runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2017-02-09:
Tak for forslaget, som vi drøfter nu, B 55.
Det er fremsat af Alternativet, og det pålægger regeringen at tage initiativ til et lovforslag, der inden skolestart 2018 gør de nationale test i folkeskolen til frivillige pædagogiske værktøjer.
Jeg vil starte med at sige, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Alternativet ønsker med beslutningsforslaget at styrke de nationale test som frivillige pædagogiske værktøjer for skolerne og afskaffe de nationale test som et kontrolredskab for den offentlige forvaltning.
Forslaget er begrundet med, at det vil give folkeskolen frihed til at tilpasse undervisningen ud fra en lærerfaglig vurdering på hver enkelt skole, hvis de nationale test gøres til et frivilligt pædagogisk værktøj, der kan styrke den løbende evaluering af elevernes udbytte.
De nationale test blev indført i 2006 som et evalueringsredskab målrettet lærerne.
Formålet med de obligatoriske nationale test er at styrke evalueringskulturen i folkeskolen.
Testene giver en generel indikation af elevernes faglige niveau i bestemte områder af faget og er et blandt flere evalueringsværktøjer, der kan medvirke til, at læreren får overblik og kan vurdere udbyttet af undervisningen.
Samtidig giver testene en gennemsigtighed omkring skolens arbejde i forhold til forældrene.
Resultaterne kan indgå i skole-hjem-samarbejdet som et supplement til lærernes samlede vurdering af eleverne.
Eleverne bliver ikke nødvendigvis fagligt dygtigere alene af at blive testet, men de kan blive dygtigere, når der er en stærk evalueringskultur, og når eleverne bliver hjulpet med opfølgende feedback og forældreinddragelse.
Ud over at være et evalueringsredskab er resultaterne af de nationale test også blevet en indikator i forhold til at følge med i, hvordan det går med folkeskolens faglige udvikling og resultater.
Som led i folkeskoleforligskredsens aftale om en reform af folkeskolen aftalte forligskredsen bl.a. at arbejde for, at Folketinget skulle nå en række resultatmål.
Forligskredsen har bl.a. opstillet et mål om, at mindst 80 pct. af eleverne skal være gode til at læse og regne i nationale test, og at andelen af elever med dårlige resultater i nationale test for læsning og matematik uanset social baggrund skal reduceres år for år.
Jeg mener, at det kan være fagligt relevant at følge med i, om vores elever lærer noget set i forhold til de her test, og om kvaliteten af undervisningen i skolen er i orden set i forhold til de her test.
Test er et evalueringsredskab, men kan selvfølgelig ikke stå alene.
Testresultaterne bør anvendes i sammenhæng med de evalueringsredskaber, som lærerne i øvrigt anvender i undervisningen.
Afslutningsvis vil jeg sige tak til Alternativet for beslutningsforslaget.
Det er vigtigt, at vi løbende debatterer, om de forskellige krav, der gennem tiden er blevet stillet til folkeskolen, stadig er relevante og hensigtsmæssige.
Annette Lind (S), 2017-02-09:
Nu startede jeg min ordførertale i rækken her og sagde, at man skulle tage og tage et ansvar i Alternativet og gå med, hvor man kunne ændre tingene, i stedet for bare at have råberet over tingene her.
Nu er vi mange, der har tilkendegivet, at vi gerne vil være med til at udvikle de nationale test.
Hvis Alternativet havde muligheden for at være med til at påvirke den her udvikling, ville det så ændre noget i forhold til Alternativets opfattelse af det, eller er det de her styringsredskaber, som Alternativet synes der er for mange af, der ikke skal være i det danske undervisningssystem?
Er det sådan, at man overhovedet ikke skal have nogen nationale styrings- eller evalueringsredskaber ifølge Alternativet?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-02-09:
Jeg tror, det kan være skadeligt.
Men vi vælger at fremsætte et beslutningsforslag, som hedder, at vi gerne vil gøre dem frivillige.
Vi kommer faktisk med et skoleudspil om et par uger, hvori vi foreslår, at man afskaffer dem.
Men det er vores holdning, kan man sige.
Hvis man spørger, om vi politisk er for eller imod, vil vi sige nej, for vi skal helst ikke have nationale test i folkeskolen.
