runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-02:
Måske er det, hr. Stoklund, udtryk for, at vi er en lille smule utålmodige.
Jeg tror, at justitsministeren nævnte tallet 2006, hvor man først begyndte at tale om det her på en seriøs måde.
Det er altså 14 år siden.
Dem, der blev født dengang, skal konfirmeres i år – hvis de altså må på grund af de lukkede kirker og alt det der.
Men det er bare for at sætte det i perspektiv for, hvor lang tid der er gået – og nu må det altså snart være nok!
Det er derfor, vi siger, at hvis vi kan lave en så bred alliance som overhovedet muligt, vil vi gerne det.
Men det sjove er jo, at når vi taler brede alliancer, har regeringen åbenbart ikke engang kunnet finde opbakning hos sine venstreorienterede støttepartier.
Er det rigtigt forstået – eller forventer man, at de stemmer for den der dagsorden, som Socialdemokratiet fremlægger?
Det, der står klart nu i hvert fald, er, at det er meget vanskeligt at forhandle det her på plads, uanset om det er en borgerlig regering eller en socialdemokratisk regering, eller hvad det måtte være.
Derfor synes jeg egentlig, at det er underligt, at den socialdemokratiske ordfører ikke tager imod den udstrakte hånd fra det borgerlige Danmark.
Vi er fire partier, som hver især siger, at vi gerne vil bistå, og derfor beder vi om, at justitsministeren kvartalsvis orienterer os om, hvor sagen er, sådan at vi i hvert af de forskellige fora – EPP og Le ALDE, og hvor vi nu befinder os rundtomkring i Europa – kan skubbe på for det her.
Og der må jeg bare sige, at jeg overhovedet ikke forstår, hvorfor Socialdemokratiet ikke tager imod den udstrakte hånd, hvis man virkelig er lige så optaget af det her, som vi er.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-02:
Nej, jeg synes egentlig heller ikke, at blå blok er, hvad skal man sige, nogen garanti for, at det kommer til at forløbe på den måde.
Altså, når man ser på, hvor mange der blev overført til afsoning i deres hjemland i perioden 2015 til 2019, så taler vi om et antal på 20-25 mennesker om året.
Så det virker jo ikke, som om det tidligere flertal havde held med at gennemføre det her.
På den måde ser jeg ikke, at det skulle sikre nogen yderligere fremdrift, at de blå partier havde en eller anden særlig – jeg ved ikke helt, hvad der ligger i det nu, for vi blev jo først bekendt med de blå partiers vedtagelsestekst, da vi kom ind i salen – vetoret, eller hvad det nu end er, der ligger i det.
Britt Bager (V), 2020-06-02:
Det tror jeg sådan set vi er rigtig mange der er enige om – og det var egentlig ikke det, der var spørgsmålet.
Vil Socialdemokratiet ikke være med til det?
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-02:
Jamen altså, først og fremmest er det vores retsordfører, der har stået for processen med at finde de endelige formuleringer i de her vedtagelsestekster, men mig bekendt var der jo en forståelse mellem andre partier og os om en fælles vedtagelsestekst, inden vi gik i salen.
Det viste sig så, at der ikke var det alligevel, men den proces kender jeg ikke i dybden.
Jeg synes, at den vedtagelsestekst, jeg har fremlagt, er nuanceret og balanceret og fint understreger det, der er vores budskab, og det er, at når der er udvisningsdømte, der ikke bør være i Danmark længere, så er det godt, at de afsoner deres fængselsstraf i et andet land, sådan at det ikke bliver attraktivt eller andet at komme i fængsel i Danmark i forhold til dér, hvor man oprindelig kommer fra.
Britt Bager (V), 2020-06-02:
Tak for ordet, og tak for tilkendegivelsen om, at Socialdemokratiet også synes, at det her er en vigtig dagsorden.
Nu hørte vi før justitsministeren redegøre for, at det har været en vigtig dagsorden i lang tid.
Vi har også set den tidligere retsordfører for Socialdemokratiet presse på for den her dagsorden.
Så når nu det er så vigtigt for Socialdemokratiet, hvorfor så ikke være med på vores vedtagelsestekst og simpelt hen kræve, at vi holder ministeren op på det her, at vi holder hinanden op på det her hver tredje måned?
