runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2022-01-21:
Mange tak, og tak til ordføreren, også for den åbenhed, jeg ved der er for forslaget, og jeg ved, at jeg har puttet en spire i jorden hos Enhedslisten, som nok så vil blive dyrket lidt.
Nu er ordføreren jo selv fra Nordjylland, så hvorfor ikke prøve at tage fat i nogle af dem, som netop udtalte sig, i forbindelse med at man havde det på Aalborg Universitetshospital?
Man skriver selv i evalueringen, at man med projektet opnåede øget blodsikkerhed, at patogenreduktion kunne erstatte bakteriescreening og gammastråling, og at det med tiden var lykkedes at opnå både omkostnings- og produktivitetsoptimering, selv om ministeren siger, at det var omkostningstungt.
Det er to modstridende ting, og jeg tænker, at når man nu er nordjyde, kunne det være, at man skulle grave et spadestik dybere, og det vil jeg gerne spørge om ordføreren vil gøre.
Martin Geertsen (V), 2022-01-21:
Ja, for et af de spørgsmål, jeg i hvert fald synes det kunne være relevant at stille – bare for at give sådan lidt public affairs-rådgivning til Radikale Venstre – ville jo være: Hvad er det egentlig for nogle erfaringer, man har gjort sig i Belgien, Island, Norge, Frankrig, Schweiz, Tyskland, Grækenland, Østrig, Italien, Polen, Portugal, Spanien og Sverige?
Jeg skal bare høre ordføreren, om ordføreren er fuldstændig stensikker på, at de styrelser, der ligesom har siddet og arbejdet med det, har indhentet erfaringer fra de pågældende lande.
Christina Thorholm (RV), 2022-01-21:
Hidtil, indtil vi har haft den her debat, har jeg vurderet, at det grundlag, der er blevet spurgt på, har været opdateret og med fagligt belæg.
Jeg er klar til at stille det spørgsmål til ministeren, for jeg synes da, det er rimeligt.
Det har jeg forstået det er, men hvis der kan sås tvivl om det, stiller vi gerne det spørgsmål til ministeren.
Martin Geertsen (V), 2022-01-21:
Så får jeg lidt ekstra taletid som kompensation?
Nå, jeg prøver igen: Jeg vil bare sige til den radikale ordfører, at det der med, at vi læner os op ad og er klar til at indhente ny viden, kræver, at der er nogen, der spørger efter ny viden.
Som jeg forstår det forslag til vedtagelse, som Radikale Venstre står bag, har man sådan set ikke engang tænkt sig at spørge efter ny viden.
Er det ikke sådan i Radikale Venstre, at man kunne finde på gennem ministeren at stille Sundhedsstyrelsen det spørgsmål: Hvad er karakteren af de analyser, man har lavet i 2020, egentlig?
Jo, men det kræver, at der er nogen, der spørger efter den nye viden.
Og sådan som jeg læser det forslag til vedtagelse, som Radikale Venstre ... [Lydudfald].
Hvad er det egentlig, der er så skræmmende ved, at vi pålægger regeringen at undersøge noget?
Peder Hvelplund (EL), 2022-01-21:
Men hvis ordføreren havde hørt efter, er der heller ikke noget af det, jeg har sagt i min ordførertale, som i den vedtagelsestekst, som vi har skrevet her, forhindrer os i at gøre det.
Så jeg kan jo tilbyde hr. Martin Geertsen den samme gerning, som hr. Martin Geertsen tilbød mig før: at han også har muligheden for at tilslutte sig den vedtagelsestekst, som vi har til at ligge, og så kan vi jo i fællesskab få undersøgt grundlaget.
Magnus Heunicke (S), 2022-01-21:
Når ECDC og WHO kommer med nogle overordnede betragtninger, er det, som jeg var inde på tidligere, altid ud fra en kontekst, som skal oversættes til de nationale forhold.
Og der er jo kæmpe forskel, også i Europa, på vores sundhedsvæsener, i forhold til hvad vi har af muligheder, hvad vi har af data, hvad vi har af testsetup osv.
Og det er altså vores myndigheders opgave at sikre, at man oversætter den bedst muligt.
Martin Geertsen (V), 2022-01-21:
Lige til det der med, at man ikke skal lægge pres på styrelserne: Altså, hvad er de så til for, hvis man ikke ligesom kan rådføre sig med dem rent politisk?
