runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2022-04-27:
Men det er jo ikke bare en lille del af udlændingelovgivningen, der er skør.
Det er jo en stor del.
Altså, hvis du kommer hertil som amerikansk erhvervsmand, er det næsten umuligt at få permanent opholdstilladelse, men hvis du er kommet hertil som ung fra Mellemøsten, får du bare permanent dansk opholdstilladelse udleveret, når du er 18 år, selv om du har begået kriminalitet.
Nu var ministeren lydhør i forhold til nye forhandlinger om statsborgerskab.
Ministeren var også lydhør i forhold til at kigge på reglerne for familiesammenføring, hvor der også er nogle skøre eksempler.
Så vil ministeren ikke nok indkalde til nye forhandlinger, så vi kan få gennemgået reglerne for permanent opholdstilladelse en gang for alle?
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-27:
Min grundlæggende tilgang til udlændingepolitikken er, at den skal være stram, men ikke skør.
Vi kommer aldrig et sted hen, hvor der ikke en gang imellem vil være en enkelt sag, hvor man lige tager sig til hovedet og tænker: Det var vist ikke intentionen med lovgivningen.
Det tror jeg heller ikke at spørgeren bilder sig selv ind.
Men en gang imellem må vi også lige stoppe op, når vi f.eks. læser sådan en avisartikel, og lige sige: Kan det virkelig være rigtigt?
Og hvis det er rigtigt, at der er noget udlændingelovgivning, der er skør, synes jeg også, det har vist sig, at Folketinget her de sidste par år har vist sig villige til endda meget bredt at justere de ændringer, og det er det, vi lægger op til her.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-04-27:
Okay, nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at det her arbejde har stået på i mange, mange år, faktisk siden 2016, og jeg kan forstå, at ministeren satte arbejdsgruppen i gang igen i november.
Den person, jeg har været hjemme at besøge, har nu fået et nyt personnummer, og at få et nyt personnummer er ikke nemt, altså for det første at få det.
Derudover skal alt skiftes, og vi taler pas, kørekort, NemID, telefonabonnementer, forsikringspapirer, licens osv.
Så derfor spørger jeg bare: Hvornår kan vi forvente en konklusion på det arbejde, der er sat i gang?
Magnus Heunicke (S), 2022-04-27:
Det kan vi jo så hurtigt som muligt.
Det er rigtigt, at der var et arbejde, og den daværende regering præsenterede sundhedsordførerne i august 2017 for tre modeller, men valgte jo ikke at gå videre.
Man valgte ikke at gå videre, og det er der nok en grund til, altså at det ikke er lige så enkelt, som det lyder.
For tit har vi jo her et problem, et helt oplagt, ægte problem, vi godt vil løse.
Udfordringen er bare, at patientjournaler er så afgørende for patienters sikkerhed, hvis der begås fejl i vores sundhedssystem.
Så vi skal være helt sikre på, at vi hegner det helt præcist ind, og at vi ikke kommer til at lave systemer, der sletter nogle oplysninger, som vi skal bruge andre steder.
Og det er så der, kommissionen er.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-04-27:
Kan ministeren i lige præcis de helt oplagte tilfælde her, hvor der er tale om identitetstyveri, ikke sætte en dato på, hvornår der kommer noget?
Sidste gang blev det jo forpurret af et valg, og risikoen er jo den samme her, hvis ministeren vælger ikke at sætte en dato på.
Så kan ministeren ikke sætte en dato på, hvornår de her mennesker kan få et svar?
Lige nu drejer det sig om 41 personer, men identitetstyveri tror jeg desværre er kommet for at blive.
Så det er ikke det eneste, vi kommer til at se om det.
Så kan ministeren komme med en dato, eller er der er en risiko for, at det også bliver forpurret af et valg?
Magnus Heunicke (S), 2022-04-27:
Jeg tror ikke, det bliver forpurret af et valg.
Som sagt præsenterede den tidligere regering nogle forslag i august 2017, og det var da ikke lige tæt på et folketingsvalg.
Men man valgte ikke lige at gå videre med det, fordi der nok skulle noget mere arbejde til, og det, jeg siger, er, at det arbejde ikke er tilvejebragt.
For vi skal have løst det her problem, men vi skal ikke bare have skabt alle mulige andre problemer.