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-02:
På den måde belaster de ikke det danske samfund mere end højst nødvendigt og mere, end de allerede har gjort.
Vores fængselsvæsen døjer med kapacitetsudfordringer, og vi ser et stigende antal indsatte i fængsler og arresthuse, især de senere år.
Her udgør kriminelle udvisningsdømte en alt for stor andel af de indsatte.
Det skaber et stort pres på de ansatte i kriminalforsorgen.
Og med denne forespørgsel adresserer Dansk Folkeparti derfor en vigtig problemstilling.
Selvfølgelig skal kriminelle udvisningsdømte ikke belaste vores fængselsvæsen.
De bør som udgangspunkt afsone i deres hjemlande, og der skal opholde sig færrest muligt udvisningsdømte udlændinge i de danske fængsler.
Hvis de kriminelle udvisningsdømte ikke kan overføres til afsoning i deres hjemland, bør de derfor overføres til udlandet.
Det har stor betydning for Socialdemokratiet at afhjælpe kapacitetsmangelen i de danske fængsler og arresthuse, og vi ønsker som Dansk Folkeparti, at langt flere afsoner deres dom i et andet land end Danmark.
På vegne af Socialdemokratiet vil jeg fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at det er målet, at flest mulige udvisningsdømte udlændinge skal afsone deres straf i hjemlandet.
De skal ikke sidde unødig længe i danske fængsler.
Folketinget konstaterer derudover, at regeringen arbejder målrettet for at oprette eller leje fængselspladser i udlandet, hvor udvisningsdømte, der ikke kan afsone i hjemlandet, kan afsone deres straf.«
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-02:
Når jeg ønsker at gøre det på den måde, at jeg lige knytter en kommentar dertil, er det jo, fordi jeg håber, at justitsministeren vil tage det her som en udstrakt hånd fra de borgerlige partier: det, at vi kvartalsvis kan blive inddraget, at vi i et fortroligt rum kan bistå regeringen.
Når justitsministeren siger, at ja, tidligere justitsministre måske ikke helt har brugt den ressource, det fokus, som man kunne ønske sig, så er det jo vanskeligt for os at vide.
Det, vi bare kan sige, alle som en som en musketered her fra vore partier, er, at det ikke er os, der står til hinder for, at regeringen kan levere.
Så derfor vil vi gerne inddrages i arbejdet og kunne bidrage med alt, hvad der overhovedet skal til, for at kunne sikre, at udlændinge kan komme ud af danske fængsler og hjem i fængsler i de lande, de kommer fra, eller tredjelande.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-02:
Jeg blev egentlig lidt nysgerrig efter, hvad det er, der har forandret sig.
Altså, vi havde jo for et lille års tid siden haft 4 år med en blå regering, hvor ordføreren også var en central figur.
Hvad er det, der har forandret sig?
I den periode lykkedes man med at få overført i omegnen af 25 mennesker – plus/minus – om året.
Hvordan kan det være, at ordføreren mener – det forstår jeg ikke helt – at det måske burde være meget nemmere at gøre det nu, og at der sker alt for lidt nu?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-02:
Det må jeg tage stilling til, når der er et konkret forslag, og jeg tror sådan set, at regeringen er rendt ind i nøjagtig de samme problemer, som den tidligere regering havde på det her område, nemlig at det her er supersvært.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-02:
Der tror jeg nu nok mere på grænsekontrol end resocialisering.
Men det er jo meget interessant, al den stund at det jo kan være derfor, at regeringen har så vanskeligt ved at indgå en aftale.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-02:
Det, der har været vigtigt for os, er, at vi får skrevet konventionerne ind, og det har justitsministeren jo så også bekræftet på talerstolen er gældende.
Så det er for så vidt godt nok, men det var vigtigt for os, at det stod i teksten.
Og så er vi jo optagede af, og at der også sker en resocialiserende indsats det sted, hvor man går i gang med at lave pladser
, fordi det er afgørende, hvis vi skal undgå, at de mennesker trods alt starter bilen igen og kører til Danmark og begår kriminalitet
Det ville jo være en rigtig ærgerlig situation.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-02:
Det er jo svært, når man får læst noget op, sådan at sidde og sammenligne det oppe i hovedet.
