runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Kissmeyer (V), 2018-10-11:
Det her lovforslag skal jo ses i sammenhæng med de boliginitiativer, der var i det tidligere lovforslag, som vi netop har førstebehandlet.
En af de store ting i det her lovforslag er jo, at der sættes 10 mia. kr. i Landsbyggefonden af til renoveringsarbejder fra 2019 til 2026.
Nu havde vi i forbindelse det tidligere lovforslag en lang diskussion om, hvad det er, der vil ske.
Det kan jo både være renovering og nedrivninger, men det kan i allerhøjeste grad også være et spørgsmål om at åbne boligområderne op over for det omgivende samfund.
Så skal den boligsociale indsats også understøttes med midler fra Landsbyggefonden, og det tror jeg kan være med til at bidrage.
Så jeg tror, at med det her lovforslag kommer vi målsætningen om et Danmark uden ghettoer i 2030 et stort skridt nærmere.
Så er jeg godt klar over, at der sikkert er nogle, der vil sige, at det her er tyveri fra lejerne.
Det er jeg bestemt ikke enig i.
Det er jo sådan, at den almene boligsektor faktisk får ganske mange skattemidler.
Så jeg må sige, at det her i betydeligt omfang også er almindelige samfundsmidler.
Jeg ser frem til at bidrage til det brede politiske samarbejde i udvalget, det har jeg jo hørt meget om, og det er et bredt funderet lovforslag, der ligger her, så jeg tror, det bliver rigtig konstruktivt.
Tak for ordet.
Kaare Dybvad (S), 2018-10-11:
Jeg havde jo forventet, at Enhedslistens ordfører var velforberedt.
Og han har selvfølgelig fundet håret i suppen, set fra Enhedslistens perspektiv, i den her finansiering, som handler om, at der afsættes de her 3 pct. af de samlede midler til klargøring til salg.
Jeg vil alligevel lige sådan, når jeg nu har 1 minut at tale i, referere fra et par væsentlige organisationer.
BL skrev om den her aftale: Vi roser partierne for at have stået fast og sikret, at lejerne har undgået store stigninger i huslejen.
LLO skrev: Den almene boligsektor blev reddet.
Og Christian Høgsbro, formand for Landsbyggefonden, skrev: Tak til DF og S, for at de ikke ville medvirke til at afmontere den almene boligsektor.
Når nu man har så bred en enighed og opbakning fra alle de aktører, som Enhedslisten jo også ofte gerne vil være gode venner med eller i hvert fald føler sig enige med politisk, var det så bare de 3 pct., var det de 300 mio. kr., der gjorde udslaget?
Eva Flyvholm (EL), 2018-10-11:
Virkeligheden er bare, at det er der rigtig mange der ikke har.
Altså, der er en grund til, at folk har brug for at have en billig og ordentlig lejebolig.
Det er jo, fordi man ikke råd til at betale for en dyr ejerbolig, man har ikke råd til at betale for en dyr andelsbolig.
Det, der sker med den her lov nu, som jeg ser det, er, at regeringen og de øvrige partier er klar til at gå ind og simpelt hen tvinge mennesker ud af deres bolig, fordi de uheldigvis er kommet til at stå på en liste.
Der må jeg bare sige: Synes
Liberal Alliance virkelig, at tvang over for mennesker på den her måde, tvang over for folk i forhold til noget af det, der er allermest privat og vigtigt for folk, altså netop deres bolig, er i orden?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-11:
Nogle gange, når hr. Pelle Dragsted og andre fra Enhedslisten udtaler sig om de integrationsproblemer, der er i Danmark, lyder det, som om man er kommet til en ny erkendelse; som om man har indset, at der er kommet mennesker med en anden kultur til Danmark, som udgør en udfordring, når de grupperer sig et sted.
Andre gange, som når vi f.eks. konstaterer, at de gør det, og vi gerne vil gøre noget ved problemet, lyder det som nu fra hr. Pelle Dragsted, som om de mennesker bor sammen ufrivilligt, fordi de ikke har andre steder at bo.
Det er jo ikke rigtigt.