Så ved jeg ikke, hvad de der styrelser er til for.
Det er jo ikke sådan noget, der bare lever et selvstændigt liv, vel?
Er vores blodberedskab klar til en blodbåren virus i det her land?
Og hvad er ministerens kommentar til, at ECDC og WHO anbefaler, at patogenreduktion indgår som en del af blodberedskabet?
Magnus Heunicke (S), 2022-01-21:
I forhold til den første kommentar, også i forhold til vores ordveksling her: Når vi har en diskussion og vi har en vedtagelsestekst, man støtter – vi støtter jo fra regeringens side den vedtagelsestekst, som ordføreren nævner her – så er det ikke sådan, at man ikke arbejder videre med alle problemstillinger. Der arbejdes hele tiden, og mit arbejde er at sikre, at vores styrelser arbejder hele tiden videre.
Selvfølgelig arbejder man da videre hele tiden.
Spørgsmålet er: Skal man sætte et politisk pres på vores styrelser her?
Og det er vores vurdering, at det skal man ikke, men lad os lytte til deres faglige input.
I indledningen til min tale – og den kan jeg jo sende til udvalget bagefter – gennemgik jeg netop vurderingen fra sundhedsmyndighederne i forhold til Danmarks situation, skulle der opstå en blodbåren epidemi.
Så den vurdering har man foretaget, og den redegjorde jeg sådan i korte træk for her i min tale.
Den kan jeg jo sende videre til ordførerne.
Martin Geertsen (V), 2022-01-21:
Tak for det.
Den konstaterer, at alt er godt.
Det er sådan set det, der står i vedtagelsen – så skulle man have lavet en anden vedtagelse.
Magnus Heunicke (S), 2022-01-21:
Jeg kan altså ikke lige redegøre for det her.
Lad mig lige vende tilbage skriftligt.
Jeg har det ikke lige her.
Det hører altså under Det Transfusionsmedicinske Råd, der så lavede den her arbejdsgruppe i 2020.
Jeg kan ikke lige på stående fod huske det.
Jeg skal lige være helt sikker på, præcis hvad vi har.
Så det vil jeg gerne vende tilbage med.
Vi kan jo sende rapporten, og hvad de har svaret på.
Men det, der er udgivet, er altså en gennemgang af forskningslitteraturen, altså det arbejde, de har foretaget der.
Liselott Blixt (DF), 2022-01-21:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvad er det for spørgsmål, det her udvalg har arbejdet ud fra – altså spørgsmålene, de har svaret på?
Magnus Heunicke (S), 2022-01-21:
Ja, altså, jeg vil da helt sikkert tænke videre over det sammen med gode kolleger, og det er jeg sikker på at ordføreren også vil.
Men jeg tror ikke, man skal gøre det for at kunne sige: Jeg som minister gjorde det, eller jeg som ordfører gjorde det.
Jeg tror, vi må sige, at vi virkelig skal gøre os umage med at lytte til vores styrelser, når det handler om så stor en faglighed.
Det er jo meget, meget faglige vurderinger.
Man kan vel umiddelbart godt sige: Hvis det er en ekstra sikkerhed, hvorfor så ikke også gøre det?
Men nu har vi jo haft debatten i dag, hvor vi har dykket ned i de vurderinger, der er, og man kan sige, at der ikke kun fordele er ved at indføre det her, der vil også være nogle ulemper, hvor vi står stærkere i Danmark ved ikke at gøre det.
Den faglige vurdering kan ændre sig.
Jeg kan da sige, at Styrelsen for Patientsikkerhed også deltager i Europa-Kommissionsmøder om blodvirksomhed, så der foregår hele tiden en drøftelse her, men fagligheden må vi altså læne os op ad.
Liselott Blixt (DF), 2022-01-21:
Mange tak.
Jeg håber da, at der er flere, der synes, at det her er interessant, for det her handler jo ikke bare om, hvordan vi gør i dag.
Det handler jo om fremtiden.
Det håber jeg at jeg har gjort ministeren interesseret i, måske også i forhold til at vende tilbage til det udvalg.
For jeg kunne jo godt tænke mig at vide: Hvilke spørgsmål arbejder de ud fra?
Arbejder de ud fra nogle spørgsmål om, hvordan det fungerer i dag, eller hvordan vi kan sikre, at vi har et beredskab i fremtiden?
Så er der noget, der undrer mig.
