Thomas Jensen (S), 2016-10-25:
Tak, formand.
Overordnet vil jeg sige at lovforslaget rummer nogle positive elementer i kampen mod skatteunddragelse, men det rummer desværre også nogle knap så fornuftige tiltag og tiltag om kapitalejerlån.
Lad mig tage det positive først.
Formålet er at sikre større gennemsigtighed og modvirke økonomisk kriminalitet, herunder skatteunddragelse.
I dag skal ejeroplysninger også registreres, men der stilles ikke krav om, at dette skal ske samtidig med registrering af nye selskaber, hvilket medfører, at pligten ikke altid overholdes.
Og da man må formode, at der ved etableringen af et kapitalselskab er kendskab til selskabets ejere, burde registreringen kunne foretages med det samme.
For det andet foreslås det, at kapitalselskaber skal kunne sendes til tvangsopløsning, hvis selskabet ikke har foretaget nogen form for ejerregistrering.
Fristen for ejerregistrering sættes til 2 uger og er dermed sammenfaldende med den generelle anmeldelsesfrist i selskabsloven.
Inden en eventuel tvangsopløsning vil selskaberne få en frist til at registrere deres ejere, ligesom der er mulighed for genoptagelse under en række nærmere betingelser.
Det element er ganske fornuftigt, og det er en god motivationsfaktor for selskaberne med en sådan sanktionsmulighed til at få bragt ejerregistreringen i orden.
Det kan vi også støtte.
For det tredje er det sådan, at iværksætterselskaber får mulighed for at få kapitalforhøjelser, og det kan ske dels som nu ved indskud af kontanter, dels som det nye ved en fondsforhøjelse, hvor selskabet overfører en del af selskabets frie reserver til selskabskapitalen.
Det ser umiddelbart fornuftigt ud, at der åbnes op for denne mulighed.
For det fjerde foreslås det, at virksomhederne får mulighed for lovligt at yde kapitalejerlån til ledelse og bestyrelsesmedlemmer, og det kan ske under visse betingelser.
Lånet skal bl.a. kunne rummes inden for de frie reserver, ydes på sædvanlige markedsvilkår og godkendes af selskabets generalforsamling eller af ledelsen efter bemyndigelse hertil af generalforsamlingen.
Samtidig foretages en ændring af årsregnskabsloven, som skal sikre, at det fremgår klart af regnskabet, at selskabet har anvendt frie midler til udlån.
Det lyder jo umiddelbart tilforladeligt, men vil en lovliggørelse af kapitalejerlån slet ikke give nogen problemer eller smuthuller?
Her vil jeg godt minde om, at det primære formål bag de eksisterende regler har været at beskytte selskabets kreditorer mod, at selskabets ledelse og kapitalejere bevilger sig selv lån, som så kan påføre selskabet og dermed dets kreditorer et tab.
F.eks. står der i bemærkningerne til lovforslaget, og jeg citerer: »Hvis virksomheden ikke har fravalgt revision, vil en revisor i forbindelse med revisionen af virksomhedens årsrapport skulle kontrollere, at betingelserne for lovligt at kunne yde et lån er overholdt«.
Men hvad sker der så, hvis virksomheden rent faktisk har fravalgt revision?
Så vil Erhvervsstyrelsens regnskabskontrol have meget svært ved at opdage ulovligheder, og som det direkte fremgår af bemærkningerne, vil – og jeg citerer – »Erhvervsstyrelsens kontrolindsats primært fokusere på de største lån«.
Med andre ord vil de mindre lån ikke være i søgelyset.
Denne del af lovforslaget kan Socialdemokratiet ikke støtte.
Så er der det femte element, der foreslås, nemlig at visse virksomheder i regnskabsklasse C og D, dvs. virksomheder med en balancesum på over 36 mio. kr. om året, i deres årsregnskab kan undlade oplysninger om egenkapital og resultat i datterselskaber og associerede virksomheder, der indgår i koncernregnskabet.
Afsluttende vil jeg sige, at der er dele af lovforslaget, som Socialdemokratiet er for, og andre dele, vi ikke kan støtte.
Ud fra en samlet vurdering vil det derfor være nærliggende at bede ministeren om, at lovforslaget deles i to dele, så vi kan støtte den del om ejerregistrering, tvangsopløsning og iværksætterselskaber, men ikke støtte den del om kapitalejerlån og datterselskaber.
Socialdemokratiet vil selvfølgelig afvente ministerens stillingtagen hertil og ser frem til et grundigt udvalgsarbejde.
Jeg skal lige her til sidst hilse fra Det Radikale Venstres ordfører, som desværre ikke kunne være i Folketingssalen i dag.
De støtter også en opdeling af lovforslaget, dog vil Det Radikale Venstre på baggrund af udvalgsarbejdet tage endelig stilling til det med kapitalejerlån og datterselskaber.