runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-11-11:
Det ændrer ikke på, at når man som socialdemokrat står her på talerstolen og dermed også er ordførende for en regering, er der et økonomisk hensyn og en balance, som vi bliver nødt til at varetage.
Det er derfor, at vi med loven her siger, at nu lægger vi en bund under velfærdsøkonomien og dækker det demografiske træk, men de prioriteringer, som vi har lavet på finansloven – i øvrigt i tæt samarbejde med hr. Rune Lunds parti, Enhedslisten – viser jo, at vi har en vilje til at investere yderligere i den offentlige sektor, at vi har en vilje til at lave minimumsnormeringer, at vi har en vilje til at investere i psykiatri, i folkeskole, i bedre ældrepleje.
Så den politiske villighed er der, men pengene skal passe, og det er derfor, at vi kan strække loven, som bliver udgangspunktet, så langt, at vi dækker det demografiske træk.
Resten må vi lave sammen med kloge prioriteringer.
Det, vi gør med loven, er at sikre, at når der bliver flere ældre og flere børn og dermed behov for at investere flere penge i vores velfærdssamfund, så følger pengene med.
Det garanterer vi med den lov.
Men det er rigtigt nok, hvilket jo er essensen af ordførerens spørgsmål og også høringssvaret, at vi ikke fjerner det aftalesystem, som sikrer, at man ude i kommuner og regioner samtidig og fortsat vil have et meget stort ansvar for vores offentlige sektor.
Og jeg tror også, Socialdemokratiet ville være imod det, og det ville være et alvorligt brud med det armslængdeprincip, som vi vanligvis har i forhold til kommuner og regioner.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-11-11:
Den ene vej er, at man bruger flere penge på at producere mere offentlig service; den anden vej at gå er, at man producerer mere effektivt for de penge, man har, og på den måde også får mere offentlig service.
Man kan selvfølgelig også bruge en blanding, hvor man både bruger flere penge og producerer mere effektivt der, hvor man allerede bruger penge.
Ude i den private sektor er der hele tiden produktivitetsforøgelser.
Hvert år stiger produktiviteten med 1, 2, 3, 4 eller 5 pct. afhængigt af branche.
Her skal vi så vedtage en lov, som siger, at når vi har brug for mere offentlig service, må der ikke komme noget fra produktivitetsforøgelse.
Udgifterne skal stige – hvis der er 10 pct. mere behov, skal der være 10 pct. flere penge til udgifterne.
Er det ikke lidt mærkeligt at vedtage en lov om, at produktiviteten ikke må øges i den offentlige sektor?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-11-11:
Det her er ikke en aftale, som betyder, at produktiviteten i den offentlige sektor ikke må øges.
Vi har jo eksempelvis på sygehusområdet set, at produktiviteten år for år er blevet bedre.
Det er positivt.
Men at konkludere, når vi kigger på det demografiske træk, som vi står over for, med flere børn og flere ældre, at den udfordring kan klares alene med produktivitetsforbedringer, mener jeg ikke er seriøst.
Det er vi i hvert fald ikke enige i fra Socialdemokratiets side.
Så vi vil meget gerne se produktivitetsforbedringer, vi diskuterer gerne, hvordan vi kan gennemføre produktivitetsforbedringer, og vi diskuterer også meget gerne prioriteringer i den offentlige sektor – vi har eksempelvis selv lagt for med en betydelig prioritering, hvad angår brugen af konsulenter, idet vi ønsker at bruge færre penge på konsulenter og flere penge på den nære velfærd.
Det diskuterer vi gerne, men det er vores udgangspunkt, at hvis ikke vi møder den ændrede demografi med flere penge, bliver velfærden dårligere.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-11-11:
Jeg sagde jo ikke, at det øgede behov for service fra den offentlige sektor skal løses alene ved produktivitetsforøgelser.
Jeg sagde: Det må også kunne indgå.
Det her er en lov, hvor man siger, at hvis man har behov for 10 pct. mere service, fordi der kommer flere unge, flere børn eller flere gamle, så skal man også øge udgifterne med 10 pct.
Det vil sige, at man udelukker, at en del af behovet kan dækkes af, at produktiviteten bliver bedre.
