runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2021-01-26:
Jeg skal ikke prøve på at gøre mig klog på Venstres politik her, for jeg har forstået, hvordan Venstre ser på det.
Jeg vil bare være sikker på, at jeg ikke misforstod hr. Hans Andersen, for Hr. Hans Andersen sagde, at det var blevet drøftet med retsordførere og sundhedsordførere.
Og så gik hr. Hans Andersen videre og nævnte beskæftigelsesordførere.
Men det var ikke i forbindelse med forhandlingerne ovre i Justitsministeriet, at hr. Hans Andersen mente, at beskæftigelsesordførerne var inddraget – det var vel den orientering, vi fik i formiddags, der blev henvist til, eller hvad?
Hvis det er sådan, at hr. Hans Andersen siger, af beskæftigelsesordførerne har været med til at forhandle det på plads, så er der i hvert fald noget, der er gået mig forbi.
Og DF's sundhedsordfører har heller ikke hørt om, at beskæftigelsesordførerne skulle være med til at forhandle det på plads.
Det er bare for at være sikker på, at der ikke er misforståelser.
Hans Andersen (V), 2021-01-26:
Grundlæggende kan du ikke komme til Danmark, hvis ikke du kommer med et anerkendelsesværdigt formål.
Det er jo ikke, fordi turisterne går rundt hverken her i København eller i Aarhus.
Vi prøver at finde balancen mellem at stoppe smitten og sikre, at Danmark stadig væk kører videre.
Der foregår jo stadig væk produktion, og det synes vi i Venstre vi skal understøtte.
Så er vi helt enige i, at man jo skal testes, inden man kommer ind, og med nye tiltag skal man også testes inden for 24 timer og igen på fjerdedagen.
Der er sådan set en skærpelse i antallet af test, siden vi blev enige med hinanden om det her på beskæftigelsesområdet, og det har vi samlet set i Venstre fundet anledning til at støtte op omkring.
Christian Juhl (EL), 2021-01-26:
For mig ser det ud til, at hensynet til virksomhedernes overskud er vigtigere end hensynet til de andre ansattes sundhed, og at det er det, der er årsagen.
På torsdag kommer der et lovforslag, der siger, at andre, der ikke skal arbejde her, skal have 10 dages selvisolering, medmindre de tager en pcr-test undervejs.
Så kan man blive fri af selvisolering.
Hvis ikke det er rigtigt, er jeg endnu mere forvirret, end jeg var i morges, da jeg havde snakket en time med beskæftigelsesministeren.
Så det er vist på tide, at vi begynder at stoppe op og får en forklaring på, hvad der er hoved og hale i de her ting, men indtil videre har jeg den opfattelse, at man kan komme ind på to vilkår: Hvis man ude i samfundet som udlænding vil gå rundt, må man det ikke de første 10 dage; der er man i selvisolering, men man må gerne gå på sin arbejdsplads og smitte sine kolleger.
Hvori er den sundhedsmæssige garanti i det, uanset hvordan man forklarer det?
Hans Andersen (V), 2021-01-26:
Ja, den pågældende person kan slet ikke komme ind i Danmark, hvis ikke vedkommende har et anerkendelsesværdigt formål.
Det, vi er enige om, er, at hvis man kommer hertil og arbejder, så er det et anerkendelsesværdigt formål, men man kan ikke komme hertil for at holde ferie.
Christian Juhl (EL), 2021-01-26:
Ja, det skal jeg love for.
Med de to lovforslag, vi sandsynligvis førstebehandler på torsdag, sker der det, at en person fra f.eks. Polen eller Tyskland kommer ind i Danmark.
Hvis nu vedkommende kom hertil for at opholde sig i landet af andre grunde, skulle der være 10 dages selvisolering.
Hvori består forskellen på at gå på gaden og smitte andre og gå på arbejdspladsen og smitte andre?
Er der forskel på faren ved, at den samme person med samme smitte, som er kommet ind i landet, ikke må gå på gaden, men skal være selvisoleret, men godt må komme på en arbejdsplads?
Hvorfor er der den forskel?
Hans Andersen (V), 2021-01-26:
Tak for det.
Vi står her igen, fordi ekstraordinære tider kræver ekstraordinære løsninger.
Coronapandemien hærger stadig væk over hele verden, og den sidste måned har vi jo også i Danmark måttet forholde os til to nye virusvarianter.
Verden er pludselig blevet meget lille.