Altså, vi har haft fire alvorlige hændelser i 2020, som vi kender til.
Det er noget af det, hvor man siger: Nå, det er ikke noget, det betyder ikke noget.
Og så nævner man nogle sygdomsgrupper, som vi screener for, men lige pludselig kan der jo være en sygdom, vi ikke screener for, ligesom med hiv.
Altså, vil ministeren tage det med og sådan ligesom før nattetid prøve at tænke over det og tænke: Hvad kan jeg gøre for at se, om vi har det beredskab, der skal til, sådan at jeg, den dag der kommer en sygdom, kan sige, at jeg som minister faktisk fik sat det her i gang?
Christina Thorholm (RV), 2022-01-21:
Som ordføreren kender Radikale, er vi jo klar til at tage ny viden ind, hvis der er et grundlag for det.
Men lige nu, som det bliver fremlagt af styrelsen og ministeren, har vi tiltro til det system, vi har på nuværende tidspunkt.
Som jeg startede med at sige, læner vi os op ad den faglige vurdering, der er.
Det indgår ikke så tydeligt i den afrapportering, der er, og på den måde kan man sige, at det, spørgsmålet kan udfordre, er, i hvilken grad der har været taget stilling til effekten i de andre lande.
Liselott Blixt (DF), 2022-01-21:
Altså, jeg vil sige, at jeg som ordfører for forespørgerne slet ikke har set det forslag til vedtagelse, som flertallet vil stemme for, hvilket jeg selvfølgelig synes er lidt mærkeligt.
Så jeg skal tale om noget, jeg ikke har set endnu, men som jeg forstår det, vil man slet ikke gøre noget.
Vil det sige, at det for fremtiden fuldstændig udelukker, at Radikale Venstre vil se på at indhente oplysninger fra andre lande, der bruger det?
Magnus Heunicke (S), 2022-01-21:
Ja, Danmark har en meget omfattende screening for virale smittemarkører, og den screening er jo klart, klart fornuftig.
Men det, der er situationen, siger vores styrelser, er, at hvis man generelt skulle indføre patogenreduktion, ville vi have en situation, hvor man forringede materialet – altså blodplader osv. – og derudover ville der være mange, for hvem det ikke ville være relevant.
Og det problem, man så ville forsøge at løse her, er et problem, som ikke eksisterer i Danmark, for vi har andre tiltag.
Så det handler jo ikke kun – og det er overhovedet heller ikke det, jeg hører ordføreren sige – om at se, hvad andre lande gør, men jo også at se, hvad Danmarks situation er.
Vi har en meget, meget stærk kontrol med det og også stor opbakning til vores bloddonorpolitik.
Og eksperterne mener altså, at det er den rigtige måde at håndtere den problemstilling på.
Christina Thorholm (RV), 2022-01-21:
Tak for en god fremlæggelse om, hvad vi gør, og den sikkerhed, der er.
Jeg bliver dog i tvivl om, om vi for nogle særlig sårbare patienter bruger den her metode for netop at sikre, at de ikke får nogle vira og noget bakterielt, for jeg synes, det fremgår af noget af det materiale, vi har fået, at det kan gøres for de få udsatte.
Men det vil jeg gerne have afklaret.
Magnus Heunicke (S), 2022-01-21:
Nej, det er de ikke.
For det første er der ingen som helst forskel på det, jeg siger her, og det, der er vores linje, og den er netop, at vi er nødt til at lytte til de eksperter, som har vurderet det her så sent som i 2020 og er kommet med en klar indstilling.
Og det, jeg har sagt, er, at kommer der en ny indstilling fra eksperterne med det nye, man har lært, så vil vi selvfølgelig lytte til det.
Det går jeg ud fra gælder alle partier.
Men jeg kan jo stille modspørgsmålet: Er de eksperter, der har vurderet det her, så helt væk fra vinduet, som hr. Martin Geertsen siger?
Det mener jeg ville være forkert at sige.
Jeg har tillid til både vores styrelser og de eksperter, som er med i den her ekspertgruppe, og som er kommet med den her konklusion.
Så har jeg redegjort for i min tale, hvorfor der er nogle fundamentale forskelle, og hvorfor der ikke er sådan et billede af, at alle lande gør det og Danmark stikker ud.
Der er store forskelle på, hvilke lande der gør hvad.