Hr. Pelle Dragsted ved godt, at mange af dem, der bor i de områder, gør det som en del af en livsform, og de gør det som en del af en statsunderstøttet og kommunalt understøttet livsform, hvor vi betaler store dele af regningen, ved at de lever, som de gør, både i form af de boligområder, som er bygget, og i form af den kontanthjælp, de modtager, også i form af den kriminalitet, som de begår i deres egne områder og i områderne uden for deres egne områder.
Det er mennesker med den livsform, som har valgt at bo på den måde sammen med andre, der bor på den måde, og vi vil gøre noget ved problemet nu, uanset om det er den dag, hvor hr. Pelle Dragsted er i stand til at indrømme, at der er problemer, eller det er en dag som i dag, hvor han ikke vil indrømme det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-10-11:
De skal bo i de lejligheder, som alle mulige andre også står i kø til.
De skal bare have forrang for de borgere, som i dag har muligheden for selv at vælge, hvor de gerne vil bo, nemlig dem, der ikke skal anvises en bolig.
For vi er kommet til at indrette samfundet på en måde, så vi anviser mennesker boliger i nogle ganske bestemte områder.
Og det er altså ikke altid de billigste områder, vil jeg gerne sige.
Det har nogle gange været sådan, at kommunerne har fået anvisningsret til de dyreste områder, fordi borgerne så kunne få noget boligtilskud ved samme lejlighed.
Jeg skal ikke blande mig i, at det er sådan, man tilfældigvis har gjort det.
Men jeg vil rigtig gerne have, at nogle af de borgere, som i dag bliver anvist til eksempelvis Gellerupparken i Aarhus, som jeg kender lidt bedre end København, også får muligheden for at få anvist en lejlighed på Trøjborg.
Og det betyder faktisk, at jeg også anerkender, at nogle af de her borgere skal foran i køen i forhold til andre borgere, som ellers har ønsket sig at få en billig lejlighed på Trøjborg.
Men det er også socialisme.
Rosa Lund (EL), 2018-10-11:
Så kan jeg oplyse ordføreren om, at i København vil det betyde, at de mennesker, som bor i Mjølnerparken, skal anvises til nogle private lejligheder eller anvises til nogle ejerlejligheder, som de ikke har råd til – det er heller ikke en mulighed i dag – eller også skal de stille sig i kø til en andelslejlighed, og der er altså meget lang kø, og de er også rigtig dyre, fordi boligpriserne er fuldstændig skudt i vejret.
Altså, noget af det, som jo også er vigtigt her, er, at man bliver anvist til en bolig, som man rent faktisk har råd til at betale.
Og det er jo noget, som jeg synes at det her lovforslag gør en lille smule op med, altså, man går bare ud fra, at alle mennesker kan stille sig i kø til at få en rigtig dyr lejlighed i København.
Så jeg synes faktisk, at SF skylder et svar på, hvor de her mennesker skal bo henne, altså i nogle lejligheder, de rent faktisk har råd til at betale.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-10-11:
Men vi har i forvejen den udfordring, at i takt med at folk i de her områder faktisk kommer i beskæftigelse – og det lykkes jo rigtig tit, hvad flere ordførere også har været inde på – så flytter de også fra områderne, fordi de simpelt hen ikke har råd til at bo i de forholdsvis dyre lejligheder.
Det vil sige, at der altså findes nogle andre steder, hvor man også kan søge om bolig og komme til at bo.
Og det er faktisk årsagen til, at vi ligesom bliver ved med at fastholde borgere med anden etnisk baggrund eller sociale belastninger i det samme boligområde.
Og så ser vi ikke rigtig en udvikling, hvor det ændrer sig til en større blandethed.
Men må jeg ikke sige, at jeg faktisk tror, at vi kommer til at se rigtig mange kommuner stå i kø for at sige, at nu skal der gøres noget for at give mulighed for at bygge mere alment boligbyggeri.
Jeg tror, vi får brug for det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-11:
Jamen jeg kan da egentlig godt forstå, at ministeren er tilfreds.
Det er jo et vidtgående privatiseringsforslag, man her er nået frem til at have et flertal bag.