Når vi så fremsætter beslutningsforslaget i Folketingssalen om at gøre dem frivillige, er det sådan set af respekt for det arbejde, der har ligget i forhold til udformningen af de nationale test, altså at de findes ude på skolerne, at de findes som redskab.
Så det ville da også være en voldsom øvelse at gå ud og sige, at lad os afskaffe det hele på en gang.
Og vi gør det af en respekt for, at hvis der er nogle skoler, som ser, at der er ræson i at bruge de nationale test, så skal det da ikke være os, der stiller os på bagbenene og siger, at det må de ikke, når nu testene findes og er udviklet.
Men som jeg sagde før, ville det være vigtigt, at man gør sig meget klart, hvad det er, de kan bruges til.
Annette Lind (S), 2017-02-09:
Tak for det.
Jeg må sige, at jeg er en smule forvirret.
Nu har det fra Alternativets side været en lang kritisk tale om de nationale test.
Samtidig med det lyder beslutningsforslagets overskrift, at man skal gøre de nationale test til frivillige redskaber i folkeskolen.
Det betyder, at Alternativet faktisk er for nationale test.
Hvis man var imod, ville beslutningsforslagets overskrift jo selvfølgelig have været: afskaffelse af de nationale test.
Kan Alternativets ordfører fortælle mig, hvad det gode er ved de nationale test.
Hvor skal de bruges, og hvorfor er det, at de skal være frivillige, eller vil man gå så langt i Alternativet til at sige, at det er skadeligt, som vi hørte det fra Enhedslistens ordfører?
Henrik Dahl (LA), 2017-02-09:
Jamen det er der vel sådan set to overordnede formål med.
Det ene formål er at få en mere nøgtern og kvantitativ idé om, hvor barnet er i sin faglige udvikling, og den anden er at have en eller anden form for hånd i hanke med den generelle kvalitet af folkeskolen, som vi jo også som politikere har en form for ansvar for.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-02-09:
Jeg vil også starte med at sige, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte beslutningsforslaget.
De blev indført i 2010, og de afholdes en gang om året.
De nationale test giver lærerne en klar indsigt i og vurdering af, hvor den enkelte elev ligger fagligt, og det giver mulighed for at tilrettelægge undervisningen individuelt og sætte ind de steder, hvor der er behov for mere læring.
De enkelte elever får også selv et billede af, hvor de ligger fagligt.
Det kan danne grundlag for et tættere samarbejde mellem lærer og elev om at lave en styrket indsats der, hvor fagligheden kan højnes.
Samtidig giver testene også indsigt i, hvordan eleverne klarer sig på landsplan, og skolerne kan sammenligne sig med hinanden og også lære af hinanden.
Det er med til at give bedre læring og dygtigere elever.
Uden de nationale test ville det ikke være så let og enkelt at måle, om eleverne bliver dygtigere, og om undervisningen er den rette.
Eleverne er vores fremtid, og vi skal gøre alt for, at de bliver så dygtige som overhovedet muligt.
Det er de nationale test et medvirkende redskab til.
Derfor kan vi ikke støtte en afskaffelse af de nationale test, som Alternativet foreslår.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-02-09:
Vi er jo i hvert fald i Alternativet meget enige med Liberal Alliance i forhold til hele frihedsdagsordenen, så det skal jeg ikke gå mere ind i her.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til noget af det, ordføreren sagde, om, at der skal være et minimum af evalueringsredskaber i folkeskolen, og at man ikke mener, at de nationale test fylder voldsomt meget.
Det er sådan set heller ikke, fordi vi påstår, at de fylder voldsomt meget, men vi synes bare, det er forkert, at de er der, dels fordi de jo har fået kritik for ikke at virke efter hensigten, dels fordi det gode spørgsmål bliver: Hvorfor skal vi have nationale test?
Hvad er egentlig lige det helt overordnede formål med de nationale test?
Og når ordføreren mener, at der skal være et minimum af evalueringsredskaber, hvad er så grundlaget for den holdning, og hvorfor synes ordføreren der skal være det?
Jamen det er faktisk sådan, at vi grundlæggende er imod styringsredskaberne og det, at det bliver pålagt skolerne at bruge dem.
