runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen W. Frølund (LA), 2025-02-19:
Tak for det, formand.
Jeg er her som vikar for min gode kollega hr. Jens Meilvang.
I Liberal Alliance er vi modstandere af en kilometerbaseret vejafgift.
Vi anerkender formålet med at forsøge at reducere udledningerne fra den tunge vejtransport, men vi mener simpelt hen, at man har valgt den forkerte måde at gøre det.
Den kilometerbaserede vejafgift er administrativt meget dyr, og man kunne have valgt et langt mere oplagt værktøj i dieselafgift.
Det er i øvrigt også en vej, jeg kan se man er gået ned ad i forbindelse med 2025-målet på klimaområdet, hvor man er gået lidt mere væk fra den kilometerbaserede vejafgift.
Så man anerkender sådan set egentlig, at det er den vej, der er den rigtige.
Et oprindeligt skøn var, at afgiften skulle koste op til 280 mio. kr. i administrative omkostninger, og mon ikke det bliver væsentlig dyrere?
I Liberal Alliance synes vi, at vi skal have et opgør med den overdrevne offentlige administration, og det kræver altså, at vi tænker os lidt bedre om, når vi indfører nye skatter.
Og med afgiften står vi i den lidt absurde situation, at hele det danske erhvervsliv mener, at det foreslåede kontroltryk er utilstrækkeligt, og at der er brug for væsentlig mere kontrol end det, der er lagt op til, hvis ikke de skal have deres forretning undermineret af måske udenlandske aktører, som snyder med afgiften.
I LA synes vi sådan set, det er fint, at man kan nægte dem, der snyder, at køre over faste forbindelser, og de skal også straffes for deres snyderi med bødestørrelser, der kan mærkes.
Men for os handler det her lovforslag til syvende og sidst om, hvorvidt vi være med til at understøtte et stort bureaukratisk system, som er blevet sluppet løs med de kilometerbaserede vejafgifter.
Det vil vi ikke, så derfor stemmer vi imod lovforslaget.
Mai Mercado (KF), 2025-02-19:
Tak, formand.
Det Konservative Folkeparti har ikke været med til at indføre vejafgiften.
Som udgangspunkt er vi jo egentlig tilhængere af grønne afgifter, men der er tre hovedproblemer med vejafgiften.
Den er bureaukratisk og komplicerer vores skattesystem, og der er ikke tale om en omlægning, hvor andre sættes ned; her er det bare en skattestigning.
Men lovforslaget, som vi behandler i dag, handler ikke om selve vejafgiften.
Det handler om indretningen af den, og grundlæggende er det jo underligt, at man ikke lavede et ordentligt lovforslag fra start.
Det bakker vi op om i Det Konservative Folkeparti.
Det sidste element i lovforslaget er en forhøjelse af bøderne for dem, der overtræder vejafgiftsloven, og her har regeringen opdaget, at der mangler proportioner, fordi det simpelt hen er for let at undlade at betale vejafgift og så indkassere bøderne.
Derfor har den sidste del af lovforslaget til formål at nedbringe den risiko, der er for at unddrage sig vejafgiften eller bøden.
Vejafgiften er jo ikke en afgift, der er groet i vores have.
Når vi sammenlagt vejer fordele og ulemper ved lovforslaget op mod hinanden, hælder vi egentlig mest til at støtte det ud fra det synspunkt, at det er vigtigt, at der er proportionalitet i dansk lovgivning, og at det er meningsfuldt, at udenlandske køretøjer kan nægtes passager ved de faste forbindelser.
Så er der også et men, og det er et ret stort men, og Danmarksdemokraterne nævnte det også.
For bl.a. ITD har jo været ude med en kritik.
Her vil jeg gerne citere formanden for ITD, John Agervig Skovrup, som jo netop konkretiserer, hvordan der er problemer med den måde, som det administreres på i dag.
Han siger: Vi ser vognmænd, der får bøder, selv om de har betalt vejafgift, som de skal.
Vi ser vognmænd, der får bøder for lastbiler, de ikke længere ejer, og vognmænd, der får bøder for andres lastbiler, fordi nummerpladen er aflæst forkert af kameraerne.
En aktindsigt viser, at på bare 5 dage er der givet cirka 3.000 bøder.
Det er 600 bøder om dagen, vel at mærke med et bødeniveau på 4.500 kr., og så foreslår man nu fra regeringens side at sætte afgiften markant op.
