runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-28:
Det er blot en opklarende kommentar.
Vi er også med i den aftale, hvor det er et valgfag, men vi mener stadig væk, som jeg også har sagt, at det burde have været et obligatorisk fag, men det var der bare ikke flertal for.
Så det var faktisk et reelt spørgsmål til, hvad ordføreren egentlig mente om det.
Det var ikke et forsøg på at drille eller udstille ordføreren.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-28:
Jeg er ret sikker på, at når ordføreren stiller mig det spørgsmål, er det, fordi vi er med i en aftale, hvor teknologiforståelse ikke er obligatorisk.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får tænkt teknologiforståelse ind i folkeskolen, ikke kun som et særskilt fag, men også som noget, der skal bruges i alle fag.
Og jeg synes også, det er vigtigt, at vi får tænkt det ind i de videregående uddannelser, altså ungdomsuddannelserne, så det måske også bliver et obligatorisk fag på gymnasie- og erhvervsuddannelserne.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-28:
Jeg blev lige ansporet til at stille bare et hurtigt spørgsmål.
Ordførerne er også her i sit sidste svar inde på, hvor vigtigt det er, at vi alle forstår digitalisering og teknologi, og at vi skal kunne bruge AI og andre teknologiske løsninger bedst muligt.
Nu har vi jo snakket om teknologiforståelse et par gange, bl.a. fordi jeg har spurgt om det et par gange, og jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens holdning til, hvorvidt det er bedst, at det er et valgfag eller et obligatorisk fag.
Har ordføreren gjort sig nogle tanker om det, i forhold til, som ordføreren siger, at vi alle sammen har brug for at vide mere om digitalisering?
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-28:
Jeg er både enig og uenig.
Jeg er helt uenig i den nedtoning, der er af, hvor svært det er at sætte det her i spil; det vil jeg sige.
Men jeg er enig med ordføreren i, at vi har brug for at få hævet det generelle vidensniveau, både i forhold til kunstig intelligens, men også til digitalisering i al almindelighed, så vi kan finde ud af at bruge det på den rigtige måde.
Men at man bare skulle kunne gå ind i en virksomhed, trykke på en knap og puf, så er det hele implementeret, køber jeg simpelt hen ikke.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-28:
Det er der, hvor jeg er uenig.
For hvis der er blevet bygget tilsvarende rør et andet sted, vil AI kunne finde den information og videregive den.
Det er det, AI kan.
AGI vil kunne finde en bygning, der aldrig er blevet bygget tilsvarende og sige, at der skal være indlagt toilet, vvs, og at det skal gøres bedst muligt til fire handicappede på anden sal, og så vil den kunne lave tegningen, for den vil kunne være selvtænkende.
Det er bare det, jeg siger.
Når AGI kommer, og det må vi se i øjnene kommer inden for en overskuelig horisont, er ordføreren så uenig i, at det, der nok er den store problemstilling, er, at vi ikke ved, hvad vi går ind i, og at derfor skal vi have sådan en almen, general uddannelse af danskerne, måske startende i folkeskolen, sådan at de er i stand til at bruge den nye teknologi?
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-28:
Jeg er faktisk ikke helt sikker på, jeg forstod alle spørgsmålene.
Men det spørgsmål, som jeg tror jeg forstod, eller i hvert fald det, som jeg ikke er enig med spørgeren i, er det her med, at AI bare er en søgemaskine.
Kunstig intelligens handler om meget andet, end at man bare kan gå ind på ChatGPT.
Det handler jo om at bruge nogle teknologier i virksomhederne.
Man går ind, og så skræddersyer man løsninger, hvor man bruger kunstig intelligens til f.eks. at beregne, hvad det er for nogle rør, der skal være oppe under loftet, og hvordan vi hurtigst kan få placeret dem korrekt.
Det kan vi jo ikke bare prompte os til med ChatGPT.
Der skal nogle ingeniører til at bygge og hjælpe med at bygge de løsninger.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-28:
Tak for det.
Jeg er fra dobbelt-A , så jeg ved godt, at ordføreren hedder Raabjerg.
Jeg studsede egentlig, fordi den konservative ordfører på et tidspunkt sagde – og det kan være, jeg har misforstået det: Tænk sig, hvis folk uden uddannelse forholdt sig til digitalisering.
