runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Først vil jeg sige, at det er meget sjovt i de her debatter: Nogle gange vil forslagsstillerne helst kun tale om det konkrete i beslutningsforslaget, og andre gange vil de gerne tale om alt mellem himmel og jord, der kan understrege pointen om, at Socialdemokratiet ikke kan finde ud af noget på udlændingeområdet.
Det er jo ikke hr. Peter Skaarup, der skal bestemme, hvornår vi bliver helt konkrete på forslaget, og hvornår vi bare kan tale om udlændingepolitik i al almindelighed.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at vi jo løbende har haft embedsmandsdelegationer i Syrien.
Udenrigsministeren har været der, som ordføreren siger.
Jeg tror ikke, Sverige har noget at lade Danmark høre, når det kommer til udvisning.
Jeg kan også se, at Danmarksdemokraterne har talt om Tyskland.
Er det én syrisk flygtning, der er blevet udvist derfra, eller hvor meget af det?
Jeg kan ikke helt huske det, men jeg tror, vi er nede på et meget, meget lavt antal.
Så vi er glade for, at Udlændingestyrelsen nu har genoptaget behandlingen af asylsager.
Og vi er glade for, at flere flygtninge rejser hjem til Syrien, og vi vil gerne, så snart det er muligt, lave en aftale med syrerne om at få de sidste hjem.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Tak til hr. Frederik Vad for talen, som jo handlede om rigtig mange forskellige ting, bare ikke så meget lige om det forslag, vi behandler i dag.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Frederik Vad om hjemsendelse til Syrien og hjemsendelse i det hele taget.
Den danske udenrigsminister var jo en tur i Syrien og kom desværre hjem uden en aftale, men vil gerne give nogle penge.
Samtidig kan vi se, at Sverige faktisk har lavet en samarbejdsaftale med Syrien og har udtalt, at det efter svensk opfattelse er sådan, at man kun får penge, hvis man tager egne borgere tilbage.
Det er sådan i store træk, hvad han sagde.
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Frederik Vad om: Hvorfor har Danmark ikke lavet en aftale med Syrien om hjemsendelse af flygtninge herfra, når nu Assad er væk?
Hans Andersen (V), 2026-01-29:
Jeg er ikke klar over, om man her og nu bare kan sætte den øvrige forvaltning på pause, altså vurderingen af permament opholdstilladelse.
Det er jeg ikke klar over, men i Venstre har vi sagt, at vi gerne vil drøfte, om det med de 8 år er det rigtige snit for at opnå permanent opholdstilladelse i Danmark.
For det har jo desværre trukket ud i Syrien med at opnå fred, og det betyder jo reelt set, at vi nu har mennesker, der pga. af deres mangeårige tilladelse til ophold i Danmark, nu nærmer sig muligheden for at få permanent opholdstilladelse.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Spørgsmålet er, om det er Folketinget, der har et problem, eller om det er konventionerne, der er problemet.
For kunne Folketinget her efter Socialdemokratiets opfattelse ikke vedtage, at asylmodtagere, der kommer hertil, er på midlertidigt ophold de første 10 år eller de første 15 år?
Er det konventionerne, der begrænser det og siger, hvornår Danmark skal gå over til at give det permanent, eller er det en beslutning, vi har truffet i Folketinget?
For hvis det er en beslutning, som ligger i konventionerne, er alt det med, at asylpolitikken er karakteriseret ved midlertidighed, jo bare et fatamorgana.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Det har jo ikke så meget med tid at gøre, men det er klart, at der jo er noget omkring tilknytning og en praksis, i forhold til hvornår et menneske er tilknyttet Danmark, som nogle gange gør livet svært for os, og hvor vi skal kæmpe rigtig meget for at få sendt de her mennesker hjem.
Jeg mener, at vi skal gøre langt mere og presse langt mere på, for at det her faktisk lykkes, og at den midlertidighedslovgivning, vi har lavet, sådan set også kommer til at være gældende, også selv om folk har været her i lang tid.
