runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Dahlin (V), 2022-02-08:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg kan oplyse, at jeg også selv har været i kontakt med den pågældende organisation, selv om jeg ikke selv deltog i demonstrationen.
Det er nok også lidt efter politisk temperament, om man deltager i dialogmøder eller i demonstrationer.
Jeg kunne godt tænke mig helt grundlæggende at stille Enhedslisten et spørgsmål: Mener Enhedslisten, at det er retfærdigt at stille krav til beskæftigelse for folk, der ønsker familiesammenføring til Danmark?
Jeg kunne også helt grundlæggende spørge: Mener ordføreren og Enhedslisten, at det er retfærdigt at stille krav til uddannelse, og mener ordføreren og dermed Enhedslisten, at det er retfærdigt at stille krav i forhold til sådan noget som kriminalitet?
Det kunne jeg godt tænke mig at spørge Enhedslisten om.
Rosa Lund (EL), 2022-02-08:
Først vil jeg sige, at jeg sagtens kan lære hr. Morten Dahlin at gå til demonstrationer.
For det andet vil jeg for at svare på spørgsmålet, hr. Morten Dahlin, sige, at jeg synes, at noget af det, der er allervigtigst at stille krav om, er det danske sprog.
For jeg mener, at det danske sprog er vejen ind til vores uddannelsessystem og vejen ind til det danske arbejdsmarked.
Derfor synes jeg, det er helt rimeligt, og derfor er jeg også rigtig glad for, at vi, det nuværende flertal herinde, har gjort danskundervisningen gratis.
Jeg kan faktisk se, at der er flere, som kommer hertil, der vælger at starte på at lære dansk.
Det var ikke noget i hr. Morten Dahlins opremsning, men det er vigtigt for Enhedslisten.
Morten Dahlin (V), 2022-02-08:
I øvrigt har man ikke gjort det gratis; man har pålagt andre danske skatteborgere at betale for det, men det er en anden snak.
Jeg spurgte meget specifikt til krav omkring beskæftigelse, omkring uddannelse, omkring kriminalitet.
Mener Enhedslisten helt grundlæggende, at det er retfærdigt, at man stiller krav til dem, der ønsker familiesammenføring til Danmark, om, at de er i beskæftigelse og forsørger sig selv og dermed også har mulighed for at forsørge deres familie?
Rosa Lund (EL), 2022-02-08:
Jeg mener faktisk grundlæggende set ikke, at det er rimeligt, nej.
Det mener jeg ikke, hr. Morten Dahlin.
Jeg synes, at det kan være rigtig fornuftigt, at man sender et signal om, at det er en god ting at være i beskæftigelse, og jeg mener sådan set også, at det er en god ting at have en uddannelse.
Det mener jeg simpelt hen ikke er rimeligt, og jeg mener også, at det skaber en form for usundt hierarki – netop som hr. Andreas Steenberg var inde på tidligere omkring ufaglærte deltidsansatte.
Jeg synes, det er urimeligt.
Carl Valentin (SF), 2022-02-08:
Det er nogle af de ting, der ville være centrale for os.
Vi vil meget gerne være med til at lave en større revision af den her lovgivning og se på det igen, men det tror jeg bare ikke er realistisk i forhold til det, som der her bliver lagt op til fra regeringens side.
Jeg tror, at man kommer til at kigge på nogle af de mindre ting, hvor vi kan skrue på noget, så vi får færre problematiske sager.
Det er nok mest det arbejde, jeg forventer at vi kan være en del af nu her, og det håber jeg sådan set vi kan, for jeg synes, at der har været mange sager, som har været meget problematiske, hvilket spørgeren også selv har fremhævet.
Rasmus Stoklund (S), 2022-02-08:
Hr. Carl Valentin siger, at han havde forventet sådan en kavalkade af anekdoter eller noget i den stil.
Jeg synes bare, at man nogle gange i den her debat godt kan savne lidt refleksion.
Men jeg synes, at der mangler en eller anden refleksion over, hvor mange bøger i mange bind der skulle have været skrevet med eksempler på folk, der skulle have været beskyttet, hvis ikke vi havde haft de her stramme regler.
For så kunne vi have lavet et værk med ufattelig mange bind, der havde handlet om kvinder, der var kommet hertil og var blevet behandlet dårligt, og hvor det var svært for os at sætte ind over for de kulturelle mønstre, som nogle har en interesse i at prøve at påføre det danske samfund.