Det håber jeg da, at alle, også med uddannelse, gør inden for digitalisering, også Det Konservative Folkeparti, for ellers tror jeg da, vi misforstår, hvor vigtigt det her kommer til at blive.
Nu siger ordføreren, at vi skal have nogle folk, der kan AI.
AI er jo dybest set bare en søgemaskine, der kan lave statistik, og så kommer den med et resultat ud fra det, så jeg tror faktisk ikke, at vi ordførere ved endnu, hvad man skal uddannes til.
For hvis AGI er, som vi formoder det bliver, vil det jo kunne give os svarene.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-28:
Tak for ordet, formand.
Allerførst vil jeg gerne anerkende, at vi har en minister, som virkelig gerne vil det her område, og som har fremlagt en redegørelse, der er lagt et stort arbejde i.
Det vil jeg gerne huske at sige, inden jeg begynder at tale mig varm her, for jeg deler jo ikke helt optimismen, der er i redegørelsen.
Ja, Danmark er i front med den digitale udvikling i EU, men vi sakker altså bagud med stor hast.
EU har kaldt vores indsats i Danmark for lacking ahead, da andre lande bevæger sig markant hurtigere end det, vi gør.
Redegørelsen kan derfor godt blive lidt et skønmaleri, når den siger, at EU roser os.
Vi får 80 pct. af vores digitale produkter fra lande uden for EU.
F.eks. køber vi Microsoft og Chromebooks, og det sidste tør vi ikke rigtig bruge i øjeblikket.
Vores andel af verdensmarkedet for it er faldende, og det er det er det ikke kun i EU, det er det også i Danmark.
Der er for få it-specialister med de rigtige skills til både det offentlige, der skal bestille systemer og de danske udviklingshuse, der skal levere it-løsninger.
Vi mangler softwareudviklere og softwarearkitekter, så selv om vi kunne bygge vores egne Chromebooks, har vi ikke folkene til at gøre det.
Redegørelsen omtaler slet ikke forskning eller innovation i digitale teknologier.
Vi har fremragende forskere, der rangerer højt internationalt, men der er for få af dem.
Og når deres kandidater og ph.d.er laver startup, ryger de til udlandet med det samme, de begynder at se lovende ud.
Skype, forgængeren til Teams, som vi alle sammen bruger, er altså opfundet i Danmark, men blev opkøbt af Microsoft.
Unity Technologies, der bruges overalt til augmented reality og virtuel reality, er opfundet i Danmark, men det er købt af amerikanske investorer – bare for at nævne et par stykker.
It-specialister ser i redegørelsen ud til at tælle almindeligt administrativt HR-personale i it-virksomhederne.
Det fremhæves næsten som en god ting, at it-specialister ikke altid har en it-uddannelse.
Jamen tænk, hvis man kom ind på et hospital og den hjertespecialist, som man kom til, var en sociolog med 2 års efteruddannelse i hjertemedicin.
Eller hvis kun 20 pct. af lærerne var uddannet på et seminarium.
Tror vi selv, at vi havde brug for statens It-råd og 1,4 mia. kr. ekstra til ejendomsvurderingssystemet, hvis folk faktisk havde en grundlæggende uddannelse inden for det felt, de beskæftiger sig?
I dag er der 77.800 beskæftigede i Danmark, som har en it-uddannelse, men kun 19 pct. af dem hører til de teknisk dybe it-specialister, som Dansk Industris undersøgelse siger 80 pct. af virksomhederne efterspørger.
Sat i forhold til de 171 it-specialister, som redegørelsen omtaler, er det altså reelt kun 8,6 pct., der har de skills, der faktisk er stor mangel på.
Jeppe Søe (M), 2024-05-28:
Tak for spørgsmålet.
Allerførst vil jeg sige om det med forældrene, at jeg absolut mener, at det er vores ansvar allerførst.
Der er sådan en grundlæggende ting i tiden, hvor man siger til politikerne, at den må I lige løse, og det er kommunens skyld, og det må kommunen lige løse.
Da jeg kunne se, at mine børn spillede meget »Fortnite«, tænkte jeg, at det må jeg jo bare være med i, og så begyndte vi at spille sammen, og så kunne jeg se den samtale, der opstår i »Fortnite«.
