runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-11:
Nu svarede ordføreren på noget andet end det, jeg spurgte om, men nu skal jeg nok spørge om det, ordføreren svarede på.
Men jeg vil godt lige gentage mit spørgsmål: Hvad er det for en form for flertalsafgørelse, som vil kunne foregå i et udvalg, men som ikke vil kunne foregå i Folketingssalen?
Altså, i Folketingssalen træffer vi også beslutninger med et kvalificeret flertal – det er mig bekendt den måde, vi agerer på her.
I forhold til hvad det er for nogle ting, der er underlagt den parlamentariske kontrol, vil jeg sige, at det jo står klart oplistet i loven.
Det forstår jeg ikke hvorfor der skulle være en uklarhed omkring – det står ganske tydeligt, hvad det er for nogle elementer, der er underlagt den parlamentariske kontrol, og dermed også hvad der ikke er.
Men måske ordføreren lige ville svare på det der med, hvad det er for en form for flertalsafgørelse, som ville kunne foregå i et udvalg, men som ikke ville kunne foregå i Folketingssalen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-11:
Jeg synes, man skal være meget varsom med at sige, at ting fremgår klart.
Altså, Enhedslisten og andre har for ganske få minutter siden erkendt, at der var ting, de ikke lige var helt klar over stod på den og den måde – Patientstyrelsens mulighed for at tvangsindlægge og alt muligt andet, som flere ordførere sagde at de ikke lige var klar over stod der.
Så jeg synes, man skal være meget varsom med at sige, at der er fuldstændig klarhed over, hvad der står i epidemiloven, og at der ikke er ting, som man bliver opmærksom på er anderledes end sådan, som man hele tiden har ment de var.
Per Larsen (KF), 2021-02-11:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ikke ordføreren mener, at det her er en kæmpe forbedring, både hvad angår demokrati og retssikkerhed i forhold til det, vi har levet under i efterhånden rigtig lang tid.
Altså, nu bliver der jo nedsat en Epidemikommission, som skal fremlægge sine indstillinger åbent for offentligheden.
Der bliver nedsat det her udvalg, som alt andet lige afspejler Folketingets sammensætning på nøjagtig samme måde som Udvalget for Forretningsordenen, som vi jo kender i dag, og der bliver en indstilling om, at ministeren ikke må have lov til at handle imod et flertal i udvalgets holdning til tingene.
Mener ordføreren ikke, at det er en kæmpe forbedring i forhold til det, vi har i øjeblikket?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-11:
Jeg undrer mig over spørgsmålet, for jeg sagde jo lige præcis i min ordførertale, at det var en forbedring i forhold til den midlertidige epidemilov, der har været.
Jeg har lige stået og sagt, at jeg syntes, at det var en forbedring i forhold til den midlertidige epidemilov, så jeg forstår simpelt hen ikke spørgsmålet.
Jeg har jo netop redegjort for, at jeg synes, det er en forbedring.
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-11:
Tak for det.
Jeg vil også bare gerne tilkendegive, at vi i Enhedslisten selvfølgelig bakker op omkring det her.
Det er fuldstændig afgørende, som jeg også var inde på tidligere, at vi får den klare opdeling mellem et sundhedsfagligt niveau, som kommer med anbefalinger, og et politisk niveau, som bliver dem, der kommer til at træffe beslutningerne, når vi snakker om en samfundskritisk sygdom.
Jeg vil også gerne kvittere for, at det forslag, vi havde i forhandlingerne omkring, at vi fik sikret, at udvalget blev udvidet fra 17 til 21 medlemmer, som netop kunne sikre, at der blev parlamentarisk repræsentation fra alle partigrupper, har mødt bred opbakning, så det også bliver en del af det.
For det er fuldstændig afgørende, når vi står i situationer, hvor vi skal træffe så vidtgående og drastiske beslutninger, som vi kan komme til under en epidemi, at det så er noget, der har bred politisk opbakning i Folketinget eller i hvert fald har været undergivet en bred politisk behandling, og at alle partigrupper kan bidrage til de beslutninger.
Så vi kommer også fra Enhedslistens side til at bakke op om det forslag her.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-02-11:
Også for mit vedkommende bliver det ganske kort.
Vi bakker fra radikal side varmt op om at nedsætte Epidemiudvalget.