For først blev der jo løjet for folk om, at dem, der kom, var nogle, der var hjernekirurger, og dernæst skal vi jo ikke ud i en situation, hvor ingen af de her mennesker kan komme hjem.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge fru Sandra Elisabeth Skalvig, som jo repræsenterer et parti, der gerne vil i regering og måske ovenikøbet være et statsministerparti, til det, som fru Sandra Elisabeth Skalvig og Liberal Alliance støtter i dag, og jeg hørte endda også et opgør med permanente opholdstilladelser for den her gruppe.
Er det en politik, som Liberal Alliance også står på mål for efter folketingsvalget?
Vil det, man mener om det her beslutningsforslag, også stå til troende efter et valg?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-29:
Tak for ordet.
Og tak til Danmarksdemokraterne for at fremsætte et virkelig aktuelt beslutningsforslag om at gennemføre en håndfast hjemsendelsespolitik – et forslag, som jeg synes rejser nogle vigtige spørgsmål.
Mange af elementerne i forslaget er vi i Liberal Alliance naturligvis helt enige i.
Det gælder f.eks. etableringen af et udrejsecenter i et tredjeland og genvurdering og inddragelse af opholdstilladelser til flygtninge, når der ikke længere er et beskyttelsesbehov.
Et element i forslaget, der gav anledning til nogle overvejelser, var forslaget om stop for permanente opholdstilladelser og familiesammenføringer, når hjemrejse er en mulighed.
Det er vi helt enige i, men samtidig synes vi også, det er ret tankevækkende, at vi overhovedet har permanente opholdstilladelser.
Så kan det godt være, at der er nogle, der ender med at være her i rigtig mange år, fordi man er en gevinst for vores samfund og virkelig har taget Danmark til sig.
Men helt seriøst: Hvorfor har vi et system, der er indrettet sådan, at mennesker, der træder ind over vores grænser, er her i en fastsat periode og opfylder nogle kriterier, bare sådan uden videre får lov til at blive her permanent?
Det synes vi i Liberal Alliance er en helt forkert måde at tænke udlændingepolitik på.
Udgangspunktet bør vel være, at hvis man kommer til Danmark med et udenlandsk pas, så er det for en periode, og ønsker man et mere permanent liv i Danmark, fordi man gerne vil være en del af det danske fællesskab, så må man jo søge dansk statsborgerskab.
Som sagt synes vi i Liberal Alliance, at det er et fornuftigt beslutningsforslag, og derfor støtter vi det.
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Tak for ordet, formand.
For hvis vi skal beholde opbakningen til flygtningesystemet, er det jo grundlæggende også nødvendigt, at man sender dem hjem, der ikke længere har krav på asyl, ellers tager de jo så at sige en plads fra dem, der har brug for Danmarks beskyttelse.
Det var også derfor, at SF også støttede hjemsendelsen af somaliere i sin tid.
Så på overskriftform kan SF jo sagtens være med, og det er jo også med SF som støtteparti under den sidste regering, at vi jo påbegyndte rejsen mod at blive det bedste land i Vesteuropa til at sende flygtninge hjem.
Men dykker man ned i det enkelte tiltag, er der uenigheder mellem os og forslagsstillerne, der gør, at vi ikke kan være med.
Det er vi jo også tilhængere af i SF, men Danmark skal ikke gå alene, som forslagsstillerne foreslår.
I stedet for synes vi, at det skal ske via et europæisk samarbejde.
Derudover er der diskussionen om, hvornår vi sender folk hjem.
I SF mener vi ikke, at man skal sende folk hjem til usikre lande sådan på overskriftform, men at der skal være varige forandringer.
Det står for mig uklart, helt præcis hvad forslagsstillerne vil ændre.
Vi har jo en styrelse, der vurderer, hvornår et land er sikkert at rejse hjem til, og jeg er personligt mere betrygget i, at embedsmænd sidder med den vurdering, end vi politikere skal gøre det.
