runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-17:
Det, at en anklage for voldtægt ikke fører til dom, er ikke ensbetydende med, at det er en falsk anklage.
Det er jeg fuldstændig enig med ministeren i, men det er ikke det, vi taler om her.
Det, vi taler om, er dokumenterbart falske anklager, altså tilfælde, hvor en domstol stadfæster, at her er der dokumenterbart tale om en falsk anklage.
Og i sådanne tilfælde er retspraksis altså, at man får højst 1 måneds betinget fængsel – i et enkelt tilfælde var det 10 dages betinget fængsel.
Synes ministeren ikke, at der er en ubalance på det her område i forhold til straffen for falsk anklage?
Det er jeg fuldstændig enig med ministeren i.
Og jeg er også enig med ministeren i, at DR i vidt omfang bærer en stor troværdighed.
Netop derfor, også fordi Dansk Folkeparti er medunderskriver af medieforliget, er vi også så optaget af, at ministeren selvfølgelig videreformidler til DR – når de på så grov vis svigter deres grundlæggende ansvar, som de har gjort i det her tilfælde med, hvad jeg vil sige er decideret løgnagtig journalistik – at det er deres ansvar at leve op til og levere alsidig, objektiv og sandfærdig journalistik.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-01-17:
Sagen er, at ligesom politikere har journalister deres troværdighed som noget af det allervigtigste, og her har man sat en del af sin troværdighed over styr.
Omvendt må det ikke få os som politikere til at ønske eller jage en detailstyring af DR's journalistik.
Det er netop derfor, vi har armslængdeprincippet over for DR som institution, men har peget på en bestyrelse, hvis opgave det er at sikre, at DR lever op til den højeste grad af presseetik.
Sad jeg i DR's bestyrelse, og Dansk Folkeparti har jo et medlem i DR's bestyrelse, som stadig væk har over 1 år tilbage af vedkommendes periode, ville jeg tage sagen op, indkalde DR's ledelse og bede om at få en redegørelse.
Det mener jeg er den rigtige måde, tingene skal foregå på, for der er ingen uenighed mellem spørgeren og mig om, at vores DR skal leve op til de presseetiske regler.
Det er i øvrigt også det, vi er i gang med at gøre her.
Hverken spørgeren eller jeg har mulighed for at følge med i al journalistik, der bliver lavet herhjemme, heller ikke det, der er betalt af skatteborgerne på DR, på TV 2, via public service-puljer og andet.
Jeg blev først opmærksom på det problematiske i lydsporet, da jeg modtog spørgsmålet fra hr. Mikkel Bjørn.
Og bør vi udmåle de konsekvenser?
Ellers bryder armslængdeprincippet sammen, og så har vi mange sager, vi i fællesskab skal udrede i løbet af et år.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-17:
Tak for det svar.
Jeg er jo fuldstændig enig med ministeren i, at det overhovedet ikke ændrer sagen, at det er et eksternt produktionsselskab, der har haft med det her at gøre.
Altså, DR hyrer eksterne produktionsselskaber ind til at lave de her produktioner.
Hvis det skulle være en eller anden form for falsk armslængde, som gør, at DR ikke står til ansvar for de produktioner, der så kommer ud, synes jeg i det hele taget, at det er en dybt problematisk praksis, at man bruger eksterne produktionsselskaber.
Så det er jeg enig med ministeren i.
Det er DR, der har til ansvar at sørge for, at de produktioner, som de sender i æteren i DR's navn, rent faktisk lever op til de kvalitetskrav og de, hvad skal man sige, sandhedskrav i virkeligheden, der gør sig gældende for et statsfinansieret medie som DR.
Så ophører enigheden måske også en lille smule, for jeg mener også, at ministeren og vi som Folketing har et ansvar for at sørge for, at det medie, som vi finansierer med adskillige hundrede millioner kroner hvert eneste år, ikke bidrager til decideret løgnagtig journalistik, altså falske fortællinger om den virkelighed, som er på den anden side af de her mure.
Og når vi bruger offentlige midler, altså danske skattekroner, som vi har opkrævet af danskerne, og altså bruger deres penge på statsradiofonien, er det under den forudsætning, at det, der kommer ud på den anden side, er uafhængig, sandfærdig og ordentlig journalistik.
Det synes jeg selvfølgelig at kulturministeren også skal tage ansvar for.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-01-17:
Tak til hr. Mikkel Bjørn for spørgsmålet.
