runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-03-02:
Tak for det.
Jeg vil da også rose Alternativet for at have fremsat beslutningsforslaget, som andre jo har redegjort for detaljerne i, nemlig i højere grad at frigøre danskernes pensionsmidler til at skabe investeringer til vores iværksættere.
Jeg kan huske tilbage, til da vi lempede reglerne i sin tid – jeg tror, det har været i 2007 eller 2008 eller 2009.
Indtil da havde det været fuldstændig umuligt for danske pensionsopsparere at investere i unoterede aktier.
Da var der heldigvis et flertal i Folketinget, som sagde: Lad os nu prøve at lade danske pensionsmidler spille en større rolle i forhold til at tiltrække kapital til unoterede aktier.
Jeg indrømmer gerne, at hvis jeg husker rigtigt, var Venstres og den daværende regerings ambition lidt større end der, hvor vi landede i sin tid, men det var det, vi kunne skaffe opbakning til.
Grunden til, at vi gjorde det, er jo sådan set den samme som begrundelsen for det, vi præsenteres for i dag – og det er jeg sådan set grundlæggende fuldstændig enig i – nemlig at det er vigtigt, at vi sikrer adgang til risikovillig kapital til iværksættere.
Det er vigtigt, og det skal vi naturligvis understøtte.
Jeg kan jo heller ikke stå og sige, at det er noget, der ligger mig meget fjernt, for det er noget, som i høj grad er en del af den tidligere Venstreregerings 2025-plan.
Så i store træk synes jeg at forslaget giver rigtig god genklang.
Men – og der kommer jo altid et men – jeg er sådan set meget på linje med det, som både erhvervsministeren og Dansk Folkepartis ordfører sagde, nemlig at det giver god mening at tage det her i en større sammenhæng.
Der er dannet en ny regering, som er i gang med at lave forskellige initiativer i en større sammenhæng.
Jeg tror, det giver bedst mening, at vi tager det her i en større sammenhæng.
Der er mange initiativer på området omkring iværksætteri, og derfor må jeg sige, at der er mange sympatiske forslag i det, men vi synes, vi skal tage det i en større sammenhæng.
Derfor kan vi ikke bare give en blank påtegning og så sige: Tjek, det kører vi videre med.
Men vi tager naturligvis gerne drøftelser i udvalget, for der er bestemt gode perspektiver i det.
Jeg har også lovet at hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de også helst ser, at tingene kører i en sammenhæng, og derfor heller ikke på nuværende tidspunkt kan støtte beslutningsforslaget, som det ligger.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-02:
Jeg vil starte med at sige, at jeg synes, det er et godt beslutningsforslag.
Det pålægger regeringen at ændre reglerne for investering af pensionsmidler i privatadministrerede pensionsordninger.
Beslutningsforslaget har jo til formål at frigøre flere midler til investeringer i iværksættervirksomheder.
Konkret indeholder forslaget følgende ændringer: at minimumskravet for private pensionsopspareres investering i et selskab nedsættes fra de nuværende 100.000 kr. til 50.000 kr.; at andelen af pensionsopsparinger under 2 mio. kr., der kan investeres i unoterede aktier, forhøjes fra 20 pct. til 25 pct.; at begrænsninger af, hvor meget der kan investeres i unoterede aktier af den del af opsparingen, der ligger over 2 mio. kr., fjernes; og endelig, som det fjerde, at puljebekendtgørelsen skal ændres, således at det tillades at investere pensionsmidler gennem f.eks. lånebaserede crowdfundingplatforme.
Jeg er af den opfattelse, at en af vores allerstørste udfordringer for vækst i Danmark er manglende kapital, manglende investeringer i vores vækstvirksomheder.
Hvis man ser på vores portefølje af virksomheder i Danmark, kan man se, at vi har en bred underskov af SMV'er.
Men vores store udfordring er at få dem til at vokse sig større – fra at være den helt lille virksomhed, enmandsvirksomheden, til at blive større.
Et af de tiltag, som vi bliver nødt til at kigge på i den retning, er at se på, hvordan vi sikrer noget mere egenkapital, hvordan vi sikrer noget mere investering i de små virksomheder.
Og der er jeg enig i, at det her forslag godt kan være med til at bidrage til at frigøre flere midler til investeringer i iværksættervirksomheder ved at øge investeringerne i unoterede aktier.
