runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2024-05-29:
Og tak for talen.
Jeg vil også gerne sige tak for et godt samarbejde i Retsudvalget.
Om end vi ikke altid er enige, synes jeg vi har et godt samarbejde.
Jeg vil også gerne spørge til abort.
Det ændrer jo bare ikke på, at man, som ordføreren også lige selv nævnte, desværre ikke kom i mål, og derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, for
her er et område, hvor jeg kan høre at vi faktisk er enige: Hvad kan vi gøre her fra det danske Folketing, hvor vi lige endnu en gang, godt nok efter 50 år, men endnu en gang har udvidet retten til fri abort?
Hvad kan vi gøre for at være med til at sikre, at aborten bliver fri på Færøerne?
Anna Falkenberg (SP), 2024-05-29:
Den opbakning synes jeg er der.
Problemet er fra mit udgangspunkt, at debatten ofte bliver konfliktfyldt, fordi den bliver overskygget af alle mulige andre debatter om f.eks., hvem det er, der tager beslutningen.
Jeg har forsøgt at holde debatten på Færøerne og skubbe den i gang og holde fast i substansen og ikke forsøge at skabe en eller anden konflikt imellem Færøerne og Danmark, som løsrivelsesbevægelsen så kan lukrere på i sidste ende.
Det tror jeg ville være rigtig farligt.
Jeg tror, at vi skal holde os til substansen i sagen.
Henrik Frandsen (M), 2024-05-29:
Det er jo en vigtig erkendelse at komme til, altså at man lever i en verden, der bare er utryg på den måde, og at man lever et sted, hvor man kan være udsat for det.
Min tanke er så, at det ved befolkningen godt.
Hvordan er opbakningen til at gå i gang med at arbejde med de udfordringer så ifølge fru Anna Falkenberg?
Anna Falkenberg (SP), 2024-05-29:
Tak til fru Anni Matthiesen.
Jeg vil også gerne kvittere for samarbejdet, som jeg sætter rigtig stor pris på.
Det er rigtigt, at vi for et par år siden talte om en tilgang, der hed Exit Færøerne – Exit Føroyar i stedet for Enter Føroyar – fordi vi så, at der var stigende arbejdsløshed, befolkningstallet faldt og faldt, og vi var færre og færre til at løfte samfundet.
Sagen er helt omvendt i dag.
Vi har en arbejdsløshed på Færøerne på 1 pct.
Der er lige kommet nye tal ud, og jeg mener, det var i går.
Vi er omkring 53.000 mennesker.
Hovedårsagen til, at det går så godt i dag, er, at vi har fået en opdrætsindustri på Færøerne, som klarer sig rigtig godt.
Men det er en sårbar industri.
Det er det, der er problemet.
Vi bliver nødt til at dække os ind, for vi har kun fiskeriindustrien og opdrætsindustrien at stå på som vækstpotentialer i samfundet.
Anni Matthiesen (V), 2024-05-29:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne måske her i det sidste spørgsmål komme lidt nærmere ind på det med folkeskolen.
For som børne- og undervisningsordfører for Venstre er det også noget af det, der optager mig.
Så jeg vil gerne spørge ind til, om det kunne være en idé, at vi på en eller anden måde laver et fælles møde og får en snak måske også med repræsentanter for Grønland om, hvad det er, vi kan gøre, nu når vi er i gang med at kigge på fagbeskrivelser osv. i folkeskolen.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-05-29:
Først og fremmest må man oplyse mennesker, og så må man også gribe ind, som jeg sagde.
Det er utænkeligt, at man uden for Københavns Universitet havde et stort skilt, hvor der stod »Dræb de sorte« eller »Angrib de sorte«.
Det er utænkeligt, men man kan godt råbe jihad og intifada.
I den seneste intifada var der 138 terrorangreb mod Israel.
De ting har stået uden for Københavns Universitet, og at ledelsen accepterer det, synes jeg er ufatteligt – ufatteligt – altså at man ikke trækker en streg i sandet og siger: Det her er demokratiets højborg; den slags kan vi ikke acceptere.
Frederik Vad (S), 2024-05-29:
Jeg synes faktisk næsten, man bliver rørt over den tale fra hr. Sjúrður Skaale.
Det er helt enormt privilegeret.
Det er den stærkeste tale, der har været i Folketingssalen i dag, og jeg vil bare sige, at hr. Sjúrður Skaale formår at sætte ord på nogle ting, som man en gang imellem føler man er nødt til at slå knuder på tungen for at kunne formulere selv.
