runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Tak for det.
Vi har en branche, hvor folk bliver syge af at gå på arbejde, og hvor det ikke bliver anerkendt.
Det, som vi ser her, er et strukturelt problem, hvor det særlig er kvinder med hårde jobs, der bliver ramt af det, og det er ikke okay.
Jeg var i en frisørsalon, hvor jeg talte med flere frisører, og den ene var allerede blevet opereret to gange, og da hun fortalte om, hvordan det her ikke bliver anerkendt som en arbejdsskade, selv om det så åbenlyst har noget med det at gøre, så nikkede alle de andre frisører og kollegaerne i salonen genkendende.
Det er åbenlyst, når vi ser, at nogle, der generelt ikke har slidgigt, har det i præcis de fingre, som de har benyttet.
Socialdemokraterne har før gjort det, at man politisk har sagt, at man her kan se, at der er noget, der ikke bliver anerkendt, og at man bliver nødt til at gøre noget ved det.
Derfor vil jeg gerne stille ministeren et spørgsmål.
Når man i forhold til 99,7 pct. af anmeldelserne i forhold til muskel- og skeletsygdommene i skønheds- og hudplejebranchen ikke får nogen hjælp og man bliver afvist, og vi også kan se, at det billede tegner sig for bioanalytikere, hvad er det så et udtryk for?
Mange tak for det.
Vi skal anerkende skader i bevægelsesapparatet som arbejdsskader.
Det har vi gjort før, altså anerkendt skader, som ikke bliver anerkendt i dag, og hvor vi systematisk ser, at der er et problem.
Lige nu oplever vi, at det rammer bl.a. frisører, bioanalytikere og andre, og det skal vi tage alvorligt.
Man skal ikke blive syg af at gå på arbejde, og hvis man bliver syg af at gå på arbejde, skal det anerkendes.
Vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at forebygge og sørge for, at det ikke kommer til at ske, men sker det, er det så vigtigt, at man får det anerkendt.
Den debat om, hvad vi kan gøre for at skabe et bedre arbejdsmiljø og beskytte dem, som går på arbejde, mod at blive syge, men selvfølgelig også, når det sker, at de så får den hjælp, de har brug for, glæder jeg mig rigtig meget til vi får rejst her i Folketingssalen.
Dertil vil jeg også bare anerkende det store arbejde, som der er blevet lavet, bl.a. af frisører, bioanalytikere, laboranter og den repræsentation, som de også har her i dag af deres fagforeninger, der viser, at én ting er konkret at gøre en forskel på den enkelte arbejdsplads, men man skal faktisk også tage medlemmernes trivsel og arbejdsmiljø op på nationalt plan, og at det er til behandling og forhandling her i Folketingssalen i dag.
Så jeg glæder mig rigtig meget til at høre, hvordan de forskellige partier gerne vil bidrage til at løse den her problematik, for det skal ikke fortsætte, at vi systematisk ser, at der er nogle, der ikke får anerkendt, at deres arbejde er hårdt, og at de kommer til skade af det.
Det var ordene herfra indtil nu.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Men det har Socialdemokratiet jo gjort før.
I forhold til at der mangler viden, vil jeg bare sige, at Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur faktisk har kritiseret Danmark for lige præcis den her del.
Især frisører oplever i højere grad muskel- og skeletbesvær, end man gør i fag som anlægsarbejde, slagteriarbejder, rengøring og betonarbejde.
Det er forskning, som vi allerede har, og som er anerkendt.
Derudover har vi også forskning på europæisk niveau, som viser, at f.eks. det at arbejde som frisør indebærer en væsentlig og øget risiko for at udvikle skader i kroppen på grund af arbejdets form.
Hvorfor står vi her?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-02-08:
Jeg synes, der er en meget klar vej frem.
For det første skal vi i fællesskab anerkende, at det er det her, der opleves.
Vi skal ikke negligere det, ikke sige: Du har ikke løftet noget tungt, så det kan ikke være rigtigt, at det er sådan, du har det.
Men vi skal faktisk anerkende de her menneskers oplevelser, og de er mange.
Samtidig skal vi for det andet anerkende det, når vores myndigheder og vores institutioner, der sidder og behandler de her ting, siger, at der er viden her, vi ikke har, og at der er et potentielt mørketal, og at det kan vi ikke afvise.
