runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2021-12-01:
Nej, men det er ingen af os interesseret i.
Og det er ikke nødvendigvis sværere, end at man skal henvende sig til Sikkerhedsstyrelsen igen, og så skal man indberette dokumentation for, at det, man så har lavet, er sikkert, selv om det ikke er udført efter de standardregler, som gælder på det her område.
Det er der også blevet oplyst om hvordan man kan gøre i det afslag, som man har fået på NAU-projektet i forhold til den første deadline.
Og jeg vil bare opfordre til, at man bruger muligheden for at få godkendt det, man så har lavet.
Jeg går ud fra, at det her er et spørgsmål om, at man har misset en deadline i første omgang.
Jeg tror, at jeg skal afholde mig fra at vurdere, hvilke kabler og tykkelse osv. der er ført, og om de er sikre nok.
Det er der ikke nogen der er tjent med, fordi det har jeg ikke forstand på, og det er heller ikke min opgave.
Det skal Sikkerhedsstyrelsen gøre, men jeg vil da opfordre til og også nærmest forvente, at man på byggeriet her indsender fornyet dokumentation, nu til Sikkerhedsstyrelsen, og får fortalt, at det, man har lavet, selvfølgelig lever op til de sikkerhedsforskrifter, der er, og hvis det så er sådan, ja, så er der altså her en mulighed for, at man kan komme i mål, uden at det bliver en fordyrende omkostning.
Så det regner jeg med at man gør.
Tak for spørgsmålet.
Og jeg har fuld forståelse for, at det er frustrerende, hvis man har et projekt, der allerede er forsinket, hvor man så skal ende med at have flere udgifter, på baggrund af at man har misset en deadline i forhold til ansøgning.
Og det er jo sådan, at vores myndigheder – og det gælder altså også her for Sikkerhedsstyrelsen – skal administrere efter de regler, som nu engang er gældende, og alle relevante parter er blevet oplyst om, hvilke frister der skal overholdes.
Det er derfor, at der ligesom til en række andre ansøgere er blevet givet et afslag på den her dispensation til Nyt Aalborg Universitetshospital.
Fristen for ansøgning blev fastsat, da installationsreglerne blev ændret – det var altså helt tilbage i 2016.
Reglerne blev fastsat, som jeg siger, af hensyn til sikkerheden for både mennesker og bygninger, og derfor er det også rigtig vigtigt, at man kan dokumentere, at sikkerheden er i orden.
Og myndighederne er nødt til at tjekke den slags.
Selv om man har fået et afslag, er den gode nyhed, at der er mulighed for at komme i mål med projektet alligevel.
Det kræver bare, at man fra ansøgerens side indberetter dokumentation for, at det, som man så har lavet, er sikkert, selv om det ikke er udført efter standardreglerne, og det kan jeg også forstå at man har oplyst om i det afslag, der er givet.
Så der er altså mulighed for at komme i mål alligevel.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-12-01:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at en 6 dage forsinket ansøgning til Sikkerhedsstyrelsen om dispensation for samtlige elinstallationer kan betyde, at helt nye elinstallationer i det endnu ikke færdigbyggede supersygehus NAU – som i forvejen er forsinket og har overskredet budgettet med flere hundrede millioner kroner – muligvis skal laves helt om og dermed skabe fordyrelser og forsinkelser på nordjydernes og skatteborgernes bekostning?
Rasmus Prehn (S), 2021-12-01:
Men vi får den præcise formulering, så der ikke er nogen tvivl omkring det her, heller ikke fra fru Anni Matthiesen.
Anni Matthiesen (V), 2021-12-01:
Det sidste, jeg nemlig har fået oplyst, er faktisk, at det er ministeren – og det må vi jo så få tjekket op på – der, når det her er blevet behandlet, kan sige, at nu fjerner vi restriktionerne.
Jeg skal nok sende nogle skriftlige spørgsmål over for at få det på tryk.
For det var jo egentlig også det, jeg ville bruge det her spørgsmål til, nemlig at spørge, om ministeren, lige så snart den sidste ansøgning er behandlet, vil ophæve restriktionerne.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-12-01:
Det lyder jo alt sammen godt – håber jeg.
