runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Samira Nawa (RV), 2022-03-31:
Det er ikke noget, vi er for forskrækkede til at tale om.
Det kunne være en måde at gøre det på.
Men jeg ved godt, hvor hr. Morten Messerschmidt gerne vil hen, og det er jo der, hvor han også ledte spørgsmålet til hr. Hans Andersen hen i forhold til social dumping.
Der har vi jo nogle klokkeklare regler i Danmark, og man må ikke udnytte arbejdskraft.
Når der er tale om social dumping og ulovligheder, er vi jo selvfølgelig imod.
Jamen jeg er meget optaget af sagsbehandlingstiden, og det ved spørgeren også godt.
Og jeg synes, at vi i fællesskab skal holde ministeren op på, at den sagsbehandlingstid bliver nedbragt – både den generelle, men i øvrigt også der, hvor der er kig på læger og tandlæger fra udlandet, hvor der også er en urimelig lang sagsbehandlingstid, for at de kan få deres autorisation, sådan at de kan indgå på det danske arbejdsmarked.
Og i sidste ende – hvis der ikke bliver leveret på det – så kunne det jo være, at hr. Hans Andersen og jeg skulle gå sammen og se, om vi kunne lave et beslutningsforslag om lige præcis det og så forhåbentlig også blive enige om, hvor finansieringen skal komme fra.
Det vil jeg meget gerne indgå i et samarbejde om, såfremt sagsbehandlingstiden ikke bliver forbedret, sådan som vi ønsker det.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-31:
Tak, formand.
Jeg skal bare spørge fru Pernille Vermund om det her med, at I vil fjerne kravet om, at lønnen skal udbetales i likvide midler.
Gælder det hele lønnen?
Det fremgår ikke af forslaget.
Er det kun en del af den, der må udbetales i form af madkuponer og fri bolig osv., eller er det hele lønnen på 30.000 kr. om måneden?
Pernille Vermund (NB), 2022-03-31:
I dag er det sådan for danske medarbejdere, at man som en del af ens løn må modtage f.eks. fri bil, få en del af boligen betalt eller have en, hvad skal man sige, lidt bedre kantineordning, end man ellers ville have haft, hvis man skulle betale for den selv.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-31:
Så hvor stor en andel af lønnen for de indere, kinesere og andet godtfolk fra Asien og mexicanere, som fru Pernille Vermund vil lukke ind – jeg tror, at det er 84.000, ikke sandt, over nogle år – planlægger man så skal udbetales i rigtige penge, og hvor meget må komme sådan i goder, man kan udlevere fysisk?
Hvad er andelen?
Pernille Vermund (NB), 2022-03-31:
Målet er, at vi ligestiller dem med danske medarbejdere.
Derfor giver det jo ikke mening, at vi politisk skal fastsætte, om man skal have adgang til fri telefon, når man er statsborger i et andet land, hvis man har mulighed for det, når man er dansk statsborger.
Samira Nawa (RV), 2022-03-31:
Jeg kunne godt tænke mig høre fru Pernille Vermund om den her landeliste, som man gerne vil have for den nye ordning her:
Tænker ordføreren, at det er den samme landeliste, der skal gøre sig gældende, som den for den nuværende beløbsordning?
Pernille Vermund (NB), 2022-03-31:
Vi havde gerne set, hvis det havde stået til os alene, at man havde hævet beløbsgrænsen for de lande, som vi ved vi har problemer med, og at man så sænkede beløbsgrænsen for de lande, som er uproblematiske.
Det skal naturligvis være en mulighed, som man har løbende, således at hvis samfundet udvikler sig i en retning, som er uhensigtsmæssig, kan man flytte på de her beløbsgrænser.
Samira Nawa (RV), 2022-03-31:
Men vil fru Pernille Vermund ikke også lige sætte et par ord på, hvorfor det er et bestemt beløb?
Altså, for nogle mennesker, der kommer fra ét land, er det fint, hvis de kommer på et højere beløb og ikke på et lavere beløb.
Hvorfor hænger den kulturelle, økonomiske, sociale forskel, som fru Pernille Vermund peger på, så kraftigt sammen med et bestemt beløb?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-03-31:
Hr. Morten Messerschmidt er jo en ung mand og skal derfor være tilgivet for, at han ikke har haft hus og haft brug for håndværkere, før polakkerne og andre østeuropæere fik mulighed for at komme til Danmark og hjælpe danske husejere med at få renoveret deres bolig.
