runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-06:
Jeg synes, ministeren var lidt for flink over for forslagsstilleren i sit første indlæg.
Jeg vil godt gøre opmærksom på, at vi jo tidligere her i Folketinget har haft en debat om at stoppe støtten til atomkraft, hvor der blev vedtaget at lave en beretning, hvor der bl.a. står, at » ... regeringen arbejder for, at forskningsprogrammerne fokuseres på områder, der vurderes at skabe værdi for Danmark, herunder forskning, der kan bidrage til merværdi for sundhedsvæsenet og andre civile formål.
Der bør samtidig arbejdes for, at Euratoms forskningsbudget på sigt bliver integreret på lige fod med andre energiteknologier i EU’s rammeprogram for forskning og innovation.
« Det vil jo sådan set sige, at så skal man ikke være venligt indstillet over for forskning i atomkraft – så skal man følge den beretning, som et enigt udvalg pålagde den daværende regering, og som jo stadig væk må have en eller anden vægt med en ny regering, også med den holdning, den nye regering og det parlamentariske grundlag, som regeringen i et vist omfang regerer på, har.
Så jeg synes, at ministeren var for venlig i sit første indlæg.
Dan Jørgensen (S), 2021-04-06:
Jeg refererede udelukkende til, at vi har et beslutningsforslag fra 1985, som forslagsstillerne mener gør det umuligt at forske i atomkraft, hvilket jeg så berigtiger ved at sige, at det ikke er tilfældet – det er faktisk muligt at forske i f.eks. thoriumbaseret atomkraft i Danmark.
Det ændrer ikke på regeringens holdning, som er, at vi er imod atomkraft.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-06:
Det synes jeg virkelig man skal holde fast i, især når man kigger ind i, at vi faktisk har en virkelighed, hvor vi lige om lidt, i slutningen af det her årti, kommer frem til at have 100 pct. vedvarende energi, både når det gælder vores elproduktion og vores fjernvarme.
Så skal man da ikke spilde kræfterne på atomkraft.
Dan Jørgensen (S), 2021-04-06:
Det er jeg enig i.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-06:
Jamen vi mener jo netop ikke, at vi skal bygge atomkraftværker i Danmark – i hvert fald ikke på nuværende tidspunkt.
Det er rigtigt, at der ikke er noget forbud mod at forske i atomkraft i Danmark, men det er meget, meget svært at få støtte til det.
Og det gælder også for Seaborg.
De har jo fået millioninvesteringer, private investeringer, også fra bl.a. Sydkorea, men har haft meget, meget svært ved at få offentlig støtte.
Jeg tror stort set ikke, de har fået nogen offentlig støtte i Danmark.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-04-06:
Tak for ordet.
I mange år har atomkraft nærmest været et skældsord.
Når man kigger på de udfordringer, der har været
historisk set, er det også naturligt nok, for der er risici og udfordringer ved brugen af atomkraft.
Atomkraft har dog også nogle klare åbenlyse fordele, når det gælder om at begrænse CO 2 -udledningen ved energiproduktion, som vi må anerkende, hvis vi skal håndtere klimaforandringerne, og det skal vi selvfølgelig.
De historiske udfordringer, der har været med atomkraft, er ikke ensbetydende med, at atomkraft ikke kan udvikle sig.
Der forskes og udvikles i disse år markant i at finde løsninger med atomkraft, der har langt færre udfordringer med affald og biprodukter.
Det er dog vigtigt at adskille debatten om atomkraft som en mulig løsning nationalt og atomkraft som en løsning globalt.
I Danmark er vi nemlig utrolig heldige.
Vi har en geografisk placering, der gør, at vi kan producere store mængder vindenergi til lave priser.
Det gør, at vi har unik viden om muligheder, hvad angår vindenergi.
Samtidig er vi også geografisk et lille og tætbebygget land, hvilket gør det vanskeligere at håndtere atomkraft.
Globalt er det dog en anden sag.
Derfor er vi i Venstre begejstrede for, at danske virksomheder som bl.a. Seaborg Technologies, som også tidligere har været nævnt her, udvikler og forsker i atomreaktorer, der er mere sikre end de tidligere.
De kan eksporteres og som også tidligere nævnt forsyne store dele af eksempelvis Sydøstasien med energi til en langt billigere pris end kul og, måske vigtigst af alt, på en væsentlig mere klimavenlig måde end den måde, der bliver produceret energi på i f.eks. Sydøstasien i dag.