Det er der brug for.
Der er brug for en anden form for aktiekultur.
Der er brug for, at flere danskere kan se et formål i, både for det danske samfund, men også for dem selv, at man får investeret i unoterede aktier.
På den måde kan man bygge et fundament op omkring de små iværksættervirksomheder, som får noget kapital ind og kan investere i innovation og produktion og på den måde blive mere produktive og ansætte nogle flere folk.
Men det er også væsentligt, når man kommer med de gode ideer – og jeg synes, det er gode ideer – at man anlægger en helhedsbetragtning, når man fastsætter sin økonomiske politik.
Det gælder både i forhold til pensionsområdet og i forhold til vækstpolitikken.
Vi vil i løbet af foråret 2017 komme med en 2025-plan, der fastsætter rammerne for den økonomiske politik, herunder målsætninger for vækst og arbejdsudbud.
Konkrete initiativer kommer løbende efterfølgende.
Eventuelle initiativer på de områder, forslaget berører, skal jo ses i sammenhæng med de øvrige overvejelser i forhold til at styrke vækstmulighederne for iværksættervirksomheder.
Jeg vil ikke udelukke – for jeg synes sådan set, det er gode forslag – at lignende forslag kan blive en del af regeringens politik, men timingen og prioriteringen skal være rigtig og ses i sammenhæng med de overordnede rammer for den økonomiske politik.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte det konkrete beslutningsforslag.
Mogens Jensen (S), 2017-03-02:
Jo, selvfølgelig.
Lovforslaget er jo ikke vedtaget, før det er vedtaget, og vores udgangspunkt er, som jeg siger, fleksibelt.
Jeg opfattede det bare sådan, at vi i den her diskussion landede på de 1.250 kr., og at det var der enighed om i forligskredsen.
Men selvfølgelig, som jeg også har sagt, kan vi diskutere det i det videre forløb, og vi har ikke lagt os fast på andet end det, vi foreløbig er blevet enige om i forligskredsen.
Søren Søndergaard (EL), 2017-03-02:
Det er bare for at få klarhed over det her, for jeg opfattede det egentlig også sådan, at det, der var enighed om, da vi forhandlede det, var at sende noget i høring.
Derfor vil jeg høre, om ikke ordføreren er enig i, at hvis der i nogle høringssvar er kommet nogle indvendinger, er det helt rimeligt, at partier tager højde for dem og bringer dem ind i diskussionen, også i forbindelse med den fortsatte behandling af forslaget.
Trine Bramsen (S), 2017-03-02:
Formålet med lovforslaget, som vi behandler her i dag, er at skabe en særskilt lovhjemmel til, at Forsvarets Efterretningstjeneste kan få adgang til en række oplysninger om flypassagerer og besætning.
Og hvorfor er det så væsentligt, at Forsvarets Efterretningstjeneste kan få adgang til den type oplysninger?
Jamen det er det, fordi vi lever i en verden med et stadig mere kompliceret trusselsbillede; det er det, fordi vi lever i en verden, hvor der er folk, der vil skade vores demokrati; og det er det, fordi vi lever i en verden, hvor dem, der vil skade vores samfund, har let adgang til at krydse grænser og dermed betræde dansk jord.
Med det her forslag sikres som sagt en særskilt lovhjemmel til, at Forsvarets Efterretningstjeneste kan få adgang til passageroplysninger om udenlandske statsborgere, som luftfartsselskaberne jævnfør toldloven skal overføre til SKAT; sådan er det allerede i dag.
Forslaget udspringer af den ændring af PET-loven og toldloven, som Folketinget vedtog for nylig, og som sikrede, at PET gennem SKAT kan modtage oplysninger om flypassagerer.
Det samme kommer altså til at gælde for Forsvarets Efterretningstjeneste, der, hvis forslaget vedtages, fremover vil modtage de vigtige oplysninger.
Forslaget indebærer også, at loven ændres, så rækkevidden af efterretningstjenestens forpligtelse til at slette lovligt tilvejebragte oplysninger gøres klart.
Vi har faktisk for nylig været igennem et meget tilsvarende forslag, for så vidt angår Politiets Efterretningstjeneste, og det er altså det samme, der kommer til at gælde for Forsvarets Efterretningstjeneste.
