runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Preben Bang Henriksen (V), 2021-10-26:
Tak for det.
Det her lovforslag er – som flere andre har indikeret – en blandet landhandel med mange forskellige initiativer, og jeg skal prøve kort lige at redegøre for, hvad det går ud på, og hvordan Venstres stilling til det er.
Jeg kan allerede nu afsløre, at Venstre kommer til at støtte forslaget.
Det første er, at ministeren skal kunne fastsætte nærmere regler for, hvordan der skal ske refusion på socialområdet, når en kommune henviser en borger til ydelser og tilbud, der ligger i en anden kommune.
Det er vel ganske enkelt et sundt princip, at vi får styr på, hvem der egentlig tager regningen i den her situation.
Den anden del af forslaget er lidt i samme boldgade og omhandler de tekniske ændringer af reglerne om mellemkommunal refusion i retssikkerhedsloven.
Også her kommer der styr på, hvem der skal dække regningen.
Det tredje element i lovforslaget er en præcisering af opgavebeskrivelsen for Det Rådgivende Praksisudvalg i Ankestyrelsen.
Det er lidt teknisk og en ganske naturlig ting, som jeg derfor ikke skal bruge Folketingets tid nærmere på.
Den fjerde del af forslaget drejer sig om en tydeliggørelse af udvælgelsesprocessen, når det gælder medlemmer til de kommunale handicapråd.
Det kan man heller ikke have noget imod bliver tydeliggjort.
Den femte del gælder tydeliggørelse ved fastsættelsen af honoreringen af medlemmerne i de kommunale handicapråd.
Det er også et godt og sundt princip, at man ved, hvad det udmønter sig i, når man bruger tiden på opgaven her.
Det sjette er ændring af satsreguleringen i serviceloven.
Og endelig er der for det syvende tale om rettelser af nogle fejl og uhensigtsmæssigheder i sociallovgivningen i relation til den lovgivning, vi vedtog om ungdomskriminalitet sidste år – eller forrige år var det vist.
Så lovforslaget er lettere teknisk, og jeg skal befri Folketinget for at forsøge at gå nærmere i dybden med hensyn til forslaget her.
Det indeholder mange gode elementer, som Venstre kan se sig selv i.
Det er fornuftigt at få klarlagt de regler, som jeg skitserede lige før, og det vil bl.a. hjælpe borgere med at få mulighed for at vurdere, hvor de finder det bedste tilbud inden for specialområdet, der modsvarer deres specifikke udfordringer.
Og Venstre kan støtte forslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2021-10-26:
Da vores ordfører på området, fru Rosa Lund, ikke kunne være til stede i dag, skal jeg hilse fra hende og sige, at hun glæder sig meget over, at vi i dag får slået et slag for ligestillingen.
For når vi kriminaliserer stalking, er det også det, der er på dagsordenen.
Derfor var det også noget af en overraskelse at læse Justitsministeriets kommenterede høringsoversigt, hvor Justitsministeriet ikke anerkender, at det her lovforslag har ligestillingsmæssige konsekvenser, for selvfølgelig har det det.
Men uanset om regeringen selv er klar over, at de rent faktisk kæmper for ligestilling, er det jo dejligt, at det sker.
Som nævnt er der desværre nogle typer forbrydelser, som primært går ud over kvinder, og det er samtidig primært mænd, der begår de her forbrydelser.
Stalking er en af dem, og vi ved fra organisationer, der arbejder på det her område, at den retlige beskyttelse af ofrene i årevis har været alt for dårlig.
Den beskyttelse, vi i sjældne tilfælde har kunnet tilbyde, har langtfra været tilstrækkelig, især fordi muligheden for at håndhæve et tilhold og muligheden for at sanktionere overtrædelser har været meget begrænset.
Derfor er det rigtig positivt, at vi selvstændigt kriminaliserer stalking i dag, og at der i loven er en vis definition af begrebet, så også digital stalking er omfattet.
Det er efterhånden sjældent, at en stalker bare sidder i busken foran et hus og venter.
Mulighederne for at chikanere og metoderne dertil er desværre blevet meget, meget bredere.
Med det her lovforslag får vi gjort op med en type forbrydelse, som primært rammer kvinder, og hvis det i praksis kommer til at medføre, at færre bliver ofre for stalking, eller at de tilfælde, hvor stalking alligevel sker, hurtigere kommer til ende, har vi gjort meget for kvinders rettigheder og for kvinders mulighed for at leve i samfundet på samme vilkår som mænd.