Jeg havde hus dengang, og det var nogle vanvittige priser, som de danske håndværkere krævede for at få lov til at arbejde på vores huse.
Da polakkerne kom, bød vi dem velkommen, fordi vi ikke længere skulle finansiere håndværkernes golfmedlemskab og deres medlemskab af diverse countryklubber osv. via vores sparsomme opsparing, som kunne bruges til at renovere boliger.
Kan hr. Morten Messerschmidt ikke se det positive i, at almindelige mennesker får råd til almindelige ting som følge af, at der ikke er mangel på arbejdskraft, og at der kan komme nogle mennesker f.eks. fra Ukraine til Danmark?
Hvad er egentlig det frygtelige ved, at folk kan komme fra Ukraine til Danmark, hvis man accepterer, at folk kan komme fra Polen?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-31:
Først vil jeg lige nævne, at jeg bor i hus – jeg ejer også et hus, og jeg har også håndværkere.
Vi har faktisk i det firma, jeg er med til at drive, ansat håndværkere – smede, tømrere, elektrikere osv.
Jeg går ud fra, at det lever op til definitionen på almindelige mennesker, som hr. Ole Birk Olesen excellerer i.
Det er dejlige mennesker, og det er i øvrigt danskere, men det er ikke, fordi man ikke kan være et dejligt menneske, selv om man er polak eller ukrainer eller endog medlem af Liberal Alliance.
Der kan være store afstande på mange områder, og alligevel kan folk være dejlige mennesker.
Det, der bare er så sjovt ved det spørgsmål, hr. Ole Birk Olesen stiller, er, at det jo ikke har noget med det forslag, han har fremsat, at gøre, al den stund at polakker jo kan komme hertil uagtet det forslag, som han, fru Pernille Vermund og andre har fremsat, fordi Polen i dag er en del af EU.
Pernille Vermund (NB), 2022-03-31:
Ordføreren bryster sig af aftalen »Danmark kan mere«.
Det er mildest talt en fuser, for at sige det, som det er.
Vi står med virksomheder, der skriger på arbejdskraft.
Vi har en velfærdssektor, hvor vi mangler varme hænder til vores kernevelfærd.
Den aftale, som DF har indgået sammen med de røde partier, lukker hullet efter Arnepensionen, og så kommer der yderligere et sted mellem 1.500 og 2.000 sæt hænder frem mod 2030 – i en situation, hvor virksomhederne siger, at det er langt, langt flere hænder, man mangler allerede nu.
Erkender ordføreren, at når den her arbejdskraft ikke er til rådighed og der er varer, der ikke bliver produceret, jamen så bliver det dyrere at være dansker?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-31:
Det gør jeg helt bestemt.
Vi har bestemt et problem med manglende arbejdskraft i Danmark.
Det, jeg bare siger, er, at fru Pernille Vermunds forslag til at løse problemet altså er utrolig usympatisk, og det var det, som jeg redegjorde for både i min tale og over for hr. Hans Andersen tidligere.
Vi vil gerne, at man ser på, hvordan man kan frigøre noget af den arbejdskraft, der ikke bliver udnyttet i Danmark i dag.
Det kunne være de seniorer, der ikke kan komme ind på arbejdsmarkedet, og det kunne være i forhold til at fjerne de modregningsregler, der gør, at det ikke er attraktivt at tage et arbejde.
Og skulle man endelig kigge til udlandet, kunne man jo kigge til de 12-13 millioner EU-borgere, som er uden for beskæftigelse, og som uden nogen som helst restriktioner kan komme til Danmark – altså de polakker, som hr. Ole Birk Olesen talte om tidligere.
Det forslag, som fru Pernille Vermund fremsætter her, er usympatisk.
Alle mulige typer – jeg tror, det er 84.000 over de næste år, man forestiller sig – kan komme til Danmark fra Indien, Kina osv. til meget lave lønninger, og de kan tage hele familien med.
Men vi har et alternativ, og det vil jeg gerne fremlægge.
Pernille Vermund (NB), 2022-03-31:
Det, der er usympatisk, er at indgå en aftale med de røde partier, hvor man på ingen måde løser det her problem, og så efterfølgende står og taler om bl.a. amerikanere, canadiere, newzealændere osv., som om det er nogle, der har lyst til at komme her og leve på en fusket vis, og som om danske virksomheder er nogle, der fusker i et væk.