Vi synes, det er en fin måde at sikre demokratisk kontrol i tilfælde af fremtidige epidemier, og nu har vi simpelt hen hermed besluttet, hvordan vi vil håndtere noget sådant.
Det manglede bare, og vi er meget glade for forslaget.
Martin Geertsen (V), 2021-02-11:
Altså, der kan simpelt hen være noget, der er smuttet for mig i den der lovgivning; det skal man jo aldrig sige.
Men jeg synes virkelig, at jeg – det kan jeg sige på egne vegne – har gjort mig enormt umage med at læse alle de der paragraffer igennem, og det er jo ikke, fordi nogle af de spørgsmål, jeg er blevet stillet af journalister og alle mulige andre, har været et fuldkomment chok for mig.
Men det vender jo tilbage til det, som jeg også sagde noget om før, nemlig at det jo har været processen i det her.
Og man kan jo altid diskutere, om man skal lægge et stykke lovgivning frem og så lave en politisk aftale bagefter, eller om man skal lave en politisk aftale og lægge et lovgivningsforslag frem bagefter.
Det har ligesom været gangen i det her.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-11:
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge Venstres ordfører om, hvor mange ændringsforslag man har fået igennem i forhold til de 58, der er stillet?
Martin Geertsen (V), 2021-02-11:
Hr. Peder Hvelplund har jo redegjort for, at der har været en række ændringsforslag, som vi har fået igennem.
F.eks. har vi jo fået det, der handler om behandling, igennem.
Og der er andre ændringsforslag, der også er kommet igennem, fru Liselott Blixt, herunder spørgsmål om, hvem det er, man skal høre i den nye Epidemikommission.
Så der er en række ændringsforslag, der er kommet igennem.
Alternativet havde jo bare været – som jeg også forsøgte at sige til fru Liselott Blixt før – at køre med den epidemilov, vi har nu, og det synes jeg ikke er noget alternativ.
Jeg syntes, det handlede om hurtigst muligt at få pillet magten fra sundhedsministeren og den her regering og få lagt den tilbage i Folketinget.
Det løfte har vi sådan set indfriet til vælgerne.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-11:
Men jeg troede også bare, at andre partier måske havde lært noget af en hurtig lovbehandling, men man lavede så desværre en aftale, inden man havde set lovforslaget, som også ordføreren var inde på.
Men jeg er glad for, at det blev opremset, altså den måde, vi har fået det serveret på.
Altså, der er nogle, der har været værre end Venstres ordfører og helt har været ude at kritisere epidemiloven og give journalisterne ret og sige, at det da heller ikke var godt, i stedet for at sige, ja, det har vi talt om, det var et kompromis og blablabla.
Så det undrer mig, at man kan være med til en lovgivning.
Altså, stå dog ved, hvad man har sagt ja til med epidemiloven.
Er ordføreren ikke enig i det, eller vil ordføreren blive ved med at kritisere noget eller sige: Hm, det vidste jeg ikke lige at vi ikke havde noget parlamentarisk kontrol med?
Martin Geertsen (V), 2021-02-11:
Tak for det.
Vi støtter dette nye Epidemiudvalg i Folketinget.
Og som jeg redegjorde for før under anden behandling af L 134, er det sådan set en af hovedhjørnestenene i den nye epidemilov.
Den ene del er Epidemikommissionen, som vi nu får nedsat, og den anden del, som jo også handler om at kontrollere den til enhver tid siddende regering, er det nye Epidemiudvalg, hvor den til enhver tid siddende regering i forbindelse med en epidemisk krise ikke må have et flertal imod sig i forbindelse med indførelse af en lang række restriktioner.
Det synes vi er rigtig godt.
Det handler jo dybest set om, at vi får genindført folkestyret, også i forbindelse med håndtering af en epidemi – det kan være corona eller andre fremtidige epidemier – så Folketinget har mere hånd i hanke med, hvad en regering foretager sig.
Så vi støtter det her helhjertet og meget, meget varmt – også lidt, fordi det er noget, vi selv har foreslået.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-11:
Mange tak.
I Dansk Folkeparti er vi jo enige i, at der skal oprettes et folketingsudvalg, og derfor støtter vi det selvfølgelig, selv om vi ønskede, at det skulle have været sammensat på en anden måde – ikke med hensyn til antallet, men at to femtedele af Folketinget, dvs. mindst 72 medlemmer, skulle kunne modsige en ministers forslag om udmøntning af en bemyndigelse.
