runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leila Stockmarr (EL), 2025-03-14:
Vi står i en global biodiversitetskrise.
Naturen er i voldsom tilbagegang både på land og på havet, og vi mister arter hurtigere end nogen sinde før.
På land skraber Danmark virkelig bunden, når vi sammenligner os med andre europæiske lande.
Vi er både det land, der har mindst beskyttet natur, og et af de lande, hvor de beskyttede naturtyper har det allerdårligst.
Alene i Østdanmark forventes sommerfugle som engperlemorsommerfugl, isblåfugl og 20 andre arter af sommerfugle at kunne uddø i vores levetid.
Deres levesteder er i så ringe stand, at de ikke kan opretholde deres bestande.
På havet er Danmark bestemt heller ikke noget glansbillede.
Syv ud af habitatdirektivets otte marine naturtyper i Danmark er i stærk ugunstig tilstand.
Der er i den grad brug for, at det snart bliver naturens tur.
Derfor er vi også i Enhedslisten glade og utrolig lettede over, at EU's naturgenopretningsforordning blev vedtaget i juni sidste år, desværre i en mindre ambitiøs form end Europa-Kommissionens oprindelige udspil, men den blev vedtaget, og målet om, at mindst 20 pct. af EU's land- og havområder skal genoprettes inden 2030, er dermed blevet til lov.
Vi var et af de danske partier, der virkelig kæmpede for naturen i forhandlingerne i parlamentet.
Vi ærgrer os derfor over, at regeringen i stedet for at vælge et højt ambitionsniveau på naturens vegne endnu en gang vælger at styre efter de såkaldte principper for minimumsimplementering af EU-lovgivning.
Det er fem principper, som blev vedtaget af Lars Løkke Rasmussens Venstreregering tilbage i 2015.
Principperne går kort forklaret ud på altid at stille snævre hensyn til erhvervslivets kortsigtede økonomiske interesser højere end hensynet til miljøet og naturen ved at lægge ambitionsniveauet så lavt som muligt inden for de lovmæssige rammer.
Men vi har brug for naturen, fordi den giver os rent drikkevand, fisk på tallerkenen, bier og andre insekter til at bestøve vores afgrøder og robusthed til at modstå klimaforandringernes konsekvenser.
Og vi har brug for naturen, fordi den giver os skønhed, fuglesang og fantastiske oplevelser.
Høje ambitioner på naturens og miljøets vegne gavner hele samfundet.
Enhedslisten støtter op om lovforslaget og ser det som et fremskridt – et lille fremskridt – for biodiversiteten, men vi havde gerne set en langt mere ambitiøs tilgang fra regeringens side.
Og så vil vi i øvrigt som foreslået af SF meget gerne deltage i og se frem til en teknisk gennemgang i ministeriet.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-03-14:
Tak til ordføreren for det spørgsmål.
Det er klart, at vi jo altid ønsker i bredest mulig forstand at sikre danskerne en ordentlig klageret.
Nu er jeg også skatteordfører, og der ved jeg også, at det er vigtigt med klageret, fordi når man ikke har den, så er det pludselig lidt svært at være borger i landet.
Så jeg ser frem til svarene på de spørgsmål, som ordføreren kommer med, og så må vi tage de bekymringer konkret i udvalgsbehandlingen, for det er klart, at retssikkerheden skal være på plads.
Så jeg er komplet enig i den ambition.
Ida Auken (S), 2025-03-14:
Nu er det selvfølgelig ikke energiordføreren, jeg taler med her.
Der var så mange fejl i det, ordføreren sagde, bl.a. forsker vi i Danmark i atomkraft.
Vil ordføreren gerne korrigere sig selv her?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-14:
Jeg har fået at vide, at min lyd skulle være bedre nu.
Så håber jeg, at ordføreren deroppe kan høre mit spørgsmål nu, når Moderaterne ikke ville svare på, om man går ind for retssikkerheden eller mulighederne for, at danske borgere kan få lov til at nyde samme retssikkerhed, når staten laver et indgreb.
Har Konservative den her bekymring, når de har læser lovforslaget med de her passus, som jeg selv bragte op deroppe?
Henrik Frandsen (M), 2025-03-14:
Jeg forsøger at svare en gang til.
