runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (KD), 2021-06-02:
Når franskmændene ikke er fuldstændig oppe at køre og står og hælder gylle og alle mulige andre produkter ud over pladsen i Strasbourg og i Bruxelles, er det, fordi de har en mulighed for at kompensere for den generelt faldende landbrugsstøtte.
Jeg vil håbe, at vi sammen med Venstre kan være dem, der står fast på, at vi ikke har behov for en renationalisering af den europæiske landbrugspolitik.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-06-02:
Den kan jeg hurtigt udstede.
Jeg er jo glad for, at hr. Jens Rohdes fortid både i Venstre og i Europa-Parlamentet skinner igennem.
Det, der er en af de helt store udfordringer, når vi i øjeblikket diskuterer landbruget med regeringen, og det har vi peget på i lang tid, er netop koblingen af klima, kvælstof og landbrugsstøtte.
For den her modulation, som hr. Jens Rohde beskriver, kommer jo til at betyde noget.
Det kommer til at betyde noget, at man flytter pengene og siger: I får det her i direkte støtte i dag; det får I ikke længere, men I kan få det under visse betingelser.
Det kommer til at betyde noget for bedrifternes økonomi, og det, det kommer til at betyde, er ødelæggende.
Hvis man fra regeringens side ønsker at bevare dansk landbrug, og hvis man mener, at der skal være en udvikling og ikke en afvikling, skal der flere penge til.
Det har man gjort på de andre områder, vi har diskuteret det på klimadagsordenen.
Det må og skal der også komme på landbrugsdelen.
Jens Rohde (KD), 2021-06-02:
Tak for det.
Jeg kan så sige til hr. Jakob Ellemann-Jensen, at inden han danser for tæt med fru Sofie Carsten Nielsen, kunne det være, at vi skulle spise en frokost sammen, for jeg har da et par mellemregninger, jeg gerne vil bibringe ham.
Jeg er jo meget glad for, at hr. Jakob Ellemann-Jensen har det internationale udsyn og i den sammenhæng også tager landbruget i forsvar, for det, der i øjeblikket ligger på bordet, er, at regeringen er i gang med at renationalisere landbrugspolitikken i EU.
Man tager 3,8 mia. kr. af landmændenes egne penge, nemlig dem, der ligger i søjle 1, altså den direkte støtte, som går efter objektive støttekriterier, og flytter dem over i søjle 2, og så vil man for de penge, der altså er landmændenes, opkøbe landmændenes jorde, altså fodre hunden med sin egen hale eller i realiteten give landmanden en dobbeltstraf.
Jeg vil meget gerne høre Venstre give en garanti for, at det medvirker man ikke til.
Jeppe Bruus (S), 2021-06-02:
Men hvor er Venstres forslag så?
Vi har fremsat et forslag om et tryghedsskabende opholdsforbud, som jo ikke rammer almindelige mennesker, men som netop handler om dér, hvor man ikke kan lave en individuel løsning, fordi der er en gruppe af mennesker, der bringer utryghed til det område, og hvor almindelige mennesker ikke færdes, fordi det er utrygt at være der.
Det kommer vi så med et bud på.
Vi får ros af Venstre, vi har stjålet Venstres politik.
Så vender Venstre rundt og mener det ikke.
Så er det vel rimeligt nok at spørge, hvor Venstres forslag så er, der bakker Venstres formand op.
Hvad er det, Venstre har fremsat i den her debat, som er nyt?
Vi må da tro, at når man præsenterer det på et sommergruppemøde i Venstre, så er det, fordi der kommer et eller andet konkret forslag om, hvad man så gør ved det – eller var det bare snak?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-06-02:
Tak for det og tak for talen.
Lad mig bare tage hr. Kristian Thulesen Dahl på ordet og spørge ind til noget af det, der ikke var plads til i talen.
Vi har jo i Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti en fælles ambition om et Danmark, der hænger bedre sammen, et Danmark i bedre balance.
En af de måder, vi har samarbejdet på om det i det forgangne år, har jo været i forhold til en politiaftale, som skal skabe mere tryghed i hele landet, og som bl.a. opretter 20 nærpolitistationer.