For vi har alle sammen brug for, at vores patientjournalsystemer fungerer, og det skal vi jo være sikre på, når vi laver nogle tilretninger af de her systemer.
For det første: I forhold til den konkrete sag, hvor en misbruger har misbrugt andre menneskers cpr-numre og fået udskrevet noget – på trods af klare retningslinjer om, hvad man som vagtlæge må udskrive og hvad man ikke må udskrive til patienter, man ikke ser, nemlig via telefonen – har jeg indskærpet over for regionerne, at man skal overholde de her retningslinjer.
For det andet: Om det bliver en sletning eller en blokering af oplysningen eller en anden form for sådan tilretning, er det, vi arbejder med at undersøge.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-27:
Tak for spørgsmålet.
Jeg læste selvfølgelig også den artikel i dagbladet Politiken, som jeg er sikker på at spørgsmålet tager afsæt i.
Jeg vil godt starte med at sige noget generelt, som jeg er sikker på at spørgeren har hørt før, nemlig at jeg som minister hverken kan, skal eller vil blande mig i myndighedernes konkrete sagsbehandling eller afgørelser.
Afgørelse om permanent opholdstilladelse træffes af Udlændingestyrelsen i første instans med klageadgang til det uafhængige Udlændingenævn.
Jeg kan dog sige lidt mere generelt, at vi stiller nogle strenge krav til at få permanent ophold i Danmark, og det synes jeg også at vi skal, fordi det er vigtigt, at folk, der får permanent opholdstilladelse, er integreret i det danske samfund.
Det er desværre ikke alle, der kommer hertil, som ønsker at være en aktiv del af vores samfund.
Det betyder også, at vi en gang imellem må høre om sager, hvor folk har fået afslag.
Men jeg vil også godt sige – som jeg kan læse ud af den artikel, og jeg kender kun sagen fra avisartiklen –
at det virker, som om der er en person, der har fået afslag på permanent opholdstilladelse, fordi han er kommet til at tage en prøve på et højere niveau end det, han egentlig havde behøvet, og det synes jeg jo ikke rigtig giver mening.
Derfor har jeg også sagt til mine embedsmænd, at det er en regel, jeg synes vi skal have lavet om.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-27:
Tak til ministeren.
Det, ministeren sluttede af med at sige, er jeg faktisk rigtig, rigtig glad for, for den her sag demonstrerer jo vitterlig det mest absurde i dansk udlændingepolitik.
Benjamin fra USA – jeg mødtes med ham for få timer siden – har jo gået på et topuniversitet, han har et topjob på en dansk virksomhed, han har en dansk kæreste, og han har lært sig flydende dansk.
Han er jo indbegrebet af en, der kommer til Danmark for at bidrage og engagere sig, men han kan ikke få permanent opholdstilladelse, fordi reglerne er så bureaukratiske, og der er næsten 2 års sagsbehandlingstid.
De har ikke taget nogen længere uddannelse, og mange af dem har begået omfattende kriminalitet.
Faktisk begår næsten en tredjedel af de unge 18-19-årige, der får opholdstilladelse på lempelige regler, altså næsten en tredjedel af dem fra Irak, Iran og Somalia, kriminalitet, efter de har fået permanent opholdstilladelse.
Så det er jo helt på hovedet.
Vi foreslår, at ministeren indkalder til forhandlinger, hvor man vender det hele på hovedet, således at amerikanske Benjamin, der har et job, godt kan få permanent opholdstilladelse i Danmark, men at de her kriminelle unge ikke kan.
Er det noget, som ministeren vil bakke op om?
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-27:
Jeg har ikke mødt Benjamin, som spørgeren har, og jeg kan selvfølgelig ikke stå og behandle en konkret sag her.
Men jeg synes, at vi generelt set har en udmærket regel i udlændingeloven.
Der står f.eks., at hvis man skal leve op til et krav om at have bestået prøve i dansk 2, står der »mindst dansk 2«.
Det betyder, at hvis man har bestået dansk 3, lever man selvfølgelig også op til kravet om dansk 2.
Men når det handler om permanent opholdstilladelse, har vi sagt, at man skal have bestået medborgerskabsprøven.
Hvis der så er nogen, der har bestået prøven på et lidt højere niveau, som vi kalder indfødsretsprøven, så gælder den ikke.