Jeg går ud fra, at det er det omkring opgavebortfald, der bliver refereret til her.
Det er jo sådan, at når man skal spare årsværk i staten, spare årsværk inden for det offentlige, kan man jo vælge at køre en grønthøster ud over det hele og sige, at de skal spare så og så mange procenter, og det giver så og så mange penge, men man kan også vælge at sige, at der er nogle opgaver, som vi synes man bare kan skære bort og derved også spare nogle ressourcer på den måde.
Jeg er egentlig meget tilhænger af det sidste, for det er også den måde, man forenkler ting på, og det er ved at finde nogle opgaver, som man egentlig ...
Nu kan jeg se på spørgeren, at det nok ikke var det, han mente, men jeg svarer på det, jeg syntes jeg hørte.
Det med at skære opgaver væk, som vi så definerer som nogle, vi kan undvære, er jeg egentlig stor tilhænger af.
Leila Stockmarr (EL), 2025-03-14:
Og tak til ordføreren for talen.
Hvor stor en andel af det danske areal mener Moderaterne skal være henholdsvis beskyttet og strengt beskyttet natur?
Henrik Frandsen (M), 2025-03-14:
Det kommer jeg ikke til at lægge mig fast på her fra Folketingets talerstol.
I forhold til hvor vi lige præcis lægger os i forhold til procentsatser til den ene eller den anden kategori, vil jeg gerne lige have lov til at vende tilbage til mit parti, hvor vi så tager en diskussion om det dér og kommer med en udmelding i god tid inden.
Jamen jeg kan sagtens se for mig, at det der mål om 0 pct. strengt beskyttet natur vil vi gerne være med til at udfordre.
Og i forhold til det andet med de 20 pct. tænker jeg, af de to ting jo i virkeligheden hænger sammen, med hensyn til om man skal have det ene eller det andet.
Så jeg vil meget gerne være med til at udfordre målet om 0 pct. strengt beskyttet natur.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-03-14:
Tak, formand.
Man skal huske på, at fredskov også er et begreb, der driller lidt, for det betyder jo egentlig blot, at der altid skal være skov på arealet, og det har ikke noget med fred og ro og decibel at gøre som sådan.
I forvejen er der jo mulighed for at søge dispensation til at anlægge discgolfbaner og andre rekreative anlæg, så vi mennesker kan komme ud og nyde naturen.
Men det er klart, at drøftelserne om rekreative aktiviteter, eller rettere manglen på samme i f.eks. beskyttet natur, tager vi rigtig gerne til de forhandlinger om en natur- og biodiversitetslov, som vi forhåbentlig skal have i år jævnfør aftaleteksten om implementeringen af »Aftale om et grønt Danmark«.
Men vi er glade for, at man gør processen for at anlægge noget rekreativt mindre bureaukratisk.
Lovforslaget indeholder også elementer vedrørende EU's naturgenopretningsforordning, hvor man sikrer hjemmel til at fastsætte de her berømte supplerende nationale bestemmelser.
Og generelt er det jo bare rigtig godt med naturgenopretning, fordi der er nogle åbenlyse fordele ved det, men Europa-Kommissionen anslår selv gang på gang, at foruden de åbenlyse fordele er det faktisk også en god forretning på længere sigt, fordi der kommer flere bestøvere, der kommer mere gang i det hele, der kommer flere fisk i havet.
Det er alt sammen også rigtig godt for forretningen.
Så er det jo også bare sund fornuft, at Natura 2000-planernes opdateringsfrekvens ændres, således at de følger, naturgenopretningsplanens cyklus.
Det er jo bare fornuftigt, så det er jo rigtig dejligt.
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Leila Stockmarr (EL), 2025-03-14:
I aftalen om grøn trepart fastslår man – det er man jo enige om – at sikre 20 pct. beskyttet natur og 0 pct. strengt beskyttet natur.
Kan ordføreren her som minimum love eller bekræfte, at man fra Moderaternes side vil kæmpe for, at det bliver udvidet i en kommende natur- og biodiversitetslov?
Sascha Faxe (ALT), 2025-03-18:
Tak, formand.
Alternativet bakker også op om det her beslutningsforslag.