Det, det må handle om, er jo, hvilke problemer vi vil løse, og om de redskaber, vi vil løse dem med, så er nogle gode redskaber.
Det er helt sikkert, at vi hele tiden skal lære af det.
Vi får jo hele tiden ny viden.
Det viser den aktuelle situation, som fru Liselott Blixt henviser til.
Så lad os da tage den viden ind.
Vi kan jo også bede dem om at vurdere, om der er nogle nye ting, man eventuelt skal sætte op som et beredskab.
Man skal være opmærksom på, at patogenreduktion kun kan udføres på plasma og blodplader og ikke på de røde blodlegemer, som jo udgør størstedelen af blodtransfusionsbehovet i Danmark.
Derfor har det altså nogle begrænsninger.
Men jeg synes altså, at det kræver, at vi har en faglig vurdering af det og en faglig indstilling til det.
Liselott Blixt (DF), 2022-01-21:
Tak for ministerens besvarelse.
Ministeren siger, at man ikke kunne se udbyttet af det i Nordjylland.
Men altså, det kunne vi måske heller ikke, dengang vi havde et hav af værnemidler og en masse plastikfade og de dimser, man skal bruge til test.
Men da coronaen kom, fandt vi ud af, at det søreme var ærgerligt, at vi ikke havde det beredskab.
Så vi taler om at have et beredskab.
Så kan man jo så håbe på, at man ikke får brug for det potentiale, der faktisk er.
Men man har det, hvis der faktisk kommer en blodbåren virus til landet.
Men de havde i hvert fald beredskabet til det, hvis det var en blodbåren virus.
Jeg vil høre, om det ikke forholder sig på den måde.
Martin Geertsen (V), 2022-01-21:
Bare lige til det sidste: Jeg forstår ikke regeringens og støttepartiernes vedtagelsestekst, som fuldstændig hælder det her ned ad brættet, for den siger, at det behøver vi ikke at kigge på.
Jeg forstår ikke den konklusion, for ministeren siger noget helt andet fra talerstolen.
Og jeg synes egentlig grundlæggende, at det for en regering, som har bekendt sig til det ekstreme forsigtighedsprincip, er en lidt chancebetonet færd, man her er ved at begive sig ud på.
Og jeg skal bare høre ministeren om noget.
Der er jo en række lande, som enten helt eller delvis har indført patogenreduktion.
Det drejer sig om Belgien, Island, Norge, Frankrig, Schweiz, Tyskland, Grækenland, Østrig, Italien, Polen, Spanien og Sverige.
Er de lande fuldstændig væk fra vinduet, når det handler om patogenreduktion?
Camilla Fabricius (S), 2022-01-21:
Tusind tak for ordet, og tak til forespørgerne for, at vi kan blive nørdede og også kan bruge tid på noget, som for få mennesker betyder rigtig meget.
Man skal selvfølgelig som patient have stor tillid til, at man ikke bliver syg af det blod, man modtager, og sådan er det heldigvis også i Danmark i dag.
Vi har tidligere haft tragiske sager, hvor folk er blevet alvorligt syge af at modtage blod.
Derfor er det også helt sikkert og trygt at modtage blod i Danmark.
Dagens forespørgsel handler om at indføre de såkaldte patogenreducerende behandlinger af blod i Danmark – en teknologi, som bruges af flere af de nordiske lande til at reducere virus og bakterier i blodet.
Men det er netop kun til at reducere og ikke en garanti for, at det bliver fjernet helt.
Der er al mulig grund til at være opmærksom på konsekvenserne af den behandling.
Patogenbehandlingen kan ifølge sundhedsmyndighederne forringe kvaliteten af det terapeutiske indhold i plasma og blodplader.
Faktisk synes jeg, at den rapport og den konklusion, som kommer fra Sundhedsstyrelsen, er ekstremt præcis.
Den tegner et meget tydeligt billede af, at den måde, vi gør tingene på i Danmark, har været fremsynet, og at den er sikker, og jeg kan ikke se nogen grund til, at vi ikke skal læne os op ad fagligheden.
Jeg vil gerne på vegne af Socialdemokratiet, SF, Enhedslisten, Radikale og Kristendemokraterne læse følgende vedtagelsestekst op: Forslag til vedtagelse
»Folketinget noterer sig Styrelsen for Patientsikkerheds faglige vurdering af, at fordelene ved at indføre patogenreduktion af blodkomponenter i Danmark ikke opvejer ulemperne.