Derfor skulle man måske lige få styr på indkrævning af de her bøder først, inden man sætter det op.
Så det kommer vi altså til at dykke ned i under udvalgsbehandlingen.
Vi kommer til at stille nogle spørgsmål til ministeren og også bede om at få en opfølgning om nogle måneder på, hvordan det ser ud, så vi kan se, om der stadig væk er lige så mange vognmænd, som får bøder uretmæssigt.
Derfor kommer vi til at stille spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-19:
Naturligvis – det skulle da lige være, hvis jeg skulle nævne mig selv.
Dansk Folkeparti har jo fra dag et advaret mod den her afgift, for vi mener sådan set, at det er en klimaafgift, der ikke redder miljøet, men kun gør det dyrere for danskerne.
Og nu skal vi så sikre, at den her skattejagt kan ske endnu mere effektivt med højere bøder, dyre it-systemer og en mulighed for at blokere lastbiler fra at køre på Storebæltsbroen.
Så Dansk Folkeparti har i virkeligheden bare en simpel besked til regeringen: Vi kommer aldrig til at støtte nye klimaafgifter, der gør det dyrere at være dansker.
Så vi kommer til at stemme nej.
Tak for ordet.
Christina Olumeko (ALT), 2025-02-19:
Tak for ordet, formand.
Helt kort sagt bakker vi i Alternativet op om lovforslaget.
Det gør vi, fordi vi mener, det er fornuftigt, at håndhævelsen af den kilometerbaserede vejafgift for lastbiler forbedres, samt at konkurrencevilkårene mellem danske og udenlandske transportører gøres mere rimelige.
Så hører jeg også på debatten, at Danmarksdemokraterne, og jeg tror også, at det var Liberal Alliance, godt kunne tænke sig noget mere kontrol, og det er vi åbne over for, hvis der skulle komme forslag om det i løbet af udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-02-19:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener forsvarsministeren, at det er i Danmarks forsvarspolitiske interesse at stille baseområder til USA's militærs eksklusive rådighed i Skrydstrup, Karup og Aalborg i en situation, hvor USA's præsident ikke vil afvise at bruge militær magt til at tilegne sig Grønland?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-19:
Nu er jeg jo som nordjyde slet ikke i tvivl om, at bare der, hvor jeg kommer fra, har vi altid lidt fat i den lange ende.
Så det er jeg helt sikker på, og sønderjyder har det nok lidt på samme måde.
En ting er helt sikker: Venstrefolk har ikke fat i noget som helst af det her.
For jeg kan bekræfte, at i vores gruppeværelse var det lidt det samme.
De to af delene er vi jo for.
Det er supergodt, ikke?
Og så kommer vi til det sidste, hvor vi tager en rettighed fra de svageste: en klageadgang.
Hvis vi går ud og laver en voxpop med spørgsmålet: Hvis staten gør noget ved dig, skal du så have lov til at klage, hvis de tager fejl – ja eller nej?
så er der ikke et menneske i Danmark, der er ikke et normalt tænkende menneske i Danmark, der ikke ville sige ja.
De ville alle som en sige ja.
Så Venstre er helt væk her.
Peter Kofod (DF), 2025-02-19:
Jeg tog det som en kommentar.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-02-19:
Tak for det, og tak for ministerens tale.
Et langt stykke hen ad vejen er vi jo enige om de mange forskellige elementer, som det også handler, når vi snakker om, at man har ophold på et herberg, og når man er hjemløs.
Men i det her specifikke tilfælde har vi stadig væk ikke fundet den reelle begrundelse for, hvorfor man fjerner en klageadgang.
Det var jo sådan, at der var en tvist, hvor man havde klaget til Ombudsmanden, fordi Ankestyrelsen havde nægtet at behandle den, og hvor Ombudsmanden så pålagde Ankestyrelsen at lave en behandling, og så siger man i regeringen: Så afvikler vi den da.
Det er ikke, fordi vi anfægter muligheden for netop at blive bortvist, men det, at man ikke engang kan få lov til at afprøve, om det var den rigtige afgørelse at lave en retsstilling på baggrund af det.
Kan ministeren ikke prøve at opklare, hvad der egentlig ligger af indhold i det?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-19:
Allerhelst så jeg, at vi lavede et tilbud på herbergerne, der gjorde, at folk slet ikke kom i en situation, hvor de havde brug for at bruge en klageadgang.