Derfor skal jeg bare høre, hvad det er, der gør, at Socialistisk Folkeparti ikke støtter det forslag til vedtagelse, som Socialdemokratiet har lagt frem.
Jeg er ikke så naiv, at jeg tror, at man ikke har talt om det forinden.
Så hvad er det præcis, der gør, at man ikke har kunnet blive enige i rød lejr så at sige?
Britt Bager (V), 2020-06-02:
Noget makronbund at stå på – ja.
Man kan også sige, at vi brugte tiden lige præcis til at lægge bolden så tæt på målet, at den bare skulle sparkes i mål.
Og det var rent faktisk det, vi gjorde.
Der blev lavet kæmpestore strategimøder, der blev forhandlet på højeste niveau, og derfor burde det simpelt hen være en smal sag at få de aftaler forhandlet i hus.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-02:
Altså, hvis jeg må være lidt fri, synes jeg måske, det er lidt let at komme og sige nu, når man ikke selv var i stand til at løse opgaven i 4 år, altså hævde, at nu må den nye regering klare det sådan uden videre efter at have siddet under et år.
Altså, 4 år havde man!
25 mennesker om året plus/minus blev overført til afsoning i udlandet.
Man var ikke i stand til på nogen måde at løse det her problem.
Nu mener man, at den nuværende regering er alt for langsomme til at gøre det.
Altså, jeg synes, det er sådan en kritik, der mangler lidt makronbund at stå på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-02:
Ud over det her med, at et land – synes jeg jo – har ret til selv at finde ud af, hvem der skal til ens land, så kan man jo også vurdere det her, i forhold til hvad det er for en reaktion, man får.
Forestiller hr. Carl Valentin sig ikke, at der vil komme en ret stærk folkelig modstand, hvis man i et land får besked på, at man nu skal tage et antal migranter?
Det er da noget af det, som vi har set at befolkninger har reageret skarpt på, altså hvis ikke man har kunnet styre indvandringen – jeg synes jo så som DF'er, at det er med god ret, fordi jeg synes, det er horribelt, at man kan forestille sig sådan noget.
Men altså, det må da også indgå i hr. Carl Valentin og SF's vurderinger, når man overvejer fornuften i sådan et forslag, hvor man altså trækker et antal migranter ned over hovedet på et lands befolkning.
Britt Bager (V), 2020-06-02:
Vi forhandlede også meget, meget intenst med bl.a. Litauen, det tror jeg den socialdemokratiske ordfører er opmærksom på.
Der var i hvert fald utrolig stor omtale af det i pressen, altså at der var forhandlinger med Litauen.
Den daværende statsminister, Lars Løkke Rasmussen, forhandlede også på højeste niveau med Rumænien, som jeg nævnte i min ordførertale.
Det er også fremgået af utallige artikler.
Så det var noget, der havde utrolig høj prioritet, og vi var i en rigtig, rigtig god gænge.
Derfor burde det være en smal sag for den nuværende regering bare lige at sparke bolden i mål.
Carl Valentin (SF), 2020-06-02:
Det er jo ikke imod deres egen vilje på den måde, at vi indgår i nogle internationale samarbejder, som også er forpligtende.
Det er både sådan, vi laver den mest retfærdige model, men det er også den måde, vi sikrer den bedste integration på, så enkelte lande ikke løfter en kæmpe del af ansvaret, mens andre ikke er med.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-02:
Tak for det.
Nu er det jo nok ikke første gang efter et folketingsvalg for et års tid siden, at man kigger på, om de løfter, man giver i en valgkamp, også bliver gennemført, når man så har fået magten, og sådan må statsministeren jo selvfølgelig også finde sig at det er for hende.
Hr. Marcus Knuth og andre har allerede været inde på det her med modtagecentre et sted uden for Europa, og statsministeren siger, at det nok kræver lidt arbejde, og at det ikke bare lige er sådan.
Men der var jo noget andet, som også var en del af valgløftet, og som er bare lige eller i hvert fald noget, man selv er herre over, og det var jo det her loft over antallet af ikkevestlige indvandrere til Danmark, som man ville lægge.
Det fremgår jo, at Socialdemokratiet vil fastlægge sådan et loft ved de årlige økonomiaftaler med kommunerne.