Altså, prøv at høre her: Vi har så mange danske virksomheder, som er gode danske virksomheder, og som ønsker at have medarbejdere ansat på ordentlige vilkår både lønmæssigt og arbejdsmæssigt.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-31:
Tak for komplimentet.
Altså, det fungerer jo sådan på det private arbejdsmarked, som i alle andre kapitalistiske systemer, at der er to enheder, som bestemmer prisen på en vare, og løn er jo prisen på arbejdskraft.
Og hvis lønnen for en bestemt arbejdsydelse bliver for høj, kan man f.eks. åbne for et kæmpe udbud, så der bliver flere håndværkere – det kan man gøre ved at åbne internationalt, hvilket er hr. Ole Birk Olesens løsning – men er det egentlig ikke en falliterklæring?
Burde det ikke være sådan, at det, hvis lønnen er så høj – der blev nævnt noget om golfklubber, læseklubber og alt muligt andet – så i sig selv ville være så attraktivt at blive håndværker, at markedet regulerede sig selv?
Så mit modsvar vil være, at det jo er en falliterklæring, at hr. Ole Birk Olesen skal have ukrainere og alle mulige udlændinge til at korrigere de markedsmekanismer, som han jo faktisk hylder selv, for logisk set burde det jo føre til, at flere gerne vil være tømrere, og så skulle prisen jo falde.
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-31:
Jamen jeg skulle sådan set bare sikre mig, at det signal, som fru Kirsten Normann Andersen taler om, er et kontant signal, altså at det ikke er nok at sige her, at vi skal se på problemstillingerne, at vi skal se på, hvilke udfordringer der er, og at vi så må vi kigge på, hvordan de skal løses, men at det er nødvendigt, at der kommer penge på bordet, hvis man skal løse udfordringerne med uligelønnen i de kvindedominerede velfærdsfag.
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-31:
Tak for det.
Og tak til formanden for at være opmærksom på, om man har trykket sig ind.
Jeg vil egentlig bare høre hr. Per Larsen, om Konservative er enige i, at der er et problem med uligeløn i de kvindedominerede velfærdsfag, og at det er nødvendigt at give et konkret lønløft, hvis de problemer, der er med rekruttering og fastholdelse, skal løses – når nu ordføreren selv peger på, at der er mangel på arbejdskraft og der derfor også er behov for at kunne give et lønløft, hvis den problemstilling skal løses.
Per Larsen (KF), 2022-03-31:
Men lige nøjagtig i forhold til den problemstilling, som ordføreren nævner, er der jo nedsat en kommission, der skal kigge på det, og så må man jo tage udgangspunkt i, hvad de kommer med, når den tid kommer.
Men ellers er overenskomstforhandlinger noget, der foregår blandt arbejdsmarkedets parter.
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-31:
Jo, men nu er det jo sådan, at når der er overenskomstforhandlinger på det offentlige område, kan pengene ligesom kun komme et sted fra, og det er herindefra.
Så hvis man vil gøre noget ved den problemstilling, bliver man jo også nødt til at kunne give en garanti for, at man vil være villig til at løse problemet.
Og det handler jo om, at der så skal afsættes konkrete midler til at kunne give et lønløft.
Så er den konservative ordfører enig i, at hvis problemet med uligeløn i de kvindedominerede velfærdsfag skal løses, kræver det, at der også kommer kontante midler fra Christiansborg?
Vil De Konservative være villige til at finde dem?
Per Larsen (KF), 2022-03-31:
Det vil nok være en lille smule letsindigt af mig, hvis jeg begynder at stå og sige noget om, at vi vil følge anbefalingen fra den der kommission krone til krone.
Sådan hænger det jo ikke sammen.
Det kommer jo fuldstændig an på, hvad for et resultat de kommer frem til.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-03-31:
Vi havde jo gerne set, at regeringen også havde været med til at sende et signal til Lønstrukturkomitéen om, at det uligelønsproblem , som der helt åbenlyst er, og som er skabt af mange forskellige ting – det er jeg enig med beskæftigelsesministeren i – bl.a. er en konsekvens af, at kvindefagene i tidernes morgen blev indplaceret i en tjenestemandsreform som en slags hushjælp, og at det har haft en betydning for, hvordan lønnen ser ud i dag, og hvordan lønnen mellem mænd og kvinder har udviklet sig over tid; og det problem kan ikke løses i en overenskomstforhandling.