Det var jo en aftale, som Venstre valgte at stå udenfor – et parti, der også engang gik op i, at vi havde et Danmark, der hang sammen, og hvor der var balance, synes jeg man kan sige med stor beklagelse.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre hr. Kristian Thulesen Dahl om, hvordan han ser på det, at Venstre stod uden for så vigtigt og stort et forlig som et politiforlig, der skulle skabe tryghed uden for de store byer.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-06-02:
Jeg vil sige, at vi i hvert fald er meget, meget enige i den første del.
Jeg er helt enig med hr. Kristian Hegaard i, at vi naturligvis skal gøre alt for at undgå, at de her børn bliver radikaliseret – ja, for vores sikkerheds skyld, men altså også for de her børns skyld.
Jeg synes, det er så grusomt, hvad de her børn bliver udsat for, at det er meget, meget vanskeligt at sætte ord på.
Kristian Hegaard (RV), 2021-06-02:
Et tribunal siger alle jo ikke kommer lige med det samme.
Og derfor kan man undre sig over, at Venstre, kan man sige, stiller sig på bagbenene i forhold til de sikkerhedsmæssige vurderinger, der ligger, og i virkeligheden vender ryggen til de sikkerhedsmæssige vurderinger.
Derfor vil jeg bare høre, om Venstre ikke er enig i, at det er i dansk interesse, at danske børn radikaliseres mindst muligt, at danske børn i mindst muligt omfang bliver udsat for udsmugling til optræning til terrorisme, og at det også er i dansk interesse, at mødrene kommer hjem, inden de alligevel på et eller andet tidspunkt kommer hjem og vil være blevet yderligere radikaliseret inden da.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-06-02:
Men det er jo her, kæden hopper fuldstændig af.
Altså, vi har 140.000 mennesker i lokalområdet omkring Syrien, dets nabolag, som er vendt tilbage til Syrien.
Det er typisk de mindst ressourcestærke, der er flygtet til nærområdet, og de vender så tilbage, men de mere ressourcestærke, der er nået helt til Danmark, kæmper hr. Jens Rohde en kamp for skal have lov til at blive i Danmark.
Altså, hvis der er forhold i f.eks. Damaskusområdet, der gør det muligt for de her mennesker at vende tilbage på lige fod med dem i nabolaget, så skal de selvfølgelig vende tilbage.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-06-02:
Jeg tror, at vi har fuldstændig samme opfattelse af, at de her børn skal hjem.
For mig er det, ja, også af sikkerhedshensyn, men jeg tror også, at vi deler den primære grund til, at de her børn skal hjem, og den er, at det her er så grusomt at udsætte de børn for.
Så det kan vi ikke som samfund være vidne til.
Der er tale om danske børn, som vi som samfund har et ansvar for.
Hvorfor ønsker jeg ikke at medvirke til at tage mødrene med hjem?
Et af argumenterne, man bruger for, at børn og mødre skal hjem sammen, er, at man ikke må skille dem fra hinanden.
Det håber jeg sandelig at der er myndigheder der gør, i det øjeblik de sætter deres ben på dansk grund, for de har vist sig komplet uegnede til at være forældre.
Men et andet argument skulle være det her sikkerhedsmæssige, og jeg må bare sige: Der er altså ikke en forskel i den vurdering, der var tidligere, og den vurdering, der er nu, hvad angår mødrene til de her børn.
Der er ikke nogen tvivl om, at de udgør en sikkerhedsrisiko, og den er forskellig, alt afhængig af hvor de er henne.
Men jeg synes også, at man bør tage med, hvad der er af andre muligheder.
Er der en mulighed for at lave en lokal retsforfølgelse ved et internationalt tribunal, synes jeg man skal forfølge det.
Kristian Hegaard (RV), 2021-06-02:
Tak for det, og tak for talen.
Normalt kender vi Venstre som et parti, der ligesom os andre kerer sig om danskernes sikkerhed.
Derfor kan vi godt blive lidt forundret over Venstres holdning, når det kommer til hjemtagelse af danske børn og kvinder fra syriske lejre.
For i PET's sikkerhedsvurdering sidste år stod der, at danske børn aktuelt ikke udgør en sikkerhedsrisiko, men at jo længere de opholder sig i lejrene, desto mere radikaliserede kan de blive.
Vi har gennem afsløringer i Ekstra Bladet kunnet få oplyst, at der fra Islamisk Stats side spekuleres i at smugle børn ud af lejrene med henblik på at træne børnene til terrorister – også i områder, hvor der befinder sig danske børn.