Vi kan jo risikere, at man i den der jagt på at komme ned på 40 pct. almene familieboliger kommer i situationer, hvor der bliver tale om privatiseringer og salg af almene boliger.
Vi kan også risikere, at vi kommer ud i det, at det bliver en afviklingsplan.
Jeg må indrømme, at jeg har svært ved at høre, at det er sådan særlig liberalt.
Altså, jeg ved slet ikke, hvor den inspiration til at kunne gå så vidt som til at ekspropriere boliger – for det er jo det, der er tale om – kommer fra.
Vi står jo over for, at hvis boligforeningerne ikke vil makke ret i forhold til det, flertallet vil, så kan der blive tale om statslig overtagelse af boliger.
Det er jo ren ekspropriation.
Er det ikke det, vi skal kalde det, i stedet for bare at sige, at det er et nyt lovforslag og afvikling?
Det er en statslig ekspropriation af almene boliger, der åbnes for i det her lovforslag – er det ikke korrekt?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-11:
Det er forkert at sige, at der er tale om privatisering.
De almene boligorganisationer er private foreninger, som hverken er ejet af staten eller kommunen, ej heller regionen; de er private foreninger.
Det, der er det særlige ved de almene boligorganisationer, er, at de har bygget deres ejendomme med betydelig offentlig støtte fra både kommunen og staten.
Den offentlige støtte har de fået for at løse sociale problemer.
Vi konstaterer, at i nogle boligafdelinger – et absolut lille mindretal af boligafdelingerne – løser man ikke sociale problemer; der skaber man sociale problemer.
Dermed lever man ikke op til den usagte kontrakt, der ligger til grund for, at man har fået massiv offentlig støtte, nemlig at man skal løse sociale problemer.
Derfor føler vi os berettiget til at gå ind og sørge for, at områderne bliver lavet om, sådan at de offentlige midler, der er investeret i området, kan bruges til det, der var formålet med dem, nemlig at løse problemer i stedet for at skabe problemer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-11:
Jamen der kan være mange fordomme om det her.
Man kan kigge på de områder, som er på listerne her, og prøve sådan at dykke ned i, hvad det egentlig er for et boligsocialt arbejde, der er blevet lavet, og hvad det er for nogle processer, der er, i forbindelse med at folk flytter ind med en dårlig økonomi, bor der nogle år, får et arbejde og flytter ud.
Så vil man af det flyttemønster kunne se, at der faktisk er boligområder, som hjælper folk til at kunne opnå en bolig i de perioder af deres liv, hvor de måske har en lav indtægt.
De her tal er jo slet ikke retvisende, hvis man ikke har de der flyttemønstre med.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-11:
Jeg har forstået det sådan, at Enhedslisten synes, at de indsatser, som gøres i Gellerupplanen, er gode.
Nu må Enhedslisten jo beslutte sig.
Synes Enhedslisten, at det er fuldstændig uproblematisk, at man har store boligområder, hvor der er hundrede procent almene boliger, der opsamler en stor andel af borgere med sociale problemer?
Hvis Enhedslisten synes, det er uproblematisk, hvorfor synes Enhedslisten så, det er godt, at Gellerupplanen gør noget ved de problemer, der er?
Det er jo det, vi efterstræber at der også skal gøres i andre områder.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-11:
Der er den lille forskel, hr. minister, at i Gellerup er det boligforeningerne selv, der har besluttet, hvad de ønsker at gøre.
I det her tilfælde kommer en påstået liberal minister med truslen om ekspropriation, og i sidste ende, når vi snakker den hårde ghettoliste, nedrivning af hele boligkarreer eller salg af dem til nogle private investorer, eller hvor det er, ministeren mener det her skal sælges hen.
Det er jo grundlæggende noget andet.
Det er en fuldstændig mangel på respekt for det beboerdemokrati, som vores almene boligsektor bygger på.
Så til det her med, at de ikke har løst de sociale problemer: De her områder har da om nogen påtaget sig et kæmpe ansvar, fordi kommuner – på grund af den boligpolitik, som ministeren selv står for – har været nødt til at placere rigtig mange mennesker med sociale problemer der.