Vi er begge to enige om, at hverken ministeren eller jeg skal begynde at vurdere noget ud fra Ohms lov og kablers tykkelse og størrelse, men mere selve proceduren og bøvlet og bureaukratiet i, hvad der nu skal ske, er jeg noget interesseret, fordi det hele handler jo om en menneskelig fejl, der i sidste ende kan risikere at koste nordjyderne tid og kræfter og penge.
Rasmus Prehn (S), 2021-12-01:
Jeg mener som sagt, der er tale om en rimelig hurtig konsultation.
Jeg tjekker lige endeligt op på, hvordan det er.
Vi har kun det ønske, at det går så hurtigt som muligt, og jeg medgiver spørgeren, at det er en kedelig og en træls situation, de her stakkels mennesker står i.
Så vi ønsker så hurtig en sagsbehandling som overhovedet muligt.
Simon Kollerup (S), 2021-12-01:
Min dør er altid åben for at snakke både med spørgeren og med, hvem der måtte have spørgsmål, der kan opstå.
Der er en ny mulighed.
For jeg er sikker på, at man i det nordjyske lægger kabler ordentligt og følger de regler, der selvfølgelig skal følges, og derfor tror jeg, man kommer godt i mål.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-12-01:
Jeg hører, at skulle det ikke være en relativt let øvelse, NAU skal i gang med, men derimod noget, der koster nordjyderne skattekroner og forsinker supersygehuset yderligere, så er ministerens dør åben for at se på, hvad vi så kan gøre ved problemet.
Er det korrekt?
Simon Kollerup (S), 2021-12-01:
Det må vi jo se til den tid.
Men altså, det her var jo noget, man skulle have gjort i første omgang, og det kom man så for sent til.
Nu er der så en anden mulighed for at komme i mål uden at skulle gøre det hele om, og derfor er det ikke min forventning, at det her i væsentlige træk vil være anderledes end det, man ellers skulle have gjort.
Skulle det imod forventning vise sig at være tilfældet, er jeg sikker på, at vi hører om det igen.
Lige nu er jeg glad for at kunne sige, at NAU har en anden mulighed for at komme i hus med deres ansøgning, og den synes jeg da de skal forfølge.
Og det er der ingen af os der er interesseret i.
Menneskelige fejl kan ske.
Den her deadline, man skulle have levet op til i sommer, har været kendt rimelig længe, vil jeg så sige, så man har vidst i lang tid, at man skulle nå den deadline.
Det lykkedes så ikke.
Så er der en anden mulighed, og den er beskrevet i det afslag, som man har fået i første omgang.
Men den endelige vurdering laver Sikkerhedsstyrelsen, og den skal hverken spørgeren eller jeg lave.
Hvis man ved, hvad der er trukket af kabler, og det ved man jo godt, for man har bestilt og fået gode håndværkere til at trække dem og lægge dem, så skulle det være en relativt let øvelse at godtgøre, hvad det er for nogle kabler, der er trukket, og hvordan de lever op til de sikkerhedskrav, der selvfølgelig skal være gældende.
Under alle omstændigheder kan man sige, at det jo er en væsentlig nemmere omgang end at skulle til at gøre hele projektet om igen med at trække kabler ud og lægge dem ind i igen.
Så selvfølgelig er der et arbejde med at dokumentere det her – og vi er alle sammen, også nordjyderne, tjent med, at sikkerheden er i orden – men det er ikke min oplevelse, at det vil være en meget bebyrdende affære.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-12-01:
Tak for det svar.
Det, jeg dog er mest interesseret i, er den nye mulighed, der jo lige er opstået og først nu er blevet kendt af mig og måske alle andre, der følger med, for det er ikke noget, der har været i mediernes søgelys før i dag.
Jeg kan ikke helt vurdere ud fra ministerens svar, om det er noget, der er enkelt og nemt at gøre.
For det er klart, at selvfølgelig skal alle installationerne være helt sikre og rigtig gode, og hvad sådan noget el skal være – det skal jeg ikke kloge mig på – men er den procedure, NAU nu skal til at igennem, nem at gå til, eller hvad tænker ministeren?
Og er det noget, ministeren vil holde øje med?
Simon Kollerup (S), 2021-12-01:
Også tak for det spørgsmål.
Der er jo ikke så meget mere at tilføje end det, vi har været omkring.