Jeg vil gerne formulere et spørgsmål til hr. Sjúrður Skaale, udover at rose hans tale, men jeg vil ikke engang spørge, hvad vi skal gøre for at stoppe den krig mod vores egne samfund, som foregår i øjeblikket i hele den vestlige verden, indefra.
Jeg vil spørge: Hvad tror hr. Sjúrður Skaale kunne være et første skridt for på en eller anden måde at få vendt det propagandabillede i vores egne samfund, altså det, der sker her ?
Anna Falkenberg (SP), 2024-05-29:
Det har vi, ja, vi har flere forslag til, hvordan det kunne være.
Der er det her konkrete forslag, at man ændrer fortolkningen fra fem til otte delegationer.
Men det kunne jo også sagtens være, at man sagde, at det skal være repræsentanter fra alle de nordiske lande, og at det ikke kun er de nordiske stater, der skal være repræsenteret i Præsidiet.
Men det er så kun den konkrete sag i forhold til Præsidiet.
Det helt store spørgsmål om Færøernes og Grønlands repræsentation i det nordiske samarbejde er noget helt andet, der ligger ved siden af, og noget, som forhåbentlig kommer til at være en del af ændringen af Helsingforsaftalen, når vi kommer så langt.
Jette Gottlieb (EL), 2024-05-29:
Jeg vil også spørge ordføreren, om man på Færøerne så har et forslag til løsning på, hvordan man finder en sammensætning af Præsidiet, der gør, at Præsidiet fortsat kommer til at afspejle de politiske strømninger, der er i de otte delegationer – om det betyder, man skal udvide Præsidiet eller man skal have observatører eller andet?
Er det også en løsningsrettet diskussion, der har været på Færøerne?
Anna Falkenberg (SP), 2024-05-29:
Tak for spørgsmålet, og også tak for sidst.
Det var en rigtig god tur, vi havde oppe på Færøerne.
I forhold til forsvaret og de udfordringer, vi ser ude i verden, er der jo for alvor kommet øjne på Færøerne, både her i Europa og rigsfællesskabet, men også i global forstand.
Det kræver, at vi på Færøerne tager nogle beslutninger, som vi ikke har taget før, fordi vi så at sige har kunnet flyve under radaren.
Det tror jeg at folk på Færøerne er enige om skal ske.
Hvis spørgeren spørger mig, hvilket spørgeren jo gør, vil jeg sige, at der er nogle overskrifter som overvågning, at sikre kritisk infrastruktur, nogle af de ting, som min grønlandske kollega var inde på i forhold til søkabler, og kriseberedskab, hvis det værste skulle ske, altså at der ikke var nogen søkabler i forhold til satellitforbindelser – men hovedoverskriften er overvågning.
Vi bliver nødt til at se, hvad der er i vores område, både til luft, til havs og under vand.
Tak for spørgsmålet.
Diskussionen har jo fyldt en hel del på Færøerne, bl.a. da der kom et forslag fra delegationen hernedefra, hvor de færøske medlemmer så efterfølgende har stillet et forslag for sig selv til Præsidiet om at lave otte delegationer og ikke fem delegationer, som fortolkningen i forretningsordenen er i dag.
Det er der et bredt ønske om fra Færøernes side, og vi håber selvfølgelig, at det bliver godt modtaget, selv om vi forstår, at der er noget modvilje over for det i Præsidiet i Nordisk Råd.
Jette Gottlieb (EL), 2024-05-29:
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at spørge ind til ordførerens holdning til den diskussion, der har været i Nordisk Råd om selvstændige delegationer fra rigsfællesskabets forskellige dele, og om ordføreren kan sige noget om, hvordan diskussionen er foregået på Færøerne.
Anna Falkenberg (SP), 2024-05-29:
Det har været en lidt mærkelig tid på Færøerne her de seneste 2 uger, mener jeg det er, hvor der, som spørgeren også siger, nærmest ikke er mere benzin på tankstationerne, der ikke er noget mad i butikkerne, i hvert fald ikke noget grønt.
Der er rigtig meget konserves osv.
Udsigterne er lige nu, at parterne skal til et forhandlingsmøde i morgen og på fredag, og vi håber alle sammen, at de har flyttet sig så meget, at de faktisk kan finde en aftale i løbet af weekenden eller forhåbentlig ind i starten af næste uge.
Det krydser vi alle sammen fingre for.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-05-29:
Tak for det.