Der er mennesker, som kommer hertil, som bærer smitten med sig.
De nye tilfælde understreger jo nødvendigheden af at teste alle indrejsende, så vi kan stoppe smitten ved grænserne.
For Venstre har danskernes sundhed den absolut højeste prioritet.
Vi skal inddæmme smitten og passe på hinanden.
både for at nå i mål med at banke virussen helt i bund, men også for at sikre, at en genåbning af samfundet kan finde sted.
I Venstre er vi hele tiden optaget af at afveje, hvilke restriktioner der er nødvendige for at opretholde et så sikkert miljø som overhovedet muligt, og vi skal beskytte danskerne mod virus.
Her er restriktioner en del af løsningen, men det skal også fungere i praksis, og derfor er det forslag til lovgivning, som vi behandler i dag, jo også midlertidigt.
Det gælder altså i en begrænset periode.
Så handler det også om arbejdsgivernes ansvar i dag.
De skal sikre og dokumentere fremadrettet, at de får testet deres medarbejdere for corona, og det har vi også efter drøftelser i Venstre fundet anledning til at støtte op om.
Vi skal sikre, at arbejdsgiverne bidrager til at øge antallet af test for indrejsende.
De skal som sagt sørge for det og kunne fremlægge dokumentation for det, hvis de bliver bedt om det.
Vi skal selvfølgelig også sørge for fleksibilitet for arbejdsgiverne.
Det her forslag skal jo grundlæggende bidrage positivt til vores kamp mod corona, og derfor skal vi også sikre, at det ikke drukner i bureaukrati, men vi må alle sammen bære en del af ansvaret for, at det lykkes.
Det kan Venstre som sagt støtte op om.
Ud over det mener vi, at vi bør drøfte, hvordan vi sikrer, at vi kan afhjælpe de ekstraomkostninger, som arbejdsgiverne nu bliver pålagt, ved f.eks. at bestille private testløsninger på jobbet, på arbejdspladsen.
Det skulle være de bemærkninger, vi har til det her lovforslag.
Og så er det jo rigtigt, som den tidligere ordfører har orienteret om, at det går så stærkt lige i øjeblikket, at lovforslaget sådan set er blevet indhentet af nogle drøftelser, vi havde i går i kredsen af retsordførere og sundhedsordførere og for Venstres vedkommende også beskæftigelsesordfører.
Men den drøftelse er jo lige pågået, og den støtter vi også op om.
Henrik Møller (S), 2021-01-26:
Det ene er, at man med hensyn til det her går fra en anbefaling til et krav til arbejdsgiveren, og det andet er, at tilsynsmyndigheden bliver Arbejdstilsynet, som skal sikre, at den her lovgivning bliver overholdt.
Det andet er jo noget, der kommer i bemærkningerne.
Jeg synes måske bare stadig væk, det giver god mening, at vi, i stedet for at vi kører i én retning, og at man på de to andre områder kører i en anden retning, kører nogenlunde fælles, og det er sådan set det, jeg synes der bliver lagt op til.
Der har været mange diskussioner om det her.
Jeg mener, at man på et tidspunkt begyndte at bruge et udtryk om, at der var rigtig mange mandagstrænere, og sådan har det også været i forbindelse med diskussionen af, hvordan vi har skullet håndtere den her krise.
Men vi har jo i meget, meget stort omfang virkelig prøvet at holde hånden under arbejdsmarkedet, så vi stadig har en del arbejdspladser i den periode, vi er i nu.
Der er rigtig mange, der har spurgt: Hvorfor bliver man ikke kompenseret fuldt ud og 100 pct., når vi snakker lønkompensation?
Det er synd for arbejdsgiverne, at man ikke kan dække det hele; hvorfor er det kun arbejdsgiverne, som skal være med til at bidrage i forhold til det her?
Til det vil jeg bare sige, at jeg synes, at vi i dag ser, at det, der har været tilgangen, er, at vi et eller andet sted alle sammen er med til at bidrage i forhold til den sundhedsmæssige krise, vi er i, også for at forhindre, at vi kommer ud i en kæmpestor økonomisk krise efterfølgende.
Der synes jeg bare, at de trepartsaftaler, der er indgået den 14. januar om det her, er et bevis på, at det, vi kalder for den danske model, virker, og at den virker rigtig godt.
Det er en aftale om, at både arbejdsgiverne, men i og for sig også lønmodtagerne er med til at bidrage i den her periode, hvor vi har nogle udfordringer rent sundhedsmæssigt.