Jeg synes, at det er min opgave i dag at gøre nordjyderne opmærksomme på det, som også projektet, der er kommet for sent med sin ansøgning, er blevet gjort opmærksom på, nemlig at der er en mulighed for at sende information om de sikre kabelføringer, og hvad man ellers har lavet i den her sammenhæng, ind til Sikkerhedsstyrelsen igen og på den måde få projektet sikkert i hus uden fordyrende omkostninger.
Så det er det, jeg vil gøre, altså gøre opmærksom på, at den mulighed er der.
Og den håber jeg da og regner med bliver brugt, sådan at man kan komme i hus uden ekstraregninger.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-12-01:
Vil ministeren handle, så nordjyderne og skatteborgerne ikke skal opleve forsinkede sundhedstilbud og ekstraregninger på grund af en ansøgning om dispensation for samtlige elinstallationer, som Sikkerhedsstyrelsen har modtaget 6 dage for sent fra NAU?
Nu sammenligner ministeren det godt nok med at skulle grave samtlige kabler op og lægge nogle nye ned, hvilket vil forsinke projektet flere år og måske koste et trecifret millionbeløb.
Hvis nu det viser sig, at det ikke er en relativt let øvelse, som supersygehuset skal i gang med, hvad så?
Det er i hvert fald den forståelse, vi ligesom har med hinanden.
Nick Hækkerup (S), 2021-12-01:
Jamen der skal også foretages journaliseringer.
Der skal selvfølgelig være fokus på korrekt journalisering.
Og der kan jo også, som jeg sagde, forekomme fejl.
Jeg synes også, man i den her sammenhæng bliver nødt til at huske på den kontekst, som der var, nemlig en situation, hvor der skulle træffes beslutninger; pandemien rasede.
Det er et embedsværk, som har arbejdet endog overordentlig meget.
Og jeg tror faktisk godt, at vi kan blive enige om, at det at sige, vi skal have en absolut nulfejlskultur, ikke vil være fremmende for det samfund, som vi har.
Jeg sagde ikke, at man generelt havde for travlt til at kunne overholde journaliseringsforpligtelsen.
Jeg sagde, at der kunne være nogle omstændigheder, som begrundede, at der måske ikke var sket en journalisering, som måske skulle være sket.
Men man må vel også sige, at med det forløb, som vi har været igennem, er der også behov for, at vi fremadrettet forholder os til, hvad vi så gør med sms'er og journalisering og opbevaring af sms'er.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-01:
Så skal jeg jo finde på noget; det er udfordrende at have så mange spørgsmål.
Det er jeg slet ikke vant til; jeg er vant til at blive cuttet af.
Så vil jeg spørge ministeren: Nu hvor vi ved, at departementschefen i Justitsministeriet har slettet alle relevante sms'er i minksagen, og at en af dem, der så er kommet frem, har indebåret noget sagsbehandling, hvor der egentlig bliver givet en instruks – havde jeg nær sagt – til Rigspolitiet om, at de skal gå i gang med den her aflivningsplan, har ministeren så tillid til, at Minkkommissionen får al relevant indsigt til deres arbejde, også i forhold til Justitsministeriets område?
Nick Hækkerup (S), 2021-12-01:
I betragtning af at det var et uforberedt spørgsmål, så synes jeg, at det var uhyre kvalificeret, for nogle gange får man det indtryk, at Minkkommissionen sidder med nogle få udvalgte sms'er, og at det er det materiale, der ligger til grund.
Altså, der er afleveret rigtig mange e-mails, der er afleveret rigtig meget skriftligt materiale, der har været gennemført afhøringer af en lang række personer, som tegner det her samlede billede.
Og endelig vil det jo være sådan, at de sms'er, som måtte være relevante for sagen, gerne skulle være journaliseret.
Der kan være sket fejl, men vi ved også, at der er en journaliseret sms'er også i sagen her.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-01:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er udtryk for rettidig omhu, at sms’er ikke var medtaget i de nye retningslinjer for statslige myndigheders opbevaring af slettede e-mails m.v., når sms’er er så relativt udbredt som arbejdsværktøj?
Nick Hækkerup (S), 2021-12-01:
Tak for spørgsmålet.
Som bekendt blev arbejdet med retningslinjer for sletning af e-mails igangsat af den daværende justitsminister Søren Pape Poulsen tilbage i 2018 på baggrund af genindsættelsen af Tibetkommissionen.
Det arbejde omfattede ikke sms'er.