Så SF er ikke imod en håndfast hjemsendelsespolitik.
Danmark er allerede i front i Vesteuropa på det område.
Når vi derfor ikke stemmer for, skyldes det forskelle i substansen.
I forhold til det her med den betingede udviklingsbistand læste jeg mig også frem til, at det skulle være imod OECD-principperne, som vi ellers regulerer os selv efter.
Selv om jeg ikke er udviklings- eller udenrigsordfører, tror jeg heller ikke, det ville gøre, at vi kunne støtte forslaget.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Det er volapyk, hr. Mikkel Bjørn.
Det, som Dansk Folkeparti er meget optaget af, er, hvor mange mennesker der ankommer til Danmark.
Hvis jeg skal finde ud af, hvor mange mennesker der er i Slagelse Kommune, skal jeg jo ikke tælle, hvor mange der passerer byskiltet i en bil.
Så skal jeg jo se på, hvor mange af de her mennesker der faktisk slår sig ned og er en del af det her samfund.
Det, der er med hr. Mikkel Bjørns tal, er, at det siger de intet som helst om.
Sandheden er, at dengang Dansk Folkeparti og fru Inger Støjberg styrede det her land, kom der ca. 6.000 mennesker, mener jeg, det var, fra Stormellemøsten til Danmark hvert år, og det var dem, der ikke arbejdede.
Nu er det reduceret til en tredjedel.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
For Dansk Folkeparti har jo efterspurgt nettotallene også, fordi vi har moret os lidt over, at Socialdemokratiet er så sure over, at vi bruger bruttotallene.
Så vi har bedt om at få nettotallene.
Og det sjove er jo, at udvandringen, den islamiske udvandring, har ligget stort set stabilt på 5.000 om året siden 2015.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Det væsentligste er ofte, hvad for et spørgsmål man stiller.
Og Dansk Folkeparti er lykkedes med at stille nogle spørgsmål, som har givet nogle tal, der passer ind i en propagandakampagne.
Så hvis man trækker Dansk Folkepartis tal fra de tal, der viser, hvem der faktisk er blevet sendt ud af Danmark, kan man se, at indvandringen fra Stormellemøsten er blevet reduceret til en tredjedel af, hvad den var, dengang Dansk Folkeparti havde 37 eller 31 mandater.
Og det er jo lidt ærgerligt, hr. Mikkel Bjørn.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare bede Socialdemokratiets ordfører om at forholde sig til, at den islamiske indvandring jo er vokset med over 124 pct. under den socialdemokratiske regering.
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-29:
Den her diskussion om permanent opholdstilladelse er jo ganske relevant, og jeg anerkender, at der selvfølgelig er nogle juridiske kompleksiteter i det spørgsmål, som jeg som Konservatives udlændingeordfører er villig til at sige jeg gerne vil bidrage til at afsøge og se, hvad vi egentlig kan gøre her for at stramme op.
Jeg er fuldstændig enig i det synspunkt, at vi jo ikke skal udelukke folk fra lande, vi har gode integrationserfaringer med, andre EU-borgere osv., fra at kunne være i vores land, men vi vil jo gerne stramme op, således at vi kan sende folk hjem igen, der egentlig bare skulle have været her midlertidigt i første omgang.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Nej, det skal man ikke forstå.
Jeg tror, ordføreren hørte første del af min sætning, men nok ikke hørte anden del.
For jeg skrev under på uden at kende eksemplet fra Alternativet, at der jo selvfølgelig er syrere, der bidrager til det danske samfund og heldigvis for det.
Der er nogen, der virkelig forsøger at bidrage, når de kommer til Danmark.
Men der er jo desværre også en overrepræsentation i kriminalstatistikkerne og en samlet underrepræsentation på arbejdsmarkedet blandt syrere i Danmark.