Så fra Socialdemokratiets side bakker vi op om den trepartsaftale, der er lavet, og kan selvfølgelig støtte lovforslaget.
Hans Andersen (V), 2021-01-26:
Tak for det.
For Venstre er det helt afgørende, at vi hjælper de hårdt trængte virksomheder så godt, vi kan, for at bidrage til, at så mange virksomheder og arbejdspladser som muligt består, når vi er kommet igennem krisen, for de danske virksomhedsejere oplever jo for tiden meget, meget vanskelige forhold.
Jeg besøgte forleden en kroejer i det nordsjællandske, og hvis ikke han var gråhåret, var han i hvert fald blevet det af at søge og søge og ingen kompensation få, for der går al for lang tid, og det går alt for langsomt med at få udbetalt penge.
Men der er jo små lysglimt i mørket, og et af dem er det forslag, vi behandler her i dag.
Det er jo en ordning, som vi tidligere har talt om, og som tidligere har virket.
Med det her lovforslag sikres det, at man kan varsle ferie for medarbejdere med kort varsel i de virksomheder, som modtager lønkompensation, og det er jo, synes jeg, en god ordning, man har lavet i en trepartsaftale, og den støtter vi i Venstre op om.
Vi kan jo håbe, at vi med det her lovforslag er et lille skridt længere fremme og sikrer, at så få virksomheder som overhovedet muligt går konkurs eller er nødsaget til at afskedige flere medarbejdere.
Så med de ord skal jeg meddele, at Venstre støtter op omkring lovforslaget.
Jeppe Bruus (S), 2021-01-26:
Tak for det, formand.
Det lovforslag, vi nu skal behandle, har vi jo faktisk brugt ganske meget tid på i forhandlingen her om borgerforslaget, fordi lovforslaget, som det jo er blevet nævnt af flere, udmønter den politiske aftale, som vi lavede i slutningen af 2020, og som jo netop også ligger i intentionen i borgerforslaget.
Jeg behøver ikke at gentage de rædselsfulde eksempler, der er på vanvidsbilisme, og hvad det betyder for dem, som det går ud over, og som jeg allerede nævnte i min egen tale, og som flere har været inde på, skærper vi altså straffene markant, også i forhold til de to bestemmelser, som ligger i det borgerforslag, som vi lige har behandlet.
Det er både tiltrængt og på tide, og derfor ikke bare støtter vi det her lovforslag, men vi er faktisk også rigtig glade for, at vi har kunnet lægge det frem.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-26:
Af to årsager: Dels har vi i aftalen også flyttet niveauet for normalstraffe, dels ser vi jo på det her område – selv om det formentlig vil være få tilfælde, der kan være – en risiko ved en far, der hjerner af sted med sit døende barn på bagsædet og kommer til at ramme en fodgænger, eller det kan være en mor eller en anden.
I de tilfælde, hvor man i trafikken kommer til at køre hensynsløst, fordi der er et eller andet formål, som er så – hvad skal man sige – graverende, bryder vi os ikke om tanken om, at en uskyldig mor, far eller en anden skal sidde 3 år i fængsel.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-26:
Nej, det giver god mening, for når man har en minimumsstraf, kan domstolene ikke idømme en lavere straf.
Men det, vi har vedtaget ved at hæve strafferammerne for de almindelige bestemmelser, forhindrer jo ikke domstolene i i konkrete sager at dømme langt lavere end det, som minimumsstraffen er.
Så det, at man hæver strafferammen, gør jo ikke, at dommene også kommer helt derop, hvor strafferammen er.
Der er ingen delikter i straffeloven, hvor gennemsnitsstraffen overhovedet er i nærheden af at være strafniveauet.
Derfor giver det jo god mening, fuldstændig som vi har det i § 237 om manddrab, rigtigt manddrab – i gåseøjne – at man har en minimumsstraf på 5 år, og at man så kan dømme op til livstid.
Hvorfor vil Nye Borgerlige ikke det her?
Ja, og det var egentlig ikke min hensigt, for jeg troede, at vi ville se ens på det her.
Men jeg forstår, at fru Pernille Vermunds begrundelse for at stemme nej til det her beslutningsforslag er, at det allerede er indeholdt i den aftale, som vi så lavede i december og skal behandle lige om lidt.
Men indeholder den da noget om minimumsstraffe?
Pernille Vermund (NB), 2021-01-26:
Vanvidskørsel er et stigende problem.