Ja, jeg tror bare jeg tager anden halvdel her på dansk, men det er jo, fordi vi plejer at have fru Sólbjørg Jakobsen, der fra den der side af midten hilser på færøsk, og så synes jeg også det ville være på sin plads, at ordføreren fik en hilsen herfra.
Jeg er helt enig i de ting, som ordføreren siger i forhold til retsområdet og de prioriteringer, som der er gjort.
En ting mere, jeg godt tænke mig at spørge lidt ind til, er – hvis man følger lidt med i færøske nyheder nu, kan man se det – at der er strejke på Færøerne, en stor strejke, der bl.a. betyder, at der ikke er mere benzin tilbage på tankstationerne, at der ikke er nogen fødevarer tilbage i butikkerne, og at det efterhånden virker sådan lidt udsigtsløst.
Det har ikke fyldt så meget i Danmark, men det er jo noget, der fylder rigtig, rigtig meget på Færøerne.
Kan ordføreren måske sige lidt om, både hvad ordføreren tænker, men også hvad udsigten er til, at der kommer gang i den igen?
Anna Falkenberg (SP), 2024-05-29:
[Taleren talte færøsk]
... Her kommer det på dansk: Jeg har ikke prøvet det her, så nu gør jeg lige en undtagelse med at svare på færøsk, når jeg får et spørgsmål på færøsk.
Udtalen var rigtig god, og det synes jeg at spørgeren skal have kredit for.
I forhold til kriminalitetsbilledet på Færøerne, som statsministeren faktisk også var inde på i sin tale om Danmark, ser vi et helt ændret kriminalitetsbillede på Færøerne, som politiet på Færøerne også har givet os et billede af.
Vi ser det, ved at vi ser bandekriminalitet, som kommer til Færøerne fra Danmark, og vi ser også en øget økonomisk kriminalitet.
Det hjælper, at den retsplejelov, vi vedtog i sidste uge, også giver NSK kompetence til at virke på Færøerne.
Det tror jeg vil blive til hjælp, for det er et redskab, som politiet på Færøerne har efterspurgt.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-05-29:
[Taleren talte færøsk]
... Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil gerne spørge ordføreren lidt ind til kriminalitetsbilledet på Færøerne.
Vi – nogle af os her i salen – besøgte Færøerne med Retsudvalget sidste år, hvor vi bl.a. hørte om, at der var mere organiseret kriminalitet på Færøerne.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, om ordføreren kunne give os en status på, hvordan det går med det.
Anna Falkenberg (SP), 2024-05-29:
Det synes jeg er en rigtig god idé, og det vil jeg rigtig gerne være med til.
Mig og fru Aaja Chemnitz har faktisk et møde med ministeren i morgen om præcis det her emne, men jeg synes, det ville være rigtig fint, hvis vi kunne forankre det bredere i Folketinget og faktisk få sat nogle ord på de tanker, som vi har.
Og jer, der sidder med de her ordførerskaber til daglig, kan også bidrage med, hvordan vi kan tænke det her ind i den nye struktur, I gerne vil lave for folkeskolen.
Tak for det svar.
Jeg deltog sammen med ordføreren i Kiruna i Sverige i den konference for arktiske parlamentarikere, der var deroppe.
Vi deltog som en del af Den Arktiske Delegation her fra Folketinget, og jeg ved, at ordføreren og jeg lagde mærke til, at der ikke var nogen parlamentarikere fra parlamenterne fra Færøerne og Grønland.
Hvordan tænker ordføreren vi fra Den Arktiske Delegation i Folketinget kan være med til at understøtte, at de også bliver inddraget i det arbejde, vi laver i Arctic Parlamentarians?
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-29:
Så vil jeg lige gå til forsvarsområdet.
Tillykke med udmærkelsen – det er jo en anerkendelse af ordførerens engagement.
Jeg deler glæden over basisuddannelsen, og at der sker rigtig meget på forsvarsområdet, når det gælder det arktiske område.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, fordi jeg ved, at ordføreren har tanker omkring det, hvad de næste sådan konkrete investeringer på forsvarsområdet kunne være i Grønland: dronecentre, noget med satellitter?
Ordføreren har allerede udtrykt en række ønsker til forsvaret, men om de mere konkrete ting, som vi måske kunne placere i fremtiden i Grønland, hvad tænker ordføreren der?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Mange tak.
I mange år har vi kæmpet for den her fiskerilov, som endelig er faldet på plads, i Grønland.
