runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Andersen (LA), 2026-02-24:
Det er korrekt.
Alle de danskere med børn, som tjener over 0,5 mio. kr. – det kunne være en enlig mor, som tager overarbejde for at få tingene til at køre rundt og tjener 501.000 kr. – modtager ikke noget.
Personer, som er singler og arbejder i lavtlønsjobs, modtager heller ikke noget, fordi de ikke har børn.
Det er jo derfor, vi synes, det ville være meget smartere at kigge på skatten på lønindkomst.
For så ville du uanset din familiesammensætning faktisk få flere penge mellem hænderne.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-24:
Tak for det.
Jeg tror, SF's ordfører havde brug for lige at høre det, inden han skal ud, hvis der bliver valg, og se sine vælgere i øjnene.
Så skal han lige spørge: Har I børn?
For så er SF for jer, og hvis ikke I har børn, må I bare betale.
Men vil ordføreren så ikke bare lige uddybe: Hvad er det, der er så problematisk ved, at Udbetaling Danmark og ATP er ude at være så bekymrede lige nu?
Det er stærkt bekymrende, i forhold til at vi nu putter 4,5 mia. kr. ud, at to så store organisationer, altså dem, der skal håndtere de her udbetalinger, siger, at det her er noget af et makværk.
Og hvorfor er det problematisk, at regeringen ikke reagerer på det?
Carl Andersen (LA), 2026-02-24:
Jamen jeg synes jo, det er problematisk, fordi det netop er ATP og Udbetaling Danmark, som skal stå for at administrere udbetalingerne her, og fordi de i et høringssvar har rigtig mange ændringer, også af teknisk karakter – nogle af dem, vil jeg indrømme, er også blevet indarbejdet i lovforslaget.
Det synes jeg jo er problematisk, men det er desværre et resultat af, at man kun har 3 dages høring og 2-3 dages behandling her i Folketinget.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-02-24:
Nu hørte jeg, at ordføreren var efter Venstre for det her; det var ikke særlig liberalt eller blåt eller lignende, og jeg er fuldstændig enig i det – det vil jeg gerne anerkende.
Så kom jeg til at tænke på, at jeg hørte Liberal Alliances politiske ordfører sige, at vi skulle lave sådan en blå ed: at vi var blå før et valg, under et valg og også efter et valg.
Det synes jeg egentlig talt var en smuk tanke.
Carl Andersen (LA), 2026-02-24:
Altså, det er jo ikke det, som vi arbejder ud fra i det her lovforslag.
Men der skal ikke være nogen tvivl om, at Liberal Alliance ønsker, at den offentlige sektor og staten fylder mindre som andel af Danmarks økonomi.
Dina Raabjerg (KF), 2026-02-24:
Jamen jeg er sikker på, at listen over, hvad det er, ordføreren ikke forstår, er ganske lang.
Men her spørger ordføreren, hvorfor vi så ikke var med i aftalen om fødevarechecken.
Det er nok, fordi vi ikke har kunnet få noget ændret i den forhandling.
Faktisk er der ikke blevet flyttet noget.
Vi ville aldrig kunne stå på mål for, at der kommer 2 millioner checks ud.
Thomas Monberg (S), 2026-02-24:
Jeg kan høre i ordførerens tale, at man gerne vil sænke skatterne.
Det er rimelig kendt, at LA gerne vil det.
Når man sænker skatterne og putter flere penge ud i et samfund, plejer efterspørgslen efter varer at stige, og det vil sige, at inflationen stiger.
Så det vil sige, at med den plan vil LA faktisk gøre det dyrere at være pensionist, fordi man ikke vil hjælpe dem med noget.
Så det vil sige, at inflationen skal ramme dobbelt.
Er det sådan, jeg skal forstå ordføreren?
Carl Andersen (LA), 2026-02-24:
Den skattelettelse, som Liberal Alliance foreslår at bruge de penge, der er på det her lovforslag, til, vil sørge for, at personen, der betaler toptopskat, får den laveste skattelettelse, og personen, der ikke betaler toptopskat, får den største skattelettelse.
For når du fjerner arbejdsmarkedsbidraget isoleret set, øger du beskatningsgrundlaget for de øvrige skatter, så du faktisk vil komme til at få en lavere skattelettelse, jo mere du tjener.
Så det her er faktisk en af de få skattelettelser, der helt systematisk vil sørge for, at dem, der tjener mindst, får mest, og dem, der tjener mest, får mindst.