Derfor undrer det mig lidt, at den refleksion aldrig er en del af det her – at baggrunden for, at det jo er sådan, er, at nogle af vores forgængere i forskellige partier har været lidt for rundhåndede med at uddele statsborgerskaber bl.a. til folk, der ikke taler dansk.
Carl Valentin (SF), 2022-02-08:
Jamen der er masser af refleksion over det her, også for SF.
Jeg nævner jo også integrationskrav i min tale og understreger, at helt retfærdige krav om at integrere sig har vi ikke noget problem med.
Vi synes faktisk, det er vigtigt, at de er der.
For jeg er jo enig i spørgerens bekymringer, hvis ikke man sætter nogle klare krav.
Så jeg synes, at vi skulle prøve at foretage en revision af reglerne, hvor man selvfølgelig fastholder, at mennesker skal integrere sig, og at der er nogle væsentlige krav her – det er jeg fuldstændig med på – men hvor man også kigger på nogle af de skørheder, som resulterer i, at der er mennesker, som burde kunne få lov til at være sammen med deres ægtefælle, og som ikke får lov til det.
Jeg synes egentlig også, at det var det, der blev lagt op til fra ministerens side, så jeg håber, at det er den vej, vi kan bevæge os.
Rasmus Stoklund (S), 2022-02-08:
Men når man nu f.eks. fremhæver et eksempel, som kunne være en etnisk dansk mand, der er oppe i årene, og som enhver kan se selvfølgelig kan tale dansk uden problemer, og bruger det og fremhæver det som, at nu kan alle se, at reglerne er blevet skøre, så glemmer man bare at fortælle, at grunden til, at det er sådan, jo er, at man igennem nogle årtier uddelte en masse statsborgerskaber til folk, der ikke taler dansk.
Og fordi vi er et land, der ikke diskriminerer, og hvor alle skal behandles ens osv. osv., så er man en gang imellem nødt til at slukke for den sunde fornuft, og så får vi de her skøre situationer, hvor vi alle sammen er enige om, at det jo er helt galt.
Men det er altså for at prøve at beskytte et større formål, nemlig sammenhængskraften, tilliden, integrationen generelt.
Carl Valentin (SF), 2022-02-08:
Jamen jeg undrer mig faktisk lidt over nogle af de her indvendinger, for jeg synes egentlig, at sådan hele udgangspunktet for debatten har været, at Socialdemokratiet har erkendt, at der er nogle fejl i den lovgivning, der ligger, også i forlængelse af de ændringer, der var i 2018, og at nu skal man have rettet op på dem.
Så det håber jeg vi kan gøre sammen, men jeg er da enig i, at man godt kunne have revideret nogle af de her regler tidligere, og at der er blevet begået fejl i historien.
Og vi overvejede jo også, om vi skulle gå med i 2018, fordi vi faktisk syntes, at der var nogle ting, der blev bedre.
Altså, det skal der heller ikke herske tvivl om.
Så det her er nuanceret.
Morten Dahlin (V), 2022-02-08:
Tak for det.
Jeg har taget ordet, fordi jeg synes, at SF's ordfører smykker sig en lille smule med lånte fjer.
For vi er også andre, inklusive mig selv, der i dag har fremhævet nogle af de eksempler på, hvor loven har ramt forkert, men det synes jeg egentlig også jeg har ret til at gøre, for Venstre stod jo sådan set fadder til lovgivningen.
Altså, vi havde sådan set regeringsmagten og Statsministeriet, da man lavede lovgivningen, og indførte også en lang række krav, hvortil jeg også i min tale betonede, at principperne bag den aftale dengang var fornuftige og klare og skal være de samme principper, når vi måske når frem til et andet resultat efter forhandlingerne.
Men SF var jo ikke med i aftalen.
SF valgte jo at stemme nej til en lang række af de opstramninger, man lavede dengang, og derfor kunne jeg sådan set godt tænke mig at høre, hvilke af de opstramninger, man lavede dengang, SF støtter nu, selv om man ikke støttede dem i 2018.
Støtter man eksempelvis de begrænsninger, der er lagt ind på familiesammenføring til ghettoer, eller vil man gerne åbne op for det?
Støtter man kravene om beskæftigelse og selvforsørgelse, eller vil man gerne bløde op i forhold til det?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre SF's ordførers holdning til.
Carl Valentin (SF), 2022-02-08:
Det var rigtig mange spørgsmål.
Jeg må starte med at sige, at det ikke er rigtigt, at vi stemte imod.