Jeg er enig med hr. Mikkel Bjørn i, at det er en alvorlig overskridelse af de presseetiske regler.
Jeg forstår på DR, at man har modtaget materiale fra produktionsselskabet, og at det ikke er DR selv, der har pålagt de her lydspor, som ikke er i overensstemmelse med, hvad der er sket i virkeligheden.
Men det ændrer jo ikke sagen.
Det ændrer ikke sagen, at man som seer af dokumentaren bliver efterladt med et mere dramatisk indtryk af, hvad der er foregået.
Der må ikke være uoverensstemmelse.
Som spørgeren måske ved, har regeringen igangsat et arbejde med et Medieansvarsudvalg.
Politiforbundet har ligeledes klaget til DR, og det forstår jeg godt at man har, for det her er en urimelig kritik af politiet – i et skærpet omfang.
Jeg ved også, at man kan klage til Pressenævnet, hvilket er en klar mulighed, som jeg i øvrigt også vil opfordre Politiforbundet til at gøre brug af.
Jeg tror faktisk allerede, de har gjort det.
Så jeg er ked af det på vegne af DR.
Men DR er også en armslængdeorganisation på den måde, at vi, hr. Mikkel Bjørn, andre ordførere og jeg selv har været med til at lave et medieforlig.
Der sidder en uafhængig bestyrelse for DR, som Folketingets partier delvis har været med til at udpege, og det er bestyrelsens ansvar at sikre, at de presseetiske regler overholdes, og at tage fat DR's ledelse, hvis man mener, at de kontinuerligt ikke bliver det.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-17:
Tak for det.
Vi har valgt at spørge kulturministeren i dag, om ministeren ikke mener, at det er en overtrædelse af DR's forpligtelse til at præsentere objektiv og uforfalsket journalistik, at DR som offentligt finansieret statsradiofoni i dokumentaren »Forfulgt af politiet?« har valgt at anvende kunstige sparkelyde i en overvågningsvideo, hvilket rejser alvorlige spørgsmål om manipulation og mistænkeliggørelse af politiet, og hvad bør konsekvenserne være for en sådan redaktionel beslutning?
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-17:
Igen vil jeg sige, at vi jo allerede har skærpet straffene, for så vidt angår falsk anklage i voldtægtssager.
Det gjorde vi i 2016.
Jeg har intet imod, at vi fortsætter den her debat, men jeg tror bare, igen, at det er meget, meget vigtigt, at vi holder os for øje, at det jo altid vil bero på sagens omstændigheder.
Og der er også høje strafferammer, for så vidt angår både falsk anmeldelse for voldtægt, men jo også for falske anklager om alle mulige andre forbrydelser.
Kim Edberg Andersen (UFG), 2024-01-18:
Nu var ordføreren for Danmarksdemokraterne jo lidt mere nuanceret, og ministeren svarede også, at der var nuancer i det.
Lad os prøve at nuancere debatten.
Jeg vil bede ministeren bekræfte mig i, at ministeren er blevet betrygget i, at der i hvert fald er nogle partier og løsgængere herinde, som kender forskel på bomtrawl med kædemåtter og bomtrawl, som man bruger til hesterejer, og at vi bliver nødt til at være nuancerede, og at ministeren – selv om det her selvfølgelig skal arbejdes igennem i EU, sådan at vi kan få ændret i reglerne der – i hvert fald er meget opmærksom på, at vi i dansk fiskeri har nogle, som rent faktisk bruger bomtrawl, og som, hvis man bare fulgte Enhedslistens forslag en til en, jo så også ville miste deres levebrød.
Og det er ikke det, vi er ude på.
Hvis det her handler om at skåne miljøet, vil jeg sige, at jeg er i tvivl om, hvorvidt hesterejerne og sandbunden tager skade af de redskaber, de bruger.
Jacob Jensen (V), 2024-01-18:
Jeg vil bare gentage og også bekræfte, at det er den position, jeg har, altså at vi skal gå efter de tunge bomtrawl med kædemåtter og ikke de lette, som bliver brugt til fiskeri af hesterejer på sandbund.
Det er bare for være helt specifik.
For det her handler for mig om, at vi selvfølgelig skal udvikle vores fiskeri, og vi skal også give nogle muligheder for redskabsvalg; det er også det, fiskeriet er i gang med, og vi understøtter det også økonomisk på forskellig vis.
