runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-03-28:
Jamen jeg synes også, at de 3½ år, der var, er noget af det bedste, der er sket for Danmark i mange år, og derfor var jeg jo også frustreret – det er måske i virkeligheden det bedste ord – over, at vi ikke kunne fortsætte i samme retning, mest på klimaets vegne, og derfor er jeg glad for, at partilederen for Enhedslisten bruger så meget tid på klima i sin tale.
Hvad mener fru Mai Villadsen er de næste skridt, vi skal levere på klimaområdet?
For det handler jo ikke kun om de mål, vi har sat.
Vi har sat mange ambitiøse mål, og vi har også leveret noget af det.
Men jeg mener jo, at der er nogle skridt, der er påtrængende, ikke mindst, når vi taler om transport, men også, når vi snakker om landbruget.
Mette Frederiksen (S), 2023-03-28:
Jeg kan jo hurtigt hoppe ind i koret og glæde mig over den regering, der var igennem 3½ år.
Jeg vil i øvrigt sige på Socialdemokratiets vegne, at vi har været meget, meget glade for samarbejdet med Enhedslisten.
Der er også nogle områder, hvor Enhedslisten og Socialdemokratiet ligger meget, meget langt fra hinanden.
Det gælder udlændingepolitikken, retspolitikken, sikkerhedspolitikken og afstemningen omkring forsvarsforbeholdet, som jasiden vandt stort.
Men der er jo også nogle uenigheder på den økonomiske politik, og jeg vil bare sige, at når jeg selv er optaget af, at vi fører en ordentlig økonomisk politik og fremtidssikrer Danmark, er det jo, fordi jeg ved, hvem det er, der kommer til at betale prisen, hvis ikke vi gør det.
Det er ikke de bedst stillede, for de skal nok finde en vej.
Det er de dårligt stillede i Danmark, der får en dårligere folkeskole eller en uværdig ældrepleje.
Har man aldrig den overvejelse i Enhedslisten?
Altså, indgår det slet ikke i overvejelserne?
Mai Villadsen (EL), 2023-03-28:
Jamen jeg er da glad for at høre, at fru Mette Frederiksen var glad for det samarbejde, vi havde i sidste periode.
I forhold til spørgsmålet om økonomisk politik vil jeg sige, at jo, Enhedslisten er da ekstremt optaget af at fremtidssikre vores velfærdssamfund.
Derfor mener jeg vitterlig også, at det er uansvarligt, at regeringen skalter og valter med skattelettelser i den her periode i stedet for at investere i eksempelvis velfærden, som har store problemer.
Jeg undrer mig også over, hvorfor regeringen ikke f.eks. kommer med penge til erhvervsuddannelserne nu – et område, hvor vi er helt enige i der mangler investeringer.
Mette Frederiksen (S), 2023-03-28:
Men i al respekt, og det er jo ikke, fordi elementer af skattepolitikken, og hvordan vi prioriterer nogle midler på erhvervsuddannelserne, ikke er vigtige, er det, vi står over for, jo langt større end begge dele.
Altså, det er jo et trafikuheld i langsom gengivelse.
For selv om vi har en stærk offentlig økonomi i dag og vi har holdbarhed på lang sigt, er der en kombination af demografiske udfordringer, det, vi ser ind i i forhold til manglende rekruttering, færre i den erhvervsdygtige alder og en overbureaukratisering af den offentlige sektor, og så hænger det simpelt hen ikke sammen.
Og det er jo langt, langt større end en enkelt prioritering på en finanslov.
Derfor er der jo behov for nogle grundlæggende reformer, så vi gør Danmark rigere og stærkere for også at kunne blive grønnere, og der synes jeg bare, jeg mangler Enhedslisten – I'm sorry to say.
Jeg var meget, meget glad for vores samarbejde, men på de der tunge beslutninger synes jeg Enhedslisten godt kunne tjekke mere ind.
Mai Villadsen (EL), 2023-03-28:
Tak for det.
Jeg er fuldstændig enig, og jeg er enig i regeringens spor i forhold til at implementere aftaler hurtigere – det er helt rigtigt set – men vi skal også gøre mere.
Jeg synes faktisk på transportområdet at Dansk Industri er kommet med nogle ganske udmærkede forslag for nylig, som jeg i hvert fald har lyttet til med stor interesse.