Trafikanter, der kører hasarderet, skaber utryghed og udsætter uskyldige menneskers liv og helbred for fare.
Det skal stoppes.
Derfor bakker Nye Borgerlige op om, at vanvidskørsel straffes langt hårdere, end det sker i dag.
Borgerforslaget B 108 om strengere straf til vanvidsbilister, som dræber, er initieret i august 2020, altså før aftalen om vanvidsbilisme blev indgået med Nye Borgerliges støtte i december 2020.
Helt centralt for borgerforslaget står ønsket om at sikre retfærdighed for de pårørende og tryghed i trafikken ved at straffe tilfælde af vanvidsbilisme hårdere.
Med aftalen, som vi lovbehandler en del af senere i dag, er borgerforslagets ønsker imødekommet og mere til.
Vanvidskørsel vil i fremtiden komme tættere på at blive straffet på niveau med vold og drab, når sagesløse danskere bliver mejet ned på gader og veje.
Med aftalen skærpes straffen for uagtsomt manddrab begået i forbindelse med vanvidskørsel med 150 pct., og straffen for uagtsom legemsbeskadigelse begået i forbindelse med vanvidskørsel skærpes med 100 pct.
Strafskærpelserne indebærer f.eks., at uagtsomt manddrab i forbindelse med vanvidskørsel, der i dag som udgangspunkt straffes med fængsel i 16-18 måneder, fremover som udgangspunkt vil skulle straffes med fængsel fra 3 år og 4 måneder til 3 år og 9 måneder.
Det er, som det lyder, mere, end hvad borgerforslagets ønske om en minimumsstraf på 3 års fængsel lægger op til.
Straffen for forsætligt at volde fare for andres liv eller førlighed i forbindelse med vanvidskørsel m.v. skærpes i den aftale, vi har indgået, med 50 pct., og straffen for overtrædelse af straffelovens bestemmelse om flugtbilisme skærpes ligeledes med 50 pct.
Vi er rigtig glade for den aftale, som er indgået, og vi glæder os også til at kunne lovbehandle den senere.
For os er det helt afgørende, at vi tager drastiske – og skrappere – midler i brug for at komme det her til livs.
Næste skridt er naturligvis at sikre, at vi på baggrund af de stærkt skærpede straffe også sørger for, at indvandrere uden dansk statsborgerskab uden undtagelse kan blive udvist for vanvidskørsel.
Det må blive den logiske konsekvens af de forhøjede straffe.
Nye Borgerlige betragter borgerforslaget som indeholdt i og varetaget af aftalen fra december mod vanvidskørsel.
Aftalen, som vi behandler om lidt, går som nævnt til og med længere.
Det kunne forslagsstillerne naturligvis ikke forudse, da de stillede forslaget i sin tid, og derfor er vores manglende opbakning til det her borgerforslag ikke udtryk for en manglende erkendelse af problemet, men simpelt hen for, at vi hellere vil gå længere end det, der ligger i borgerforslaget her.
Vi takker de borgere, der har stillet borgerforslaget, og dem, som støttede med deres underskrift.
I har været en vigtig del af den store del af befolkningen, der så, at lovgivningen ikke afspejlede gerningernes alvorlighed, og jeg er glad for, at det senere bliver ændret.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-26:
Men det er jo noget, vi kender fra andre delikter i straffeloven.
Er De Konservative så også for at fjerne minimumsstraffen for f.eks. drab, som vi kender det i § 237?
Naser Khader (KF), 2021-01-26:
Vi har et forbehold over for minimumsstraf.
Det er ikke noget, vi vil bruge i alle tilfælde.
Vi skal overlade det til domstolene at vurdere det, hvad angår vanvidsbilister.
Når man læser lovforslaget, som vi skal have forhandling om lidt senere, så kan man også se, at vi vil sætte straffen meget op.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-26:
Nej, det gør den ikke, men den indeholder et normalstrafniveau, som ligger højere end de minimumsstraffe, som ligger i forslaget her, og vi kommer sådan set til at stemme gult til det her, fordi vi ikke vil sige nej til det.
Men omvendt – i erkendelse af, at vi lige om lidt kommer til at lovbehandle noget, som går længere – virker det lidt mystisk at skulle sætte sig ned og trykke ja til et borgerforslag, som ikke går så langt, som vi rigtig gerne vil.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-26:
Der er ingen tvivl om, at vanvidsbilisme er et stort og farligt problem i Danmark, og vi kan støtte stort set alt i dette lovforslag.
