runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2020-05-29:
Tak for ordet, og lad mig starte med at understrege, at det er en relevant og vigtig debat – og svær debat i øvrigt.
Sociale medier er private virksomheder, og fordi de er private virksomheder, har de et stort frirum til at definere, hvilke regler og vilkår der skal gælde for det indhold, som bliver delt ud til offentligheden via deres platforme.
Forholdet mellem en bruger på de sociale medier og det sociale medie som sådan reguleres som udgangspunkt af den aftale, kontrakt, forståelse, der er mellem dem.
Og vi kender jo alle sammen det der med, at så skal man scrolle ned igennem og sætte hak ved, at man accepterer alt muligt, og ingen af os får det læst, men det er fundamentet for den relation, som er mellem den enkelte bruger og de sociale medier, og det kan man roligt kalde et skævt forhold.
Indholdsmoderationen, som også er den, fru Marie Krarup nævnte før, har været omdiskuteret, og det er i mine øjne også en vigtig debat og en af dem, som vi bliver nødt til at forholde os til.
For der er nogle principielle spørgsmål på spil her: Har alle krav på og ret til at kunne udtrykke deres holdninger på alle platforme?
Det kan der være mange holdninger til, men hvis man nu overfører logikken på de almindelige medier, så er det jo ikke sådan, at vi som folketingsmedlemmer eller borgere i øvrigt har ret til og krav på at få et debatindlæg trykt i den avis, som vi gerne vil have det trykt i.
Det er private medier, de bestemmer som udgangspunkt, hvad de har lyst til at bringe, og hvad de ikke har lyst til at bringe.
På samme måde opstiller de sociale medier også regler for, hvad der må ligge, eller hvad der tages ned fra deres platforme.
Derfor vil det også være en nyskabelse – i hvert fald hvis man sammenligner dem med de traditionelle medier – hvis sociale medier skal tvinges til at have indhold liggende på deres platforme, som de ikke ønsker at have liggende.
Og det leder mig videre til en anden væsentlig pointe, som jeg tidligere har givet udtryk for, når vi drøfter spørgsmålet her i Folketinget, nemlig at vi har med et område at gøre, som er vokset frem, uden at vi som lovgivere har grebet ind og sat nogle klare rammer.
Man kan i virkeligheden sige det sådan, at her er der et område, hvor det har været markedskræfterne i uregulerede relationer, som har fået lov til at sætte rammerne.
Man kan i virkeligheden sige, at det er et meget godt eksempel på, at markedet er en elendig herre, men en god tjener.
Altså, hvis det nu var noget helt nicheagtigt, så kunne man jo godt bortdefinere det som ikkerelevant.
Det fylder så meget i debatten herhjemme, at man ikke kan sige: Nå, men det er jo bare en privat relation, så lad nu den ligge, det behøver vi som samfund ikke at blande os i.
På mange måder er det jo blevet meget nemmere at deltage i den offentlige debat, men vi har jo også set en slagside, i form af at det er blevet nemmere at udtrykke f.eks. ulovligt materiale, dele ulovligt materiale, og netop det her med at dele ulovligt materiale eller lække ulovligt materiale er jo noget af det, som vi bliver nødt til at tage livtag med.
Eller skal vi ikke netop sætte ind for at værne vores demokrati?
Marie Krarup (DF), 2020-05-29:
Tak for talen, og tak for det glimrende Poppercitat.
Jeg ville jo ønske, at Socialdemokraterne tidligere havde forstået meningen af det citat, for så havde vi jo undgået den forfærdelige situation, vi står i i dag, med en meget stor gruppe muslimer, som ikke vil acceptere og ikke er tolerante over for det danske åbne demokrati.
Men det er ikke det, vi skal diskutere i dag først og fremmest.
Vi skal diskutere de sociale medier.
Facebook har jo fået en monopollignende status.
Ministeren henviste til, at markedskræfterne er en god tjener og en dårlig herre, men minimalstaten indeholder jo teoretisk altid et krav om, at man skal knuse monopolerne.
Altså, Facebook har jo en helt særlig status her.
Så er ministeren ikke enig med mig i, at det er nødvendigt at gøre noget netop over for et socialt medie, der har en monopollignende status?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-29:
Først til det første: Poppers tanker springer jo ud af en situation, hvor han starter fra det totalt tolerante udgangspunkt, men oplever med de totalitære systemer – fascisme, nazisme, kommunisme – at tolerancen vil dræbe det tolerante samfund.