På transportområdet mener jeg det er helt forkert at man aflyser så meget af den kollektive trafik, som vi har indført i fællesskab.
Det vil både være godt for naturen, men også for klimaet.
Martin Lidegaard (RV), 2023-03-28:
Jeg er hundrede procent enig i analysen, og jeg ser ikke noget vigtigere mål med hele den velfærdsreform, der lægges op til, end at prioritere netop de børn.
Det er absurd, at vi i 70 år har haft en velfærdsstat, hvor det har været sådan i skolen.
Det har jo været cirka hvert sjette barn, der gik ud af skolen uden basale færdigheder.
Selvfølgelig skal vi styrke erhvervsuddannelserne, selvfølgelig skal vi styrke skolerne.
Jeg tror da, det er barndommen og ungdommen, og hvis vi gerne vil bevare den universelle tanke i vores velfærdsstat, er det dér, vi skal sætte ind.
Det tror jeg også kræver, at vi tør prioritere, ikke bare inden for børn og unge-området, men måske også børn og unge i sig selv.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-03-28:
Så hvis vi er enige om den tilgang til landbruget, tror jeg godt, vi kan lave noget.
Mai Villadsen (EL), 2023-03-28:
Jeg havde egentlig tænkt mig at spørge til seniorpensionen, men der har jo været en god dialog mellem fru Pia Olsen Dyhr og hr. Morten Messerschmidt, hvor jeg er meget enig.
Men så blev jeg lidt inspireret af partilederens tale, som jo handlede om, hvordan vi kan få et arbejdsmarked, hvor der er plads til flere.
Og noget af det, som jeg synes er lidt overset, men som jo alligevel er virkeligheden, er, at regeringen vil afskaffe seniorjobordningen – en ordning, som betyder, at flere seniorer faktisk har mulighed for at komme i arbejde og blive sikret et arbejde i stedet for at stå i arbejdsløshed.
Er Dansk Folkeparti enig i, at det er en dårlig idé at afskaffe den, og vil I være med til at forsøge at forhindre det?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-03-28:
Nej, det mener jeg ikke.
Det er nogle gange frygteligt at se de, ja, historier – det er jo ikke historier, det er jo virkelighed – om det, som foregår mange steder.
Der er masser af landmænd, der sagtens kan finde ud af at få tingene til at harmonere, men vi bør gøre det meget mere, når det kommer til dyrene.
Jeg var selv, da jeg sad i Europa-Parlamentet – i øvrigt sammen med Dan Jørgensen, som også var her tidligere – meget optaget af det, der hed »8 hours«, altså at få nedbragt tiden, hvor man kan fragte kvæg, grise osv., og der skal vi være foregangsland.
Jeg vil meget gerne medvirke til at forsøge at forhindre det, men jeg vil også gerne gå videre, altså sikre, at man som senior kan få mulighed for at få et fleksjob.
Jeg synes også, at hvis man arbejder videre, efter man egentlig kunne gå på pension, skal man naturligvis have ret til dagpenge.
Altså, vi skal da gøre, hvad vi kan, for at sikre, at de mennesker, der gerne vil være på arbejdsmarkedet, får mulighed for det, men under nogle vilkår, som gør, at man ikke mister pusten.
Mai Villadsen (EL), 2023-03-28:
Tak for det svar.
Det vil vi også rigtig gerne kigge ind i, for Danmark er jo desværre ikke et af de lande, hvor vi er rekordgode til at få seniorer i job.
Bevares, vi er bedre end nogle lande, men det lykkes bedre andre steder.
Og det er jo en måde at sikre, både at folk har mulighed for at være på arbejdsmarkedet på ordentlige vilkår, man også at vi netop gør noget ved nogle af de rekrutteringsudfordringer, vi har.
Så det svar er jeg glad for, og det vil jeg gerne kvittere for.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-03-28:
Jeg er fuldstændig enig.
Hvis vi i Danmark bare var lige så gode, som de er i Norge, til at holde seniorerne på arbejdsmarkedet, havde vi 60.000 flere på arbejdsmarkedet.
Og lad mig bare som supplement til det, fru Mai Villadsen siger, nævne handicappede.
Altså, der er jo rigtig mange med fysiske udfordringer, som sagtens kan arbejde.
Det kan godt være, at man har haft en hjerneblødning og måske efter nogle år har genoptrænet så meget, at man kan arbejde 10 eller 15 timer.