Kim Valentin (V), 2026-02-24:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg rejser mig sådan set op for lige at få en snak med ordføreren om det, jeg hørte ordføreren sige tidligere i et svar til en anden ordfører, nemlig at uanset hvad man tjener i Danmark, bruger man nogenlunde det samme på fødevarer.
Det er ikke korrekt.
I Danmark bruger vi i snit 11-12 pct. på fødevarer og husholdning, mens dem, der er i lavindkomstgruppen, bruger 31 pct. på det samme.
Selv om midlerne er små, betyder det rigtig meget for den gruppe.
Det synes jeg jeg er nødt til lige at spørge ordføreren om.
Carl Andersen (LA), 2026-02-24:
Jeg tror, det, jeg sagde, var, at generelt set bruger folk den samme andel af deres løn på fødevarer.
Så kan det jo godt være, der er forskel, for folk tjener forskelligt, og så bruger de jo mere i kroner og øre.
Men jeg skal selvfølgelig ikke kunne afvise, at hvis du kommer meget langt ned på indkomststigen, vil basale ting som husholdning og mad fylde proportionelt set mere.
Victoria Velasquez (EL), 2026-02-24:
Det er det, der bare gør mig lidt bekymret, for med den skattelettelse, som Liberal Alliance lægger op til, er der jo ikke noget loft.
Så det vil sige, at det er klart, at de fleste, der vil få gavn af det, er i den indkomstgruppe, som der er flest mennesker i.
Men det vil i særdeleshed også komme dem, som tjener over 2,5 mio. kr. til gavn, mens folkepensionisterne vil få 0 kr. – dem, som lige nu er hårdt ramt af, at de ikke har store arbejdsmarkedspensioner, og som har knoklet i vores samfund.
Carl Andersen (LA), 2026-02-24:
Jeg tror grundlæggende ikke, jeg køber præmissen om, at toget er kørt forbi.
Vi har jo systemer i dag, der sørger for at hæve f.eks. folkepensionen i takt med forskellige ting, dog forskudt med et års tid.
Så er der andre offentlige ydelser, f.eks. kontanthjælpen på mindstesatsen til arbejdsløse indvandrere, hvor man jo fra Christiansborg side meget aktivt har været inde og sige, at den skulle ned, fordi man syntes, den var for høj.
Så står man bagefter, når man kan se konsekvensen af det, og vil uddele checks.
Det synes jeg da er en underlig måde at lave politik på.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2026-02-24:
Tak for det, formand.
Det skal det, fordi det faktisk handler om de mennesker her i Danmark, der har allermindst – de 70 pct., som rammer rigtigt med den her check .
Der, hvor jeg kommer fra – jeg bor på Sydsjælland, jeg bor på Møn – er der faktisk rigtig mange mennesker, der får glæde af den her check, for de har ikke meget at rutte med.
Her forrige weekend, da jeg var nede at handle nede i Stege, talte jeg med en pensionist, jeg kender, og hun var faktisk rigtig ked af det, for hun har ikke råd til at fylde sin indkøbskurv eller købe de varer, hun gerne vil have.
Så hun var naturligvis glad for, at hun vidste, at hun ville få en håndsrækning, og det ville kunne gøre en forskel for hende.
Men hun havde også svært ved at italesætte det, fordi den debat, der er derude, næsten gjorde hende skamfuld over, at hun skulle tage imod den her check.
Det skal vi måske nogle gange tænke lidt over, når vi er herinde, hvad enten det handler om checks eller alle mulige andre ting, altså at der står nogle mennesker ude på den anden side.
Jeg erkender gerne, at en engangscheck ikke er den mest elegante løsning.
Den er ikke varig, men den er hurtig, og den er målrettet, og den er en del af en indsats for at gøre det billigere at være dansker.
Vi har justeret afgifter, vi har gennemført skattelettelser for brede grupper af de danskere, der er i arbejde, og vi har fra Moderaternes side længe peget på mere strukturelle løsninger, f.eks. at vi gerne vil fjerne momsen på frugt og grønt, og det har vi jo gerne villet i 3 år nu.
Checken er et redskab, der kan virke her og nu.
Ordningen er lavet, så pengene kan komme hurtigt ud; den bygger på objektive kriterier og en automatisk udbetaling.
Som det også er blevet bemærket i medierne, rammer modellen her i nogle tilfælde skævt.