Men så er det jo der, vi skal sætte ind.
Så skal vi jo sørge for, at vi får den viden, sådan at de fremtidige afgørelser kan blive truffet på et mere oplyst grundlag.
Astrid Carøe (SF), 2024-02-08:
Tak for det, og tak til ministeren for den her anerkendelse af frisørerne, selv om det lød, som om regeringen ikke vil bakke op det ellers glimrende beslutningsforslag fra Enhedslisten.
Det er jo en bekendtgørelse i ministerens eget hus, som har retningslinjer om, hvor højt og tungt man skal have løftet for at blive anerkendt, og at repetitive arbejdsbevægelser ikke er en del vurderingen.
Og vurderingen fra bl.a. fagbevægelsen for frisører og bioanalytikere er, at det er det, der står i vejen.
Jeg hører ministeren sige, der er behov for flere undersøgelser, før man vil kunne lave praksis om.
Men jeg synes også, som ministeren selv siger, at der er behov for en eller anden form for anerkendelse.
Derfor håber jeg, regeringen vil overveje at lave et kompromis her.
Kan vi ikke lave en eller anden udvalgsberetning eller et eller andet, hvor vi anerkender den her udfordring?
Det behøver ikke at være på den her måde, hvis regeringen ikke ønsker det, men vi skal anerkende, at frisører kun holder 8½ år i faget, fordi de har smerter i led og muskler, og vi skal selvfølgelig følge op på, hvad vi kan gøre herindefra.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-02-08:
Tak, formand.
Jeg får nærmest lyst til at undskylde over for tilhørerne, at det måske ikke er den mest ophidsende debat, som de får lov til at overvære her i salen.
Men tak til de foregående ordførere, som jo, især dem fra regeringspartierne, har redegjort i detaljer for det lovforslag, vi her skal behandle.
Det omhandler som bekendt, at vi skal give lovhjemmel til etablering af tre jernbaneprojekter: udvidelse af Københavns Lufthavn Station, etablering af et overhalingsspor ved Kalvebod og etablering af et vendespor ved København Lufthavn Station.
Alle tre projekter er en del af den politiske »Aftale om Infrastrukturplan 2035«.
Når vi går i gang med de her projekter, vil det give mulighed for, at der kan køre flere tog med både passagerer og gods, og det er en positiv ting, at vi kan få flyttet mere trafik væk fra vejene og over på banenettet.
I Radikale Venstre vil vi selvfølgelig have fokus på de miljø- og klimamæssige konsekvenser ved etableringen, men forventer naturligvis, at det bliver anlagt på en hensigtsmæssig måde.
At udbygge vores jernbanenet er en positiv udvikling, som vi i Radikale Venstre bakker op om, og vi støtter derfor lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2024-02-08:
Jeg vil starte med at berolige forligskredsen og måske især ministeren med, at Enhedslisten stemmer for det her forslag.
Men der er to betragtninger i det, som jeg synes er lidt principielle.
Den ene ting er spørgsmålet om den efterfølgende miljøgodkendelse, som jo er meget vigtig, og som tager højde for alle typer af eventuelle konsekvenser af forslaget, f.eks. grundvandssænkning og alle mulige andre ting.
De betragtninger er selvfølgelig overordentlig vigtige, og i den forbindelse indeholder lovforslaget en bemyndigelse til ministeren til i særlige tilfælde selv at fastsætte krav og grænseværdier og sådan noget i forhold til støj og nogle af de andre miljøkonsekvenser.
Der vil jeg gerne have det sådan, at jeg kunne bede ministeren om i det mindste at underrette Folketinget, i tilfælde af at han bruger den bemyndigelse.
For jeg synes, det er vigtigt, at det er noget, der foregår som en del af en lovbehandling.
Man kan afskaffe klageadgangen, eller man kan sikre en meget hurtig sagsbehandling af klager.
Nu vælger man altså at afskaffe klageadgangen for ikke at forhindre gennemførelsen af projektet, og det er sådan set en vigtig vægtning, som jeg mener må finde sted nogle gange.
Men jeg vil mene, at man skal overveje det meget nøje, før man beslutter at afskaffe en klageadgang.
For det er noget rigtig principielt, altså klageadgangen og det med, hvem der fastsætter miljøgrænseværdier og på hvilken måde.