Den livskvalitet, der er i at være en del af arbejdsmarkedet, selv om man ikke lige passer ind i en boks, skal man ikke undervurdere.
Så det vil vi meget gerne arbejde videre med.
Mette Frederiksen (S), 2023-03-28:
Jeg vil starte med at kvittere positivt for overvejelserne om, hvordan vi skaber et mere fleksibelt arbejdsmarked for seniorer.
For vi er meget forskellige som mennesker, og lige så optaget jeg er af de nedslidte, lige så optaget er jeg jo af, at folk, der gerne vil blive ved med at arbejde og kan det, får muligheden for det.
Så det synes jeg er positivt.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til noget andet, nemlig i forhold til at vi har et ønske i regeringen om at skabe en mere praktisk folkeskole, i høj grad for også at tilgodese nogle af de drenge, som i dag har svært ved at bevare deres læringsglæde og have lyst til at gå i skole.
Er det noget, Dansk Folkeparti kunne se sig selv i et samarbejde omkring?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-03-28:
Jeg synes, det lyder spændende.
Jeg vil godt høre lidt mere, men selve tanken om at afakademisere i hvert fald en del af folkeskolen lyder spændende.
Grundlæggende lyder det tiltalende at få en skole, der måske også har et samarbejde med nogle af de praktiske håndværkerfag osv., altså sådan at man stifter bekendtskab med det.
Jeg kunne i hvert fald godt, da jeg gik i folkeskole – det er jo for os alle sammen efterhånden noget tid siden – have ønsket mig en mere praktisk forståelse af, hvad det er at være tømrer, og hvad det er at være murer osv., i stedet for at alting var sådan møntet på det mere boglige.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-03-28:
Det er jo lige ned i Alternativets mærkesager, så det vil vi meget gerne snakke videre om.
Et andet sted, hvor vi måske har en fællesmængde, er omkring dyrevelfærd.
Men jeg oplever nu oftest at høre Dansk Folkeparti tale om dyrevelfærd, når det handler om kæledyr, måske til nøds dyretransporter.
Tak for det.
Alternativet og Radikale Venstre er jo oftest enige om, at klimakrisen er den største krise, vi som samfund skal finde løsninger på – og tak for det.
Jeg er selv temmelig bekymret for, hvordan vi skal finde løsningerne på en grøn fremtid, især hvis vi fastholder det her fokus på økonomisk vækst over alt andet.
Og på den note vil jeg gerne spørge hr. Martin Lidegaard om en ting: Hvordan kan et konstant fokus på økonomisk vækst være foreneligt med en progressiv klimapolitik og idealet om at skabe et samfund, hvor vi lever inden for klodens bæreevne?
Martin Lidegaard (RV), 2023-03-28:
Jeg tror, at OECD i deres seneste fremskrivning beregner, at vi står over for en fordobling af verdens globale bnp over de næste 15-20 år.
Det er jo primært vækst, der kommer fra 3 milliarder nye middelklasseborgere, altså folk, der kommer fra absolut fattigdom, og som rykker ind i middelklassen.
Så jeg tror ikke, at man kan afskrive vækst på globalt niveau, men jeg tror bestemt, at vi skal have en helt, helt anden slags vækst end den, vi har haft i de forgangne 50 år.
Det er der ingen tvivl om.
Det skal være en bæredygtig vækst i både miljømæssig, klimamæssig, social og økonomisk forstand.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-03-28:
Det lyder rigtig spændende.
Nu taler vi om dansk økonomi, ikke den globale, for alt andet lige må man sige, at Danmark tilhører verdens rigeste lande og er i en situation, hvor man kunne overveje at have en anden form for økonomisk politik, der havde flere bundlinjer.
Vil partilederen eventuelt udfolde lidt mere, hvad partilederen mener omkring bæredygtig vækst?
Martin Lidegaard (RV), 2023-03-28:
Jamen det er ikke så svært.
Det er vel i korthed, at vi skal afkoble udviklingen i vores økonomi fra vores rovdrift på naturens ressourcer og ødelæggelse af klimaet.
Det er opgaven.
Det tror jeg kun vi kan, hvis vi satser hundrede procent på bæredygtige teknologier – og i en skala, hvor vi er nødt til at have den private sektor med, for det er dem, der står for ca. 99 ud af 100 kr. eller euro eller dollars, som cirkulerer i verden.