Blodsikkerheden i Danmark er allerede meget høj som følge af den grundige vurdering af donorers egnethed og testning af blod for transfusionsoverførbare sygdomme, ligesom det er uhensigtsmæssigt, at patogenreduktion af blodkomponenter reducerer virkningen af det terapeutiske indhold i blodet.
Folketinget konstaterer, at mange års danske data fra blodovervågning viser, at omfanget af overførsel af bakterier eller vira med blodkomponenter er så godt som ikkeeksisterende, og at der er en meget lille risiko for transfusionsbåren infektion i Danmark, og finder på den baggrund ikke grundlag for at indføre patogenreduktion af blodkomponenter i Danmark.
Folketinget finder det positivt, at blodbankerne hurtigt kan screene for blodbårne sygdomme, som det eksempelvis var tilfældet under covid-19-pandemien, og at det samme vurderes at være tilfældet, hvis der opstår en pandemi med et blodbårent patogen.«
Christina Thorholm (RV), 2022-01-21:
Det sætter jeg på ingen måde spørgsmålstegn ved, og jeg er enig med ordføreren i, at vi skal forholde os kritisk til fagligheden, fordi der er mange forskellige fagligheder og der også sker en udvikling.
Så på den måde kan vi også sætte spørgsmålstegn ved vores egen styrelses vurderinger.
Men i den her sammenhæng føler jeg mig tryg ved den vurdering, vi har fået, og den strategi.
Men altså, igen: Det er vurderet i 2020, og med den sikkerhed, vi har i Danmark, er vi langt.
Liselott Blixt (DF), 2022-01-21:
Ordføreren starter med at sige, at vi skal lytte til alt, hvad Sundhedsstyrelsen siger, og der er jeg ikke helt enig.
Jeg ved, at vi har kæmpet for medicinsk cannabis, og at ME-patienter kan få behandling osv. Og det kæmper vi stadig væk med, så en gang imellem synes jeg også, at det er godt at udfordre dem, for Sundhedsstyrelsen er altså bare nogle mennesker, der har nogle bestemte holdninger til nogle bestemte ting, og der kan være nogle andre fageksperter, der sidder udenfor, der mener noget andet; det har vi i hvert fald fået bevist her under coronaen.
Så det her med, at det er en blåstempling, bare fordi Sundhedsstyrelsen siger det, går jeg ikke med på.
Jeg vil godt høre, om ordføreren vil bekræfte mig i, at patogenreduktion er FDA-godkendt og CE-godkendt.
Så vi sikrer, at det her er en godkendt måde at screene blod på.
Christina Thorholm (RV), 2022-01-21:
Radikale Venstre lægger også vægt på, at sikkerheden i forbindelse med blodtransfusioner er i orden, og derfor også på de anbefalinger, der foreligger fra Styrelsen for Patientsikkerhed, i forhold til at modtage blod i Danmark.
De er jo vores garanti for de behandlinger, vi får, så dem skal vi selvfølgelig altid udfordre.
Nu har der her været en diskussion af, hvorvidt data ligger tilbage fra 2010, men man må i hvert fald sige, at der i 2020 er taget stilling til de data, der er af en ældre dato, som bliver problematiseret af ordføreren.
Så på baggrund af den bedste viden forestiller jeg mig, at der er taget stilling til det i 2020, ud fra at der er lande, der har indført nogle andre former.
Men vi mener, at vi med den danske model, hvor man har fokus på udvælgelse og undersøgelse af den enkelte bloddonor, der kommer ind, af, hvilket adfærdsmønster vedkommende har haft, så man kan vurdere, om vedkommende kan afgive blod i den givne situation, sammen med den screening, man laver af blodet, opnår den sikkerhed.
Det er i hvert fald Styrelsen for Patientsikkerheds faglige vurdering, at fordele ved patogenreduktion af blodkomponenter ikke opvejer ulemper, og dermed mener vi, at det er uhensigtsmæssigt at gå videre ad den vej.
Men hvis der er kommet nye data, vil vi selvfølgelig gerne være opdateret i forhold til at kunne minimere risici, men vi synes, at det er væsentligt, at man ved reduktion af blodkomponenterne bruger den her metode, i forhold til at vi har en høj blodsikkerhed i Danmark.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-01-21:
Tak for ordet, formand.
