runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joy Mogensen (S), 2020-04-29:
Det har der været meget forskellig snak frem og tilbage om, så jeg kan udmærket godt forstå spørgsmålet.
For det er jo så utrolig svært i det her fantastiske kulturliv, der har alle mulige varianter, at få det hele pakket ned i én ordning.
Derfor skal arrangementsordningen jo heller ikke ses isoleret.
Der er også lavet den her nødpakke for kultur og idræt og alt muligt andet, som bl.a. handler om at give en særlig hjælp til det, vi kalder sæsonbaseret professionel scenekunst.
Det er netop for at kunne rumme en endnu større del af de arrangementer, der måtte løbe over længere tid.
Stén Knuth (V), 2020-04-29:
Tak for det, formand.
Hvornår agter ministeren at inddrage Folketingets partier og ordførere i, hvilke planer ministeren har for en samlet plan for genåbning af Forenings- og Kulturdanmark, herunder fitnesscentre og danseskoler?
Mattias Tesfaye (S), 2020-04-29:
Vi siger til folk: I skal deltage i en grundlovsceremoni – det er jo en ny beslutning, vi har truffet – og I skal skrive under på, at I vil overholde grundloven, og så skal I udvise respekt over for danske myndigheder.
Jeg har deltaget i tre af de her ceremonier: en i Hvidovre, en i Herning og en på Københavns Rådhus.
Det var fremragende arrangementer alle steder.
Festligt med flag og familie.
Det var fornøjeligt, og der var borgmestertaler.
Alting var godt.
Der var ingen ballade og ingen problemer, alle var glade, så jeg er stor tilhænger af de her grundlovsceremonier.
Men jeg synes bare ikke rigtig, vi kan tillade os at sige til folk, at den måde, man skal udvise respekt over for de danske myndigheder på, er ved at give hånd, når Sundhedsstyrelsen siger, at man ikke skal give hånd.
Så synes jeg faktisk, at respekten over for de danske myndigheder er, at man overholder de anbefalinger, og at man deltager i ceremonien uden at give hånd.
Marie Krarup (DF), 2020-04-29:
Men jeg beder om at få et tydeligt udtryk for, at Socialdemokratiet synes, at det her er vigtigt.
Det er ikke det, jeg får, når jeg får at vide: Jamen det er svært at vente, og at det er festlige ceremonier, og vi kan jo ikke dit, og vi kan ikke det med håndtryk.
Hvis det med håndtryk betyder noget, er det da klart, at vi bliver nødt til at suspendere selve ceremonierne, dvs. selve tildelingen af statsborgerskab, medmindre man altså vil lave et coronasikkert håndtryk, og det vil man tydeligvis ikke.
Så derfor vil jeg sige, at jeg ikke bliver overbevist om, at den her nye vedtagelse bliver tillagt vægt, når det er så nemt for både ministre og borgmestre at se stort på det.
Mattias Tesfaye (S), 2020-04-29:
Jamen jeg siger ikke, at det er let.
Altså, da vi traf beslutningen om at lukke Danmark halvvejs ned for efterhånden et stykke tid siden, blev vi også spurgt, om ikke vi straks skulle suspendere håndtrykket.
Og da var vores svar faktisk nej, fordi vi ikke havde noget billede af, hvor lang tid situationen ville vare.
Men det er klart, at jo længere tid, der går, og jo mere man kan høre både indenlands og udenlands, at det her godt kan komme til at tage ret lang tid, så presser diskussionen sig jo på.
Der er de her mennesker, som har søgt for lang tid siden, har betalt gebyret, har levet op til ikke at have begået alvorlig kriminalitet, taler dansk, har beskæftigelse, gør alt, hvad vi beder dem om, og som bare står og tripper og gerne vil til grundlovsceremonier.
Kan vi tillade os som samfund at sige: Det er udskudt på ubestemt tid, vi kan ikke sige, hvornår det er, det kan tage halve og hele år?
Det synes jeg ikke vi kan være bekendt.
Nils Sjøberg (RV), 2020-04-29:
Mit spørgsmål er: Da den stærkt øgede ledighed, som er kommet som følge af covid-19, rammer borgerne i de udsatte boligområder ekstra hårdt, og da vi giver dispensation på en lang række lignende områder, mener ministeren så, at det vil være rimeligt at dispensere fra kravene til de udsatte boligområder i ghettopakken?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-04-29:
Tak for spørgsmålet.