Så vi kan slet ikke gøre det; vi kan ikke gøre det hurtigt nok; vi kan ikke gøre det i den skala uden at have den private sektor med.
Og derfor er en vækst i den del af økonomien klart en forudsætning, tror jeg, og så er der andre dele af økonomien, nemlig den del, der laver rovdriften, altså den ikkebæredygtige produktion, som jo så skal devækste, eller hvad man vil kalde det.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-03-28:
Tak, formand.
Nu er jeg jo, tror jeg, stadig væk sådan yngste formand i kredsen her – sådan nogenlunde; der har været lidt variationer – og man skal måske lære det.
Men jeg synes, det har været en meget underlig debat – en debat, hvor det er meget svært at blive klog på, hvad det egentlig er, vi bliver klogere på.
Og man kan sige, at vores kollegaer har taget konsekvensen, al den stund at der ikke er andre end os tilbage; der var dog nogle til at begynde med.
Vi har fået at vide, at Venstre sidder i regering for at sikre økonomisk ansvarlighed – fint, godt, jamen så er vi da så langt.
Vi ved, at Liberal Alliance går ind for markedskræfterne, og at alle de røde partier mener, at Danmark ikke er grønt nok, selv om jeg tror, det er relativt ubestridt, at der ikke findes ret mange andre ilande, som gør mere, end vi gør.
Så når jeg har siddet og lyttet til den her debat, har det mest, tror jeg, bekræftet nogle af de sådan enten fordomme eller den sådan rituelle stammedans, der er i dansk politik.
Hvad skal man så gøre ved det?
Jeg prøvede tidligere at spørge til et konkret bud på et helt centralt problem, som hr. Lars Løkke Rasmussen rejste, nemlig problemet med organer, som vi mangler i sundhedsvæsenet.
Måske havde det være en idé, hvis vi i den her debat havde valgt at sige, at det var det, der var temaet, eller havde valgt et andet tema, i stedet for at vi alle sammen sådan fægter i alle mulige retninger, for så tror jeg i virkeligheden ikke, der er ret mange, der får ret meget fornemmelse af, hvad det er, vi vil med det her.
Der sidder dog enkelte oppe på tilhørerpladserne: Velkommen, og god appetit til jer.
Men når nu det er sådan, vil jeg da også tillade mig at pege på en af de ting, det har undret mig slet ikke har fyldt mere i debatten, nemlig det, som uvægerligt bliver den største udfordring i forhold til at sikre vores velfærdssamfund, økonomien osv., nemlig at forudsætningerne for de fremskrivninger, vi opererer med, ikke kommer til holde.
Der taler jeg om økonomien i vores velfærdssamfund fremadrettet, al den stund at stadig flere finder, at vores arbejdsmarked er blevet så stresset og presset osv., at man finder en vej ud før tid.
Flere og flere danskere selvpensionerer sig.
Derfor ville jeg foreslå – måske efter organdonation – at vi havde en drøftelse af den velfærdsaftale, som vi var en del partier der indgik i 2006, men som jo ikke kommer til at holde.
For når stadig flere trækker sig ud af arbejdsmarkedet, fordi rigiditeten og den manglende fleksibilitet gør, at man ikke kan forene det med familieliv og fritidsliv osv., så kommer pengene ikke til at være der.
Derfor tror jeg, at vi i stedet for kun at tale om, at nu skal danskerne arbejde og vi skal bare have en stigende pensionsalder osv., kommer til at tale om, hvordan vi skaber et arbejdsmarked, som tager højde for mere rummelighed, måske ved at sige, at man i tiden frem til sin pensionsalder har mulighed for at gå ned på en 4-dagesarbejdsuge, måske ved at sige, at der skal være noget særlig lukrativt, hvis man bliver lidt længere, men at man til gengæld også får nogle mere skånsomme vilkår.
Tak, formand.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-03-28:
Det er jo helt i forlængelse af, hvad jeg selv har været optaget af tidligere i debatten, nemlig spørgsmålet omkring seniorpensionen.
Jeg synes, det er en af modellerne, hvor folk, der har været en del år på arbejdsmarkedet, som er nedslidte, men ikke kan få en førtidspension, så kan få en anden mulighed for at gå af, selv om de ikke har været på arbejdsmarkedet længe nok til at opfylde kravene til Arnepensionen.
Og der er Dansk Folkeparti jo forligsparter.