Samtidig havde vi også gerne set, at der var flere ting, der skulle til parlamentarisk kontrol.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-02-11:
Tak for det.
Jeg kan også gøre det kort.
I SF synes vi, det er vigtigt, at vi har et stående udvalg, som kan være med til at drøfte de alvorlige beslutninger, der skal træffes i forløbet omkring en epidemi.
Det er en konsekvens af den epidemilov, som vi netop har andenbehandlet, og vi glæder os til at drøfte de nærmere omstændigheder i et kommende udvalgsarbejde.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-02-11:
Tak for det.
Med forslaget om at oprette et nyt stående epidemiudvalg udmønter vi en del af aftalen om en ny epidemilov.
For fremtiden skal beslutninger om at kategorisere en sygdom som en samfundskritisk sygdom og om at indføre en række restriktioner forelægges det nye Epidemiudvalg, samtidig med at der foreligger en indstilling fra den nationale Epidemikommission.
Som jeg også sagde, da vi for et par uger siden førstebehandlede epidemiloven, handler det om at finde en god og fornuftig balance mellem hensynet til at kunne sætte hurtigt og effektivt ind over for en epidemi og samtidig sikre, at der er bred politisk opbakning.
Den balance mener jeg vi har fundet med den her model, som vi nu er i gang med implementere – en model, som ikke kun skal holde til den fortsatte kamp mod coronaen, men også skal kunne håndtere de epidemier og pandemier, som måtte true vores folkesundhed i fremtiden.
Vores epidemilov skal være den værktøjskasse, både nuværende og fremtidige regeringer kan gøre brug af i kampen mod alvorlig sygdom, så vi er godt rustet og ikke igen ved udbrud af en epidemi skal starte med forhandlinger og hastelovgivning, men forhåbentlig kan sætte hurtigt og resolut ind mod en epidemi, samtidig med at vi fastholder, at vidtgående beslutninger om at lukke store dele af vores samfund ned skal træffes af demokratisk valgte politikere og med grundig rådgivning fra sundhedsmyndighederne.
Vi kan derfor bakke op om, at der oprettes et nyt udvalg, og vi kan også bakke op om, at udvalget får 21 medlemmer, som det fremgår af indstillingen.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-02-11:
Tak til ministeren.
Nu startede ministeren med det kedelige og sluttede med det gode.
Jeg vil gøre det omvendt og starte med det gode og sige, at det er gode toner fra ministeren.
Jeg hører, at ministeren vil imødekomme spørgsmålet og lægge op til en diskussion.
Men som ministeren også siger, har vi jo ikke tid.
Vi har ikke tid til klimanøleri, og derfor vil jeg høre ministeren som spørgsmål nummer et om, når vi nu ikke har de her fælles standarder, hvad ministeren så helt konkret vil gøre for at reducere de udledninger, som ikke er omfattet af klimaloven – sådan helt konkret, for vi har ikke tid til at vente.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-02-11:
Jeg læste et konkret spørgsmål op, hvor der bliver spurgt til, hvad forsvarets og beredskabets rolle har været i zone 3.
Til det spørgsmål får man svaret: Vi har hjulpet efter § 7.
Forsvaret har ikke aflivet mink.
Jeg ved bare ikke, hvad forsvaret har lavet i de forskellige zoner, og hvorfor, og hvad hjemmelen har været, for det har ministeren ikke svaret på.
Jeg har siddet og gennemgået samtlige spørgsmål, der er stillet fra Folketinget til ministeren, udskrifter af vores samråd.
Hun svarer ikke på spørgsmålene.
Ministeren svarer ikke på spørgsmålene, og jeg har så svært ved at forstå, at man fra SF's og Enhedslistens side dækker over en minister, som gør fuldstændig det, som I kritiserer, når det er blå ministre, der gør det – og med god grund, for en minister skal svare dækkende og fyldestgørende.
Hun svarer ikke på spørgsmålene.
Vi har ingen mulighed for at sætte os ind i det.
Det kan være, hun fortæller mere til sine støttepartier, men det er en urimelig måde at behandle Folketinget på, og det er en urimelig måde at behandle forsvaret på, at vi ikke kan have en oplyst debat om, hvad forsvaret render og laver.
Det er helt urimeligt.