Og så kommer man og siger, at det er de boligforeningers skyld, efter man har tørret problemer af på dem.
Problemet er, at der ikke er andre steder, hvor mennesker, som f.eks. er ramt af ledighed og sygdom, kan betale en bolig.
Man kan ikke bare lige få en ting anerkendt, så det ikke længere står til diskussion, af ministeren.
Det her lovforslag åbner med det her påbud op for at ekspropriere, altså at bruge statsmagten til at overtage en privat boligforening og jævne den med jorden eller sælge den til private investorer.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-11:
Debatten her er jo på forskellige niveauer, og hr. Søren Egge Rasmussen, som er hr. Pelle Dragsteds partifælle, var ude i en forsvarstale for boligområderne og kom med en påstand om, at der slet ikke er noget behov for at gøre noget derude.
Og så er det, at jeg påpeger, at man i Gellerupplanen gør nogle af de ting, som vi ønsker at gøre andre steder, men der har hr. Pelle Dragsted så ret.
Det er korrekt, at det vil vi gøre, men det ændrer ikke på, at den model af Gellerupplanen, som er lagt ud, er efterstræbelsesværdig og bør bruges andre steder.
Man kan ikke på den ene side sige, at der slet ikke er nogen problemer i de her områder, og så på den anden side sige, at det, som man gør i Gellerupplanen ad frivillighedens vej, er godt.
Begge dele kan ikke være rigtige.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-11:
Der er ikke nogen, der siger, at der ikke er problemer i de her områder.
Vi har områder, hvor der er samlet alt for mange mennesker, og det er ikke, på grund af at det er deres skyld, eller at boligforeninger ikke har gjort, hvad vi har bedt dem om, men det er, fordi vi har et boligmarked, hvor det er rigtig svært at placere de her mennesker andre steder, og det er det, fordi der, som vi har set, har været en fuldstændig vanvittig udvikling i boligpriserne i de store byer.
Men jeg kan godt forstå, at det er svært for en liberal minister med det her, jeg kan godt forstå, at man vrider sig lidt, for det er ikke hver dag, at vi her i Folketinget giver ministeren og Folketinget retten til at gå ud og kyle familier ud af deres barndomshjem, bruge statsmagten benhårdt til at ekspropriere deres boliger.
Det er ikke hver dag, og det er godt, at det kommer for dagens lys.
At det skulle være en boligminister fra Liberal Alliance, der stod i spidsen for det, havde jeg nok ikke forventet, men sådan kan man jo blive overrasket.
Rosa Lund (EL), 2018-10-11:
Jeg synes, det er meget interessant med de her konkrete eksempler.
Nu er jeg selv født og opvokset på Nørrebro, og jeg bor lige ved siden af Mjølnerparken.
Jeg kender udmærket til det kvindecenter, som ordføreren snakker om, og jeg synes, at det, som vi lige akkurat mangler nogle konkrete svar på, er: Hvor skal de her mennesker så bo henne?
Altså, ordføreren siger, at SF er med i den her aftale for at få indflydelse på, hvordan den ligesom skal komme ud at gå i virkeligheden, kan man sige.
Og der synes jeg bare, vi mangler nogle meget konkrete svar: Hvor skal alle de mennesker, som bliver ramt af den her aftale og det her lovforslag, bo henne?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-10-11:
Bare for sådan en god ordens skyld vil jeg sige til det der med at rive ned, så man ikke har noget tag over hovedet: Jeg håber, at ordføreren er enig i, at det fremgår af aftalerne, at man netop skal tilbydes en anden bolig.
Det var den ene del.
Og så tænker jeg, om ordføreren har et bud på, hvor meget af Landsbyggefondens midler der hidtil er brugt til boligsociale indsatser magen til dem, der nu er afsat midler til her.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-11:
Til det sidste har jeg ikke på stående fod et svar.
Til det første vil jeg sige, at det ansvar er man jo også i gang med at skubbe videre til kommunerne, i forhold til hvor de boliger så skal findes henne.
Men spørgsmålet er, hvordan vi så undgår, at de her boliger falder ind under de kriterier, som så gør, at der også her skal reduceres i boligmassen.