Man skal forøge udgifterne med 10 pct., når behovet stiger med 10 pct. Er det ikke underligt, at man har det syn på den offentlige sektor, at den simpelt hen ikke kan løse en del af problemstillingen med produktivitetsforbedringer?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-11-11:
Jeg er glad for, at Liberal Alliance ikke mener, at det eneste, vi skal gøre med den offentlige sektor, er at øge produktiviteten, og hvis det var det, jeg fik lagt ordføreren i munden, skal jeg beklage det. Men der er en uenighed.
Jeg mener, at det er nødvendigt i forhold til den offentlige service, at vi lader pengene følge med demografien.
Hvis der derudover er produktivitetsforbedringer – og det tror jeg at der er – så mener jeg, at der også er behov for, at vi investerer i vores offentlige velfærd.
Det afspejler den øvrige økonomiske politik jo også.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-11-11:
Jeg er lidt nysgerrig, for jeg står her med lovforslaget, og kan ordføreren ikke – jeg går ud fra, man har læst det – sådan helt konkret specificere, hvor det er, at der står en garanti for, at de her midler kommer til at gå til grundlæggende kernevelfærd?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-11-11:
Det her er en lov, som garanterer, at når vi bliver flere ældre og flere børn, så kommer pengene også til at følge med.
Vi har jo set, når vi har lavet aftaler med kommunerne og regionerne, at vi har lagt oven i deres bevillinger, når vi er blevet flere børn og flere ældre.
Så har vi derudover med vores prioriteringer på finansloven lavet yderligere investeringer.
Så den her lov sikrer, at pengene følger med, men den ændrer ikke på det grundlæggende aftalesystem, vi har i Danmark, som sikrer, at der er et betydeligt ansvar ude lokalt, fordi man også sidder tættere på den velfærd, man skal levere til borgerne.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-11-11:
Men når man ikke kan garantere, at pengene bliver brugt på grundlæggende kernevelfærd, hvorfor så lave en lov om, at pengene skal forbruges?
Altså, regeringen har jo mulighed for at sidde og lave kommuneaftaler hvert eneste år.
Altså, stoler man ikke på sig selv?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-11-11:
Hvis jeg var sikker på, at der ville være en socialdemokratisk regering til evig tid, så ville loven ikke være nødvendig.
Det har ordføreren ret i.
Det er jeg desværre ikke sikker på.
Det er ikke sikkert, at det bliver i min eller ordførerens levetid, men på et tidspunkt.
Og når det sker, er det nødvendigt at have en garanti for, at pengene følger med, for vi ved, klog af skade, at når de borgerlige sidder der, så bruger de for få penge på velfærd.
Mette Abildgaard (KF), 2021-11-11:
Tak for det.
Ordføreren nævnte, at det var 8,5 mia. kr., der skulle findes for at dække det demografiske træk frem mod 2025.
Lad os nu sige, at man vælger at bruge de 8,5 mia. kr. på at hyre konsulenter, på at øge den offentlige administration, indfri et valgløfte fra Enhedslisten om gratis tandlæge og måske også på at forøge budgettet til Danmarks Radio.
Lad os sige, at man vælger at bruge alle pengene på de fire ting.
Så vil jeg bare høre: Vil man så have levet op til velfærdsloven – ja eller nej?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-11-11:
Den her velfærdslov garanterer, at pengene følger med, når vi bliver flere børn og flere ældre.
Den fjerner jo ikke politikkens rum, altså, der vil stadig væk være mulighed for at foretage fjollede prioriteringer.
Det vil jeg advare imod man gør.
Men vi fjerner ikke arbejdet her i Folketinget, så ingen af os bliver arbejdsløse med den her lov.
Men det, vi gør med loven, er at sikre, at selv hvis fru Mette Abildgaard på et tidspunkt kommer i regering om mange år, så vil Konservative og fru Mette Abildgaard også være forpligtet til, modsat sidst de sad i regering, at lade pengene følge med, når vi bliver flere børn og flere ældre.
Det er grundessensen i den her lov, vi behandler i dag.
Mette Abildgaard (KF), 2021-11-11:
Grundessensen i den her lov er at øge det offentlige forbrug.
Grundessensen i den her lov er ikke nødvendigvis at levere velfærd, og det er lige præcis derfor, det er et misvisende navn.