Enhedslisten støtter selvsagt forslaget.
Astrid Krag (S), 2021-10-26:
Der er jo ikke noget om udligning med, men det er rigtigt, at en del af lovforslaget ligesom retter op på nogle mangler i forhold til den udmøntning af aftalen om ungdomskriminalitetsnævnet, som blev indgået.
Der bliver ikke lavet om på noget i forhold til den aftale, men lovgivningen bliver bragt i overensstemmelse med den aftale.
Det har man brugt noget tid på at finde ud af hvordan man bedst gør, og det er så det lovforslag, vi står med nu, der udmønter det.
Britt Bager (KF), 2021-10-26:
Tak for det.
Jeg har glædet mig rigtig meget til at behandle det her forslag i dag, for det er et meget, meget vigtigt forslag.
Der er så mange gode elementer i det her forslag.
Mange af dem har flere af de tidligere talere allerede nævnt, og derfor vil jeg kun fremhæve nogle af de elementer, som vi i Det Konservative Folkeparti mener vi skal være særlig opmærksomme på i den kommende lovbehandling om en styrket indsats imod stalking.
Advokatrådet anfører, at det i bestemmelsen bør præciseres med eksempler, hvornår der er tale om stalking – altså hvilken form for kontakt der skal til, for at noget kan betegnes som stalking.
Vi skal her fra Folketingets side være helt tydelige omkring, hvad der skal til, for at der er tale om stalking, og for at krænkelsen hører under den nye bestemmelse i § 242.
Det er meget vigtigt, at vi som lovgivere får sat en klar ramme for, hvornår der er tale om stalking.
Når vi i § 242 bruger begrebet »systematisk og vedvarende kontakt«, hvad mener vi så?
Det vil jeg da gerne høre ministerens svar på.
Vi skal som lovgivere nøje overveje at beskrive, hvad der kan betegnes som en bagatel, og hvornår der helt konkret er tale om systematisk og vedvarende kontakt, så domstolene præcis kan aflæse, hvad vores hensigt med den selvstændige bestemmelse, som vi laver i straffeloven, er.
Domstolene skal have et fast grundlag at udøve deres skøn ud fra, og derfor er der behov for, at vi præciserer det her.
Det håber jeg ministeren er enig i, så vi får en brugbar bestemmelse og ikke bare en god hensigt på et stykke papir.
Der er i dag alt for mange eksempler på, at en stalker kan overtræde sit tilhold op til flere hundrede gange, uden at det får retlige konsekvenser.
Det er simpelt hen ikke rimeligt over for offeret, og det har på ingen måde været hensigten med lovgivningen.
Hensigten med at give et tilhold er ikke , at man ustraffet kan overtræde det flere hundrede gange.
Jeg håber, at ministeren er enig med os konservative i, at vi i forlængelse af den her behandling kan genbesøge tilholdsbestemmelsen, så vi får rettet op på den skæve praksis, der er opstået, og så vi får sendt et klart politisk signal om, at det ikke er hensigten med at give et tilhold, at det skal kunne overtrædes op til flere hundrede gange, uden at det får konsekvenser.
Det sidste, jeg vil nævne fra det her glimrende forslag, er strafferammen.
Vi synes i Det Konservative Folkeparti, at det er fornuftigt, at den ligger på 3 år.
Vi mener også, at det i den forbindelse giver god mening at genbesøge § 22, stk. 1, hvor overtrædelsen af et tilhold kun har en strafferamme på 2 år.
Det giver ikke rigtig mening, at strafferammen for at overtræde sit tilhold er lavere end for at stalke.
Begge dele er for os at se i samme kategori som psykisk vold, og derfor bør vi se på, om det ikke giver mening at ensarte strafferammerne.
Det er et rigtig, rigtig godt forslag, som vi i De Konservative støtter helhjertet op om, og jeg skal hilse fra Nye Borgerlige og sige, at det er på tide, og at de bakker op.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-10-26:
Tak for det.
Det lovforslag, som vi nu skal behandle, har til formål at gennemføre de dele af det såkaldte moderniseringsdirektiv, som berører lovgivning på Justitsministeriets område.
Og som det fremgår af lovforslaget, nedsatte justitsministeren i foråret 2020 et udvalg, som blev sammensat af en bred kreds af myndigheder og interessenter fra både forbrugerside og erhvervsliv.