Derfor er vi jo nødt til at se på de faktuelle forhold og konstatere, at det altså haster med, at de pågældende kommer hjem og får deres hjemland på fode igen, uanset om de kan bidrage til det eller de måske ikke kan bidrage til det.
Og alt andet lige tror jeg det danske samfund har givet dem nogle færdigheder, som kan bruges hjemme i Syrien.
Det duer jo ikke – og det burde heller ikke være De Radikales udlændingepolitik – at vi fjerner kapacitet, arbejdskraft, gode folk, hvis det altså er det, fra det land, som de skal være med til at genopbygge.
Det er da helt bagvendt.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Der bliver jeg fuldstændig er nysgerrig, selv om jeg egentlig havde tænkt mig at spørge om noget andet.
Så skal jeg forstå det sådan, at Danmarksdemokraternes hjemsendelsespolitik altså ikke er så håndfast, og at f.eks. en sosu-assistent, en pædagog eller en læge, der oprindelig er kommet fra Syrien og er her på midlertidigt ophold, ikke skal sendes hjem?
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Jeg er overbevist om, at hvis Danmark begynder at sørge for, at der kommer reel midlertidighed omkring de her mennesker, så ville det jo på bundlinjen være en kæmpe overskudsforretning for det danske samfund.
Så bliver der flere penge til rådighed for dansk velfærd.
De gange Finansministeriet har regnet på det her – og der har man ikke engang nødvendigvis fået det hele med – er man jo endt på et tocifret milliardbeløb, som det koster med den ikkevestlige indvandring.
Så uanset om man kan lide det eller ej – og nogle vil sige, at vi ikke skal gøre det her op i penge – er der ingen tvivl om, at det ville være en kæmpe værdi, hvis vi kunne sørge for, at de mennesker kommer hjem, og hvis vi så tilsvarende kunne give penge ud til dansk velfærd eller andre ting, som det danske samfund har brug for.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-29:
Det synes jeg godt nok er lidt uansvarligt, altså at man ikke engang har prøvet at forholde sig til det.
Mig bekendt er hele hjemmeplejen og vores plejehjem jo fuldstændig afhængige af mange af de mennesker, der er kommet hertil som flygtninge.
Der er jo ældre mennesker, som ikke ville kunne få omsorg og pleje, hvis det her blev gennemført i morgen.
Er det virkelig ordførerens og ordførerens partis holdning, at de gamle på plejehjem så bare må nøjes med ikke at få omsorg og pleje, eller hvad?
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Nej, vi har ikke regnet på, hvordan velfærdssamfundet ville se ud.
Vi har regnet på, hvor mange syrere der er på midlertidig opholdstilladelse i Danmark, som vi umiddelbart ville kunne sende ud, hvis der var et ønske om det i Folketinget og hos myndighederne.
Det mener vi også er det rigtige.
Det duer jo ikke rigtig, at vi holder på nogle mennesker, hvor nogle af dem helt sikkert kan bidrage til det danske samfund; det sætter jeg slet ikke spørgsmålstegn ved.
Men det hjælper jo ikke, at vi holder på nogle mennesker, som de sukker efter dér og ønsker kommer hjem, så de kan være med til at hjælpe i syriske skoler og være med til at få deres land på fode igen.
For i forhold til Danmark er der jo alt andet lige rigtig, rigtig mange ting, der halter i et samfund som det syriske efter en meget lang borgerkrig.
Så det handler i virkeligheden om, at vi lige lukker øjnene et øjeblik og tænker på: Hvad er egentlig bedst for det danske samfund og bedst for de mennesker, det handler om her?
Det er jo at komme hjem til deres hjemland og sørge for, at det land kommer på fode igen.
Det kan vi ikke lukke øjnene for.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-29:
Jeg har en veninde, der er fra Syrien.
Hun kom hertil for 10 år siden.
Hun var uddannet lærer i Syrien, og nu har hun så uddannet sig til pædagog her i Danmark og arbejder i en børnehave i Helsingør, hvor jeg selv er fra.
Det var også der, jeg mødte hende.