For jeg synes faktisk, det er lidt fattigt, når vi endelig er der, hvor det er klageadgangen, der skal være en eller anden form for, synes jeg i det her tilfælde, falsk tryghed.
Det har været drøftet lidt, hvad den her klageadgang betyder, og det er bl.a. blevet drøftet, at den kan man ligesom bruge til at true med ved at sige: Hvis du bortviser mig, kommer jeg til at klage, bare vent og se.
Og det er sikkert også rigtigt, men det kan også godt klinge lidt hult, når man ser på de afgørelser, som Ankestyrelsen så rent faktisk gik ind og foretog i nogle af de sager, hvor de blev påbudt at træffe en beslutning.
For i alle sagerne endte de med at stadfæste det, som lederen havde gjort på herberget, og så er det jo lidt hult, at man kunne klage.
Skulle vi så ikke hellere fokusere på, at man har mere fokus på, hvordan man rummer folk, frem for at de bliver smidt ud og så kan klage?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-02-19:
Jeg er enig i, at vi i langt højere grad skal sikre, at de tilbud, folk får, er de rigtige tilbud og er gode tilbud med en stærk faglig kvalitet osv.
Men ærlig talt synes jeg, det er endnu mere fattigt, når vi vægter KL's ønske højere end nogle af de mest udsatte borgere i det her samfund.
For det er jo KL, der har ønsket at fjerne lige præcis den her klageadgang, og det er derfor, vi ser den her lange, lange debat i dag; det er, fordi man prioriterer KL frem for de mest udsatte borgere på gaden, og nu har de så en svagere retssikkerhed.
Kan vi i det mindste få det her adskilt fra resten af lovforslaget?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-02-19:
Tak for det.
Jeg tror, det er helt tydeligt for alle, at Europa står i en meget alvorlig sikkerhedspolitisk situation, og der er ikke nogen tvivl om, at vi skal være meget opmærksom på vores egen sikkerhed.
Under forudsætning af at NATO ikke opruster i samme tempo, og at USA ikke involverer sig, vurderer FE at Rusland i løbet af ca. 2 år vil udgøre en troværdig trussel mod enkelte eller flere NATO-lande og dermed være klar til en regional krig mod flere lande.
Efter 5 år kan der være mulighed for en storskalakrig på det europæiske kontinent.
USA og det transatlantiske samarbejde er afgørende for dansk og europæisk sikkerhed.
Sådan har det været i mere end 75 år, og sådan skal det også være fremover.
Derfor synes jeg også, at det er helt naturligt og også fornuftigt, at Danmark indgår en forsvarssamarbejdsaftale med USA.
Det er godt for Danmark, det er godt for USA, for samarbejdet i NATO og for vores fælles sikkerhed.
Aftalen forbedrer USA's adgang til Danmark og Østersøen, og den styrker dermed også NATO's kollektive forsvar og afskrækkelse i vores nærområde.
Konkret giver aftalen USA adgang til tre udvalgte militære områder i Danmark: flyvestationerne i Karup, Skrydstrup og Aalborg.
På de områder vil USA bl.a. kunne stationere amerikanske soldater og opbevare militært materiel og udstyr.
Det kommer vi også til at diskutere, nemlig med DCA-lovforslaget her senere; lovforslaget har været i høring, og jeg forventer jo så, at vi her senere i folketingssamlingen får lovforslaget vedtaget, men med der følgende debat.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-19:
KL er en sammenslutning af kommuner, og i KL's opbygning sidder der kommunalpolitikere, og jeg tror faktisk, at ordføreren jo, så vidt jeg husker, selv har siddet i nogle af udvalgene.
Det er jo også politikere, der er med til at komme med konkrete forslag fra kommunernes side, som virker uhensigtsmæssige, og som måske med de regler, der er, kan virke mærkelige eller besynderlige eller måske endda direkte omkostningsfulde nogle gange.
Så jeg synes ikke, at man bare kan lægge sin vægt dér.
I det her tilfælde må man bare sige, at vi altså også bruger statslig arbejdstid på at sidde og kigge på klager over episoder, der er foregået, for bagefter ikke at ændre en tøddel ved det alligevel.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-02-19:
Vi kommer godt omkring.