Det synes jeg jo ikke giver nogen logisk mening, og det er derfor, jeg synes, at vi skal lave det om.
Og det vil vi foreslå i næste folketingssamling, altså at den lille justering kommer på plads.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-27:
Men hvis jeg bare lige må opsummere her i forhold til Benjamins situation: Hans verden er ved at bryde sammen; han er kommet ind på en top-MBA i USA, hvor han ikke kan deltage, for hvis han ikke er i Danmark, ryger hele hans ansøgning om permanent opholdstilladelse.
Fordi hjemmesiden er på engelsk, har han fået afslag.
Nu er der så næsten 2 års sagsbehandlingstid inden næste svar.
Kan ministeren se, hvor absurd det her er?
Tak, formand.
Hvad er ministerens holdning til, at en dygtig amerikaner med topjob i Danmark ikke kan få permanent ophold på trods af det faktum, at han er en stor bidragsyder til vores samfund?
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-27:
Så er det muligt, at hr. Marcus Knuth og jeg læser forslaget forskelligt.
Nu er det hr. Marcus Knuth, der har fremsat det, så han må jo kende sine egne intentioner fuldt og helt, men når jeg læser det, læser jeg problemer med konventionerne, og det er derfor, vi bliver nødt til at sige, at så langt som det her forslag går, kan vi ikke være med.
Men lad os se, om vi ikke kan mødes et eller andet sted undervejs.
Rosa Lund (EL), 2022-04-27:
Jeg har meget svært ved at se, hvordan man skal kunne gøre det, som det her beslutningsforslag prøver at gøre, inden for rammen af konventionerne.
Og derfor vil mit bud være, desværre for Konservative og hr. Marcus Knuth, at der går lidt tid, før det her lovforslag fra regeringen kommer.
For det skal netop være inden for rammerne af konventionerne.
Og jeg kan jo ikke stå her og sige, hvad Enhedslisten vil stemme til et lovforslag, vi ikke har set endnu.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-27:
Jamen helt ærligt: Vi har jo sagt igen og igen, at det her skal gennemføres inden for konventionerne.
Nu kommer ministeren, motiveret af os, med et lovforslag, der er inden for konventionerne, så det, som ordføreren står og siger her, er jo fuldstændig skævvredet i forhold til sandheden.
Så hvis jeg så må spørge ordføreren: Når ministeren i den kommende samling fremsætter et lovforslag, der løser en del af det her inden for konventionerne, forventer Enhedslisten så at bakke det lovforslag op?
Marcus Knuth (KF), 2022-04-27:
Jeg vil sige, at det eneste, jeg vil give ordføreren ret i, er det sidste – jeg havde ikke regnet med Enhedslistens opbakning.
Men jeg synes helt ærligt, at det er dybt useriøst, at ordføreren for Enhedslisten står på Folketingets talerstol og siger, at det her handler om, at det bare er Konservative, der vil have de fremmede ud.
Altså, helt seriøst: Det her handler om, at hvis det er sådan, at man begår alvorlig kriminalitet i Danmark, så er det sværere at udvise folk, jo længere tid de har været her.
Det handler om en juridisk trappestige, der gør det rigtig, rigtig svært at udvise folk, selv for grov kriminalitet, når de har været her i 5 år, og det er endnu sværere efter 9 år.
Så jeg vil da håbe, ordføreren vil være lidt mere seriøs i tilgangen, ikke mindst med ordførerens juridiske baggrund, fremadrettet.
Så kommer ordførerne med en lang opsang om konventionerne.
Altså, vi har lige haft ministeren på talerstolen, og han siger, at han motiveret af det her vil fremsætte et identisk lovforslag, der holder sig inden for konventionerne, og som er baseret på det her, til den næste folketingssamling.
Hvorfor er det så, at ordføreren står og taler om, at det ville være et brud på konventionerne?
Regner ordføreren med, at ministeren med det lovforslag, der kommer, bryder konventionerne?
Magnus Heunicke (S), 2022-04-28:
Det her er et beslutningsforslag, som vel samler en række forskellige elementer, og det er elementer, som handler om patientrettigheder, men også flere andre elementer – patientansvarlig læge og andre ting, som præcis er noget af det, vi drøfter i de her uger og måneder i regi af forhandlingerne om en sundhedsreform.