Det vil den gøre, når vi tager udgangspunkt i personlig indkomst frem for hele husstandens økonomi.
Så vil der være situationer, hvor checken går til nogle, der ikke har det største behov.
Lad mig dermed sige, at jeg da håber, at man vælger enten at sige nej tak til checken eller sender den tilbage eller giver den til nogle, der har mere brug for den end en selv.
Det er jo konsekvensen af, at vi har prioriteret tempo og enkelhed.
For os i Moderaterne vejer det tungest, at hjælpen virker nu for pensionisten i Stege og for de familier, der mærker det økonomiske pres.
Det er ikke perfekt, det erkender jeg, men det er en ansvarlig del af den samlede indsats.
Moderaterne støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Hans Kristian Skibby (DD), 2026-02-24:
Tak for ordførertalen, vil jeg sige til fru Charlotte Bagge Hansen.
Det tror jeg faktisk heller ikke ret mange oplever.
Folk tager selvfølgelig imod en fødevarecheck, hvis de får en fødevarecheck.
Så er det rigtigt, som ordføreren siger, at så er der nogle, der vælger at donere pengene, hvis det nu er det, man har lyst til.
Men modtageren af en fødevarecheck skal jo ikke være skamfuld, overhovedet ikke!
Der, hvor skamfuldheden skulle være, var måske hos det flertal her i Folketinget, som vælger at forskelsbehandle på nogle, som ordføreren siger, objektive præmisser, som i hvert fald ikke er særlig fornuftige og forstandige, da de rammer netop dem, der er mest socialt udsatte.
Synes ordføreren, at det er fornuftigt, at hver tredje af de her fødevarechecks, 660.000 styks, nu havner hos den rigeste halvdel af den danske befolkning?
Kim Valentin (V), 2026-02-24:
Tak for det.
Det gør det ikke så fantastisk meget bedre, for det er jo lige præcis problemets rod, vi rører ved her: Der er nogle i Danmark, som toget er kørt forbi.
Og det er jo den accept af lige præcis den præmis, som vi har den her diskussion på, og det er derfor, jeg spørger ordføreren om det her.
Carl Andersen (LA), 2026-02-24:
Af Liberal Alliances samlede skatteplan bruger vi næsten halvdelen på at sørge for, at ingen skal betale skat af de første 60.000 kr., som de tjener hvert eneste år.
Så langt størstedelen af pengene i vores økonomiske plan går altså til folk, der er i den lavere ende og i den mellemste del af indkomstskalaen.
Så jeg synes egentlig, den er socialt meget afbalanceret.
Og så giver man jo ikke noget ved at tage mindre fra folk.
Det er sådan en rimelig væsentlig forskel.
Det er jo penge, folk selv har tjent.
Grundlæggende mener Liberal Alliance, at de ydelser, vi har i Danmark, er meget generøse og også på et passende niveau, også når man er på folkepension.
Og hvis man generelt mener, at ydelserne er for lave og folk ikke kan have en tilfredsstillende tilværelse på de ydelser, vi har, så er det mere ærligt at gå til valg på at hæve de ydelser, end det er at lave checks hist og her for at få lappet nogle huller.
Den skattelettelse, der vil komme af f.eks. at fjerne arbejdsmarkedsbidraget på de første 30.000-40.000 kr. tjent, vil overhovedet ikke være nok til, at det sætter sig strukturelt i en højere inflation og højere priser på fødevarer.
Altså, folk bruger nogenlunde den samme andel af deres indkomst på fødevarer, uanset hvad de egentlig tjener.
Så nej, det vil det ikke sige.
Fødevarepriserne er fastsat af mange andre ting end folks efterspørgsel, bl.a. det globale marked.
Thomas Monberg (S), 2026-02-24:
Det er jo netop derfor, at vi rigtig gerne vil hjælpe pensionister og førtidspensionister med den her check, altså til at klare de her høje priser, der har været i en periode.
Men det er jo ikke kun arbejdsmarkedsbidraget, LA gerne vil fjerne.
Er det ikke også topskatter og andet?
Er LA's skatteplan ikke næsten på 40-50 mia. kr. – jeg ved ikke lige, hvor den ligger henne nu?
Vil det ikke skubbe til inflationen, som jeg nævnte før, så pensionister og førtidspensionister bliver endnu fattigere?
Carl Andersen (LA), 2026-02-24:
Nej, det vil det ikke.