Det her er en forbrugslov.
Det her er ikke en velfærdslov.
Hvad siger ordføreren til, at eksempelvis Fagbevægelsens Hovedorganisation i deres høringssvar, som bliver sammenfattet i høringsnotatet, siger: Lovforslaget indeholder ikke forpligtelser om prioriteringer af det demografiske træk.
Det er dermed ikke givet, at demografimidlerne prioriteres til udgiftsområder, hvor der er et demografisk træk.
Hvordan kan ordføreren stå og love, at pengene vil følge de områder, når det ikke ligger i loven?
Rune Lund (EL), 2021-11-11:
Jeg synes bare, det er fjollet, nu vi står og diskuterer og skal lave en velfærdslov, at man så vil lave en bund under velfærden, som ligger lavere end det, som ligger i de neutrale fremskrivninger.
Og jeg synes også, det er mærkeligt, når vi nu har haft to finanslove, både i 2020 og i 2021, hvor vi jo faktisk har leveret på mere end det velstandssikrede demografiske træk, hvilket vil sige, at vi laver en decideret genopretning af velfærden.
Hvorfor kan vi ikke bare få den neutrale udvikling som bunden under velfærden?
Det ville jo være det mest oplagte.
Og når det ovenikøbet ligger i de neutrale fremskrivninger i Finansministeriet, kan vi gøre det, samtidig med at økonomien stadig vil være overholdbar.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-11-11:
Jeg er personligt, og det ved jeg også gælder regeringen, stolt af de aftaler, vi har lavet med Enhedslisten og de andre partier bag finansloven, fordi de netop, som ordføreren også var inde på, ikke bare holder skindet på næsen i vores kommunale, regionale og statslige velfærd, men investerer i velfærd og gør velfærden bedre.
Den slags aftaler, den form for prioriteringer vil vi gerne være med til at lave også fremadrettet sammen med de partier, som bakker op om regeringen, og som vil være med til at tage ansvar.
Det, vi lover her, er en bund.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-11:
Jamen jeg er glad for at høre, at ordføreren siger, at man står bag aftalen fra 2006, for vi bliver altså efterhånden i tvivl.
Man forsøgte at fremrykke pensionsalderen i modstrid med den aftale.
Man afskaffede de facto efterlønnen, som jo var en del af velfærdsaftalen fra 2006.
Og nu, hvor vi så har indført en ret til tidlig tilbagetrækning, så vil man også afskaffe den, som ellers kompenserer for det brud på velfærdsaftalen fra 2006, som den tidligere regering lavede, da den de facto afskaffede efterlønnen.
Så det er godt at høre, at Venstre bakker op om velfærdsaftalen fra 2006.
Hvorfor så ikke også bakke op om at sikre finansieringen til velfærdssamfundet?
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-11-11:
Jeg tror simpelt hen, ordføreren har misforstået, hvad det er, vi behandler i dag.
Det sikrer flere udgifter, men vi kan jo ikke betale for udgifter, vi ikke har penge til.
Man begynder at forstå, hvorfor den tidligere socialdemokratiske finansminister hr. Bjarne Corydon har det lidt anspændt med sit tidligere parti i øjeblikket.
Jeg tror, at han i Altinget forleden fortalte en historie fra sin barndom fra 1981, tror jeg det var, hvor han havde spurgt sin far, om han havde stemt, som han plejede, og dengang svarede hans far: Nej, det har vi ikke råd til.
Rune Lund (EL), 2021-11-11:
Jeg vil gerne spørge hr. Torsten Schack Pedersen, om Venstre kan garantere, at hvis Venstre på et tidspunkt kommer i regering igen, så vil der ikke blive ført en økonomisk politik, hvor der ikke bliver tilført udgifter svarende til minimum det demografiske træk.
Spørgsmålet indebærer også, at Venstre ikke imødekommer andre partier – det kunne være Det Konservative Folkeparti eller Liberal Alliance – og så alligevel gør noget andet end det, Venstre i dag fra Folketingets talerstol siger er Venstres politik, nemlig at tilføre udgifter, som er mindre end det demografiske træk.
Så kan vi få den garanti?
Vil det altid under alle omstændigheder være sådan, at Venstre vil levere på minimum det demografiske træk, hvis Venstre er i regering?