SF fik ikke lov til at komme ind i forliget.
Vi var ellers interesserede, men vi fik ikke lov.
Derfor er jeg jo nysgerrig på, om Dansk Folkeparti vil holde fast i, at seniorpensionen ikke skal ændres.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-03-28:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi har et arbejdsmarked, hvor folk, der har været der længe, men også er lægeligt nedslidte, altså har en arbejdsevne på under 15 timer om ugen, selvfølgelig kan komme ud på en anstændig måde.
Det er en vigtig side af mønten, men den anden side er jo: Hvad kan vi gøre på arbejdsmarkedet, for at folk ikke når dertil, hvor deres arbejdsevne i de sidste 5-6 år er helt nede på 15 timer?
Kunne det f.eks. være, at man ikke havde 7 ugers ferie, men 8 eller 9?
Kunne det være, at man fik en mere fleksibel ordning i forhold til færre dage i arbejdsugen osv.?
Jeg synes, vi skal diskutere begge dele samtidig.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-03-28:
At industrien har forenet deres overenskomster, er jo noget af det, som jeg gerne vil rose dem for.
Det synes jeg faktisk har været positivt.
Jeg har et andet spørgsmål til partilederen, for jeg læste den her glimrende artikel i Jyllands-Posten, som i virkeligheden handler om Kina.
Jeg synes, det er en virkelig god artikel.
Og derfor vil jeg gerne spørge partilederen, hvordan man i Dansk Folkeparti ser på udenrigsministerens ønske om et nyt strategisk partnerskab med Kina, og hvorvidt det er oplagt i en tid, hvor Kina er forholdsvis aggressiv i verden.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-03-28:
Altså, vi ønsker, at Danmark sætter sig i spidsen for at lave en alliance med frihandelsorienterede demokratier, som opererer efter de samme principper, som vi kender i NATO, men inden for handelspolitikken.
Så vi skal have en musketered, ligesom man kender det fra det militære samarbejde, inden for handelssamarbejdet, hvor vi i Danmark, dvs. i EU, for der ligger vores handelspolitik i hvert fald for tiden, sammen med USA, Canada, Japan, Sydkorea, Australien, Israel og UK laver en alliance – det er sådan frit fra hovedet de store økonomier, vi samhandler med – sådan at hvis Kina rammer en af os, svarer vi tilbage i fællesskab.
Det er den eneste måde, vi kan håndtere Kina på.
Det er der slet ikke tid til.
Kina er en destabiliserende faktor i verdensfreden og ved den verdensorden, som vi kalder den vestlige.
Derfor skal vi se på Kina med meget større alvor og skepsis.
Mette Frederiksen (S), 2023-03-28:
Personligt tror jeg faktisk ikke, at det er bøgerne, der er problemet.
Jeg tror i virkeligheden, at problemet er, at der er for få bøger efterhånden i vores folkeskole.
Men det er nok mere den måde, vi betragter læring på, og så – og det kan jeg jo selv fornemme – at noget af det, man engang lærte på universitetet, er trukket ned i gymnasiet, og at noget af det, man engang lærte i gymnasiet, er trukket ned i folkeskolen.
Og samtidig med det har man jo fået nogle pædagogiske doktriner og dogmer, som sikkert er gode for nogen, men som i hvert fald ikke har været gode for alle.
Så jeg vil egentlig bare nøjes med at glæde mig over, at man går konstruktivt ind i det her arbejde, for det at skabe en skole, der både danner og gør vores børn til demokratiske medborgere, men som jo også giver dem den læring og de kompetencer, der skal til, så de kan klare sig godt i deres eget liv, er bare helt afgørende.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-03-28:
Der kigges jo på flere muligheder, og uden sammenligning i øvrigt kan jeg godt huske debatten om det første testcenter i Østerild, hvor der jo var kæmpe protester – folk ville ikke væk fra skoven, og politiet måtte fjerne folk – over, at det var en stor ødelæggelse af det område, men det har jo vist sig at blive helt anderledes, hvis man kigger på det i dag.
De protester er der jo ikke længere.
Og nu er der jo tale om en screening, hvor man bl.a. kigger på Vadehavet, men også på andre steder.
Så inden vi nu beslutter os for, at der er taget en beslutning, som ødelægger alt, så lad os nu lige se sådan med sund fornuft og helt stille og roligt på, hvor det kan lade sig gøre.
