runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2016-12-15:
SKAT har i de seneste år oplevet et øget pres på ordningen om omkostningsgodtgørelse.
Derfor indeholder lovforslaget også visse stramninger, der skal sikre, at ordningen ikke bliver misbrugt.
Specielt det sidste har under den foreslåede kontrolbestemmelse været et tema under behandlingen af lovforslaget i Skatteudvalget, og det er også derfor, jeg lige tager ordet her i dag ved tredjebehandlingen.
Det er for at sige, at jeg lytter, og jeg er naturligvis opmærksom på, at f.eks. Advokatsamfundet finder, at det fortrolige rum, der skal være medlem advokat og klient, kan være udfordret.
Der vil jeg gerne forsikre om, at det fortrolige forhold mellem advokat og klient ikke bliver udfordret med lovforslaget.
SKAT får med den nye kontrolbestemmelse alene adgang til regnskabsmaterialer, herunder korrespondance om salæraftale og andre oplysninger af økonomisk betydning for afregning over for klienten og ansøgning om omkostningsgodtgørelse.
Det er et internationalt anerkendt og respekteret princip, og det er vigtigt også for mig som skatteminister, at borgere og virksomheder trygt skal kunne søge om råd i fortrolighed hos advokater, også i skattesager om omkostningsgodtgørelse.
Så den kontrol, der er tænkt på her i L 28, skal ses i lyset af det og fortolkes indskrænkende.
Det betyder som sagt, at advokater alene skal udlevere oplysninger til brug for SKATs kontrol, når det sker, uden at man kompromitterer den fortrolighed, der er mellem advokater og borgere.
SKAT skal begrunde sin anmodning og efterleve proportionalitetsprincippet, så der er en balance mellem mål og middel.
Dertil kommer, at et kontrolbesøg efter retssikkerhedsloven skal varsles 14 dage inden, og det er rådgiver, der er i dialog med SKAT, som finder rådgivningsmateriale m.v. frem.
Det er ikke SKAT, der skal gøre det.
På den måde sikres der en balance og en rimelighed i ordningen, så omkostningsgodtgørelsesordningen fortsat kan være til gavn for de borgere og virksomheder, som ønsker SKATs afgørelser prøvet, og som er i deres gode ret til det.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-12-15:
Mange tak.
Nu har vi mange gange hørt, at der er 525 mio. kr. til rådighed, som kan frigives i eftermiddag.
Men så vil jeg bare gerne vide: Hvem af dem, som de penge er udmøntet til, skal nu ikke have dem alligevel?
De var jo udmøntet til et internationalt NGO-konsortium med Internationalt Røde Kors, øvrige indsatser osv. osv.
Hvilke af de indsatsområder skal pengene så tages fra?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, at jeg ikke fatter, hvordan man i det ene øjeblik kan øge antallet af flygtninge og dermed øge rammen, og det andet øjeblik ikke kan nedsætte rammen for de flygtninge, der skal komme.
Hvorfor i alverden kan man ikke, hvis man siger, at der i stedet for 10.000 kan komme 25.000 flygtninge, sige, at nu kommer der ikke 10.000 flygtninge, men kun 6.000 flygtninge.
Er rammen der ikke?
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-16:
Det er i forlængelse af den tidligere spørgers spørgsmål, for det fremgår jo klart her, at den direkte finansiering kun er 109 mio. kr., og at de efterfølgende 270 mio. kr. altså er de her såkaldte dynamiske effekter; det er jo nogle, som socialdemokraterne i øvrigt historisk har været kritiske over for at indregne, men lad nu det ligge.
Det må i hvert fald indebære, at den her finansiering af dagpengesystemet kun kommer, hvis det rent faktisk lykkes at få folk til at uddanne sig mindre.
Så der må vel ligge det i det, når socialdemokraterne tilslutter sig den her finansiering, at formålet er, at færre skal uddanne sig, ellers er der ikke nogen arbejdsudbudseffekter, og så er pengene jo ikke i kassen.
Så kan man ikke i det mindste være ærlige om det og sige, at hvis regnskabet skal holde, skal det være, fordi folk rent faktisk lader være at uddanne sig, og heller ikke uddanner sig med brugerbetaling, for det ændrer jo ikke noget ved arbejdsudbuddet?