Vi ser sådan set gerne, at man vender bøtten om, så man siger til skolerne, at I må gerne måle jer på nogle parametre, og vi kan understøtte det fra den kommunale forvaltning, men det bliver ikke noget krav til jer.
Så vi vil gerne understøtte, at I selv måler jer og måler jeres egen udvikling på de parametre, som I synes er vigtige for jer som skole.
Men det skal ikke være noget, der kommer ovenfra.
Vi har folkeskolens afgangsprøver.
Vi har nogle karakterer som en indikation af, hvilket niveau børnene ligger på.
Det er sådan set rigeligt for os.
Vi har egentlig ikke noget ønske om nogen yderligere evalueringsredskaber.
Henrik Dahl (LA), 2017-02-09:
Fru Carolina Magdalene Maier sagde i sin tale lige før, at der havde været et PISA-chok, og at så var de nationale test kommet.
Sådan som jeg husker folkeskolens historie, er det kun delvis rigtigt, for der kom jo et læsechok i 1990'erne.
Det her læsechok var meget stort, og det førte jo faktisk til en rationel reaktion fra det daværende Folketing, nemlig at man sagde, at så måtte man blive bedre.
Det er blevet bedre, så den danske folkeskole er en succeshistorie.
Det er en historie om, at partier hen over midten kan tage ansvar.
Må jeg få ordførerens kommentar til den her succeshistorie, som det faktisk er, at kundskabsniveauet er meget højere i dag, end det var i 90'erne?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-02-09:
Vi kommer ikke med noget forslag.
Vi kommer med et skoleudspil, hvori vi bl.a. nævner, at stod det til os, så vi helst, at de nationale test blev afskaffet, men det er et skoleudspil.
Det er et stykke papir, hvori vi skriver vores holdning til grundskoleområdet i det hele taget.
Så der kommer ikke noget nyt beslutningsforslag, som hedder, at vi skal afskaffe de nationale test.
Anni Matthiesen (V), 2017-02-09:
Altså, det er rigtigt, at vi lige nu står i Folketingssalen og behandler et beslutningsforslag fra Alternativet om at gøre de nationale test frivillige, men jeg tror også, at ordføreren samtidig afslørede, at Alternativet kommer med et forslag inden for de nærmeste uger, der går på at afskaffe de nationale test.
Er det rigtigt?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-02-09:
Det kommer an på, hvad man mener med evalueringsredskaber generelt.
Vi har jo folkeskolens afgangsprøve.
Det er jo en form for evaluering, hvor vi evaluerer elevernes niveau rent fagligt.
Vi er heller ikke mod nogle meget overordnede parametre, som vi kan måle eleverne på, men vi er sådan set imod, at de bliver brugt som et styringsinstrument, altså at de bliver brugt som et instrument, i forhold til når vi f.eks. sammenligner os med udlandet.
Vi er imod, at man bruger det som et sammenlignings- og styringsinstrument.
Anni Matthiesen (V), 2017-02-09:
Jeg vil egentlig gerne bare lige bruge lejligheden til at blive lidt klogere på Alternativets ståsted på det her område.
Er det rigtigt forstået, at Alternativet er imod evalueringsredskaber?
Er man imod, at der er de her redskaber i det hele taget i folkeskolen, altså at man kan evaluere?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-02-09:
Jo, men jeg ville aldrig skrive under på, at de nationale test er et udtryk for sandhed og rationalitet.
De er udtryk for færdigviden, altså viden på et færdighedsniveau, som man kan læse op.
Men hvad er sandhed og rationalitet?
Sandhed og rationalitet handler da også om at kunne perspektivere, det handler også om kritik.
Rationalitet er da ikke en færdig størrelse.
Det handler da om at tage nogle forskellige perspektiver ind i sine holdninger og sine overvejelser, som netop kan gøre, at den konklusion, man kommer frem til, er blevet vurderet ud fra flere parametre.
Henrik Dahl (LA), 2017-02-09:
Der har jo været adgangsbegrænsning til de danske universiteter siden 1977, så vidt jeg husker, så karakterræs er jo ikke af en nyere dato.
Men det, jeg vil spørge om, er, at ordføreren betoner værdien af at tage fejl.