Jeg kan også se, at det jo sådan stort set er det.
Det er selvfølgelig helt fair, eller det gør man nogle gange; man har et udspil fra et parti, og så siger man, at det laver vi om til et beslutningsforslag, og så kan man få det på dagsordenen også på den måde, hvilket jo selvfølgelig er helt fint.
Jeg synes, at der er rigtig mange gode elementer i det.
Der foregår som sagt ovre i mit ministerium, Sundhedsministeriet, faktisk dagligt, vil jeg sige, møder, hvor vi mødes med partierne præcis om de her elementer, og jeg er optaget af at finde en løsning på det.
Jeg er helt sikker på, at sundhedsvæsenet er bedst tjent med, at vi har et bredt forlig omkring det, så det ikke kaster sundhedsvæsenet ud i nye usikkerheder om sådan grundlæggende elementer og strukturer.
Derfor vil jeg kun forholde mig sådan meget overordnet til konstruktive bidrag her.
Noget af det kan man genfinde i regeringens eget sundhedsreformudspil, andet er der så spillet ind med fra et eller flere forskellige partiers side.
Og alt sammen er på bordet.
Det, det handler om nu, er jo at finde ud af, hvordan vi så kan nå hinanden i en fællesmængde, og hvordan vi kan prøve at gøre vores yderste for at styrke vores sundhedsvæsen, som i den grad trænger til det.
Det er, fordi jeg er meget, meget optaget af, at vi får lavet den her brede aftale, og hvis det skal lykkes, er det min erfaring, at det lige i den fase, vi er i nu, ikke er hjælpsomt, hvis den ansvarlige minister, der sidder for bordenden og jo har ansvaret for forhandlingerne, melder ud i øst og vest på alle mulige ting i medierne eller her på talerstolen.
Så tak for forslaget.
Men konkrete diskussioner om det vil jeg lige tage omkring forhandlingsbordet.
Og så kan man nok også, når vi forhåbentlig når til en enighed, kunne se meget af det i en aftale.
Men det kræver så, at partierne er med til det.
Martin Geertsen (V), 2022-04-28:
Tak for det.
Jeg ved ikke, hvordan det er i ministerens parti, men hos os er det sådan, at vi nogle gange gør det, at når vi har lavet et politisk udspil, så bringer vi det faktisk også ned i Folketingssalen.
Så er der en vis chance for, at det også bliver til noget og ikke bare noget på nettet.
Nå, lad det ligge.
Jeg kunne jo tage fat i alle hjørner af det her, vil jeg sige til ministeren, men det tillader tiden ikke.
Vi kan bare tage et konkret forslag, som Socialdemokratiet jo selv var med til at fremsætte i 2018, og som jeg syntes var et godt forslag, nemlig et forslag om en patientansvarlig sundhedsperson.
Det der med, at vi sidder i nogle forhandlinger, fratager jo ikke ministeren for at mene noget.
Mener ministeren, at vi skal se at få slået søm i det, så vi kan få en patientansvarlig sundhedsperson, ikke blot i forhold til kræftområdet, men på langt flere områder, f.eks. i forhold til kroniske patienter, mennesker med psykiatriske lidelser, ældre medicinske patienter?
Det er vel sådan rimelig enkelt at svare ja eller nej til.
Ellers bliver det her ikke til noget.
Jeg vil spørge til en anden ting.
Det forslag, vi har, om at indføre en årlig helbredssamtale for kroniske patienter, hvor man ikke bare kigger på deres sygdom, men sådan set kigger på deres livsvilkår i al almindelighed, var det en aftale, ministeren kunne se for sig, og mener ministeren, det er en god idé, eller er det en dårlig idé?
Magnus Heunicke (S), 2022-04-28:
Patientansvarlig læge eller patientansvarlig sundhedsperson er faktisk noget, som vi bare må sige ikke er implementeret til fulde overhovedet.
Det er jo altså indført, og som jeg forstår det også aftalt, men altså ikke implementeret til fulde.
Derfor er en del af regeringens udspil netop at igangsætte det arbejde, som kan fremme, og som kan styrke ordningen.
Det handler også om at sige, at nogle steder fungerer det, men der er altså også steder, hvor den virkelig ville være til hjælp for patienterne, men hvor den ikke er der i dag.