I regeringen tager vi coronakrisen meget alvorligt.
Det gælder både de sundhedsmæssige problemer, vi har her og nu, og de samfundsøkonomiske konsekvenser.
Derfor følger jeg også nøje med i, hvordan krisen påvirker situationen i landets udsatte boligområder.
Corona vil ikke have nogen indflydelse på den ghettoliste, der offentliggøres 1. december.
Tallene, der danner grundlag for den kommende liste, er trukket, før coronasituationen har påvirket beskæftigelsen.
Jeg mener derfor, at det er for tidligt at tage stilling til, hvorvidt der opstår behov for midlertidigt at korrigere for den ekstraordinære situation i forhold til boliglovgivningen om udsatte boligområder og parallelsamfund.
Det vil også kræve, at vi har et bedre kendskab til, hvordan coronakrisen påvirker beskæftigelsen på lidt længere sigt, og det har vi af gode grunde ikke tal for endnu.
Så jeg vil med andre ord selvfølgelig følge udviklingen nøje.
Hvis der viser sig behov for det, vil jeg tage en drøftelse med partierne i kredsen bag parallelsamfundspakken.
Nils Sjøberg (RV), 2020-04-29:
Vi har lige hørt integrationsministeren give udtryk for, at regeringen mener, at det her kan vare endda overordentlig lang tid, og det synes jeg yderligere begrunder, at der må være rimelighed i at dispensere fra ghettokravene.
Derfor håber jeg da meget, at ministeren vil være opmærksom på det.
Jeg er lidt i tvivl om, hvor ministeren rent faktisk står henne.
Men som jeg fortolker det, jeg i hvert fald hører, så er det et nej, altså at det synes ministeren ikke.
Så det undrer mig, at ministeren mener, at lige netop dette område adskiller sig fra de mange andre områder, hvor vi har givet dispensation.
Har ministeren undersøgt, hvor omfattende konsekvenser ghettopakken kommer til at få for de udsatte boligområder nu?
Her tænker jeg selvfølgelig primært på de mennesker, der bor der, og at man fastholder de svære krav til de udsatte boligområder i en krisetid
Disse mennesker kommer til at stå i en ganske alvorlig situation.
Vi ved, at der er nogle boligområder, hvor det er sådan lige på nippet, om der rent faktisk er problemer med beskæftigelsen på forhånd.
Der har rent faktisk – det gælder f.eks. i Fredericia – været boligområder, som er kommet ind, fordi der lige var en ekstra ledig person.
Det var endda, et år før ghettolisten blev opdateret sidste gang, for det var i december 2019, at den blev godkendt og lavet sidst.
Men i 2018 havde man en enkelt ekstra ledig, og derfor røg Fredericia over på ghettolisten.
Er det virkelig en rimelig politik at have, altså at sige, at ja, det er da i orden, at nogle boligområder, fordi de har en stor ledighed, og det er der mange boligområder, der får nu, så skal risikere at komme på ghettolisten?
Jeg vil meget gerne vide, om ministeren rent faktisk har forholdt sig til den situation, og hvor mange det rent faktisk går ud over.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-04-29:
Jamen jeg må sige, at jeg simpelt hen ikke er enig med ordføreren i, at det ikke skulle være en alvorlig situation, hvis der er over 40 pct. af beboerne i et område, som er arbejdsløse.
Altså, at have et lokalsamfund, hvor 40 pct. i den arbejdsdygtige alder er arbejdsløse, mener jeg er meget alvorligt.
Det siger sig selv, at det ville være enormt problematisk, hvis vi i Danmark som helhed var i den situation, at 40 pct. var uden for arbejdsmarkedet.
Derfor er det selvfølgelig også et problem, hvis man i Korskærparken i Fredericia eller andre steder har 40 pct., der er uden for arbejdsmarkedet.
Så jeg er helt uenig i, at 40 pct. eller 39,9 pct. ikke skulle være alvorligt, altså hvis så mange er uden for arbejdsmarkedet.
Det synes jeg er meget alvorligt.
Og det er bl.a. det, som vi prøver, og som vi indtil videre har haft ret gode resultater med, altså at sikre, at flere er kommet i arbejde i mange af vores udsatte boligområder.