Helt konkret går det her forslag ud på, at i stedet for at bruge pengene på f.eks. moms og fødevarechecks bruger man dem på at fjerne arbejdsmarkedsbidraget i bunden, hvilket vil gavne de folk, der ikke betaler topskat og mellemskat og toptopskat, mest, fordi du ligesom reducerer beskatningsgrundlaget for de skatter ved at gøre det.
Der er mange, der sparer op eller afdrager lån eller sådan nogle forskellige ting, hvilket faktisk gør, at du vil bidrage mindre til inflation ved at lave skattelettelser end ved at lave offentligt forbrug, for ved offentligt forbrug vil du altid have et hundrede procent en til en-forbrug.
Så det vil ikke have den effekt.
Frederik Vad (S), 2026-02-24:
Tak for det.
Liberal Alliance er imod den her fødevarecheck, som kommer hundredtusindvis af pensionister til gavn.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge Liberal Alliances ordfører: Hvad får en folkepensionist bosat i Korsør, som har levet et ret hårdt arbejdsliv og derfor ikke kan arbejde som folkepensionist, som ikke har særlig meget på kistebunden, og som bor i en almen bolig, ud af Liberal Alliances skattepolitik?
Carl Andersen (LA), 2026-02-24:
Det kommer an på rigtig mange ting.
Hvis personen har et arbejde ved siden af, hvilket en stigende andel af seniorer over folkepensionsalderen har, vil han få en del ud af vores politik.
F.eks. vil vi jo afskaffe arbejdsmarkedsbidraget fuldstændig for folkepensionister, som er i beskæftigelse.
Han vil også få noget ud af det, i forhold til at vi fjerner elafgiften permanent og alle sådan nogle forskellige ting.
Men det er rigtigt, at en person, som udelukkende har sin folkepension, ikke vil få så meget ud af, at man letter skatten på arbejde.
Det er jo klart.
Frederik Vad (S), 2026-02-24:
Så det store flertal af folkepensionister, som ikke arbejder, vil ikke få noget som helst ud af Liberal Alliances skattepolitik.
Problemet er bare, at mange af de her folkepensionister er blevet ramt rigtig hårdt af de stigende fødevarepriser, og det er jo bl.a. derfor, at vi kommer med den her håndsrækning nu.
Det er jo der, den store forskel i dansk politik ligger: Liberal Alliance vil ikke hjælpe den her gruppe folkepensionister, som ikke har særlig mange penge på kistebunden, som ikke har kræfter og overskud til at arbejde ved siden af deres folkepension, og som bor i en almen bolig i Korsør og er blevet ramt benhårdt på deres pengepung af fødevarepriserne.
Er det ikke kernen i den politiske konflikt lige nu, hr. Carl Andersen, at Liberal Alliance ikke vil hjælpe den gruppe mennesker?
Carl Andersen (LA), 2026-02-24:
Jeg kan ikke tallene i hovedet, men hvis man kigger på, hvilke grupper der har fået en ret stor stigning i disponibel indkomst de seneste år, så er det bl.a. nogle af folkepensionisterne.
Ældrechecken er blevet forhøjet, og der er sket alle mulige andre ting, så man har gjort virkelig meget herindefra for at hæve ydelserne for de mest svage folkepensionister, som vi har derude.
Så jeg køber ikke præmissen om, at de ligesom er blevet efterladt på perronen de sidste mange år.
Victoria Velasquez (EL), 2026-02-24:
Men samtidig har Liberal Alliance jo været med til at udhule pensionisternes indkomst ved at lave det, der hedder en afdæmpet regulering, som betyder, at ydelsen er blevet udhulet med over 5 pct.
Det er jo ret alvorligt.
Så jeg bed også lidt mærke i det samme: at Liberal Alliance vil give 47 mia. kr. til nogle af dem, som har allerflest ressourcer.
Når der skal købes mælk eller smør, koster det jo proportionalt mere for pensionisten, end det gør for en, der er en del af overklassen, at skulle købe det.
Hvis du er rengøringsarbejder eller tømrer eller andet, hvor du har en almindelig lønning, og hvis du skal købe madvarer, koster det jo på samme måde proportionalt også mere, end det gør for direktøren.
Hvilke refleksioner giver det hos Liberal Alliance?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2026-02-24:
Det vigtigste for os har været, at de her penge kan komme ud og virke her nu.
De ville ikke have kunnet komme ud at virke, hvis vi skulle have lavet et mere omstændeligt og selektivt system.