Dan Jørgensen (S), 2021-02-11:
Der er to ting i det her.
Der er det sådan analytiske, og det er, hvordan vi får identificeret, hvor de problemer er, og der kommer vi forhåbentlig noget længere her med den første globale afrapportering, vi skal lave i år.
Så er der de steder, hvor vi godt ved, at der er problemer, og der er vi jo godt i gang.
Altså, der er ikke nogen tvivl om, at det nye skridt, vi har taget nu, med energiøer jo er et, hvor vi vil levere langt mere grøn omstilling, end vi egentlig selv er aftagere af, hvis man kan sige det på den måde.
Vi kommer med de nye energiøer til at have potentielt 2 GW ekstra havvindkapacitet i Østersøen og 10 GW ekstra i Nordsøen.
Det er lige så meget, hvis jeg ikke husker helt forkert, som hele EU har i dag, altså 12 GW.
Så det er jo et eksempel på, at vi faktisk bidrager meget positivt.
Så er der de steder, hvor vi bidrager negativt med et højt forbrug, f.eks. af biomasse.
Jamen det har vi så forsøgt at imødekomme med bæredygtighedskriterier, men der skal vi jo have en plan for, hvordan vi kan komme til at bruge mindre biomasse, og det er vi så også i gang med at lave.
Sådan tror jeg man kan gå, og det tror jeg den analyse vil vise, sektor for sektor igennem og se, at der vil være potentiale for forbedringer, og det er vi indstillet på at gøre.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-02-11:
Danmark skal være et grønt foregangsland, sådan lyder det igen og igen fra mine kollegaer i denne sal, eller Danmark er igen endelig et grønt foregangsland, sådan lyder det fra regeringen, når den skal rose sig selv for sine bedrifter.
Men Danmark er ikke et grønt foregangsland.
Ja, hvis man ser på udledninger, er Danmark i stedet at finde blandt nogle af de mest klimaskadende lande i verden.
Det skal Danmark selvfølgelig ikke være.
Vores ambition i Frie Grønne er, at Danmark skal være et reelt grønt foregangsland.
Det har vi en stribe forskellige bud på hvordan vi kan nå, og et af dem behandler vi i salen i dag.
Og det er derfor, jeg på vegne af Frie Grønne præsenterer vores forslag om at lave en klimalov 2.0, der tager ansvar for Danmarks reelle udledning af drivhusgasser, så vi ikke bare tager ansvar for det udsnit af vores udledninger, som er omfattet af den klimalov, som vi allerede har vedtaget i denne valgperiode.
Med en klimalov 2.0 er tanken, at vi tager ansvar for alle de udledninger, der finder sted hver eneste dag, og som er lige så skadelige for klimaet som dem, der er omfattet af vores klimalov, men som den politiske konsensus forsøger at ignorere.
Det drejer sig bl.a. om udledninger fra skibstransport, fra flyrejser, fra vores store import.
Men lad mig lige gå et skridt tilbage.
For sandheden er, at Danmark i dag, uanset hvad regeringen siger, er et af de mest klimaødelæggende lande i verden.
Vi producerer mere kød pr. indbygger end noget andet land i verden, og vi spiser mere kød pr. indbygger, end man gør langt de fleste andre steder i verden.
Vi er sammen med Bangladesh, hvor der bor langt over 100 millioner mennesker, også det mest opdyrkede land i verden.
Vi har også nogle af verdens højeste udledninger af drivhusgasser pr. indbygger, vi ligger markant over vores nabolande, Tyskland og Sverige, og udleder over tre gange så mange drivhusgasser som verdens gennemsnitsborger.
Det kan man da ikke kalde et grønt foregangsland.
Med klimaloven har vi sat et af de mest ambitiøse mål for klimahandling, som verden har set.
Det er godt, men mål gør det som bekendt ikke alene.
Og med det, som 701 forskere i weekendens aviser har kaldt regeringens vedvarende klimanølen, er der desværre ikke noget, der tyder på, at vi når det mål, vi har sat.
Og der er slet ikke noget, der tyder på, at vi lever op til FN's klimapanels krav om omgående klimahandling af hidtil uset omfang på alle niveauer af samfundet, hvis vi, sådan som regeringen siger, den vil, vil begrænse den globale temperaturstigning til 1,5 grader – et krav om omgående handling, der i øvrigt blev formuleret for knap 3 år siden, og som endnu ikke er i nærheden af at blive nået.