Med hensyn til enkeltoplysninger i dokumenter lægger forslaget op til, at efterretningstjenesten som udgangspunkt ikke skal være forpligtet til at slette enkeltoplysninger i dokumenter, der ønskes bevaret.
Det vil lette arbejdsbyrden, når efterretningstjenestens ansatte ikke er forpligtet til løbende af egen drift at gå ind i dokumenter og gennemgå tjenestens sager og netop dokumenter med henblik på sletning.
Det giver også sig selv, at når man får flere oplysninger, komplicerer det det yderligere.
Omvendt skal efterretningstjenesten slette dokumenter eller sager, når tjenesten i forbindelse med sine aktiviteter bliver opmærksom på, at de ikke længere opfylder lovens behandlingskriterier.
Det er Socialdemokratiets holdning, at det her lovforslag styrker Forsvarets Efterretningstjenestes muligheder for at kunne forebygge og modvirke trusler mod Danmark og danske interesser – og det, samtidig med at vi retssikkerhedsmæssigt holder balancen.
Jeg skal måske også lige nævne, at der med det her forslag gives mulighed for, at man som borger gennem Tilsynet med Efterretningstjenesterne kan søge indsigt i, hvilke oplysninger der er gemt om en selv.
Men jeg skal meddele, at vi i Socialdemokratiet støtter forslaget her, vi mener, at det er et nyttigt og vigtigt redskab for vores efterretningstjeneste.
Marie Krarup (DF), 2017-03-02:
I Dansk Folkeparti vil vi meget gerne være med til at støtte Forsvarets Efterretningstjenestes arbejde for at afværge trusler imod Danmark, og hvis Forsvarets Efterretningstjeneste har brug for disse ekstra muligheder, som er en del af dette lovforslag, så skal de have det, for det lyder afbalanceret og fornuftigt.
Så Dansk Folkeparti støtter L 146.
Peter Juel Jensen (V), 2017-03-02:
Tak, formand.
Forsvarets Efterretningstjeneste har som Danmarks udenrigsefterretningstjeneste og militære efterretningstjeneste bl.a. til opgave at tilvejebringe det nødvendige efterretningsmæssige grundlag for Danmarks udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik samt forebygge og modvirke trusler mod Danmark og danske interesser.
Til brug for løsningen af disse opgaver er det væsentligt for Forsvarets Efterretningstjeneste, at tjenesten har adgang til oplysninger om rejser til og fra Danmark foretaget af bestemte personer samt oplysninger om rejser til bestemte destinationer og om særlige rejsemønster.
Truslerne mod Danmark og danske interesser er alvorlige og komplekse og ændrer løbende karakter.
Trusselsbilledet er markant anderledes end for ganske få år siden.
Med lovforslaget foreslås det endvidere, at loven om Forsvarets Efterretningstjeneste ændres med henblik på at klarlægge rækkevidden af efterretningstjenestens forpligtelser til at slette lovligt tilvejebragte oplysninger.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-02:
Enhedslisten har det principielle synspunkt, at hvis efterretningstjenesterne har en person under mistanke, bør de gå til en dommer og få en overvågningskendelse.
Foreligger der ikke en overvågningskendelse, skal frihedsrettighederne for danske borgere stå uantastet.
Det indebærer, at man har ret til at bevæge sig frit og kommunikere frit uden overvågning, og vi er derfor også imod det her lovforslag, som giver FE adgang til oplysninger om helt almindelige, lovlydige danske borgere uden en dommerkendelse.
Det mest groteske ved det her forslag er, at det reelt lovliggør en praksis, som har foregået hidtil, men som har været ulovlig.
Det kan Enhedslisten selvfølgelig ikke støtte.
Helt grundlæggende gør man med det her lovforslag det, at man siger til FE, at de ikke behøver at gå forbi en domstol, at de ikke behøver at have en grund til at indhente oplysningerne.
Det må godt ske på baggrund af det, der med et fint ord hedder et generelt relevanskriterium, hvilket i realitetens verden betyder FE's mavefornemmelse.
Der er mange, der har været oppe at tale om det på forskellige måder og sagt, at det er vigtigt i forhold til at bekæmpe terrorisme.
Vi skal bekæmpe terrorisme, men det helt afgørende er, at vi ikke sætter vores grundlæggende frihedsrettigheder over styr, men tværtimod står vagt om borgernes, om befolkningens, om danskernes grundlæggende frihedsrettigheder, og det gør man ikke med det her forslag.