Ligesom ordføreren før mig ser jeg også, at der er en række forskellige områder at tale om, og de matcher ret godt de ting, som De Radikale talte om her.
Vi har længe talt for et stærkere EU og også et stærkere militært samarbejde i EU, og det her er et rigtig godt sted at starte.
Selv om De Konservative måske er lidt bekymrede for, om vi har kapacitet til det, er det ikke, fordi jeg tænker, at det her medfører det største træk, så det er et godt sted at starte.
Samtidig er det vigtigt, at det er en styrkende opgave, vi er med i.
Det er ikke en aktivistisk indsats, men en styrkende opgave, hvor vi er med til at hjælpe et land til at få en stærkere sikkerhed og et stærkere forsvar.
Det kan godt være, at vi i dag står med et Afrika, som ikke umiddelbart føles som noget, der udgør en sikkerhedstrussel for det globale og heller ikke for Europa.
Men det kan det sagtens komme til at gøre, hvis der skal være nogen egennyttighed i det her, sådan som Dansk Folkeparti efterlyste det.
Derudover er det at samarbejde med de lande, vi skal stå sammen med, et vigtigt element for vores forsvar.
Det er ikke uvæsentligt, at man får noget træning i at samarbejde.
Danmark har deltaget alt for lidt i internationale fredsbevarende styrker, men det gælder også i den senere tid i forhold til NATO-øvelser osv., og hvis man skal være gode sammen, skal man altså lære hinanden at kende.
Så derfor synes vi, at det her er et rigtig godt sted at starte.
Det eneste element, som jeg tænker på, og det er måske en generel ting i forhold til de ting, der er i forhold til EU-indsatser, er, at vi ikke har en tydelig exitplan.
Men jeg tænker, at det er noget, vi kan stille spørgsmål om og tale om på et andet tidspunkt.
Vi synes, det er en rigtig god indsats.
Og så skulle jeg hilse fra Enhedslisten, som ikke kunne være her, og sige, at de til gengæld er skeptiske.
Martin Lidegaard (RV), 2025-03-18:
Radikale Venstre kan støtte beslutningsforslaget, og det kan vi af tre gode grunde.
Den første er selve formålet med det her.
Idéen om at yde hjælp til selvhjælp gennem kapacitets- og træningsopbygning i Afrika, sådan at afrikanske lande i højere grad kan tage vare på egen sikkerhed, men også nabolandes sikkerhed, er en åbenlyst god idé, og det er åbenlyst i både Danmarks og Europas egen interesse, sådan at vi skal bruge færre ressourcer, når krisen opstår i de afrikanske lande.
Det er et gammelt radikalt mantra, og vi kæmpede for at få det ind i det forrige forsvarsforlig som en del af FN's fredsbevarende operationer, altså at lave træningsoperationer, og det, at EU kan gøre det samme, er vi utrolig glade og positive over for.
Den anden grund er det, som også Carsten Bach nævnte i sit indlæg, nemlig at fraværet af USA, desværre, på det afrikanske kontinent stiller så meget desto større krav til EU og Europa samme sted.
Vi tror på Europa; vi tror på, at EU kan løfte en stor del af den opgave, som USA slipper i de her år.
Det gælder de her former for indsatser, og det gælder sådan set også udviklingsstøtten.
Vi synes jo, det ville være dejligt, hvis den danske regering ville tage initiativ til at samle en række af europæiske lande, der vil gå forrest, også når det handler om udviklingsbistanden, og forsøge at lukke nogle af de mest påtrængende huller på det afrikanske kontinent, som ellers risikerer at blive udfyldt af Kina og Rusland, hvilket geopolitisk vil være en kæmpe udfordring for EU og Europa, som jeg ser det.
Det kunne være spændende, hvis udenrigsministeren kunne fortælle lidt om, selv om det måske ikke er dagens dagsorden, om det er noget, der indgår i regeringens overvejelser omkring det samtidige partnerskab mellem EU og Afrika set i lyset af den nye amerikanske administration.
Den tredje og sidste grund til, at vi kan støtte forslaget, er, at det jo netop viser, hvad EU kan, hvad Europa kan.