Rent teknisk er det sådan, at indhold fra telefoner modsat e-mails jo ikke lagres centralt.
Det lagres derimod på den enkelte telefon.
Fastsættelse af de kommende retningslinjer for opbevaring af f.eks. slettede sms'er vil derfor kræve, at der udvikles en teknisk løsning, som gør det muligt fra centralt hold at foretage løbende automatisk lagring af indholdet fra telefonerne.
Det er en del af det arbejde, som regeringen nu har igangsat i forhold til retningslinjer for sms'er og anden skriftlig kommunikation end e-mails.
Tak for ordet.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-01:
Jeg har fuld forståelse for, at man har travlt.
Det kender jeg sådan set selv.
Man kan også have så travlt, at man ikke har tid til at journalisere journaliseringspligtige sms'er, som så bliver slettet.
Men løsningen er jo lige for: Lad være med at slette dem.
Jeg har forståelse for, at man kan have så travlt, at man ikke har tid til at journalisere sms'erne, men så er løsningen jo ligetil, nemlig at man ikke skal slette dem.
Det er altid nemt at være bagklog, men vil ministeren ikke indrømme i dag, at det var en fejl af regeringen – både af statsministeren og af justitsministerens departementschef – at man havde den her automatiske sletning, når man havde for travlt til at overholde journaliseringsforpligtelsen?
Nick Hækkerup (S), 2021-12-01:
Jeg har kun ½ minut, men det kan være, at jeg kan komme tilbage til den anden del af spørgsmålet.
Men noget af det, der er kompleksiteten her, når vi har med e-mails at gøre, som måtte være slettet fra ens pc, eller hvor det nu er, er, at de så alligevel vil kunne genfremfindes, fordi man kan genetablere dem.
Men sådan som jeg forstår det, er noget af problemet med sms'erne, at de sådan set kun er på telefonen, medmindre de også er i skyen eller noget andet, men som udgangspunkt skal der findes en løsning, hvor man, hvis telefonen nu går i stykker, hvis den bliver skiftet ud, hvis alt muligt andet, har en central lagring af sms'erne, sådan at man er sikker på, at de vil kunne genskabes.
Og det er der i modsætning til e-mailene ikke i øjeblikket.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-01:
Men er det ikke bare lige til at sige, at man skal lade være med at slette sms'er?
Det må man gerne sige hjemme i Vestjylland, men det må man ikke her?
Nej, men så er den problemstilling i hvert fald løst, og jeg kan ikke lade være med at tænke, at man ved ikke at medtage sms'erne i de her retningslinjer jo har forsømt noget det var helt åbenlyst der skulle være med.
Nick Hækkerup (S), 2021-12-01:
Jeg forstår godt synspunktet.
Jeg tror bare også, man må gøre sig klart, at der dels er noget praktisk, dels er et modstående hensyn.
Det modstående hensyn, f.eks. da vi snakkede om, hvor lang tid man skal opbevare e-mails osv.,
er, at der i de datafaglige eller dataetiske regler også er et hensyn til, at man ikke skal opbevare unødvendigt meget materiale.
Det er hensynet på den ene side, og den anden side er selvfølgelig at have det relevante materiale.
Det andet er så, hvis vi nu siger, at det kun er på telefonerne, men man bare kan lade være med at slette, og der på et eller andet tidspunkt er en, der taber en telefon, den ryger i havnen, der kan ske alt muligt – jeg tror, mange har været ude for det – så vil sms'erne jo være væk, hvis vi ikke også har sikret en eller anden form for central lagring.
Og så vil det sikkert blive draget i tvivl.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-01:
Som jeg afstår fra.
Man skal ikke forcere en kreativitet, når den ikke kommer naturligt.
Tak for svarene.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-01:
Nu skal jeg lige finde det rigtige papir.
Jeg blev overrasket over, at hr. Vanopslagh afstod fra at mene noget i en sidste runde, og jeg tænkte: Kan det virkelig passe?
Men det er storsindet.
Tak, formand.
Er ministeren enig i, at ældrechecken bør gøres skattefri, og vil regeringen arbejde for, at det kan ske i indeværende folketingsperiode?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-01:
Med risiko for, at jeg misforstår, hvad ministeren siger – og den risiko er jo altid stor, primært på grund af egen forståelse – lyder det til, at udfordringen er arkiveringen, altså at det er en teknisk udfordring med arkiveringen.