Jeg er så i øvrigt enig i, at det sidste element i de totalitære tænkninger, der er brug for at gøre op med, er den ekstreme islamisme, som også er en totalitær tankegang.
Spørgeren kom til at sige muslimer; det tror jeg ikke spørgeren mente, jeg tror, hun mente islamister, ekstreme islamister.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
Jeg vil gerne have lov til at takke ministeren for åbenheden og ærligheden om, at det her er svært og man ikke endnu har fundet en løsning.
Jeg synes, det klæder Folketingssalen og en regering og en minister at sætte det dilemma op, som det er.
Så tak for det.
Når vi taler om tolerance, er der jo retssikkerheden.
Når man kigger på regulering af Facebook, risikerer man måske bare med den regulering at flytte intolerancen over til nogle andre end Facebook, som har den magt nu – væk fra retsinstanserne, væk fra de grundlæggende demokratiske rettigheder i samfundet, hvor man afgiver en magt.
For Facebook har monopol – 90 pct. sammen med Instagram.
Når man lægger noget uden for de demokratiske rammer, uden for det demokratiske retssystem, og gør dem til dommere over, hvad der må ytres, og hvad der ikke må ytres, så har man lagt tolerancens magt over til nogen, som man ikke kan kontrollere, og som man ikke ved om i deres natur måske også er intolerante.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-29:
Det er jo rigtigt.
Mon ikke vi sådan bredt kan blive enige om, at når der ikke er regulering, kan det føre til forskellige ting.
Men der er to ting, som det i hvert fald kan føre til.
Det ene er, at alt muligt indhold kan forefindes, også noget, vi ikke vil have.
Vi vil ikke have livestreaming af terror, vi vil ikke have opslag, der opfordrer til vold mod minoriteter.
Det er den ene ting.
Den anden ting er så det, som adresseres her, nemlig at det indhold, der så fjernes, er bestemt af virksomhedspolitikken og ikke af samfundsmæssige eller demokratiske overvejelser om, hvad der er relevant at have.
Og det er én ting at lave en regulering, som siger, hvad der må være, og hvad der ikke må være, men det er jo også et spørgsmål om, om der er transparens i forhold til, hvordan det foregår.
Så, altså, hvis vi lavede en regulering, ville vi skulle skabe den der ramme, som vi kan gøre med den samfundsmæssige regulering, og som vi mangler i øjeblikket, ikke?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-29:
Tak for det, og tak for en meget nuanceret og saglig gennemgang af nogle komplekse dilemmaer.
Jeg tror måske, jeg står meget samme sted som ministeren.
Jeg vil gerne tage fat i det her Karl Popper-citat, for jeg bliver altid glad, når der er nogen, der har læst op på nogle af den østrigske skoles vigtigste tænkere, altså om det her med intolerancen – jeg forærer i øvrigt gerne en bog med Friedrich Hayek, hvis det er en generel interesse, ministeren har.
For man kan jo sige, at der lidt er to typer intolerance.
Der er den type intolerance, som vi har ulovliggjort, altså billigelse af terror og opfordringer til vold, og hvad ved jeg, og det fjerner Facebook jo efter bedste evne.
Så der mener jeg jo egentlig ikke, at der er et behov for regulering.
Så skulle man sige, at man regulerer det ved at sige: Nu skal I gøre det, som I gør i forvejen, I skal bare blive bedre til det.
Men der er et interessant spørgsmål, og mit spørgsmål går ikke på, om det skal reguleres, men om ministeren er enig i, at noget af den intolerance, der kommer til udtryk i dag, er den type intolerance, hvor man er intolerant over for bestemte politiske holdninger.
Man har jo set eksempler på, at Facebook fjerner kommentarer om Tommy Robinson og højrefløjstyper, som jeg ikke selv deler værdigrundlag med.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-29:
Jeg tror ovenikøbet, at der var et løfte om en gave, en bog, og den ville jeg meget gerne læse, men det, der bliver Oxfordagtigt, har jeg ikke tid til, for nu at være helt ærlig.
Til det med intolerancen
: Altså, der, hvor man jo er sikker på, at det her er en tolerance, som vil dræbe tolerancen, er, hvis vi siger, at det i det her rum også er tilladt at bruge vold, at det i den demokratiske debat også er tilladt at bruge vold.