Nu er der senest en risikovurdering fra PET, som siger, at danske mødre alligevel på sigt vil rejse til Danmark.
Derfor vil jeg bare spørge: Hvorfor stiller Venstre sig så meget på bagbenene i forhold til de meget klare sikkerhedsvurderinger, der er, når det kommer til hjemtagelse af danske børn og mødre fra lejre i Syrien?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-06-02:
Jeg kan høre, at tingene bliver blandet lidt sammen nu her, og jeg beklager, hvis jeg bidrager til det.
I forhold til det, vi diskuterer i europæisk regi: Ja, det er den fremtidige landbrugspolitik.
Det, vi diskuterer herhjemme i dansk regi, er klima, det er kvælstof, og det er landbrugsstøtten.
Og det er derfor, jeg siger, at man tager den støtte, som nogle skulle have modtaget, og så siger man: Jamen vi betinger i forhold til en del af den, at du lever op til nogle særskilte krav.
Og det er der, vi siger: Hvis man gør det, hvis man fjerner det økonomiske grundlag for dem, der bedriver den her virksomhed, og samtidig siger, at de i øvrigt skal leve op til nogle krav for at få den her støtte, nogle krav, der koster dem penge, så udhuler man konkurrenceevnen.
Så det, der også er vigtigt i den her debat, er, at vi også holder øje med, hvad man gør i andre lande.
Og der er den jo ikke, som hr. Rasmus Nordqvist rigtigt siger, landet endnu på europæisk plan.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-06-02:
Jamen nu er det jo også så heldigt, at nogle af de redskaber, som man kan tage i brug, faktisk har en positiv indvirkning på klima- og hele kvælstofproblematikken, altså i forhold til arealforbruget – hvordan vi bruger arealerne.
Så vil jeg gerne have uddybet det, som Venstres formand er inde på omkring landbrugsstøtten – landbrugsstøtten, der er betalt af europæiske skatteborgere, altså os alle sammen.
Det er jo ikke noget, man tager fra nogen, for at give den tilbage, men man skal bruge det som et redskab til at lave den omstilling, som vi skal i gang med.
Og det er jo det, der ligger i den nye landbrugspolitik, der bliver forhandlet.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-06-02:
Jeg sagde, at det er tre komplicerede ting, og det er det.
Hver for sig er de her emner afsindig komplicerede, og det tror jeg alle, der har beskæftiget sig med det, kan nikke bekræftende til.
Klimadelen er kompliceret, fordi der ikke umiddelbart er de samme virkemidler, som vi har på andre områder.
Kvælstofdelen er kompliceret, fordi man i nogle af de planer, vi har set, f.eks. skal have efterafgrøder på 130 pct. af sin jord – det er lidt i overkanten.
Hele landbrugsstøttedelen er kompliceret, fordi man, som det blev udtrykt før, fodrer koen med sin egen hale.
Man tager altså støtten fra folk og giver den tilbage under visse betingelser.
Men det er jo derfor, man har sat os til det – det er, fordi det er svært, og fordi vi gerne vil det.
Og vi vil gerne løse de her udfordringer.
Jeg konstaterer bare, at det er tre hver for sig komplicerede ting, som samlet set ikke mindsker kompleksiteten.
Og en af forudsætningerne for, at vi kan nå i mål på den del, der vedrører klima, er, at der kommer flere penge.
For man kan ikke bare tage pengene fra folk og så give dem tilbage under visse forudsætninger uden at udhule konkurrenceevnen.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-06-02:
Når nu Venstres formand har spist frokost med Sofie Carsten Nielsen, vil jeg gerne invitere ham i Rasmus' grønne aftenskole for at snakke lidt om EU's kommende landbrugspolitik, for der er vist meget, Venstre ikke har forstået i det, der bliver forhandlet lige nu.
Før talte Venstres formand om, at man lidt skulle splitte det op, i forhold til hvordan vi taler om landbruget.
Så jeg skal bare høre: Var det en misforståelse?
Mener man, at det skal være en samlet plan for landbruget – hvordan vi får omstillet det og endelig får levet op til vandrammedirektivet og klimaloven og selvfølgelig bruger landbrugsstøtten aktivt i det?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-06-02:
Dengang vi lavede forståelsespapiret, var vi generelt enige om, at der er alt for mange fattige børn i Danmark, børn, som oplever forældre, der skal vælge mellem at købe medicin, en ny flyverdragt eller have mad sidst på måneden.