Christine Antorini (S), 2016-12-16:
Jeg simpelt hen nødt til at sige, at jeg ikke rigtig forstår, hvad det er for nogle præmisser, som spørgeren spørger ind til.
Beregningerne, som ligger her, er rent, i forhold til hvad dagpengesystemet koster, og hvad det betyder, når ca. 1.550 personer – for det er cirka det antal, der vil blive omfattet af dobbelt uddannelse – ikke tager en uddannelse, og hvad det så giver af finansiering til dagpengesystemet og til kvalitetspuljen.
Jeg er simpelt hen ikke sikker på, at jeg forstår, hvad det er for et spørgsmål.
Altså, finansieringen er jo sådan, at man henter omkring 430 mio. kr. på begrænsningerne i at kunne tage helt nye dobbeltuddannelser.
De 300 mio. kr. går til dagpengesystemet for at redde 2.000 mennesker om året, så de ikke ryger ud, og de resterende penge, lidt over 100 mio. kr., bliver brugt til en kvalitetspulje.
Lotte Rod (RV), 2016-12-16:
Fru Christine Antorini siger, at det her forslag viser, hvor dyr uddannelse er, men det er jo faktisk ikke rigtigt, for en stor del af det beløb, socialdemokraterne vil hente, kommer faktisk fra, at folk lader være med at tage en uddannelse, de arbejder i stedet for.
Er det ikke korrekt, at det er størstedelen af beløbet, som kommer derfra?
Jacob Mark (SF), 2016-12-16:
Jeg synes, at det er generøst.
Jeg mener, at Danmark har brug for gode læger.
Det kommer os alle sammen til gavn, og jeg tror også, at sygeplejersker kunne blive ganske dygtige læger, men ordføreren slår altså fast, at det ikke er alle uddannelser, man kan læse videre på deltid og på en merituddannelse.
Men det, jeg også fiskede efter, var: De 1.550 mennesker, som så skal læse videre på en deltidsuddannelse, hvis de vil det,
har de de samme muligheder?
Anerkender ordføreren ikke, at man har forskellige ressourcer, man kommer fra forskellige samfundslag, og at det kun er dem, der har råd, som vil have mulighed for at tage de deltidsuddannelser?
Christine Antorini (S), 2016-12-16:
Nej, det er ikke korrekt, for det, der er forskellen, er, at som det er i dag, kan du tage helt nye uddannelser flere gange.
Det er jo en rigtig lang uddannelse for at blive lærer.
Det er ikke det samme, som at vedkommende ikke kunne blive en fremragende lærer, det er jeg fuldstændig sikker på, men det er jo det, at man uddanner sig meget ekstra, altså simpelt hen flere år, fordi man skal uddanne sig helt forfra.
Vi har rent faktisk et system, hvor man igennem videreuddannelse kan gøre det på kortere tid, og hvor der også er noget deltagerbetaling.
Med det her lovforslag bliver der ikke ændret på noget som helst i forhold til muligheden for at tage efter- og videreuddannelse, åben uddannelse, merit.
Der bliver ikke indført mere brugerbetaling, som man skulle tro af debatten.
Det er præcis, som det har været hele tiden.
Og jo, så er det rigtigt, at der er mange forskellige muligheder, i forhold til hvad man kommer fra, hvad ens sociale baggrund er, hvilke forældre man har, der har kunnet støtte en undervejs.
Jeg er bare desværre nødt til at sige om den store problemstilling – og det er noget, vi er dybt optaget af, nemlig, hvordan man kan øge den sociale mobilitet – at det altså ikke er det her lovforslag, som er det afgørende der.
Det er hele vejen igennem folkeskolen, ungdomsuddannelserne, adgangen til de videregående uddannelser.
Det er ikke det her lovforslag, som betyder noget i forhold til øget social mobilitet.
Jeg vil faktisk prøve at gå ind i forhold til dér, hvor der er nogle, der kommer i klemme.
For jeg synes, at vi altid som lovgivere må være vel vidende om – og det tror jeg også at Alternativet har prøvet i nogle af de få ting, hvor Alternativet har været med til at bære et flertal igennem – at man som regel ikke kan lave lovgivning, hvor alle bliver superglade for alle detaljer.
Derfor anerkender vi også hos Socialdemokraterne, at der er nogle, som har planlagt efter og håbet på at kunne lave et studieskift, men som nu ikke vil kunne gøre det.