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-11-11:
En af de forudsætninger, som vi lægger til grund i vores økonomiske politik, er jo, at pengene skal passe, og med det ændringsforslag, som vi vil stille, siger vi: Hvis ikke det demografiske træk er dækket af den reelle vækst, vi ser ind i i det efterfølgende finansår, så skal der tages initiativer, der sikrer, at bnp-væksten hæves, og at vi dermed øger den varige velstand.
Det synes jeg sådan set giver god mening.
Vi har sagt, at vi vil dække det demografiske træk, men det er klart, at det forudsætter, at pengene er der, og hvis der er pres på bnp og der er udfordringer, vil vi selvfølgelig tage de initiativer, som sikrer, at velstanden kan finansiere velfærden.
Jeg ville da ønske, at Enhedslisten også ville være klar til at tage initiativer, der sikrer, at der også er velstand i samfundet til at betale for den velfærd.
Det er derfor, vi har fremlagt et forslag til finanslov, hvor vi kan øge arbejdsudbuddet med 25.000-27.000 personer, hvilket jo netop er med til at sikre, at velstanden i Danmark vokser, og at der dermed er råd til velfærd.
Rune Lund (EL), 2021-11-11:
Det var mange ord.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er: Kan hr. Torsten Schack Pedersen bekræfte, at hvis velfærdsloven havde været gældende fra 2015 til 2019, så havde det ikke været muligt at gøre det, som man gjorde, nemlig at give skatte- og afgiftslettelser for 27 mia. kr., samtidig med at man ikke engang kunne levere på det demografiske træk?
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-11-11:
Jeg er glad for, at forestillingen om, at vi skal danne en blå regering efter næste valg, er så udtalt hos Enhedslisten, men jeg tror, det er at foregribe begivenhedernes gang, i forhold til hvordan sådan en forhandling vil være.
Jeg vil bare sige, hvad der er Venstres tilgang, og det har jeg allerede redegjort for.
Altså, værdien af sådan en velfærdslov, som vi står med nu, forstår jeg bare ikke.
Vil den velfærdslov betyde, at en finanslov, der ikke levede op til velfærdsloven, ville være ugyldig?
Det tror jeg ikke.
Vil den betyde, at nogle kunne blive straffet?
Nej, det kan man ikke, for det står der heller ikke noget om.
Det er en hensigtserklæring, andet er det ikke, og det sker bare, fordi Socialdemokratiet lovede det i valgkampen.
Derfor skal vi igennem det her forløb.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-11-11:
Tak for det, og i virkeligheden også tak til Venstre for at give klar besked, for det synes jeg faktisk at danskerne har krav på.
Det, jeg lytter mig til at Venstre siger, er: Vi vil sikre velfærd, hvis vi har råd – for anderledes kan man simpelt hen ikke tolke det svar, som Venstre vælger at give i forhold til den her lov, som alene har til formål at sikre, at når der bliver flere og flere ældre, følger der også penge med, og at når der bliver flere og flere børn, følger der også penge med.
I går kunne vi læse, hvordan ældre bliver nødt til at skulle have ble på, fordi man simpelt hen ikke har tid til at hjælpe dem på toilettet i tide.
Vi er nødt til at bruge mere medicin, og vi ser, at der er folk, der kommer for tidligt i seng.
Hvad er Venstres svar til ældre, som frygter, at det også kan blive fremtiden for dem, og at det kun bliver værre og værre?
For det ved vi det gør, når der kommer flere og flere ældre i fremtiden.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-11-11:
Jamen jeg synes, det ville være uansvarligt at sige: Uanset hvad, vil man til tid og evighed bare bruge flere penge.
Det er derfor, vi siger: Jamen lad os da så forpligte os i fællesskab.
Er der problemer med finansiering, kniber det, eller er der problemer med, at velstanden ikke kan følge med, skal vi forpligte os til at tage initiativer, der sørger for, at vi er så velstående et samfund, at vi kan sikre, at vores ældre kan få den værdige ældrepleje, som de fortjener, for jeg er enig i, at det er fuldstændig utilfredsstillende med de historier.
