runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2020-05-29:
Så der skal være plads til islamkritik og f.eks. nationalkonservative debattører.
Det er jeg selvfølgelig enormt glad for.
Jeg kan så bare, ligesom jeg også har udtrykt min ærgrelse over for de andre ordførere, give udtryk for min sorg eller ærgrelse over, at man ikke er kommet med den kritik oftere og tidligere, for det er jo noget, som har været kendt i meget lang tid, altså at der var en del af debatmiljøet, som simpelt hen havde meget dårligere vilkår på Facebook og andre sociale medier, selv om de har fuldstændig lovlige og fuldstændig reelle holdninger, om jeg så må sige.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-29:
Jeg er meget glad for, at Dansk Folkeparti også har tilsluttet sig den vedtagelse, der blev lavet.
Så først og fremmest vil jeg sige tak for det.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-29:
Tak for svaret.
Det viser jo netop, at der godt kan være forskellige regler på forskellige platforme, altså ting man må og ikke må i henhold til sådan et regelsæt, som platformen har lavet.
Det er jo derfor, at Ytringsfrihedskommissionens forslag sådan set er ret smart, for i stedet for bare at få sådan en eller anden robotgenereret besked om, at dit indhold overtræder vores fællesskabsregler, så man sidder tilbage og spørger, hvorfor de gør det, så kunne man tvinge dem til at sige, at det gør det, fordi du har overtrådt punkt 3 eller punkt 4, eller hvad det nu måtte være.
Så der kunne vi i virkeligheden komme et stykke hen ad vejen.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-29:
Det glæder mig, at vi har fælles forståelse af de her spørgsmål, og jeg synes, det er en god vedtagelse, vi også har i fællesskab.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-29:
Tak for det, og tak for en god ordførertale med fine pointer undervejs.
Der bliver bl.a. nævnt det her eksempel med Dkpolmemet, der blev fjernet, som et eksempel på en eller anden form for ytringsfrihed, der bliver begrænset.
Hvis vi nu forestillede os, at det billede ikke var med Martin Rossen og Mette Frederiksen, men i stedet for var med en kritik af og en satire over minoriteter – seksuelle minoriteter, religiøse minoriteter, personer med handicap eller noget lignende – ville det så have været okay, at Facebook fjernede det?
Eller ville det også være en begrænsning af ytringsfriheden?
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-29:
Det synes jeg er svært at svare på, før man sådan ser det helt konkrete meme foran sig.
Hvad er billedet, hvad er teksten, hvad er konteksten?
Men det er jo klart, at uanset hvad skal der være plads til, at man kan have forskellige politiske holdninger.
Kunne man forestille sig, at det skete på forskellige måder?
Det er svært sådan lige at konstatere det helt klart, før man har set memet.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-29:
Så er hr. Kristian Hegaard ude i at forsvare, at den satire, som hr. Kristian Hegaard synes er sjov, skal kunne blive på de sociale medier, mens den satire, som hr. Kristian Hegaard ikke synes er morsom, skal de have ret til at fjerne – og så er det ikke et principielt forsvar for ytringsfriheden.
Det er bare en generel tendens, der bekymrer mig i diskussionen om sociale medier, nemlig at der kommer sådan en venstrefløjsintolerance i forhold til alle slags minoriteter, altså at de ikke må blive udsat for kritik eller satire eller politisk uenighed.
Det var derfor, jeg brugte det her eksempel.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-29:
Sådan kan man ikke sige det.
Jeg synes måske heller ikke, at det der regeringskritiske meme var verdens sjoveste, men jeg synes, at det var vigtigt, at der var plads til det, og det var derfor, jeg selv lagde det op som støtte og support for det.
Jeg skal ikke ind og være smagsdommer, men jeg vil ikke på forhånd tage stilling til, om et konkret meme er ulovligt eller ej.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
Så vi er ude i smagsdommeri.
Hvem eller hvad er det, der ifølge ordføreren skal bestemme, hvad der må ligge på Facebook?
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-29:
Jamen der gælder jo det i forhold til retlig regulering efter straffeloven, at man ikke kan sige, præcis hvad der er ulovligt.