For der er mange lande, der ikke har de samme muligheder med vindenergi, som vi heldigvis har i Danmark.
Der er derfor behov for at udvikle en mere sikker og ren form for atomkraft.
Vi har derfor forståelse for intentionerne bag det her forslag og er glade for, at debatten bliver taget her i dag.
Men eftersom beslutningsforslaget har som hovedformål at ændre den danske energiplanlægning og dermed tilsidesætte folketingsbeslutningen fra 1985 om, at atomkraft ikke skal indgå i den offentlige energiplanlægning, kan vi desværre i dag ikke støtte op om forslaget.
Vi vil dog meget gerne fortsætte dialogen med Nye Borgerlige om, hvordan mulighederne for forskning i atomkraft kan forbedres, og hvordan vi kan gøre opmærksom på mulighederne, der rent faktisk er for at få lov at forske i atomkraft i Danmark i dag.
Tak for ordet.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-06:
Og jeg ser ikke, at vi i Danmark er begyndt at føre en politik for kernekraft og mener, at det nødvendigvis er særlig bæredygtigt.
Ida Auken (S), 2021-04-06:
Jamen så tror jeg, at jeg er lidt forvirret på et højere plan over beslutningsforslaget, for det handler jo ikke om at forske i atomkraft.
Så er det et spørgsmål om, hvad det er på forskningsområdet, man ikke synes der er mulighed for i øjeblikket.
Jeg har lige peget på, at der er blevet givet penge fra Innovationsfonden i 2017, og at det er muligt at forske.
Det er faktisk forskere, der er kommet ud af danske universiteter, der har lavet den her teknologi, som den primære danske virksomhed mig bekendt arbejder med på det her område.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-06:
Så det er regeringens ambition, at hvis vi ikke opnår den lykkelige tilstand, at vi i Danmark og på verdensplan kan opnå lagringsmuligheder i et omfang, der er tilstrækkeligt, for den vedvarende energi, så er det biomassen, der på lang sigt skal være det, der skaber forsyningssikkerheden, når det ikke blæser og solen ikke skinner, i stedet for atomkraft.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-06:
Det er rigtigt, at vi i forslaget mener, at vi skal ophæve beslutningen fra 1985 om, at man ikke skal indtænke atomkraft i dansk energiplanlægning.
Men det er jo ikke nødvendigvis, fordi vi vil have værker bygget her i Danmark.
Det er et spørgsmål om, om vi vil åbne op for at kunne foretage forskning.
Der bliver bygget atomkraftværker over hele verden, så selv om ordføreren mener, at der ikke er økonomi i det, er der altså andre, der har en anden opfattelse af det.
Så mener ordføreren ikke, at vi så i Danmark, hvis vi ikke bygger værker her, kunne støtte forskningen i atomkraft til støtte for den globale atomkraftindustri og dermed reducere CO 2 -udledningen?
Dan Jørgensen (S), 2021-04-06:
Altså, hvis valget står mellem biomasse, bæredygtig biomasse, som vi bruger i Danmark, fordi vi har lavet kriterier, og atomkraft, så vælger jeg da biomassen.
Men vi kan sagtens også tage en lang diskussion om, hvad vi skal gøre for at komme af med biomassen; det er bare en lidt anden diskussion end den, vi skal have i dag.
Kernekraft bliver ikke en del af den diskussion fra regeringens side.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-06:
Nu tvivler jeg på, at Folketinget lige pludselig skulle ændre holdning så markant.
I hvert fald skal jeg gøre alt, hvad jeg kan, for at kæmpe imod det, for nej, jeg mener ikke, at kernekraft er svaret på klimakrisen.
Og hvis man læser ned i detaljerne i FN's klimapanels rapport, er det jo også med betydelige forbehold osv.
Men det kan vi diskutere, tror jeg, lige efter det her.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-06:
Nej, men hvis nu der var et flertal i Folketinget, som syntes, at kernekraft var en god måde – ligesom FN mener, at det er en naturlig måde at nå de her klimamål, som der er sat, på – så det kunne det godt være, at Folketinget også vågnede op på et tidspunkt og syntes, det var værd at satse på kernekraft.
Hvis det var tilfældet, ville det så være okay for ordføreren, at ATP investerede i kernekraft?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2021-04-06:
Tak for det, og tak for ordførertalen her.