Det er jo mig bekendt den første mission, vi bruger, efter at Danmark har sluppet forsvarsforbeholdet, og vi synes, det er et rigtig godt første bidrag.
Dermed er det jo også et eksempel på, at Danmark nu også kan være med i den her sammenhæng, og det er vi rent ud sagt oprigtigt glade for i Radikale Venstre.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-03-18:
Vi kan også godt støtte forslaget.
Man kan selvfølgelig godt undre sig umiddelbart over, om vi har de soldater, der skal af sted, når vi nu står over for så stor en trussel fra Rusland og derfor har behov for at styrke forsvaret i Europa så meget som overhovedet muligt.
Har vi overhovedet har mandskab til, at vi kan sende dem andre steder hen?
Men der er jo for det første tale om et ret lille antal soldater; for det andet synes vi, at formålet er godt.
Vi vil godt være med til at stabilisere og skabe fred i Afrika.
Hvis vi kan bidrage lidt der, gør vi gerne det.
Endelig kan man sige, at det at have et stærkt diplomati og stå sammen med sine allierede jo også er en del af vores sikkerhed.
Vi har jo set igennem mange år, at når vi har stået sammen med vores allierede – f.eks. USA, som vi har været meget, meget loyale overfor – så betyder det selvfølgelig, at de også er meget, meget loyale over for os og respekterer vores grænser og ikke begynder at modarbejde vores interesser og sådan noget.
Men vi tror på, at vi skal stå sammen med vores europæiske allierede og lave de her indsatser, og vi tror også på, at vi skal danne alliancer med afrikanske lande, som godt nok ikke spiller så stor en rolle i verdens sikkerhedspolitik, men som trods alt repræsenterer utrolig mange mennesker.
Vi vil gerne yde et bidrag, hvor vi kan; så vi mener godt, at vi kan bidrage med det mindre antal soldater, som der her tale om.
Carsten Bach (LA), 2025-03-18:
Tak for det, formand.
Der er ikke kun tale om egentlige fysiske institutioner som WHO og FN, nej, der er i virkeligheden også tale om fred og ikke mindst frihandel.
Det er ikke noget, vi skaber alene i Europa; det kræver rent faktisk, at der også er samarbejdspartnere ude i verden, der ønsker frihandel.
Vi kan ikke acceptere pirateri og anarki, når søtransporten langs Afrikas kyster er en fuldstændig essentiel andel af den globale frihandel.
Det er både i Danmarks og Europas interesse at sikre fri handel på de globale have.
Derfor er et stabilt Afrika også i vores interesse.
Og hvis vi i Europa ikke tilbyder en vej frem, står de autoritære kræfter klar til at tage over.
Truslen mod øst må ikke også blive en trussel mod syd.
At sikre Afrikas kyster er netop at bruge vores kræfter til at varetage danske og europæiske interesser.
Vejen frem
er ikke, at vi lukker os om os selv, blot fordi USA gør det i øjeblikket.
Verdensordenen er ikke et vakuum, hvor Afrika bare kan passe sig selv, hvis vi holder os væk.
Hvis vi svigter, vil det blot øge det afrikanske kontinents afhængighed af aktører som Rusland og Kina.
Derfor støtter Liberal Alliance det her forslag, og også, fordi vi ser det som en langsigtet investering i den liberale verdensorden og dens vigtigste institutioner som fred og frihandel.
Men lad os også bare lige slå fast, at det her ikke handler om symbolske prestigeprojekter eller urealistiske idealer.
Vi sender ikke pengene af sted i blinde; vi sender rent faktisk professionelle danske soldater
af sted, der skal udføre et konkret vigtigt og strategisk stykke arbejde.
Danmark skal selvfølgelig tage ansvar, hvor det er nødvendigt.
Vi skal bidrage til stabilitet, fordi det er i vores egen interesse, og derfor støtter Liberal Alliance som sagt også initiativet her.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-03-18:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti kommer ikke til at støtte forslaget.
Vi må nok indrømme, at vi har lidt svært ved at se fornuften i beslutningen om at sende træningspersonel til Afrika, al den stund det danske forsvar hænger i laser, bl.a. takket være tidligere beslutninger af forskellige folketingsflertal og regeringer.
Vi kan ikke forsvare os selv, vi har ikke engang noget luftforsvar.