Deres opgave var at komme med anbefalinger til, hvordan direktivet mest hensigtsmæssigt blev gennemført i dansk ret.
Vi holder os i lovforslaget her som udgangspunkt til direktivets minimumskrav, men viderefører dog også gældende dansk ret på en række punkter og går dermed videre end minimumskravene i direktivet.
Det sker jo for at fastholde vores meget høje niveau af forbrugerbeskyttelse i Danmark, også sammenlignet med mange andre europæiske lande.
Det gælder – bare for at nævne et eksempel – vores forbud i Danmark mod dørsalg.
Med lovforslaget foreslås det overordnet, at forbrugeraftaleloven og reglerne om forbrugerkøb i aftaleloven ændres, så de kommer til at stemme overens med moderniseringsdirektivet.
Derudover foretages der flere ændringer i forbrugeraftalelovens oplysningspligter, så oplysningspligten skærpes, og der lægges også op til med lovforslaget en justering af reglerne om en forbrugers fortrydelsesret, så det bliver klart, hvad parterne har af forpligtelser i forhold til håndtering af personoplysninger og tilbagelevering af digitale tjenester.
Endelig lægges der jo op til øget brug af bødestraf ved overtrædelse af reglerne, hvilket bl.a. betyder, at flere bestemmelser i forbrugeraftaleloven vil blive sanktioneret med bøde.
Det her forslag følger jo som nævnt på baggrund af et grundigt udvalgsarbejde, som tager højde for det, der er vigtigt, nemlig på den ene side hensynet til, at vi har den bedst mulige forbrugerbeskyttelse, og på den anden side hensynet til erhvervslivet.
Derved kan Socialdemokratiet støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-10-26:
Jeg skal indledningsvis sige, at jeg også taler på vegne af Det Konservative Folkeparti, som grundet andet møde her på Christiansborg ikke har mulighed for at deltage under det her punkt på dagsordenen.
Forslaget fylder 107 sider, og det er ualmindelig indviklet.
Det betyder jo altså ikke, at vi ikke skal behandle det her i salen – og gudskelov er der mange andre, der kan – men summa summarum ønsker vi fra Venstres side at få en teknisk gennemgang af Justitsministeriets embedsfolk for at være helt sikre på, hvad det nu er, der ligger i forslaget her.
Men umiddelbart ser det ud til, at der er tale om en implementering af EU's moderniseringsdirektiv i dansk ret, og så lyder det jo i hvert fald som noget, vi stemmer for.
Det kan jeg altså lige så godt afsløre nu.
Herudover har forslaget sin baggrund i et sagkyndigt udvalg, som har kigget på moderniseringsdirektivet og oversat det til de paragraffer, som vi nu har.
Umiddelbart ser det ud til, at forslaget tilpasser anvendelsesområdet for forbrugeraftaleloven, der nu også kommer til at omhandle digitale tjenester.
I den verden, vi lever i, må vi sige, at det ser der da i hvert fald ud til at være behov for.
På det grundlag bliver der også en bestemmelse i forbrugeraftaleloven, der gør det nemmere at opsige løbende abonnementer.
Det kan vi bestemt heller ikke have noget imod.
Det var et forslag, Venstre selv kom med i en tidligere samling, men som ikke nåede at blive vedtaget.
Der bliver en øget oplysningspligt for de erhvervsdrivende, eksempelvis når man indgår en aftale med en forbruger, hvor prisen er personaliseret, som der står i forslaget, hvilket vil sige afstemt efter forbrugerens købekraft.
Det skal der altså oplyses om.
Det lyder da i hvert fald også efter min opfattelse som ganske fornuftigt.
Selvfølgelig er der, når man kommer til at kigge på det, også bestemmelser, som man egentlig savnede, og som efter min opfattelse godt kunne trænge til en revision.
Det er sådan i forbrugeraftaleloven, at der er forbud mod uanmodet telefonisk henvendelse eller uanmodet henvendelse generelt, når erhvervsdrivende vil indgå forbrugeraftaler med forbrugere, men undtaget for det forbud er telefoniske henvendelser omkring bøger, bladabonnementer, forsikringer, redningstjenester osv.
De undtagelser er altså elementer, som mange mennesker kommer til at indgå en aftale om i telefonen, og det synes jeg faktisk er betænkeligt, nemlig at vi fortsat i den her tid undtager disse fire elementer fra den sædvanlige regel om forbud mod uanmodet henvendelse i forbindelse med forbrugeraftaler.