Det er jo næsten fuldt pensum, for Trine Pertou Mach fik jo også nævnt, at vi har været med i en ulovlig krig i Irak sammen med USA.
Jeg køber ikke den præmis.
Jeg køber ikke præmissen om, at den krig var ulovlig.
Vi havde i den forbindelse en diskussion her i det danske Folketing om udsendelse af bidrag, og det baserede sig jo også på en juridisk vurdering.
Når det så er sagt, tror jeg jo ikke, det er nogen hemmelighed, at der kan være forskellige opfattelser af nogle af de ting, der bliver sagt.
Jeg har jo selv sagt, at jeg ikke er enig i det, som vicepræsident J. D. Vance har sagt om Danmark.
Men betyder det så, at jeg ikke fortsat vil have et stærkt samarbejde med USA?
Det betyder ikke , at jeg lægger afstand til et stærkt samarbejde med USA.
Vi kan godt være uenige om ting og samtidig betone, at vi har et stærkt og tæt samarbejde både i forhold til sikkerhedspolitik og forsvarspolitik.
Der har vi, synes jeg, en stor interesse i at have et tæt og ikke mindst et tættere samarbejde med USA i fremtiden.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-02-19:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg fik svar på det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om ministeren mener, at vi skal leve op til den her definition af, hvad en god allieret er, nemlig at vi giver den amerikanske præsident, hvad den amerikanske præsident ønsker af os.
Det vil jeg egentlig gerne have ministeren til at svare meget konkret på.
Danmark har, som ministeren siger, været en meget loyal allieret over for USA.
Vi har bl.a. deltaget i en ulovlig krig i Irak for ligesom at vise den loyale opbakning.
Det har der været meget stor kritik af, og der har været stor uenighed om det.
Men jeg forstår godt, at man i det perspektiv er gået langt for at vise den loyalitet.
Spørgsmålet er jo, om man med den her tilgang til, hvad en allieret skal gøre i forhold til USA, er villig til at fortsætte med at gå så langt og i blind loyalitet gøre, hvad en amerikansk præsident måtte bede om.
Altså, hvis vi bliver bedt om at hoppe, vil vi så hoppe, også selv om der er tale om gerninger, vi faktisk grundlæggende ville være uenige i?
Så vil ministeren ikke prøve at være lidt mere konkret og præcis, ikke med hensyn til hvorvidt vi selv opfatter os som gode allierede, men om vi vil acceptere en allieret, der omtaler sine allierede som kun værende gode, hvis de gør præcis det, USA vil have?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-02-19:
Jeg vil gerne indlede med at sige, at Danmark gennem årtier har været en af USA's mest pålidelige allierede, og det vil vi også vedblive med at være i en urolig verden, som kræver et fortsat stærkt transatlantisk samarbejde.
Den amerikanske vicepræsidents kritik af Danmark for ikke at gøre nok som god allieret har jeg jo også offentligt sagt at jeg synes er forkert.
Når det så er sagt, synes jeg også, det er vigtigt at sige, at nogle af de ting, som man fra amerikansk side gerne vil diskutere, har vi jo en fælles interesse i.
Det gælder ikke mindst spørgsmålet om, hvordan vi kan få en bedre tilstedeværelse i den del af Arktis, hvor vi også har interesser.
Vi tager hul på at lave en langsigtet flådeplan her i marts måned, som også har til hensigt at være med til at styrke vores forsvar og give os nogle bedre og mere moderne kapaciteter.
Så samlet set synes jeg, at vi har et godt og tæt samarbejde med USA, men det er jo helt tydeligt, at selv om man har et godt og tæt samarbejde, kan der jo godt være ting, man er uenige om, og det har man jo så også mulighed for at sige til hinanden, og det vil vi fortsat gøre.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-02-19:
Er ministeren enig i, at definitionen på en - jeg citerer - god allieret er, at et land, som formuleret af senator Ted Cruz, giver USA, hvad præsidenten vil have, og mener ministeren, at Danmark bør leve op til Trumpregeringens opfattelse af, hvad en god allieret er, og tilpasse sig den nye definition?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-02-19:
Jeg mener bestemt, at vi har en forsvarspolitisk interesse i et tæt samarbejde med USA, ikke mindst i forhold til Europas sikkerhed og dermed også Danmarks sikkerhed.