Vi har stort set ingen skibe, der kan forsvare kongeriget.
Vi har brug for alle mand i Danmark, i kongeriget, til at træne vort personel til at imødegå den stigende trussel, der er fra øst.
Derfor virker det lidt overmodigt, at vi bliver ved med at tale om at sende soldater ud, og at vi bliver ved med at sende dem ud af Europa.
Vores indstilling er, at nogle af de lande, der har svigtet i forbindelse med Ukraine, og det er især sydeuropæiske lande, må tage den opgave på sig.
Vi er stolte af den indsats, som regeringen og Folketinget har ydet i Ukraine.
Tak til regeringen for den indsats.
Der er andre lande, der har svigtet.
Vi kan bare nævne Norge, der har tjent 1.000 mia. kr. på konflikten gennem øgede olieindtægter – det er 1 billion kroner.
Senest har man så besluttet at yde 50 mia. kr. til Ukraine; det er jo forsvindende lidt.
Når man tænker på, hvad Danmark har fundet af midler og støtte til Ukraine, virker det jo helt absurd.
Derfor må lande som Spanien, Italien og andre påtage sig den opgave at støtte afrikanske lande, som har brug for hjælp, og som har brug for en form for træning og vejledning.
Så vi kommer til at stemme nej ved tredjebehandlingen.
Jon Stephensen (UFG), 2025-03-18:
Tak for ordet.
Det var ikke hugget i sten eller bragt ned på tavler fra et bjerg, at Danmark på få år har fordoblet sit bidrag til NATO, øget forsvarsudgifterne og sidste uge var med til at beslutte, at EU optager et lån på 6.000 mia. kr. til oprustning.
Det skete, fordi verden har forandret sig.
USA har trukket sig, og vi må selv tage ansvar i Danmark, Europa og EU.
Det er en nødvendighedens spolitik.
Nu står vi i næsten samme situation i Afrika.
Det er tæt på at være sammenligneligt, men ikke uvæsentligt, og slet ikke set i lyset af, at Folketinget snart skal debattere og beslutte regeringens nye Afrika-strategi med overskriften »Afrikas århundrede«.
Det er et udspil til, hvordan Danmark kan være med til at styrke Afrika i fremtiden.
Det skabtes vaklen gælder ikke kun verdensordenen, hvor alt er forandret og kastet op i luften.
Det gælder i høj grad også Afrika, hvor den største bidragyder til udvikling forsvandt på en nat, og hvor England, Frankrig og Holland ser ud til at følge trop og reducere deres bistand til næsten det halve for at finde penge til mere oprustning.
Men det er en reaktion, der er fuldstændig destabiliserende for et i forvejen skrøbeligt kontinent, hvor det nationale beredskab slet ikke er i stand til at håndtere de nedskæringer, de afrikanske lande nu ser ind i.
Der findes ingen løsning i form af en koncentreret bouillonterning, men at efterlade Afrika alene er den største fare for fred og sikkerhed, også vores og Europas.
Afrikas unge demokratier med en ung befolkning er skrøbelige; konflikter, klimakriser og sult lurer overalt.
Den demokratiske proces og udvikling er i kæmpe fare, hvis vi ikke gør mere, for ligesom vi ikke må svigte Ukraine, må vi heller ikke svigte Afrika.
Hjælp og kapacitetsopbygning i Afrika er også sikkerhedspolitik, og især i Afrika, hvor Rusland og Kina står parate.
Det sker allerede og vil eskalere, hvis vi ikke øjeblikkeligt gør meget mere.
Fred og sikkerhed går gennem økonomisk samarbejde og støtte.
Vores sikkerhed er også lig med fortsat positiv udvikling i Afrika.
Det blik og den forståelse må vi ikke miste, i en tid hvor det globale er afløst af nationale interesser, hvilket er voldsomt destabiliserende for Afrikas fremtid.
Det må Danmark bringe videre i EU, når vi til sommer overtager formandskabet, i forhold til at EU må steppe op økonomisk i Afrika.
Engang var Danmarks udviklingsbistand 1,0 pct. af bnp, og den det er i dag reduceret til 0,7 pct.
Men ligesom forsvarsbudgettets størrelse bør dette heller ikke være hugget i sten for evigt.
