runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-11-26:
Det kan jeg jo ikke generelt stå og anerkende, i og med at jeg mange gange synes, at SF er ude at love rigtig, rigtig mange ting til danskerne, hvor jeg sidder tilbage som politiker tænker: Hvor skal pengene komme fra?
Nej, så det kan jeg ikke anerkende, men jeg kan anerkende, at SF var en kæmpe fortaler for de her demokratiske virksomheder og har gjort et kæmpestort stykke arbejde for det.
Det vil jeg rigtig gerne anerkende, men jeg vil også gerne sige, at jeg er skuffet over, at man kun vil plukke kirsebærrene i en aftale i stedet for at være med på det hele, selv om man måske ikke er enig i alle punkter.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-11-26:
Jeg vil ikke have siddende på mig, at SF ikke vil være med til at finde pengene.
Vi var jo netop i finansloven for 2024 med til at af sætte 4 mio. kr. mere til det her område.
Når ordføreren siger, at det her initiativ udspringer af iværksætteraftalen, så er det jo kun delvis rigtigt.
Det udspringer faktisk af en aftale fra 2023, som handler om bl.a. demokratiske virksomheder, hvor SF er med.
Det var jo nogle andre ting, vi slog os på i iværksætteraftalen.
Hvis ordføreren havde lyttet efter min tale, var der jo faktisk en ros til de parter, det har ført det her igennem.
Men det, vi bl.a. slog os på, var 150 mio. kr. til at sænke aktieskatten for dem, der tjener aktieindkomster på mere end 61.000 kr. Der er jo brugt 150 mio. kr. på det.
Jeg synes, at 4 mio. kr. er et ret lille beløb at finde i den ombæring.
Vil ordføreren ikke bare ligesom anerkende, at SF selvfølgelig også har en økonomisk politik, der hænger sammen, og at vi gerne vil finde pengene, og at vi ikke var med i iværksætteraftalen, fordi man gav ret store skattelettelser?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-11-26:
Tak for det, hr. formand.
Og tak til SF for en rigtig fin og grundig tale, der havde mange perspektiver på mange forskellige områder.
Selvfølgelig ærgrede jeg mig lidt over, at SF ikke ville være med til at committe sig til det her, og der er jo heller ingen tvivl om, tror jeg, at der er flere partier, der godt ville have givet nogle flere penge til det her.
Men det er jo nu engang sådan, at pengene skal findes og de skal tjenes, før de kan bruges, og det kniber nogle gange lidt for SF at anvise, hvor pengene skal komme fra.
Rundtom i landet står mange virksomhedsejere over for at skulle give stafetten videre, og alt for ofte er der ingen, der kan tage over.
Det er sund fornuft, og det er god samfundsøkonomi.
Vi ved fra andre lande, at medarbejderejede virksomheder klarer sig godt.
De er stabile, de er engagerede, og så bliver de ofte i lokalsamfundet.
Forslaget her udspringer, som der er flere, der har nævnt, fra iværksætterpakken, og der er der jo heldigvis et bredt flertal, der står bag.
Det viser, at vi kan finde hinanden omkring at skabe nogle trygge rammer for vores virksomheder og lave realistiske løsninger for både ejere og medarbejdere.
Så fjerner lovforslaget også en barriere for, at andelsselskaber kan producere grøn strøm til eget forbrug.
Det er et lille, men et vigtigt skridt.
Moderaterne støtter lovforslaget.
Det er ikke store overskrifter, men det er god, praktisk politik, der gør en forskel for mennesker, arbejdspladser og lokalsamfund.
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-11-26:
Tak for det, formand.
I Danmarksdemokraterne støtter vi naturligvis det her lovforslag, og det gør vi, fordi vi selv er en del af iværksætteraftalen, og fordi forslaget adresserer en reel udfordring.
Vi står med en stor generation af virksomhedsejere, som inden for få år skal give nøglerne videre.
Det er mennesker, der har skabt arbejdspladser, vækst og lokale fællesskaber gennem et langt liv.