Det har været svært, men det har også været enormt vigtigt i forhold til at skabe rammerne, så man kan få investeringer.
Noget af det, man prøver i Grønland, er at finde balancen imellem investeringer fra det grønlandske samfund, som man gerne vil styrke – man vil gerne styrke det at skabe mindre virksomheder i det grønlandske samfund – og samtidig også tiltrække investeringer udefra.
Jeg synes sådan set, det er positivt, at man både kigger på en fiskerilov, på en turismelov og på andre områder for ligesom at skabe de politiske rammer for, hvordan vi skaber erhvervsudvikling, hvordan vi tiltrækker investeringer, og hvilke investeringer vi ønsker.
Der synes jeg, det er vigtigt at understrege, at vi jo ikke på den måde nogen af os lever i et magtvakuum, forstået på den måde, at det er vigtigt også at finde de rette investeringer til det grønlandske samfund, så de ikke nødvendigvis kommer fra lande, vi ikke nødvendigvis ser os selv samarbejde tæt med.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-29:
Tak til fru Aaja Chemnitz for en som altid rigtig god tale og et godt samarbejde.
Vi har jo drøftet erhvervsudvikling og investeringer i Grønland adskillige gange, herunder spørgsmålet om en arktisk investeringsfond, og jeg håber, vi kan styrke det samarbejde og skabe konkrete resultater.
Men da vi havde drøftelsen med Grønlands Erhverv i udvalget her, udtrykte de jo bekymring over selve investeringsklimaet i Grønland, herunder spørgsmålet om kravet om nationalt ejerskab og voldgiftssagen, som spøger.
Jeg kunne godt tænke mig at høre fru Aaja Chemnitz, hvad ordføreren tænker om det.
Hvad kan vi gøre for at styrke investeringsklimaet?
For skal vi have en investeringsfond, skal der jo være et godt investeringsklima at investere i.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Mange tak.
Vi har været med til at sikre en lovgivning på området; vi har været med til at starte en forening for veteranerne i Grønland.
Vi har 150 veteraner, som jeg synes det er vigtigt at ære ved ligesom at have den her med.
Og så har jeg hørt, at man skal gå med den i 24 timer, efter man har fået den, så det vil jeg selvfølgelig gøre alt, hvad jeg kan for at gøre.
Karsten Hønge (SF), 2024-05-29:
Vi kan i hvert fald konstatere, at fru Aaja Chemnitz bærer en orden, en udmærkelse.
Kunne vi få at vide, hvad baggrunden er for den ting, som ordføreren bærer på brystet?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Turismeområdet er helt oplagt.
Noget af det, der gør mig rigtig glad generelt, når jeg kommer til Grønland og er rundt i hele landet, er sådan set at se, at der er rigtig mange unge iværksættere, som starter deres eget charterfirma f.eks., hvor man kan chartre en båd, og så kan man komme ud på en tur.
Jeg tror virkelig på, at det der med at bygge tingene stille og roligt op nedefra er utrolig vigtigt.
Så kan man sige, at en af de ting, som vi ser i det grønlandske samfund, er, at der er rigtig mange, der kommer udefra.
Vi har jo skabt en fasttrackordning, men der er også brug for at se, hvordan vi kan få flere med grønlandsk baggrund ind i servicefagene, for det tror jeg også bliver vigtigt, så det ikke kun bliver arbejdskraft udefra, der løser nogle af de opgaver.
Karsten Hønge (SF), 2024-05-29:
Qujanarsuaq – mange tak for det tillidsfulde samarbejde, som vi har med Inuit Ataqatigiit, og det er ikke bare SF, men det er mit indtryk, at det er alle Folketingets partier.
Det synes jeg er virkelig godt gået.
Jeg kunne godt tænke mig at gå lidt længere nede ad den vej, som hr. Martin Lidegaard gik ad tidligere.
Fru Aaja Chemnitz og jeg selv deltog jo i Future Greenland for bare et par uger siden.
Og ud over det med sjældne råstoffer, hvor ser fru Aaja Chemnitz så erhvervsudviklingsmulighederne i Grønland?
Der er i dag to altovervejende indtægtskilder: Den ene, som er den største, er bloktilskuddet, og den anden er fiskeriet.
Hvor ser fru Aaja Chemnitz mulighederne for sådan en vitalisering af erhvervene i Grønland?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Det er mange år tilbage, og det var faktisk også, før jeg gik ind i politik, så det er en lille smule svært for mig at svare på.