Det kan godt være, at jeg misforstår det, men man behøver jo ikke at arkivere sms'er for at journalisere dem.
Man kan jo bare lade være med at slette dem.
Nu bed jeg også mærke i, at ministeren tidligere nævnte det her med undtagelsens karakter, altså at sms'er har undtagelsens karakter.
Ja, det kommer jo an på indholdet.
Og så er det vel også et udtryk for mangel på rettidig omhu, at man ikke får de her sms'er med i de her nye retningslinjer.
Men kan ministeren i første omgang bekræfte, at min udlægning af tingene er korrekt, både i forhold til arkiveringen og det her med undtagelsens karakter?
Jamen jeg er glad for, at justitsministeren har læst B.T.-artiklen, for så tænker jeg, at justitsministeren også har læst udsagnene fra de forskere og professorer, der utvetydigt siger, at selvfølgelig skulle den her sms have været journaliseret.
Det er i hvert fald det, som Oluf Jørgensen, der er forskningschef på Danmarks Medie- og Journalisthøjskole, siger.
Og Sten Bønsing siger, at det skulle den også være blevet, medmindre man efterfølgende har journaliseret den i mailsystemet.
Så det er jo egentlig hævet over enhver tvivl, at den her sms skulle journaliseres.
Når det også er en demokratisk udfordring, er det jo netop, fordi det understreger, at relevante sms'er i minksagen er blevet slettet.
Der har ikke været en korrekt journaliseringspraksis, i hvert fald ikke i den her sag, og der er intet, der tyder på, at der har været det i andre sager, og det udfordrer lidt nogle forskellige ting.
Det er bl.a. en udfordring, i forhold til om man kan have tillid til, at Minkkommissionen får det fulde billede af, hvad der er op og ned, og hvad der er sket.
Men det er jo også noget så basalt, der skal overholdes.
Altså, det er jo egentlig bare offentlighedsloven, der tilsiger, at man skal journalisere, hvad der er relevant i forhold til sagsbehandlingen.
Og der har ikke været nogen ændringer i offentlighedsloven siden 2013, så lovgivningen er klar på det område, og det er jo Justitsministeriets egen lovgivning.
Så spørgsmålet er et eller andet sted: Hvordan kan borgerne have tillid til embedsapparatet, når den øverste embedsmand i Justitsministeriet ikke overholder den lovgivning, som vedkommende selv er ansvarlig for?
Anni Matthiesen (V), 2021-12-01:
Det er jo også klart, at det er det, jeg hører igen og igen, når jeg får kontakter derudefra, uanset om det er fiskesøejere eller det er dambrugere: Hvornår tror du at de her restriktioner bliver ophævet?
Det er også derfor, jeg gerne vil appellere til, at ministeren hjælper med, at det her kommer til at gå hurtigt, og jeg håber rigtignok, at ministeren også vil presse på, hvis det skal igennem en EU-proces, inden restriktionerne kan ophæves.
Tak for det.
Mener ministeren, at der i Danmark bør være en skydebaneinspektør ansat under Justitsministeriet, som fungerer som overordnet myndighed for sikkerhed på skydebaner og våbenopbevaring i Danmark?
Nick Hækkerup (S), 2021-12-01:
Tak for det, formand, og tak for spørgsmålet.
For mig som justitsminister er tryghed og sikkerhed afgørende.
Det gælder naturligvis også sikkerheden på vores civile skydebaner i Danmark, og derfor er det også sådan i dag, at politiet skal godkende skydebaners indretning og anlæggelse, før en skydebane kan tages i brug.
Tidligere har Justitsministeriet haft udpeget en skydeinspektør, som kunne vejlede i generelle spørgsmål vedrørende skydebaner.
I dag er det sådan, at det er politiets skydebanesagkyndige i den enkelte politikreds, som varetager sagsbehandlingen af ansøgninger om indretning, anlæggelse og godkendelse af skydebaner.
I den forbindelse skal det naturligvis sikres, at der er den fornødne ensartethed, bl.a. gennem en revision af vejledningen, som den tidligere skydeinspektør udarbejdede.
Samtidig har Rigspolitiet oplyst, at afklaringen skal ses i lyset af den store omorganisering af Rigspolitiet, som aktuelt er ved at blive gennemført som led i implementeringen af flerårsaftalen.