Der blev valgt at tage udgangspunkt i et system, vi allerede kender, og som vi ved virker, som netop er børnechecken, hvor indkomstniveauet ligger på 980.000, og det har vi så ned til 500.000 kr.
Belært af erfaringer fra tidligere, herunder med fejlmarginer, ved jeg, at det er et skudsikkert system, der gør, at vi kan handle her og nu.
Så ja, der er fejl, og der er en fejlmargin på 30 pct., men vi vurderer, at det vigtige er, at de her penge kommer ud at virke nu for de 70 pct., hvor vi rammer rigtigt, frem for en langsommelig proces, hvor folk ikke kan få hjælp.
Peder Hvelplund (EL), 2026-02-24:
Altså, man kan jo i hvert fald sige, at det her rammer væsentlig mere præcist, end når der bliver givet skattelettelser til de rigeste, for der er man i hvert fald helt garanteret, at det kun rammer hos de allerrigeste; der er ikke en enkelt kontanthjælpsfamilie, der sniger sig ind og får en andel af de skattelettelser.
Det er målrettet selskabsarvingerne i de store selskaber, og det er målrettet dem med de højeste indtægter.
Og der hører jeg jo ikke nogen forargelse over, hvis der skulle være nogen, der fik gavn af dem.
Det sker så heller ikke.
Her giver vi rent konkret et løft til de mennesker i det her land, der har de laveste indtægter.
At der så kan være nogle, som får en check, hvor man godt kunne argumentere for, at det burde de ikke have fået, vil vi være helt med på; det gælder også, hvis man kan finde nogen, som man i øvrigt burde give et løft.
Det er jo også derfor, vi ønsker, at man f.eks. giver et lønløft til dem, der arbejder i velfærden.
At vi fjerner den egenbetaling, der er på tandlæge og på medicin, ville også være noget, der kunne hjælpe de familier.
Det kæmper vi selvfølgelig fortsat videre for, men at skulle sige nej til, at pensionisten, at den studerende og at lærlingen skulle have et konkret løft i deres hverdag, der får den til at hænge bedre sammen, har jeg simpelt hen svært ved at se hvad argumentet skulle være for.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-02-24:
Nu handler det jo om det her lovforslag, og det handler om, hvordan man skruer det sammen.
Og der vil det jo give meget mere mening – i stedet for at man accepterer, at 30 pct. rammer forkert – at man så siger: Nej, de studerende skulle da have en noget højere stigning; pensionisten, førtidspensionisten og de mennesker, som ikke har mulighed for at gå ud og hæve deres indkomst, skulle vi da have hjulpet i stedet for millionærerne, som Enhedslisten nu går ind og hjælper.
Det er jo det, man gør.
Så vi har jo intet imod, at man går ind og giver en håndsrækning til dem, som har brug for det.
Det, vi har noget imod, er, at man smører det så bredt ud fem minutter i valgkamp, så det ikke gavner dem, som reelt set har brug for det, nok.
Peder Hvelplund (EL), 2026-02-24:
Det her er noget, vi gør lige nu for at give en akuthjælp, men det er da helt fint, hvis hr. Lars Boje Mathiesen og Borgernes Parti efter et valg vil være med til at sætte su'en op, vil være med til at fjerne mindrereguleringen af overførselsindkomster og vil være med til at give et løft på kontanthjælpen.
Det er da fint nok.
Så lad os da gøre det efter et valg; det har vi jo ikke nogen problemer med.
Det, jeg ikke forstår, er bare, hvorfor hr. Lars Boje Mathiesen har så meget imod, at nogle af dem med de laveste indtægter får en hjælp nu, hvor de er allermest pressede, nemlig det, der svarer til en måneds madbudget.
Det kommer pensionisten så til at bøde for.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-24:
Tak for det.
Enhedslisten må jo i og for sig sove dårligt om natten lige nu, hvis de skal se danskerne i øjnene, for hvem får ikke den her, hr. Peder Hvelplund?
Det gør sosu-assistenter ikke.
Det gør ansatte i forsvaret ikke.
De tjener også 20.000-25.000 kr.
Det gælder alle de der lavtlønsgrupper.
Dem, der til gengæld får den – og det er nok derfor, Enhedslisten synes, at det her bare er super fantastisk – er de her 250.000 ikkevestlige eller efterkommere af ikkevestlige indvandrere.
De får den jo faktuelt.