Jeg vil faktisk gerne rose Ydelseskommissionen for flere elementer.
Jeg synes, der er noget logik i nogle af de ting, de lægger frem.
De får ryddet op i ydelserne, men de har også fået som opgave, at de skal gøre det provenuneutralt.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi fra SF's side, når vi skal til at forhandle, vil bruge de penge, vi har sat af til børneydelsen, og putte dem ind i ydelserne, så vi kan hæve dem, for vi synes, der skal være færre fattige børn i Danmark.
Jeg synes egentlig også, at det ville klæde Venstre at anerkende, at vi selvfølgelig ikke skal have fattige børn i Danmark.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-06-02:
Tak til fru Pia Olsen Dyhr for en glad og optimistisk tale.
Det er jo svært at undgå at blive smittet af det, altså indtil man finder ud af, hvor glæden kommer fra, for så går det over.
Jeg er i øvrigt enig i, at regeringen lader til at være på vej ind i trodsalderen og smider sig fornærmet på gulvet, når tingene går dem lidt imod.
En af de ting, som fru Pia Olsen Dyhr nævner, er det, som Ydelseskommissionen har præsenteret, altså deres anbefalinger til et nyt ydelsessystem.
Det er bl.a. et system, hvor man, som fru Pia Olsen Dyhr er inde på, hæver ydelserne til en gruppe og til gengæld sænker dem for andre grupper.
SF's beskæftigelsesordfører, hr. Karsten Hønge, har jo været ude at sige, at man er nødt til at køre den midlertidige børneydelse ind i systemet.
Derfor skal jeg bare høre, om det kommer til at være et krav fra SF, at man som minimum hæver ydelserne med det, der er aftalt i forbindelse med de, hævdes det stadig, midlertidige ydelser, hvor man altså giver en ekstra ydelse på 2.000 kr. skattefrit oven i integrationsydelsen som modydelse for ikke at bidrage på arbejdsmarkedet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-06-02:
Det var også derfor, jeg lagde op til det der med, at man skal gøre tingene på en måde, så det ikke opleves som et gok i nøden, men at det opleves som en hjælp.
Og jeg er fuldstændig enig med hr. Jacob Mark i, at det, at unge mennesker vælger at gå den erhvervsfaglige vej på den ene eller på den anden måde, eventuelt i den mesterlære, som vi kendte, jo bare er fantastisk.
Altså, det er jo kun glædeligt, fordi der er nogle unge mennesker, som vil få et langt bedre liv af at blive ledt den vej end til en boglig uddannelse, som gør, at de bare føler, at de hele tiden får smasket en lukket dør i hovedet, fordi de ikke synes de kan leve op til kravene.
Jacob Mark (SF), 2021-06-02:
F.eks. kunne jeg jo godt tænke mig, at der for flere af vores unge mennesker, som ikke synes, det er så fedt at gå i skole, som ikke er så glade for det der meget boglige, måske bliver oprettet mesterlæreordninger eller lavet erhvervsklasser, og det er jo også uddannelse.
Det er bare ikke den der lidt stivnakkede måde, vi normalt tænker uddannelse på, altså at der kun er gymnasiet.
Og der er SF's mission bare, at vi ikke i fremtiden giver unge det stempel, at de ikke er uddannelsesparate, fordi de f.eks. går i mesterlære, eller at de kommer ind i et særligt tilrettelagt forløb på en fgu, hvor de så tager en erhvervsuddannelse ad den vej.
Og det håber jeg sådan at Dansk Folkeparti vil være med til.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-06-02:
Jeg synes, det er fuldstændig rigtigt set, at det handler om, hvad unge kan, mere end hvad de ikke kan, og at man prøver at finde muligheder og veje igennem, og at tingene ikke skal udarte sig til, at man bare synes, at man bliver trykket ned.
Så skal vi jo samtidig have et system, hvor man – kan vi sige – også bliver motiveret, og hvor skolen ligesom er motiveret til at give de unge de fagligheder, der skal til, for at man rent faktisk kan komme videre.