Der er ét element, som jeg med undren har bemærket at Venstre også støtter og aldrig har talt imod, når vi har diskuteret det her i salen.
Det er det her med, at ikke kun skal vanvidsbilisten have en hård straf, men også den person, som ejer bilen, uanset om den person har optrådt uansvarligt på nogen måde eller ej, og det kommer til at stille en hindring op for mange gode ting i det her samfund.
Det er f.eks. det her med, at man via GoMore kan låne en bil hos et andet menneske, som har en bil i overskud.
Altså, de fleste biler står det meste af døgnets timers stille, så hvis man kunne låne den ud i den periode, så er det sådan set en god anvendelse af ressourcerne.
Men hvis man nu via GoMore kommer til at låne sin bil ud til en, som viser sig at køre alt, alt for hurtigt, så kan man simpelt hen risikere at miste sin bil – uanset om den koster 100.000 kr. eller 1 mio. kr. Er det særlig klogt?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-01-26:
Der er ingen tvivl om, og det er jo den klare melding fra rigspolitichefen, at hvis vi virkelig vil gøre op med vanvidsbilisme, og det vil vi, er vi nødt til at gribe til konfiskation af køretøjer.
Det står også i den politiske aftale, at der som udgangspunkt skal ske konfiskation – altså som udgangspunkt – og derfor kan man godt forestille sig, at der er nogle helt særlige tilfælde, hvor det ikke skal ske.
Det er netop det, vi skal bore mere ud på et andet tidspunkt end i dag, for alt vedrørende konfiskation har jo ikke noget med det her lovforslag at gøre.
Det kommer vi til at tale om, når vi behandler forslaget om ændring af færdselsloven i relation til vanvidsbilisme.
Der kommer vi til at bore det mere ud, også i udvalgsarbejdet.
Men som udgangspunkt er konfiskation et nødvendigt redskab her, hvis vi vil lade forhammeren falde, og det er vi nødt til.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-26:
En bil kan, som Venstres ordfører sagde, blive et farligt våben, hvis man behandler den fuldstændig uforsvarligt, og det gør vanvidsbilister.
Det svarer næsten til at tage en pistol og skyde tilfældigt omkring sig.
Nogle gange rammer den, andre gange gør den ikke.
Det samme er det med vanvidsbilister: Nogle gange går det galt, og der dør et menneske, eller et menneske bliver lemlæstet.
Derfor er vi meget, meget enige i, at det er en ekstremt alvorlig forbrydelse, og vi er meget enige i de strafskærpelser, som ligger her, på mellem 50 og 150 pct. for forskellige overtrædelser.
Vi vil stemme for det her lovforslag.
Så vil nogle spørge: Jamen hvorfor var I så ikke med i aftalen om det her?
Det er, fordi det også rummer et andet element, som bliver behandlet senere hen i et andet lovforslag, og som handler om, at man også skal kunne konfiskere bilen, uanset om den, der kører for hurtigt, ejer bilen, eller om det er en anden person, der ejer bilen.
Det giver altså en række problemer for en række erhvervsdrivende og også for private, der gerne vil dele deres bil med andre private.
Den del af aftalen kunne vi ikke gå ind for.
Vi var derfor tvunget til at stå uden for aftalen.
Men hvis aftalen alene havde rummet det, der er i det forslag, vi behandler her, så ville vi også have været med i aftalen, og derfor kan vi også med glæde stemme for lovforslaget.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-26:
Lovforslaget, som vi behandler i dag, er en udmøntning af aftalen om vanvidskørsel, som vi indgik før jul.
Vanvidskørsel er et stigende problem, som vi skal til livs.
Der er trafikanter, der kører hasarderet, skaber utryghed og sætter uskyldige menneskers liv og helbred på spil.
Det skal stoppes.
Derfor er vi i Nye Borgerlige glade for, at vanvidskørsel med den her aftale, som vi udmønter en del af i dag, bliver straffet langt hårdere, end det sker nu.
Vanvidsbilister skal have konfiskeret deres biler, de skal bures inde, og hvis det drejer sig om udlændinge, skal de udvises konsekvent og efter første dom.
I dag behandler vi de dele af aftalen, som forudsætter ændringer i straffeloven, og jeg vil gerne have lov til at læse de konkrete skærpelser op, for vi er, set med Nye Borgerliges øjne, kommet væsentlig længere, end hvad der var udgangspunktet for aftalen, og det er vi glade for.
