runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Bjerre (V), 2021-06-01:
Vi mener ikke, at det her alene er et økonomisk problem.
Altså, vi er et af verdens rigeste lande med et af verdens højeste skattetryk og med et af verdens bedste velfærdsniveauer; det kan ikke løses ved alene at sende flere penge.
Den tankegang tror jeg ikke på.
Det kunne jo være, at det i stedet for kunne løses ved, at folk fik den rette hjælp i første omgang, i stedet for at Ankestyrelsen skal omgøre op imod 50 pct. at sagerne på voksenområdet.
Det kunne være, at vi kunne gøre det noget smartere.
Derfor vil vi meget gerne diskutere nogle af de modeller.
Og en af de gode modeller, man kunne drøfte, er bl.a. den, som ordføreren foreslog.
Jens Rohde (KD), 2021-06-01:
Er fru Marie Bjerre enig i, at psykiatriområdet generelt er stærkt underprioriteret, hvis vi kigger på den samlede del af vores sundhedsvæsen?
Marie Bjerre (V), 2021-06-01:
Altså, det er jo sådan et meget generelt spørgsmål.
Jeg har svært ved sådan lige at forholde mig til, hvordan det relaterer sig til den her debat omkring handicapområdet.
Det kunne være, at ordføreren lige kunne uddybe det, og så svarer jeg gerne.
Jeg er helt enig med ordføreren i, at der virkelig er mange hjerteskærende historier.
Men det vidner jo også om, som ordføreren også er inde på, at der er problemer på det her område, og at der også er nogle retssikkerhedsmæssige problemer på det her område.
Derfor vil jeg gerne endnu en gang takke ordføreren for at have rejst den her forespørgselsdebat.
Den er relevant, og det er relevant, at vi får set på nogle konkrete modeller.
Vi tror ikke på, at det kan løses ved at sende flere penge, altså at det et er det, der er løsningen.
Der er også noget systemisk, vi måske skal ned og kigge på for at se, hvordan vi kan løse det her.
Det er jo ikke kun i overgangen fra børnebestemmelserne til voksenbestemmelserne, at mange oplever at blive skåret drastisk i deres hjælp.
Og derfor vil vi gerne være med til at kigge på, hvordan vi får skabt noget mere tryghed for de her mennesker.
Jens Rohde (KD), 2021-06-01:
Det var for at skåne fru Marie Bjerre, at jeg gav hende en mulighed for at spille lidt fribold her.
For hver eneste gang vi diskuterer nogle af de her problemstillinger, så kommer det samme svar fra Venstre, nemlig at løsningen ikke er at sende flere penge.
Men sandheden er jo, at der formentlig ikke findes et eneste menneske uden for det her hus, som vil mene, at der er for mange penge inden for psykiatriområdet og inden for hjælp for folk med kognitive lidelser.
Det er derfor, jeg spørger, om Venstre har den opfattelse, at psykiatriområdet lider i forhold til andre områder.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-06-01:
Tak for ordførertalen.
Jeg er rigtig glad for, at vi igen kan finde en fælles vej, og jeg ser frem til det arbejde, vi får lavet her.
Nu ved jeg også, at ordføreren har arbejdet meget med bl.a. autister.
Noget af det, som bl.a. kan være kendetegnende ved autister, er, at de ofte ikke bare lige rykker fra det ene til det andet.
Kan ordføreren godt se, at det nogle gange kan tage længere tid at blive klar til at gå helt ind i et voksenliv med de præmisser og krav, der stilles til det, samtidig med, at vi jo også ved, at rigtig mange unge mennesker med autisme har behov for langsomme overgange, omstillingsprocesser osv.?
Mener ordføreren, at lovgivningen, som den er i dag, altså de bestemmelser, der er i dag, giver rum og plads til lige præcis de her former for omstillingsprocesser?
Og kan ordføreren i virkeligheden se en vej i forhold til at åbne for nogle nye muligheder, eksempelvis, som det foreslås, at man kan videreføre børnebestemmelserne i en periode?
Camilla Fabricius (S), 2021-06-01:
Jeg synes faktisk, at ordføreren har en god tanke om, at vi er nødt til at få set på, hvordan vi sikrer, at unge mennesker, som har kognitive udfordringer, har psykiske lidelser eller det, der på sin vis matcher det, faktisk kan få selvforsørgelse.
Og der mener jeg faktisk, at kommunerne har en væsentlig opgave.
For vi kan se, at i forhold til den måde, som de strukturerer det på, i hvert fald noget af det, jeg har set, så er der ikke nok opfølgning.