Det kommer lidt an på, hvordan tiden er, og hvordan det generelt er, og det er jo også det, man fortolker ved domstolene, altså at det udvikler sig dynamisk over tid, i forhold til hvad der generelt siges af en befolkning.
Så det kan man ikke sådan fuldstændig klart slå fast.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
Undskyld, men det er altså udenomssnak, kære ordfører.
Vi snakker om den nuværende lovgivning.
Facebook fjerner jo ting, som under den nuværende lovgivning er ganske lovlige, hvis du ytrer dem i en avis eller noget andet.
Så jeg spørger igen: Hvem eller hvad skal have lov til at fjerne ting på Facebook?
Er det okay, at Facebook bare fjerner det, fordi de ikke bryder sig om, at det skal være der?
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-29:
Altså, det, der er grundlaget, er straffeloven, og hvad der er ulovligt i forhold til den.
Og så har vi jo en særlig gråzone, som er vanskelig, og som vi skal se nærmere på politisk.
Hvis der nu var et vælgermøde, hvor der var en enkelt person blandt publikum, der hele tiden rakte hånden op, tog ordet og sagde nogle meget mærkværdige ting, så kan det godt være, at dem, der var til stede, lige sagde: Her skal du ikke være.
Men det er jo ikke nødvendigvis et brud på straffeloven.
Og på samme måde er der nogle gange noget, der bliver taget ned af Facebook.
Marie Krarup (DF), 2020-05-29:
Mener ordføreren, at islamkritik og afdækning af integrationsproblemer i Danmark bør kunne diskuteres åbent på Facebook?
Tak for den store imødekommenhed over for vores debat.
Den er jo mildest talt også vigtig.
Jeg er enormt glad for, at Socialdemokratiet nu kan se nødvendigheden af at regulere Facebooks vilde moderation, men det, som undrer mig, er, at man ikke har kunnet se det tidligere, og så får jeg sådan en mistanke om, at det måske har passet Socialdemokratiet meget godt, at man kunne sørge for, at de der irriterende islamkritikere og nationalkonservative debattører blev lukket ned.
Hvorfor er det, at Socialdemokratiet først kan se problemet nu, selv om det jo har været til stede i utrolig lang tid?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
Hvis det er således, at der er nogen, som skriver noget, som jeg mener er racistisk, hvis der er nogen, der skriver noget ondt om mine børn eller om min kæreste, så vil jeg ikke finde mig i det på min platform, så det sletter jeg, ja.
Når det bliver personligt, og når folk går efter mine børn, så sletter jeg det – det vil jeg ikke have.
Men man kan gå ind og kigge på nogle andre opslag, og jeg vil opfordre hr. Jan E. Jørgensen til at være noget mere på min platform, for så vil han da kunne opleve – og jeg vil kunne nævne talrige eksempler på det – at folk absolut ikke er enige i det, som jeg siger, og der har vi en livlig debat.
Der er vel 32.000 mennesker, som følger min politiske side, og jeg håber absolut ikke, at 32.000 mennesker har nøjagtig samme holdning, som jeg har.
Jeg er ikke ude efter at få lemminger, og al politisk debat er velkommen på min side, så længe du ikke angriber mine børn.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-29:
Tak, men jeg stillede et spørgsmål.
Jeg synes, det er imponerende.
Altså, det er yderst sjældent, at jeg skriver noget, og alle så er enige, og at der så ikke er bare en lillebitte flig af uenighed.
Det er virkelig imponerende.
Nu er det trods alt ikke 100 pct. af befolkningen, der har stemt på Nye Borgerlige – ikke helt, vel?
Så jeg stillede et spørgsmål: Sker det, at hr. Lars Boje Mathiesen går ind og skjuler eller sletter en kommentar på sin facebookside?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
Det er der mange tusind mennesker, der gør, og der kommer flere til.
Facebook er et helt centralt redskab for mig til at kunne komme ud med mine holdninger, for danske medier forbigår Nye Borgerlige i stor stil, men på den her måde kommer jeg ud til langt over en million mennesker hver eneste måned, som kan læse og høre om mine holdninger.
Så det er et vigtigt redskab, og jeg har intet – intet – imod folk, som har en anden holdning end mig.