Strafniveauet for overtrædelser af straffelovens paragraf om uagtsomt manddrab under særligt skærpende omstændigheder skærpes med 150 pct. i forhold til gældende strafniveau.
Strafferammen i bestemmelsen forhøjes fra 8 til 10 år.
Strafniveauet for overtrædelse af straffelovens paragraf om uagtsom betydelig legemsbeskadigelse under særlig skærpende omstændigheder hæves med 100 pct.
Straffen for overtrædelse af straffelovens § 252, stk. 1, ved forsætligt at volde fare for andres liv eller førlighed i forbindelse med færdselslovovertrædelser, hæves med 50 pct.
Strafniveauet for overtrædelse af straffelovens § 253, stk. 2, om flugt fra et færdselsuheld, hvorved nogle er tilføjet betydelig personskade, hæves med 50 pct. i forhold til det nuværende strafniveau.
Straffen for personer, der ved chikanøs kørsel lægger hindringer i vejen for politiets eftersætning af anden bil, hæves, så straffen fremover som udgangspunkt fastsættes til ubetinget fængsel i 20 dage.
Og så udvider vi kredsen af personer, der som udgangspunkt er berettigede til godtgørelse til efterladte.
Den udvides til også at omfatte samboende søskende, voksne, udeboende børn og forældre til voksne udeboende børn.
Lovforslaget indeholder altså med andre ord væsentlige strafskærpelser for en række forbrydelser i forbindelse med vanvidskørsel, og det er et vigtigt skridt på vejen til et tryggere og sikrere samfund at sætte foden ned over for dem, der med hensynsløs og hasarderet kørsel bringer uskyldige menneskers liv i fare.
I Nye Borgerlige mener vi, at udlændinge, der dømmes for kriminalitet, skal udvises konsekvent og efter første dom.
Derfor har vi i forbindelse med forhandlingerne lagt vægt på, at de skærpede straffe for vanvidskørsel naturligvis også skal have konsekvenser for udlændinge, og jeg er glad for, at justitsministeren inden længe vil fremsætte et lovforslag, der sikrer, at udlændinge, der idømmes en ubetinget fængselsstraf for vanvidskørsel, kan udvises.
Det ser vi frem til.
Tak til justitsministeren og til regeringen for viljen til at komme os i møde på det her for os meget væsentlige punkt, nemlig en skærpelse af udlændingeloven.
Naser Khader (KF), 2021-01-26:
Jeg er glad for, at vi i dag tager et stort skridt i kampen mod vanvidsbilisme.
Vi har i Danmark desværre nogle afstumpede kriminelle, der opfører sig så hensynsløst og uacceptabelt, at de vælger at køre vanvidskørsel.
Vanvidskørsel udsætter uskyldige mennesker for alvorlig fare.
Alvorligheden må og skal afspejles mere i straffen til gerningspersonerne, end den bliver i dag.
Behovet for at gøre noget ved det problem med vanvidsbilisme, vi har i Danmark, kan der ikke være to meninger om.
På dybt tragisk vis har flere uskyldige mennesker mistet livet til vanvidsbilister.
Det har vi som politikere en forpligtelse til at sætte ind over for, så det ikke sker igen.
Jeg tror på, at vi i dag tager et skridt i den rigtige retning.
Vanvidsbilisme skal stoppes, og kampen mod asociale kriminelle, der sætter sig selv over samfundet, er af høj prioritet.
Vi skylder ofrene og deres pårørende, at gerningsmændene får en mærkbar straf, som står i forhold til alvorligheden af den forbrydelse, der er blevet begået.
Derfor er vi i Det Konservative Folkeparti også glade for, at regeringen og et bredt flertal i Folketinget er blevet enige om at skærpe strafniveauet for overtrædelse af straffelovens § 241, pkt. 2, – under særlig skærpende omstændigheder.
Det vil sikre ofrene og pårørende en styrket retsfølelse, men det betyder også, at de kriminelle vil være afskåret fra at begå ny kriminalitet i længere tid.
Derudover bliver personkredsen blandt dem, der som udgangspunkt har ret til godtgørelse, udvidet.
Det mener vi i Det Konservative Folkeparti er på sin plads.
At modtage godtgørelse kan aldrig hele de sår, de pårørende er blevet påført, men det skal ses som samfundets anerkendelse af den psykiske smerte, de er blevet påført.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.