Det bringer mig så hen til det spørgsmål om Socialdemokratiets udmelding.
Det er jo også et parti, og de må gerne gå ud med, jeg tror, det var 13 år.
Og jeg kunne egentlig bare retorisk sige: Gælder det så i virkeligheden også »Fortnite« og sådan nogle spil?
For det er jo også en slags socialt medie.
Det kan jeg da i hvert fald høre, når mine børn og deres venner sidder og snakker sammen i de der squads, hvor jeg er en del af det.
Nogle gange tier jeg helt stille, mens jeg render rundt og skyder alle mulige, og så kan jeg jo høre, hvad det er, de snakker om.
Og det, jeg hører, er sundt.
Alexander Ryle (LA), 2024-05-28:
Jeg vil også bare sige tak for en rigtig god ordførertale, og jeg synes også, det var forfriskende, at der for en gangs skyld er en, der siger, at man jo som forældre også har et ansvar for at tale med sine børn om, hvordan man skal være på nettet, og at det ikke nødvendigvis er politikere, der skal løse alle verdens problemer.
Jeg synes også, jeg ud fra ordførerens tale kunne høre – men det kan være, jeg tolker på det – en form for kritik af det udspil, som Socialdemokratiet har været ude med i den her uge, hvor der jo bl.a. foreslås at lave en aldersverifikation i stil med det danske MitID.
Det står der i Politikens artikel.
Er ordføreren enig i, for det første at der skal være aldersverifikation, og for det andet at det skal være i stil med det danske MitID?
Jeppe Søe (M), 2024-05-28:
Nu er fru Dina Raabjerg – med dobbelt a – rimelig ny på ordførerposten, og jeg kan sige, at noget af det, jeg oplever i vores forhandlingslokaler, er i virkeligheden, at der ikke er nogen, der behøver at række ud, fordi vi har de gode samtaler, og dem vil jeg glæde mig til mange flere af.
Det er jo faktisk der, vi prøver at finde løsninger, og hvor vi netop også nuanceret møder spørgsmål, som det hr. Stinus Lindgreen stillede før, og vi prøver jo at se, om man kan finde en løsning på det.
Er der overhovedet en løsning på det med de her lærere, der mangler?
Jeg synes i virkeligheden, det er derinde, hvor den gode samtale er.
Det er ikke noget med, at jeg står her og kaster hele regeringen under bussen, og at man kan række ud til mig, hvis man vil i en helt anden retning.
Jeg synes i virkeligheden, vi har en fælles retning.
Det var det, jeg startede med at sige, altså at når jeg hører samtlige ordførere, i hvert fald dem, der indtil nu har talt, så oplever jeg, at der er en grundlæggende enighed om en retning.
Jeg oplever en grundlæggende positiv tilgang til hele det her område med masser af nuancer, og dem drøfter vi jo i det lokale.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-28:
Prøv at høre: Det er helt fantastisk; den eneste, der ikke har fundet ud af, at to a'er er et å, er Folketingets formand.
Så jeg takker for, at det har den fungerende formand.
Ligesom hr. Stinus Lindgreen vil jeg takke for den optimistiske tale.
Jeg deler ikke selv helt ordførerens optimisme, men jeg deler helt klart kærligheden til teknologien og ønsket om, at vi omfavner den noget mere.
Så jeg vil benytte lejligheden til at række hånden ud og sige, at det er en rejse, som vi gerne vil være med på, og spørge ordføreren, hvordan vi kickstarter sådan en rejse, så vi får flyttet fokus fra, at man sådan siger, at teknologien er farlig, og at vi skal skærme det hele, til at sige, at nu skal vi i gang.
Jeppe Søe (M), 2024-05-28:
Det var heller ikke, fordi vi skulle tage debatten nu.
Jeg vil egentlig bare ønske tillykke med mesterskabet.
Det var jo rent held, men det er fint nok.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-28:
Jamen altså, en gang imellem er det held, der skal til, og ved du hvad, det lever vi med i Midtjylland.
Alexander Ryle (LA), 2024-05-28:
Jeg nåede heldigvis lige at trykke mig ind.