Men når vi kan se – og det er jo så det, det her faglige grundlag gerne skulle vise – at der er et særligt redskab, som en enkelt dansk fisker bruger, mens resten af dem, der bruger det, primært kommer fra Belgien og Holland, så er det dét, vi går efter, og ikke alt det andet, som der bliver nævnt her.
Der kan ikke, som jeg også sagde i min indledning, laves danske regler, som gælder for andre landes fiskefartøjer, heller ikke selv om de fisker i danske farvande.
Det kan vi ikke.
Men det ændrer ikke på, at når vi har set, og de kommer så her om en god måneds tid, konklusionerne i den rapport, som der bliver refereret til, så har jeg forventeligt et fagligt grundlag at kunne tage med til EU og sige: Prøv at se.
Kan vi acceptere det her?
Ligger det inden for det, som EU også kan acceptere i forhold til beskyttelse af vores havbund?
Det vil jeg gerne se, før jeg tror det, altså hvis ikke de kommer til den samme konklusion, som jeg gør.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-18:
Tak for nogle pæne ord i talen.
Jeg vil lige gøre opmærksom på, at hvis man læser Enhedslistens beslutningsforslag, vil man se, at det vedrører at forbyde bomtrawl i Nordsøen, Skagerrak og alle danske Natura 2000-områder.
Det vil sige, at fiskeri efter hesterejer med et lidt lettere bomtrawl, sådan som det foregår med et dansk fartøj langs med Vestkysten, ikke er omfattet af dette forslag, medmindre det er fiskeri i Natura 2000-områder.
Så synes jeg, at det her forslag bygger videre på nogle ting, der findes i forvejen.
I Kattegat og i Østersøen er det forbudt at fiske med bomtrawl.
Der har man åbenbart taget et valg om, at man ikke skal smadre havbunden.
Kan vi så ikke gå videre?
Jeg har noteret mig, at en række socialdemokrater over tid, også Simon Kollerup, da han var fiskeriordfører, sådan set er begyndt at gå ind for at forbyde bomtrawl.
Det kan Socialdemokratiet så ikke gøre i dag.
Hvorfor følger man ikke bare den tidligere fiskeriordfører for Socialdemokratiet?
Bjarne Laustsen (S), 2024-01-18:
Der behøver ordføreren ikke gå videre end til undertegnede.
Spørgsmålet er, om man skal gøre det på den måde, som Enhedslisten foreslår, og lave en dansk særregel, eller om vi skal gøre det igennem EU.
For som jeg sagde fra starten af, har vi en fælles fiskeripolitik, og så accepterer vi også de fælles ting, der ligger i den.
Man har prøvet på mange forskellige måder at få ændret på det med fiskeri
med bomtrawl
Man har prøvet at få dem helt væk, få dem byttet ud med kvoter osv.
Jeg har også noteret mig, at det ikke drejer sig om hesterejer og fiskeriet på de kanter.
Det er rigtig, rigtig fint.
Det er vi er med på.
Diskussionen var der under ministerens redegørelse, så derfor tilkendegiver jeg bare på vegne af Socialdemokratiet, at det er der, vi står.
Vi vil gerne have udfaset fiskeri med bomtrawl.
Det har været en årelang kamp, og jeg håber, at det her Jammerbugtprojekt kan være med til at sørge for, at ministeren kan få nogle væsentligere argumenter at tage med til EU, og at vi kan overtale de andre lande til at undlade fiskeri med bomtrawl.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-18:
Den der fælles fiskeripolitik, som ordføreren er med til at italesætte som værende nærmest noget godt, er jo sådan set den fiskeripolitik, som har gjort, at fiskeri med bomtrawl har smadret havbunden i det nordjyske område siden 1997.
Hvor lang tid skal der gå, inden vi griber ind?
Det er der, vi er lidt utålmodige i Enhedslisten og siger: Det kan ikke være rimeligt.
Når EU har nogle krav til, at vi skal passe på havbunden, og har nogle strategier for det, hvorfor er det så sådan, at det bare er den der økonomiske udnyttelse af fiskeriet, som skal have fokus hele tiden?
Bjarne Laustsen (S), 2024-01-18:
Danmark har historisk haft langt mere fiskeri rundtomkring, end vores sømilegrænser tilsiger.
Derfor er vi trådt ind i EF og senere EU.
Der har vi aftalt nogle fælles spilleregler.
Vi kom til at straffe danske fiskere rigtig hårdt, ved at briterne trak sig ud.
Vi fik mindre områder.