Det er klart, at vi der ville sige: Nej, vi må ikke slå på hinanden, for det ville dog alligevel være at stramme den.
Så det ville blive reguleret.
Det er jo i det område, hvor man kan sige, at det først og fremmest ligger.
Marie Krarup (DF), 2020-05-29:
I Dansk Folkeparti står vi vagt om ytringsfriheden, og det har vi gjort i lang tid, og det er vi stolte af.
Vi er stolte af, at vi lige præcis ikke giver de intolerante plads.
Vi viser ikke tolerance over for de intolerante.
Vi synes ikke, det er okay, at man har en religiøs oplæring i Danmark, hvor man opfordrer til mord og drab.
Vi synes ikke, at det er okay, at man putter kvinder ind i mobile fængsler.
Det er et forsvar for ytringsfriheden, som jeg kan høre på ordføreren ikke er helt forstået.
Når vi taler om en regulering af de sociale medier, er det jo netop en regulering af dem for at tvinge dem til mere åbenhed og ikke det modsatte.
Det håber jeg bare at ordføreren er helt med på.
For vi synes, det er lidt uhyggeligt med de her definitioner af hadefuld tale, og at det kan blive til alt muligt mærkeligt, som man ikke selv kan lide, og det vil vi netop tvinge sociale medier til at gå bort fra.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-29:
Jamen så kunne der være rigtig mange opslag, der ikke blev fjernet, for algoritmerne fanger jo rigtig meget automatisk.
Hvis der f.eks. er en, der er i gang med at begå selvmord og gør det live på Facebook, skal der altså først være en, der anmelder det til Facebook, og så er der en jurist, der skal kigge på det og se, om det nu er over eller under grænsen.
Man er da nødt til at have nogle algoritmer til den indledende screening, ellers kan det da overhovedet ikke lade sig gøre med de mange milliarder opslag, der er på Facebook.
Rosa Lund (EL), 2020-05-29:
Det er da rigtigt, at jurister kan være dyre i drift, og det her vil sikkert koste Facebook nogle penge, altså at ansætte folk.
Men vi må da være enige om, at det er mærkeligt, at det er algoritmer, som afgør de her ting i dag, i stedet for fysiske mennesker, som kender konteksten i det land, hvor debatten foregår.
Jeg forestiller mig ikke, at det skal være hvert eneste opslag, for det ville da virkelig tage lang tid så overhovedet nogen sinde at poste noget på Facebook.
Jeg tænker, det skal være opslag, som bliver anmeldt.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-29:
Det lyder dyrt, det må jeg sige.
Det lyder rigtig dyrt.
Altså, hvis Facebook skal have en jurist – jeg er selv jurist, og vi er ikke de billigste i hele verden – og der altså skal sidde sådan nogle som mig og tage stilling til hvert eneste opslag på Facebook og vurdere, om det falder inden for eller uden for straffelovens rammer, lyder det dyrt.
Samtidig vil jeg også sige, at det, Enhedslisten lægger op til, vel også er en indskrænkning, en ret markant indskrænkning, af ytringsfriheden, for det betyder jo rent faktisk, at man ikke kan lave et elektronisk medie og selv beslutte sig for, hvad det medie skal handle om.
For Enhedslisten synes, der må stå alt, bare det ikke er ulovligt, hvis jeg forstår Enhedslisten korrekt.
Rosa Lund (EL), 2020-05-29:
Jeg stoler ikke en disse på Facebook, og derfor har jeg ingen tillid til, at det er dem, der skal lave reglerne.
Det er derfor, jeg mener, at det må være vores regler i Danmark, der gælder, altså at det er danske domstole, dansk politi, som skal have de her sager.
Jeg mener også, at Facebook må ansætte flere moderatorer med en juridisk funderet baggrund, så det netop ikke er algoritmer, der afgør de her ting, men at det faktisk er rigtige mennesker, som kan læse sig ind i en dansk kontekst – er det her en del af debatten, eller er det ikke en del af debatten?
Vi har jo f.eks. set eksempler på, at Facebook sletter billeder, som er lagt på Facebook med samtykke, af nøgne kvindekroppe f.eks., men det bliver også fjernet.
Det er jo lidt mærkeligt.