Der er cirka 1.500, som bliver ramt af det, og jeg kan godt forstå, at de synes, det er ærgerligt.
Jeg håber så også, at de bruger mulighederne gennem den forbedrede vejledning til at se de mange andre veje, der er til at komme ret tæt på sine uddannelsesdrømme.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-12-16:
Ja og ja.
Det er en begrænsning for mennesker, der har gennemført én uddannelse på samfundets regning.
Vi forventer sådan set, at de finder sig et job og er med til at give noget tilbage.
Men så er jeg også nødt til at sige, at hvis fru Eva Flyvholm, som vi nu kan tage som caseeksempel her i parlamentet, har et højt gennemsnit, og det forventer jeg Enhedslistens ordfører har, der er mange dygtige mennesker i Enhedslisten, og Enhedslistens ordfører først har taget en uddannelse og derefter ønsker at søge ind på en anden, så er det relevant, at rigtig mange uddannelser er dimensionerede.
Og så vil Enhedslistens ordfører tage en uddannelse på bekostning af f.eks. hr. Pelle Dragsted, som har et lavt gennemsnit og endnu ikke har en uddannelse.
Det synes jeg socialt er en ganske ubehagelig politik.
Nej, det mener jeg er socialt ubalanceret og ganske unfair.
Eva Flyvholm (EL), 2016-12-16:
Allerførst vil jeg sige, at jeg synes, at det er rørende at høre Venstre tale om at redde folk, der falder ud af dagpengesystemet, i betragtning af at Venstre var med til at skære dagpengeperioden ned fra 4 til 2 år og at Venstre forringede genoptjeningsretten gevaldigt.
Så det synes jeg måske man lige skal have med i erindringen.
Når det handler om det her lovforslag om at begrænse dobbeltuddannelse, som det ganske rigtigt hedder – man har også kaldt det uddannelsesloft –
Jeg siger ikke, at der ikke er nogen muligheder tilbage, men ordføreren må vel give mig ret i, at det her simpelt hen er en forringelse for en række studerende, der nu har muligheden for at lave en kombination af f.eks. to bacheloruddannelser.
Den vil de ikke have bagefter.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-16:
Så man anerkender, at folk vil uddanne sig mindre og dermed være mere på arbejdsmarkedet.
Kunne det ikke være sådan, at det, at folk ikke kan tage en uddannelse, rent faktisk kunne betyde, at der var mennesker, der ville være mindre produktive eller slet ikke ville kunne få et arbejde og dermed faktisk – hvis vi nu skal gå ind på det her spor omkring dynamiske effekter – trække i den modsatte retning?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-16:
Jamen det er jo godt.
Det er vigtigt at være glad og stolt over de love, man står bag, og det gør Socialdemokratiet med den her lov.
Jeg synes jo, det er enormt ærgerligt, at dagpengene, som er et vigtigt, vigtigt område, bliver finansieret med fremtiden.
Men det kan jeg så forstå man er helt med på fra Socialdemokratiets side.
Men jeg bliver igen nødt til at spørge om noget, i forhold til når ordføreren hele tiden står og siger, at man er ærgerlig over den og den konsekvens.
Jeg har bare hørt så meget om ærgerlige ting.
Christine Antorini (S), 2016-12-16:
Ja, vi synes, at det er en rimelig aftale i forhold til det dobbelte formål, der er.
For os hænger det uløseligt sammen med, at vi har været med til at sikre en dagpengeaftale, et tryggere dagpengesystem, hvor 2.000 mennesker om året alligevel ikke falder ud af dagpengesystemet, hvad de ellers ville.
Det hænger uløseligt sammen for os.
Og ja, i forhold til den aftale synes vi, det er rimeligt at finde finansiering til det ved at begrænse mulighederne for at tage helt nye ordinære uddannelser, fordi der er så mange muligheder for at bruge efter- og videreuddannelsessystemet, og fordi vi også har lagt nogle dispensationer ind, som er vigtige, nemlig at man kan skifte spor pga. helbred, forældet uddannelse, eller hvis man vælger en uddannelse, hvor der er job bagefter.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-16:
Jeg er enormt nysgerrig, for jeg hører lidt ordføreren for Socialdemokratiet være enormt ærgerlig over en masse af de her konsekvenser.