Vi syntes, det var vigtigt med de her forskellige integrationskrav, som ligger i lovgivningen, og den daværende ordfører for SF, hr. Holger K. Nielsen, vurderede så, at der alligevel var nogle tidsler i lovgivningen, som vi simpelt hen ikke kunne se os i.
Det var bl.a. den her beløbsgrænse på 100.000 kr., som, når man er socialist, er meget svær at spise, fordi det handler om at ramme nogle af de mennesker, som har allerfærrest penge i vores samfund.
Så vi er fuldstændig med på at indgå i en dialog i forhold til integrationskrav osv., men vi har ikke haft lyst til at skrive under på en politik, som indeholdt nogle elementer, som vi havde det så svært med.
Morten Dahlin (V), 2022-02-08:
Det var et svar fra SF's ordfører, det var bare ikke et svar på spørgsmålet.
Det spurgte jeg om før og fik desværre ikke svar; nu prøver jeg igen.
Det er to meget konkrete spørgsmål, som jeg godt kunne tænke mig at høre SF's svar på.
Carl Valentin (SF), 2022-02-08:
I forhold til arbejde tror jeg vi havde indrettet det på en lidt anden måde, men vi synes generelt, at det er fair nok at stille krav om det.
Andreas Steenberg (RV), 2022-02-08:
Jeg blev også lidt nysgerrig på, hvad SF's holdning til det her egentlig er, for det blev sagt meget klart, at det ikke var socialistisk politik at stille krav om, at man skal stille sikkerhed for 100.000 kr., men når vi ser på de her integrationskrav, gælder det jo bl.a., at man ikke må være ufaglært, at den udenlandske ægtefælle også helst skal have en videregående uddannelse, og at man også skal have arbejdet på fuld tid i Danmark i 5 år; man må ikke have arbejdet på deltid, som f.eks. mange sygeplejersker gør.
Så er det socialistisk politik, at ufaglærte og deltidsansatte ikke kan få familiesammenføring?
Karina Adsbøl (DF), 2022-02-08:
Det undrer mig egentlig, at SF ikke stemmer for det her forslag, for SF er jo også bekendt med det.
Det er en god tale.
Det er nogle gode visioner at have for vores ældrepleje.
Men SF må jo også erkende, at det, der foregår i praksis, ikke er sådan.
Og hvad er det så, man gør inde fra Christiansborg for at sikre, at vores ældre får noget?
Det er, at så strammer man op.
Det vil vi i hvert fald fra Dansk Folkepartis side gøre.
For så får de i hvert fald noget, fremfor at de ikke får noget.
Det ser vi jo desværre gang på gang i dag, altså at vores ældre bliver omsorgssvigtet.
Det er også meget afhængigt af, om de har nogle pårørende.
Vi har set socialdemokratiske borgmestre være ude at sige, at langt mere skulle lægges over til de pårørende, fordi de ikke lavede nok.
Man vil sikre, at de ældre i hvert fald får en mulighed for at få indflydelse på eget liv, og så vil man gerne lovfæste tingene.
Og hvad er det, der sker, når man ikke lovfæster tingene?
Så risikerer det hele også at flyde.
Det har vi jo desværre været vidne til i flere tilfælde.
Så hvordan vil SF sikre, at ældre medborgere faktisk får medindflydelse i eget liv?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-02-08:
Jeg tror først og fremmest, at det her handler om ressourcer.
Vi ved, at vi får flere og flere ældre, og det betyder også, at der er brug for tilsvarende mere personale til at tage sig af de ældre, som også har brug for hjælp.
I årevis har vi skåret og skåret og skåret på hjælpen, godt hjulpet af en tidligere regering,
bliver jeg nødt til at sige.
Men her og nu står vi i en situation, hvor vi bliver nødt til at tænke om igen.
Derfor tror jeg heller ikke, at centralt fastsatte standarder kan løse problemet.
Men virkeligheden var jo, at når min gamle far eksempelvis havde brug for en særlig indsats, så var personalet nødt til at udvise civil ulydighed for at imødekomme det behov, fordi det ikke var det, som standarderne foreskrev, eller det, som visitationen havde afgjort skulle foretages i hjemmet.
Det giver simpelt hen ikke mening, og derfor skal kommunerne have frihed til at give personalet frihed til at gøre det, som borgeren har brug for i den enkelte situation, uanset hvor vedkommende bor.
Karina Adsbøl (DF), 2022-02-08:
Der er i dag ikke noget til hinder for, tænker jeg, at kommunerne giver deres ansatte frihed til at levere ud fra borgerens ønsker og behov.