Så de to ting er et lille men.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-02-08:
Jeg er til fulde på linje med både spørgeren og ordføreren for forslagsstillerne i forhold til at anerkende de her menneskers oplevelser, at anerkende deres smerter.
Det synes jeg er det mindste, vi kan gøre.
Men vi burde også, vi burde også betone, at
når de svar, der kommer til os fra de relevante instanser, peger på, at der er manglende forskning, og vi samtidig har et system, der bygger på forskning, så er det nøglen.
Jeg synes, det er ret principielt, hvis vi politisk begynder at gå ind i de her afgørelser.
Jeg mener, vi står os godt ved at have et arbejdsskadesystem, hvor anerkendelsen af menneskers skader bygger på en lægefaglig vurdering og forskning, i stedet for hvilket flertal der sidder i Folketinget.
Men det er jo ikke det samme, som at vi ikke med vores stemmer og tale i mikrofoner herindefra og jeg som minister med den position, jeg har som minister til at gå ind i, hvad for nogle opslag der bliver lavet, kan komme med en opfordring og kan gå ind og understrege, at der skal ske noget her.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-02-08:
Det er jo ikke altid, vi diskuterer tillægsbevillingen, for den har ofte mest karakter af teknik, men jeg synes, det er anderledes i år, fordi vi har haft en principiel diskussion om, hvordan Finansudvalget skal oplyses af Finansministeriet og af regeringen.
Flere medlemmer af Finansudvalget har efterspurgt noget viden omkring det her – det kommer ikke.
Folketinget har via Finansudvalget meget dårlige muligheder for at udøve den kontrol af regeringen, vi er sat i verden for, hvis vi ikke løbende kan få viden om, hvordan saldoen ser ud.
Det er ikke bare teknik, for som vi også diskuterede inden jul, er vi jo nogle, der har et problem med det, hvis man har uforbrugte midler fra en aftale om f.eks. udsatte børn og unge, som man mente skulle bruges på selv samme område, og de penge så bliver brugt til at finansiere en skattelettelse.
Det er også en del af en større diskussion, at vi har meget svært ved at få indskrevet i aftaler, at uforbrugte midler skal bruges enten på området eller diskuteres igen, og derfor er vi også flere partier, der kommer med et beslutningsforslag om, at uforbrugte midler enten skal bruges på selv samme område, eller at aftalekredsen eller forligspartierne skal indkaldes.
Der er ofte tale om meget, meget store beløb, og i regeringsreserven kan man se, som vi var flere partier, der sagde før jul, at beløbene svarer meget en til en til, at man laver en krydsfinansiering fra udsatte børn til en skattelettelse.
Uanset hvad man mener om det, og om man mener, at den aftale var rigtig, rigtig god, så håber jeg, at vi kan have en principiel snak med hinanden omkring, at de meget store beløb, vi nogle gange sætter af til nogle specifikke politikområder, ender med at blive brugt på noget helt andet uden Folketingets mulighed for at sige nej eller prioritere dem anderledes.
Derfor har jeg også stillet en række skriftlige spørgsmål til finansministeren, som stadig væk afventer besvarelse, bl.a. om, at når vi spørger om, hvad saldoen var før jul, og vi får at vide, at det kan man ikke sige noget om, men at vi trods alt her har en oversigt, hvor man kan se, at det kunne man godt sige noget om, er det så ikke dårlige arbejdsvilkår for Finansudvalget?
Der er også et spørgsmål om, om vi ikke fremadrettet også kan få oplyst saldoen løbende.
For det betyder noget, hvad man bruger pengene til, og hvordan man prioriterer dem.
Derfor er vi også flere partier, der vil bede ministeren om at sørge for, at Finansudvalget løbende får en opdatering på de større saldoer, og at vi får en mere principiel diskussion omkring, hvordan uforbrugte midler bliver brugt.
Det er trods alt Folketinget, der bevilger de penge i første omgang.
Peter Juel-Jensen (V), 2024-02-08:
Tak for det, formand.
Dette lovforslag, forslag til lov om opgradering af Øresundsbanen, udspringer af den store politiske aftale om fremtidens infrastruktur i Danmark, og det er en aftale på mere end 160 mia. kr.
Opgraderingen af Øresundsbanen består af en udvidelse af Københavns Lufthavn Station, etablering af overhalingspor ved Kalvebod og etablering af vendespor ved Københavns Lufthavn Station.