Da vores sundhedsordfører, fru Kirsten Normann Andersen, ikke kan være her i dag, er det mig, der vikarierer.
I SF er vi også nødt til at forholde os til de faglige vurderinger, som der er på området, og som sundhedsministeren nok så fint og nørdet har redegjort for, og det vil jeg som vikar her ikke dykke så meget yderligere ned i.
Jeg vil bare sige, at blodsikkerheden i Danmark heldigvis er meget høj, og at mange års danske blodovervågninger viser, at der er en meget, meget lille risiko for transfusionsbårne infektioner i Danmark.
Så når Styrelsen for Patientsikkerhed har den faglige vurdering, at fordelene ved at indføre patogenreduktion af blodkomponenter i Danmark ikke opvejer ulemperne, er det indtil videre det, som SF forholder sig til.
Camilla Fabricius (S), 2022-01-21:
Jeg har stor respekt for ordføreren, og jeg synes, at ordføreren generelt er utrolig skarp og er på folkets side.
Men jeg køber simpelt hen ikke den retorik om at presse på med noget eller presse regeringen.
Det er et dagligt arbejde, som fungerer tillidsfuldt og ordentligt, og som beror på, at man selvfølgelig vender de ting, som den viden og forståelse, der kommer ind, giver – hvilket jeg i øvrigt også ved at ordføreren gør.
Så det tror jeg bare jeg lader stå.
Liselott Blixt (DF), 2022-01-21:
Vi skriver 2022, og man referer til en rapport fra 2010.
Mange af de lande, der har indført det, har jo indført det efter 2010, så man har ikke haft noget at sammenligne med.
Vil ordføreren sørge for, at regeringen, altså ministeren, presser på med at undersøge, hvad de lande, der har gennemført det, kan komme med, så man kan lave en ny rapport, så vi ikke refererer til en fra 2010?
Camilla Fabricius (S), 2022-01-21:
Jeg synes egentlig, at ministeren sagde det ret skarpt lige for lidt siden: at hvis der skulle opstå ny forståelse og viden, så kan man jo rejse spørgsmålet igen.
Jeg synes, at Sundhedsstyrelsens rapport fra 2010 er skarp.
Jeg er helt tryg ved de myndigheder, vi sætter i spidsen til netop at give os den rådgivning og vejledning, altså at det faktisk er okay, at vi som politikere læner os op ad det – særlig når det drejer sig om nørdede ting, som kræver stor forståelse og stor viden hos de mennesker, der arbejder med det.
Jeg synes også ærligt og med hånden på hjertet, at det er vigtigt med kvaliteten af det blod, vi leverer.
Det synes jeg er et godt sted at stå, og jeg synes, det er en god rapport og en god konklusion.
Skulle der dukke noget nyt op, har ministeren sagt, at man må rejse spørgsmålet igen; det må man selvfølgelig, uanset hvad det er for et nørdet emne, vi læner os op ad.
Liselott Blixt (DF), 2022-01-21:
Mange tak.
Jeg ved jo godt, at det er et svært emne, som man ikke altid lige er hundrede procent inde i, så derfor lytter man til fagfolkene.
Men jeg forstår ikke, at man ikke kan være med til et forslag til vedtagelse, hvor man vil undersøge mulighederne for at bruge det, netop når man kigger på beredskabet, men der er også det, at vi kan få andre grupper, der ikke skal i karantæne, til at blive bloddonorer.
Man bliver ved med at referere til, at det reducerer den terapeutiske virkning, som blodet har.
Det vil jeg i hvert fald stille nogle flere spørgsmål til, for når man ser, hvad de i Aalborg brugte, så har man jo selv sagt, at de evaluerede det til, at der både var tale om gode omkostninger og en god produktionsoptimering, fordi man kunne bruge det der, hvor man ellers normalt bruger gammastråling og bakteriescreening.
Så er det med ordførerens ord sådan, at man overhovedet ikke vil se mere på det her, fordi det nu bare er sådan, så derfor gør vi det ikke?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-01-25:
Hvad er årsagen til, at man ikke har indtaget den position ved det her direktiv og måske anlagt en sag?
Jeg går ud fra, at man ud fra en vurdering har besluttet, at det vil man ikke gøre i den her sag.
Når man kan vurdere, at man måske godt vil gøre det, når det kommer til minimumsløn,
Synes man ikke, at det var vigtigt nok?