I hvert fald i den situation, hr. Jan E. Jørgensen beskriver, er det da meget muligt, at det er en algoritme, der skal fange det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
Jeg vil godt lige have det afklaret: Så de regler, vi har i det fysiske samfund omkring hadefulde holdninger og hadefuld retorik, er også de regler, som skal være gældende på Facebook?
Eller mener man, at Facebook kan lave sine egne regler for, hvad der opfattes som hadefuldt, og at det så er det, vi skal efterleve?
Rosa Lund (EL), 2020-05-29:
Jeg er fuldstændig enig i, at der skal være plads til forskellige holdninger på Facebook.
Det er også derfor, jeg synes, det er så vigtigt, og det er også derfor, jeg mener, at vores ytringsfrihed er truet.
For der er nogle, der trues til tavshed, kvinder afholder sig fra at deltage i den offentlige debat eller stille op til Folketinget eller til kommunalvalg, fordi de er bange for trusler.
Det er da i den grad en trussel mod vores ytringsfrihed, at vi ikke alle sammen har de samme muligheder for at deltage i den offentlige debat.
Det håber jeg da at fru Marie Krarup er enig i.
Marie Krarup (DF), 2020-05-29:
Den problemstilling, vi har på jorden i Danmark,
er jo, at man burde have forsvaret ytringsfriheden ved grænsen ved at have undgået, at man fik en minoritet, som ikke havde noget ønske om at respektere ytringsfriheden, fordi man vil sætte nogle religiøse love over det.
Det er jo den kamp, vi står i på jorden her i Danmark, som er en af de vigtigste kampe overhovedet i dagens Danmark.
På de sociale medier er det lidt noget andet, for der er det, at vi skal tvinge dem til at give plads til alle de forskellige holdninger, der er.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
»Du hader muslimer« er den sætning, jeg oftest får at høre, når jeg kritiserer islam.
Og intet kunne jo være mere forkert.
Jeg har noget grundlæggende og fundamentalt imod islam.
Og det er derfor, det bliver interessant, for det, som andre opfatter som hadefuld retorik og hadefulde ytringer og hadefulde holdninger, er ikke nødvendigvis hadefulde holdninger, men holdninger baseret på en dyb indignation over f.eks. en totalitær ideologi.
Så jeg kunne godt tænke mig spørge ordføreren: Hvor er skillelinjen for Enhedslisten?
Hvem er det, der skal vurdere de her ting om, hvad der er hadefulde holdninger eller ytringer osv.?
Rosa Lund (EL), 2020-05-29:
Jeg er meget glad for spørgsmålet.
I Enhedslisten foreslår vi, at platformene skal ansætte moderatorer med juridisk baggrund, altså ikke holdningsmæssig, men juridisk baggrund, i forhold til det her med: Hvor starter straffeloven?
Og det er dem, der skal vurdere det.
Og så skal det selvfølgelig forbi en domstol.
Det er vores holdning i Enhedslisten.
Jeg er da ked af, at fru Marie Krarup opfatter det som alt muligt mærkeligt.
Jeg kan godt blive mere konkret: Jeg mener, at det skal kriminaliseres at lave digital chikane.
Jeg mener, at det, der hedder doxing, som er, når man deler en persons telefonnummer eller adresse til brug for chikane, skal kriminaliseres.
Så vil jeg også minde fru Marie Krarup om, at det ikke kun er mig, der står her og har den opfattelse, at Dansk Folkeparti ikke har det forhold til ytringsfriheden, som fru Marie Krarup skitserer, men at det faktisk kommer fra et notat fra tænketanken Justitia, der, som jeg sagde, har gennemgået lovgivningen fra 2015 til 2019, og det kan jeg sende til fru Marie Krarup, når jeg kommer ned på min stol igen.
Marie Krarup (DF), 2020-06-02:
Det giver jo ingen mening at sige, at fordi vi ikke bryder os om en bestemt religion, får den nu lov til at arbejde fuldstændig frit i landet: Vi vil under ingen omstændigheder holde øje med, hvad I gør, og hvad I siger, og hvor I får penge fra.
Ansøg blot om penge fra Saudi-Arabien, og modtag dem, som I vil.
Det er det, Nye Borgerlige går ind for.
De tror, at de svækker islam, men det, de gør, er jo, at de svækker kontrollen af islam, og det er jo ikke det, vi ønsker i Dansk Folkeparti.