Og er det bare en spiral, der kommer til at fortsætte?
Vi kan jo godt sige, at vi har tillid til, at folk træffer nogle kloge beslutninger derude, men er det, vi så laver, en klog beslutning, altså at give det spillerum, at man faktisk kan ekspropriere i det omfang, som det kan ske nu med 60 pct. af familieboligerne, der kan blive revet ned, hvis de i 4 år falder ind under de her kriterier?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-10-11:
Tak for det.
Vi har jo gjort for lidt for de udsatte boligområder, og børn, der vokser op i udsatte boligområder, har notorisk dårligere trivsel og lærer mindre i skolen og har større risiko for at ende i arbejdsløshed og større risiko for at ende i kriminalitet.
I dag tager vi et skridt hen imod at finde finansieringen til at udføre de helhedsplaner, man laver ude i nogle af de udsatte boligområder, om gennemgribende renoveringer.
Alene Vollsmose skal altså bruge 1 mia. kr. på en gennemgribende renovering af sin indre infrastruktur.
Derudover finder vi penge til boligsociale indsatser og en nedrivningspulje.
Det støtter vi fra radikal side.
Vi bakker op om lovforslaget.
Det betyder dog ikke, at vi tager ejerskab af at udstille de udsatte boligområder som ghettoer.
Det er stadig væk ikke den sprogbrug, vi lægger ned over det, men at skaffe finansiering til de her store og vigtige indsatser lægger vi gerne ryg til.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-10-11:
Tak for det.
Da aftalen om forebyggelse af parallelsamfund skulle forhandles, var det et helt afgørende og ufravigeligt krav fra SF at bevare en stærk og duelig Landsbyggefond.
Landsbyggefonden har det økonomiske ansvar for at vedligeholde og udbygge rammerne for Danmarks lejeboliger, og i det ansvar ligger en vital renoveringsopgave for nogle af de boligområder, der har det største behov for kontinuerlig vedligeholdelse.
Derfor er SF også meget tilfreds med, at det lykkedes i et samarbejde i forligskredsen at sikre Landsbyggefondens overlevelse og kontinuerlige finansiering.
Samtidig øges renoveringsrammen, hvad der er et stort behov for, hvis de øvrige bestemmelser i aftalen om parallelsamfund skal gennemføres.
Forslaget bevarer i modsætning til regeringens oprindelige udspil en fuld finansiering af ydelsesstøtten og fastholder samtidig den boligsociale indsats, som man ellers anede at regeringen så sin chance til at sakse.
SF er glad for, at BL og Landsbyggefonden selv kvitterer for det, og støtter derfor forslaget.
Men det er ikke uden bekymring.
SF har noteret sig BL's høringssvar om, at der mangler fastsættelse af rammer for investering i tilgængelighed.
Tilgængelighed har en afgørende betydning for de mange ældre og handicappede borgere, der benytter boliger under Landsbyggefondens ressort, og derfor vil vi også i SF i udvalgsarbejdet se, om vi kan få behovet for tilgængelighed imødeset i de nye rammer for Landsbyggefonden.
Det forventer vi sådan set også at der vil være lydhørhed for i udvalget.
Vi glæder os på den ene side over, at ideen om at droppe indsatsen helt er blevet skrottet, men mener samtidig, at hvis regeringen ønsker at opfylde sine målsætninger om bekæmpelse af kriminalitet og utryghed i områderne, er der brug for flere boligsociale tiltag end dem, som det her forslag alene kan bære.
Med de betænkeligheder in mente kan SF støtte forslaget, da det sikrer en bæredygtig Landsbyggefond, der kan løfte de kommende opgaver i forbindelse med aftalen om parallelsamfund.
Anders Johansson (KF), 2018-10-11:
Tak for det.
Forslaget her handler, som flere af de foregående ordførere har været inde på, om at afsætte midler til at omdanne boligområder, hvilket er en del af den aftale, vi har lavet, omkring bekæmpelse af parallelsamfund.
Og det skal selvfølgelig ses i sammenhæng med den debat, vi lige har haft, omkring nogle af de konkrete initiativer, som vi nu skal have ført ud i livet.