Derfor skal vi alle steder, hvor det overhovedet giver faglig mening – det vil sige der, hvor der er patienter, der har brug for det og kan have gavn af det – have den her ordning.
Det er vores indgangsvinkel.
Den er sådan set ikke forskellig fra den regerings, vi afløste, faktisk den daværende V-regering, der indførte patientansvarlig læge, men jo ikke helt lykkedes med at få det implementeret.
Det arbejde mener vi skal fortsætte, altså i prioriteringsarbejdet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-28:
Jeg tror bare, at vi måske her har to grundlæggende ideologiske ståsteder, som ikke er ens, i forhold til at sige: Hvor går grænsen for, hvad staten kan bede befolkningen om, og hvad er det, der er grundlæggende borgerrettigheder, som staten ikke har ret til at gå ind over?
Jeg tror, det er der, den fuldstændig legitime forskel er.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-04-28:
Der er vel ikke nogen, der tvinger folk til at tage et kørekort eller tvinger folk til at gå til lægen.
Det er vel noget, vi tilbyder.
Det er jo noget, vi har vedtaget.
Jeg er i hvert fald aldrig blevet tvunget til at tage kørekort eller til at gå til lægen.
Noget for noget er vel også et princip, som ordførerens parti går ind for.
Så hvis vi tilbyder noget til borgerne, et sundhedsvæsen, et hospital, at du kan blive opereret, er det vel også okay, at vi siger: Men vi vil så også gerne have, at I lige tager stilling til den her del også.
Jeg kan bare ikke forstå den ideologiske modstand imod det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-28:
Vi har meget den holdning, at ens krop er ens egen og absolut ikke statens ejendom.
Det her forslag kan man ligesom læse på to måder, og jeg vælger at læse det, som om man har et ønske om, at regeringen skal indkalde til nogle forhandlinger.
Der har vi sådan det grundlæggende princip, at når der er et andet parti i Folketinget, som har et ønske om, at der skal være nogle forhandlinger om en enkelt sag, så vil vi gerne være sådan demokratisk sindede og bakke op om det.
Derfor vil vi, hvis man læser det ind i det, sagtens kunne stemme ja til forslaget.
Hvis man læser det, som står i bemærkningerne om, at man skal tvinges til at tage stilling, ind i det, så er vi ikke helt sikre på, at vi ville kunne støtte det, altså hvis forslaget kommer til at se sådan ud.
Det kommer selvfølgelig også an på de forhandlinger omkring, hvordan selve forslaget kommer til at se ud, men det ligger lidt langt fra, hvor vi grundlæggende har vores syn henne.
Men hvis vi læser det ind i det, at man ønsker en forhandling – og det er det, der står i de linjer om det – så kan vi godt støtte det.
Mette Abildgaard (KF), 2022-04-28:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Det, der står, er, at vi ønsker, der bliver indkaldt til forhandlinger med henblik på at lave en politisk aftale om at gøre det obligatorisk at tage stilling til, om man vil være organdonor.
Jeg påskønner princippet fra Nye Borgerlige.
Og så synes jeg, jeg lige vil nævne, at når vi ønsker en model som den her, er det ikke ud fra en ideel verden.
Altså, det er ikke i den ideelle verden, at det her er nødvendigt.
Men et af de andre forslag, der er på det her område, i forhold til at skaffe flere organdonorer, er den her model med et formodet samtykke, hvor man går ud fra, at folk i udgangspunktet er donorer.
Det er vi et meget stort flertal i Folketinget der har afvist ad flere omgange, netop fordi vi ikke bryder os om princippet om, at man pr. automatik på den måde tilhører et register.
Så det her forslag skal egentlig ses som en respons på det, hvor vi dog synes det er mindre indgribende at bede folk om at tage stilling end at gå ud fra, at man pr. automatik ønsker at være donor.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-28:
Der er også den mulighed, at folk italesætter noget, som de så rent faktisk ikke mener de vil gøre til handling.
Men når de så skal tilkendegive det over for nogen, der spørger, vil de gerne være gode mennesker, og så tilkendegiver de, at de gerne vil.
Det kan også være, at det er derfor, at man ser den forskel, der er på, hvor mange der rent faktisk gerne vil.
Og så synes jeg, man fra offentlig side skal være meget påpasselig med det, der hedder nudging, altså at man prøver på at skubbe folk i en bestemt retning.