Det er bl.a., tror jeg, på grund af noget af den lovgivning, vi har lavet, men selvfølgelig især på grund af kommunernes indsats for at sikre det i hvert enkelt område.
Så jeg er uenig i, at 40 pct. ikke er et højt tal, og også i, at 39,9 pct. ikke er et højt tal.
Nils Sjøberg (RV), 2020-04-29:
Det glæder mig, at ministeren er enig med mig i, at 40 pct.s ledighed er meget.
Det glæder mig derfor, at ministeren sandsynligvis vil gøre ekstra meget for at bidrage til, at folk kommer i beskæftigelse.
Men mener ministeren virkelig, at det er mere hensigtsmæssigt at anbringe folk på en ghettoliste med det resultat, det har?
Nu nævner ministeren selv børnene, og jeg er helt enig med ministeren i den betragtning.
Men mener ministeren virkelig, at det kan være en god idé for børn, der ikke har mulighed for at se deres forældre gå på arbejde, oven i købet at løbe den risiko at se, at deres bolig bliver revet ned, fordi der er en ghettoliste?
Jeg har svært ved at se logikken i, at det skulle blive meget bedre af det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-04-29:
Jamen jeg tror heller ikke, at der er nogen, der får det bedre af det, men jeg tror, at vi får det bedre af, at vi får en mere blandet beboersammensætning.
Jeg tror grundlæggende på, at vi skal have blandede boligområder, hvor der både bor nogle, som måske kører bus, og måske også nogle, som er direktør eller har en høj løn på en anden måde.
Det tror jeg er enormt vigtigt.
Det er hele formålet med det her.
Jeg opfordrer ordføreren til at tage rundt i nogle af de områder, som er ved at gennemføre deres udviklingsplaner.
Man kunne f.eks. tage til Tingbjerg og se, hvordan de udvider med en masse nye flotte boliger, hvor der flytter nogle borgere ind, som gør, at man får en mere blandet beboersammensætning, så man får et stærkt sammenhold på tværs af forskellene.
Det er jo det, der er hele ideen med at skabe blandede boligområder, så alle børn får de samme muligheder, uanset om man er vokset op i Vollsmose eller i en anden del af Odense, i Tingbjerg eller i en anden del af København.
Det er jo det, det hele handler om, og det er ved at folde sig ud allerede nu.
Nils Sjøberg (RV), 2020-04-29:
Der er ikke nogen tvivl om, at det er en god idé at se på sammensatte boligområder med både unge og gamle og med forskellige typer mennesker i.
Der er slet ingen tvivl om den sag.
Det, det drejer sig om her, er et spørgsmål om, om folk, der bor i et boligområde, og som faktisk oplever det fællesskab, som ministeren gør opmærksom på, skal opleve, at deres boliger bliver revet ned, fordi de folk bliver ledige som et led i coronakrisen.
Det finder jeg i hvert fald ikke rimeligt.
En række udsatte boligområder står til at indtræde på listen over hårde ghettoer på grund af lidt for høj arbejdsløshed eller lidt for lav gennemsnitlig indkomst.
Det er bl.a. Solbakken i Odense og Korskærparken i Fredericia, som ministeren var inde på, der sidste år havde henholdsvis 1,5 pct. og 0,1 pct. for meget arbejdsløshed.
Nu skal jeg gøre det meget hurtigt: De kan på grund af krisen sandsynligvis ikke leve op til det krav, de var tæt på at opfylde.
Hvad kan ministeren pege på de kan gøre nu for at undgå at blive ramt af ghettopakken?
Undskyld ulejligheden, tak.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-04-29:
Jamen jeg vil sige, som jeg sagde til indledning: Jeg holder meget nøje øje med, hvad påvirkning den her situation, vi er i, har for de enkelte boligområder.
Og der er der jo en risiko for, at nogle af dem, der er kommet sidst ind i jobs, også bliver de første til at ryge ud.
Men for det første må jeg bare holde fast i, at den liste, der kommer 1. december, ikke har nogen påvirkning fra den situation, vi er i.
For det andet har vi indtil videre ikke nogen solide tal på, hvordan udviklingen har været i de udsatte boligområder.
Derfor vil jeg ikke drage nogen konklusioner endnu.