Det handler om at forebygge parallelsamfund, ekstremisme og kriminalitet og forbedre mulighederne for socialt udsatte i nogle boligområder.
Med lovforslaget afsætter vi betydelige midler til at gennemføre de omfattende fysiske forandringer, som vi ønsker i de her boligområder.
Eksempelvis afsættes og målrettes der 5 mia. kr. i årene 2021 til 2026 til at gennemføre renoverings- og forbedringsindsatser i udsatte boligområder.
Derudover fastsættes der en række andre rammer, som ikke er ubetydelige, til at understøtte de initiativer og ting, som skal ske i forbindelse med helhedsplaner, som skal udarbejdes, også i henhold til vores aftale.
Det bakker vi selvfølgelig op om i Det Konservative Folkeparti, for vi vil selvfølgelig ikke acceptere, at der er områder i Danmark, hårde ghettoområder, hvor det ikke er danske normer eller værdier, som er fremherskende.
Det skal vi have gjort op med.
Og erfaringer fra udlandet viser altså, at fysiske forandringer af udsatte boligområder er det, der virker, og derfor mener vi også, at det berettiger, at vi nu investerer massivt i netop at få skabt de nødvendige fysiske rammer og de nødvendige fysiske forandringer, så vi i 2030 kan sige, at Danmark er helt fri for ghettoområder.
Så vi bakker lovforslaget op.
Orla Hav (S), 2018-10-11:
Tak for det, formand.
L 35 har til formål at sikre, at der kan etableres målrettede højskoletilbud til det stigende antal seniorer, der vil være i de kommende år.
Det er grundlæggende sympatisk, for et højskoleophold er for mange en unik og god mulighed for at opleve og blive klogere i fællesskab med andre.
Det gør sig gældende for personer i alle aldre, både unge og ældre.
Samtidig er det tydeligt, at vi i de kommende år vil opleve, at en stadig større andel af befolkningen er aktive og udadvendte seniorer.
Flere aktive seniorer med godt helbred og mod på oplevelser, er et gode for et samfund.
Vi skal naturligvis tage højde for, at vi også kan honorere de mange ønsker, gruppen har.
I forhold til forslaget er formålet netop at understøtte denne udvikling.
I dag gør højskolerne et vigtigt og godt stykke arbejde for de mange seniorer, der ønsker at deltage i de tilbud, højskolerne over hele landet har.
Konkret lægges der op til, at der fremover kan oprettes nye seniorhøjskoler, der alene udbyder kortere kurser og dermed undtages fra kravet om gennemførelse af længerevarende kurser af mindst 20 ugers varighed.
Samtidig lægger lovforslaget op til, at antallet af seniorhøjskoler ikke overstiger i alt fem på landsplan.
I dag har vi to højskoler, der med afsæt i tidligere dispensationer driver seniorhøjskole, og med lovforslaget lægges der op til, at de kan fortsætte med det.
Dermed lægges der op til, at der kan etableres yderligere tre seniorhøjskoler fremover.
Det sikrer en god balance, så der kan målrettes flere højskoletilbud til seniorerne, samtidig med at vi holder fast i, at det grundlæggende er sådan, at højskolerne i almindelighed kan appellere bredt til publikum og også kan funderes bredt i landet.
Jan Erik Messmann (DF), 2018-10-11:
Tak, formand.
I de kommende år vil der komme flere og flere seniorer og pensionister til, og de vil alle have brug for oplevelser og muligheder for at mødes med andre i givende samvær.
Ældre mennesker har brug for den nære kontakt med andre, og det kan de netop opnå ved at tage et kursus eller ophold på en seniorhøjskole, men ikke alle har tid til at tage de længere kurser, man har haft indtil nu, og derfor er der mange, der efterspørger kortere kurser og kortere ophold.
Da jeg selv er i gruppen af seniorer, er det derfor en glæde for mig at rose dette forslag, der giver mulighed for at godkende op til fem højskoler til at arrangere kortere kurser og ikke som tidligere, hvor det kun var højskoler, der arrangerede de længerevarende kurser for seniorer, der var tilskudsberettigede.