Hvis man udelukkende følger Enhedslistens forslag, skulle vi derfor melde os helt ud og kun fiske inden for vores egne sømilegrænser.
Det ville være til ugunst for dansk fiskeri.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-18:
Jeg vil egentlig bare høre, om hr. Bjarne Laustsen ikke vil bekræfte mig i, at når man fra visse sider kommer med de her forslag og postulater og på den måde fremturer mod fiskeriet, så kan det godt være, at man har en intention om, at det er nogle andre fiskere fra andre lande, man er efter.
Men det ender rent faktisk med at sætte de danske fiskere i et skidt lys, selv om det ikke er dem, der er problemet.
Er hr. Bjarne Laustsen ikke enig i det?
Bjarne Laustsen (S), 2024-01-18:
Jeg skal ikke lige kunne sige, hvordan danske fiskere står i det.
Danske fiskere har ligesom os fra politisk hold været med til at sige, at den måde, som især hollænderne har praktiseret deres fiskeri på, er ganske uhensigtsmæssig.
Der har man prøvet på forskellig vis at få sat fokus på de her kædemåtter og den måde, det foregår på, også kontrollen af det og omstændighederne omkring det.
Det er for ligesom at sige, at hvis man skal have lejlighed til at fiske her og vi har en fælles fiskeripolitik, så skal man også opføre sig ordentligt.
Det er både danske fiskere og vi fra politisk hold fuldstændig enige om.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-18:
Jamen det er med til at gøre, at der er nogle, der ser ned på danske fiskere, selv om de egentlig ikke har noget at skamme sig over.
Så er jeg nødt til lige at rette lidt i noget af det, der er blevet sagt.
Der kommer belgiere herop, og det er dem, der bruger kædemåtterne; hollænderne bruger faktisk et helt tredje redskab.
Og når der så bliver sagt, at det her ikke rammer de danske hesterejefiskere, vil jeg sige: Det gør det.
Hesterejefiskerne er nede ved Esbjerg, Hvide Sande og Rømø, og de er bl.a. inde at berøre Natura 2000-områder nogle steder.
Indfører vi det her, har vi lukket hesterejefiskerierhvervet i Danmark.
Søren Søndergaard (EL), 2024-01-18:
Jeg tror godt, at vi kan love ministeren, at vi først sætter det her til anden behandling, efter at rapporten foreligger i marts måned, for så er der ikke nogen undskyldninger længere.
Henrik Dam Kristensen udtalte i 2006: Det er en katastrofe.
Og han sagde også, at det er en konsekvens af den fælles fiskeripolitik.
Det ville aldrig blive tilladt i dag.
Derfor er det enkle spørgsmål: Hvorfor laver vi ikke selv – samtidig med at vi arbejder i EU, som vi gjorde med f.eks. bisfenol A – et midlertidigt forbud mod de hollandske trawlere og ser, hvad der så sker?
Jacob Jensen (V), 2024-01-18:
Jeg skal jo ikke kunne redegøre for hr. Henrik Dam Kristensens meldinger.
Men de ligger sådan set fint i tråd med det, jeg siger nu, nemlig at jeg synes, vi skal gå efter, at der ikke skal være de tunge bomtrawl i EU's fiskeriflåde, herunder også, at de ikke kan operere i dansk farvand.
Det gør jeg, og jeg har også noteret mig de udtalelser, som forskerne er kommet med.
Men for nu at have en lille smule formaliteter omkring det, vil jeg meget gerne se den rapport og ikke agere på en udtalelse.
Jeg vil gerne se rapportens konklusioner, som jeg forventer er i overensstemmelse med de udtalelser, der er kommet, og det er også derfor, jeg tillader mig, allerede inden rapporten er kommet, at udtrykke min holdning.
Jeg kunne godt have sagt, at jeg ikke har nogen holdning til det, før rapporten ligger, men jeg har en holdning til det.
Jeg vil også, trods alt,
gerne have det videnskabelige grundlag, som rapporten skal bringe, i hånden og tage til EU og sige: Prøv at se her; det er sådan her, det ser ud; det skal vi have gjort noget ved.
Det er den vej, vi skal gøre det, for at komme det her til livs.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-18:
B 70 er et beslutningsforslag fra Enhedslisten om, at Folketinget pålægger regeringen at arbejde for at indføre et forbud mod fiskeri med bomtrawl i EU.