Med lovforslaget sikres projektets gennemførelse, da manglende gennemførelse eller forsinkelse vil indebære betydelige trafikale eller samfundsøkonomiske konsekvenser, idet der er tale om anlæg af projekter på en international jernbanekorridor, som forbinder Skandinavien med resten af Europa.
I Venstre glæder vi os over, at vi udbygger jernbaneinfrastrukturen, at togtrafikken dermed styrkes, og at det bliver endnu mere attraktivt at vælge toget til.
Venstre bakker op om lovforslaget.
Sofie Lippert (SF), 2024-02-08:
Tak for ordet.
De to tidligere ordførere har jo redegjort grundigt for, hvad dette lovforslag indebærer.
Det handler om tre projekter, hvoraf det sidste i første omgang er udskudt.
De to andre er med til at sikre kapaciteten på Øresundsbanen og sikre, at vi i fremtiden kan køre flere tog og ikke færre tog på tværs af Amager og forbi København.
Det falder jo meget godt i tråd med de debatter, vi havde i Folketingssalen i går om den internationale togdrift, for det er fuldstændig afgørende, for at toget kan være et alternativ til andre transportformer som fly og bil, at togdriften også er international, og at der er gode forbindelser både mod Tyskland, men også mod Sverige og Norge.
Det er bl.a. noget, der sikres ved at sikre, at netop Øresundsbanen er velfungerende og har høj kapacitet til både godstog og passagertog, for forhåbentlig får vi i fremtiden også fortsat og gerne mere gods transporteret med tog, i stedet for at det hele skal køres i lastbiler.
Så alt i alt er det en positiv udvikling, at vi nu vedtager det her lovforslag.
Det er selvfølgelig vigtigt, at de rigtige miljøhensyn tages i den videre proces, men SF støtter det samlede forslag og forventer, at disse miljøhensyn selvfølgelig vil blive vægtet højt.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-02-08:
Tak for det.
Med »Aftale om Infrastrukturplan 2035« besluttede vi at opgradere Øresundsbanen, fordi der er en række flaskehalse dér, som gør, at togene ikke kan køre så godt og så punktligt, som vi ønsker det.
Den opgave ligger mest naturligt hos Sund & Bælt, som jo har ansvaret for Øresundsforbindelsen.
Derfor har vi brug for et lovgrundlag for at give Sund & Bælt mulighed for at projektere og anlægge de tre projekter, og det er det, som vi behandler et lovforslag om her, og det stemmer vi selvfølgelig for.
Peter Have (M), 2024-02-08:
Tak for ordet, formand.
Baggrunden for lovforslaget, som vi behandler i dag, er en aftale indgået mellem den daværende regering og en bred vifte af politiske partier tilbage i 2021 om Infrastrukturplan 2035, som Moderaterne bakker fuldt op om.
Konkret handler lovforslaget, som det allerede er blevet sagt, om at fastsætte de retlige rammer, for at Sund & Bælt Holding A/S med tilhørende datterselskaber kan projektere og anlægge tre jernbaneprojekter på Øresundsbanen.
De tre jernbaneprojekter har stor betydning for samfundet og for mobiliteten i hovedstaden og for erhvervslivet.
Derfor ønsker man med dette lovforslag at sikre projekternes fremdrift.
Det støtter Moderaterne op om, og dermed støtter vi også op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-02-08:
Tak, formand.
I dag behandler vi lovforslag L 101, og formålet med det her lovforslag er at fastsætte de retlige rammer, for at Sund & Bælt Holding A/S med tilhørende datterselskaber kan projektere og anlægge følgende tre jernbaneprojekter på Øresundsbanen på strækningen fra Københavns Hovedbanegård og Vigerslev til Øresundsbroen: udvidelse af Københavns Lufthavn Station, etablering af overhalingsspor ved Kalvebod og etablering af vendespor ved Københavns Lufthavn Station, som er udsat, men vi får de retlige rammer på plads med det her forslag.
De tre jernbaneprojekter har det tilfælles, at de etableres med henblik på at udvide kapaciteten på Øresundsbanen.
Formålet med udvidelsen af Københavns Lufthavn Station og etablering af overhalingsspor ved Kalvebod er at sikre, at jernbanestrækningen kan understøtte mulighederne for en bedre punktlighed samt håndtere den forventede stigning i togtrafikken, når Femern Bælt-forbindelsen åbner.