Vi ønsker at svække islams indflydelse.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-02:
Man får altså ikke særlige rettigheder til at udbrede sin religion, bare fordi man ikke bliver anerkendt.
Til gengæld vil der være et klart signal til de hadprædikanter, til dem, der dyrker islam i den form, som vi ser mange steder i verden, og som også er kommet til Danmark, hvis man fastholder anerkendelsen – altså hvis vi politisk blåstempler islam og siger: Her får I økonomiske privilegier, retten til at invitere hadprædikanter og retten til at vie ægtefolk.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-02:
Jeg ved ikke, hvor fru Pernille Vermund får sine oplysninger fra.
Der kommer da ikke færre hadefulde folk til Danmark ved at gennemføre det her beslutningsforslag.
Der kommer da ikke færre midler til moskeerne ved at gennemføre det her beslutningsforslag.
Jeg må sige, at de penge, som de anerkendte trossamfund får i dag, er småmønter i forhold til dem, vi afviser fra Qatar og Saudi-Arabien og alle mulige andre steder fra.
Der kommer da ikke mindre islam.
Det, der kommer mindre af ved at gennemføre det her, er mindre kontrol med islam, mindre kontrol med islamisme, mindre kontrol med alle dem, som fru Pernille Vermund siger hun er valgt til Folketinget for at bekæmpe.
De vil gå under jorden, og de vil dermed få langt mere indflydelse på præcis det land, som fru Pernille Vermund siger hun er her for at værne om.
Det er jo paradoksalt, for hvis man fjerner anerkendelsen, ryger privilegierne, men så ryger kontrollen jo også.
Det er jo derfor, at det her forslag er så underligt.
Det, vi skal, er, at vi skal have mere kontrol og færre privilegier.
Men det, som fru Pernille Vermund lægger op til, er, at begge ting ryger.
Hvordan i alverden kan det være i fædrelandets tjeneste, som ordføreren taler om?
Pernille Vermund (NB), 2020-06-02:
Den logik, som hr. Morten Messerschmidt lægger for dagen, svarer jo til, at vi skulle begynde at understøtte LTF med offentlige midler.
Det gør vi ikke.
Det svarer også til, at vi skulle sige til LTF, at nu kan de få lov til at invitere rockerbander i andre lande på særlige privilegier.
Det gør vi naturligvis heller ikke.
Der er privilegier forbundet med det at få anerkendelse som trossamfund, som er dem, jeg oplistede tidligere, og de privilegier er hr. Morten Messerschmidts parti, DF, villig til at give islam og de islamiske trossamfund og de hadprædikanter, som breder deres prædiken ud over moskeer i Danmark.
Det skal stoppes.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-02:
Igen må man spørge: Hvor får fru Vermund sine informationer fra?
Det lovforslag, som fru Vermund nævner, mener jeg er fuldbyrdelsen af grundlovens § 66, som har været siden 1849, altså det, at man rent faktisk fik den lov, som regulerer de fra folkekirken afvigende trossamfund.
Og jeg har godt set, at fru Vermund ved flere lejligheder har sagt, at det forslag har Dansk Folkeparti støttet, som jo regulerer alt fra buddhister til katolikker og andre folk, der ikke er en del af folkekirken – ja, det skulle betyde, at Dansk Folkeparti havde stemt for at anerkende, var det 66 muslimske trossamfund, som spinkontoret var kommet frem til?
Men det er jo løgn.
Det er jo usandt.
Formelt og materielt er det jo løgn, men det er efterhånden blevet fru Vermunds fornemste eksercits at gebærde sig ud i løgnen.
Formelt er det usandt, fordi det ikke er Folketinget, der godkender nogen som helst trossamfund, men Kirkeministeriet.
Og materielt er det usandt, fordi det, som loven rent faktisk gør, er, at den skaber hjemmel til kontrol og mulighed for at fratage anerkendelsen af de fra folkekirken afvigende trossamfund.
Men den slags detaljer forhindrer åbenbart ikke fru Vermunds interesse i stemmemaksimering – nå nej, det er fædrelandet, det handler om, det er sandt.
Hele problemet her er jo, at fru Vermund efter at være vågnet op fra en døs af konservatisme pludselig har fundet ud af, at islam har trængt sig på, og at det må man gøre noget ved.