Jeg opfordrer folk til at debattere på mine sider – det skal de være yderst velkomne til, og det skal Jan E. Jørgensen også, for nogle gange skriver jeg også noget om Venstre og EU-politik, hvor vi i hvert fald ikke er enige.
Så kom ind på siden, og lad os tage en debat der.
Det er man velkommen til.
Jeg tror, Jan E. Jørgensen vil synes, at det er meget morsomt, underholdende og lærerigt at være der.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-29:
Tak for ordet.
Jeg har lige været inde på hr. Lars Boje Mathiesens i øvrigt ganske glimrende facebookside, og ganske mange af de facebookopslag, der ligger der, er jeg meget enig i.
Jeg faldt over et, hvor hr. Lars Boje Mathiesen i anledning af 1. maj fortæller, at Enhedslisten er bedre til at bruge andre folks penge, end vi selv er, og jeg gik så ind og læste kommentarsporet.
Der er 220 kommentarer, og ikke én af dem – ikke én af dem – er bare en lille smule kritisk over for Nye Borgerlige eller hr. Lars Boje Mathiesen.
Jeg synes simpelt hen, det er imponerende, at folk i den grad enstemmigt istemmer Nye Borgerliges holdninger.
Det er den ene forklaring.
Den anden forklaring er, at hr. Lars Boje Mathiesen måske engang imellem går ind og siger: Nej, det her er simpelt hen for irriterende, det gider jeg ikke se på.
Og så går han ind og skjuler eller fjerner en kommentar.
Så hvad er op og ned?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
Efter at have hørt debatten er jeg absolut ikke beroliget på nogen som helst måde, i forhold til at der ikke kommer til at ske en diskrimination af, hvilke holdninger man fortsat kan ytre på Facebook – overhovedet ikke.
Jeg frygter stadig væk, at vi har nogle magthavere i Danmark, som kommer til at holde hånden over Facebook, så Facebook kan fortsætte med at banne nationalkonservative debattører – det frygter jeg absolut stadig væk.
Søren Espersen (DF), 2020-05-29:
Men nu har vi så haft debatten, og så vil jeg gerne høre, om Nye Borgerlige stemmer for det her, når det kommer frem til afstemning, eller om man stemmer imod.
Og så igen: Med alle de her ting, vi nu har hørt, er det så beroligende nok for Nye Borgerlige, eller er man stadig væk usikker?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
Når vi ikke har tilsluttet os den, er det, fordi vi i forhold til teksten først har haft debatten her efterfølgende.
Og jeg var ikke overbevist om, hvad det var, man lagde ind i ordet regulering.
Jeg mener ikke, at Dansk Folkeparti måske mener det samme, når de taler regulering, som venstrefløjen gør, når de taler regulering.
Derfor bliver jeg bekymret, når jeg læser ordet regulering, og jeg læser sandsynligvis ikke det samme ind i det som venstrefløjen, så derfor har jeg svært ved at støtte noget, som laver reguleringer, uden at jeg har hørt, hvad folk mener det ord indbefatter.
Søren Espersen (DF), 2020-05-29:
Tak for det.
Jeg har et enkelt spørgsmål: Hvad er det præcis i den her tekst til forslag til vedtagelse, som faktisk hele Folketinget står bag undtagen Nye Borgerlige, der gør, at Nye Borgerlige ikke kan tilslutte sig den?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
Jo, og jeg indledte også min ordførertale med at sige, at det her er komplekst.
Men alt, der er irriterende og bøvlet og problematisk, skal man ikke forbyde.
Jeppe Bruus (S), 2020-05-29:
Jeg er sådan set enig i, at de ikke skal have lov til at sidde på den måde og afgøre det.
Som jeg forstår hr. Lars Boje Mathiesen, skal det være fuldt legalt, fordi det ikke er decideret ulovligt i forhold til straffeloven.
Det synes jeg da stadig væk er et problem, og jeg synes stadig væk, det er noget, der i virkeligheden har en kæmpestor indvirkning på vores demokrati, noget, som vi er nødt til at finde ud af hvordan vi håndterer.