Så der er jo en pointe i at sige, at hvis man har kognitive udfordringer, hvordan kommer man så i selvforsørgelse og får en god trivsel?
Jens Rohde (KD), 2021-06-01:
Det kan være udmærket, alt sammen.
Men sandheden er jo, at vi – og vi havde den jo faktisk, sidste gang fru Charlotte Broman Mølbæk var på talerstolen, for der talte vi også om vores erfaringer fra det kommunale liv – har for mange diskussioner herinde om, at kommunerne ikke leverer det, vi forventer af dem.
Og så står vi her og peger fingre af kommunerne, men vi bærer jo selv et ret stort ansvar for det.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-06-01:
Jeg kan da i hvert fald sige, at det ikke er SF's holdning, at der er nogle, der skal holdes uden for noget som helst.
Det, der er vigtigt, er, at vi har fokus på bolden og har fokus på at skabe den handicappolitik, der er nødvendig for at skabe de forbedrede forhold for BPA-ordningen.
Bl.a. i udligningsforhandlingerne var det tydeligt, at SF ville have gjort op med den del om skattestoppet, der faktisk var lagt omkring den her udligningsreform, og i virkeligheden var vi også med på og pressede på for at få serviceloftet hævet.
Men altså, vi kan jo ikke få flertallet alene.
Det skal ske inden for en ramme af økonomisk ansvarlighed.
Og så vil jeg også bare lige understrege, at nogle af problemerne altså også kommer fra Christiansborgs side.
Karina Adsbøl (DF), 2021-06-01:
Tak for det.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at hvis Dansk Folkeparti havde kunnet bestemme, var den vedtagelsestekst også blevet strammere, og det tror jeg også Folketingets partier og forespørgerne, SF, er bekendt med, for det var også det, jeg tidligere skrev.
Men når der ikke er flertal for det, og man ligesom allerede nu kan sige, at man vil bevare bestemmelserne, så må man jo lande et kompromis, så der i hvert fald sker bare en lille smule.
Det, jeg godt kunne tænke mig høre den socialdemokratiske ordfører om, er, at der i 2019 også var en række artikler, hvor vi kunne læse om unge mennesker, der blev tvunget på døgninstitution.
Alle mennesker er jo forskellige, så selv om man har et handicap, skal man jo ikke partout flytte ud som 18-årig.
Det kan godt være, man skal blive boende hjemme, til man er 23, afhængigt af ens behov.
Camilla Fabricius (S), 2021-06-01:
Tak for det.
Nu adresserer ordføreren for Dansk Folkeparti jo to ting.
Hun adresserer bl.a. det politiske håndværk, det kræver at forhandle sig frem til reel indflydelse, og som Dansk Folkepartis ordfører så også helt konkret har benyttet her ved at give og tage, sådan at vi får skabt reel forandring for danskerne, hvilket jeg gerne vil kvittere ordføreren for Dansk Folkeparti for.
Til det konkrete spørgsmål, som ordføreren ... nu kan jeg ikke se tiden på uret – betyder det, at jeg har fri taletid?
Det kunne da ellers have været rigtig spændende, hvis jeg havde haft fri taletid i mit svar til Dansk Folkepartis ordfører.
Nu blev jeg hylet lidt ud af den.
Med hensyn til de eksempler, man har set i pressen, så synes jeg også, at jeg ret klart sagde i min tale, at det jo ikke er det samfund, vi ønsker.
Vi ønsker ikke et samfund, hvor man skal slås om at få den hjælp, man har brug for, og vi bør se på, om man i virkeligheden kan sætte ind tidligere, og hvad det er for nogle behov for hjælp, der er, for at kunne blive hjemme lidt længere.
Omvendt vil jeg også sige, at det jo også er vigtigt, at vi får set på, hvordan man får lov til at gå ind i voksenlivet, også selv om man har et handicap, og jeg synes sådan set, at vi med den debat, som SF rejser her, faktisk får lejlighed til at tale om det.
Jeg synes sådan set, at vi er landet et godt sted, hvor vi kan blive enige om konkrete initiativer.
Jeg synes, det var noget af en svada, ordføreren kom med der.
Jeg synes sådan set, at Socialdemokratiet fra dag et, hvor vi kom i regering, har leveret på at ville skabe en bedre velfærd.
Det har vi gjort, fordi vi har sikret økonomi til det, vi har villet – vi har faktisk sikret, at kommunerne kan få kernevelfærd tilbage.