Mattias Tesfaye (S), 2020-04-29:
Jeg kan se, at vores nabolande har en ret markant overrepræsentation af smittede med udenlandsk baggrund, og jeg har også hørt fra nogle overlæger i Danmark, at der måske er lidt den samme tendens i Danmark.
Og jeg kan også se på kommunekortet, at der, hvor jeg selv bor, på Vestegnen, er der markant flere smittede, end der er i mange andre kommuner.
Så der er helt sikkert en diskussion her, og jeg glæder mig til, at Seruminstituttet inden for ganske kort tid kan offentliggøre tal på, hvordan den etniske baggrund blandt de smittede er i Danmark.
Og på baggrund af det vil jeg slet ikke afvise, at der skal tages yderligere initiativer.
Vi har jo igangsat en oplysningskampagne og indtil videre afsat 700.000 kr. for at komme ud med budskabet.
Og det kan godt være, at der er brug for mere, for jo mere målrettede og præcise vi kan være, jo bedre.
Tak for spørgsmålet, og godaften.
Som spørgeren også ved, er der indgået en trepartsaftale og vedtaget en række økonomiske hjælpepakker.
Det er tiltag, som skal afbøde konsekvenserne af coronakrisen for både virksomheder og lønmodtagere.
Virksomhederne skal holdes likvide, så lønmodtagerne ikke får en fyreseddel, og derfor har vi også i regeringen kraftigt opfordret til at gøre brug af hjælpepakkerne og ikke fyre medarbejdere, og hjælpen gælder naturligvis også for udlændinge, der er lønmodtagere eller driver virksomhed i Danmark.
Udlændinge, der søger om permanent opholdstilladelse, skal opfylde de krav, der er vedtaget af Folketinget, og det gælder, uanset om der er krise eller ej.
Men som sagt er der vedtaget en række hjælpepakker, som forhåbentlig vil afbøde de værste konsekvenser af krisen, og er man f.eks. lønmodtager og hjemsendt, mens krisen står på, så vil man i den her periode både være selvforsørgende og i beskæftigelse.
Og også for virksomhederne, herunder de små selvstændige, er der hjælpepakker, man kan gøre brug af.
Jeg er opmærksom på, at spørgsmålet går på dem, der så alligevel måtte blive arbejdsløse som følge af coronakrisen, og her er det i første omgang mit håb, at de har sikret sig mod arbejdsløshed ved medlemskab af en a-kasse.
Dagpengemodtagere anses nemlig for selvforsørgende i sager om permanent opholdstilladelse.
Og jeg glæder mig derfor over, at vi i fællesskab fik afskaffet det tidligere opholdskrav.
Jeg anerkender da også, at man ikke kan få permanent opholdstilladelse, hvis man ikke er i beskæftigelse på det tidspunkt, hvor myndighederne træffer afgørelsen.
Og er det så rimeligt?
Og vil det være rimeligt, hvis der gælder noget andet for de her personer, end for personer under normale forhold, som uden egen skyld mister deres arbejdsmarkedstilknytning?
Jeg mener selv, at det er rimeligt at forbeholde permanent opholdstilladelse for dem, der har en både langvarig og aktuel tilknytning til arbejdsmarkedet.
Man kan selvfølgelig godt mene noget andet, men jeg ser ikke coronakrisen som løftestang for lempelser af adgang til permanent opholdstilladelse.
Man kan jo bare blive, man kan finde sig et arbejde, og man kan søge igen.
Det er man meget velkommen til.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-04-29:
Tak for det.
Jeg har jo også bemærket, at ministeren her for en lille uge siden på Facebook lagde et opråb ud til alle danske muslimer osv. og her giver udtryk for nogle af de samme ting, som ministeren nævner i dag.
Og det er jo en kapitulation i forhold til selve princippet om, at danske myndigheder skal kommunikere på dansk, at man på den måde er nødt til at oversætte til andre sprog, men jeg forstår godt ministerens overvejelser i den forbindelse.
Det kan vi måske komme ind på under næste spørgsmål.
Men det er jo kun sproget – der ligesom er en barriere – som ministeren her så har forholdt sig til.
Altså, der er hele den almindelige adfærd.
Vi ved, at rigtig mange af de folk, der bor i ghettoerne, bor flere i mindre lejligheder, end de fleste danskere måske gør, og har en anden måde at omgås på – i kiosker, i frisørsaloner, i vandpibecafeer, og hvad ved jeg.