Det viser også bare, hvor svært det er, og derfor stiller vi også alle sammen flere spørgsmål, end vi giver svar, og det synes jeg egentlig er fair nok i den her debat.
Men er det ikke et problem, som vi skal tage fat på?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
Så forstår du ikke Nye Borgerlige.
Så forstår ordføreren ikke Nye Borgerlige.
Jeg sagde jo netop, at det er strafferetlige forhold, og man må ikke chikanere i den fysiske, virkelige verden, og så må du selvfølgelig heller ikke chikanere i den virtuelle verden.
Men jeg ønsker ikke, at vi skal have en monopolvirksomhed i Danmark, som kan afgøre folketingsvalg, og som skal sidde og kunne lave smagsdommeri over, hvilke holdninger og hvilke ting de synes er det korrekte.
Det ønsker jeg ikke, og det vil være dybt, dybt skadeligt for, hvordan det samfund vil kunne udvikle sig, hvis vi tillader det.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-29:
Tak for det.
På en lang række skoler, uddannelsesinstitutioner og arbejdspladser er det ikke unormalt, at man har en mobbepolitik eller adfærd for mobning.
Det at mobbe andre er ikke nødvendigvis i strid med straffeloven.
Og så vil jeg spørge, om det så er noget, Nye Borgerlige tager afstand fra, altså at der er nogle steder, man har en mobbepolitik.
Så vil jeg spørge om sådan et mere konkret eksempel.
Hvis man nu på en arbejdsplads har en opslagstavle, hvor der normalt står sådan noget som, hvornår næste fredagsbar er, og hvornår næste auktion i kunstklubben er, og der en fredag på halvdelen af den opslagstavle står skrevet, at Dorte fra HR er landsforræder, skulle det så igennem domstolene, før den plakat måtte blive taget ned, eller ville det være okay, at rengøringspersonalet tog den ned, for sådan noget har man ikke stående på den opslagstavle?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
Nu er jeg jo belastet af lidt viden på folkeskoleområdet, hvor det sådan set er et lovkrav, at en folkeskole skal have en handlingsplan og en mobbepolitik.
Hvis der er nogle skoler, der ikke har det, så overholder de ikke loven.
Så det skal de have.
Efter dansk lovgivning er det ikke ulovligt at mobbe.
Det er noget, man på den måde håndterer mellem lærere, forældre og elever i sociale sammenhænge og SSP-personale og PPR-personale.
I andre lande – f.eks. USA, England, og jeg mener faktisk også Australien – har de jo valgt at gøre mobning kriminelt, og der kan man rent faktisk bliver straffet for det.
Hvis det er således, at der er en person, som måske begår selvmord eller skader sig selv på grund af en handling, så kan dem, der har lavet mobning, rent faktisk blive gjort ansvarlige over for domstolene for det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
Jeg fik mailen i går, og dertil har jeg haft ni andre ordførerskaber, som jeg har beskæftiget mig med, og jeg synes ikke, det havde en vigtighed til, at det var nødvendigt at gå ind og regulere det.
Jeg kunne give min holdning til kende her, og hvis vi har behov for, at der skal være en anden tekst, tager vi det, og når vi skal stemme om det her, tager vi stilling til, om vi kan stemme for det, om vi stemmer gult, eller om vi fremlægger noget andet til det – et ændringsforslag, eller hvordan vi nu gør det.
Det er ganske normal procedure, og det kommer vi også til her.
Grundlæggende er det fint med alle de her forespørgselsdebatter, man har.
Det er jo en ny ting, man er begyndt på i Folketinget; det er jo ikke noget, man altid har gjort, men det gør man nu.
Den måde at lave de her forslag til vedtagelse på, som skal komme ind i hele debatten, synes jeg er lidt administrativt bøvlet.
Pernille Bendixen (DF), 2020-05-29:
Jeg kan så forstå, at Nye Borgerlige ikke har gjort noget som helst for at få fjernet det ene ord, der adskiller Nye Borgerlige fra resten af Folketinget.
Har Nye Borgerlige så lavet deres eget forslag til vedtagelse, som de har sendt rundt til de øvrige ordførere – en tekst fra Nye Borgerlige, som vi måske kunne tiltræde?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
Der er også folk uden for parti, så jeg har ikke hørt hele debatten.