Og det er klart, at det, vi så her kan tale om, er, hvad det er for nogle redskaber der skal til, for at man i virkeligheden har den motivation, så man når frem dertil, hvor dørene åbner sig, og ikke hvor dørene er lukket, når man er blevet nogle år ældre i sit liv.
Så kan man tale om det her begreb uddannelsesparat eller ej, men i en eller anden forstand har vi vel brug for noget af det, der er indholdet af det, altså i forhold til at man hele tiden jagter, hvad fagpersonerne, lærerne osv. skal hjælpe det her unge menneske til at kunne, for at dørene nogle år senere åbner sig og ikke lukker sig.
Jacob Mark (SF), 2021-06-02:
Tak for det.
Så får jeg lejlighed til at stille det spørgsmål, som jeg også har stillet Dansk Folkepartis formand før, nemlig om uddannelsesparathedsvurderingen i folkeskolen, som er noget af en hjertesag for mig at få afskaffet.
Og det, der er sket, siden jeg spurgte ved den sidste debat, er, at nu har både Venstre og Konservative også erkendt, at det er en fejl, at man i Danmark erklærer hvert tredje unge menneske for ikkeuddannelsesparat.
Alle unge er parat til uddannelse.
Det er ikke alle, der er klar til et gymnasium eller en erhvervsuddannelse, der har høje faglige krav, men så kan det være, at man er klar til en 10. klasse, en efterskole, en fgu eller et særligt tilrettelagt forløb.
Vi kan faktisk i forskningen se, at noget af det, der presser vores unge mennesker i folkeskolen allermest, er den her uddannelsesparathedsvurdering, altså at så mange får et dunk oven i hovedet med, at du ikke er parat til noget uddannelse.
Nu, hvor de borgerlige venner i Venstre og Konservative har meldt ud, at de heller ikke mener, at man skal give det stempel »ikke uddannelsesparat«, er det så ikke på tide, at Dansk Folkeparti kommer med på vognen, så vi kan få det ændret?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-06-02:
Altså, jeg vil bare sige, at vores holdning til topskatten er fuldstændig velkendt.
Grænsen for, hvornår man skal betale topskat, er jo blevet hævet i en række år, og vi synes ikke, den skal hæves yderligere, vi synes ikke, man skal sænke topskatten.
Hvis der overhovedet skal gives skattelettelser, synes vi, de skal gives i bunden til folk, der har lave indkomster, så det bliver mere attraktivt at komme i arbejde osv.
Jeg synes, at det, Ydelseskommissionen er kommet med, illustrerer, at det da er en dagsorden, der måske er blevet endnu vigtigere med den politiske stemning, der er med hensyn til det.
Det skal bare lige siges.
I forhold til en statsministerkandidat gjorde vi det klart efter valget i 2019, at vi forud for et kommende valg ville pege på en statsministerkandidat, men at vi også ville forbeholde os retten til at lade valgperioden nogenlunde gå og se, hvordan det udviklede sig, for der vil ikke være nogen automatik i det, som der måske har været tidligere.
Den melding, vi kom med i august 2019, er præcis den samme melding som den, vi kommer med her i juni 2021.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-06-02:
Tak for det.
Jeg synes, det var et fint og nuanceret svar, men måske ikke et ganske klart svar, men det må jeg jo leve med.
Giver det – jeg så kan referere fra De Konservatives finanslovsforslag, om besparelser på fængsler og domstole samt om topskattelettelser, og der er jo selvfølgelig også andet i De Konservatives politik – anledning til, at Dansk Folkeparti er kommet tættere på at kunne svare på det oprindelige spørgsmål, som efterhånden er et år gammelt, nemlig hvem Dansk Folkeparti peger på som statsministerkandidat for den blå blok?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-06-02:
Jeg kigger ned på hr. Søren Pape Poulsen, og jeg tror måske, han synes, at der var plukket nogle ting ud fra projektet, mens andre ikke blev nævnt, så det indeholder sikkert som sædvanlig er en bred vifte af forskellige ting, som De Konservative ønsker, og fred være med det.
Prøv at høre, jeg skal jo ikke på den måde stå og give karakterer til andre partiers politik.
Vi har vores politik, og den lægger vi frem og kæmper for, og det er klart, at hvis der på et tidspunkt efter et valg er et flertal for, at vi kan være blandt de partier, der peger på en regering, så er jeg helt sikker på, at vi nok finder ud af, hvordan det skal foregå.