Derfor må jeg også sige, at det jo desværre ikke bare handler om flere penge, og det tror jeg sådan set der er rigtig meget der viser, for hvis bare man bruger flere penge uden at bruge dem klogt, kommer der ikke nødvendigvis bedre velfærd ud af det.
Derfor synes jeg faktisk, at det kunne være fristende at høre, hvad SF synes om den her tanke: Jamen lad os nu give de ældre mere valgfrihed, så den enkelte ældre har større indflydelse på, hvordan den velfærd, denne ældre modtager, bliver leveret, for så kan den enkelte ældre også vælge det, hvor der er mest kvalitet.
Men vi skal nok sørge for, at pengene følger med, og hvis ikke der er velstand til det, må vi skabe den velstand, og det vil vi gerne forpligte os til.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-11-11:
Jeg synes, det er regulær ansvarsforflygtigelse bare at sige, at man godt nok ikke selv har råd til at sørge for, at der følger penge med, mens de ældre jo bare kan vælge det ene dårlige tilbud efter det andet, fordi der ikke følger penge med.
Det er jo fakta.
Jeg sagde heller ikke til mine børn, at de måtte undvære mad, fordi vi ikke havde råd.
Så finder man en måde at få finansieret det på.
Det handler om at give et løfte om, at vi finansierer det, sådan at ældre ikke skal sidde i en snavset ble og blive lagt tidligt i seng.
Er det virkelig så svært for Venstre at love borgerne det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-11-11:
Nej, det er det ikke.
Jeg er sådan set glad for det, SF sagde: Hvis pengene ikke er der, finder vi en måde at finansiere det på.
Der siger vi, at det skal være på en måde, hvor det ikke er med stigende skatter og afgifter til følge.
Vi mener ikke, danskerne skal plukkes hårdere for skat.
Vi har vel verdensrekord i skattetryk, men så vil vi gerne tage initiativer, der løfter velstanden, så der dermed bliver råd til det.
Det er sådan set det, vi gerne vil have, for så er der en politisk forpligtelse, og det ville glæde mig, hvis SF meldte sig ind i den flok, der siger: Ja, selvfølgelig skal vi have en sådan velstand, at den kan finansiere vores velfærd.
Det synes jeg ville være positivt.
Vi løber bestemt ikke fra nogen velfærdsaftale.
Og jeg tror – jeg kan det ikke lige på fingerspidserne – at hvis vi kigger på, hvad det økonomiske råderum er, og hvor meget der stammer fra velfærdsaftalen, og hvad der stammer fra andre ting, så kan det godt være, at Socialdemokratiet får lidt af en udfordring, i forhold til hvor stort et økonomisk råderum Socialdemokratiet egentlig selv har været med til at stemme for.
Men lad det nu ligge.
Vi står ved velfærdsaftalen.
Det er altafgørende, at vi i fællesskab har sagt, at når vi er i den lykkelige situation, at vi heldigvis alle sammen lever længere og længere, ja, så skal man også blive længere tid på arbejdsmarkedet. Det er en uhyre vigtig aftale.
Men jeg forstår bare ikke, at Socialdemokratiet mener, at der skal lovgivning til, før Socialdemokratiet vil leve op til sine løfter.
Vi har uden nogen velfærdslov, siden vi afgav det i 2019, leveret finanslovsforslag, der lever op til det, og det har vi tænkt os at blive ved med, hvad enten der er en lov, der binder, eller ej.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-11:
Tak for det.
I 2006 indgik Socialdemokratiet og Venstre velfærdsaftalen, velfærdsforliget, og det er jo det, vi sådan traditionelt taler om som det, der holder hånden under dansk økonomi.
Hele pointen med det forlig i 2006 var jo at sikre den fremtidige finansiering af velfærdssamfundet.
Der sagde vi sammen til danskerne, at hvis I arbejder længere – hvis vi hæver pensionsalderen, i takt med at levealderen stiger – så har vi til gengæld råd til også at have et velfærdssamfund i fremtiden.
For den handlede jo netop om, at vi skulle fremtidsfinansiere velfærdssamfundet.
Og nu står vi jo her med et konkret forslag, der handler om, at vi skal blive ved med at finansiere velfærdssamfundet, når der kommer flere børn, når der kommer flere ældre.