Vi har netop haft en præsidentvalgkamp i USA, hvor falske nyheder spillede en stor rolle, og vi har en diskussion om russisk propaganda.
Respekten for sandhed og rationalitet, som jo også kommer ud af at tage sådan nogle prøver her, er det ikke vigtigt?
Skal vi ikke styrke respekten for sandhed og rationalitet?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-02-09:
Ja, det må ordføreren meget gerne.
Nu er jeg i fare for at stå heroppe på Folketingets talerstol og sige noget, som er meget politisk ukorrekt.
Det er jo sådan, at der intet er i vejen for, at kundskabsniveauet bliver højere, vi skal bare spørge os selv, på hvilken bekostning det så er, at kundskabsniveauet bliver højere.
Og hvad har vi ellers set, hvis vi kigger på billedet af folkeskolen og egentlig også ungdomsuddannelserne over de sidste 10 eller 20 år?
Der har vi i hvert fald set et stigende karakterræs.
Vi har set flere unge, der ikke trives, bl.a. – i hvert fald ifølge deres egne udsagn – fordi de konkurrerer med hinanden.
Vi ser også unge mennesker, som har enormt meget fokus på at svare rigtigt.
Jeg tror, at det, vi mister på den konto, bliver kreativiteten, bliver entreprenantskabet, bliver evnen til at gå ud og være modig og turde kaste sig ud i nye projekter og turde gøre noget, som man ikke kender svaret på.
Det er det, som jeg synes er unikt i Danmark, og det tror jeg at vi har mistet gennem de seneste årtier.
Dermed ikke sagt, at vi ikke skal have kundskaberne, men vi skal gøre os selv klart, hvad det er for en balance, vi gerne vil have.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-02-09:
Det kommer lidt an på, hvordan man skruer prøverne sammen.
I begyndelsen var der nogle problemer, også med længden.
Nogle elever gik, før de skulle, og derfor havde de simpelt hen ikke siddet længe nok.
Så nu bliver de i 45 minutter, og det er af hensyn til prøvernes validitet.
Om det er for lang tid for små børn?
Der tror jeg at ordføreren taler om 2. klasses elever.
Det har jeg ikke noget belæg for at hævde.
Jeg tror godt, at børn kan sidde i 45 minutter og svare på nogle spørgsmål, der er tilpasset deres niveau – det er jo det, der er det afgørende – og at prøven så tilpasser sig elevens besvarelser, så det hele tiden er spændende for eleven, og så eleven ikke føler, at han eller hun ikke kan svare på de her spørgsmål.
Det er jo det, der er det afgørende.
Det skal være en hjælp for eleven og for læreren; det skal ikke være for at dunke vedkommende elev oven i hovedet.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-02-09:
Ordføreren nævner, at de nationale test blot er et blandt mange redskaber i folkeskolen.
Det er helt rigtigt.
Det er også derfor, at det er der, vi starter.
Så kan man tage de andre bagefter.
For hvis det står til os i Alternativet, er der alt for mange målstyringsredskaber i folkeskolen.
Nu er det det her, der har været meget debat om, og det er også derfor, vi tager de nationale test op i dag.
Ordføreren nævner det med, at de er adaptive – det er nemlig rigtigt – altså at de tilretter sig elevens niveau, så eleven kan få sværere eller nemmere spørgsmål.
Et af de meget stærke kritikpunkter fra fagligt hold af det her er jo lige præcis, at for at man så kan måle korrekt, altså at der er en statistisk sikkerhed, som er god nok, så skal en test minimum vare 45 minutter, netop på grund af den her adaptive teknik.
Kritikken har her været, at for de små børn er 45 minutter simpelt hen for lang tid at sidde og koncentrere sig om en test.
Er ordføreren enig i den kritik?
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-02-09:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti kan heller ikke støtte beslutningsforslaget, og det er af flere grunde.
Desuden går vi ind for, at der skal være nationale test, og at der skal være det på alle folkeskoler, så der er en ensartethed.
Det var jo en af grundene til, at vi lavede den her reform, altså for at skabe en ensartethed, sådan at elever på samme niveau lærte nogenlunde det samme og fik de grundlæggende, basale kundskaber.