Det bryder jeg mig ikke så meget om.
Mette Abildgaard (KF), 2022-04-28:
Men jeg vil sige, at det ønske, der kan være, om at skubbe her, er et ønske om at få folk til at tage stilling, også dem, der ikke ønsker at være organdonorer, fordi det er en stor beslutning at lade de efterladte stå med, uden at de ved, hvad afdøde ville have ønsket.
Så derfor er ønsket om at få folk til at tage stilling bestemt også af hensyn til dem, der ikke ønsker at være organdonorer, af hensyn til at deres efterladte ved, hvordan de ville have forholdt sig, hvis de selv havde bestemt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-28:
Jeg synes ikke, det er statens opgave at sige: Vi synes, du skal tage stilling her.
Og så kan du tage stilling til nej, ved ikke eller ja, men det er også en stillingtagen, som man siger, at det skal du.
Det er også en måde, man beder dem om at tage stilling på, og jeg er ikke sikker på, at jeg er tilhænger af, at det er statens opgave at gøre det over for befolkningen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-04-28:
Tak for det.
Grunden til, at de her forslag kommer op igen og igen, er jo, at det er en mulighed, at man kan få et nyt organ, hvis det er sådan, at det er det, der skal til for at redde ens liv, hvis man har en alvorlig sygdom.
Og der er bare rigtig mange patienter på den venteliste, hvor man venter på at modtage et organ.
Det er lidt et paradoks, at så forholdsvis få har taget stilling, samtidig med at så forholdsvis mange siger, at de er positivt indstillet over for at være organdonorer, ligesom jeg tror, at de fleste danskere i virkeligheden også er positivt indstillet i forhold til at modtage et organ, hvis de selv skulle få behovet.
Hvad er ordførerens løsning, hvis vi ikke på noget tidspunkt må sige, at nu er tidspunktet kommet, hvor du skal tage stilling?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-28:
Jeg synes, det er fint, vi tager en debat om det, og jeg synes, det er fint, at der er fokus på det, og på den måde kan det være, at folk, hvis det er i medierne og i debatten, begynder at tage stilling.
Det var det, Enhedslistens ordfører sagde.
Når der er opmærksomhed på det, tager man også en debat.
Jeg har ikke noget imod, at man tager en samfundsdebat om det.
Der, hvor jeg måske synes, at det får en skæv drejning, er, når man med staten og statens magt vil pådutte folk at skulle tage stilling til det, når de så gerne vil nyde nogle andre ting, som er gode.
F.eks. er der eksempler på, at du, hvis du vil tage kørekort, eller hvis du skal bruge din læge og nogle andre ting, lige bliver påmindet om de her ting.
Jeg synes, det er forkert, at man kobler nogle rettigheder, som nogle borgere har i samfundet, op med, at du så også lige skal tage stilling til det her.
Jeg bryder mig ikke om den kobling, som man laver med det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-04-28:
Vi har talt om det her rigtig mange gange, og undskyld, men vi er rigtig mange, der synes, at det her er svært at tage stilling til, og at vi ikke bryder os om ligesom at skulle træffe nogle beslutninger, i forhold til hvordan vi så kommer videre.
Men det er jo et faktum, at på trods af at vi har talt, er vi ikke lykkedes med at komme i mål med at få flere donorer.
Så vi slipper jo ikke for, at vi skal tage stilling.
Hvad er ordførerens svar til de her mange mennesker, der venter på ventelisterne?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-28:
Jamen det er jo, at det kan være, at der ikke er lige så mange mennesker, som ønsker at være organdonorer, som politikerne gerne vil have der skal være.
Det er jo så samfundets og borgernes vilje.
Så kan man godt fra Folketingets side sige, at vi dæleme gerne vil have, at I skal være donorer, men hvis borgeren derude ikke har et ønske, og hvis det enkelte individ ikke har et ønske om at tage stilling, vil jeg ikke pådutte det enkelte individ noget.
Ja, så bliver det måske de efterladte, der skal stå i den situation.
Er det en optimal løsning?
Nej, det er det måske ikke for dem, der står i situationen, men der er også det hensyn, der skal tages, i forhold til hvor meget staten skal gå ind over det, der hører til privatlivets sfære, og her synes jeg altså, at man går et skridt for langt.