Men alt for mange kommer for sent i gang med generationsskiftet, og i alt for mange tilfælde ender virksomhederne med at lukke, ikke fordi de er dårlige, men fordi værdierne i dem ikke kan sælges videre til tredjemand, for hvad er en maskinpark eller en specialiseret lokal virksomhed værd, hvis der ikke er nogen interesserede købere, der står klar?
Det er spild af værdier, spild af viden og spild af arbejdspladser.
Med iværksætterpakken besluttede vi derfor, at der skal være en ny og mere fleksibel mulighed, nemlig at medarbejderne kan overtage virksomheden gennem en medarbejderejet struktur, og at ejeren kan gøre det, uden at blive beskattet af selve overdragelsen.
Det giver god mening, for hvem kender virksomheden bedre end medarbejderne, hvem har investeret tid, sjæl og engagement, ofte gennem mange år, og hvem har størst interesse i, at virksomheden fortsætter, udvikler sig og bevarer arbejdspladserne lokalt?
Med den her model bliver det lettere og mere attraktivt for medarbejderne at overtage en virksomhed, og vi giver dermed virksomhederne en bedre chance for at leve videre, efter at ejeren går på pension.
I Danmarksdemokraterne er vi glade for, at dette lovinitiativ nu bliver realiseret.
Det er et af de steder, hvor et bredt politisk samarbejde rent faktisk gør en forskel.
Aftalen om iværksætterpakken blev indgået af et flertal, der spænder bredt, og det er godt for både iværksætteri og generationsskifte.
Lovforslaget indeholder samtidig et andet vigtigt element, nemlig fjernelsen af en teknisk barriere, som i dag forhindrer andelsselskaber i at etablere grøn energiproduktion til eget forbrug på rimelige vilkår.
Det er sund fornuft at rydde den barriere af vejen.
Når virksomheder og foreninger gerne vil producere grøn strøm til sig selv, bør lovgivningen ikke spænde ben.
Alt i alt synes vi at L 71 er et eksempel på, at vi kan gøre hverdagen lettere for virksomhederne og samtidig styrke både erhvervslivet og de danske lokalsamfund.
Så i Danmarksdemokraterne støtter vi forslaget.
Og så skulle jeg hilse fra Liberal Alliance og sige, at de også støtter forslaget.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2025-11-26:
Tak for det.
I dag behandler vi et lovforslag, der særlig handler om at give danske virksomheder en bedre chance for at leve videre, når ejeren stopper.
Vi ved, at mange ejerledere står foran et generationsskifte i de kommende år.
Det er mennesker, som ofte har brugt et helt liv på at opbygge en sund virksomhed, og nogle steder er der ikke er en oplagt aftager.
Det kan ramme hårdt, for når en lokal virksomhed lukker, forsvinder ikke bare et cvr-nummer, men også arbejdspladser, lærepladser og for nogles vedkommende også en vigtig arbejdspladsaktør i lokalsamfundet.
Forslaget gør det også lettere for medarbejderne at finansiere købet, og det sikrer så bedre mulighed for, at ejerskabet forbliver i hænderne på dem, som kender virksomheden bedst, og som også har hjulpet med at bygge den op.
Det skaber ro, stabilitet og en bedre chance for, at arbejdspladserne bliver i lokalområdet.
For Venstre handler det her om, at gode virksomheder får mulighed for at fortsætte.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-11-26:
Jamen man kan jo ikke bare gemme sig bag, at det er et godkendt produkt.
Når realiteterne ude på den enkelte gård er, at der er over 300 landmænd, som har svaret, at de sådan set oplever problemer med fodring af Bovaer, så er det jo den virkelighed, vi er nødt til at forholde os til, når vi har en dyrevelfærdslov, som skal efterleves ude på de enkelte landbrug.
Så jeg synes ikke, man kan skjule sig bag, at her havde vi noget, der var godkendt et eller andet sted i EU.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ministeren har gjort sig nogen overvejelser over, hvad vi skal efter nytår.