Sidst, men ikke mindst, som også gentaget af Socialdemokratiets ordfører, indeholder forslaget nu også en mere struktureret bødepraksis i forhold til overtrædelse af de her bestemmelser, man taler om, og det kan vi også kun hilse med glæde.
Så summa summarum: Vi vil gerne have en teknisk gennemgang i Retsudvalget af forslaget.
Men meget tyder kraftigt på, at Venstre kommer til at tilslutte sig forslaget, der er en udmøntning af et direktiv og lavet på baggrund af et sagkyndigt udvalgsarbejde.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2021-10-26:
Lovforslaget har bl.a. til formål at gennemføre visse dele af moderniseringsdirektivet i dansk ret.
Af positive ændringer for forbrugeren kan det bl.a. nævnes, at reglerne om forbrugeraftaler tilpasses, så de udtrykkeligt også kommer til at gælde ved køb af digitalt indhold og digitale tjenester, altså så der derved i højere grad kommer til at gælde de samme regler, uanset om forbrugeraftalen vedrører en vare, digitalt indhold eller digitale tjenester.
Derudover er det glædeligt, at der foreslås at indføre bødestraf ved overtrædelse af flere af de forbrugerbeskyttende regler og i tilfælde, hvor erhvervsdrivende bruger urimelige kontraktvilkår, som er i strid med aftaleloven.
Så i SF er vi positive over for de forbedringer, lovforslaget medfører for forbrugeren, men vi vil også gerne i udvalgsarbejdet undersøge nærmere, om forholdene kan forbedres yderligere.
Samira Nawa (RV), 2021-10-26:
Det her lovforslag gennemfører de dele af moderniseringsdirektivet, som vedrører Justitsministeriets område.
Så overordnet set sikres der en modernisering af forbrugerrettigheder, samtidig med at virksomheder og erhvervslivet ikke lider under det.
Lovforslaget består af en lang række tekniske detaljer, og derfor bakker jeg sådan set op om min kollega hr. Preben Bang Henriksens ønske om en teknisk gennemgang, uagtet at Radikale Venstre bakker op om lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2021-10-26:
Men da det ikke er Danmarks medlemskab af EU, vi skal diskutere i dag, skal jeg skåne ordføreren for mere af den skuffe.
Men specifikt i forhold til det her lovforslag er EU jo faktisk fremme i skoene med hensyn til forbrugerbeskyttelse.
Det er positivt, og det er positivt, at vi får ændret reglerne, så de er tidssvarende og tager højde for de situationer, man i dag kommer ud for med de nye digitale muligheder.
Derudover bliver der også gjort op med nogle af de situationer, vi har set, hvor erhvervsdrivende på udspekuleret vis lokker forbrugerne til at indgå urimelige kontrakter.
Det er kun rimeligt at kunne straffe virksomheder, der prøver at snyde forbrugerne.
Nick Hækkerup (S), 2021-10-26:
Tak for de faldne bemærkninger.
Det er lige før, at jeg ikke behøvede at sige mere end det, men det ville på den anden side være synd for alle de tilhørere, der er mødt op og har interesseret sig for den her førstebehandling af lovforslaget om forbrugeraftaler, der, som det også er blevet sagt, gennemfører moderniseringsdirektivet, og som i øvrigt indeholder en række supplerende ændringer.
Det, som bliver forsøgt gjort her, og som jeg synes lykkes ganske fornuftigt, er noget, som også på forskellige måder er blevet nævnt af forskellige ordførere, nemlig at vi både ønsker høj forbrugerbeskyttelse og samtidig ønsker gode vilkår for erhvervslivet, og lovforslaget skal sikre, at vi får den rette balance med den regulering, som vi så gennemfører.
Der sker så nogle andre ting, som jeg synes er vigtige skridt.
Den socialdemokratiske ordfører påpegede det også, og jeg tror faktisk også, at Venstres ordfører påpegede det, nemlig at det gøres klart, at forbrugeraftaleloven finder anvendelse, når forbrugere betaler for digitale tjenester med deres personoplysninger.
For sandheden er jo, at personoplysninger er af uhyre stor værdi for de her digitale tjenester, og derfor er det vigtigt, at vi siger, at det så også er en betaling og skal anskues som sådan.
