Peter Hummelgaard (S), 2020-11-27:
Jamen altså, det, vi har bedt Pensionskommissionen om at undersøge, er jo, om der kan ske en lempeligere indeksering af pensionsalderen fra efter 2040.
Så det vil sige, at de anbefalinger, Pensionskommissionen skal give Folketingets partier og regeringen, jo ikke knytter sig til den, hvad kan man sige, afledte effekt af velfærdsaftalen, som er, at vi regulerer pensionsalderen i takt med middellevetiden.
Og vi har jo hele tiden, både som Socialdemokrati og de gange, vi har været i regering, siden 2006 sagt meget klart, at vi opfatter velfærdsaftalen som et stærkt fundament under en fremtidssikring af, at vi også har et velfærdssamfund i fremtiden.
Det væsentlige er bare også for os, at det hænger sammen, og at der skal være folkelig opbakning bag velfærdsaftalen, og det sikrer vi kun ved, at folk, der er startet tidligt på arbejdsmarkedet og har haft et langt og hårdt arbejdsliv, kan trække sig tidligere tilbage.
Og det mener jeg at vi har taget et meget, meget væsentligt skridt i retning af med aftalen om ret til tidlig pension.
Tak til Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten for at give mig lejlighed til at tale om en vigtig og meget aktuel dagsorden.
Der er ikke nogen tvivl om, at pension er et vigtigt emne både for den enkelte og for vores samfundsøkonomi.
Pension spiller en afgørende rolle for en tryg fremtid, så vi ved, hvad vi kan regne med, når vi bliver gamle.
Det samme gør selvfølgelig også mulighederne for at kunne trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet, hvis man er slidt ned, inden man når folkepensionsalderen, for nogle arbejdsliv slider nemlig mere end andre, og nogle begynder på arbejdsmarkedet tidligere end andre.
Derfor er jeg glad for og stolt over, at vi i oktober indgik en aftale om ny ret til tidlig pension med Dansk Folkeparti, SF og Enhedslisten.
Med aftalen om tidlig pension genindfører vi en retfærdighed i vores pensionssystem, som de borgerlige fjernede med forringelser i efterlønnen efter finanskrisen.
På den måde får vi rettet op på væsentlige skævheder i den samfundskontrakt, som er grundlaget for landets fremtidige sammenhængskraft.
Med aftalen hjælper vi tusindvis af mennesker på vores arbejdsmarked.
Tidlig pension giver dem, der er startet tidligst på arbejdsmarkedet, og som har knoklet igennem et langt og ofte hårdt arbejdsliv, en ret til at trække sig værdigt tilbage, inden de er slidt helt ned.
Vi forventer, at omkring 41.000 helårspersoner får ret til tidlig pension i 2022, hvoraf 8 ud af 10 er ufaglærte eller faglærte.
Tidlig pension er den største og mest væsentlige udvidelse af lønmodtagernes rettigheder i årtier.
Vi har den 18. november fremsat lovforslaget, der skal sikre, at de første personer kan gå på tidlig pension i januar 2022, og jeg ser frem til, at vi skal behandle lovforslaget her i Folketinget i næste uge.
Retten til tidlig pension er baseret på objektive kriterier, som tager udgangspunkt i antallet af år på arbejdsmarkedet.
Ordningen adskiller sig fra seniorpensionen, som er en helbredsbetinget tilbagetrækningsordning for personer tæt på pensionsalderen, som har en nedsat evne i forhold til deres seneste job.
For at flere nedslidte kan blive visiteret til seniorpension, blev vi i aftalen om en ny ret til tidlig pension også enige om at lempe arbejdsevnekravet i ordningen.
Ved at lempe arbejdsevnekravet forventer vi, at særlig flere med en delvis tilknytning til arbejdsmarkedet kan være i målgruppen for seniorpension.
Indførelsen af tidlig pension handler om retfærdighed, men det handler også om økonomisk ansvarlighed.
Tidlig pension bidrager til at fastholde befolkningens opbakning til den stigende pensionsalder.
Med andre ord: Med et så vigtigt område som pensionsområdet er det vigtigt, at vi sikrer, at systemet fortsat er indrettet hensigtsmæssigt.
Det gælder for de seniorer, som må trække sig tilbage før folkepensionsalderen, men det gør det også for de seniorer, der gerne vil fortsætte på arbejdsmarkedet efter folkepensionsalderen.
Siden midten af 1990'erne har middellevetiden været stigende, og i de seneste år har vi set en stigende beskæftigelse blandt seniorer.
Men vi skal tænke os godt om, for pensionen er forsørgelsesgrundlaget for så mange mennesker.
Derfor synes jeg, det er godt, at vi fik nedsat en kommission om tilbagetrækning og nedslidning, som skal se pensionssystemet efter i sømmene.
Kommissionen skal afslutte sit arbejde senest i første kvartal 2022, og når vi har kommissionens anbefalinger, skal vi drøfte dem politisk.
Det ser jeg naturligvis frem til.
Det er et sundt princip, som regeringen står bag, og vi har den 18. november fremsat lovforslaget, som skal hæve pensionsalderen fra 68 til 69 år i 2035.
Det bidrager nemlig til holdbarheden af de offentlige finanser, ved at flere bidrager til den fælles velfærdskasse.
Derudover reducerer det også de offentlige udgifter til pension.
Med andre ord: Hvis velfærdsaftalen smuldrer, skrider fundamentet under dansk økonomi, og vi kommer som samfund til at mangle penge til al den velfærd, som vi alle sammen ikke bare er glade for, men som vi også mener er en grundforudsætning for at leve i et godt og trygt samfund.
Men vi mener samtidig, det er legitimt at drøfte, hvordan pensionssystemet er indrettet.
Derfor har kommissionen om tilbagetrækning og nedslidning bl.a. til opgave at afdække virkningerne af en lempeligere levetidsindeksering, så folkepensionsalderen stiger i et langsommere tempo for årgange, som går på pension fra 2040.
Det er vigtigt, at den her debat sker på et gennemarbejdet grundlag.
Derfor vil vi også på det her punkt afvente kommissionens arbejde.
I den forbindelse synes jeg, det er vigtigt at nævne, at en lavere pensionsalder fra 2035 eller 2040 ikke hjælper de personer, som i dag er slidt ned efter at have knoklet igennem et langt arbejdsliv.
Afslutningsvis vil jeg gerne slå fast, at regeringen har fokus på et trygt pensionssystem med retfærdige pensionsmuligheder.
Med indførelsen af tidlig pension er det min overbevisning, at vi styrker opbakningen til, at pensionsalderen stiger, i takt med at vi lever længere.
Vi har ikke råd til andet, hverken menneskeligt eller økonomisk.
Tak for ordet.