Jacob Jensen (V), 2025-11-26:
Først og fremmest vil jeg gerne anerkende, at det selvfølgelig er alles ret, også Enhedslistens, at følge op på de her ting, og jeg kvitterer også for den her diskussion.
For mig er det fuldstændig afgørende, at vi følger de retningslinjer, som vi normalt følger, nemlig at er der ting, som er blevet godkendt til brug, så kan man bruge dem.
Men hvis vi oplever, som konkret i det her tilfælde, at der er nogle landmænd, der har udfordringer, skal vi selvfølgelig omgående skride ind.
I forhold til det med, at vi har kendt det længe, vil jeg sige, at mig bekendt har langt de fleste fodret med det igennem længere tid hen over året, uden at det har givet problemer.
Men til gengæld er der opstået større problemer, i forbindelse med at man har intensiveret fodringen her i løbet af oktober måned.
Det er på den baggrund, vi reagerer, bl.a. ved indkaldelse af aftalekredsen, både for at give en orientering, men også for at tage en beslutning om, hvordan vi på den korte bane håndterer det her, samtidig med vi lægger en plan for den længere bane.
Carl Andersen (LA), 2025-11-26:
Jeg anmoder heller ikke om, at ministeren kommer med løsningerne her, men jeg er positiv over for, at man gerne vil kigge på ungeområdet også.
For det er jo rigtigt, at nu skal vi kigge på ikkevestlige indvandrere, som er meget overrepræsenterede i førtidspensionsstatistikkerne.
Unge mennesker er også overrepræsenteret, så derfor ser jeg frem til, at det næste skridt kunne være, at vi kigger særegent på de her unge under 40, når vi er færdige med de ikkevestlige indvandrere.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-26:
Det er jeg også meget positiv over for.
Det er heller ikke, fordi jeg mener, at tingene skal være støbt i beton, sådan som det er nu.
Jeg tror også bare, at der er den dynamik på førtidspensionsområdet, og det er vigtigt bare at huske, at det her jo virkelig er en god ordning, fordi det sikrer, at folk, der får en arbejdsskade og ikke længere kan arbejde, kan have et normalt liv, blive ved med at bo i deres parcelhus, køre rundt i bil osv.
Der er 250.000 danskere på førtidspension, hvoraf rigtig mange har fået den tildelt på den måde.
I det øjeblik jeg som minister går ud og siger, at nu ændrer vi førtidspensionsområdet, jamen så vil der selvfølgelig sidde mange og være nervøse for, om det nu er dem, der ikke længere kan have deres førtidspension.
Derfor er jeg påpasselig med at sige noget konkret.
Carl Andersen (LA), 2025-11-26:
Jeg vil ikke pege fingre eller noget som helst; vi er oprigtig interesserede i at se på, om vi kan få lavet nogle justeringer af førtidspensionsområdet, som sørger for, at der er færre unge mennesker under 40, som kommer på førtidspension og bliver parkeret uden for det arbejdende fællesskab.
Og det at stå og sige til en person på 35, at du er kronisk deprimeret, og at der ingen chance er for, at du vil blive en del af arbejdsfællesskabet igen, synes vi er en uholdbar situation.
Så vi er meget villige til at kigge på, om vi kan lave nogle andre løsninger end dem, der er i dag.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-26:
Nu skal det jo ikke blive en historisk forelæsning, men som jeg forstår det, blev den faktisk genforhandlet i 2018, da Liberal Alliance sad i regering og man ved den lejlighed jo også lempede kravene for førtidspension, sådan at der efter 2018 er sket en relativt voldsom stigning i antallet af folk, der får førtidspension.
Så det er jo ikke, fordi man så ikke kan genforhandle det endnu en gang.
Men den ret til at genforhandle bliver jo brugt og blev brugt af den daværende VLAK-regering til at lempe kravene, som der så kommet en stigning ud af.
Og det er jo det, vi alle sammen har et ansvar for.
Mit eget parti var også med i den aftale.
Det er jo ikke for at sige, at vi går fri.
Carl Andersen (LA), 2025-11-26:
Det er godt at høre, at der er mange initiativer på vej, for jeg er fuldstændig enig i, at det ikke kun er beskæftigelsessystemet.