Og jeg vælger at tage stilling, når jeg har hørt hele debatten.
Jeg er også medlem af et parti, og ofte er det jo nødvendigt og ganske naturligt, at man også lige hører, hvad holdningen er, når man vælger sådan nogle ting.
Når vi ikke er med i det her, er det, fordi vi i forhold til ordet regulering og de ting var meget bekymrede over, hvad det er, folk læser i det.
Og jeg kan jo høre i debatten i dag, at der er nogen, der mener, at det er okay, at der skal sidde nogen og være smagsdommere.
Jeg ved godt, at ofte er det et enigt Folketing, hvor man ikke kan kende forskel på, hvad der er højre side, og hvad der er venstre side i Folketinget, men der er vi bare et anderledes parti.
Vi gør tingene på en anden måde, og heldigvis er der flere og flere danskere, som godt kan lide, at man gør det.
Pernille Bendixen (DF), 2020-05-29:
Men nu har man hørt debatten, og man vil stadig væk ikke svare på, om man vil stemme for eller imod.
Jeg vil egentlig gerne spørge: Hvis ordet regulere giver anledning til bekymring, hvad har Nye Borgerlige så gjort for at få det taget ud af det forslag til vedtagelse, der blev rundsendt blandt ordførerne?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
Der er en helt klar årsag til, at vi hedder Nye Borgerlige, og det er, fordi vi ikke er bundet af at gøre tingene, som de altid har været gjort.
Vi mener faktisk, at der er behov for, at man gør ting anderledes, og det tillader vi os at gøre, når vi har en forespørgselsdebat.
Vi tillader os faktisk at høre, hvad det er, de forskellige partier har af politiske holdninger, inden vi tager stilling til, om vi kan gå ind for det, der står i et dokument.
Jeg synes nærmest, at den nuværende form, som man fører det i, altså at folk tager stilling til noget, inden man har hørt, hvad andre folk har at sige, er dybt forfejlet.
Jeg mener, at de her forslag til vedtagelse først burde blive lavet, når man er færdig med debatten, så man har fået hørt, hvad folk har af forskellige holdninger, og så kan man tage stilling til, om man kan tilslutte sig noget.
Så det er da den nuværende form, der er forfejlet, og ikke den tilgang, Nye Borgerlige har til det.
Marie Krarup (DF), 2020-05-29:
Nu er Nye Borgerlige et nyt parti, men det er jo ikke normalt, at man gør sådan.
Altså, man sjakrer ikke om de der forslag til vedtagelse.
Man laver nogle forslag til vedtagelse, som man så forsvarer eller angriber i løbet af debatten, men nu er det jo et nyt parti.
Vi ønsker, at man som et minimum skal bruge Ytringsfrihedskommissionens forslag, og det har vi jo fået ind i det her forslag til vedtagelse, og det synes jeg er et meget stort fremskridt, altså at man skal tvinge de sociale medier til at komme med en forklaring, hver gang de fjerner noget.
Det synes jeg er et meget stort fremskridt.
Der vil jeg da meget anbefale, at man så tilslutter sig det, medmindre man altså synes, at det er okay, at Facebook fjerner politiske debattører uden at give en forklaring på det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
Der er to fejlantagelser i ordførerens indlæg.
Vi har ikke sagt i Nye Borgerlige, at vi ikke kan tilslutte os forslaget til vedtagelse.
Vi har ikke tilsluttet os det endnu, fordi vi vil vente, til vi har hørt debatten.
Det er den første fejlantagelse.
Den anden fejlantagelse er, at vi ikke ved, hvad regulering betyder.
Jeg ved udmærket godt, hvad regulering betyder.
Jeg var ikke sikker på, hvad de forskellige partier lagde i ordet, begrebet regulering.
Jeg tror, at Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige deler holdning til de ting om regulering, men jeg er absolut ikke sikker på, hvad venstrefløjen mener om regulering, og jeg tror også, det er en af årsagerne til, at Dansk Folkeparti har rejst den her debat, netop fordi Dansk Folkeparti var bekymret for, hvad venstrefløjen mener.