Hun er en meget værdsat medarbejder i den børnehave.
Så vidt jeg ved, er hun her på midlertidig opholdstilladelse.
For det er jo rigtig svært at få permanent opholdstilladelse.
Så hun vil jo nok være en af dem, som ordførerens parti vil prøve at sende tilbage til Syrien.
Jeg er jo helt sikker på, at hun ikke er den eneste.
Der er jo rigtig mange fra Syrien og flygtninge fra andre lande, som arbejder i omsorgssektoren, hvor vi jo i den grad har mangel på personale, både hvad angår pædagoger, sosu'er og sygeplejersker osv.
Har ordføreren og ordførerens parti regnet på, hvad konsekvenserne for vores velfærdssamfund ville være, hvis ordføreren og ordførerens parti fik flertal for det her forslag?
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Jeg tror godt, ordføreren ved, hvor det ligger.
Det ligger selvfølgelig både hos Folketinget, men også hos internationale konventioner.
Når vi ad forskellige omgange i Folketinget forsøger at stramme op, bliver vi jo altid ramt af, at man siger: Jamen vi støder lige ind i internationale konventioner der; det må I ikke, og det kan I ikke.
Så når vi taler for et opgør med menneskerettighedskonventionen, taler vi jo også for et opgør, som kan hjælpe på det her område.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Okay, så jeg skal forstå det sådan, at de mennesker, der i dag arbejder i vores hjemmepleje, på vores hospitaler, i vores daginstitutioner og i vores skoler, og som oprindelig er kommet fra Syrien, skal sendes hjem.
Jeg tror, vi ret mange, der er nysgerrige efter at vide, hvor mange det faktisk handler om.
Der vil jeg så sige, at ja, det er udlændingepolitik, men det er sådan set også velfærdspolitik.
Jeg tror desværre, og jeg synes, det er lidt uansvarligt, at man ikke har regnet på det, at det er et rigtig stort antal, det drejer sig om, som vi vil stå og mangle.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Ja, og det er også derfor, jeg undrer mig, når der står det med tildeling af permanent opholdstilladelse, når hjemrejse er mulig, for så er det jo fremad i tiden.
Men jeg vil godt lige spørge ordføreren: Er det ordførerens opfattelse, at det er det danske Folketing, som ikke har sat en afgrænsning af, hvor lang tid vi kan gøre noget midlertidigt, indtil folk skal på permanent ophold, eller det, fordi det er bundet af konventioner, at vi kun gør noget midlertidigt i så og så mange år, og så skal det rykkes over til permanent?
Hvor ligger ansvaret henne?
Hvem har beslutningskraften i forhold til det her?
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-29:
Jeg hæftede mig også ved det, ministeren sagde, i forhold til at ministeren ligesom slog alle de unge, som det her forslag handler om, over én kam og kaldte dem dårligt integrerede.
Altså, hvad bygger ministeren det udsagn på?
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Tak for det.
Jeg beklager, jeg troede lige, at Enhedslisten skulle på først, men det er selvfølgelig deres forslag, så de kommer på til sidst.
Vi har jo nu behandlet det her forslag tre gange, tror jeg, i den her valgperiode, og det er jo ikke, fordi det bliver mere fornuftigt af at blive fremsat flere gange.
Dansk Folkeparti mener ikke, at man skal have dansk statsborgerskab i 18-årsfødselsdagsgave.
Man skal heller ikke have førtidspension i 18-årsfødselsdagsgave eller nogen andre offentlige serviceydelser eller for den sags skyld privilegier i det danske samfund i fødselsdagsgave.
Jeg synes, det bliver en skør debat.
Dansk statsborgerskab er et privilegie, som man kun skal tildeles, hvis man er en del af det danske værdifællesskab, deler grundlæggende danske normer og også gerne en opbakning til vores demokratiske samfund.