Så hvis vi ikke havde nationale test, var der nogle skoler og nogle kommuner, hvor der var masser af test, og andre, hvor der var få og næsten ingen.
Et yderligere argument for at sige nej til forslaget er jo, at de her nationale test er prøver, der tilpasser sig, altså er det, der med et fint ord hedder adaptive test.
Det vil sige, at eleven bliver stillet over for nøjagtig de udfordringer, som passer til elevens niveau, og det gør så, at læreren bagefter kan se, hvor eleven har svagheder, og hvor eleven har styrker.
Og der, hvor eleven er stærk, behøver læreren ikke at gøre noget ekstra, og der, hvor eleven er svag, kan læreren bagefter tale med eleven om det og også give vedkommende nogle ekstra opgaver.
Det kan man med den moderne teknologi, som giver mulighed for undervisningsdifferentiering.
Så det, de her nationale prøver, altså landsdækkende prøver, er, er et pædagogisk redskab, der hjælper læreren til at forbedre undervisningen og indlæringen hos den enkelte elev.
Og det er derfor, at vi er tilhængere af de her nationale test.
Jeg synes også, det er lidt af et hysteri, der er omkring de her prøver, for de er jo bare et redskab blandt virkelig mange pædagogiske redskaber for en lærer.
De nationale test er ikke det eneste, en lærer kan bruge for at hjælpe en elev, men det er et vigtigt redskab, og det er også et vigtigt redskab i samtalen med forældrene.
Enhver, der har været til en skole-hjem-samtale, er glad for de her test, fordi man kan tage papiret som et udgangspunkt for at tale faglighed.
Så jeg synes egentlig, at jeg har gjort rede for, hvorfor Dansk Folkeparti ikke ønsker at tilslutte sig beslutningsforslaget.
Annette Lind (S), 2017-02-09:
Det er selvfølgelig en dialog, der skal være med lærerne og pædagogerne ude på skolerne.
Det skal jo ikke gøres til noget forfærdeligt, at man skal testes en gang om året i de små klasser, så derfor skal der selvfølgelig være en ordentlig dialog.
Det er præcis, som vi diskuterede i forbindelse med det tidligere lovforslag, altså at det netop er ude på skolerne, man skal løse problemerne.
Vi vil gerne være med til at lave nogle tidssvarende test i forhold til elevernes undervisningsparathed og også nogle test, der afspejler virkeligheden.
Hvis de gør det, tror jeg ikke, at det er så stor en byrde for eleverne.
Det kan f.eks. være, at man skal dele ord, som ikke er almindeligt forståelige for nutidens unge mennesker.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-02-09:
Tak for det.
I forhold til det med at tage ansvar tror jeg, vi kan starte med at diskutere, hvad det vil sige at tage ansvar.
Jeg føler jo, at vi tager ganske fint ansvar ved netop ikke at være med, særligt hvad angår de dele af folkeskolereformen, som handler om de her målstyringsredskaber og nationale test.
Ordføreren var selv inde på nogle af de kritikpunkter, der har været i forhold til nationale test, nemlig at de fører til teaching for the test, og at de faktisk ikke måler det, de skal, og at de også måler upræcist.
Så siger ordføreren, at man gerne vil være med til en videreudvikling af de nationale test – kan ordføreren sætte nogle flere ord på, hvad det indebærer?
Annette Lind (S), 2017-02-09:
Tak for det, og tak til Alternativet for chancen for at få lov til at tale om nationale test.
Da vi i 2010 indførte de nationale test, var det for at bidrage til, at der ikke skulle være nogen elever, der skulle gå tabt i den danske folkeskole.
Det er jo ofte de svageste elever, der bliver tabt, og med de nationale test kunne vi få et overblik over elevernes faglighed ved at sætte ind på nogle forskellige områder.
Så kan man spørge om, hvor tit vi skal udføre de her nationale test.
I et helt skoleforløb igennem alle 10 år er det faktisk kun en hvert eneste år.
Der er ti nationale test i forskellige fag.
Da de nationale test blev introduceret i 2010, var det for at styrke den løbende evaluering af elevernes faglige udvikling og for at sikre, at der blev fulgt op på elevernes faglighed.