Jeg synes, ordføreren kom ind på rigtig mange emner, hvor vi er meget enige, både i forhold til udflytningen af it-uddannelser, som vi jo også er meget imod i LA, men også i forhold til nødvendigheden af at have noget analog redundans, i tilfælde af at vores digitale systemer bryder sammen.
Men det, jeg faktisk vil spørge om, er i forhold til it-specialister, for jeg vil gerne høre, om ordføreren mener, det er en fordel, at it-specialister har en it-uddannelse, eller om ordføreren er enig i det, der står i redegørelsen: at det egentlig ikke er så afgørende, hvilken uddannelse man har; man kan godt arbejde som it-specialist, selv om man har læst erhvervsøkonomi eller jura eller administration.
Hvad tænker ordføreren om det?
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-05-28:
Det var overhovedet ikke svar på mit spørgsmål.
Jeg spørger bare om ordførerens holdning, og den vil jeg gerne have et svar på.
Lad være med at tale udenom.
Mener ordføreren, at man godt kan være medlem af Enhedslisten, hvis man ønsker at sende penge til en terrororganisation?
Jeg spørger bare om ordførerens holdning, så lad være med alt det andet.
Mener man godt, at man kan være medlem af Enhedslisten og gøre det?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-28:
Det, Enhedslisten står og siger på talerstolen, er, hvad den norske regering, den irske regering og den spanske regering har sagt for nylig og andre regeringer før dem, nemlig det, at vi ikke sætter lighedstegn mellem Hamas og det palæstinensiske folk, og at palæstinensernes ret til frihed og rettigheder gælder og ikke kan underlægges det arbejde, vi skal lave for at udradere ekstreme kræfter.
Det, som ordføreren gør sig til talsperson for, er jo i virkeligheden en kollektiv afstraffelse af den palæstinensiske befolkning for det terrorangreb, der foregik den 7. oktober.
Det er ikke en måde at gå til verden på, som vi deler i Enhedslisten.
Vi mener, at man skal kunne være i stand til med de selv samme briller både at fordømme den besættelse, der er foregået forud for den 7. oktober, fordømme terrorangrebet den 7. oktober og videre fordømme den krigsførelse, der er efterfølgende.
Det her forslag handler nu dog om noget andet, nemlig at anerkende palæstinensernes ret til frihed og selvbestemmelse i en stat ved siden af Israel.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-28:
Ordføreren skal spole tilbage og høre, hvad ordføreren selv siger, for det eneste, ordføreren fordømte, var jo den der ekstremt højreorienterede israelske regering.
Det var den totalt demokratisk valgte regering.
Og bagefter kommer man så med endnu et halmstrå og siger: Men de skal bare have et demokratisk valg i Palæstina.
Det har de jo prøvet.
Der valgte de Hamas – der valgte de Hamas.
Og det er endnu en stråmand fra Enhedslistens side at sige: Jamen vi kan jo ikke sidestille det med Hamas, for den terrororganisation, som Enhedslisten faktuelt har støttet, var jo ikke Hamas.
Så der findes flere grupperinger iblandt dem, der skal belønnes med en stat.
Er det ikke korrekt?
Så hvis der er nok terrororganisationer, bliver man belønnet med en stat ifølge Enhedslisten.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-28:
Det projekt, som Enhedslisten havde i Palæstina, foregik på Vestbredden.
Det var et samarbejdsprojekt med tre palæstinensiske organisationer.
De aktiviteter handlede om rettigheder og om demokrati, og der er ikke gået penge, altså danske bistandskroner, til det terrorangreb, der foregik den 7. oktober.
Og jeg gentager det gerne: Der er ikke gået danske bistandskroner til det terrorangreb, der foregik
den 7. oktober.
Pernille Vermund (LA), 2024-05-28:
Tak for det.
Størstedelen af palæstinenserne støtter Hamas.
Hamas begår et terrorangreb, og der er stadig gidsler, der er taget til fange.
Nu vil man så anerkende Palæstina som stat.
Tror ordføreren og Enhedslisten, at det vil mindske eller øge opbakningen til Hamas, hvis det lykkes?
Hvis man på baggrund af at have begået et så voldsomt terrorangreb stadig har gidsler siddende og får en egen stat, tror ordføreren så ikke, at befolkningen i Palæstina vil sige: Jamen så er det de rette ledere af vores land, og vi fortsætter opbakningen til en terrororganisation?