Det er nu, Danmark bør træde frem og gå forrest og øge sin bistand for at styrke Afrika.
Det bør være et afgørende element, når vi diskuterer den kommende Afrika-strategi, at pengene findes til mere hjælp her eller finansieret over det øgede forsvarsbudget under posten sikkerhed.
En ting er sikkert, nemlig at som verden har forandret sig, er det nu lige så væsentligt at sige hjælp, hjælp, hjælp i forhold til Afrika – også militært – som det er at sige køb, køb, køb, når det gælder indkøb til Danmarks og Europas forsvar.
Martin Lidegaard (RV), 2025-03-18:
Tak til udenrigsministeren for gode meldinger.
Helt i forlængelse af de geopolitiske betragtninger, som flere har været inde på, vil jeg spørge, om regeringen har gjort sig overvejelser om, om EU – ud over det her militære spor, forsvarspolitiske spor i Afrika, som vi støtter varmt – i forhold til de huller, som USA efterlader sig, ikke mindst med den meget dramatiske beskæring af USAID i netop Afrika, kan og skal påtage sig en større rolle der, hvor hullerne er størst og kan få mest skadelig virkning også geopolitisk set ud over de fattige mennesker, der kommer i klemme?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-03-18:
Tak for det.
Det er selvfølgelig dybt bekymrende, at den nye amerikanske administration foretager så store tilskæringer, som de gør.
Det følger vi tæt, og det kommer vi også til at analysere på og se på, hvilke effekter det har.
Så sent som i går, sad jeg f.eks. med Jordans udenrigsminister, og Jordan er et land, der bliver enormt berørt af det her.
USA finansierer en meget stor del af de omkostninger, Jordan har ved at have flygtninge i Jordan, altså en ganske betydelig del, og svinder det ud, kommer det til at udfordre.
Vi kommer selvfølgelig til at se på, om det her giver anledning til, at vi reallokerer nogle ressourcer.
Men når man bruger udtrykket fylde hullet ud, bliver jeg nok nødt til at skuffe, for jeg kan ikke få øje på, at vi har additionelle ressourcer.
Vi er et af de få lande i hele verden, der lever op til FN's målsætning om 0,7 pct. af bni i udviklingsbistand.
Det er også under pres rundtomkring i Europa.
Senest har vi set den britiske udviklingsminister forlade sin post som følge af signifikante nedskæringer.
I Frankrig skærer man udviklingsbistanden ned.
Det er desværre det, der er en tendens.
Så jeg er ikke i nogen position, hvor jeg kan få øje på, at det er muligt at øge den danske udviklingsbistand.
Den er stor og flot, og som et af få lande lever Danmark op til FN's målsætninger.
Men det er klart, at det jo er en komponent, som er lagt ned, i forhold til hvad alle andre gør, og når USA pludselig gør noget mindre, bliver vi selvfølgelig nødt til at se på, om vi så skal bruge de ressourcer, vi har sat af, anderledes.
I mellemtiden er jeg nu ganske stolt af at repræsentere et land, som sammen med nogle andre, der kan tælles på mindre end én hånd, leverer 0,7 pct. i udviklingsbistand i en situation, hvor det er under pres alle steder.
Jeg vil gerne have en realisme omkring det her, og jeg kan ikke få øje på, at vi oven i alle de andre udfordringer, vi har – en øget investering i det danske forsvar, klimasikring, og der kunne nævnes mange flere ting – er i stand til at øge den procentdel.
Vi skal så bruge pengene klogt, og vi skal i øvrigt også se, om vi kan integrere udviklingsbistanden i nogle andre politikområder, og det er derfor, vi om lidt tager hul på at diskutere den udviklingspolitiske strategi, sådan at vi også får bragt andre ressourcer i spil.
Der er helt klart nogle muligheder i EU for at engagere sig dybere i Afrika, ikke kun med udviklingspenge, men også med både private og offentlige investeringspenge, og have det der sigte.
Vi skal i øvrigt glæde os over, at det jo så er en procentdel, der år for år, fordi vi har vækst i Danmark, i modsætning til, hvad man ser andre steder i verden, jo også trækker et større og større beløb med sig.