Det er måske mere, hvad for nogle midler vi skal bruge, og hvilken retning vi skal gå, eller hvordan vi skal komme derhen.
Så har jeg tænkt på noget andet, og det er, at det, som beslutningsforslaget baserer sig på, er det, som er sket i ATP, og den årsberetning, der var i 2019, eller det, der har været før den tid.
Jeg sad faktisk i dag og kiggede på den, der er kommet for 2020, og hvis man kigger på den, kan man jo se, at der faktisk er sket noget.
Jeg vil bare lige spørge ordføreren, og jeg stiller kun det ene spørgsmål, om ikke ordføreren anerkender, at der rent faktisk er en bevægelse på vej i den måde, som ATP investerer på, i forhold til at nå de mål, som forslagsstillerne opstiller i beslutningsforslaget.
Dan Jørgensen (S), 2021-04-06:
Tak for det, og tak for forslaget, som jeg dog godt kan starte med her indledningsvis at sige at regeringen ikke kan støtte.
Vi har i Danmark i snart ganske mange årtier nu været imod atomkraft.
Vi har, startende med en folkelig bevægelse her i landet for mange år siden, kontinuerligt været imod atomkraft i Danmark.
Vi har ovenikøbet ude i verden også argumenteret for, at andre også burde droppe det de steder, hvor man har baseret sine energisystemer på det.
Det sker heldigvis også flere og flere steder, desværre på en noget tragisk baggrund.
Når atomkraft ikke er nogen særlig god løsning på klimaproblemet, skyldes det en række årsager.
Den første og sådan mest positive, kan man sige,
er, at vi heldigvis er kommet så langt med udviklingen af vedvarende energikilder, at vi ikke nødvendigvis har brug for atomkraft.
Jeg er med på, at mange lande baserer deres løsninger på det stadig væk, men faktisk, hvis man ser på det, er vedvarende energi både praktisk implementerbart, men også omkostningseffektivitetsmæssigt langt bedre løsninger de fleste steder i verden.
Havvind, for bare at give ét eksempel, sol er et andet, kan konkurrere på pris de fleste steder i verden.
Dertil kommer selvfølgelig argumenterne omkring sikkerhed, bl.a. forstået i forhold til faren, hvis det går galt på et værk.
Og jeg ved, at man vil sige: Jo, men risikoen er meget lille.
Det har amerikanerne et udtryk for, nemlig the risk is small, but the stakes are high, som betyder, at det er muligt, at risikoen er lille, men indsatsen er til gengæld meget, meget stor, for går det galt, kan det gå ganske, ganske forfærdelig galt, og der er jo desværre flere eksempler i verdenshistorien på, at det er sket.
Læg dertil den øgede risiko for terrorangreb på atomkraftværker, og der tegner sig et noget dystert perspektiv.
Endelig er der selvfølgelig affaldsproblematikken.
Vi taler her om radioaktivt affald, som jo i mange, mange generationer ude i fremtiden stadig vil være et problem.
Derfor mener vi grundlæggende set ikke, at det er vejen at gå.
Men i forhold til de større, mere overordnede spørgsmål må vi sige, at det nok ikke lige bliver her, vi finder hinanden.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-06:
Fuldt ud.
Og jeg har også, for det her er jo også noget, jeg har beskæftiget mig med i sidste valgperiode,
Men spørgsmålet er lidt – og jeg tror, det var ministeren, der nævnte det – hvad jeg spurgte om flere gange, sidst vi behandlede noget lignende: Hvor lang tid har vi?
Der er klimakrisen altså så alvorlig en trussel, som jeg ser det, at vi ikke har tid til bare at vente på en god udvikling.
Og specielt med så massiv en pengekasse, som det her er, skal den altså bruges på at kæmpe imod klimakrisen og ikke investere i den.
Dan Jørgensen (S), 2021-04-06:
Det kommer jo meget an på, hvad for et land, vi taler om.
Og på sigt er det selvfølgelig klart at vi skal have udviklet forskellige måder at sikre, at vi kan lagre energi bedre, end vi kan i dag.
Der er fremskrivninger og forskning, der viser, at selv om det bliver sværere uden kernekraft, kan det godt lade sig gøre at leve op til Parisaftalen uden kernekraft.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-06:
Jamen hvilken energiform skal det så være?
Det kan heller ikke baseres på vandkraft alene.