I den forbindelse overvejes det, hvilke opgaver der fremadrettet skal løses henholdsvis centralt i Rigspolitiet og lokalt i politikredsene.
Det skal naturligvis være sådan, at sikkerhedsgodkendelsen af civile skydebaner skal være den samme i hele landet og på et niveau, der skaber trygge og sikre rammer omkring skydesporten.
Det forventer jeg selvsagt også at politiet fortsat vil sikre med den løsning, som Rigspolitiet når frem til.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2021-12-01:
Det er bare lige for det historiske oprids.
Som jeg har forstået det, havde man faktisk her i Danmark indtil 2017 en skydebaneinspektør, som var ansat under Justitsministeriet, og det fungerede jo egentlig på den måde som en overordnet myndighed, og hvis der var nogle tvivlsspørgsmål omkring sikkerheden på landets skydebaner, havde man en, som man kunne kontakte og få nogle svar af, og det er noget af det, som jeg hører man lokalt savner.
Altså, man savner lidt, at der på en eller anden måde stadig væk kunne være en, som man kunne kontakte, og at man, hvis der opstår nogle uhensigtsmæssigheder eller noget tvivl, for den sags skyld så også ved, at der er en person, man kan kontakte.
I mine ører lyder det egentlig meget uhensigtsmæssigt, at man så har valgt at fjerne det, og det giver også anledning til, at de fra de forskellige baners side har en række spørgsmål, og der er flere eksempler på, at politiet måske den ene måned vil godkende en del ting og en del forhold på en skydebane, men at de så den næste måned går imod det, de selv tidligere har sagt.
Så der er i hvert fald her og nu en frustration derude, og derfor vil jeg egentlig gerne spørge ministeren, om han ligesom mig kan få øje på, at det er en uholdbar situation, man har lige her og nu, og at der simpelt hen skal gøres noget ved det.
Så må ministeren rigtig gerne lige bekræfte mig i, at ministeren nemlig sagde, at man forventede, at de her overvejelser var klar i januar 2020.
Jeg går ud fra, at det er januar 2022.
Nick Hækkerup (S), 2021-12-01:
Ja, det sidste skal jeg beklage, hvis jeg fik sagt forkert.
Det er sådan, at Rigspolitiets overvejelser forventer at være afsluttet januar 2022, altså den januar, som vi kigger ind i om ganske lidt tid.
Så lad mig sige om den skydeinspektørs rolle, som vi havde, at hans funktion var at foretage sådan en mere generel rådgivningsfunktion i forhold til indretning og anlæggelse og godkendelse og tilsyn med skydebaner.
Det har sådan set ikke været at foretage sagsbehandling i konkrete ansøgningssager.
Nu er det så sådan ...
Jo, det synes jeg sådan set er et helt rimeligt hensyn at tage, nemlig at sige, at der skal være en nogenlunde ensartet praksis.
Nu overvejer Rigspolitiet, om der skal være en skydebaneinspektør, som dækker hele landet, eller om vi, om jeg så må sige, i tillæg til det, at der er skydebanesagkyndige i de enkelte politikredse – som, skal jeg sige, i øvrigt er uddannet og har et kursus for skydebanesagkyndige, som er gennemført på politiskolen, så de skulle gerne kunne forholde sig til de sager, som de står med – måske kan nå det med det tværgående ved at få opdateret den vejledning, der er for godkendelserne.
Anni Matthiesen (V), 2021-12-01:
I hvert fald er det, jeg hører, og som jeg også håber ministeren vil sikre, at man har brug for klare linjer, klare retningslinjer, og mere ensartethed, og det, jeg også håber ministeren vil gøre, når den her vejledning kommer på banen, er så rent ud sagt at gå vejledningen igennem og tjekke af for, hvordan man har sikret, at der kommer klare linjer og for den sags skyld mere ensartethed.
Nick Hækkerup (S), 2021-12-01:
For et af de initiativer, som der ligger, er, at der er iværksat en revision af den vejledning, som den tidligere skydeinspektør havde udarbejdet, altså før han, så vidt jeg ved, gik på pension.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-01:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er tilfredsstillende, at departementschefen i Justitsministeriet ikke har journaliseret sms’en til rigspolitichefen om aflivning af mink, som er blevet fremlagt i Minkkommissionen, set i lyset af den anvendte slettepraksis?