Det blev nævnt af Dansk Folkepartis ordfører – og jeg synes også, det er vigtigt – at en erhvervsdrivende skal oplyse, hvis prisen er personaliseret, altså at den er bestemt af, hvad det er for en person, man står over for, ligesom der fastsættes supplerende oplysningskrav for onlinemarkedspladser.
Derudover er der også reguleringer om øget strafsanktionering.
Det ligger alt sammen fornuftigt til.
Der er også enkelte elementer, som ligger uden for moderniseringsdirektivet, bl.a. som det blev nævnt af hr. Preben Bang Henriksen, spørgsmålet om at gøre det nemmere at opsige løbende abonnementer, altså at man skal kunne opsige det samme sted, som man har indgået det.
Det kan – og her snakker jeg af personlig erfaring – være uhyre svært at opsige et abonnement på en avis, hvis man har indgået den abonnementsaftale på nettet; så kan man hænge utrolig lang tid i kø hos relativt store mediehuse, før man kan komme til at opsige sit abonnement.
Det bliver der nu gjort op med, og det synes jeg er ganske fornuftigt.
Tekniske gennemgange er som regel ikke noget, ministre sætter pris på – ikke fordi det ikke er relevant at lave tekniske gennemgange, men fordi det kan være en pænt trættende affære at overvære – men i det her tilfælde synes jeg faktisk det er helt relevant, når flere folketingsmedlemmer spørger, om vi ikke skal have en teknisk gennemgang af det her lovforslag.
Det stiller jeg meget, meget gerne op til, for det er, som det også blev sagt, et meget teknisk forslag.
Alexander Grandt (S), 2021-10-26:
Vi skal i dag behandle L 27, som er en samling af en række forskellige lovændringer.
I Socialdemokratiet er vi meget optaget af, at vores lovgivning er tydelig, til at forstå og giver mening for de mennesker, hvis hverdag bliver påvirket af lovgivningen.
Hvis det ikke er tilfældet, har vi her i Folketinget en opgave i at rydde op, rette til og gøre livet lidt nemmere ude i virkeligheden.
Selv om L 27 er en samling af forholdsvis tekniske lovændringer, skal man ikke undervurdere, at det netop er et skridt i den retning.
L 27 indeholder en række ændringer af retssikkerhedsloven, serviceloven og lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet.
Jeg vil tillade mig at fremhæve bare nogle enkelte områder, hvor lovforslaget vil gøre reglerne tydeligere, administrationen enklere og hverdagen nemmere.
Med lovforslaget vil visse udgifter til sundhedsfaglige opgaver fremadrettet blive indregnet i beregningen af taksten for botilbud.
Det letter den administrative byrde i tilbuddene, da det fremover ikke skal beregnes og sendes som to separate regninger, men kun en.
Ændringerne fjerner det negative incitament, der i dag kan virke som en barriere for, at kommuner opretter specialiserede tilbud, hvis kommunen ikke kan anvende alle pladserne til egne borgere.
Med ændringerne i reglerne for mellemkommunal refusion i retssikkerhedsloven undgår vi misforståelser og fejlfortolkninger af loven og sikrer, at der er sammenhæng mellem visitation og finansieringsansvar på socialområdet.
Med ændringerne i serviceloven vil forslaget tydeliggøre en række regler, procedurer og opgaver, der bl.a. vedrører Det Rådgivende Praksisudvalg i Ankestyrelsen, de kommunale handicapråd og Det Centrale Handicapråd.
Endelig vil lovforslaget rette op på fejl og uhensigtsmæssigheder i samspillet mellem lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet og den socialretlige lovgivning.
Samspillet har nemlig en uheldig konsekvens for finansiering af udgifter til foranstaltninger og frister for Ankestyrelsens behandling af Ungdomskriminalitetsnævnets afgørelser.
Alle disse lovændringer kan måske virke som små og ligegyldige ændringer, som måske ikke vil have den store betydning.
Er det f.eks. besværligt at skulle lave to regninger i stedet for en?
Det betyder også noget.
Det bliver kort sagt lettere for kommunerne at tilbyde den service, der er brug for.
Det vil i sidste ende give mere tid til vores dygtige medarbejdere, og det vil komme til at skabe bedre service for vores borgere.
Derfor kan vi i Socialdemokratiet tilslutte os lovforslaget.
Tak for ordet.
Bent Bøgsted (DF), 2021-10-26:
Tak for det.
Danmark tildeles midler fra Den Europæiske Regionalfond, Socialfonden Plus og den nye Fonden for Retfærdig Omstilling.