Selv om vi får 100 pct. vedvarende energi i Danmark, mener ministeren så ikke, at det kun er, fordi vi har mulighed for at importere el fra andre lande, hvor de ikke baserer sig udelukkende på vedvarende energi?
Dan Jørgensen (S), 2021-04-06:
Nej, de lande, vi er forbundet med, er jo for de flestes vedkommende også lande, der er i gang med at omlægge deres energisystemer væk fra kernekraft.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-06:
Jeg synes, at klima-, energi- og forsyningsministeren kom lidt nemt om ved spørgsmålene fra hr. Peter Seier Christensen.
Klima-, energi- og forsyningsministeren siger, at vi skal have udfaset biomasse i Danmark, og at vi så må håbe på, at vi får en mulighed for at lagre energi fra vedvarende energiformer.
Og det er da rigtigt, at det er et godt håb at have, og vi bør også gøre en indsats for at forske i det – og det gør vi – og vi afsætter mange midler til at forske i det.
Men vi ved dog ikke på nuværende tidspunkt, om og hvornår vi når den lykkelige tilstand, at vi kan lagre energien fra solcellerne til om natten og fra vindmøllerne til de tidspunkter, hvor det ikke blæser, i det omfang, vi har behov for det.
Så når vi skal have udfaset biomassen, hvad skal så stå i stedet – hvis ikke atomkraft?
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-06:
Og tak til ministeren for talen.
Nu er jeg godt klar over, at der ikke er et forbud mod at forske i atomkraft i Danmark.
Det, der er problemet, er, at der stort set ikke bliver givet offentlige kroner til forskning i atomkraft.
Men det er nu noget andet, jeg vil spørge ministeren om.
Anerkender ministeren ikke, at der er behov for et base load, når den vedvarende energi ikke producerer?
Martin Lidegaard (RV), 2021-04-07:
Tak for tilliden.
Jeg vil faktisk sige, at de her forhandlinger i Europa er blandt de sværeste, jeg har prøvet som udenrigsminister, og sådan er det sikkert stadig væk.
For som hr. Uffe Elbæk også godt ved, er der jo en kæmpe historik i det her.
Danmark ligger sådan nogenlunde i midten i Europa på de her spørgsmål, og der tror jeg egentlig også vi har den bedste chance for at gøre en forskel.
Naser Khader (KF), 2021-04-07:
Er Hamasorganisationen en terrorbevægelse eller en modstandsbevægelse ifølge Enhedslisten?
Christian Juhl (EL), 2021-04-07:
Hvis vi er tilhængere af frie og fair valg, og hvis vi accepterer, at andre lande også skal have det, så bliver vi også nødt til at acceptere dem, der bliver valgt ved frie og fair valg, uanset hvilke midler de tidligere har brugt.
Der findes flere fraktioner i Hamas.
Nogle af dem ville jeg kalde terroristiske, og andre ville jeg kalde nogle på vej til at blive et egentligt parti.
Rent faktisk agerer de som et parti og laver socialt arbejde, laver uddannelsesarbejde og opbygger Vestbredden som samfund, og derfor bliver de sandsynligvis en del af den nye PA, hvor kræfterne i bedste fald vil samles og dermed kan være den part, som kan udtale sig samlet på Palæstinas vegne.
Det vil jo vise sig.
Altså, man kan jo sagtens leve som politisk parti på en terrorliste.
Det har vi jo set masser af eksempler på.
I forhold til FARC i Colombia hjalp vi med en fredsforhandling, hvor FARC blev legaliseret som parti, og på den måde sker sådan nogle processer jo tit.
Sådan er bevægelserne, og der bruger man jo terrorlister politisk, og derfor kan alt ske, hvad det angår.
Søren Espersen (DF), 2021-04-07:
Hvorfor tror Enhedslistens ordfører at det her foregår?
Hvad er det for noget i forhold til Enhedslisten?
Hvorfor sker det her?
Kunne det være, fordi også de arabiske lande er ved at være godt trætte af palæstinenserne?
Uffe Elbæk (UFG), 2021-04-07:
Nu står vi jo i den der lidt særlige situation, at der står en tidligere udenrigsminister på talerstolen, og der sidder en meget nuværende nede i salen.
Hvis nu den tidligere udenrigsminister skulle give den nuværende udenrigsminister et godt råd om, hvordan den danske regering kunne skærpe den danske tone over for Israel og komme med nogle af de gode forslag, som den tidligere udenrigsminister nu argumenterer for, hvilke gode råd har den tidligere udenrigsminister så til den nuværende?