Indtil forbuddet gennemføres i EU, pålægger Folketinget regeringen at fremsætte lovgivning, der forbyder fiskeri med bomtrawl i dansk farvand i Nordsøen, Skagerrak og alle danske Natura 2000-områder.
Der er altså tale om, at det er bomtrawl og ikke bundtrawl.
Det er nogle særlige fiskeredskaber, som er meget tunge redskaber, og som smadrer bunden i havet.
Det er jo noget, som vi har forbud mod i nogle farvande, og nu ønsker vi så at udvide det.
Kan man så det, i forhold til hvad man må i EU?
Der mener vi sådan set, at det er muligt for et medlemsland at vedtage et nationalt forbud ved at gøre brug af hasteforanstaltninger, såkaldte emergency measures, hvis der er bevis for, at bevarelsen af havets biologiske ressourcer er alvorligt truet som følge af fiskeriaktiviteter i nogle farvande, og der er brug for hurtig handling for at mindske truslen.
Er den trussel så så stor?
Ja, det har der jo været tvivl om, altså om det kunne bevises.
Det er så det grundlag, der nu foreligger fra Aalborg Universitet, og med den rapport i hånden må man sige, at det her fiskeri med bomtrawl er med til at smadre danske havområder.
Det er altså ikke noget, som skal være der fremadrettet, og det er derfor, vi mener, at vi i Folketinget skal vedtage det her forbud.
Det kan godt være, vi får en lille debat om, hvad vi må i forhold til EU, lige om lidt; den tager vi så.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-18:
Tak for tilkendegivelsen af, at ministeren er imod bomtrawl, og at ministeren, når den endelige rapport foreligger i marts, vil bruge den i EU-regi.
Det er jo korrekt, at det mest er hollandske og belgiske fartøjer, der over tid har fisket på den her uhensigtsmæssige måde, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ind til andre EU-krav, vi har.
Vi har jo en havstrategi, hvor vi skal komme frem til, at vi har flere havområder, hvor bunden er beskyttet.
Og jeg mener sådan set ikke, at man, hvis man skal leve op til det direktiv, kan fortsætte med al den bundtrawling og bomtrawling i Danmark.
Så derfor synes jeg egentlig, at vi i forlængelse af det her beslutningsforslag skal have afklaret, hvad det er for nogle tærskelværdier for havbunden, der skal overholdes.
Der skal sættes nogle mål i 2024, og kunne det ikke være, at vi i Danmark så vedtog, at vi som en del af den målsætning tog det værste fiskeri og fik det udfaset?
Jacob Jensen (V), 2024-01-18:
Forslaget her – hvor jeg som sagt er enig i intentionen; vi skal bare nå derhen, så vi rent faktisk får det gennemført – handler om de tunge bomtrawl, som jeg også gjorde lidt ud af at nuancere.
For jeg tror, det er vigtigt også her at tale om netop nuancerne.
Jeg synes, det er fint, at hr. Søren Egge Rasmussen også peger på, om man kan kigge på, hvordan vi ellers ser på vores forskellige fiskeriredskaber.
Men det er vigtigt for mig at sige, at vi har en havplan i Danmark, hvor vi netop også – i øvrigt i et enigt Folketing – har lagt sporene ud til, at der kan være områder, som er helt beskyttet, og hvor man slet ikke kan agere med fiskeri.
Og så kan der være andre steder, hvor man kan gøre noget, og andre steder igen, hvor man kan gøre noget andet.
Specifikt i forhold til de store, tunge bomtrawl vil jeg gerne arbejde for, at det kan blive udfaset, men jeg bliver nødt til at have et videnskabeligt fagligt grundlag at kunne gøre det på, hvis jeg skal kunne tage ned og argumentere for det i EU-regi.
Vi har som sagt kun én dansk bomtrawler i Danmark, så hvis vi skal komme det her til livs, skal det være på EU-plan, og det er det, jeg agter at gøre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-18:
Det, som jeg er blevet oplyst, er, at der sådan set er nogle EU-krav om, at vi skal beskytte havbunden, men som ikke bliver overholdt endnu, og at vi i 2024 skal fastsætte nogle tærskelværdier for, i hvilket omfang vi skal beskytte vores havbund.
Jeg synes, det ville være rart i udvalgsbehandlingen at få afklaret, hvad det giver os af muligheder, når vi skal leve op til det direktiv.
Det er lidt spøjst, at der er så mange ting, vi får at vide at vi ikke må for EU, og så er der så nogle overordnede ting om et vandrammedirektiv og deslige, og det kan man så bare, hvad kan man sige, få udsættelse på.