Det har erhvervsministeren oplyst i forbindelse med fremsættelse af det lovforslag, vi førstebehandler i Folketinget.
Tusind tak.
Men er det egentlig ikke vores egne penge, som vi giver til EU for bagefter at skulle stå her i Folketingssalen og takke for de selv samme midler?
Det er naturligvis godt, at regelgrundlaget for fondene opdateres, og der skal jo være styr på tingene, så tilskud fra Den Europæiske Regionalfond og Den Europæiske Socialfond og erhvervsfremmemidler i øvrigt udbetales korrekt.
Nu opnår regionsrådene hjemmel til efter høring af de Regionale Arbejdsmarkedsråd at afgive indstilling til erhvervsministeren om anvendelse af tildelte midler fra Socialfonden Plus til at styrke regionernes arbejde på uddannelsesområdet, og der åbnes for mulighed for, at Bornholms Regionskommune kan få samme indstillingsret som et regionsråd.
DF er positivt indstillet over for lovforslaget.
Orla Hav (S), 2021-10-26:
Tak til formanden for forståelse.
Jeg har lovet at hilse fra Radikale Venstre og sige, at de også støtter lovforslaget.
Så slipper jeg for den her gang at bede fru Jette Gottlieb om at være budbringer.
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-10-26:
Tak for det, og så fik vi også klaret hilsnerne – det her er jo tæt på Giro 413.
Tak for ordet.
Lovforslagets hovedformål er jo at fastlægge rammerne for et fælles administrationsgrundlag for tilskud til Danmark fra Regionalfonden, herunder Interreg, og fra Socialfonden Plus og Fonden for Retfærdig Omstilling.
Det er jo sådan, at Regionalfonden og Socialfonden er fonde, vi kender.
De er kendt i EU-systemet, de er også kendt her i Danmark.
Og ved ændringen af lov om erhvervsfremme i 2018 oprettede vi Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse til bl.a. at varetage det administrative omkring fondene.
Udmøntningen af midlerne sker på baggrund af en udarbejdet strategi for den decentrale erhvervsfremme i hele landet.
Den arbejdsgang videreføres med det her lovforslag, og det bakker vi op om i Venstre.
Fonden for Retfærdig Omstilling er til gengæld en ny fond i EU.
Og et oplagt eksempel på, hvem der er støtteberettiget, er cementproduktionen i Nordjylland, hvilket også blev nævnt som et eksempel i forbindelse med oprettelsen af fonden.
Lovforslaget her giver mulighed for, at der nedsættes et selvstændigt indstillingsudvalg til behandling af ansøgninger til Fonden for Retfærdig Omstilling.
Og helt overordnet set
vil jeg sige, at Venstre bakker op om lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2021-10-26:
Nej, jeg må kun tale på vegne af Rune Lund, som er ordfører på området.
På hans vegne vil jeg sige, at Enhedslisten godt kan støtte den administrative tilpasning, som lovforslaget lægger op til, med den nye Fonden for Retfærdig Omstillings indarbejdning i dansk lovgivning på samme vis som med EU's Socialfond og EU's Regionalfond.
På linje med universiteterne er vi dog kede af, at medfinansieringsgraden på mellem 40 og 60 pct. gør midlerne alt for dyre at søge for f.eks. forskningsinstitutter.
Dette er forordningsbestemt via EU, så det er noget, der skal ændres i EU.
Men det betyder reelt, at universiteterne ikke får mulighed for at bruge de pågældende EU-midler, fordi de vil undlade at søge dem, da der følger alt for stor medfinansiering med.
På trods af det er Enhedslisten dog positive over for lovforslaget.
Mona Juul (KF), 2021-10-26:
Tak, og tak for ordet.
Når EU godkender nyt budget og der skal uddeles midler fra Den Europæiske Regionalfond, Socialfonden Plus samt den nye Fonden for Retfærdig Omstilling, skal regelgrundlaget naturligvis opdateres.
Det handler om at sikre administrationsgrundlaget for fondenes virke i Danmark.
I samme ombæring bemærkede jeg også, at man åbner op for, at Bornholms Regionskommune kan få samme indstillingsret som et regionsråd.
Det giver fin mening.
Og når jeg samtidig har lyttet til høringssvarene med hensyn til at sikre så meget afbureaukratisering som muligt, har Konservative ikke flere ønsker.
Vi stemmer for.