Jeg kan forstå, at dengang var man sur over, at der ikke var en stol til Grønland på det møde, man holdt.
Det var fru Aleqa Hammond, som på det tidspunkt repræsenterede naalakkersuisut, som boykottede mødet på den måde ved ikke at deltage.
Carsten Bach (LA), 2024-05-29:
Tak for den uddybning.
Jeg kunne så også godt tænke mig en refleksion fra ordføreren over, hvad forskellen så er i forhold til den boykot af Arktisk Råd, der blev foretaget, tror jeg, 10 år tilbage af en tidligere selvstyreformand, Aleqa Hammond.
Der var også tale om en boykot, men en boykot, som IA jo, så vidt jeg i hvert fald lige husker, kritiserede meget kraftigt.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Som jeg forstår det, er der noget af samarbejdet, der kører videre, så det er som formand for naalakkersuisut, at man ikke deltager i arbejdet, men det gør man så lidt på ministerplan, som jeg forstår det.
Så det er sådan en lille smule kompliceret, kan man sige.
Grønlands ønske er at få et selvstændigt medlemskab af Nordisk Råd, ligesom man også ønsker det af Arctic Parlamentarians, og det er der sådan set en ret stor forståelse for, sådan set også i Danmark, altså at det ønsker man fra Grønlands side, men også fra Færøernes side.
Lige nu er det måske mere et svensk formandskab, som er en hindring for, at det kan ske.
Der er jo mange interesser på spil i Nordisk Råd, men jeg tror, det bliver vigtigt, at Danmark også gør, hvad de kan for at presse på, for jeg mener, det er vigtigt, at Grønland er medlem af Nordisk Råd på mere ligeværdig fod end det, man er i dag.
Carsten Bach (LA), 2024-05-29:
Jeg vil godt fortsætte lidt i det spor og give ordføreren mulighed for at reflektere lidt yderligere over et svar, der blev givet tidligere, og uddybe det lidt yderligere, nemlig i forbindelse med selvstyreformandens boykot af deltagelse i Nordisk Råd.
Der er lige præcis også en sammenhæng ned til det her med Grønland i verden, og hvordan det hænger sammen med, at man i Grønland jo egentlig ønsker en større stemme i udenrigsforhold.
Hvordan hænger det sammen med den beslutning om boykot og deltagelse i Nordisk Råd, og hvilke positive effekter er det, man ønsker at opnå i Grønland med den boykot?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Tak, og også tak for deltagelse og generelt stort engagement fra ordføreren og det gode samarbejde.
Man ønsker jo fra naalakkersuisuts side et selvstændigt medlemskab af Arctic Parlamentarians, og man kan sige, at »Intet om os, uden os« også handler om Arktis.
Derfor giver det mening, at både Grønland og Færøerne ser med på egne vegne, kan man sige, og ikke kun igennem Folketinget.
Så det er noget af det, vi kigger ind i, altså hvordan vi kan være med til at imødekomme de ønsker, der er.
Konkret er det de her langtrækkende droner, som der skal investeres, til forsvaret.
Der er i hvert fald et ønske om, at de bliver serviceret i Grønland, at man altså får skabt en eller anden form for dronecenter i Grønland.
Det vil også være oplagt, at man kiggede på, om en dronepilotuddannelse i Grønland kunne være med til at skabe nogle uddannelser, som man også kunne bruge andre steder i det grønlandske samfund.
Dual use er jo helt oplagt, om det er at forbinde Kangerlussuaq og Sisimiut med en grusvej, så man både har adgang til en atlantisk lufthavn, men også en stor havn.
Det kunne også give mening både for forsvaret og for samfundet.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-05-29:
Jeg har det på samme måde.
Det var 15 stemmer for og 15 stemmer imod, og selvfølgelig er det et nationalt anliggende, og det skal vi jo respektere, og det er Færøernes beslutning.
Men vi kan sagtens mene, at vi ikke er enige i den beslutning, og det vil jeg også udtrykke at vi heller ikke er i Liberal Alliance.
Men jeg vil i hvert fald gerne rose ordføreren for at melde det klart ud.
Det tror jeg i hvert fald har bragt os tættere på et andet resultat til næste gang.
Anna Falkenberg (SP), 2024-05-29:
Tak for det, og også tak for de færøske gloser, som vi også udvekslede i vores første debat for et år siden.
På Færøerne er der sket rigtig meget på abortområdet, og det er jo en lovgivning, der bliver besluttet på Færøerne, og derfor har jeg holdt mig lidt væk fra den.