Nu er der gennemført to økonomiaftaler med kommunerne, siden Socialdemokratiet kom til regeringsmagten.
Kan statsministeren fortælle, hvor der i de aftaler fremgår sådan et loft over antallet af ikkevestlige indvandrere til Danmark?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-02:
Hvis man alene ser på, hvordan antallet af spontane asylansøgere på et givent tidspunkt er, og om det så betyder, at man pr. automatik kan tage flere kvoteflygtninge, så er det jo én måde at anskue det på.
En anden måde at anskue det på – og den vil jeg foreslå – er jo, at man kigger på hele flygtninge- og udlændingeområdet under et og hele tiden har med i enhver diskussion, vi har, at der er integration, der fungerer, ja, men at der desværre er også meget integration, vi aldrig har fået til at fungere.
Det piner mig, og det bliver ved med at pine mig, at der er kommet så mange mennesker til Danmark med ikkevestlig baggrund, som ikke er en del af det danske samfund, som ikke deler vores grundlæggende demokratiske værdier, som udøver social kontrol, kvindeundertrykkelse og i en række tilfælde jo direkte modsætter sig hele fundamentet for Danmark, nemlig et frit og oplyst samfund, hvor det er de demokratiske spilleregler, der står over alt andet.
Det bliver man nødt til at have med i sin betragtning.
Vi mener godt, at vi kan have en åbning for nogle kvoteflygtninge, men jeg synes, man bliver nødt til at se det i sin helhed, og der er for meget integration, der stadig væk ikke fungerer, desværre.
Carl Valentin (SF), 2020-06-02:
Tak til statsministeren for en – synes jeg – afbalanceret og god tale.
Jeg er jo meget enig med statsministeren i, at vi har et dysfunktionelt asylsystem, som vi også skriver om i forståelsespapiret, og det er godt, at vi får en grundlæggende debat af det.
Hvis der dog er noget, der faktisk fungerer, så er det i min optik kvoteflygtningeordningen.
Det er en ordning, som jo på mange måder sikrer en solidarisk fordeling, og hvor vi i Danmark også kan være med til at vise internationalt lederskab og tage vores del af de internationale forpligtelser.
Alligevel har regeringen endnu ikke lagt en plan frem for, om man skulle tage 500 kvoteflygtninge.
Jeg har flere gange spurgt udlændinge- og integrationsministeren ind til det.
Men derfor vil jeg gerne høre statsministeren: Hvordan kan det være, at regeringen ikke har fremlagt en plan for at tage 500 kvoteflygtninge endnu?
Er det ikke muligt for et land som Danmark at løfte den udfordring?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-02:
Vores udgangspunkt har hele tiden været, at vi selvfølgelig, hvis muligt, skulle søge fælles europæiske svar.
Jeg er ikke sikker på, at det betyder, at det bliver et EU-svar, men jeg kan jo også mærke i den dialog, jeg selv har med andre regeringsledere i Europa, at vi ikke er de eneste, der tænker sådan her.
Jeg tror, der er en stigende erkendelse af, at det nuværende både indvandrings- og flygtningesystem har spillet fallit, og at der er behov for at tænke nyt.
Så er der forskellige indgangsvinkler til, hvordan man gør det, og derfor har vores prioritet fra starten været at se, om vi kan finde en måde og finde en vej i det europæiske samarbejde, hvad det her angår.
Hvad det har af konsekvens, hvis det ikke kan lade sig gøre, må vi tage i den rækkefølge.
Men selvfølgelig synes jeg, at vi skal se, om vi kan søge en form for europæisk enighed.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-02:
Tak for ordet, og tak til statsministeren for indledningen her.
I februar 2018 sagde statsministeren, eller det er i hvert fald refereret på Danmarks Radio: Sigtet er at få flere lande med, men jeg er klar til at gå forrest.
Det var altså asylpolitikken, man talte om.
Nu taler statsministeren om, at det er en topprioritet for Danmark.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om der stadig er en vilje til fra regeringens side at gå forrest, eller om det, jeg hører i talen i dag, nemlig at man søger fælles europæiske svar, er trådt i stedet for det, som blev fremlagt i februar 2018.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-02:
For det første vil jeg gerne sige, at vi ikke på noget tidspunkt har sagt, at man, som det blev sagt i spørgsmålet, kan trylle den her problemstilling væk.
