikket, og som primært kommer af, at vi har haft en inflation på 10 pct. Jeg er stolt af, at vi leverer en skattelettelse til HK'eren og sosu-assistenten, som har oplevet meget store prisstigninger.
Det er en skattelettelse, der giver en hjælpende hånd i forhold til at håndtere de prisstigninger.
Jeg synes, at vi har et skatteudspil, som er balanceret, og hvor vi bruger klart flest midler på at lempe skatten for dem, der har mindst.