Men nu er der blevet taget en beslutning, som endte 15-15, i forhold til hvordan lagtingsmedlemmerne stemte i salen, og det vil jeg nu gerne være meget ærlig om og sige at jeg er rigtig skuffet over og faktisk også rigtig ærgerlig over.
Jeg har også fulgt med i den debat, der har været i Danmark, og jeg har fuld respekt for, at I ønsker at indrette jeres system på en anden måde, men jeg noterer mig, at man i Danmark som kvinde har ret til fri abort.
Om det så er et ugetal, eller hvad det er, som vi er uenige om, har jeg fuld respekt for det, og det blander jeg mig ikke i, men man har den grundlæggende ret her i Danmark, og det misunder jeg i forhold til alle kvinder på Færøerne.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-05-29:
[Taleren talte færøsk].
Tak for en god tale.
Nu nævnte ordføreren, at det har været lidt som at være den nye pige i klassen, og når vi er helt nye piger i klassen, har vi også det tilfælles, at vi kommer fra Færøerne, og ordføreren drager mange paralleller mellem de danske omstændigheder og de færøske omstændigheder, og noget af det, som har været meget oppe at vende i Danmark på det sidste, har været retten til abort.
Vi har i Danmark været så heldige, selv om debatten ofte er polemisk, at alle er enige om, at kvinder skal have ret til abort.
Vi er ikke enige om, hvornår hensynet til fosteret skal veje lidt tungere, og hvor ugegrænsen skal ligge, men på Færøerne er man grundlæggende ikke enige om, at kvinden skal have ret til abort, og i starten var det jo meget svært overhovedet at nævne det i den her sal.
Det er det ikke længere, det kan jeg allerede mærke.
Derfor vil jeg lige høre ordføreren, hvordan ordføreren ser på det emne lige nu.
Anna Falkenberg (SP), 2024-05-29:
Jeg må sige, at jeg glæder mig rigtig meget til at være vært for Venstres folketingsgruppe til august.
Det bliver både sjovt, spændende og fagligt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-29:
Det glæder mig at høre.
Det glæder jeg mig også til at høre endnu mere om, når vi til august afvikler vores sommergruppemøde på Færøerne.
Henrik Frandsen (M), 2024-05-29:
Tak for ordet, formand, og tak til fru Anna Falkenberg for en rigtig god tale.
Jeg kunne næsten sige tak for sidst.
Jeg havde jo den store fornøjelse at være med på orienteringsrejsen til Færøerne i september måned.
Det gjorde et rigtig stort indtryk på mig.
Det var første gang, jeg var på Færøerne.
Jeg fik jo et indtryk af et samfund i en rivende udvikling – og til dels et velfungerende samfund, som bare var på vej fremad.
Det, jeg egentlig vil spørge om, er, at vi jo står i en situation, hvor der skal investeres massivt på forsvarsområdet i rigsfællesskabet, kan vi jo godt sige.
Kunne fru Anna Falkenberg prøve at sætte et par ord på, hvordan fru Anna Falkenberg ser den situation?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-29:
Tak for det.
Jeg vil også gerne kvittere for en meget konstruktiv tale, som fremhæver de bånd, der er, og som vi skal udnytte og bruge til det fælles bedste.
Det synes jeg er en konstruktiv tilgang til det, og det er også nogle meget håndfaste meldinger på en række områder.
Et spørgsmål, som jeg ved at fru Anna Falkenberg har været meget optaget af, er status på Færøernes handelsaftale med EU.
Nu ved jeg jo, at der var besøg fra Europa-Kommissionen tidligere, så jeg kunne bare godt tænke mig at vide, hvad fru Anna Falkenbergs vurdering er af, hvor langt processen er i forhold til at opnå en handelsaftale mellem Færøerne og EU.
Anna Falkenberg (SP), 2024-05-29:
Tak for de pæne ord.
Jeg tror, at grunden til, at jeg har valgt og ønsket også at sidde i Grønlandsudvalget, er netop for at få en indsigt i, hvad det er nogle problemstillinger, der gør sig gældende i Grønland, fordi vi gang på gang oplever, at der bliver sat lighedstegn mellem de problemstillinger, vi oplever på Færøerne og i Grønland, og det er der meget sjældent.
Så hvis jeg skal kunne være i stand til at fortælle jer om skillelinjerne og forskellene, skal jeg også selv have indsigt i, hvad det er for nogle problemstillinger, der er i Grønland.