Martin Lidegaard (RV), 2021-04-07:
Det er der for mig at se to meget enkle grunde til.
Den ene er, at vi jo har delegeret vores handelspolitik til EU.
Så Danmark kan slet ikke foretage unilaterale handelsboykotter eller -sanktioner.
Det er jo, kan man sige, en del af EU's prærogativ, eller i hvert fald er det ikke nogen enkel ting at gøre, lad mig sige det på den måde, hvis man skulle begive sig ud i det.
Men derudover vil det jo slet ikke have samme effekt på det, altså på Israel som sådan.
Europa er Israels største eksportmarked og helt afgørende for israelsk økonomi.
Det er derfor, at bare det at røre nogle af de store israelske økonomiske aktører fra europæisk side måske kunne have en effekt.
Søren Espersen (DF), 2021-04-07:
Men jeg synes bare, det er en underlig diskussion, altså hvorfor det er så vigtigt for alle, der er til stede her, at henvise til jura.
Rent naivt spørger jeg så, at hvis der er noget ulovligt, hvilken lov er det så, der er blevet overtrådt.
Det må da være let at svare på.
I øvrigt vil jeg spørge, hvorfor man ikke har anlagt sag imod Israel igennem de 50 år, der er gået, ved Den Internationale Domstol.
Hvorfor gør man ikke det, så man kan få en ende på, hvad der juridisk er op og ned?
Den ville jeg acceptere.
Men det afgørende er, hvilken lov der er overtrådt.
Martin Lidegaard (RV), 2021-04-07:
Det var sådan set ikke mig, der primært kørte de juridiske argumenter frem her.
For løsningen er politisk, det er jeg enig med hr. Søren Espersen i, men derfor kan Israels gerninger stadig godt være ulovlige.
De to ting udelukker i min bog ikke hinanden.
Naser Khader (KF), 2021-04-07:
Tak skal du have.
Tak for talen.
Ordføreren var inde på de kommende valg i de palæstinensiske områder.
Det er på tide efter 15 år, at der bliver udskrevet valg.
Men vi kommer til at stå i en vanskelig situation.
Det er der nogle meningsmålinger der siger.
Martin Lidegaard (RV), 2021-04-07:
Det er ikke let.
Det er jo klart, at hvis vi skal samarbejde med nogen form for regering eller politisk styre, skal de selvfølgelig aktivt fraskrive sig enhver form for voldelig ageren osv.
Nu skal man vare sig meget for at sammenligne forskellige grupperinger og situationer, men vi har jo også en situation i Afghanistan, hvor vi har en Talebanbevægelse, som også har benyttet sig af vold, og som også har mange forskellige fraktioner, og hvor USA og dermed også vi nu har forhandlet i et stykke tid for at prøve at finde en løsning, hvor en del af det selvfølgelig er, at de fuldstændig skal fraskrive sig at anvende terror og vold i deres fremtidige virke.
Og så ved vi jo alle sammen – og jeg tror faktisk, at hr. Naser Khader nok har mere forstand på det, end jeg har – at også i Hamas er der meget forskellige fraktioner, både duer og høge, og der må man selvfølgelig stille krav om, at det er duerne og deres politik, man i givet fald skal tale med.
Men jeg håber i øvrigt inderligt på, at det ikke er Hamas, der vinder det valg.
Naser Khader (KF), 2021-04-07:
Min pointe er også, at jeg synes, det er vigtigt, at vi i Vesten sender et signal om, at vinder Hamas, så glem det med tostatsløsning her i den kommende tid.
Jeg mener virkelig, det vil være et kæmpe problem.
Vi har jo en politik på området om, at vi ikke taler med Hamas.
Sidst vi var i Gaza med Det Udenrigspolitiske Nævn, kunne vi hverken mødes med dem eller tale med dem.
Det vil være et problem, hvis de vinder valget.
Hvad gør vi så?
Det er jo det, der virkelig er et dilemma.
Martin Lidegaard (RV), 2021-04-07:
Det er jeg sådan set ikke uenig i, for der er ingen tvivl om, at der er dele af Hamasbevægelsen, som er farlig og destruktiv.
Man må også sige, at det jo heller ikke er, fordi de har drevet Gaza til stor fordel for Gazas befolkning.
Nu kan man så sige, at de også har haft meget svære vilkår at gøre det under grundet hele Israels inddæmningspolitik.