Hertil kommer, at kapacitetsudvidelsen skal muliggøre flere passagertog fra Vestdanmark direkte til Københavns Lufthavn uden om Københavns Hovedbanegård.
Og formålet med etableringen af vendesporet ved Københavns Lufthavn Station er på sigt at muliggøre enten vending af myldretidstog i Øresundstrafikken, vending af meget forsinkede tog fra Sverige eller indsættelse af flere tog over Øresund.
Danmarksdemokraterne stemmer for forslaget.
En opgradering af Øresundsbanen er afgørende for, at den øgede godstrafik fra Sverige kan håndteres, når Femern Bælt-forbindelsen åbner i 2029, og lovforslaget vil også som nævnt give mulighed for flere direkte togafgange fra Jylland og Fyn til Københavns Lufthavn, ligesom etableringen af vendesporet på Københavns Lufthavn Station som nævnt vil bidrage til en mere stabil togdrift på tværs af Øresund.
Vi har også en forhåbning om, at togdriften fra Helsingør og ned langs Kystbanen vil kunne blive mere stabil, når det her er færdigt.
Som nævnt stemmer Danmarksdemokraterne for forslaget.
Niels Flemming Hansen (KF), 2024-02-08:
Mange tak for det, formand.
Så står vi her jo endnu en gang, klar til at udmønte vores historiske »Aftale om Infrastrukturplan 2035« ved at støtte det fremlagte forslag, som tjener som fundament for realiseringen af vitale jernbaneforbindelser på Øresundsbanen.
Må jeg i den forbindelse ikke godt takke alle de mange tilskuere, der er i salen i dag for at støtte op om vores store arbejde omkring infrastrukturplanen – tak, fordi I er kommet.
Dette forslag udspringer af den politiske »Aftale om Infrastrukturplan 2035«, og det giver Sund & Bælt Holding A/S og dets datterselskaber den nødvendige hjemmel til at gennemføre de tre afgørende projekter.
Infrastrukturen er jo hjørnestenen i vores samfund, og disse jernbaneprojekter udgør en væsentlig del af udviklingen af vores nationale transportnetværk.
Opgraderingen af Øresundsbanen er ikke blot en investering i infrastrukturen, men også en investering i vores fremtidige økonomiske vækst og internationale forbindelser.
Projekterne omfatter udvidelse af Københavns Lufthavn Station, etablering af overhalingsspor ved Kalvebod og etablering af vendespor ved Københavns Lufthavn.
Disse tiltag er ikke kun essentielle for at imødekomme den stigende passager- og godstransport, men udgør også grundlaget for en ny sydlig jernbanekorridor, der vil facilitere øget togtrafik fra Roskilde og Vestdanmark til hovedstadsområdet og Københavns Lufthavn Station.
Vi kan ikke ignorere, at disse projekter er af national og international betydning.
Med etablering af den faste forbindelse over Femern Bælt forventes der en markant stigning i både passagerer og godstog, og en forsinkelse eller manglende gennemførelse af lige nøjagtig de her projekter vil have betydelige trafikale og samfundsøkonomiske konsekvenser.
Det er afgørende at forstå, at vi står over for komplekse udfordringer, der kræver handlekraft og beslutningstagning, og lovforslaget giver ikke alene hjemmel til projekternes gennemførelse, men det sikrer også, at eventuelle forsinkelser undgås, hvilket er afgørende for, at Femern Bælt-forbindelsen kan åbne som planlagt.
I erkendelse af at projekter i den her skala kan medføre visse udfordringer for nogle borgere, foreslås der i lovforslaget muligheden for kompensation og midlertidigt ophold uden for eget hjem for de støjplagede borgere.
Det er et nødvendigt skridt for at imødekomme potentielle konsekvenser af infrastrukturopgraderingen, samtidig med at vi sikrer borgernes velfærd.
For at sikre, at borgerne ikke lider økonomisk under disse foranstaltninger, foreslås der ændringer i ligningsloven for at sikre skattefrihed for de berørte borgere.
Dette er en retfærdig og nødvendig foranstaltning, der viser stor hensyntagen til borgernes velbefindende.
I sidste ende handler dette lovforslag jo ikke kun om infrastruktur, men om vores fælles fremtid.