Derfor skal vi hele tiden holde hinanden op på nye krav om reduktioner, og det er det, vi i Frie Grønne gør med forslaget om en klimalov 2.0 – et nødvendigt supplement til den klimalov, vi allerede har, et naturligt næste skridt, hvis man vil gøre sig nogen som helst forhåbninger om at kunne kalde sig et grønt foregangsland.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-02-11:
Mange tak.
Tusind tak til ministeren for at stille op i dag; det sætter vi meget stor pris på.
Sagen om operation minkaflivning har jo været en sag, som har optaget meget tid med mange samråd og rigtig mange § 20-spørgsmål her i salen.
Hver gang er det blevet benægtet, at forsvaret eller beredskabet har deltaget i aflivningen af mink, og det er vi sandt at sige noget fortørnede over, specielt i lyset af at det jo så siden hen er kommet frem, at beredskabet rent faktisk har deltaget i operation minkaflivning.
Så spørgsmålet til forespørgselsdebatten i dag er: »Hvad kan ministeren oplyse om ministerens aktiviteter i forbindelse med forsvarets deltagelse i den såkaldte operation minkaflivning og om årsagerne til forsvarets deltagelse i operationen uden for smittezonerne?«.
Mange tak.
Og så skal jeg huske at spritte af.
Marcus Knuth (KF), 2021-02-11:
Tak, og tak til ministeren for at være her i dag.
Jeg vil sige, at der er én ting, jeg slet ikke forstår, nemlig at når vi sender et spørgsmål over til Forsvarsministeriet, så nægter ministeren simpelt hen at svare.
Og når vi igen og igen har stillet ministeren spørgsmål om minkskandalen her i Folketinget, så svarer ministeren fuldstændig udenom, især i forhold til de ting, vi jo så hører fra forsvaret.
Så nu vil jeg bare stille ministeren et ganske simpelt ja-nej-spørgsmål: Har ministeren på noget tidspunkt talt usandt her i Folketinget?
Trine Bramsen (S), 2021-02-11:
Nej, det har jeg ikke.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-02-11:
Ministeren henviser til den granskningskommission, som vi har besluttet at nedsætte, og der har Folketingets partier jo forhandlet et kommissorium, som så skal godkendes, men som alle partier i Folketinget er enige om inklusive ministerens eget parti, og deri indgår forsvarets rolle ikke.
Så hvorfor henviser ministeren til granskningskommissionen i den her forbindelse, og er der nogle oplysninger, ministeren holder tilbage på baggrund af den granskningskommission, som vil blive nedsat?
Torsten Gejl (ALT), 2021-02-11:
Jamen jeg ville da ønske, at det var det, som Enhedslisten lagde op til vi skulle debattere, snakke om og finde ud af, i stedet for at støtte et forslag, som efter min mening, som jeg læser det, vender tingene på hovedet og gør, at vi i virkeligheden i Danmark kommer til ligesom at få anledning til at reducere vores CO 2 -reduktion , fordi vi nettomæssigt faktisk, hvis man skulle vende tingene på hovedet, med bl.a. de store energiøer tilfører verden grøn energi.
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-11:
Men så er det, jeg ikke helt forstår, hvorfor det er, man ikke kan bakke op om det her beslutningsforslag, for det er jo netop det, som det her beslutningsforslag handler om.
Det er, at vi skal sikre, at vi begynder at få nogle konkrete mål i forhold til dét.
Så kan der være nogle ting, i forhold til hvordan vi regner det ud, men pointen i det her forslag er jo, at vi laver en søjle to, hvor man kan sige, at i forhold til den eksporterede udledning bliver vi også nødt til at have konkrete målsætninger.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-02-11:
Tak for ordet.
Nye Borgerlige er imod klimaloven.
Klimaloven med dens samlede målsætning om en 70-procentsreduktion af CO 2 -udledninger i 2030 er både urealistisk og vil blive dyr at forsøge at efterleve.
Her er der truffet en beslutning om at nå et mål, uden at omkostninger og virkemidler er vurderet på forhånd, og det er tilmed en beslutning, som er ren symbolpolitik.
Den danske enegang får ikke nogen indflydelse på verdens samlede CO 2 -udledning.
Danmarks udledninger udgør kun 0,1 pct. af verdens samlede udledning.
