runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Samira Nawa (RV), 2025-05-13:
Mange tak.
Der er ordførere før mig, der har redegjort for, hvad lovforslagets indhold er, nemlig en udmøntning af aftalen mellem regeringen og KL i forhold til fortsat at give kommunerne mulighed for selvbudgettering for vækstkommuner, som tror på egne tal for udskrivningsgrundlag osv. Der er også en vigtig del af lovforslaget, som handler om øtilskud til Fanø Kommune, og der synes vi i Radikale Venstre, at det virkelig er på tide, at Fanø også bliver omfattet.
Det er en kommune, som i den grad har været hårdt økonomisk ramt.
Det er ikke ikke selvforskyldt, altså på grund af deres politikere, men simpelt hen fordi de har været overset her fra Christiansborg.
Jeg ved, at Fanøs politikere og borgmester har været i dialog med både indenrigsministeren og med skatteministeren om deres forhold, og det er godt, at vi nu får rettet op på det med det her lovforslag.
Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-13:
Tak for det og tak til hr. Carl Andersen for talen.
Jeg kom lidt i tvivl om, hvor Liberal Alliance rent principielt står henne i forhold til det her.
Det handler jo grundlæggende også om en debat om demokratisyn og om, hvor stor en rolle økonomi skal spille i et demokratisk samfund.
Det er for mig lidt uklart, om Liberal Alliance er af den opfattelse, at det, der er problemet her, er et forbud, altså at det er det, at man ikke har mulighed for at kunne donere, der er problemet.
For en anden vej at gå kunne jo være at sikre, at der var fuldstændig åbenhed og transparens.
I Enhedslisten offentliggør vi f.eks. alle bidrag på over 5.000 kr., som vi får.
Ville det i højere grad være en vej, som Liberal Alliance kunne tænke sig man skulle gå?
Vil Liberal Alliance f.eks. sørge for fuldstændig åbenhed og transparens i sit partiregnskab, så man vil kunne se alle donationer, man har modtaget?
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Det er godt at få det på plads.
Så vil jeg også sige, at vi jo har et Center for Dokumentation og Indsats mod Ekstremisme i Danmark, og det er et center, som løbende sætter folk på en liste, som har til formål igennem økonomiske donationer at undergrave det danske demokrati og frihedsrettigheder.
Disse personer, som vi ved vil skade Danmark, må gerne donere op til 10.000 kr. til forskellige organisationer her i landet.
Hvorfor er det så, at Erna i Flensborg ikke må donere af 50.000 kr. til et sydslesvigsk parti?
Henrik Frandsen (M), 2025-05-13:
Jo, det kan sagtens tænkes, at det er på den måde.
Jeg har sandsynligvis, når det nu bliver refereret, også udtalt mig på den måde.
Nu er lovforslaget udformet på den måde, det er, altså med de afgrænsninger, der ligger i lovforslaget, og det bakker jeg hundrede procent op om.
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Mange tak for ordet.
I forbindelse med udarbejdelsen af det her forslag har hr. Henrik Frandsen udtalt til Altinget, at han synes, at det er en rimelig afgrænsning, når man ikke betaler skat i Danmark, at man ikke kan donere til politiske partier i Danmark.
Så mit spørgsmål til hr. Henrik Frandsen er, om han ikke vil erkende, at det her lovforslag jo også rammer danskere, der bor i udlandet, men betaler skat i Danmark, for de vil heller ikke kunne donere penge til danske partier efterfølgende.
Henrik Frandsen (M), 2025-05-13:
Tak for at få lidt ekstra motion, for det gav lige en tur op og ned ad trappen ekstra.
Nu drejer det her forslag sig jo om politiske partier, kan man sige; det drejer sig jo ikke om trossamfund, moskéer og ting i den retning.
For mig er det, som det også er blevet sagt tidligere fra den her talerstol, også vigtigt, det er enkelt og nemt at forstå.
Derfor er der ikke nogen bagatelgrænse.
Jeg har f.eks. selv en søn, der bor i London og arbejder dér.
Han er jo sådan set også omfattet af det her forbud.
Når det er enkelt, er det også nemt at administrere, og det er det, der også har været et sigte med det her lovforslag.