Så lad os arbejde sammen for at skabe et stærkere, mere effektivt og mere tilgængeligt transportnetværk, der vil bringe vores samfund og vores borgere nærmere hinanden.
Konservative kan naturligvis støtte forslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-02-08:
Tak til Enhedslisten for at fremsætte et beslutningsforslag, der sætter fokus på frisørers og bioanalytikeres arbejdsforhold.
Der er helt sikkert mange frisører og bioanalytikere, der er glade for, at der bliver sat fokus på de skader på bevægeapparatet osv., de muligvis får som følge af deres arbejde.
Jeg kommer desværre til at meddele, at Venstre ikke kan stemme for forslaget, og det er, fordi vi har et arbejdsskadesystem, som har et grundlæggende princip, som vi mener er sundt og rigtigt, nemlig at der skal være lægefaglig evidens for sammenhængen mellem den påvirkning, man bliver udsat for, i forbindelse med at man udfører sit arbejde, og så en sygdom, for at man kan anerkende sygdommen som en erhvervssygdom.
Det skal ikke være en politisk beslutning; vi skal ikke stå her i Folketinget og lege læger og vurdere, hvilke sygdomme der skal være omfattet, og hvilke der ikke skal.
Det må være sådan, at det skal være baseret på en faglig vurdering på baggrund af det eksisterende vidensgrundlag.
Det er jo et vidensgrundlag, der hele tiden bliver større og bedre; der laves forskning nationalt og internationalt, som bevirker, at flere og flere sygdomme bliver anerkendt som arbejdsskader.
Så vi forstår og deler ønsket om at styrke sikkerheden og anerkendelsen for de to erhverv, men det ville altså være meget uhensigtsmæssigt, hvis vi skulle afvige fra etablerede standarder og principper.
Men vi anerkender selvfølgelig vigtigheden af opdateret viden, og derfor er det også rigtig positivt, at det bliver prioriteret at få et opdateret vidensgrundlag, som kan bruges til at vurdere, om frisørers og bioanalytikeres skader i bevægeapparatet skal anerkendes som arbejdsskader, hvilket meget jo tyder på kunne være tilfældet.
Derfor er jeg glad for, at ministeren er åben over for en beretning, og at vi kan sørge for, at det tema, som Enhedslisten har rejst her, kommer på dagsordenen, og så må vi se, hvad der sker.
Peter Kofod (DF), 2024-02-08:
Det er altså sådan lidt surrealistisk at have fulgt Enhedslistens vandring i EU-spørgsmålet i 20 år.
Nu er det så pludselig noget med, at der »sker nogle ting i Bruxelles«.
Det er det, man koger det ned til.
Nej, der sker rigtig, rigtig mange ting i Bruxelles, og jeg synes jo egentlig, at det er ærgerligt, at Enhedslisten er slået ind på den her proeuropæiske kurs, hvor alt bare skal fikses i trilogforhandlinger i Bruxelles og Strasbourg.
Det mener Dansk Folkeparti ikke.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Jeg tænker, at det netop hænger godt sammen, når man mødes i trilogforhandlingerne på fredag og altså har forhandlingerne omkring de dele, så at sige, at der ikke er noget her, der ligger til hinder for, at vi kan gå længere.
Det er jo et minimumsdirektiv.
Det er rigtigt nok, at der sker nogle ting i Bruxelles, som handler om det her, men det forhindrer bare ikke, at vi i Danmark kan sige, at vi faktisk gerne vil gå længere, og at ministeren allerede nu kan indkalde de faglige organisationer.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, om Dansk Folkeparti så bakker op om, altså at ministeren skal indkalde de faglige organisationer, så vi får startet på at sikre lønmodtagerne bedre i Danmark.
Peter Kofod (DF), 2024-02-08:
Jeg synes sagtens, man kan have en diskussion i Danmark om, hvordan man kategoriserer ting, og hvordan den danske model fungerer, uden at man skal forurene den ved at hælde en masse EU ned i den diskussion.
Det er jo det, jeg lidt synes er fejlen her.
Man kunne bare have rejst en forespørgselsdebat, og man kunne have sat et beslutningsforslag i salen, hvor man sagde, at vi ønsker at diskutere det her ret isoleret, men at det i øvrigt ikke handler om alt det andet, som man også lige vil putte ind i det.