Marianne Jelved (RV), 2018-04-04:
I 1849 fik vi grundloven – jeg var lige ved at sige første gang, og det var jo, fordi vi har fået den rettet af flere omgange – og da diskuterede man også det her tema.
Grundlovens fædre arbejdede faktisk med en tankegang, som hed, at forældre skal have ret til at bestemme, hvilken undervisning deres børn skal have.
Men man kunne ikke finde en formulering, en passus, som passede ind i grundloven, og man havde travlt der på det sidste, så det lykkedes ikke i 1849.
Men man havde så fortsat diskussioner om emnet, og i 1855 vedtog man en almindelig lov om, at forældre kunne vælge en fri skole og selv tage ansvaret for deres børns undervisning.
Vi fik så med grundloven af 1915 den paragraf ind, som alle kender, som omhandler muligheden for at have frie skoler.
Og der står jo også de ord, som vi meget tit citerer, nemlig at de frie skoler skal stå mål med det, der almindeligvis kræves i folkeskolen.
Vi har også lavet lovgivning efterfølgende, hvori vi understreger, at man i de frie skoler også skal undervises i frihed og folkestyre og demokrati.
I Danmark har vi mindretalsrettigheder, som jeg nogle gange kalder det, men det er jo også frihedsrettigheder, som bl.a. Grundtvig var bannerfører for i 1800-tallet, da grundloven var blevet en realitet og han arbejdede for at gøre almuen til et oplyst folk.
Ud af det frihedssyn, som blandt andre Grundtvig stod for, kan vi oprette frikirker, alle mulige former for foreninger, friskoler, folkeoplysningskredse osv. ud fra den devise, at vi har ret til at samles om værdier, som ikke deles af flertallet.
Det er en frihedsret, som er meget, meget vigtig at fastholde.
Og det vil mit parti, Det Radikale Venstre, arbejde for til hver en tid, fordi vi ved, at min frihed er lige så stor, som min næstes frihed er.
Så derfor er det jo et alment forhold, som skal gælde.
I Vandrehallen herinde på Christiansborg har vi montre med bl.a. grundlove, Jyske Lov, Kong Hans' håndfæstning og Kongeloven, og der står fire ord, begreber malet på væggen.
Der står retsind, lovsind, frisind, storsind.
Det har, lige siden jeg kom herind første gang, været min ambition, at Danmark skal være kendt i verden for retsind, lovsind, frisind og storsind.
Det synes jeg er værd at kæmpe for.
Så vil jeg sige om beslutningsforslag B 68, som vi behandler her, at jeg har stor respekt for, at man tager de temaer op, som B 68 også omhandler, og som vi diskuterer – det gør vi jo ved behandlingen her i Folketingssalen.
Der kan siges mange ord, og det er der gjort, men jeg vil citere et lille stykke fra Justitsministeriets notat, som der er refereret til flere gange af andre ordførere:
Efter Justitsministeriets vurdering må det imidlertid bl.a. anses for tvivlsomt, om indførelse af en særlig tilskudsbetingelse alene begrundet i andelen af elever med udenlandsk baggrund på den enkelte friskole vil udgøre et egnet og proportionalt middel til at opnå det nævnte integrationsmæssige formål.«
Justitsministeriet tilføjer så, og nu siger jeg det med mine egne ord: Man kan vurdere, at de friskoler, der tales om, jo må leve op til de krav til friskolerne, som er nedfældet i lov om friskoler, for
Ud fra dette ræsonnement, som jeg har givet udtryk for her, må jeg afsløre, at Det Radikale Venstre ikke kan støtte beslutningsforslag B 68.
Vi mener sådan set, at det skærpede tilsyn, der er kommet senest med lovgivningen omkring de frie skoler, er velegnet til at løse den problemstilling, som B 68 behandler.