Altså, mig bekendt står der ikke nogen steder, at kommunerne ikke kan levere det på det område.
Det er den ene ting.
Der er en anden ting, som ordføreren siger.
Ordføreren ved jo også godt, at man så kan skyde på de forskellige regeringer, der har været.
Så er der også en budgetlov, som den tidligere finansminister Bjarne Corydon fik vedtaget.
Så det, det handler om, er jo, at vi gerne vil sikre, at vores ældre får en god og værdig omsorg og omsorgsfuld pleje, og at de har medindflydelse på eget liv.
Og hvordan får de det?
Det ville de jo gøre, hvis man lovfæstede klippekortordningen.
Det er en lille del af det helt store billede, men det er da trods alt bedre end ingenting.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-02-08:
Jamen jeg kan sådan set ikke sige det bedre, end jeg hørte hr. Jens Rohde sige det i spørgsmålet for et øjeblik siden til en anden ordfører her på talerstolen.
Alle de her standarder og alle de her krav, som vi har stillet til kommunerne i årevis, var en fejl.
Jeg vil i virkeligheden gerne opfordre ordføreren til at gå tilbage til sit eget parti og sige, at vi skal stemme for en velfærdslov.
For en velfærdslov har jo netop til formål at sikre kommunerne frihed til at gøre det rigtige i situationen.
Jeg er optaget af, at ældre skal have lige præcis den hjælp, som de har brug for, og ikke noget, som vi fastsætter forlods i standarder.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2022-02-08:
Derfor håber jeg selvfølgelig, at Dansk Folkeparti også vil være med til at diskutere en ny ældrelov og til at diskutere, hvordan vi gør det bedst.
Det lyder i hvert fald i mine ører, som om det er mange af de samme ting, vi gerne vil.
Jeg tror bare, vi skal passe på med hele tiden at lovgive ned i mindste detalje herinde fra Christiansborg.
Andreas Steenberg (RV), 2022-02-08:
Også tak til udlændinge- og integrationsministeren for hans tid.
Statsministeren talte om tvangsægteskaber, og nu taler udlændinge- og integrationsministeren om vellykket integration.
Begge dele er jo svært at være uenig i.
Problemet er bare, at de regler, der er lavet, ikke rigtig har noget med det at gøre.
Som jeg sagde før, skal man være statsborger og/eller leve op til reglerne for permanent ophold for overhovedet at søge.
Så kommer der f.eks. et krav om 5 års fuldtidsbeskæftigelse i Danmark oveni, og så er det bare, at jeg siger: Hvis man har 10 års deltidsbeskæftigelse i Danmark eller 1 års fuldtidsbeskæftigelse i Danmark eller 20 års fuldtidsbeskæftigelse i udlandet, tæller det ikke.
Så kan man ikke få det point i forhold til familiesammenføring.
Og fordi man ikke lige har 5 års fuldtidsbeskæftigelse, kan man så ikke integrere en ægtefælle?
Og er det så et tvangsægteskab?
Det giver jo ingen mening med sådan et krav, hvis det er de to ting, man vil sikre.
Hvordan ser ministeren på det?
Karina Adsbøl (DF), 2022-02-08:
Det er jo interessant.
Dansk Folkeparti har selv foreslået en ældrelov, men modsat regeringen har vi jo foreslået, at de ældre får rettigheder og nogle muligheder.
Nu siger den socialdemokratiske ordfører: Vi starter med et blankt papir.
Man tager servicelovens § 83 væk, altså at de ældre har ret til praktisk hjælp og personlig pleje.
Det vil man tage væk.
Så der er jo altså også nogle uhensigtsmæssigheder i det her.
Det fra Dansk Folkepartis side går jo ud på at sikre, at de ældre netop får medbestemmelse og indflydelse på eget liv.
Jens Rohde (KD), 2022-02-08:
Klippekortsordninger, ældremilliard – you name it – er jo aflad for Christiansborgs grønthøsterpolitik, Christiansborgs budgetpolitik, Christiansborgs skattestop, Christiansborgs serviceloft, hele vejen igennem.
Hvis vi nu havde modet til at sætte kommunerne fri, ikke bare med hensyn til regler, men også at sætte dem mere fri rent økonomisk, ville vi jo slet ikke behøve at stå og diskutere de her ting i dag.