Det kræver, at der bliver afsat midler til at løse det.
Vi havde gerne set, at man havde sendt et signal om, at de midler skal findes, eller at der skal findes løsninger på det.
I SF har vi også sat et konkret beløb på, nemlig 2 mia. kr., og vi er i vores finanspolitiske udspil klar til at finansiere det.
Martin Geertsen (V), 2022-03-31:
Jeg synes da bestemt, vi skal investere i vores fælles velfærdssamfund, men vi har også det udgangspunkt, at pengene skal være der, før vi kan bruge dem.
Og vi ønsker ikke, at skatterne skal stige i det her land, så det bliver ikke ved øgede skatter, at vi, om jeg så må sige, investerer yderligere i det her velfærdssamfund.
Og så synes jeg, hr. Peder Hvelplund skal gøre sig en ekstra overvejelse, for vi står her og diskuterer, hvordan det er, vi skal investere i sundhedsvæsenet fremadrettet.
Der er ingen tvivl om, at der både skal bruges penge på sygehusene og i den kommunale sektor, men dybest set, hr. Peder Hvelplund, handler det her jo også om at bruge pengene klogt.
Jeg synes da, at når man investerer i sundhedsvæsenet, skal man lige tænke over, om der for det ene år kan være behov for at bruge rigtig mange penge i sygehusvæsenet, og om man for det næste år så dér vil bruge nogle ekstra penge i det kommunale sundhedsvæsen med henblik på at styrke det nære sundhedsvæsen.
Og når jeg siger det på den her måde, er det, fordi jeg synes, at man skal passe på med den der meget, meget firkantede automatik i, hvordan man bruger pengene, og at man skal gøre sig nogle overvejelser om, hvordan man bruger dem klogt, når vi investerer i sundhedsvæsenet.
Men grundlæggende skal pengene jo altså være der, før man kan bruge dem, hr. Peder Hvelplund.
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-31:
Det er jo en interessant betragtning fra et parti, der lige er indgået i et nationalt kompromis, hvor man mig bekendt bruger 18 mia. kr., som man ikke lige anviser hvor kommer fra, og hvor man lægger sig fast på en fast stigning på 2 pct. årligt.
Det tyder ikke helt på, at det er den samme logik, der gør sig gældende der, men det er muligt, at ordføreren kan redegøre for det.
Men det, jeg så godt vil spørge om, er, om ordføreren så også er enig i, at hvis vi skal løse de udfordringer, der er, er der behov for at gøre noget i forhold til rekruttering og fastholdelse.
Der er et lønspørgsmål, som skal løses.
Og vil Venstre også være villige til at sikre, at der bliver afsat midler til, at vi kan få løst den uligeløn, der er i de kvindedominerede velfærdsfag, og at det er en forudsætning for, at vi kan få et stærkt og velfungerende sundhedsvæsen?
Martin Geertsen (V), 2022-03-31:
Først og fremmest må jeg sige, at jeg slet ikke kan forstå, at hr. Peder Hvelplund og Enhedslisten har lyst til at kaste sig ind i en debat om forsvar, men det må så stå for hr. Peder Hvelplunds egen regning.
Vi havde sådan set også gerne set, at det var løst via reformsporet, altså spørgsmålet om øgede udgifter til forsvaret.
Men det er jo en del af et kompromis.
Men under alle omstændigheder afventer vi jo, ligesom regeringen gør, den Lønstrukturkomité, som barsler med et resultat senere på året.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-03-31:
Tak for det.
God bedring til ordføreren.
Jeg håber ikke, ordføreren får brug for en læge, for der er nemlig alt for meget arbejde til alt for få ansatte.
Og det er jo i virkeligheden en af vores allerstørste udfordringer i forhold til sundhedsvæsenet, synes jeg.
Derfor synes jeg også, at det giver mening, at vi får talt om, hvad der skal til, for at vi kan rekruttere noget mere personale.
Ved det seneste optag til velfærdsuddannelserne var der bare færre ansøgere, end vi har set tidligere, og det er rigtig, rigtig bekymrende.
Så hvad tænker Venstre i forhold til spørgsmålet om ligeløn?