Der blev lavet en meningsmåling for et halvt års tid siden eller lidt mere om unge efterkommere fra visse mellemøstlige landes opbakning til eksempelvis terrorangrebet mod Israel den 7. oktober, hvor en tredjedel i visse efterkommergrupper støtter det terrorangreb.
Jeg synes ikke, at de skal have statsborgerskab, bare fordi de for nogens vedkommende er født og opvokset i Danmark.
Og derfor er vi meget glade for, at det her forslag ikke bliver nogen realitet.
Så jeg tror, at det er det, jeg vil sige til forslaget.
Tak for ordet.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Men det er jo ikke kun dem, vi taler om.
Det er jo det, der er problemet her.
Det her har jo ikke noget med anekdotiske eksempler at gøre.
Det er her er jo et spørgsmål om politisk holdning.
Mener man som Enhedslisten, at man uden videre skal blive dansk statsborger, fordi man tilfældigvis er født her?
Og der tilhører jeg så den sidste gruppe.
Det hænger jo sammen med, at alt for mange er blevet danske statsborgere på et alt for lemfældigt grundlag igennem tiden, og derfor har vi så fået nogle stramme regler.
Men er man en velintegreret ung borger, har man jo så også god mulighed for at blive statsborger.
Peder Hvelplund (EL), 2026-01-29:
Jeg synes, det er nogle mærkelige anekdotiske betragtninger, som ministeren gør sig.
For det er jo dem, vi taler om her.
Det er jo de unge mennesker, som er født og opvokset i Danmark, som i gang med at uddanne sig, men som ikke får muligheden for at kunne deltage fuldt ud i demokratiet, før efter de har afsluttet deres uddannelser og har arbejdet i 4 år.
Det er dem og deres sager, vi bl.a. ser i Indfødsretsudvalget.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Det er jo en kedelig konsekvens af, at Folketinget i 1980'erne, bl.a. med stemmer fra de forskellige kommunistiske partier, der senere blev til Enhedslisten, men også stemmer fra mange andre af Folketingets partier, sågar partier fra blå blok og også mit eget parti, førte en alt for lempelig udlændingepolitik.
Det startede i 1983.
Der lukkede man en masse mennesker ind i Danmark i årene, der fulgte efter.
De stiftede familier og fik børn, og mange af dem er vokset op i parallelsamfund uden at blive positive bidrag til det danske samfund.
Det er jo især i nogle af de områder, hvor Enhedslisten, Frie Grønne og den type partier får rigtig mange stemmer, at mange af de her mennesker bor.
Det er klart, at hvis man gør det meget enkelt for de mennesker at få statsborgerskab, selv om de er enormt dårligt integrerede, så er deres incitament til at blive positive bidrag til det danske samfund lille.
Så har de jo så lempelige vilkår, hvis de bidrager positivt.
På den måde har vi jo fundet en god balance.
Peder Hvelplund (EL), 2026-01-29:
Jeg undrer mig stadig væk lidt over, hvad begrundelsen er for, at man ikke kan støtte sådan et forslag her.
For det er jo noget, der har været gennemført tidligere.
Det er jo en ordning, der har fungeret under en tidligere socialdemokratisk ledet regering.
Der bliver jo stillet nogle krav til de unge mennesker, som vil få mulighed for at få statsborgerskab ved erklæringsadgang.
Så hvad er det præcis, der gør, at unge mennesker, som er født eller har tilbragt langt størstedelen af deres tilværelse her i Danmark, har gået i dansk folkeskole og har taget dansk uddannelse, ikke skal have muligheden for at kunne få statsborgerskab, når de bliver 18 år?
For virkeligheden er jo i dag, at vi ser en lang række af de her borgere, som har taget uddannelse, som er i gang med at videreuddanne sig, men som så ikke kan få dansk pas, og som ikke kan få dansk statsborgerskab, fordi der er et beskæftigelseskrav.
Hvad er årsagen til, at man skal vente, til man bliver 30 år, før man kan få retten til at kunne stemme til et folketingsvalg, når man er født og opvokset her i landet?