Men det er jo rigtigt nok, når ordføreren siger, at vi ikke kan trylle og gøre noget med et fingerknips, men det, vi har gjort, er, at vi på gentagne finanslove faktisk har afsat penge til bedre velfærd.
Jens Rohde (KD), 2021-06-01:
Tak for det.
For vi fik jo en 314 sider lang rapport fra Ydelseskommissionen i går, og jeg har faktisk gjort mig den ulejlighed at læse den og også læse faktaarkene.
Og der faldt jeg over et forslag fra Ydelseskommissionen, som går på, at man vil afskaffe særlige satser for unge under 30 år med visse psykiske lidelser.
Og det betyder jo, at nogle mennesker med psykiske lidelser rent faktisk, sådan som jeg i hvert fald læser rapporten, går fra en høj ydelse til en lav ydelse – det er et beløb, der går fra 14.000 kr. til 6.000 kr. om måneden.
Det er jo også et problem, når vi snakker selvisolation osv.
Vil Socialdemokratiet her i dag garantere, at det ikke kommer til at ske?
Camilla Fabricius (S), 2021-06-01:
Der ville jeg jo nok være skarp og give ordføreren for Kristendemokraterne det meget tydelige svar, at ja, det vil jeg mene er uden for det, jeg skal svare på nu.
Altså, jeg må også være ærlig og sige, at jeg ikke har læst ned i detaljerne i forhold til Ydelseskommissionen endnu – jeg kan ikke bilagene.
Jeg har godt set, at der har været drøftelser, særlig på det område, hvor de kognitive udfordringer er, altså at man vil regulere noget af økonomien der.
Og det, der er væsentligt, altså som den her forespørgselsdebat rejser, er jo, hvordan det sikres, at man kan gå fra børneparagrafferne og over i voksenparagrafferne.
Hvordan kan det gøres, så det slip slet ikke kommer, og at man bliver vurderet i god nok tid, sådan at der ikke enten kommer et tab, eller at det, man så ender med at få på voksenparagrafferne, er urimeligt?
Og det er jo væsentligt at få drøftet.
Om det så også går ind i ydelser, vil jeg lade nogle andre tage stilling til.
Jens Rohde (KD), 2021-06-01:
Det var også et bisset spørgsmål, det skal jeg ærligt tilstå.
Altså, jeg kan jo slet ikke forstå, at Ydelseskommissionen kan drømme om at komme med sådan et forslag, og det spiller jo ind i hele vores behandling af mennesker med psykiske lidelser, hvad enten de er unge eller på vej over i voksenlivet, eller hvornår de er voksne osv.
Og derfor vil jeg ikke afkræve nogen noget svar.
Det er jo, fordi vi sådan lidt skal stille spørgsmål.
Jeg ville bare gøre opmærksom på det, så vi lige alle sammen har det som et opmærksomhedspunkt.
Karina Adsbøl (DF), 2021-06-01:
Det vil Socialdemokratiet ikke engang garantere, og det er jo en falliterklæring i forhold til det, for det ville jo ikke være noget problem at garantere det, hvis kommunerne levede op til det, de skulle, nemlig at sikre, at lovgivningen blev fulgt og overholdt.
Marie Bjerre (V), 2021-06-01:
Vi havde jo vores finanslovsudspil sidste år, hvor vi også afsatte yderligere penge til psykiatriområdet, netop fordi psykiatriområdet har været nedprioriteret.
Men jeg har stadig væk svært ved lige at se, hvordan det forholder sig til den her debat.
Karina Adsbøl (DF), 2021-06-01:
Jamen det er jeg sådan set enig i, og det har også tidligere været et beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti havde, netop om opsættende virkning.
Det handler jo så også om, men det kommer vi ind på i den anden debat, Retssikkerhedsfonden m.m.
Men det, jeg egentlig godt vil høre Enhedslistens ordfører om, er netop i forhold til de udfordringer, der er på handicapområdet, og hvad det konkret er Enhedslisten går ind til de forhandlinger med.
For det er vi andre partier ikke.
Og hvad går Enhedslisten til forhandlingerne med i forhold til det her område?
Vil Enhedslisten stille som krav, at det skal sikres, at man ikke mister sin hjælp, når man bliver 18 år, men at der i hvert fald er trådt noget i stedet for?
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-06-01:
Vi mener, at man skal sikre nogle helt andre retssikkerhedsbestemmelser ved overgangen til voksenalderen, og vi har sagt til ministeren, at vi synes, at ministeren nu snart må indkalde til politiske drøftelser om hele retssikkerhedsområdet.