Det, at USA jo så sent som i sidste uge også meget klart bekendte sig til, at man stadig væk vil være aktiv i forhold til NATO-samarbejdet og bekendte sig til NATO-samarbejdet, synes jeg er afgørende for, hvordan vores sikkerhed bliver håndhævet, og ikke mindst hvordan og hvorledes vi tager hånd om vores egen sikkerhed, vel at mærke en sikkerhed, der er meget skrøbelig i øjeblikket, ikke mindst med den udvikling, vi ser i Rusland, hvor der er en massiv oprustning, som også kan påføre os udfordringer på sigt.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-02-19:
Det er åbenlyst, at der er en politisk uenighed omkring, hvorvidt det er en god idé i al almindelighed.
Det er et USA, der jo ikke taler om, at det er forsvarspolitiske interesser at stå på folkeretten, internationale aftaler, international lov.
Og det er jo det markante brud, der er.
Derfor er grundspørgsmålet jo, om man fra den danske regerings side kan vedblive at hævde, at vi har et forsvarspolitisk interessefællesskab med den stat, som jo så nu fra dansk territorie, fra dansk jord kan føre amerikansk forsvarspolitik.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-02-19:
Jamen jeg tror ikke, jeg kan komme det meget nærmere, end at der jo bare er en politisk uenighed mellem Enhedslisten og regeringen, i forhold til hvorvidt det er en god idé at have en samarbejdsaftale med USA.
Jeg synes, der er rigtig, rigtig gode argumenter for det, og jeg synes faktisk, at argumenterne er blevet endnu bedre og endnu vigtigere i den sikkerhedspolitiske situation, vi står i nu.
Derfor synes jeg også, det er afgørende, at vi nu får gennemført den samarbejdsaftale, vi underskrev for efterhånden nogle år siden.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-02-19:
Dengang aftalen blev annonceret, udtalte statsministeren, at hun mente, vi skulle glæde os til at møde amerikanske soldater i brugsen, og jeg kan ikke huske, om det var statsministeren eller andre, der bagefter muntrede sig over det her »how do you do«, vi skulle til at vænne os til i vores butikker.
Så pointen er, at det USA, vi står med, jo de facto har truet kongeriget, har truet sine naboer, også med at ville bruge militær, og spørgsmålet er, hvordan det fortsat kan være en tro, at det er i Danmarks forsvarspolitiske interesser at være i en situation, hvor vi afleverer nøglerne til vores eget territorie, så amerikanerne kan føre amerikansk forsvarspolitik på dansk territorie.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-02-19:
Jamen det er jo ikke af nyere dato, at der kan være en forskellig opfattelse af, hvordan man skal samarbejde med USA.
Det er helt tydeligt, at Enhedslisten har et andet indtryk og en anden opfattelse af, hvor vigtig USA er i forhold til Danmarks sikkerhed.
Som jeg redegjorde for i min besvarelse, er USA Danmarks vigtigste allierede, og derfor synes jeg også, at det er i Danmarks interesse, ikke mindst i den situation, vi befinder os i nu, at have et tættere samarbejde med USA, herunder også med den samarbejdsaftale, der er blevet indgået.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-02-19:
Tak for det.
Den her aftale er jo forhandlet på et tidspunkt, hvor USA havde en anden præsident, som jo i hvert fald i ord og delvis i gerning bekendte sig til folkeretten og til internationale aftaler, som jo troede på det multilaterale samfund, og som gik ind for alliancer og opbygning af alliancer.
Den solidaritet, der medfølger af at være i en alliance var også noget, som den tidligere præsident stod på.
Det har vel været det, der har været kendetegnende for det USA, som også den her regering siger er Danmarks tætteste allierede.
Han truer med at ville erobre andre landes territorier, dvs. disrespekt for folkeretten.
Han vil forhandle fred omkring Ukraine uden at have ukrainerne med ved bordet, for ikke at nævne at have europæerne med ved bordet.
Han har trukket USA ud af dele af FN-institutionerne.
Han trækker USA ud af Parisaftalen.
Det er suveræne dele af vores territorie, vi afleverer nøglerne til til amerikanerne, så de får eksklusiv råderet over dem.
Danske myndigheder kan ikke kontrollere, hvad der er der, og vi kan ikke få adgang til dem, medmindre amerikanerne accepterer det.