Altså, har vi uligeløn, og er det en af forklaringerne på, at vi har så svært ved at tiltrække og fastholde personale i sundhedssektoren?
Hvad mener Venstre egentlig – er det et problem, eller er det ikke et problem?
Martin Geertsen (V), 2022-03-31:
Jeg har forstået, at Enhedslisten og SF har lyst til at trække overenskomstspørgsmål herind i Folketinget.
Det ønsker jeg ikke.
Og vi er under alle omstændigheder nødt til at afvente den Lønstrukturkomité, og så må vi jo se, hvad det kommer til at betyde.
Men det har jeg simpelt hen ikke noget ønske om.
Til gengæld er jeg meget enig i det med, at fru Kirsten Normann Andersen efterspørger det der med at kigge på sundhedsvæsenet strukturelt – det hørte jeg i det forrige spørgsmål til hr. Henrik Møller.
Vi bliver da nødt til at tænke over, hvordan vi bruger pengene i det danske sundhedsvæsen.
Altså, den der bevidstløse snak om, at så har vi brugt så og så mange penge – det er fint nok alt sammen, men hvis knapperne er indstillet forkert i det danske sundhedsvæsen, og hvis alt for meget løses inde på sygehusene, som kunne løses uden for sygehusene, og hvis det er den situation, der er, så skal man jo ændre det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-03-31:
Men hvis problemet er et enormt pres og vi dermed også mister muligheden for at fastholde erfarent personale til de specialer, som vi har brug for dem til, så kan vi vel heller ikke bare lukke øjnene.
Og et af eksemplerne på, at vi jo faktisk er presset, er, at man på sundhedsområdet har ekstremt mange ansatte på deltid, som simpelt hen giver udtryk for, at de ikke magter at arbejde på fuldtid i de rammer, som vi nu engang har tilrettelagt.
Giver det ikke mening, at vi også har en mening om rammerne og om vilkårene og om ligeløn som en forudsætning for overhovedet at kunne fastholde personalet?
Martin Geertsen (V), 2022-03-31:
Undskyld, jeg glæder mig bare så meget til at tage fru Kirsten Normann Andersen alvorligt; det er derfor, jeg er så ivrig.
Jo, det gør det bestemt.
Det er virkelig, virkelig vigtigt, at man får kigget på rammerne.
Jeg er helt overbevist om – og det siger alle mulige mennesker, der også er klogere end mig – at der foregår alt for meget inde på sygehusene i dag, som skal løses uden for sygehusene.
Lad mig bare tage et eksempel.
Jeg tror, det er sådan, at hver tiende af de ældre medicinske patienter, der bliver udskrevet fra hospitalerne, ryger ind igen inden for en måneds tid, tror jeg det er.
Hvis vi nu kunne undgå det, kunne vi jo aflaste sygehusene.
Det bliver vi da nødt til at tænke i, fru Kirsten Normann Andersen.
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-31:
Tak for det, og tak til fru Kirsten Normann Andersen for talen.
Jeg skal bare sikre mig, at SF også er enig i, at det er nødvendigt, at vi fra Folketingets side afsætter midler til arbejdsmarkedets parter til udmøntning af de anbefalinger, der kommer fra Lønstrukturkomitéen, altså når vi taler om ok-24 på det offentlige område.
Der findes ligesom ikke andre steder, midlerne kan komme fra.
Der er ikke nogen rige onkler, der kommer med en pose penge.
Så jeg skal bare sikre mig, at SF også er enige i, at der fra Folketingets side skal afsættes midler, og at det også skal gøres, i forbindelse med at Lønstrukturkomitéen kommer med deres anbefaling.
Tak for det, og tak til sundhedsministeren.
Jeg tror, det var beskæftigelsesministeren, som nævnte det her valgløfte om de 1.000 ekstra sygeplejersker, og vi har spurgt lidt ind til, hvordan det går med implementeringen af det, hvordan det går med udmøntningen af at få de ekstra sygeplejersker ud, og når vi har spurgt ind til det, har vi kun kunnet få tal frem til 3. kvartal 2021, altså til det tidspunkt, hvor konflikten var.
Og jeg synes, det er temmelig påfaldende, når vi står her 3 måneder inde i 2022, at vi så stadig væk ikke har tal på, hvordan det egentlig går med at få levet op til det valgløfte om de 1.000 ekstra sygeplejersker.