Hvis man har nogen mistænkt, skal man gå til en dommer.
Man skal ikke krænke ganske almindelige, lovlydige menneskers frihedsrettigheder.
Vi skal have ret til frit at kunne bevæge os, til at kunne kommunikere uden overvågning fra statens side.
Jeg vil gerne igen understrege det her meget, meget bemærkelsesværdige, der er i, at vi står i en situation, hvor FE i en længere periode har indhentet de her oplysninger ulovligt.
Det var den tidligere forsvarsminister, der informerede Forsvarsudvalget om, at det havde været tilfældet.
Det er det lovbrud, som jeg synes er voldsomt, og jeg må sige, at det jo er lidt barokt, at vi står i en situation, hvor man, når man bliver opmærksom på, at der er foregået lovbrud, ulovlig masseovervågning, så ikke gør noget ved det.
Nej, så prøver man blot at ændre lovgivningen, så den her masseovervågning af ganske almindelige, lovlydige borgere bliver lovlig.
Det kan Enhedslisten ikke støtte.
Vi er derfor selvfølgelig også imod lovforslaget, ligesom vi var imod det lovforslag, hvor man lavede en lignende ændring på Politiets Efterretningstjenestes område, hvor der også i en årrække havde fundet lige præcis den her ulovlige masseovervågning sted, som man nu med det her lovforslag på FE's område forsøger at gøre lovlig.
Carsten Bach (LA), 2017-03-02:
Tak for det.
Terrorisme er det ultimativt onde.
Den truer vores sikkerhed og vores tryghed, og vi skal bekæmpe den med alle nødvendige midler.
I en ny trusselssituation har Forsvarets Efterretningstjeneste i dag brug for et andet middel til optimalt at sikre og imødegå terrortruslen mod Danmark.
Derfor må vi ændre mulighederne for FE's adgang til passagerdata for udenlandske statsborgeres flyrejse til og fra Danmark.
Det er et vilkår, vi må acceptere.
SKAT er således allerede i gang med at etablere et elektronisk system, en løsning til at håndtere modtagelse og videregivelse af oplysninger så smidigt som muligt.
Ændret håndtering og opbevaring af de indsamlede personoplysninger er så også en del af lovforslaget.
Ændringerne er ifølge Liberal Alliance inden for det acceptable, og derfor støtter vi lovforslaget.
Peter Juel Jensen (V), 2017-03-02:
Tak, og tak for en ordførertale, hvor vi kom hele vejen rundt.
For de informationer, som vi i dag forhåbentlig giver Forsvarets Efterretningstjeneste en mulighed for at indsamle og bruge til at være præventive og passe på os alle sammen, er faktisk nogle redskaber, som SKAT allerede har i dag, for efterfølgende at kunne gå ind og se, om der bliver ført midler ud af landet, og at man komme efter og sikre, at alle midler bliver beskattet.
Når ordføreren nu er så meget imod, at Forsvarets Efterretningstjeneste og Politiets Efterretningstjeneste har de her muligheder,
er det så nogle muligheder, som ordføreren foreslår at vi fratager SKAT?
René Gade (ALT), 2017-03-02:
Jeg synes da, det er et meget væsentligt spørgsmål.
Og nej, det er ikke nogen mulighed, der skal fratages SKAT.
Jeg kan ikke huske, hvem af høringsparterne, der siger – jeg tror også, det er Institut for Menneskerettigheder – at en imødekommelse jo kunne være at sige, at der skulle være et separat organ, altså en separat vej til, at FE skulle have de her oplysninger fra SKAT, og at det ikke bare skulle være noget, man fik uden en dommerkendelse.
Så nej, SKAT skal af andre årsager have lov til at gøre det her.
Problemet er, hvis man fra en efterretningstjenestes side kan gå ind og gøre det her uden en dommerkendelse.
Det er i strid med den måde, som jeg mener at vi i Danmark har praktiseret vores efterretningsarbejde på indtil videre eller i hvert fald det, vi har lovgivet om.
Men når spørgsmålet nu bliver rejst, synes jeg også, det er væsentligt at spørge – og det er en ting, der yderligere gør det svært at tage stilling til det her spørgsmål – om vi får de her oplysninger andre steder fra.