Jeg vil sige igen, som jeg også sagde til den forrige ordfører, at det også har været vigtigt ved udformningen af det her lovforslag, at det var enkelt og nemt at administrere.
Der er ingen bundgrænse, og det gør det også enkelt.
På den måde undgår man jo i virkeligheden en masse bureaukrati, og jeg ved jo, at det ligger ordførerens parti meget på sinde, at vi får begrænset bureaukratiet mest muligt.
Derfor er jeg rigtig godt tilfreds med, at vi har fået udformet det på en måde, så det gælder politiske partier, og så det gælder udenlandske donationer uanset størrelse.
I Danmark har vi et stærkt folkestyre, hvor vi holder frie og demokratiske valg.
Vi beskytter den enkeltes frihed og muligheder og står vagt om borgernes rettigheder, især deres ret til demokratisk deltagelse.
Men demokrati er ikke noget, man bare kan tage for givet.
Der er kræfter rundtomkring i verden, som ønsker at modarbejde demokratiet.
Det er noget, vi ikke kan ignorere, og derfor er det nødvendigt at tage skridt for at beskytte vores demokrati.
Det danske demokrati er for os, der bor i Danmark, og vi skal stå op imod indflydelse fra udenlandske aktører, som forsøger at påvirke det.
Med dette lovforslag indfører vi et forbud mod udenlandske donationer til politiske partier og kandidater.
Jeg vil gerne sige, at det ikke er nogen mirakelkur.
Det løser ikke alle demokratiets udfordringer, men det er et vigtigt skridt i den rigtige retning, især i en tid hvor der er store interesser fra ondsindede aktører i udlandet, som ønsker at påvirke europæisk politik.
Lovforslaget indfører et klart og nødvendigt forbud mod udenlandske donationer til politiske partier og kandidater.
Vi ønsker at forhindre donationer, som kan skabe skævvridning i den danske politiske debat og åbne for manipulation.
Ved at lukke for den type indflydelse sikrer vi, at det danske folkestyre forbliver solidt funderet i danske interesser og i borgernes valg.
Jeg vil gerne takke de af Folketingets partier, som har bakket op omkring det arbejde, der er lavet.
Med de ord kan jeg meddele, at Moderaterne støtter lovforslaget.
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Det er rigtigt, at hvis man har mange midler, har man også mange muligheder.
Men mange muligheder for markedsføring er ikke ensbetydende med, at man får et godt valg.
Der er mange partier, der bruger virkelig mange penge på valg, men ikke nødvendigvis på gode valg, og så er der partier, der ikke har særlig mange penge, men som får rigtig gode valg.
Så der er ikke sådan en sammenhæng mellem det; man kan ikke købe sig til stemmer, tror jeg, som jeg også har med i min overskrift her.
Så Liberal Alliance synes, at de nuværende regler for partstøtte og gennemsigtighed er passende.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-13:
Så vil jeg gerne bare høre helt principielt, om ordføreren er af den opfattelse, at det, at der er store økonomiske donationer i et demokrati, kan være med til at forvrænge de muligheder, man har som politiske organisationer for at kunne deltage i demokratiet, og om Liberal Alliance vil være villige til at sikre endnu mere åbenhed og transparens om de bidrag, man modtager.
For det er jo velkendt, at de 20.000 kr. kan omgås ved at lave erhvervsklubber og andet, så det er jo ikke nogen sikkerhed.
Vil Liberal Alliance være med til at arbejde for øget transparens og gennemsigtighed i forhold til donationer?
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Liberal Alliance synes, at den nuværende balance, hvor man skal oplyse navne på donorer af beløb på over 20.000 kr., er en passende sikkerhed for transparens, og vi har ingen planer om at ændre på det.
Vi synes, at udenlandske donationer over 20.000 kr. også skal offentliggøres i partiregnskabet.
Jeg vil også sige, at der bl.a. er en donor fra udlandet i vores partiregnskab for 2021, og det fremgår jo klart og tydeligt.
Peter Kofod (DF), 2025-05-13:
Det skal jeg beklage, formand.
Det kan være, at systemet var lidt langsomt.
Jeg undrer mig bare, for hvis man gennemfører den lovgivning, vil vi stå i en situation, hvor det, hvis man er islamist og gerne vil støtte en moské, ender på en beløbsgrænse, der er i orden.