Så jeg kan sagtens se, hvorfor det er i amerikansk interesse at få de her baser, men jeg har virkelig svært ved at se argumentet for, hvorfor det skulle være i dansk interesse at aflevere nøglerne til en stat, der så åbenlyst mener det modsatte af, hvad vi mener omkring, hvad der skaber sikkerhed, nemlig aftaler, alliancer, folkeretten og international lov.
Anders Kronborg (S), 2025-02-19:
Tak for det.
Som både ordføreren for Liberal Alliance og skatteministeren har redegjort for, handler det her beslutningsforslag om at fjerne beløbsgrænsen for fradragsberettigede gaver og bidrag til velgørende foreninger.
Der er ingen tvivl om, at foreninger spiller en meget væsentlig rolle i vores samfund.
Det er vigtigt, at folk kan bidrage og vil bidrage til almenvellet, men i Socialdemokratiet synes vi også, det er vigtigt, at der er en fornuftig balance, og at der er et loft.
Når forslaget handler om meget bombastisk at fjerne loftet, er Socialdemokratiet ikke for, og som der også står i beslutningsforslaget, skal man pålægge regeringen inden udgangen af året at fremsætte et lovforslag i salen.
Så bombastisk agter vi ikke at gå til værks, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Man kan altid have, synes jeg, en diskussion med hinanden om, om den nuværende grænse ligger fuldstændig statisk eller den kan justeres op eller ned.
Det synes jeg er en legal diskussion, men at fjerne beløbsgrænsen fuldstændig, som det fremgår af beslutningsforslaget, og pålægge regeringen allerede i dette år at fremsætte et lovforslag støtter Socialdemokratiet ikke her ved førstebehandlingen af beslutningsforslaget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-19:
Lige på det område er det nok ikke mange årsværk, men det laver, som jeg sagde, jo ikke om på, at regelforenklingen både vedrører store og små spørgsmål – nogle mere symbolske end andre.
Nogle er meldt ind af kommunalpolitikere og kommuner eller andre, der oplever, at det er besværligt.
Nogle er jo statslige, og der kigger man på det.
Så lige hvad angår det konkrete forslag, vil jeg sige, at vi kommer til masser af gange at stå her i salen og sige: Lige det er der er jo ikke meget, og lige det der er ikke meget.
Men når vi lægger det oven på hinanden og sammen, må man jo bare sige, at vi er endt et sted, hvor der i hvert fald er rigtig mange partier, der kritiserer, at der skulle være for mange årsværk i staten.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-19:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at Socialdemokraterne har ansat 15.000 nye statsansatte; det er vi fuldstændig enige om.
Men de har jo ikke alle sammen siddet med de 21 klagesager på 3 år.
Det har de ikke, så det er rigtigt, at Socialdemokraterne laver symbolpolitik på området for de allersvageste.
Der fjerner man lige klageadgangen, det er jo flot.
Og man har fået Venstre til at stå og være forkæmpere for at fjerne retssikkerheden; det er også flot.
Virkeligheden er jo bare, at ministeren bruger en anden undskyldning, nemlig at Ankestyrelsen jo ikke virker alligevel; de behandler det jo ikke.
Men det er jo ministerens ansvar.
Ministeren kan bare for Ankestyrelsen til at virke.
Det vil ministeren se på masser af områder; den virker ingen steder.
Så hvad med, om man brugte tiden der, altså delte det her op og fik noget igennem og så fiksede Ankestyrelsen?
Så kunne vi tage det med klageadgangen efterfølgende.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-19:
Nogle steder bliver vi jo bare nødt til også at være ansvarlige for at sige det, hvis det er sådan, at der er regler eller lignende, der gør, at vi står i dag og har en klageinstans, som blåstempler den beslutning, der allerede er truffet ude på herberget.
Er det så den rigtige måde at bruge vores kroner på?
Eller skulle vi så prøve på at sikre, at vi til gengæld mere har herberger, der rummer folk, så vi helt undgår, at folk skal derhen, hvor de skal klage?
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-19:
Argumentet her er regelforenkling, og dermed går jeg ud fra, at det også er for at nedbringe noget af al den massive administration, som jo især Socialdemokratiet har stået for at lave.
Hvad er tallene?
Hvor mange fuldtidsansatte taler vi om, som årligt har med det her at gøre?
Hvad er det konkrete besparelsespotentiale, som den her regelforenkling konkret vil medføre?