Og vi ved jo samtidig, at der i de her grupper meget ofte føles et modsætningsforhold til de danske myndigheder, hvilket måske gør, at man, selv om man egentlig godt forstår, hvad det er, der bliver sagt, så ikke føler, at det er noget, der vedgår en selv, fordi man ikke føler sig som en del af det danske samfund og føler, at myndighederne er nogle, som man skal slås med, udfordre, provokere, i stedet for at lytte til dem og gøre, hvad der bliver sagt.
Så én ting er den sprogbarriere, som jeg forstår at ministeren har taget hånd om.
Men hvad med alle de andre helt åbenlyse barrierer, der er i forhold til de mange, der jo altså nu vil fejre ramadan, og så her den 23. maj, forstår jeg, det, man kalder for eidfest?
Simon Kollerup (S), 2020-04-29:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Med udgangspunkt i sundhedsfaglige vurderinger har regeringen udstedt et forbud mod arrangementer med flere end 500 personer frem til og med den 31. august 2020.
For det er et plaster på såret for arrangørerne af sommerens festivaler, sportsarrangementer, markeder og alle de andre, som har knoklet for at kunne give danskerne nogle gode oplevelser, men som nu desværre må aflyse.
Det giver samtidig arrangørerne sikkerhed helt frem til slutningen af sommeren og en mulighed for at aflyse deres engagementer i god ro og orden.
Hvorvidt det vil være muligt at afvikle større arrangementer til efteråret, kommer jo helt an på, hvordan genåbningen af Danmark forløber, hvordan coronaepidemien udvikler sig og på de sundhedsfaglige vurderinger i den forbindelse.
Kompensationsordningen til arrangører er aftalt mellem regeringen og alle Folketingets partier, og derfor vil en eventuel forlængelse af kompensationsordningen skulle drøftes med partierne.
Men det er endnu for tidligt at sige, om der er behov for en forlængelse.
Vi skal længere hen i genåbningen af Danmark, før vi kan se, om det med udgangspunkt i sundhedsfaglige vurderinger kan være forsvarligt at gennemføre større arrangementer fra september og frem i efteråret.
Den næste fase af genåbningen af Danmark vil i den kommende tid, som spørgeren ved, blive drøftet politisk, og der vil i den forbindelse blive taget stilling til, hvor det skal prioriteres at åbne i den næste fase.
Hans Christian Schmidt (V), 2020-04-29:
Tak for det, formand.
Vil ministeren garantere, at arrangører, i tilfælde af en forlængelse af forbuddet mod afholdelse af større arrangementer, også efter den 31. august, vil få kompensation, så de virksomheder, der allerede nu er i gang med at planlægge og afholde udgifter for arrangementer, der afholdes efter den 31. august, ikke ender med at hænge på regningen og risikere konkurs, såfremt regeringen vælger at forlænge forbuddet?
Tak for svaret fra ministeren.
Jeg kunne godt tænke mig lige at tage fat i en af de ting, som ministeren nævner, nemlig at det er lidt for tidligt at sige noget om det.
Derfor vil jeg spørge: Anerkender ministeren, at der findes virksomheder, f.eks. virksomheder, der arrangerer store VM-løb, som ikke bare kan sige, at de lige venter lidt med at se, om de i grunden skal begynde at sætte hele deres egenkapital på spil, at de lige skal se lidt på, hvordan det udvikler sig?
Altså en krænkelse af den aftale, som de måske har med f.eks. Speedway, hvor det er den internationale VM-organisation, der står for, om noget skal aflyses eller ikke, og at man jo derfor er i den situation, at man desværre ikke bare kan afvente.
Jeg vil kun spørge ministeren, om ministeren anerkender, at det problem findes for de virksomheder.
Så vil jeg selvfølgelig efterfølgende stille ministeren et par spørgsmål om, hvordan udsigten til, at man kan få noget at vide, er.
Men i første omgang er spørgsmålet altså, om ministeren anerkender, at der er virksomheder, der står i den situation, at de simpelt hen ikke er i stand til at få lov til at skyde beslutningen, men er nødt til at træffe den uden i grunden lige nu at vide, om de er købt eller solgt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-04-29:
Jeg vil gerne spørge ministeren: Er ministeren enig i, at dansk landbrug skal tage ansvar for den enorme drivhusgasudledning, der er forbundet med Danmarks import af soja til grisefoder fra Sydamerika, og som Københavns Universitet netop har vist er 60 pct. højere end den udledning, landbrugserhvervet samlet set har herhjemme hvert år,
Mogens Jensen (S), 2020-04-29:
Tak for spørgsmålet.