Eftersom Dansk Folkeparti nu som en enmandshær i 25 år har kæmpet sagen, men desværre ikke har kunnet vinde opbakning til 90 mandater hos befolkningen, ja, så fisker fru Vermund i rørte vande.
Problemet er bare, at den båd, hun har sat sig ud på de rørte vande i, er læk.
Der er hul i skibet, vil jeg sige til fru Vermund.
Derfor kommer man med den her slags letkøbte, fabrikerede, populistiske noksagtforslag, som ikke bare er imod det egentlige formål, nemlig det at trænge islam tilbage i Danmark, men ovenikøbet jo har skabt et virvar af tvivl om, hvad der egentlig er op og ned.
Altså, indtil fru Vermund kom ud af den konservative hængekøje, skabte et parti, kom over i et andet og så endte i Folketinget ad gud ved hvilken vej, var der sådan set nogenlunde klarhed i Folketinget om, hvem der var for islam, og hvem der var imod islam.
Men i dag er fru Vermund lykkedes med at så fuldstændig tvivl om, hvor folk egentlig står.
Og hvem gavner det?
Jeg tror, det er islam.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-02:
Da jeg først hørte, at DF ville stemme gult til det her forslag, undrede det mig, men nu slår det mig, at det jo var i efteråret 2017, at DF var med til at blåstemple de 66 islamiske trossamfund, som i forvejen var anerkendt i Danmark.
DF stemte for ændringen af loven og stemte for anerkendelse af de 66 trossamfund, som i forvejen stod på listen.
Når det undrede mig indledningsvis, var det nok, fordi jeg forsøgte at fortrænge den episode fra efteråret 2017.
Hr. Morten Messerschmidt kan jo slå op på Folketingets egen hjemmeside, hvoraf det fremgår af lovteksten, at man ved at stemme for loven anerkender de i forvejen dengang godkendte trossamfund.
Så det har DF stemt for.
Og hvis der er nogen, der er i tvivl om, om man er for eller imod islam, jamen så kunne DF jo lade være med at stemme gult i dag.
Så kunne man jo have markeret det her med et flot, grønt signal.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-02:
Nu ved jeg godt, at fru Vermund indtil videre ikke har fået implementeret sin politik på noget punkt overhovedet, men i Dansk Folkeparti har vi rent faktisk prøvet det.
Vi har rent faktisk ændret udlændingeloven hundredvis af gange, allerede inden fru Vermund overhovedet indfandt sig i den politiske situation, som hun er i i dag, hvor hun så er enig i Dansk Folkepartis kamp.
Så hvorfor i alverden skulle vi gå ned på et niveau, hvor vi begynder at stemme ja til et forslag, som vi bare kan se notorisk ikke vil den sag, som vi vil, nemlig kampen mod islam?
Hvorfor skulle vi gå ned på et niveau, der kun handler om at fiske i rørte vande og skabe presseoverskrifter osv., når det, vi egentlig vil, er at lave reglerne sådan i Danmark, at de er en videreførelse af den kristne arv, af det Danmark, vi alle sammen holder af, og er en bortfjernelse af det islam, som vi ikke bryder os om?
Hvorfor i alverden skulle vi gå ned på det niveau?
Det giver da ingen mening, vil jeg sige til fru Vermund.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-02:
Det giver ingen som helst mening, at man på den ene side siger, at vi ikke vil have mere islam i vores samfund – islam skal ikke have indflydelse på vores samfund – og at man så på den anden side siger, at vi gerne vil understøtte islam og udbredelsen af islam med økonomiske privilegier, med privilegier i forhold til indrejse for prædikanter og med privilegier i forhold til at give ret til at vie ægtefolk.
Det giver simpelt hen ingen mening.
Og hvis man fastholder den her tankegang, altså fastholder, at når vi har noget i vores samfund, som vi overhovedet ikke bryder os om, så må vi hellere give dem nogle flere penge, så er det jo skruen uden ende, og derfor er jeg ekstremt uforstående over for, at man i DF er nået til den konklusion – det må jeg sige.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-02:
Det er jo ganske enkelt usandt.
Det, som vi vil, er at fjerne privilegierne og intensivere forpligtelserne, altså mere kontrol, færre hadprædikanter osv.
– alt det med penge kan vi sagtens finde ud af.
ikke en del af kampen mod islams rolle i Danmark.