Men hvis man nu er Erna fra Flensborg, der gerne vil støtte hr. Henrik Frandsens valgkamp lige nord for, så må man ikke.
Det lyder da fuldstændig vanvittigt, at man skruer det sammen på den her måde.
Lise Bertelsen (KF), 2025-05-13:
Tak for ordet, formand.
Formålet med lovforslaget er at beskytte det danske folkestyre mod udenlandsk indflydelse via økonomiske bidrag til politiske aktører.
Derfor indføres et forbud mod, at partier, kandidatlister og kandidater kan modtage økonomisk støtte fra udenlandske myndigheder og personer med bopæl eller hjemsted i udlandet.
Forslaget er en del af den politiske aftale, som Det Konservative Folkeparti er en del af sammen med regeringen, Danmarksdemokraterne, SF, Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet.
Derfor støtter Det Konservative Folkeparti lovforslaget.
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Mange tak, og tak for ordførertalen.
Så jeg vil bare høre, om det stadig væk er noget, Alternativet mener, og om Alternativet eventuelt kunne finde på at stemme for et ændringsforslag i den henseende.
Christina Olumeko (ALT), 2025-05-13:
Tak for ordet.
Lovforslaget, vi behandler her, har til formål at forhindre udenlandske donationer til danske partier og kandidater og dermed begrænse udenlandsk indflydelse på vores demokratiske valg i Danmark.
Alternativet er og har altid været garant for åbenhed, gennemsigtighed og demokratisk integritet.
Vi ved, at økonomiske bidrag ikke bare kan ses som støtte, men derimod også som investeringer i politisk indflydelse, og det er derfor vigtigt, at borgerne ved, hvem der prøver at købe sig adgang til magtens rum.
Vi er i Alternativet glade for, at stort set hele Folketinget nu erkender, at udenlandsk indflydelse er et reelt problem, som vi også har set det i andre europæiske lande, hvor Rusland eksempelvis har ydet økonomisk støtte.
For selv om Alternativet bakker op om lovforslaget og er med i den politiske aftale, må vi også være ærlige og sige det, som det er: Det her lovforslag er først og fremmest meget symbolpolitisk.
For det første er det uhensigtsmæssigt, at der skal gælde ét sæt regler for danske donationer og et andet for udenlandske donationer.
Alternativet rejste den problemstilling i forhandlingerne, for reglerne og gennemsigtigheden i forbindelse med de indenrigske donationer skal styrkes, men det var der desværre ikke opbakning til.
For det andet er lovforslaget meget nemt at omgå og svært at kontrollere.
Der er ingen reel pligt til at undersøge, hvor pengene kommer fra, medmindre der er en nærliggende anledning til det.
Det betyder i praksis, at anonyme donationer anses som at være danske.
Og det er med lovforslaget meget nemt at bruge danske mellemmænd og dermed skjule donationens egentlige oprindelse.
Hvad værre er, så gælder forbuddet først, når et parti har fået godkendt sit navn eller fået udleveret en stillerliste.
Det vil sige, at der er en lang periode i partiernes opstartsproces, hvor man faktisk kan modtage penge helt uden at blive omfattet af loven.
Det er et hul så stort, at man næsten kunne køre en kampagnevogn igennem det.
For Alternativet er lovforslaget dermed ikke den opstramning af reglerne for pengedonationer, som vi havde håbet på, og som vi har arbejdet for.
Til sidst synes jeg også, det er vigtigt at fremhæve, at lovforslaget jo ikke ændrer på det grundlæggende problem, nemlig at Danmark stadig ikke lever op til EU's antikorruptionsorgan GRECO's anbefalinger om at forbedre gennemsigtigheden i den danske private partistøtte.
Det bliver vi ved med at blive kritiseret for, og det løser lovforslaget her ikke.
Derfor er Alternativets holdning klar: Vi ønsker åbenhed omkring alle donationer – det er også det, vi selv har i vores egen politik – ikke bare de udenlandske, ikke bare de store, men alle, fra den første krone til den sidste krone, og en mulighed for reel kontrol.
Danskerne skal kunne have tillid til deres politiske partier, for gennemsigtigheden er fundamentet for et stærkt demokrati.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-13:
Nu var loven omkring DIPD, som jeg husker det, ikke en lov, som Enhedslisten i sin tid bakkede op om.