Folk, der ender på førtidspension, har jo typisk mange andre problemer end blot beskæftigelse.
Der er sundhedsproblemer og andre ting.
Nu er Liberal Alliance jo en del af det førtidspensionsforlig, som blev indgået i 2012, og som stadig er gældende.
Der står så også: »Såfremt reformens forudsætninger viser sig ikke at holde, er aftalepartierne forpligtet til at genforhandle aftalen.«
Nu kan vi jo konstatere, at der er flere unge mennesker under 40 år på førtidspension, end der var, da aftalen blev indgået i 2012, så derfor holder forudsætningen ikke længere.
Så mit spørgsmål er, hvornår vi kan forvente at få en indkaldelse til at genforhandle førtidspensionsreformen fra 2012.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-26:
Jamen det synes jeg også er en meget interessant drøftelse.
Jeg tror bare også, det er vigtigt at få slået fast, hvis der er nogen, der skulle sidde og lytte med, at det jo ikke nødvendigvis er dem, som er under 40 og har fået en førtidspension nu, som skal være nervøse for, at nu kommer vi og tager den fra dem; det er jo først og fremmest en øvelse, der går ud på at se på, hvorfor det er, at der i dag er så mange, der får den, og på, hvordan vi kan ændre billedet fremadrettet.
Carl Andersen (LA), 2025-11-26:
Mange tak.
Hvad agter regeringen at gøre for at vende den udvikling, vi har set, hvor stadig flere unge tildeles førtidspension, og hvor der er et rekordstort antal unge på førtidspension i dag?
Sophie Løhde (V), 2025-11-26:
Der er desværre ikke meget af Enhedslistens politik, der er fuldt finansieret.
Det er sådan, at når vi snakker tandlægeklinikker, er det i dag kun tilladt at eje to klinikker.
Tidligere i almen praksis var det muligt at eje op til seks klinikker, men med sundhedsreformen sænker vi det tal til 3.
Uanset om det drejer sig om 2, 3 eller 4, og vi kan fortsætte rækken, mener jeg, at noget af det, der er principielt afgørende, er, at det er vigtigt at sikre, at der er krav om udpegning af en virksomhedsansvarlig tandlæge, der skal være, også i den enkelte klinik, at vi sikrer, at tandlægeforbeholdte ydelser kun må udføres af tandlæger ellers ske på delegation fra en tandlæge, fordi vi selvfølgelig skal sikre, at man kan være tryg, når man sætter sig i tandlægestolen som borger i Danmark.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-26:
Tak for det.
Selvfølgelig lever vi op til de aftaler, vi har indgået, men det forhindrer os jo ikke i at kunne stille krav om, at vi vil udbygge de aftaler yderligere.
Men selvfølgelig indgår vi i de forhandlinger, der er nu, på de betingelser, der er, men det afholder os jo ikke fra at rejse krav om, at vi skal afskaffe egenbetalingen på tandbehandling – også fuldt finansieret.
Jeg vil bare gerne høre ministerens principielle holdning til spørgsmålet om, om vi, ligesom vi gør det på almen praksis-området, begrænser adgangen for stråmandsklinikker til at komme ind på det her væsentlige velfærdsområde, og om det også gør sig gældende for tandsundhedsområdet.
Sophie Løhde (V), 2025-11-26:
Jeg synes da for det første, at man, hvis ikke man som Enhedslisten som parti ønsker at leve op til de aftaler, man selv har indgået, skal sige det fuldstændig ligeud, for så er Enhedslisten jo så ikke længere en del af den kreds af partier, der tager fat på nu at lave en ny model for voksentandplejen.
Jeg er meget optaget af, at vi skal sikre mest mulig tandsundhed for pengene, at vi skal bevare den høje kvalitet.
Vi skal også gerne sikre, at det kan være billigere at gå til tandlægen.
Jeg er selv mega stolt af, at den her regering har investeret et trecifret millionbeløb i nu at gøre noget ved den alt, alt for høje regning, man bl.a. oplevede at modtage, hvis man f.eks. havde fået store skader på sine tænder som kræftpatient.