Så må vi jo se, hvad ministeren har af melding om det, når vi drøfter det senere på dagen.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-06-01:
Det gør vi nemlig, og der kommer vi helt sikkert mere ind på det.
Men altså, vi forventer, at der kommer en drøftelse om, hvad vi gør samlet set ved de retssikkerhedsproblemer, der er, og som jeg sagde i min ordførertale, er noget af den tænkning, der ligger omkring de varslingsbestemmelser, der blev indført på nogle områder – altså at man skulle varsle ændringer 14 uger inden med det sigte, at der skulle være mulighed for at anke afgørelser – jo en rigtig tænkning.
Vi har bare set, at også det ikke fungerer godt nok, og at der er brug for at supplere det med opsættende virkning, fordi borgerne ofte oplever, at der går mere end 14 uger.
Men det er sådan noget i den retning, vi tænker på: nogle ordentlige varslingsbestemmelser og noget opsættende virkning.
Så sikrer vi, at der som den absolutte hovedregel bliver truffet beslutninger efter de rigtige bestemmelser, men vi spænder også et sikkerhedsnet ud, så man ikke mister den hjælp, man har fået bevilget, fordi sager ikke er færdigbehandlet.
Astrid Krag (S), 2021-06-01:
Tusind tak for det, formand, og også tak til alle kollegerne her i salen for en god og engageret debat, som vi har haft her i dag.
Ud over at konstatere, at det her er noget, som optager alle dybt, kan jeg også konstatere, at der lader til at være opbakning til undersøgelsen, som jeg beder Ankestyrelsen om at lave.
SF rejste her spørgsmålet om, om ikke det var en god idé også at inddrage de unge selv.
Og det er tanken i designet af undersøgelsen, at der også skal laves interviews med de unge selv.
For jeg er meget enig med SF i, at der jo er ganske meget nyttig viden at hente hos de unge, der selv står i situationen, eller som for ganske kort tid siden har oplevet at stå i den situation, i forhold til hvor systemet fungerer, og hvor det ikke fungerer.
Så det synes jeg var en god pointe fra SF's side.
Ellers tror jeg, at jeg vil lade det blive ved det efter en god og lang diskussion, der også kom lidt vidt omkring, men sådan er det altid, når vi diskuterer her på handicapområdet.
Og jeg ser frem til undersøgelsens resultat og de spændende videre diskussioner, jeg kan forstå vi får på baggrund af det.
Karina Adsbøl (DF), 2021-06-01:
Det er, fordi jeg ikke synes, at jeg hørte ministeren svare på bl.a. hr. Jens Rohdes spørgsmål.
Er der noget til hinder for, at ministeren siger: Prøv at høre her kommuner, hvis I ikke har sikret de unge en overgang og hjælp og støtte i forhold til det, så har de altså ret til at bibeholde de bestemmelser, som gælder efter børnebestemmelserne?
Er der noget til hinder for, at ministeren allerede nu sætter ind i forhold til den del?
For er det ikke sådan lidt mærkværdigt, hvis man kan sige det sådan, at det – hvis man nu vælger ikke at overholde den lovgivning, vi har vedtaget – jo er sådan, at folk så ikke engang har en klagemulighed?
Man kan ikke engang klage over, at man ikke har fået den overgang.
Så der er altså lavet sådan en rettighed, men der er ikke nogen konsekvenser, hvis man ikke får den rettighed, fordi kommunerne ikke overholder det.
Det kan de kvit og frit lade være med.
Astrid Krag (S), 2021-06-01:
Det var det, hr. Jens Rohde spurgte ind til, altså om det ville kræve en lovændring, og jeg er glad for, at hr. Jens Rohde lagde til grund, at han dog ikke ville bede ministeren om at gøre noget, der er ulovligt.
Så det korte svar her er, at det kræver en lovændring, hvis man skal give mulighed for det.
Karina Adsbøl (DF), 2021-06-01:
Jeg tror, der er flere partier herinde, der er klar til at lave sådan en midlertidig lovændring netop for at sikre det her.
Det har jeg i hvert fald hørt.
Som jeg har hørt det, er i hvert fald både SF og Enhedslisten også klar til at lave den lovændring, mens der nu er en undersøgelse i gang.
Og hvornår bliver den undersøgelse af det her område i øvrigt afsluttet?
Måske ministeren kan komme lidt nærmere ind på det.