For man hjælper jo ikke dem, der har mindst, hr. Peder Hvelplund, og det skuffer mig, når hr. Peder Hvelplund siger det.
For jeg kunne forstå det, hvis Enhedslisten sagde: Vi synes, det her er godt, men vi vil godt kæmpe for at få noget mere.
Ordføreren var en lille smule inde på det.
Men argumentationen om, at højrefløjen er imod, når Enhedslisten kommer til at stemme for en check, der faktuelt ikke går til dem, der tjener mindst, stemmer ikke.
For det er sosu-assistenterne, altså dem, som jeg hører Enhedslisten normalvis kæmpe for, eller de ufaglærte, som hr. Lars Boje Mathiesen nævnte før, som ingen penge får.
Er det ikke bare rigtigt, at du som udgangspunkt ingen penge får som lavtlønnet i Danmark med det her?
Du kan måske få, hvis du har nogle børn, men det har jo intet med dem, der tjener mindst, at gøre.
Peder Hvelplund (EL), 2026-02-24:
Det er sådan set bare, fordi jeg lidt savnede den der ildhu og den der opbakning til at give et lønløft til f.eks. de kvindedominerede velfærdsfag.
Dengang vi kæmpede for det, mødte vi jo modstand.
Det gjorde vi i øvrigt også fra regeringen, indtil man dannede den her regering og man så klogt nok fandt nogle midler, man kunne investere til nogle af de grupper.
Der hørte jeg ikke den der ildhu hos højrefløjen.
Jeg har heller ikke hørt den, når vi har rejst kravet om at fjerne mindrereguleringen.
Derfor er det jo sådan lidt påfaldende, at man nu pludselig kommer og har en utrolig stor omsorg for de grupper.
For når vi har talt om at skulle hæve kontanthjælpen, har jeg da ikke hørt den opbakning.
Det, der er pointen her, er jo, at man giver til fattige mennesker.
Ja, nogle af dem bor også i ghettoer, og ja, nogle af dem har også en anden etnisk herkomst.
Det her er en check, vi giver til dem, der har mindst, og det er sådan set det, den her check er målrettet til.
Den er ikke lavet, for at vi skal begynde at lave skøre kriterier efter, hvor folk kommer fra.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-24:
Nej, for gud forbyde, at man lavede nogle skøre kriterier, der gik ud på, at dem, som var ikkevestlige eller efterkommere af ikkevestlige indvandrere ikke skulle have den her check, for så mistede man jo nok stemmerne.
Men det passer ikke, at den her ildhu ikke har været der.
Nu spurgte jeg hr. Lars Boje Mathiesen, og han siger, at han som ordfører for Nye Borgerlige i sin tid kæmpede for det, så det passer jo ikke.
Det, man kan se ikke passer, er det, Enhedslisten siger om, at det er dem, der tjener mindst, der får checken.
Det er faktuelt forkert.
Dem, der tjener mindst, skal betale til dem i ghettoerne, som får en check.
250.000 ikkevestlige eller efterkommere af ikkevestlige indvandrere får checken.
Hvad med alle de danskere, der skal betale checken?
Hvor er Enhedslistens omsorg for dem henne?
Eller er den bare forsvundet, fordi der nu er valg?
Peder Hvelplund (EL), 2026-02-24:
Altså, nu skal jeg huske meget forkert, hvis det ikke var sådan, at dengang vi stillede forslag om, at man skulle give et lønløft til de kvindedominerede velfærdsfag, var det et forslag, som Nye Borgerlige var imod.
Men det kan vi jo gå tilbage og se i referaterne.
Hr. Kim Edberg Andersen
, det, der er pointen her, er jo, at det handler om menneskerne med de laveste indtægter, dem, der ikke kan få hverdagen til at hænge sammen.
Det her er jo dem, der har mindst.
Det er også pensionisten.
Det er også kontanthjælpsmodtageren.
Det er dem, som højrefløjen altid har en tendens til at glemme, fordi det kun handler om dem, der går på arbejde.
Det her hjælper netop nogle af de mennesker, der ikke går på arbejde.
Hans Kristian Skibby (DD), 2026-02-24:
Hvor stor en fejlprocent accepterer Enhedslisten?
Er det også 30 pct. ligesom Moderaterne?
For vi kan jo se, at hver tredje af dem, der er modtagere af hjælpen, er en del af den rigeste halvdel af den danske befolkning.
Hvorfor har de dog efter Enhedslistens besynderlige prioritering behov for akut hjælp?