Jeg synes, der er udfordringer i forhold til det med at blande sig i udenlandske valgkampe.
Vi har også i Enhedslisten deltaget i DIPD-projekter, og det har jo primært været med den målsætning, at man skal forsøge at opbygge demokratiske institutioner i et samfund.
Det er klart, at der kan være en gråzone imellem, hvornår der er tale om, at man yder direkte økonomisk støtte til et parti, og hvornår der er tale om, at man er med til at genopbygge en demokratisk institution.
Men jeg anerkender sådan set fuldt ud, at der kan være problemstillinger i forhold til det.
Det er også derfor, vi har haft problemer i forhold til spørgsmål omkring DIPD.
Det er jo netop også, fordi det er sådan, at der er en meget stor administrationsgrad i DIPD-projekter i modsætning til mange andre nødhjælpsprojekter.
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Mange tak.
Jeg vil starte med at sige, at det er en fornøjelse at se Enhedslisten så konsistente på det her område, for det gør det let at arbejde med.
Mit spørgsmål går egentlig på, hvad Enhedslisten synes om, at Dansk Institut for Partier og Demokrati, DIPD, i dag med danske skattekroner understøtter partier og påvirker demokratier rundtomkring i verden.
Er det også en praksis, som Enhedslisten ønsker at stoppe baseret på de principper, som Enhedslisten har, om modstand mod udenlandsk indflydelse?
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-13:
Tak for det, formand, og jeg vil også starte med at tilkendegive, at vi bakker op om det her forslag.
Vi har jo i Enhedslisten igennem mange år kæmpet for at få ændret reglerne for partistøtte, så vi kan sikre åbenhed og sørge for, at man ikke kan skjule, hvem man får penge fra gennem erhvervsklubber, fordi transparens i støtten til partier er en fuldstændig grundlæggende forudsætning for et demokrati.
Vi har også her især i de seneste år set en stigende interesse, også fra store udenlandske kapitalhavere, for at kunne blande sig i nationale valgkampe, og det er selvfølgelig en bekymrende udvikling, og det er jo det, som det her forslag skulle være et forsøg på at komme med et svar på.
Jeg vil også gerne anerkende den gode intention i forslaget, og jeg synes også, der bliver taget skridt i den rigtige retning, men jeg synes heller ikke, det er vidtgående nok.
Jeg synes, der er nogle huller i forslaget, og derfor kommer vi også til at stille et ændringsforslag for at forsøge at rette op på et af de huller, altså netop spørgsmålet om, at danske virksomheder, hvor en udenlandsk investor har over 50 pct. af ejerskabet, også bliver omfattet af den her lovgivning.
For en konsekvens af det her forslag vil jo være, at f.eks. Tesla, som har et dansk cvr-nummer, fortsat vil kunne benytte sig af sit danske datterselskab til at kunne donere penge til et dansk parti, og det, der er intentionen i lovforslaget, er jo sådan set at kunne undgå, at der er udenlandske investorer, der på den måde kan påvirke en dansk valgkamp.
Ud over det kunne jeg sådan set godt opfordre de gode kollegaer i de øvrige partier til at indføre den samme praksis, som vi har i Enhedslisten, nemlig at der er fuld åbenhed og transparens i forhold til bidrag.
For det vil jo ikke alene løse problemet i forhold til udenlandske donationer, men også løse den problemstilling, der kan være i forhold til, at man modtager store beløb igennem erhvervsklubber, og der har vi i Enhedslisten den praksis, at vi offentliggør alle de bidrag, vi får, der er på over 5.000 kr.
Så kan man jo netop selv stå på mål for de donationer, man får, og hvis man er bekymret for, at det er dårlig reklame at modtage midler fra bestemte personer eller virksomheder, kan man jo lade være med at modtage dem.
Hvis man f.eks. synes, det er et problem at modtage penge fra Elon Musk, kan man jo lade være med at tage imod dem.
I Enhedslisten kan jeg godt afsløre at vores største private donor er fru Jette Gottlieb, og vi står sådan set gerne på mål for, at hun donerer penge til Enhedslisten.
Så det har vi ikke nogen skam over at offentliggøre, tværtimod.
Men vi kommer til at stille det her ændringsforslag, og vi kommer til at bakke op om forslaget.