Det nærværende beslutningsforslag vil øge den mængde CO 2 , som Danmark skal reducere med.
Det gør målet endnu mere urealistisk.
Ud over den CO 2 , som udledes på dansk territorium, skal der også medregnes udledninger fra afbrænding af biomasse samt CO 2 , som udledes i udlandet i forbindelse med dansk import, tilsyneladende uden at CO 2 -udledningen i Danmark, som går til eksport, skal fratrækkes.
Det er muligt, at jeg har misforstået det, men jeg synes kun, at det fremgår af forslaget, at der skal lægges noget til.
Det ville jo ellers hjælpe på eksempelvis landbrugsområdet, hvor 75 pct. af produktionen går til eksport – et område, som vi netop nu sidder og forhandler om.
Det ser ud, som om beslutningsforslaget er designet til at gøre den mængde CO 2 , som Danmark skal reducere med, så stor som mulig, og det kan vi naturligvis ikke bakke op om.
Det giver ikke mening, at Danmark skal gå så langt foran alle andre lande, endda uden at det har nogen betydning for den globale udledning.
Nye Borgerlige kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-02-11:
Tak til ordføreren.
Der står i forslaget, at vi skal sænke vores forbrug.
Så hvis jeg nu opstiller den præmis for forslaget for hr. Torsten Gejl, vil Alternativet så støtte forslaget?
Trine Bramsen (S), 2021-02-11:
Som jeg har forstået det, pågår der fortsat drøftelser omkring, hvad Folketinget ønsker at undersøge i den her sammenhæng.
Og det er jo helt almindelig procedure – sådan har det altid været – at når der pågår sådan et arbejde, altså når man er i gang med at nedsætte granskningskommissioner, advokatundersøgelser og andet, så er det god skik, at der ikke kører et parallelt forløb her i Folketinget.
Sådan har det været historisk set, og jeg synes også, det er rimeligt, at det gælder i den her sag.
I øvrigt fuldstændig lig alle de øvrige områder, der bliver stillet spørgsmål til, altså alle de andre ministerområder, er der givet tilsvarende tilbagemelding.
Der er der jo også spørgsmål fra tid til anden, og der bliver svaret også givet igen.
Torsten Gejl (ALT), 2021-02-11:
Altså, i Alternativet mener vi, at vi skal være klar til, hvis det er nødvendigt, at dæmpe vores forbrug.
Vi tror ikke på, at den bæredygtige omstilling bare er et nyt væksteventyr med et grønt fortegn.
Vi kan sagtens komme i en situation, hvor vi skal sænke vores forbrug, hvor vi skal have vores mobiltelefon længere og reparere den, når den går i stykker, i stedet for bare at skifte den ud, at vi skal sænke vores flyforbrug, og at vi skal sænke vores indtag af røde bøffer.
Så svaret er ja.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-02-11:
Bare for at være helt sikker: Siger hr. Torsten Gejl ja til at støtte forslaget nu, hvor jeg har klarlagt, at vi ikke med forslaget ønsker en modregning?
Forslaget lægger op til, at vi sænker vores forbrug.
Og nu, når jeg har gjort præmissen klar – dvs. at det ikke er et kompliceret regnskab, hvor vi modregner – vil Alternativet så støtte forslaget?
Torsten Gejl (ALT), 2021-02-11:
Så må forslagsstillerne jo skrive det om, så man kan forstå det, for i det øjeblik vi skal reducere vores indirekte CO 2 -aftryk på varer, vi importerer, så vender vi jo det hele om.
Så er det jo de andre, der skal betale for den import eller reducere CO 2 -aftrykket på de varer, vi producerer.
Det er der, jeg ikke synes det hænger sammen.
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-11:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg kan høre, at vi jo i store træk er enige om målsætningen i forhold til det her, altså at vi skal have gjort noget ved den her problemstilling.
Spørgsmålet er, hvilke midler det er, vi så skal bruge, og der skal jeg bare høre ordføreren efter, om det at begynde at se på det her og få forpligtende mål i forhold til at begrænse udledningen af også eksporteret CO 2 ikke er en målsætning, ordføreren er enig i, og at vi bliver nødt til at få nogle klare og også konkrete målsætninger for, hvordan vi får reduceret det.
Torsten Gejl (ALT), 2021-02-11:
Jeg er fuldstændig enig.