Eller hvad tænker ordføreren og Enhedslisten om det her?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-28:
Tak for det.
Jeg tror som rigtig mange andre, der analyserer på det, der foregår i konflikten mellem Israel og Palæstina, at grundkonflikten handler om, at palæstinenserne lever under besættelse og undertrykkelse.
Det her forslag handler om at gøre op med det allerførste lillebitte hjørne af det, nemlig at anerkende palæstinensernes ret til frihed og selvbestemmelse side om side med Israel.
Så det er den proces, der skal komme politisk på lang sigt.
Der er en lang og bumlet vej, og ingen kan se ret langt ned ad den endnu, men hvert skridt tæller.
Det første skridt skal tages, de to parter skal forhandle som ligeværdige parter, og det skal ikke være et besat folk, der skal forhandle med en besættelsesmagt om den frihed, som det er vores ansvar at garantere.
Jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren: Går ordføreren ind for en tostatsløsning?
Pernille Vermund (LA), 2024-05-28:
Det er ikke længe siden, jeg havde fornøjelsen af at stå på Folketingets talerstol og sige, at Liberal Alliance selvfølgelig bakker op om en tostatsløsning, men at vi også ser det som noget, der er langt ude i fremtiden, sådan som situationen er lige nu.
Det ændrer dog ikke ved, at det er et for mig at se fuldstændig bizart tidspunkt at tage den her diskussion på, for faktum er jo, at der er begået terrorangreb; faktum er, at der stadig er gidsler, som bliver holdt tilbage; og faktum er, at det vil blive set som en belønning efter et terrorangreb og dermed åbenlyst en hyldest til en terrororganisation.
Kan ordføreren ikke se det?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-28:
Nej, det kan jeg overhovedet ikke se, og jeg anerkender ganske enkelt ikke den analyse.
Hamas går ikke ind for en tostatsløsning.
Det gør den israelske regering i øvrigt heller ikke.
Så det er en belønning – hvis man kan tale om, at noget, man har ret til, er en belønning – og en håndsrækning til de kræfter blandt både palæstinensere og israelere, som gerne vil noget andet, en politisk løsning, hvor de to folk kan leve side om side i fred og med lige rettigheder og frihed.
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-28:
Tak for ordet.
Det, der allerede dengang var en humanitær katastrofe i Gaza, har i grusomhed overgået de rammende ord og beskrivelser.
Senest har Israel trods verdenssamfundets og mange andre landes, heriblandt Danmarks og USA's, opråb samt en bindende juridisk erklæring fra ICJ angrebet Rafah med voldsomme midler.
I dag er de også gået ind i Rafah med kampvogne.
Vi er ikke kun vidner til en befolkning, hvis liv, landskab og kultur bliver bombet i stykker; vi står også med et folk, som er rettighedsløst, fordi deres land ikke er anerkendt af FN.
Det er derfor, at anerkendelsen af Palæstina som en stat er helt afgørende.
Derfor vil det også være helt oplagt, at Danmark følger op på sin stemme og politisk følger det til dørs ved at anerkende Palæstina som stat.
Med den anerkendelse står vi stærkere i vores opfordring til andre lande om at støtte opbygningen af en palæstinensisk stat – en opbygning, der bliver umanerlig meget brug for.
Med den anerkendelse kan vi også stille den palæstinensiske stat sådan, at vi ikke skal mundhugges om en terrororganisation f.eks. her i Folketinget.
Uden en palæstinensisk stat giver vi alt, alt for meget magt til Hamas, og det vil vi i Alternativet ikke være med til.
Langt de fleste i dansk politik er enige om, at der ikke bliver varig fred i Mellemøsten uden en tostatsløsning.
Der kan i sagens natur ikke være en tostatsløsning, uden at der er to ligeværdige stater.
Med andre ord bliver der ikke fred i Mellemøsten uden en palæstinensisk stat.
I Alternativet mener vi derfor, at det er på høje tid at tilslutte os de 146 andre lande i verden, som har anerkendt Palæstina som stat – både som et redskab til at fremme freden og for at sikre en hårdt presset civilbefolknings rettigheder.
Midt i de allerblodigste angreb med tusinder af døde og sårede er der brug for, at vi skaber en vej frem, der kan give palæstinenserne et nyt håb.