Pernille Vermund (NB), 2023-03-28:
Altså, det er en del af aftalen, at man vil afsøge Vadehavet – Vadehavet! – som et muligt sted at opstille 450 m høje kæmpe vindmøller.
Hvordan kan man overhovedet få den tanke og så kalde sig konservative?
Jeg forstår det ikke.
For mig er vores naturarv mindst lige så vigtig som vores kulturarv.
Og jeg troede, at det var sådan nogle CBS-liberalister, der kunne finde på at kapitalisere det, som vi er givet i arv, og dermed fjerne en arv fra kommende generationer.
Hvordan kan man få den tanke?
Jamen det spørgsmål, man vel ret beset kan stille,
er: Hvis ikke der er en væsentlig årsag til, at det offentlige skal drive f.eks. daginstitutioner eller plejehjem, skulle man så ikke trække sig helt ud?
Altså, vi har jo heller ikke et samfund, hvor det offentlige pludselig kan begynde at konkurrere med vores restauranter, uden at der er folk, der sætter foden ned.
De steder, hvor det sker, lyder der jo et ramaskrig, og heldigvis får man jo ofte stoppet den type projekter.
Så skulle man ikke tænke den anden vej og spørge: Hvorfor ikke lade det private gøre alt det, der handler om drift ude i kommunerne eller regionerne, som kan leveres af private?
Hvorfor skal det offentlige overhovedet blande sig i det?
Altså, vi finansierer det stadig med offentlige midler, men hvorfor skal det offentlige drive institutionerne?
Alex Vanopslagh (LA), 2023-03-28:
Altså, jeg tror, at hvis man kunne starte Danmark forfra på et blankt stykke papir, var man jo endt med den model, som fru Pernille Vermund skitserer.
Nu er virkeligheden jo bare den, at størstedelen af børnehaverne, sygehusene osv. osv. er offentlige; de er kommunalt drevet eller drevet af regionerne, staten, eller hvad det nu er for et område.
Så hvis man bare nedlagde dem fra den ene dag til den anden, ville vi jo mangle dem.
Så det første skridt er jo at sige, at de bliver selvejende institutioner, der har de samme frihedsgrader som private, men til gengæld holder vi ikke hånden over dem.
Hvis borgerne fravælger dem, går de jo konkurs og må lukke og slukke, for velfærd handler om borgernes bedste og ikke om hele tiden bare at tilgodese KL og den offentlige fagbevægelse.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-03-28:
Det er en meget spændende diskussion at lytte til, både i forhold til hvad der skaber prisdannelse, og hvem der skal gøre hvad osv.
Jeg kunne ikke lade være med nu, hvor der tilsyneladende foregår en fuldstændig applauderende opbakning til alt på det frie marked, at spørge Danmarks førende liberalist, om ikke også det frie marked har sine begrænsninger, og om ikke vi f.eks. i forhold til det, vi har set på det seneste, med bonusordninger i energisektoren, er nået et sted hen, hvor anstændigheden simpelt hen ikke længere er i harmoni med de frie markedskræfter.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-03-28:
Lad mig starte med at bekræfte det.
Der er jo masser af ting, der er vigtige i tilværelsen, som man ikke kan købe for penge.
Så blev der spurgt ind til grådighed i nogle af de her elselskaber.
Der er mit udgangspunkt det, at jeg har tillid til, at aktionærerne i de virksomheder kan sige fra, og det er også en bestyrelsesmæssig opgave at sørge for, at man driver sin virksomhed på en måde, hvor den ikke fremstår alt for grådig.
Så jeg vil være påpasselig med fra politisk hold at gå ind og regulere sådan noget.
Men det forsøgte regeringen bl.a. i den seneste inflationsaftale, og det, der stod i de notater, der kom, var jo, at ud af det beløb, man beskatter – altså de 100 pct., man beskatter af den overnormale profit – er 80 pct. af pengene efter et tilbageløb af adfærd forsvundet, dels fordi noget af det er noget, man ville have fået ind via selskabsskatten, og det får man så ikke ind længere, dels fordi man jo så bare kan fremrykke nogle investeringer.
Så den her forestilling om, at man bare kan beskatte sig ud af alle problemer, holder jo ikke.
Man har forsøgt sig med det her, synes jeg, lidt populistiske greb med beskatning af overnormale profitter, men det virker ikke.