Men det ville selvfølgelig være ærgerligt, for så kan vi her på Christiansborg ikke tage æren for det, der bliver lavet ude i kommunerne, og det vil vi jo gerne.
Men det er bare ikke løsningen, hvis vi virkelig gerne vil have, at vores ældreomsorg er noget, der bliver så decentralt, at kommunen, institutionerne og hjemmehjælpen rent faktisk har mulighed for at aftale det med den ældre.
Derfor vil jeg gerne spørge, om regeringen i diskussionen om den her ældrelov også er villig til at kigge på den håbløse finansieringsstruktur, som vi har i dag, og som jo binder kommunerne på hænder og fødder og er den egentlige årsag til, at vi ikke kan løse de udfordringer, som vi skal.
Astrid Krag (S), 2022-02-08:
Hvor er det en dejlig engageret debat – så engageret, at der ligefrem bliver slået til mikrofonerne; det er godt, at det ikke er hinanden, I begynder at slå til derude.
Jeg er jo meget enig i, at det var paradoksalt at følge, hvordan man under den tidligere regering ikke ville lade pengene og dermed heller ikke servicelofterne følge med det stigende antal ældre i kommunerne.
Man havde decideret minusvækst i sine første økonomiaftaler med kommunerne, og samtidig gik man og sagde, at de jo bare kunne afbureaukratisere derude, men man kunne så i øvrigt ikke selv pege på nogen steder, hvor der kunne afbureaukratiseres – det måtte man have et konsulentbureau til, og de kunne så pege på fire steder, og af dem tror jeg at afbureaukratisering blev realiseret ét sted.
Nej, og det er jo det, vi skal væk fra, altså at vi detailstyrer og centraliserer vores ældrepleje i stykker.
Medarbejderne derude er efterhånden så klemt på deres faglighed og deres handlerum, og det er et helt grundlæggende bundtræk, vi skal have vendt om, og det kommer til at kræve ganske meget af os – det er jeg enig med hr. Jens Rohde i.
Det kommer til at kræve, at vi ikke skal detailstyre og metodefastlægge på den måde, som vi har gjort i årtier.
Jens Rohde (KD), 2022-02-08:
Men det kræver stadig væk, at vi holder op med at bilde folk ind, at de kan få det hele til det halve, og at vi detailstyrer kommunernes økonomi i en sådan grad.
Altså, det er sådan, at når man så får den der ældremilliard, som skal fordeles ud på kommunerne, eller hvad det nu er, så presser det på serviceloftet, og så skal man jo til at skære ned andre steder.
Vi må holde op med at føre den molboagtige politik herindefra og så sætte kommunerne fri, også økonomisk, og sige: Pengene skal selvfølgelig passe, men det er jeres opgave at lave forventningsafstemningen og opfylde de forventninger, der er.
Astrid Krag (S), 2022-02-08:
Vi kan se, at kommunerne bruger pengene på de ældre, og det er rigtig godt, det er jeg selvfølgelig som ældreminister utrolig tilfreds med.
Der er budgetteret med en stigning på 1,8 mia. kr. på ældreområdet i det budgetår, vi kigger ind i nu.
Det er jo præcis det, jeg hører hr. Jens Rohde efterlyse, altså at vi går til det på den måde og ikke gør det på den måde, hvor det meget hurtigt bliver et symbolpolitisk kapløb.
Karina Adsbøl (DF), 2022-02-08:
Tak for det.
Det ville jo undre mig, hvis det var sådan, at den socialdemokratiske ordfører havde en anden holdning end ministeren.
Når det er sagt, må ordføreren da anerkende, at meget af det bureaukrati og mange af de regler, der bliver snakket om, jo er noget, som kommunerne selv har indført.
Det kommer faktisk ikke fra Christiansborg af.
Det er den ene ting.
Der er også en anden ting, jeg lige vil høre ordføreren om, når vi snakker om det her.
Så hvordan vil den socialdemokratiske ordfører sikre, at ældre faktisk får selvbestemmelse og medindflydelse på den hjælp, de gerne vil have?
Så hvordan vil man fra Socialdemokratiets side sikre, at ældre får den hjælp, de har behov for?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2022-02-08:
Jamen allerførst tror jeg, det er rigtigt, at meget af den kontrol og de dokumentationskrav og dermed det bureaukrati, der er i dag, ikke nødvendigvis stammer fra Christiansborg, men er noget, kommunerne selv har udviklet.
Det tror jeg er fuldstændig rigtigt, men jeg tror også, at der er en tendens til, at jo mere man lovgiver ned i detaljen, jo større er risikoen også for, at der kommer endnu mere dokumentation og kontrol.