Så jeg vil gerne have begge sider af den her sag belyst ordentligt.
Jacob Jensen (V), 2024-01-18:
Det synes jeg da er oplagt at udvalgsbehandlingen af det her forslag kan bruges til, ligesom vi i øvrigt også kommer til at tage en diskussion om det i forhold til opfølgningen på Fiskerikommissionens anbefalinger, som jo kom lige umiddelbart før jul.
Dem er vi også i fuld gang med at kigge på, og der kommer også en politisk proces omkring dem.
Der er jo også forskellige spørgsmål omkring redskabsvalg, områder, hvor man kan og ikke kan fiske, hele diskussionen om Bælthavet osv., som jo også har været oppe i debatten tidligere.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-18:
Jeg vil være ærlig og sige, at jeg faktisk bliver en lille smule bekymret her.
Jeg er enig med både ministeren og for den sags skyld egentlig også med hr. Søren Egge Rasmussen i, at hvis vi snakker om de tunge redskaber – altså kædemåtterne, som belgierne f.eks. bruger, og som bliver sat fast på en bom – så synes jeg også, det er problematisk.
Men når vi bliver ved med bare at sige bomtrawl og bomtrawl og ikke går ned i nuancerne, så ender det med, at vi får lavet et forbud, der reelt helt tager livet af det erhverv, vi har langs Vestkysten.
Vores hesterejefiskere bruger noget helt andet, men det er også bomtrawl.
Vi er nødt til at stoppe med at gå så overordnet til værks her og så gå mere ned i nuancerne, i forhold til hvad det er for nogle redskaber, vi vil af med.
Så jeg vil egentlig bare spørge: Hvordan har ministeren tænkt sig, at vi, når vi også går til EU på det punkt, hvor vi faktisk er enige, sikrer os, at det ikke ender med, at vi får lavet et bomtrawlforbud og rammer nogle, vi faktisk gerne vil slippe for at ramme, sådan at vi sikrer os, at det kun er de tunge redskaber, der bliver ramt her?
Jacob Jensen (V), 2024-01-18:
Jeg er, og det gjorde jeg også lidt ud af i min tale før, fuldstændig enig med hr. Kristian Bøgsted i, at der netop skal være nuancer, når vi taler om de her ting.
Det gælder, i forhold til hvad for en type fiskeredskab, der er tale om, og det sagde jeg også meget udtrykkeligt.
Det er dem, som vi har en af i Danmark, men hvor det er Holland og Belgien, som har resten af de trawlere, der opererer i dansk farvand.
Så er det rigtigt, at vi så har et hesterejefiskeri i den sydlige del af Nordsøen, som jeg ikke mener har den samme udfordring, også fordi de i øvrigt primært fisker på sandbund, hvilket har en helt anden miljøpåvirkning, om nogen.
Vi skal jo kigge på, hvor miljøpåvirkningen er.
Så er det, som hr. Søren Egge Rasmussen siger, at vi kan diskutere, hvad det er for nogle tærskelværdier, vi skal arbejde efter.
Og der er det altså min opfattelse – men foreløbig er det så bare en holdning, for jeg afventer som sagt det videnskabelige bevis for det gennem Jammerbugtprojektet – at vi selvfølgelig skal kigge på de tunge bomtrawl og få dem udfaset i EU-regi.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-18:
Det er jeg sådan set meget enig i.
Det er slet ikke det.
Min bekymring går mere på, hvordan vi sikrer os, at vi ikke – når vi så forhandler med EU om at fjerne det her, og hvis vi bare bliver ved med at kalde det bundtrawl som sådan – rammer hesterejefiskerne, der bruger de lettere redskaber, og hvordan vi sikrer os, at det kun er f.eks. kædemåtterne, vi går efter, altså når vi bare konsekvent kalder det bundtrawl.
Hvordan sikrer vi os det?
Jacob Jensen (V), 2024-01-18:
Der tænker jeg, at der må være en teknisk beskrivelse af, hvad det er, vi så taler om.
For jeg er jo som sagt enig i, at det, vi taler om her, og det, som jeg går efter at få udfaset, er de tunge bundtrawl, altså dem, som der bliver talt om i forhold til Nordsøen- og Skagerrakområdet, og som det primært er de hollandske og de belgiske fiskere, der bruger.
Det er jeg helt enig i.