Håbet er som bekendt grønt, ægte grønt, præcis den farve, som den knap, vi håber hele Folketinget vil trykke på, når vi skal stemme om lidt, har.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-28:
Så man skal forstå på Alternativet, at de vil anerkende en stat, hvor ledelsen for nylig har lavet et terrorangreb, og hvor de stadig væk holder gidsler?
Der kommer Alternativet så med det her vanvittige forslag, vel mest fordi dem, der stemmer på Alternativet, simpelt hen synes, det er så synd for dem.
Alle er enige om, at en tostatsløsning er en mulighed, men der er da ikke nogen mennesker i verden, der kan gå ind for, at man skal belønnes for at slagte uskyldige og stadig væk have gidsler.
Og til det der med, at det giver mere magt til Hamas, bliver jeg bare nødt til at sige, at Hamas er dem, der er folkevalgte dernede.
Det er jo virkeligheden.
Det er jo Hamas, de har valgt.
Så man vil anerkende en stat, men den skal være demokratisk, men man vil ikke anerkende dem, de har valgt demokratisk.
Synes Enhedslisten virkelig, at det er det, man som demokratisk parti i Danmark skal stå på, altså at vi giver efter for terrorister, og at hvis bare man kan køre en offerfortælling, der er stor nok, skal man belønnes med en stat, på trods af at den stat, man vil anerkende, stadig væk har gidsler, den ikke vil udlevere?
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-28:
Det tror jeg godt hr. Kim Edberg Andersen ved.
Han er nemlig en ganske intelligent mand, og han ved også, at det seneste valg i Gazastriben var i 2006.
Det vil jeg med min rimelighed simpelt hen ikke kalde et velfungerende demokrati.
Jeg er også der, hvor jeg endda vil sige, at jeg synes, Israel er udfordret som demokrati.
Det er en terrororganisation, som har lavet noget helt vildt uhyggeligt, ubehageligt og bestialsk, som vi jo har talt om mange gange her, og jeg ser det faktisk ikke som en belønning.
Jeg ser det som en måde, hvorpå vi kan stille Palæstina til ansvar for, at det her ikke sker igen, og jeg ser det også som en måde, hvorpå vi sikrer, at helt almindelige mennesker får rettigheder, for det er ikke dem, der har lavet det her angreb.
Det er en terrororganisation.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-28:
Tak for det, og tak til Alternativets ordfører.
Det er jo ikke meget søgt, for palæstinenserne har jo angrebet israelerne siden 2006 også.
Så det er jo ikke, fordi der er gået lang tid siden valget, og at de så lige pludselig har udviklet sig til at være til terrorister.
Det var de, allerede dengang de valgte dem.
Det, som Alternativet siger nu, er jo: Vi har så ondt i mavsen, eller vores vælgere har, at Palæstina skal have deres egen stat.
Det bliver ligesom kronjuvelen i den kamp for mennesker, der vil slå deres nabolandes befolkninger ihjel, og så er man fuldstændig ligeglad med sund fornuft, for det giver ingen mening at belønne nogen med en stat på bagkant så kort tid efter så grufuldt et terrorangreb.
Er Enhedslisten ikke i det mindste enig i det?
Undskyld, Alternativet.
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-28:
Det er en konflikt, der går lang, lang tid tilbage, og man kan sige, at den første store fordrivelse skete i 1948.
Så vi mener på ingen måde, at det er en belønning.
Og så vil jeg også gerne lige opponere mod, at det er opportunistisk for os at gå i den her retning.
Jeg har arbejdet for en tostatsløsning siden 1980'erne.
Derfor synes jeg, det er lidt letkøbt, at jeg skulle skydes i skoene, at det her er sket siden den 7. oktober.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-28:
Tak for det.
Ordføreren siger, at ordføreren ikke mener, at det er en belønning, men det er jo ikke tilfældigt, at det er på det her tidspunkt, altså kort efter terrorangrebet den 7. oktober, at man fremsætter tre forslag i rap, der alle sammen handler om konflikten mellem Israel og Palæstina.
Vi har haft forespørgselsdebatter, også på det seneste, om præcis det samme emne, og de tog også afsæt i angrebet på Israel den 7. oktober.
Hvor er forslaget, der handler om løsladelse af gidslerne?