Det ved både spørgeren og i det her tilfælde svareren jo ikke kan lade sig gøre.
Og der er vel egentlig ikke nogen grund til, at vi bruger tiden i dag på de mere polemiske diskussioner, for alle her i salen ved jo godt, at det her er svært, og var det let at lave et nyt asylsystem, så havde den tidligere regering jo gjort det.
Det gjorde man ikke, fordi det er svært.
Men alting starter jo med, at man har en vision, og at man også ønsker at få gjort noget ved tingene, og vores tilgang har jo hele tiden været, at vi vil søge et fælles europæisk svar og et tættere europæisk samarbejde, og det er det, vi har brugt tid på i starten.
Og så vil jeg da sige – og det kommer jeg givet til at gentage nogle gange i den her debat – at de seneste 3 måneder for mit eget vedkommende jo har været fyldt af primært en ting, nemlig at håndtere coronaen, og det betyder selvfølgelig også, at det ikke er det her arbejde, der har haft førsteprioritet i den fase.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-02:
Mange tak til statsministeren.
Jeg havde jo som tidligere udlændingeordfører tænkt over, hvad vi kunne gøre for at løse de her problemer, så jeg blev så imponeret over Socialdemokratiet, at der et kort øjeblik var en del af mit dna, der hviskede: Socialdemokratiet har simpelt hen set lyset.
Det var så, indtil jeg hørte den rationelle stemme, der sagde: Det er nok lidt nemmere sagt end gjort.
Så hvis jeg må spørge statsministeren: Nu er det om 3 dage 1 år siden, at der var valg.
Hvor mange asylansøgere har Socialdemokratiet sendt ned til en lejr i Nordafrika i det år, der er gået?
Andreas Steenberg (RV), 2020-06-02:
her foregår der forskellige diskussioner om sådan et forslag til vedtagelsestekst, som debatten kan munde ud i.
Der har vi forsøgt at få Socialdemokratiet med på nøjagtig de formuleringer, der står i forståelsespapiret, og det kan jeg forstå man ikke ønsker at slutte op om i regeringen.
En af de store forskelle, der er på den tekst, Socialdemokratiet kommer med, og den tekst, vi kommer med, er, om det her nye asylsystem skal overholde international ret.
Det er ikke med i den tekst, vi har set fra Socialdemokratiet, men det er til gengæld med i forståelsespapiret.
Derfor vil jeg bede statsministeren om at garantere, at sådan et nyt asylsystem, som jeg forstår regeringen arbejder på, overholder international ret, når vi får lov at se, hvad det er for et system, der kommer ud af det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-02:
Tak, og tak for talen.
Det har vi jo i hvert fald fået udlændingeministerens ord for i en artikel for ikke ret lang tid siden er noget, som det sådan er så som så med at få gennemført.
Det har lange udsigter, må man forstå.
Hvad så indtil da?
Hvad er det så for nogen ændringer, man forestiller sig?
Vil man stadig anerkende folks ret til at komme til Danmark og spontant søge asyl her i Danmark, indtil sådan et modtagecenter måtte blive en realitet,
eller forestiller man sig at ville tage nogen initiativer, der i virkeligheden begrænser den ret, ud fra devisen om, at det her med at gå igennem seks, syv sikre lande op gennem Europa for så at komme til Danmark og søge asyl, jo åbenbart er – det er vi så enige om – et system, der slet ikke burde have gang på jord?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-02:
Jo, men det gælder jo ikke alene for Danmark, men i det hele taget for det europæiske samarbejde, at vi overholder de fælles spilleregler, der er, både på europæisk og på globalt plan
Det gælder også for indsatsen her, og det oplever jeg egentlig at der i Europa er bred opbakning til.
Men helt generelt gælder det selvfølgelig, at reglerne skal overholdes, og det gælder også for dansk personel, når de er udsendt.
Jeg tror, det har betydet meget for den danske befolkning at have kunnet se og mærke, at Folketinget og regeringen i en så bemærkelsesværdig periode som den, vi netop har gennemgået, i fællesskab har koncentreret sine kræfter – og i øvrigt tak for et godt samarbejde – på at løse den krise, som vi har været igennem, og som vi jo i øvrigt ikke kan sætte et punktum for, fordi vi ikke ved, hvordan virussen udvikler sig.