Det er jo nemt at stå her og være hellig og sige, at det må Danmark ikke gøre, hvis realiteten rent faktisk er, at vores efterretningstjenester får oplysninger andre steder fra, fordi de af en eller anden årsag er nødvendige.
Altså, den dag jeg bliver opklaret på det punkt, har vi en ny situation.
Jeg vil ikke sige, at det vil ændre vores indstilling.
Men vi skal jo ikke være naive og sige, at man ikke får de her oplysninger alligevel.
Så jeg synes, det er et interessant spørgsmål.
Peter Juel Jensen (V), 2017-03-02:
Jamen det fremgår jo tydeligt af forslaget her, at de oplysninger, som man indhenter, får man fra SKAT, for at man ikke skal ulejlige luftfartsselskaberne flere gange.
Så det er bare nogle oplysninger, man trækker ud af SKAT.
Men jeg synes faktisk, at ordføreren her på en god måde har redegjort for, at ordføreren og ordførerens parti ser det som en væsentlig større trussel mod Danmark, at der bliver taget økonomiske midler ud af landet, som ikke bliver beskattet, end at man forebygger terrorisme, og at det eventuelt skulle foregå i landet.
Jeg synes bare, det er en lidt underlig prioritering, at man sætter økonomisk kriminalitet væsentlig højere end terrorisme.
Orla Østerby (KF), 2017-03-02:
Tak for det.
Lovforslaget, vi behandler her i dag, er en del af den lovgivningsmæssige gennemførelse af aftalen om naturpakken.
Her indfører vi en permanent genopdyrkningsret.
Det betyder, at landmanden ikke skal være bange for at glemme fristen på de 15 år.
Der har været megen debat om det her i dag med de 15 år.
Der blev snakket om, at der er belæg for at pløje arealerne op.
Jeg vil bare sige, at der er landmænd, som har mistet genopdyrkningsretten på jorde, som man her taler om.
En anden del af det her er arealer, der vokser ind i § 3-områder.
Er der stadig væk genopdyrkningsret?
Med den nye lov gør vi det, at der løbende er genopdyrkningsret på jorden.
Det gør vi for at skabe ro for landmanden.
Og jeg har en tro på, at det betyder, at der er arealer, der får lov til at blive liggende.
Så kan vi jo i udvalgsarbejdet diskutere, hvad der er årsag til, at man har taget den her tur med harven efter det 7., 8. eller 10. år.
Det gør sådan set ingen forskel, for der er landmænd, der har oplevet efter de 15 år, at de har fået inddraget jord.
Det er konkrete kommuner, der har været inde i sådanne projekter.
Jeg tror, vi kan få bekræftet i udvalgsarbejdet, at det er sådan, det er.
Martin Henriksen (DF), 2017-03-02:
Tak for det.
Jeg er helt indforstået med, at der er sket nogle forbedringer, sådan at kommunerne ikke længere hurtigst muligt skal finde en bolig til flygtninge, men at de kan vente lidt med det.
Men det ændrer jo ikke på, at det stadig væk er sådan, at der er forskellige situationer, hvor flygtninge er bedre stillet ude i kommunerne end danskere i forhold til at få en bolig, og det kan jeg ikke forstå.
Og vi kan ikke forstå i Dansk Folkeparti, at der er nogle herinde i Folketinget, som med god samvittighed kan mene, at det er en god idé.
Det bør selvfølgelig være sådan, at flygtninge som minimum – som minimum – har den samme retsstilling som danskere, men de bør ikke have en bedre retsstilling.
Så har jeg noteret mig, at ministeren har været ude med et forslag, der handler om, at hvis du kommer til Danmark som eksempelvis familiesammenført, og du så, mens du er i Danmark og har fået en opholdstilladelse, søger om at få asyl, så skal du ikke længere have et retskrav på at få en bolig.
Det vil jeg selvfølgelig gerne kvittere for, det er et skridt i den rigtige retning, men det er meget svært for os i Dansk Folkeparti at forstå, at der i Folketinget kan være et så massivt flertal for, at flygtninge fortsat skal være væsentlig bedre stillet end danskere på boligmarkedet.
Så derfor håber jeg da, at man – hvis ikke i den her omgang, så på et senere tidspunkt – vil genoverveje sin holdning.
Det er principielt forkert, at folk, der kommer udefra, er bedre stillet end danske statsborgere.