Der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at landbruget har et medansvar for drivhusgasudledninger, der er forbundet med den soja, som importeres til Danmark – det har jo alle aktører, som er involveret i anvendelse eller forbrug af soja.
Derfor er jeg også glad for, at vi har Dansk Alliance for Ansvarlig Soja, der samler en bred vifte af bl.a. brancheorganisationer, supermarkedskæder, ngo'er og altså også mit ministerium.
Og jeg vil også gøre det klart, at hvis ikke branchen selv vil indføre sådan nogle standarder, så vil jeg kigge på alle muligheder for at sikre, at det kan ske.
Jeg er enig i, at de her aspekter skal adresseres i kommende klimahandlingsplaner, muligvis i en klimahandlingsplan for landbruget eller en global sektorhandlingsplan for klima.
Jeg synes dog ikke, det er fair at kritisere Klimapartnerskabet for Fødevare- og Landbrugssektoren for ikke at inkludere det her i deres anbefalinger, da de jo er blevet bedt om at se på udledninger i forhold til 70 pct.-målsætningen fra et nationalt udgangspunkt, og det falder det her jo ikke ind under.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-04-29:
Vi snakker afskovning af enorme områder, hvor skove fældes, for at vi i Danmark kan opretholde den enorme produktion af bacon og skinker; et spor, der har ekstremt ødelæggende konsekvenser for klimaet, for den lokale befolkning i Sydamerika og for naturen i Amazonas.
Jeg kan høre, at ministeren har tillid til erhvervet og forventer sig meget af handlingsplaner og hensigtserklæringer fra den danske sojaalliance, som nok offentliggøres i morgen, hvis de overholder tidsfristen, hvor erhvervet ad frivillighedens vej vil arbejde hen imod, at den importerede soja i mindre grad fører til mere afskovning i Sydamerika og dermed også reducerer klimaaftrykket af den importerede soja en smule.
Men det kæmpe problem er jo den enorme import fra et areal større end Sjælland og den belastning, der CO₂-mæssigt er fra den store import, som nu er blevet opgjort til cirka 6 mio. t CO₂, og at den belastning, når man ser det med globale briller, sådan set skal lægges oven i den belastning, landbruget har nu på 10-11 mio. t, som er det officielle tal.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren igen til klimahandlingsplaner for landbruget, som vi ser frem til at forhandle: Er ministeren enig i, at de anbefalinger fra klimapartnerskabet for fødevarer- og landbrugssektoren med direktøren for Danish Crown i spidsen ikke tager højde for den enorme drivhusgasudledning, der er forbundet med importen af soja, og derfor slet ikke er tilstrækkelig?
Jeg vil gerne have et klart svar – ja eller nej – på spørgsmålet om, hvorvidt ministeren er enig i, at der, i de kommende klimahandlingsplaner for landbrugserhvervet, skal tages højde for den klimabelastning, sojaimporten forårsager.
Er ministeren enig i, at vi skal forholde os kritisk til den import og tage hånd om den globale påvirkning, som Danmark dermed har?
Mogens Jensen (S), 2020-04-29:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at jeg mener, at den soja, vi importerer til Danmark, skal kunne garanteres hundrede procent og ikke medvirke til afskovning eller anden fortrængning af vegetation.
Den skal være bæredygtig, og det arbejder regeringen helt klart for, og her har branchen et klart ansvar.
Når klimapartnerskabet ikke har taget sojaproblematikken eller udledningen ind i deres rapport, er det jo, fordi de er blevet bedt om at forholde sig til den nationale kontekst.
Men jeg er selvfølgelig også enig i, at vi skal se det her på et globalt niveau, og derfor vil jeg selvfølgelig også gerne presse på for, at vi sikrer, at det kommer ind i den globale afrapportering, som jo også ligger i vores nationale klimalov, så vi får talt den her udledning med, når vi nu skal gøre op, hvordan indvirkningen er på miljøet og klimaet, også på globalt plan.