Jeg synes, det er et skridt i den rigtige retning, men hvis vi skal sikre, at der ikke er huller i lovforslaget, vil jeg selvfølgelig opfordre til, at vi bakker op om det ændringsforslag, som Enhedslisten stiller.
Lise Bertelsen (KF), 2025-05-13:
Der er undervejs i debatten her kommet forskellige bud på nogle ændringsforslag, og vi forstår godt, at man kunne have lyst til at stille forskellige ændringsforslag, og det ville også gerne se positivt på.
Men nu er det nu engang det her lovforslag, og det bakker Det Konservative Folkeparti bakker op om.
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Mit spørgsmål til Det Konservative Folkeparti går også på, hvorfor man synes, det er vigtigt at sende et signal til danskere i udlandet om, at de ikke må donere til danske partier.
Det her er jo meget vidtgående.
Der er jo folk, som har stemmeret i Danmark, som ikke må sende 100 kr. til en valgplakat.
Og den bedste indflydelse, man kan have, er der trods alt at have stemmeret.
Men de må heller ikke sende penge hertil.
Det er det, jeg ikke forstår.
Så vil ordføreren sætte lidt flere ord på det?
Lise Bertelsen (KF), 2025-05-13:
Jeg kan sagtens forstå spørgsmålet og intentionen om at ville ændre det.
Men nu er det jo sådan, at vi med det her lovforslag gerne vil sende et signal om, at det netop er vigtigt, at det er danskere med bopæl i Danmark, der kan donere.
Så jeg synes faktisk, at i forhold til ikke at omgås reglerne er det her et ret godt forslag.
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Jeg vil bare kort spørge ordføreren, hvorfor Det Konservative Folkeparti synes, at det er fordelagtigt, at de 250.000 danske statsborgere, der bor uden for Danmarks grænser, ikke donerer så meget som en krone til et dansk parti, selv om de jo med stor sandsynlighed har et stærkt tilknytningsforhold til Danmark og ikke har nogen som helst interesse i det, som intentionen med det her forslag retter sig mod, nemlig det at underminere det danske demokrati og skade vores fantastiske land.
Christina Olumeko (ALT), 2025-05-13:
I Alternativet har vi lyttet os til, at der i førstebehandlingen her er blevet nævnt flere ændringsforslag.
Det, hr. Carl Andersen her nævner, er noget, vi gerne vil kigge på.
Vi mener, at der er en inkongruens ved lovforslaget og den politiske aftale.
Som jeg har sagt i min tale, er den hovedsagelig symbolpolitisk.
Vi er glade for intentionen, og vi er glade for, at det endelig er lykkedes at få et flertal i Folketinget til at anerkende pengenes indflydelse i dansk politik, også fra udlandet, men lovforslaget er hullet som en si.
Så det er et ændringsforslag, vi gerne kigger på.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-13:
Jeg er enig med ordføreren i, at der er nogle problematikker i den udvikling, som andelsboligmarkedet har været inde i.
Men inden vi får talt boligformen helt ned under gulvtæppet, vil jeg bare spørge ordføreren, om ordføreren ikke også godt kan se noget positivt i en boligform, hvor hovedformålet er at have et sted at bo og ikke at spekulere eller søge en hurtig gevinst.
Jeg var selv indehaver af en andelsbolig i 7 år, hvor jeg fik det samme for den, som jeg havde købt den til.
Det er selvfølgelig en form for andelsboliger, der er på vej ud,
men det gør jo netop, at man får en bolig med det formål at bo i den og ikke for at tjene skattefrit på den.
Det er vel også noget af det, der har skævvredet vores hovedstad.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-05-13:
Tak for ordet, formand.
Det danske boligmarked har jo historisk set
fungeret ret godt set over en bred kam.
De forskellige boligformer, ejerboliger, private udlejningsboliger, almene boliger og andelsboliger, har givet et passende varieret boligudbud, som har givet mange danskere mulighed for at bo i en bolig, der passer til deres behov i forskellige livssituationer.
Som ministeren allerede klart pointerede, fremgår det også af regeringsgrundlaget, at regeringen er helt til blandede byer og i øvrigt også til at gøre noget for at få sikret, at vi får bygget tilstrækkeligt med ejerboliger.
