Benny Engelbrecht (S), 2023-09-07:
Tak, formand.
Vi står med et lovforslag, der i papirudgaven vejer lidt over 5 kg, og som med tusindvis af sider og paragraf for paragraf er en præcis oplistning af hver eneste udgiftskonto i det offentlige Danmark.
Det gør det i sagens natur vanskeligt at beskrive forslaget til finanslov for 2024 med få ord.
Jeg vil alligevel gøre forsøget, for der er jo tale om det første ordinære finanslovsforslag, som regeringen bestående af Socialdemokratiet, Venstre og Moderaterne har fremsat.
Regeringens forslag til finanslov er først og fremmest en prioritering af velfærden og en prioritering af den grønne omstilling, og lad mig bare tage ét eksempel på det ud af de mange gode nye tiltag, der ligger i forslaget.
Når vi i regeringspartierne med finansloven foreslår at investere massivt i erhvervsskolerne, så er det både for at sikre hænder til fremtidens nære velfærd og til den grønne omstilling.
I en tid, hvor både private arbejdsgivere, kommuner og regioner gør sig bekymringer om, hvordan de skal kunne rekruttere medarbejdere i fremtiden, skal vi ikke bare satse på at få flere i arbejdsstyrken, men vi skal også sikre, at det er de rette kompetencer, der uddannes.
Og derfor vil vi skabe bedre rammer for de unge, der vælger en faglært uddannelse, uanset om det er på en social- og sundhedsskole, en erhvervsskole, en landbrugsskole, en handelsskole eller en maritim uddannelse.
Så også dette forslag handler om velfærden og den grønne omstilling på en og samme tid.
Fjernvarmerørene skal svejses, patienterne skal have pleje, vindmøllerne skal rejses, børnene skal passes, ladestanderne skal monteres, og det kræver uddannede smede, uddannet sundhedspersonale, montører, pædagoger og elektrikere.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at vi Socialdemokrater er særlig stolte af det store og tiltrængte løft til erhvervsuddannelserne, som vi er blevet enige om med vores regeringspartnere.
Ikke blot er vi stolte af, at der med finansloven kommer de nødvendige penge til at investere i uddannelsernes kvalitet, men også, at regeringen samtidig lægger op til, at svendebrev skal være adgangsgivende på lige fod med studentereksamen, den dag man måtte ønske at fortsætte sin uddannelse.
Først vil jeg dog dvale en stund ved den del af finanslovsforslaget, vi nærmest aldrig taler om, altså alt rugbrødsarbejdet, den sikre drift.
Finansloven er jo først og fremmest et udtryk for driften af den offentlige del af samfundet Danmark.
Sådan i hele træskolængder er det ca. 1.350 mia. kr., der går til alt fra offentlige overførsler, driften af 98 kommuner, fem regioner, bloktilskud til Færøerne og Grønland, bidrag til det danske mindretal i Tyskland, grøn energi, forskning, forsvar, politi, retsvæsen og til meget, meget andet, og fra tid til anden dukker der derfor også det argument op i den offentlige debat, at man, når statens udgifter så udgør 1.350 mia. kr., da sagtens kan – og jeg citerer – finde penge til ... Og jeg er sikker på, at I selv kan afslutte den sætning, for den har vi alle hørt før.
Sandheden er, at takket være ansvarlige politikere i kommuner, i regioner og i Folketing og takket være dygtige og ansvarlige offentligt ansatte på alle niveauer er Danmark et samfund, hvor det generelle billede er, at borgernes penge i form af skatteindtægter forvaltes på en ansvarlig måde, hvor ansatte i alle dele af den offentlige sektor møder på arbejde hver dag for at løse de opgaver, de er blevet stillet, med stor faglighed.
Når Danmark er et solidt samfund med en stærk sammenhængskraft, stor tillid borgerne imellem og ikke mindst en bundsolid økonomi, så skyldes det ikke alene et stærkt erhvervsliv, hvor især medicinalindustrien skiller sig ud som en værdiskaber, men det skyldes også en offentlig sektor, der er produktiv.
Derfor er jeg også glad for, at finanslovsforslaget i sin indledning understreger, at der i dette efterår skal tages hul på en af de vigtigste politiske opgaver.
Den offentlige sektor, dens institutioner og dens medarbejdere fortjener en større tillid, og det skal ske gennem en frisættelsesreform startende med ældreområdet med det formål at sikre mere kvalitet, mere tid og mere nærvær for borgerne.