Man indrømmer, at det jo ikke er godt nok, at der ikke er 2 års implementeringsfase i det her, og så siger man alligevel, at intet ændrer sig, og negligerer lidt, at der så er nogle, der kommer i klemme.
Derfor er jeg egentlig bare nysgerrig på, om Socialdemokratiet er glad for den her lov.
Er man glad for at stå op for den her lov?
Og nu snakker jeg ikke om, hvad det skal finansiere.
Er man glad for det?
Christine Antorini (S), 2016-12-16:
Altså, det er jo sådan, at alle har fri og lige adgang til at tage en videregående uddannelse.
Det bliver der ikke ændret på med det her lovforslag.
Det synes vi hos Socialdemokraterne er rimeligt.
Der er nogle uddannelser, hvor der ikke er meritvejen, f.eks. det eksempel, som er været drøftet en del, nemlig at hvis man er sygeplejerske og gerne vil være læge, er der ikke en meritvej til at blive læge.
Der har det været sådan, at så skal man læse helt forfra, men det er simpelt hen, fordi der er så mange elementer i lægeuddannelsen, at man ikke bare kan tage den på merit, fordi så får man ikke tilstrækkelig med sig.
Og det er rigtigt, at antallet af disse sygeplejersker er lille.
I 2014, som er det seneste tal, vi har, var det ni sygeplejersker, som valgte at dobbeltuddanne sig, først sygeplejerske, så læge.
Til gengæld kan alle sygeplejersker fortsat vælge syv andre kandidatuddannelser som overbygning, der gør, at man også her kan komme ret tæt på sine drømme i forhold til at udvide mulighederne som sygeplejerske med en kandidatuddannelse.
Jacob Mark (SF), 2016-12-16:
Det der med lige muligheder er jo noget, man har diskuteret i mange år, og vi har historisk set stået sammen i kampen for at skabe lige muligheder.
Hvis vi nu holder os til det, man kan i dag, og så undlader debatten om det der med, at der kommer mere eller ikke kommer mere, så siger Socialdemokratiets ordfører, at der stadig er de samme muligheder for at tage merituddannelse og tage en deltidsuddannelse.
Når man ser på de unge mennesker, der så skal benytte sig af den mulighed – nogle af de 1.500 unge mennesker – har alle de unge mennesker i ordførerens optik så de samme muligheder for at tage den deltidsuddannelse med brugerbetaling på?
Det forslag, jeg kan se der ligger på Uddannelsesministeriets hjemmeside, er en tilkendegivelse om, at man vil arbejde for at åbne op for brugerbetaling på heltidsuddannelser i vores uddannelsessektor bredt set.
Det er en dårlig idé.
Det vil skabe mere ulighed i vores samfund.
Det vil betyde, at det kun er dem, der har råd, som kan tage uddannelser i fremtiden.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-12-16:
For mig at se er det en ulogisk proces, at man først stiller et forslag og så skælder dem ud, der efterfølgende imødekommer forslaget.
Det er jo sådan, at hverken Venstre eller de andre aftalepartier ønsker at indføre brugerbetaling i hele vores uddannelsessystem.
Og ja, universiteterne er endnu ikke klar, men det skal de nok blive.
Jacob Mark (SF), 2016-12-16:
Tak, fordi jeg får lov at uddybe det her igen, for jeg synes faktisk, det er vigtigt.
For det første har man ikke imødekommet det.
Man har sagt, at man vil arbejde på det i januar, og universiteterne siger, at de slet ikke har et system for det.
For det andet har jeg faktisk lige prøvet at forklare fru Christine Antorini, hvad det er for en proces, SF har været igennem, og at mange unge mennesker har været inde hos os og spørge: Kan I ikke gøre noget mod det åndssvage uddannelsesloft, for det begrænser vores muligheder for at uddanne os videre, og vi sidder fanget i uddannelsessystemet?
Vi har så stillet en række ændringsforslag, der skal afbøde skaderne.
Vi har bl.a. stillet et ændringsforslag om, at man skulle åbne op for, at lige præcis de unge, der kan blive ramt af det her, skal have lov til selv at betale.
Men nu vil ministeren åbne op for at indføre brugerbetaling generelt i uddannelsessystemet.
Det er det, der ligger noget om på Uddannelsesministeriets hjemmeside.