Men fra dem, jeg taler med dernede – for det, som det nu er – hører jeg, at Hamas ikke er specielt populær i Gaza i øjeblikket og sandsynligvis står til at tabe i hvert fald der, altså lidt det modsatte af det, som hr. Naser Khader hører.
Men det får vi jo at se.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-04-07:
Tak for en god ordførertale.
Det, som jeg syntes var særlig godt ved den, var, at der rent faktisk kom nogle konkrete bud på, hvad man kunne gøre fra primært EU's side, altså et fokus på, hvem det er, der investerer i de besatte områder.
Kan man gå ind og boykotte dem, som finansierer byggeprojekterne?
Kan man gå ind og boykotte varer, der kommer dernedefra etc.?
Jeg syntes, det var rigtig dejligt at høre.
Det, jeg så bare synes jeg har lyst til at spørge ind til, er, at det hele tiden bliver sagt, at det skal over på europæisk niveau, altså EU-niveau.
Hvorfor kunne de forslag, som ordføreren har formuleret, ikke lige så godt være noget, som vi gjorde fra dansk side?
Christian Juhl (EL), 2021-04-07:
Ja, det ved jeg ikke.
Jeg har ikke siddet med ved de forhandlinger, og jeg kender ikke personligt de politiske ledere, der er i de her lande.
Men ethvert land, også Israel, har ret til at lave aftaler med andre lande, og jeg håber også, at Palæstina på et tidspunkt får ret til som nation at forhandle og lave aftaler med andre lande.
Jeg skal være den første til at anerkende Palæstina som selvstændig stat, ligesom jeg har gjort med Israel.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-04-07:
Der læner jeg mig nok meget op ad min kollega fra Radikale Venstres, hr. Martin Lidegaards, svar på lidt det samme spørgsmål.
Altså, for mig er det en ulovlig besættelse.
Men der, hvor jeg så godt kan møde ordføreren, er, med hensyn til at det ved Gud også er politisk, at det primært er politisk, og at der skal findes en politisk løsning.
Altså, jeg synes, at det, vi ser nu, er en reel enstatsvirkelighed, og derfor må kampen gå på at sikre lige rettigheder for de borgere, der bor på det samme geografiske område.
Der er mange nuancer i den diskussion, og der er også mange faldgruber – det anerkender jeg fuldstændig – men det er uretfærdigheden, det er forskelsbehandlingen, det er undertrykkelsen, der er problemet, set fra min side.
Søren Espersen (DF), 2021-04-07:
Jo, men der må jo være en forklaring på, hvorfor det her sker nu, hvorfor vi nu er oppe på – jeg ved det ikke – fem-seks arabiske lande, som anerkender Israel.
Der er jo et eller andet, der sætter det i gang, når man ved, at palæstinenserne er utrolig rasende over det, der sker, men de er jo på en eller anden måde nødt til at acceptere det.
Men hvad kan det være, der betyder det?
Jeg ved godt, at hr. Christian Juhl ikke har været med til forhandlingerne, og det har han jo heller ikke påstået, men hvorfor sker det her i hans optik?
Christian Juhl (EL), 2021-04-07:
Tak for det.
Også tak for forslaget til vedtagelse, som jeg fuldstændig deler synspunkt med.
Der er jo ikke nogen modsætning mellem det og det forslag, vi har lavet, ud over at der kan være en reel uenighed om, hvorvidt det er en total illusion at tale om en tostatsløsning eller ej.
Og jeg har mødt begge dele på Vestbredden, når jeg har været der – både om enstatsløsningen og om menneskerettighederne og ordentlige vilkår.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-04-07:
Det hørte jeg ikke rigtig som et spørgsmål, men måske som en uddybning af, hvor Enhedslisten står i den her diskussion.
Jeg er jo, som ordføreren også lige har hørt, meget enig med hensyn til at beskrive det, der foregår, som apartheidlignende.
Og det er jo ikke bare noget, som jeg gør, eller som hr. Christian Juhl gør, men også noget, som de ngo-organisationer, som er i Israel, altså israelerne selv, siger, altså at de oplever det her som en eklatant forskelsbehandling.
De bruger selv ordet apartheid, også om virkeligheden inde i Israel.
I vores tekst understregede jeg, at der var tale om en situation på Vestbredden, men jeg er egentlig enig i, at man også kunne bruge nøjagtig det samme ord om situationen internt i Israel.