Merete Riisager (LA), 2019-04-25:
Tak for det.
Kan det være så svært at blive enige om at give børnene lidt mere fritid og lidt flere fagtimer og give skolerne lidt mere fleksibilitet i forhold til at tilrettelægge skoledagen?
Ja, det kan det godt, for vi er en stor forligskreds med partier, der gerne vil folkeskolen det godt på hver vores måde, og vi er ikke altid fuldstændig enige om, hvad det gode præcis er.
Men med den her aftale er vi efter megen møje og mange samtaler blevet enige og har indgået en rigtig fin aftale – SF kalder det et frihedsbrev, og det synes jeg er en fin måde at se det på – om, at der skal noget mere frihed tilbage til skolerne og kommunerne, så man kan træffe nogle valg lokalt.
Så det er en rigtig god dag i politik at stå her med en aftale, som alle er enige om, og som giver mening for en masse borgere, og som tager afsæt i det, det handler om, og derfor gør hverdagen bedre.
For folkeskolen er jo en af de vigtigste samfundsinstitutioner, vi har.
Den skal kunne fungere godt for lærerne og for eleverne, så derfor var onsdag den 30. januar i år en god dag i politik, fordi vi blev enige om mere frihed og faglighed.
I dag førstebehandler vi det lovforslag, der gør den politiske aftale til virkelighed.
Eleverne får kortere skoledage, og skolerne får mere frihed.
Der er blevet tilført 90 ekstra undervisningstimer i fagene til at prioritere fremmedsprog, billedkunst og historie, og samtidig bliver der færre timer til den understøttende undervisning.
Eleverne skal lære noget i skolen, men de skal også have lov til at være børn.
De skal have tid til at lege, køre på skateboard, spille håndbold og have fritidsarbejde.
Børn, der også har et fællesskab uden for skolen, er mindre tilbøjelige til at blive ensomme og udsatte.
Vi skal værne om det gode børneliv, og vi skal kunne lytte til forældre, lærere og eleverne, selv når børnelivet kommer under pres.
Er der ikke luft og tid til alt det, de gerne vil uden for skolen, så skal vi lytte til det.
For alt det, der er vigtigt, kan ikke nødvendigvis sættes i et skema eller på formel.
Skolen skal kunne give eleverne struktur, rammer og ro, og til gengæld skal skolen have frihed og respekt om fagligheden, og det er netop intentionen bag dette lovforslag.
Jeg vil selvfølgelig gerne sige tak til alle partier, der har bidraget med hver deres.
Vi kan så alle sammen have forskellige ønsker om, at der skulle have været mere frihed eller mindre frihed, mere faglighed eller mindre faglighed, men her er vi blevet enige om en aftale, som man kan bruge ude på skolerne, og det er godt.
Men jeg vil da gerne benytte lejligheden til selvfølgelig at sende en særlig tak til min nærmeste kollega, Henrik Dahl, for i hvert fald at se ud, som om han har modtaget alle de sms'er, jeg har sendt til ham i det her forløb, og til SF for at insistere på friheden og det gode børneliv.
Børn er mennesker i deres egen ret, og vi skal huske at kigge på dem og sørge for, at de rammer, der er omkring dem, er gode til dem præcis lige der, hvor de er i livet, og det har SF haft rigtig meget fokus på.
Jeg vil også gerne sige en særlig tak til DF for at insistere på fagligheden og på dannelsen, på alle de kundskaber, som er så afgørende for, at børn forstår den verden, der er omkring dem, at de bliver i stand til at undre sig, agere, opsøge ny viden og også blive borgere i samvirke med et samfund med frihed og folkestyre, når de engang bliver voksne.
Så mange tak for det.
Jeg vil gerne starte med at takke SF for at fremsætte dette beslutningsforslag, og det er en god anledning til at diskutere et vigtigt emne, nemlig det gode børneliv.
Børnelivet er, og det tror jeg vi er enige om, ikke kun skole med tabeller, regnestykker og grammatik.
Børnelivet er også fritid, leg, kammerater, fællesskaber, hemmeligheder – alt muligt vigtigt.
Forældrene spiller en naturlig rolle for et godt og trygt børneliv, men det gør pædagogerne også, og derfor er det også glædeligt, at vi har en stærk tradition for fritidstilbud i Danmark, og at kvaliteten i vores fritidstilbud er høj.
Danmarks Evalueringsinstitut foretog sidste år en undersøgelse af børn og unges brug af fritidstilbud, og undersøgelsen viser, at både forældre og ledere giver udtryk for, at børn er glade for at komme i fritids- og klubtilbud.
De har venner, de er trygge ved de voksne, og de har fri tid, som de selv bestemmer over.
Fritidsområdet er en kommunal kerneopgave.
Kommunerne skal indrette tilbuddene og prioritere midlerne på tværs af velfærdsområderne efter, hvad der giver mening lokalt.
Hvis vi begynder at detailstyre for mange kommunale kerneopgaver, udvander vi det nærdemokrati, der er ude i kommunerne, og det ønsker regeringen ikke.
Det er hovedårsagen til, at vi ikke kan støtte SF's beslutningsforslag.
SF pålægger med sit forslag regeringen at indkalde Folketingets partier til forhandlinger om en aftale, der skal styrke fritidstilbud til børn og unge i Danmark.
SF ønsker, at regeringen skal indkalde til disse forhandlinger ultimo april i år.
Det er vigtigt for regeringen, at børn og unge har et godt fritidsliv og rammerne er gode, og det er også et område, vi prioriterer højt.
Regeringen har sammen med folkeskoleforligskredsen i januar indgået en aftale, der på flere områder styrker faglighed og frihed på folkeskoler.
Det betyder alt andet lige, at de yngste elever kommer tidligere i sfo, og det har regeringen derfor også afsat økonomi til.
Samtidig har folkeskoleforligskredsen afsat 190 mio. kr. årligt fuldt indfaset til et kvalitetsløft af den understøttende undervisning, som skal bidrage til en varieret og spændende skoledag.
Eleverne skal lære noget i skolen, men de skal også have lov at være børn.
De skal have tid til at lege, gå til fodbold eller spejder og have fritidsarbejde.
De skal have tid til at have et liv uden for skolen.
Fritiden er en vigtig arena for at sikre trivsel blandt børn og unge.
Børn, der også har et fællesskab uden for skolen, er mindre tilbøjelige til at blive ensomme.
Netop i forhold til trivsel, som jo også berører SF's forslag, har satspuljepartierne afsat 120 mio. kr. til at se på, hvordan kommunernes opsøgende og forebyggende arbejde med psykisk mistrivsel kan styrkes gennem pædagogisk-psykologisk rådgivning.
Det er forældrenes opgave, men det er også en politisk opgave.
Vi skal sikre de bedst mulige rammer både i skolen og i fritidsinstitutionerne.
Det kommunale selvstyre betyder, at det er kommunernes ansvar og ret at indrette fritidstilbuddene, som det giver bedst mening lokalt.
Regeringen har fuld tillid til, at kommunerne kan forvalte dette selvstyre.
Tak for ordet.