Men vejen frem
er ikke at indføre mere brugerbetaling i uddannelserne, og der indrømmer jeg gerne, at jeg har været gennem en proces, og at jeg har haft nogle tanker, men jeg må bare sige, at det sgu også hårdt eller det er også hårdt at sidde med de unge mennesker, som sidder fanget i det her system, og sige: Nej, løbet er kørt, I kan ikke skifte uddannelse.
Det indrømmer jeg gerne.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-12-16:
Jeg vil egentlig gerne rose SF's ordfører for normalt at være både utrolig veltalende og meget klar og forståelig, men jeg er simpelt hen blevet forvirret på et helt nyt og for mig ukendt plan.
SF stiller sammen med Alternativet og Radikale et ændringsforslag om, at det skal være muligt at betale, hvis der er ledige pladser på uddannelserne, ministeren og aftalepartierne imødekommer forslaget og vil undersøge det, hvorefter man nu bruger sin taletid i Folketingssalen på at kritisere og skælde ud og blive forarget over, at det forslag, som man selv har stillet, bliver imødekommet.
Altså, jeg forstår simpelt hen ikke logikken.
Men ordføreren er jo en dygtig mand, så evnen til at gøre mig klogere er forhåbentlig højt på dagsordenen.
Jacob Mark (SF), 2016-12-16:
Jeg har siddet i min sofa sammen med unge mennesker, som har sagt til mig: Jacob, nu kan jeg ikke læse det, jeg gerne vil, jeg bliver afskåret fra at få mine drømme opfyldt; kan jeg i det mindste ikke få lov at betale selv?
Så har jeg sagt til dem: Jo, det vil jeg gerne kæmpe for.
Altså, det andet er da så urimeligt, og jeg tror, at løbet er kørt i forhold til de andre muligheder, men jeg vil gerne kæmpe for, at de i det mindste selv kan betale, fordi jeg så gerne vil hjælpe de unge mennesker.
Men at åbne op for en fullblown brugerbetaling på heltidsuddannelser mener jeg virkelig ikke er vejen frem for vores uddannelser, fordi det vil skabe mere ulighed i samfundet.
Så det er et af de steder, hvor jeg er blevet klogere, for det her lovforslag har så mange slemme konsekvenser for de unge mennesker.
De unge mennesker synes jo ikke, det er sjovt selv at skulle betale for deres uddannelser, men deres drømme bliver jo knust.
Så det er svært at sidde med de der unge mennesker, og derfor har jeg været i tvivl i den her proces, men derfor siger jeg også klart: Nej, der skal ikke være mere brugerbetaling i vores uddannelsessystem.
Socialdemokratiet burde sige det samme.
Christine Antorini (S), 2016-12-16:
Nu bruger SF's ordfører lige det her med, at Socialdemokratiet også kunne finde på at skære ned på SU'en, og det ved SF jo udmærket godt at Socialdemokratiet ikke ønsker, og det kører vi en fælles sag om, så lad os holde os til sporet.
Jeg vil godt spørge lidt om det med brugerbetalingen.
For jeg har lagt mærke til, at SF nu er ude at sige, at der bliver indført brugerbetaling på en masse nye områder, og jeg vil gerne bede ordføreren bekræfte, at der med det her ikke bliver indført brugerbetaling på nogen som helst nye områder.
Men ministeren har til gengæld givet en tilkendegivelse foranlediget af, at SF, Alternativet og Radikale har villet stille et ændringsforslag om, at der skulle gives en mulighed for, at man, hvis der er ledige pladser på en uddannelse og der bliver en begrænsning i forhold til dobbeltuddannelser, ville kunne starte forfra.
Kan SF bekræfte, at det har været SF's synspunkt, at SF har stillet et ændringsforslag om det, og at vi har lyttet til det?
Det er bare, fordi jeg kan se, at SF også er ude at tage afstand fra sit eget ændringsforslag.
Jacob Mark (SF), 2016-12-16:
Jeg husker det sådan, at der i forslaget om en begrænsning af dobbeltuddannelse står, at 70 pct. af dem, der i dag skifter uddannelse, vil blive ramt.
Det vil sige, at der er 30 pct., der kan få dispensation, som kan få en lægeerklæring, eller som på andre måder kan fortsætte, og det vil sige, at 70 pct., som er 1.500 mennesker, vil blive ramt.