For jeg må sige, at min bekymring er, at de reelt set bare er forsvundet ud i den enorme sygeplejerskemangel, der er i forvejen, og at den konkrete effekt derfor ikke rigtig har været til at se.
Men kan ministeren opklare, hvorfor vi her 3 måneder inde i 2022 stadig væk ikke kan få tal længere frem end til, da sygeplejerskekonflikten startede?
Magnus Heunicke (S), 2022-03-31:
Det er rigtigt, at tallene kommer lidt forsinket.
Og udfordringen er jo, at tal, der er udtrukket under en konflikt, selvfølgelig er påvirket af det.
Vi har, som beskæftigelsesministeren ganske rigtigt nævnte, sat midler af, og det gjorde vi jo sammen med finanslovspartierne, til 1.000 ekstra sygeplejersker.
Målet var, at vi skulle nå det inden 2 år, og vi nåede jo sådan set i 2. kvartal 2021 1.009 flere sygeplejersker.
Så det mål nåede vi, men vi fik så en konflikt, og det tal er så gået ned, og så afventer vi at få de nyeste tal.
Der har været lidt definitionsudfordringer med, hvordan man definerer sygeplejerske, og det har man så fået løst.
Men når jeg får dem, sender jeg dem også over til Folketinget.
Peter Hummelgaard (S), 2022-03-31:
Jo, det er jeg sådan set meget enig i.
Derfor synes jeg også, at det er nærliggende, hvis der gennemføres en eller anden form for større budgetanalyse af, hvad den økonomiske cyklus i det her egentlig er.
Jeg har ikke kigget nok ned i det til at kunne konkludere.
Jeg kan i hvert fald bare konstatere, at min intuition fortæller mig, at der måske ligger et ret stort ressourcespild i, at vi mange steder i sundheds- og omsorgssektoren hyrer vikarer ind til timesatser for at lave det samme arbejde, man kunne have givet fastansatte, måske endda til en højere grundløn.
Men hvem ved, det må den budgetanalyse jo afdække.
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-31:
Tak for det.
Vi har nu set de seneste tal for kvote 2-optagelse på velfærdsuddannelser, og for sygeplejerskeuddannelsen er der sket et fald på 36 pct.
Jeg nævnte tidligere de konsekvenser, det har for jordemødre, for sygeplejersker, for sosu'er, der arbejder i velfærdsfagene.
Og vi kan jo se, at for hver dag vi venter, får det konsekvenser.
Nu har jeg bemærket, at beskæftigelsesministeren siger, at når Lønstrukturkomitéen kommer med sine anbefalinger, skal der handles på det.
Men jeg kan ikke helt forstå, hvorfor beskæftigelsesministeren har den ro i forhold til at vente med at give et klart budskab til det personale, der er derude, om, at der kommer til at ske ændringer.
For for hver eneste dag der går, vokser problemstillingen jo, og det, der er en efterspørgsel efter, er at få et klart budskab om, at ja, vi kommer til at løfte lønnen, vi kommer til at afsætte yderligere midler.
Hvorfor er det, at der er den modvilje mod at give det klare budskab allerede nu, så det kan skabe det håb for de mennesker, der arbejder derude og har brug for at se, at det her er en problemstilling, der bliver løst?
Peter Hummelgaard (S), 2022-03-31:
Grunden til, at jeg som beskæftigelsesminister ikke bare kan stå og slynge den slags løfter ud fra talerstolen i dag, er, at jeg ikke er i hr. Peder Hvelplunds position.
Jeg har ikke en masse store milliardbeløb, jeg kan jonglere rundt med uden at have øje for, dels hvor de skal komme fra, dels hvad det egentlig er for nogle konsekvenser, det vil have for hele forhandlingssystemet, hele løndannelsen, både internt i den offentlige sektor, men også i forholdet mellem den offentlige og den private sektor.
Det, man jo bare lige skal tænke igennem, er, at hvis nu man på Christiansborg beslutter sig for, at man vil ind at bypasse – i mangel på et bedre dansk ord – de overenskomstforhandlinger, som foregår mellem parterne, og derved så også underminere den reguleringsordning, der er mellem lønstigningerne på det private arbejdsmarked og det offentlige arbejdsmarked, så risikerer man jo også på sigt, hvis det betyder, at reguleringsordningen bortfalder, at underminere lønudviklingen blandt alle offentligt ansatte ud i fremtiden.