Og det er ikke, fordi man ikke havde passet på sine tænder, men fordi man havde fået stråleterapi og bagefter både skulle bevise det selv, og man skulle også selv betale en kæmpestor regning.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-26:
Jeg er sådan set enig i, at det er bekymrende, at der er mange under 40 år, der får tildelt en førtidspension, jo særlig på grund af psykiske lidelser.
I regeringen har vi et klart mål om at få vendt den udvikling, og det er afgørende, at alle bliver en del af arbejdsfællesskabet og bidrager med det, som de er i stand til.
Der er behov for ekstra fokus på forebyggelse og på tidlig indsats, og det er ikke noget, som vi kan løse i beskæftigelsessystemet alene.
Regeringen har sammen med flere af Folketingets partier vedtaget forskellige initiativer, der skal styrke den forebyggende indsats.
Vi foretager massive investeringer i psykiatrien.
Der blev lavet en aftale tidligere i år, som gør det muligt at have en tidligere indsats og mere sammenhængende hjælp over for børn og unge.
På den måde kan man forebygge den mistrivsel, som udvikler sig til alvorlige psykiske lidelser.
Vi løfter psykiatrien med 4,3 mia. kr. i 2030 sammenlignet med 2019.
Samtidig har vi igangsat ungeløftet og afsat 1,3 mia. kr. frem mod 2035 og en varig finansiering herefter, som skal hjælpe med at løfte de næsten 45.000 unge, som hverken er i uddannelse eller i arbejde, og det mener jeg også er en reel investering i, at de fremadrettet bliver en del af en arbejdsplads og det fællesskab, der er dér.
Regeringen har også igangsat drøftelser om førtidspension, og for mig at se er næste skridt at se på den overrepræsentation af ikkevestlige indvandrere, som også er i gruppen af unge førtidspensionister.
Førtidspension skal jo ikke for unge mennesker være det normale; det skal jo være en undtagelse.
Men jeg tror også, det er vigtigt at sige her, at der ikke er nogen nemme løsninger på det.
Meget af det skyldes jo også strukturer andre steder i samfundet, psykiatrien og andre steder, hvor der er udfordringer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-11-26:
Tak for det.
Mener ministeren, at regeringen lever op til de politiske aftaler, når regeringen ikke vil sætte kravet om fodring med Bovaer på pause på trods af omfattende problemer med dyrevelfærden, og at nogle køer endda har måttet aflives?
Jeg er godt klar over, at Enhedslisten ikke er med i grøn trepart.
Men vi er jo med i det landbrugsforlig, som stadig væk eksisterer, og vi er med i aftalen om Grøn Fond, som bl.a. har været med til at finansiere Bovaer.
Derfor føler jeg en forpligtelse til at følge op på de her ting.
Jeg synes, at det, der er sket, med, at man ligesom lægger op til, at det er den besætningsansvarlige, der har ansvaret for det, er for tyndt, når vi har en dyrevelfærdslov – som jeg også har været med til at vedtage – hvor det sådan set står ret præcist, at man ikke bare kan fodre sine dyr på en måde, der giver voldsomme dyrevelfærdsmæssige problemer, så mælkeproducenter oplever, at en meget stor del af deres besætning bliver syge, og at køer lige pludselig ikke kan stå på benene og må aflives eller dør.
Altså, det, der er sket her, er jo så forfærdeligt.
Derfor synes jeg, at man egentlig burde have grebet ind langt tidligere, da man oplevede de her problemer.
For det er jo noget, der har været kendt et stykke tid, inden vi fik det her krisemøde med to ministre, hvor der så efterfølgende blev draget den konklusion, at besætningsansvarlige kan gå ind og foretage en vurdering af, at man ikke fortsætter det her fodringsforsøg med Bovaer.
Jeg kalder det dyreforsøg, for når det ikke er blevet undersøgt tilstrækkeligt, før der bliver givet lov til at bruge det, synes jeg, det er dybt alarmerende.