Så selv om klippekortordningen, som jeg sagde, bidrager med rigtig mange gode ting – og der er rigtig meget godt at sige om den – så synes vi ikke, det er noget, man skal lovgive om her fra centralt hold på Christiansborg.
Hvordan vil vi så sikre selvbestemmelse osv.?
Jamen det er jo noget af det, statsministeren har talt om i sin nytårstale, og som social- og ældreministeren lige har talt om her, hvor man siger: Start forfra med et blankt stykke papir for at prøve at få en rigtig grundig drøftelse af en ny ældrelov.
Karina Adsbøl (DF), 2022-02-08:
Tak for talen.
Jeg tror også, at Ældre Sagen og Ældrerådet undrer sig over, at der nu er givet midler, og at man så skal til at give midler igen for at få varen, kan man sige.
Ja, det kan undre en.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre Enhedslistens ordfører – for jeg tror faktisk, at Dansk Folkeparti og Enhedslisten har nogle af de samme bekymringer, på nogle områder – om det med, at man nu vil starte på et blankt stykke papir i forhold til en ældrelov.
For hvordan sikrer vi så netop de ældres rettigheder?
Altså, vi har jo haft et flertal i det her Folketing, som ikke engang ville skrive omsorg ind i lovgivningen; man ville ikke engang skrive omsorg ind i servicelovens § 83, som jo siger, at man skal yde praktisk hjælp og pleje.
Så hvordan gør vi det, når man samtidig siger, at nu skal vi starte på et blankt stykke papir, og at vi i hvert fald ikke skal indføre klippekortordningen, fordi den kun giver bureaukrati?
Min bekymring går jo på, at man bruger bureaukrati som undskyldning for ikke at sikre, at der faktisk gives rettigheder og den rette hjælp.
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-02-08:
Jeg ville ønske, at jeg sådan lige havde de gode løsninger klar.
For jeg er sådan set ikke uenig i det, som ministeren siger, og som fru Kirsten Normann Andersen siger: at det er et problem, hvis vi skal bruge vanvittig meget tid på at administrere rettigheder, sådan at vi i forbindelse med de rettigheder, vi ønsker at tildele de ældre, bruger den tildelte tid til at administrere dem.
Det duer jo ikke.
På den anden side – og der er jeg så enig, tror jeg, med spørgeren – er det altså et problem, hvis vi frisætter kommunerne uden at have en snor i nogle rettigheder til borgerne.
Der tænker jeg, at der er en fælles udfordring, og jeg ville ønske, at jeg lige havde svaret.
Der er en fælles udfordring med at sikre, at frisættelsen ikke fratager de ældre rettigheder, og at vi finder nogle mekanismer, så det bliver relativt enkelt og relativt lidt tidskrævende at kontrollere, at rettighederne faktisk også leveres.
Jeg håber, at vi i de forhandlinger, der kommer, vil være i stand til at finde sådan nogle løsninger i fællesskab.
Karina Adsbøl (DF), 2022-02-08:
Jeg er helt enig i, at der selvfølgelig også skal være økonomi til at levere varen.
Men det kan jo, hr. Jens Rohde, også være sådan, at man ikke får den vare, man betaler for, uanset hvor mange midler der er.
Det kunne vi jo se, også i eksemplet med Else, som vi har diskuteret, som hænger i en loftlift, hvor der, tror jeg, er fire eller snart fem hjælpere, der står og kigger på Else, der hænger i den loftslift.
Der var jo i hvert fald personale nok, ikke?
Så det handler jo ikke altid kun om midlerne, men det handler jo også om, hvordan man anvender de midler, der er, korrekt.
Jens Rohde (KD), 2022-02-08:
Det kan vi ikke blive uenige om.
Men det har jo ikke noget med klippekortsordningen at gøre, som jeg forstår det.
Det er jo derfor, vi skal have det frie valg.
Det er jo derfor, det er vigtigt, at det frie valg mellem forskellige ordninger følger med.
Men til syvende og sidst kan det ikke nytte noget, at vi ikke anerkender, at det, hvis vi skal løfte den her opgave, så kræver en frisætning af kommunerne økonomisk, og det er derfor, at vi ønsker at afskaffe serviceloftet.
Så kan kommunerne opfylde de forventninger, som man i øvrigt opstiller i den kommunale valgkamp.
Og jeg kan godt se, at jeg nu skal tie stille.