René Gade (ALT), 2017-03-02:
Man kan jo sige, at frekvensen af økonomisk kriminalitet sådan er stadig og konsistent, eller det har den i hvert fald været i mange år.
Det er jo en trussel, der har været der hele tiden.
Truslen om terror prioriterer vi i den grad højt, og der skal gøres noget ved det.
Problemet her er jo, at den datamængde, man får ind ved simpelt hen at tage revl og krat og lave en sluse, der er fuldstændig åben, uden at tænke på de dataetiske rettighedsaspekter, der kan være, gør, at det vil kræve enorme ressourcer fra Politiets Efterretningstjeneste at begynde at bruge de her data på en fornuftig måde.
Og jeg er med på, at man får systemer, og at der allerede er systemer, som man nok kan kontakte, og som vi kan få de her oplysninger fra.
Så nej, den lidt polemiske tilgang fra ordførerens side er jeg slet ikke enig i.
Vi prioriterer terrorbekæmpelse meget højt i Alternativet.
Vi mener bare ikke, at det her nødvendigvis er den rigtige måde at gøre det på.
Mogens Jensen (S), 2017-03-02:
Det her lovforslag er jo, kan jeg sige, et godt lovforslag, som vi har forhandlet om mellem alle Folketingets partier, og som egentlig har det formål at være med til at sikre, at vores biblioteker følger med tiden.
Bibliotekerne er jo stadig væk en af de vigtigste institutioner i vores samfund i forhold til dannelse og oplysning – danskernes mulighed for at tilgå litteratur og information.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt, at bibliotekerne følger med tiden og også matcher danskernes behov.
Det er jo egentlig det, som lovforslaget her er med til at sikre.
Digitaliseringen har skabt nye muligheder for, hvordan man som bruger kan få del i skøn- og faglitteraturens verden, og det er naturligvis positivt.
Derfor udgør bøger, som man kan lytte til og læse digitalt, en stadig større del af brugen af bibliotekerne og udlånet af litteratur.
Med det her lovforslag moderniserer vi jo biblioteksafgiftsordningen, altså den kompensation, der bliver givet til forfatterne, for, at vi har lov til frit at låne deres bøger på bibliotekerne.
Det moderniserer vi med baggrund i nogle anbefalinger fra et udvalg, som har været nedsat.
Vi gør det med det her lovforslag muligt, at forfattere af e-bøger og lydbøger også kan modtage deres andel af den kompensation, altså biblioteksafgiften, som vi har i dag.
Det gør vi fornuftigt ved at indfase ændringen over en 4-årig periode, og dermed ændrer vi jo balancen mellem det at låne fysiske bøger ud og det at låne e-bøger ud og ændrer betalingen af kompensation for det på en smidig og god måde.
Men det er selvfølgelig sådan, at loven lægger op til, at der skal laves en evaluering efter indfasningsperioden.
Med lovforslaget lægges der også op til, at den nederste grænse for biblioteksafgiften nedsættes, altså hvad man som forfatter kan få udbetalt.
Den ligger i dag på omkring 2.180 kr. Får man mindre end det, får man ikke pengene udbetalt, men så puljes de til at støtte vækstlaget blandt forfatterne.
Den grænse bliver nu sat ned til 1.250 kr.
Også det er fornuftigt og vil altså i højere grad kunne tilgodese, dels at flere folk får andel i biblioteksafgiften, dels at vi støtter vækstlaget blandt forfattere, så også det er en god omlægning.
Så alt i alt er det jo et forslag, der er med til at gøre vores biblioteksafgiftsordning for bibliotekernes udlån mere tidssvarende og sikre, at alle forfattere kan få andel i de midler, der gives i kompensation.
Så på den baggrund kan Socialdemokratiet støtte lovforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-03-02:
Dansk Folkeparti startede jo hele diskussionen om undergrænsen, som i dag er på 2.137 kr.
Vi ønskede ganske enkelt, at den skulle være lavere, så flere forfattere kunne få gavn af de penge og fik betaling for at have deres bøger stående til udlån.
Vi ønskede jo en undergrænse på 500 kr.
Det ville betyde, at lidt over 15.000 forfattere ville få udbetalt penge.
Kan Socialdemokraternes ordfører, hr. Mogens Jensen, forklare salen og mig, hvorfor Socialdemokraterne ikke støttede en undergrænse på 500 kr.?