Vi havde en høring i Miljø- og Fødevareudvalget, hvor fire eksperter kom, og de to eksperter sagde, at det her dyrevelfærdsmæssigt ikke er afprøvet.
De andre forskere sagde, det var afprøvet nok.
Det har sikkert en metanreducerende effekt, medmindre Bovaer kastes direkte ud i gyllebeholderen.
Men der var sådan set to eksperter, der advarede mod at sætte det her i gang, fordi det dyrevelfærdsmæssige ikke var undersøgt.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, når nu der er sat gang i en undersøgelse, som er færdig i 2028-29, om vi ikke bør sætte det her på pause indtil 2028-29, når de dyrevelfærdsmæssige konsekvenser er undersøgt.
Jeppe Bruus (S), 2025-11-26:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Kravet om brug af metanreducerende foder følger som bekendt af landbrugsaftalen, og kravet indgår så også i trepartsaftalen, som landbruget jo også var en del af – det var Enhedslisten så desværre ikke – men også som en del af den samlede klimaplan for landbruget i 2030.
Det vidner om, at vi i Danmark har et landbrug med stærkt fokus på innovation og også på grøn omstilling.
Det er fuldstændig afgørende for os i regeringen, at det netop ikke går ud over dyrene, når man bruger nye redskaber, eksempelvis nye foderstoffer, som bliver taget i anvendelse.
at landmændene kan udtage deres dyr, hvis de vurderer, at de bliver syge i forbindelse med brugen af det her værktøj.
Fødevarestyrelsen har i sidste uge af den grund opdateret sin vejledning til landmændene, som netop bruger Bovaer.
I vejledningen skriver Fødevarestyrelsen bl.a., at landmændene har en bred mulighed for at udtage køerne fra fodring med Bovaer.
Jeg hæfter mig desuden ved, at flere i dag tilsætter Bovaer til foderet, uden at det giver problemer.
Det er derfor også vigtigt, at vi hurtigst muligt bliver klogere på, hvilken sammenhæng der potentielt kan være mellem brugen af Bovaer og så de udfordringer, som nogle landmænd indberetter.
Fødevarestyrelsen arbejder sammen med bl.a. SEGES Innovation og Aarhus Universitet på hurtigst muligt at få afsøgt det nærmere.
For vi har brug for et innovativt landbrug, men det skal ikke ske på bekostning af dyrenes velfærd.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-11-26:
Mener ministeren, at det er ministerens ansvar at skride ind og sætte kravet om fodring af malkekøer med Bovaer på pause, når kravet er i strid med dyrevelfærdsloven §§ 2 og 3, idet Bovaer påvirker køernes ædelyst, drøvtygning og mælkeydelse negativt og nogle køer endda er døde eller har måttet aflives?
Jeppe Bruus (S), 2025-11-26:
Jeg er helt enig i, at der er nogle, der oplever problemer.
Det er også derfor, at vi hurtigt sørger for, at man kan lade være med at tilsætte det.
Jeg er også lige så enig i, at der er mange steder, hvor det ikke giver problemer.
Derfor er vi jo nødt til at undersøge, hvad det er, men mens vi gør det, skal det selvfølgelig være nemt at stoppe det, hvis det er sådan, at det giver problemer.
Og så er det jo ikke, fordi vi har kastet os ud i et eksperiment; det er altså noget – det vil jeg bare minde om – som er godkendt og har været velundersøgt og er blevet brugt i rigtig mange lande.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-11-26:
Jamen jeg forstår jo godt, at man forsøger at jagte nogle CO 2 -reduktioner i landbruget, og så har vi pyrolyser på varer, hvor begge dele viser, at der er problemer.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig her afslutningsvis at spørge ministeren, om ikke det ville være klogest, at vi fandt nogle andre virkemidler.
Altså, nu er det er jo noget, som er funderet i tre aftaler, hvor der klart står, at Bovaer ikke må have negative konsekvenser for dyrevelfærden
Er ministeren enig i, at vi er kommet et sted hen, hvor det giver problemer for dyrevelfærden i Danmark?