Nu siger ordføreren, at man har hjulpet 2.000 mennesker i dagpengesystemet, og det synes jeg er rigtig godt, og det har vi kæmpet for sammen, men jeg er bange for, hvis Socialdemokratiets strategi i fremtiden vil være, at man for at finansiere nogle andre områder, der er gode, vil skære ned på uddannelsesområdet.
Hvad så med SU'en?
Skal vi også skære ned i SU'en for at finansiere nogle andre områder?
Er det strategien?
Vi må da som en samlet opposition anvise en anden vej og sige, at det ikke er det rigtige at skære ned på uddannelserne.
Vi har historisk set
Eva Flyvholm (EL), 2016-12-16:
Jeg er personligt også ret tryg ved hr. Pelle Dragsteds fremtidsudsigter – det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Men nu bringer ordføreren jo selv studievejledning på banen, og jeg ved, at ordføreren også selv har arbejdet med studievejledning tidligere, så jeg vil spørge, om ordføreren virkelig synes, det er rimeligt at lave en lov, som kommer til at træde så hurtigt i kraft, at den rammer studerende, der allerede på nuværende tidspunkt har tilrettelagt deres uddannelsesforløb, og som er blevet vejledt til at gøre det præcis sådan, at man skulle færdiggøre en bacheloruddannelse og så kunne starte på en ny.
Er det rimeligt, at der er så kort frist i forslaget, at de mennesker kommer i klemme?
Kunne man ikke i det mindste have den anstændighed at skyde det 1 år, sådan at folk kunne tilrettelægge deres forløb på en ordentlig måde?
Eva Flyvholm (EL), 2016-12-16:
Mange tak.
Først vil jeg gerne sige tak til ordføreren for faktisk at gå op og tage ordet her.
Det håber jeg også at Dansk Folkeparti og Venstre vil gøre.
Fra Enhedslistens side har vi hele tiden været bekymret for, at der i forlængelse af den her diskussion også kunne komme den diskussion, der handler om at indføre mere brugerbetaling i uddannelsessystemet.
Derfor var vi heller ikke med til at stille det ændringsforslag, der blev stillet af SF, Radikale og Alternativet.
Men det, jeg hører ordføreren fra Socialdemokratiet sige nu, er, at Socialdemokratiet også vil holde fast i, at der under ingen omstændigheder må åbnes op for, at der kan blive indført brugerbetaling på heltidsuddannelser i uddannelsessystemet, sådan som vi ser det nu.
Christine Antorini (S), 2016-12-16:
Det er jo rigtigt, at der vil være flere på grund af lovforslaget her, det fremgår også af selve lovforslaget, som måske ville have taget deres bachelor, men vælger at lade være med at gøre det for at have muligheden for at kunne skifte over til noget andet.
Så den mulighed er der, og det vil jo ske her og nu, fordi det er her til sommer, at loven træder i kraft.
Efter det vil det jo være kendt, hvordan vilkårene er.
Det ligger også i lovforslaget, at vejledningen skal styrkes, for selvfølgelig skal der laves en god informationsindsats, som også skal gå på at vise de mange andre muligheder, der er.
Jeg synes lidt, at debatten her ikke afspejler, at det jo ikke er sådan, at der så ingen muligheder er for, at man hverken kan bygge ovenpå eller ved siden af.
Det kan man, og den vejledningsindsats bliver styrket.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-16:
Tak for bekræftelsen af, at bekendtgørelsen om kvote 2-ændringer i optaget skal ske sådan, at det varsles minimum 2 år i forvejen.
Det bliver jo så simpelt hen grundlæggende ikke overholdt med det her lovforslag.
Så vil jeg spørge ordføreren, om aftalepartierne så vil følge nøje, hvor mange der er blevet vejledt helt grundlæggende til noget, som de nu ikke kan få muligheden for, og at der bliver fulgt op på dem.
Det er det ene.
Det andet, jeg gerne vil spørge om, er, om aftalepartierne så også vil følge, hvor mange der som følge af det her lovforslag nu efter 3 års studier eller 2 års studier eller 3½, afhængigt af hvad det er for nogle uddannelser, de er på, dropper ud lige inden eksamen, og om aftalepartierne også vil regne på, hvilke omkostninger det har for vores samfund.