Astrid Krag (S), 2021-06-01:
Nu skal jeg jo først lige have det endelige undersøgelsesdesign sendt af sted til Ankestyrelsen.
Jens Rohde (KD), 2021-06-01:
Men er det rigtigt, hvis jeg har hørt ministeren sige, at kommunerne har fået over 1 mia. kr. mere til handicapområdet end året før under den her regering?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-06-01:
Tak for ordførertalen.
Der har sådan set bare været et ønske om at rejse debatten.
Og så er jeg jo rigtig glad for, at vi er så mange til stede her, og at der er så mange, der deltager aktivt, og jeg er i virkeligheden også glad for, at vi endte med at lande en rigtig bred tekst, der peger frem.
Også mange tak for ordførerens redegørelse for, hvor ordføreren mener, man bør stramme op og allerede handle nu.
Det er jeg sådan set ret enig i.
Jeg vil godt spørge ordføreren om, hvad ordføreren mener vi kan gøre ved den ulighed, der ser ud til at være med hensyn til en del unge mennesker i forhold til den hjælp, de kan få efter børnebestemmelserne, og den hjælp, de kan få efter voksenbestemmelserne.
Karina Adsbøl (DF), 2021-06-01:
Først og fremmest synes jeg jo i hvert fald, at vi skulle gøre det klart, at der ikke skal være usikkerhed om, om man overhovedet har nogen hjælp ved det 18. år.
Det er den ene ting, altså at vi allerede nu siger, at hvis kommunerne ikke har bevilget den hjælp, som man skulle have, når man er fyldt 18 år, så skal man lade børnebestemmelserne følge med og det samme med tabt arbejdsfortjeneste.
Den anden del handler jo om, at vi ser udfordringen i dag i forhold til den borgerstyrede personlige assistance.
Nu kan vi i dag bl.a. se Otilia på Muskelsvindfondens facebookside fortælle, hvordan og hvorledes hun ikke kan, kan man sige, leve et ungdomsliv, som hun gerne vil, fordi hun har ventet på og kæmpet for en BPA-ordning i 3 år.
Det er jo en debat, vi også kommer til at tage i forhold til i dag omkring rådighedstimer og i forhold til det fald, der har været omkring BPA-ordninger, som er en rigtig god ordning.
Men Otilias ven har så fået tilkendt en BPA-ordning og kan leve et ungdomsliv i forhold til det med ikke at nøjes med at komme ud i 3 timer om dagen, hvis det er hans ønske.
Så der er en meget stor forskel, og det er også afhængigt af, hvilken kommune man bor i, og det er også noget, vi skal kigge på, synes jeg.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-06-01:
Det er dejligt at høre, hvor meget ordføreren brænder for det her område, og ordføreren har rigtig meget på hjerte og meget at sige.
Men jeg gentager lige mit spørgsmål: Hvad mener ordføreren vi kan gøre ved den ulighed og den forskel, der gælder for en del unge mennesker, i forhold til hvilken hjælp de kan få inden det 18. år og efter det 18. år?
Har ordføreren nogen idéer til, hvordan vi kan skabe en eller anden form for bedre parallelitet i det?
Karina Adsbøl (DF), 2021-06-01:
Jamen jeg har sådan set også svaret, synes jeg, og redegjort for, hvad det er for nogle problemstillinger, der er.
Det er jo klart, at det ikke duer, hvis man får mere hjælp, når man er 17 år, og man så, når man bliver 18 år, får mindre hjælp.
Der skal jo ligesom være en afspejling.
Camilla Fabricius (S), 2021-06-01:
Tak for det.
Jeg skal bare lige høre ordføreren, om ordføreren ikke vil medgive, at den her regering gentagne gange, både i finanslovsaftaler og kommuneaftaler, har prioriteret kernevelfærd benhårdt.
Kan ordføreren for Dansk Folkeparti nikke og sige ja til det?
Det andet er, om ordføreren ikke er enig med Socialdemokratiet i, at man bedst træffer beslutninger på et oplyst og sagligt og fagligt grundlag, og at man derfor også har truffet en rigtig god beslutning om at lave en meget stærk evaluering af det specialiserede socialområde.
Karina Adsbøl (DF), 2021-06-01:
Jeg har det sådan, at man som politiker også er valgt på at have en holdning og en mening om tingene, og der er Dansk Folkepartis mening så, at vi allerede nu kan handle, så vi i hvert fald sikrer, at der ikke er nogen, der står uden hjælp.
Den anden del er i forhold til midlerne.
Der har hvert år været flere forskellige ting.