De nationale test skal fungere som værktøjer for skolelederne og kommunerne i arbejdet med at sikre kvaliteten i folkeskolen, og det skal også siges, at de selvfølgelig ikke kan stå alene.
Det er kun et værktøj.
Vi i Socialdemokratiet er heller ikke blinde for, at der er kritik af de nationale test.
Der bliver bl.a. sagt, at de ikke siger tilstrækkeligt om elevernes faglige niveau; at de ikke fungerer som pædagogisk redskab, der kan tilpasses undervisningen; og at de sidst, men ikke mindst, kan føre til undervisning rettet mod testene for testens egen skyld.
Det vil vi selvfølgelig ikke så gerne have i Socialdemokratiet, og derfor vil vi også meget gerne være med til at udvikle de nationale test.
Vi skal nemlig løbende kvalitetsudvikle de nationale test og forbedre dem, så de kan blive det bedst mulige redskab.
Så må jeg sige, det er lidt ærgerligt, at Alternativet står uden for forligskredsen.
Det er mange gange meget lettere at være inde og tage et ansvar i stedet for at stå udenfor og kun have råberetten, fordi det netop er i forligskredsen, at man kan få lov til at ændre de her ting.
Det var en invitation til at tage et ansvar og komme i forligskredsen, hvis det kunne have interesse.
Vi har jo andre eksempler på, at det kan være en fordel.
Men vi skal holde fokus på, hvad de nationale test egentlig er, så ingen elever bliver tabt i den danske folkeskole, og med disse ord kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-02-09:
Okay, tak for det.
Så til et andet spørgsmål.
Et andet kritikpunkt vedrørende de nationale test, som ikke så meget handler om indholdet af dem eller validiteten, er, at en del børn, særlig de små børn, mistrives i forbindelse med udførelsen af de nationale test.
Jeg mener også, at ordføreren var til den høring, vi havde i efteråret, hvor nogle af de eksperter, der var til stede, fortalte os, hvordan særlig de små børn bliver rigtig kede af det – de græder, nogle vil ikke i skole, der er eksempler på små børn, som tisser i bukserne, fordi de simpelt hen er bange for det her redskab.
Hvad mener ordføreren om den kritik?
Henrik Dahl (LA), 2017-02-09:
Vi har tilsluttet os den folkeskolereform, der er, med de nationale test, der er, og det indebærer selvfølgelig også fra vores side en accept af, at der skal være en form for evalueringskultur.
Som jeg også sagde i min ordførertale, ser jeg sådan set ikke, at der er noget særligt problem i det.
Hvis jeg lige kan tilføje noget, så har jeg personligt den opfattelse, at det, som Herning Fonsmark beskrev som kampen mod kundskaber i folkeskolen, har været meget succesfuld og også for succesfuld, og derfor gør det ikke noget, at man indfører kundskaber i folkeskolen.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-02-09:
Men det er jo lige præcis her, jeg synes at det er så vigtigt at vi lytter til den fagkritik, der er.
For hvem er bedst til at vurdere, om et barn i 2. klasse har godt af og trives med at sidde i 45 minutter eller mere og udfylde en test?
Er det os folketingspolitikere, der er de rette til at vurdere det
Eller skal vi lytte til de fagfolk og de lærere og de forskere, som siger, at det her simpelt hen ikke er noget, der passer til et barn på 2. klasses niveau?
Så er det ansvarligt, at vi som folketingspolitikere skal gå ind og bestemme det i forhold til de danske skolebørn?
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-02-09:
Nu er der jo mange forskellige forskere, der siger mange forskellige ting.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
For så er det jo bare at tilslutte sig aftalen.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-02-09:
Nu mener jeg, at ordførerens far var præst, så ordføreren ved givetvis bedre end mig, hvad der er skabt af Vorherre, og hvad der ikke er.
Men i forhold til diskussionen om, hvorvidt testene skal være frivillige eller ikke frivillige, så er det vel Liberal Alliances formelle politik, at folkeskolereformen skal være frivillig for den enkelte skole.
Sidste gang, jeg læste op på det, var det i hvert fald det, der stod.
Indebærer det så ikke også, at de nationale test, som er en del af folkeskolereformen, skal være frivillige for den enkelte skole?