Derfor synes jeg, debatten er vigtig, og derfor synes jeg også, det er nødvendigt at høre, hvad de forskellige partier mener om begrebet regulering, inden man tager stilling til det.
Marie Krarup (DF), 2020-05-29:
Jeg kan forstå, at Nye Borgerlige ikke ønsker at tilslutte sig det fælles forslag til vedtagelse her, fordi Nye Borgerlige ikke ved, hvad der ligger i ordet regulering.
Er Nye Borgerlige virkelig imod det
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
Det er for polemisk et spørgsmål til, at jeg vil gå ind i det.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-29:
Så vil jeg lige vende tilbage til mit andet spørgsmål fra før, nemlig hvis man i en virksomhed, hvor der måske er 50 eller 100 ansatte, har en opslagstavle, hvor man skriver om, hvad det er for nogle aktiviteter, der generelt er på det der sted, og der så lige pludselig er en stor eller mindre plakat på halvdelen af den opslagstavle, hvor der står, at Dorte fra HR er en landsforræder, ville det så stride imod Nye Borgerliges opfattelse, hvis man tog den plakat ned, uden at det kom igennem domstolene?
Ville det være okay, at rengøringspersonalet eksempelvis tog den plakat ned?
Jeppe Bruus (S), 2020-05-29:
Jeg havde faktisk lidt svært ved helt at finde ud af præcis, hvor vi var på vej hen, men jeg synes, der kom noget i den sidste del af indlægget og i de spørgsmål, som hr. Lars Boje Mathiesen har stillet igennem debatten her.
Hvis jeg forstår det korrekt, er det sådan, at der ikke skal være nogen regulering, fordi det er en privat virksomhed og en privat platform, men alligevel mener Nye Borgerlige, at man skal gå ind at regulere de sociale medier, fordi de ikke skal have lov til at foretage nogen moderation eller noget andet.
Kunne ordføreren prøve at være lidt mere præcis med, hvad det egentlig er, den regulering af sociale medier skal bestå af, og skal det bestå af, at mere skal være tilladt, end det er i dag, og at de ikke skal have lov til at moderere den debat?
Det er det ene spørgsmål.
Den anden ting er, at hvis nu to 15-årige laver en video med en pige fra klassen, som de fremstiller med brystvorter og alt muligt andet, men har skiftet hendes ansigt ud, laver en manipuleret video og spreder den, som ikke er decideret porno, men som alligevel er langt over grænsen for, hvad der er intimiderende, og bruger det til decideret chikane, skal man så sige, at det er fuldt lovligt?
Som jeg forstår Nye Borgerlige, er det helt legalt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-29:
Nej, men vi har jo en udmærket lovgivning.
Vi har lovgivning om injurier, og vi har en straffelovgivning, der sætter nogle grænser for ytringsfriheden, og det tænker jeg er det, som i hvert fald skal stå som allerøverste regulator.
Marie Krarup (DF), 2020-05-29:
81 pct. af danskerne er aktive på sociale medier.
Facebook er et af de største.
Næsten alle politiske organisationer og foreninger er aktive på Facebook, og mediet spiller en meget væsentlig rolle for den offentlige debat.
Men der er ting, man må tale om, og så er der ting, der er forbudt.
Tommy Robinson, den britiske islamkritiker og ytringsfrihedsforkæmper, må ikke omtales.
Gør man det, bliver man lukket ude fra Facebook eller får sine kommentarer slettet.
Hizb ut-Tahrir, den islamistiske organisation, kan til gengæld godt være til stede på Facebook.
Det er mærkeligt.
Det er også mærkeligt, at Facebook sletter masser af lovligt debatstof – 40 pct. ifølge tænketanken Justitia, og helt uden begrundelse.
Det er ikke okay.
Facebooks behandling af debatten minder om Sovjetunionens, hvor de folk, man ikke kunne lide, blev gjort til ikkepersoner.
Det kan vi ikke leve med i Danmark.
Derfor mener vi, at regeringen må handle og sørge for, at sociale medier respekterer den form for ytringsfrihed, som vi har i Danmark.
Det er det, som vi skal debattere i dag, og det ser jeg meget frem til at høre Tingets mening om.
Tak for ordet.