Det er ligesom efter sidste valg, hvor den anden side af salen havde muligheden og jo også på trods af ret forskellige udgangspunkter så lavede et forståelsespapir og fandt hinanden.
Sådan vil det nok komme til at gå, hvis flertallet er der.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-06-02:
Jeg synes også, at der skal være færre fattige børn i Danmark, og den bedste måde at få det på er, ved at deres forældre får et arbejde, for det at være på kontanthjælp er desværre arveligt, og det bedste, vi kan gøre for at undgå den negative sociale arv, er at sikre, at forældrene kommer i arbejde.
Det gør man ikke på den måde, som fru Pia Olsen Dyhr foreslår.
Efter det seneste folketingsvalg for små 2 år siden sagde fru Pia Olsen Dyhr, at SF havde et enkelt ultimativt krav, nemlig en afskaffelse af kontanthjælpsloftet, og at det var så vigtigt, at det ikke var til diskussion.
Nu er der det med Ydelseskommissionen, at de også lægger op til sådan en uansvarlig afskaffelse.
Er det stadig væk et ultimativt krav for SF for at kunne deltage i forløbet her?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-06-02:
Altså, det bedste, jeg kan se, i forhold til at man skal asylbehandle folk, vil være at gøre det i nærområderne.
Det mener jeg helt seriøst.
Og det gør jeg ud fra spørgsmålet om, hvem det egentlig er, der kan flytte sig fra de flygtningelejre, vi har.
Det er ofte unge mænd, det er ofte nogle, der har formuer, og det er dem, der også har kræfterne og energien, for vi ved jo godt begge to, at det er hårdt at kaste sig i en gummibåd og så sejle over Middelhavet.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at flytte asylbehandlingen til FN-lejre, hvor det er i nærområderne.
Det er derfor, vi har flygtningekvoteordningen, som jeg jo synes fungerer rigtig glimrende, og hvor jeg i fællesskab med Enhedslisten ville ønske, at vi kunne tage imod flere kvoteflygtninge, for det har vi brug for.
Så det vil være modellen.
I virkeligheden ville jeg ønske, at vi ikke havde flygtninge ved vores grænser, men at vi kunne spare dem rejsen.
Grunden til, at vi har sagt nej til regeringens forslag – og det har vi; der er ingen tvivl om, at vi siger nej til regeringens forslag – er, at vi ikke kan få at vide, hvad det er for en slags modtagecenter, vi snakker om.
Og vi forestiller os ikke, at Danmark skal have sit eget modtagecenter, men jeg vil lige så tydeligt ikke afvise, at vi kunne forestille os, at der var modtagecentre andre steder i verden, fordi der kan være mening med det.
Rosa Lund (EL), 2021-06-02:
Tak for det.
Og tak for talen.
Lige nu behandler vi jo her i Folketinget et lovforslag, som skal give Danmark mulighed for at oprette et modtagecenter i et tredjeland.
Det er i mine øjne et lovforslag, som handler om fuldstændig at fralægge sig ansvaret for asylansøgere, for flygtningekrisen.
Og vi er i Enhedslisten lodret uenige.
Jeg er klar over, at fru Pia Olsen Dyhr og hendes parti har tænkt sig at stemme imod lovforslaget, som det ligger nu, men hvad der var lidt uklart, da vi havde første behandling af lovforslaget, var, om SF egentlig er modstander af at lave et modtagecenter i et andet land.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-06-02:
Vi er nogle af dem, der er optaget af at hjælpe andre, når vi sidder i forhandlingerne.
Det skal ikke være nogen hemmelighed.
Men det, vi lidt er optaget af, er jo de her balancer.
For vi vil jo ikke bare skære på studier, der er søgning til, og hvor der i forvejen er udfordringer med at få plads, f.eks. Københavns Universitet eller i Aarhus.
Vi kommer ikke til bare at lave sådan en model, hvor one size fits all.
Og hvis man lagde dem et andet sted i landet, kunne der jo være folk, der søgte ind.
Så dér med bare helt at afvise det er jeg ikke.
Det er derfor, at det ikke bliver et sort-hvidt svar.
, men sådan er politik jo heller ikke.
Det ved jeg at Det Radikale Venstre forstår, altså at der er flere nuancer i politik end som så.