Der er jo også andre behov.
Men for at starte der vil jeg sige, at det er gået ret o.k.
Nogle har måske endda haft mulighed for at erhverve sig drømmeboligen.
Så heldig var jeg selv i et andet årtusind.
Det er ikke nogen hemmelighed, at boligmarkedet i København er udfordret.
Der er en kæmpe efterspørgsel, og udbuddet kan slet ikke følge med.
Der bliver bygget for lidt, og det er der mange grunde til.
Der bliver også bygget for lidt småt.
Det får vi kun mere og mere brug for.
At der er de problemer, sætter sig selvfølgelig i priserne – sådan er det jo – og gør det svært for især førstegangskøbere at få en fod indenfor på ejerboligmarkedet.
Det har jeg næsten konstant unge moderate på nakken for.
Det skal vi prøve om vi kan finde nogle løsninger på.
Så der er stor forståelse herfra for forslaget.
Vi tænker også, at der er visse udfordringer.
I forhold til andelsboligerne, som vi anerkender er og har været en vigtig boligform for især København, er der en række udfordringer med lukketheden, med penge under bordet og selvfølgelig med de priser, de er nået op på.
Det er der ingen tvivl om.
Det tænker vi også at vi bør kigge på og forsøge at tage hånd om på den ene eller den anden måde.
Vi glæder os til at have yderligere dialog om emnet i forbindelse med regeringens boligpolitiske udspil.
Vi må se, hvad der er af muligheder.
Tak for ordet.
Anne Paulin (S), 2025-05-13:
Det er vores politik så sandelig også.
Det er okay, hvis Enhedslisten gerne vil lave politik, som ikke er på baggrund af evalueringer, men bare er på baggrund af, hvad man lige tænker.
Vi kan godt lide også at gøre tingene grundigt og på baggrund af evalueringer af den lovgivning, som der er.
Igen vil jeg understrege, at der også er ting i det her beslutningsforslag, som vi ikke støtter i Socialdemokratiet, og som vi ikke kommer til at støtte, eksempelvis det her med at ville sænke antallet af dage, man kan udleje sin bolig, fra 70 til 35.
Det kommer vi ikke til at støtte op om.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-13:
Jamen reglerne bliver jo ikke overholdt.
Så vi er jo der, hvor vi har en viden, uden at vi kender evalueringen, og vi har nogle byrådsmedlemmer, som følger tingene tæt og har konstateret, at her er der er et problem, der bør løses.
Jeg synes, det er lidt for tamt, at ordføreren lægger op til, at det er en evaluering, der ligesom er basis for al politik.
Altså, Enhedslistens politik er også baseret på, hvad vores byrådsmedlemmer erfarer og kommer til os med.
Anne Paulin (S), 2025-05-13:
Jo, men nu skal ordføreren også være lydhør over for det, der bliver sagt fra den her talerstol, og det er jo netop, at vi gerne vil kigge på, hvordan vi kan sikre, at der er den rette håndhævelse af de regler, der er, og hvordan vi sikrer, at der er de rigtige balancer.
Det er jo det, vi skal bruge evalueringen til.
Det giver rigtig god mening, at man, når man skal gå ind og eventuelt lave om på de her regler, så også har en evaluering af gøre det på baggrund af.
Så det har jeg ikke tænkt mig at stå og undskylde for.
Og det er i øvrigt på ingen måde i kontrast til det, som vores overborgmesterkandidat har sagt, altså at hun vil sikre, at der er fokus på, at reglerne bliver overholdt.
Det skal det naturligvis.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-13:
Det her beslutningsforslag, der er fremsat af SF og Enhedslisten, er jo inspireret af, at vi har nogle kommunalpolitikere, som efterspørger nogle strammere regler, så man kan løse nogle problemer.
Jeg har også noteret mig, at Socialdemokratiet har en borgmesterkandidat i København, som også mener, at reglerne skal strammes.
Er vi ikke et sted, hvor man, også med regeringens og Socialdemokratiets deltagelse, burde komme frem til at løse problemerne, sådan som det efterspørges af kommunalpolitikere?
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge, om Socialdemokratiet ikke også er lydhøre over for deres eget bagland og ikke kun lytter til, hvad der måtte komme fra en evalueringsrapport?