Jeg tror egentlig, at Socialdemokratiet og Venstre er enige om, både når det handler om det europæiske og globale spor, at det altid vil være godt at efterstræbe et fælles svar og en fælles vej.
Så det er fortsat det, vi forfølger, og jeg kommer af gode grunde ikke til at konkludere på, hvad der måtte komme efter det, fordi jeg tror på, der her er muligheder.
Mads Fuglede (V), 2020-06-02:
Jeg er helt på det rene med, at corona har sat meget i stå, og at der er ting, man fokuserer på frem for andre ting, og når det handler om det her modtagecenter, forstår vi også i Venstre, at det ikke er det, der har ligget lige for.
Men der kommer jo et tidspunkt, hvor vi – regeringen – skal kigge på det igen.
Der vil jeg gerne høre, hvornår man i regeringen overvejer at følge det her unilaterale spor, altså først EU-sporet, hvor man søger at skabe enighed om at lave et fælles modtagecentre med enten en større eller mindre gruppe, eller så til sidst går helt enegang, som der står i Socialdemokratiets udlændingeopspil.
Hvornår når vi det punkt, hvor man skifter fra det ene til det andet, og hvor tæt er vi på det, sådan at vi kan nå det i en regeringsperiode?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-02:
Vores tilgang er jo i alle spørgsmål, at vi skal overholde de internationale forpligtelser, som vi har underskrevet, og som vi har tilsluttet os.
Det er en vigtig del af at have et verdenssamfund, der fungerer.
Så skal der selvfølgelig også i sådan en bredere udlændingepolitisk diskussion og sådan set også retspolitisk diskussion være plads til at have en egentlig diskussion om ordlyden af nogle af de internationale forpligtelser, og jeg har sagt tidligere her i Folketingssalen, og jeg vil gerne gentage det, at jeg eksempelvis synes, at noget af den internationale regulering, der er i forhold til statsborgerskab, er problematisk, fordi man i mine øjne beskytter nogle mennesker, der vil Danmark det ondt.
Så jeg synes, at det ligesom med alt andet er vigtigt, at man skal kunne have en diskussion med hinanden.
Men helt grundlæggende mener regeringen selvfølgelige, at vi skal overholde vores internationale forpligtelser.
Rosa Lund (EL), 2020-06-02:
Tak for det.
Og tak til statsministeren for endnu en gang at bekræfte, at vi selvfølgelig skal overholde de konventioner, som vi har tiltrådt.
Og jeg vil egentlig bare gerne høre statsministerens holdning til, at dansk personale jo så kan komme til at stå i en situation, hvor de faktisk er med til at lave de her konventionskrænkelser eller konventionsbrud.
Det vil jeg gerne høre statsministerens kommentar til, nu vi diskuterer asylsystemet sådan bredt set.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-02:
Tak for det, formand, og tak til statsministeren og regeringen for selvfølgelig at stille op, som man jo bør, til sådan en forespørgselsdebat som den her, som en række partier har ønsket.
Hvis vi skruer tiden tilbage til før corona, hvis man kan huske det, stod vi en situation, hvor vi med gru kiggede på grænsen mellem Grækenland og Tyrkiet og så, hvordan præsident Erdogan i et indenrigspolitisk spil brugte de migranter, som er i Tyrkiet, til at true os i EU i forhold til at lade en ny strøm af migranter komme ind i Europa – migranter, som potentielt kunne fortsætte op igennem Europa og også op til Danmarks grænser.
Det så vi jo senest for alvor i efteråret 2015.
Det er klart, at det er magtpåliggende for os i Dansk Folkeparti, men selvfølgelig også for andre forespørgere i dag, at sørge for, at vi i Danmark er beredt på en sådan situation, så det ikke kommer til at ske igen.
Derfor har vi ønsket en debat her i Folketingssalen om, hvad regeringen gør, hvordan man sikrer, at vi ikke igen kommer til at stå i en så voldsom situation til fare for Danmark og for vores homogenitet osv.
Og vi glæder os til at høre nogle svar fra regeringen på, hvad man gør for at sikre netop det, og til at få en god debat her i eftermiddag, der forhåbentlig ruster Danmark til en eventuel lignende situation i fremtiden.