Der blev også forhandlet en finanslovsaftale.
Uanset hvilken regering der sidder, bliver der også forhandlet en økonomiaftale med kommunerne, og der bliver også forhandlet i forhold til regionerne.
Men det, man skal spørge sig selv om, er, hvad man får for pengene, og hvordan pengene bliver brugt?
For hver gang vi står og diskuterer det her med, at en kommune selvfølgelig skal overholde lovgivningen, og ministeren siger, at de har fået midlerne, og at der er DUT-kompenseret, så sidder vi jo igen til nogle forhandlinger og siger: Jamen når de skal overholde lovgivningen, bliver vi nødt til at give dem flere penge.
Altså, det er jo den forhandling, der hele tiden pågår,
synes jeg.
Også nu i forhold til det her med, at man ikke engang vil sikre, at det – hvis de nu ikke overholder den lovgivning, som vi har lavet i forhold til at sikre overgangen – har en konsekvens, når de ikke overholder det.
Camilla Fabricius (S), 2021-06-01:
Vil ordføreren for Dansk Folkeparti give mig ret i, at det er fornuftigt og sagligt at lave en grundig evaluering og så træffe sine beslutninger ud fra det?
Karina Adsbøl (DF), 2021-06-01:
Som vi også, tror jeg, skriver i en af vedtagelsesteksterne, vi har i dag, så er det rigtig godt, at man får undersøgt det specialiserede område.
Men i forhold til den undersøgelse mangler man jo, som jeg er bekendt med det, bl.a. BPA-ordningen.
Det er jo også en vigtig del at få med ind i forhold til hele den her debat.
Den anden ting, jeg lige vil sige, er i forhold til det, jeg oplever.
Jeg oplever jo netop det med, at når ministeren siger, at vi har givet penge, så er serviceniveauet faktisk ikke stigende alligevel.
Der oplever jeg tværtimod, at serviceniveauet falder.
Der er det jo rigtigt nok, som hr. Jens Rohde sagde tidligere i salen her, at budgetlov og alle de her ting spiller en rolle.
Så det bliver man jo også nødt til at gå ind og kigge på, når kvalitetsstandarder, kan man sige, underminerer serviceloven.
Henrik Vinther (RV), 2021-06-01:
Tak for det.
Kommunerne er allerede forpligtet til at sikre en dialog om, hvordan fremtiden for unge med handicap kan se ud, når de fylder 18 år.
Det skal kommunerne allerede gøre, når de unge bliver 16 år, så de ikke bliver tabt, når de bevæger sig ind i voksenlivet.
Overgangen til voksenlivet kan være bøvlet nok endda; det behøver det at få hjælp ikke at være.
Men vi ser også, at det kan kikse – lidt for ofte måske – i tide at få truffet de gode beslutninger, som sikrer, at man får den rette hjælp, også ind i voksenlivet, og nogle gange også, at hjælpen bliver reduceret.
Der opstår med andre ord et hul i hjælpen, og det er selvsagt ikke tilfredsstillende.
Forespørgslen her – og tak for den – har til formål at sætte lys på, hvordan vi bliver bedre til at sikre, at det ikke sker, og hvordan det at gå fra at være ung til formelt at være voksen ikke bliver til en byrde i sig selv på det her punkt.
I andre forhold i livet forbereder vi os også på at skifte.
Og det er naturligt også her at se på, om vi kan sikre den unge, nu voksne, den hjælp, vi alligevel i sidste ende skal give, når den unge er blevet voksen.
Vi skal lukke hullet så at sige.
Det giver ro i de unge menneskers liv, og det giver også ro for familien, der nu ved, at der er styr på hjælpen, når deres barn fylder 18 år og bliver voksen.
Det er der bred opbakning til at vi nu kigger nærmere på.
Det er jeg meget tilfreds med, og jeg ser frem til at se, hvad det er for nogle modeller, vi skal arbejde videre med i det fremadrettede arbejde.
Astrid Krag (S), 2021-06-01:
Det har jeg ikke sagt.
Jeg har talt om det samlede løft til kommunernes økonomi, som jo har givet mulighed for, at man har kunne løfte budgetterne på forskellige velfærdsområder, bl.a. det specialiserede socialområde.
Så kommunernes økonomi har i de to økonomiaftaler, der indtil videre er lavet mellem regeringen og kommunerne, fået et løft på lige over 3 mia. kr., som de jo så kan anvende på den borgernære velfærd, både de flere børn og de flere ældre, der er kommet, men også det specialiserede socialområde.