I 4 år havde vi en Venstreledet regering, der ikke levede op til løftet om at finansiere velfærden tilstrækkeligt, og nu må vi så forstå, at Venstre løber fra velfærdsaftalen.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-11:
Som Danmarks nye venstrefløjsparti er vi naturligvis glade for, at vi behandler forslaget om velfærdslov i dag.
Vi så naturligvis gerne, at man hev nogle flere penge frem, men det kan vi snakke om her senere i debatten.
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er i virkeligheden, om man på samme tidspunkt nu er klar på, at man genbesøger principperne og fordelingen af kernevelfærdsområderne i vores demografimodel.
Er det noget, man er klar på, nu mens vi også snakker om at lave en velfærdslov?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-11-11:
Det synes jeg er en interessant diskussion.
Så derfor skal jeg nok passe på med at give noget carte blanche.
Men jeg synes, det er en spændende diskussion.
Jeg vil sige, at noget af det, som diskussionen med nogle af de borgerlige partier afslører, jo er, at vi i hvert fald ikke er villige til at underminere den aftalemodel, vi har.
Jeg synes, at det grundlæggende set er fornuftigt, at vi i Folketinget giver nogle økonomiske rammer – og under den nuværende regering nogle gode økonomiske rammer – for kommunernes velfærd.
Men det er samtidig fornuftigt, at skolepolitikken og ældreplejen bliver udført og tilrettelagt så tæt på borgeren som overhovedet muligt, nemlig ude i vores kommuner, og meget gerne under inddragelse af lokalråd og andet, hvis det er den slags nære demokratiske institutioner, som ordføreren tænker på med sit spørgsmål.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-11:
Vi så jo gerne, at magten i virkeligheden lå ude i lokalrådene, og at vi fik et langt mere involverende demokrati.
Men jeg tænkte nu i virkeligheden på, hvad der er kernevelfærd?
Hvad er kernevelfærd inden for handicapområdet?
Hvad er kernevelfærd inden for skoleområdet?
Hvad med idræt?
Hvad med kultur?
Er det en del af kernevelfærden?
Det er den diskussion, altså hvad vi definerer som klassisk kernevelfærd, og hvor vi er henne nu, i forhold til om Socialdemokratiet er klar til at åbne den her diskussion op og så sige, at hvad er det egentlig, vi definerer som kernevelfærd?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-11-11:
Det synes jeg er en interessant diskussion, og den tager vi gerne.
Jeg tror dog, at der kan opstå et modsætningsforhold mellem ting, hvis vi på den ene side herinde definerer strengt, hvad kernevelfærd er, og hvordan den kernevelfærd skal varetages, og vi så på den anden side har ordførerens andet perspektiv, som handler om, at man lokalt får mere indflydelse.
Sådan er det jo nok ofte, når vi diskuterer på Christiansborg.
Vi vil gerne gøre det bedre, men vi skal passe på, tror jeg, at vi ikke i den iver for at gøre det bedre kommer til at detailstyre på en måde, så der bliver mindre plads til demokratiske fællesskaber.
Der synes jeg at ordførerens parti har nogle interessante tanker.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-11-11:
Hvorfor taler man på den måde imod bedre vidende?
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-11-11:
Jeg forholder mig bare til virkeligheden.
Det synes jeg sådan set er et godt udgangspunkt, når man står på Folketingets talerstol.
Virkeligheden er, at vi har en regering, der har gennemført og foreslået øgede skatter for 12 mia. kr.
Vi har med en regering at gøre, der har gjort Danmark 14 mia. kr. fattigere.
Jeg havde faktisk ikke troet, at jeg skulle opleve at stå på Folketingets talerstol og være vidne til, at en regering fører en økonomisk politik, der gør Danmark fattigere.
Vi skal helt tilbage til før Schlüterregeringen, for at en regering har ført en økonomisk politik, der ikke har bidraget til at gøre det danske samfund mere velstående og sikret flere arbejdspladser og et mere konkurrencedygtigt samfund samt sikret, at velstanden blev øget.
Og undskyld mig, det gør altså voldsomt stort indtryk på mig, når man har en regering, der fører sådan en økonomisk politik og samtidig hæver skatter og afgifter.
Det synes jeg sådan set bare at Socialdemokratiets ordfører må stå til ansvar for.