runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2021-03-16:
Vi drøfter nu L 185, som på almindeligt menneskesprog implementerer nogle EU-aftaler om at udvide de grænseaftaler, som Danmark har med EU.
Og hvis jeg skal beskrive, hvad den udvidelse består i, må jeg nok bevæge mig over i nogle begreber, som er lidt mindre menneskesprog.
Aftalen handler basalt set om, at man skal have nemmere ved at sørge for, at migration i EU er regulær migration og ikke irregulær migration, altså at man ved, hvem der rejser ind i EU's medlemslande, og hvorfor de gør det; at de har en god grund til det.
Det er vigtigt, fordi irregulær migration er årsag til megen lidelse, til udnyttelse af mennesker, til menneskehandel og til, at folk bliver tabt i systemet, og at det ender med, at deres søgen mod lysere horisonter kan blive et helvede.
Derfor er SF også positivt indstillet over for lovforslaget her.
Når folk kommer her for at tilbyde deres arbejdskraft under ordnede forhold, styrker det Europa – ligesom vi har et ansvar for at tage imod folk, der kommer for at søge asyl.
Derfor har vi alle sammen en interesse i at vide, hvem der tropper op ved grænsen, og hvorfor de gør det.
Og så er der jo en helt særlig gevinst, nemlig at det kan være med til at gøre livet surt for menneskesmuglere og andre, der spekulerer i menneskers ulykke.
Af de grunde er det godt at få etableret et tættere samarbejde mellem myndighederne, erhvervslivet og andre aktører om, hvordan migration til Europa skal foregå.
Vi har dog nogle enkelte bekymringer og spørgsmål, som vi kommer til at følge op på i udvalgsarbejdet.
Først og fremmest er der et datasikkerhedsperspektiv i forslaget her, og vi kommer til at følge op på, om Datatilsynets bemærkninger er blevet implementeret tilfredsstillende i forslaget.
Dernæst er det rigtig vigtigt for os i SF, at flygtninges retssikkerhed står centralt i asyl- og migrationssystemet, og derfor savner vi også input fra nogle af de aktører, som normalt kommenterer lovforslag som det her.
Det kan jo være, at man skal tolke deres fravær som, at de ikke har nogen bemærkninger – det er sikkert det, der er tilfældet – men vi kommer alligevel til at høre dem ad for at få den vished.
Tak for ordet.
Mads Fuglede (V), 2021-03-16:
Det synes jeg var en rigtig fornuftig strategi dengang.
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-16:
Med dette beslutningsforslag foreslår Dansk Folkeparti at standse den tyrkiske regerings indflydelse på moskéer og islams udbredelse i Danmark gennem det tyrkiske religionsministeriums finansiering eller ledelse af moskéer og kulturhuse i Danmark.
I Socialdemokratiet mener vi, ligesom Dansk Folkeparti, at det er vigtigt at forhindre negativ påvirkning udefra.
Hvis nogen angiver danske borgere til eksempelvis Tyrkiets ambassade i Danmark, er det selvfølgelig noget, der bør være et anliggende, der skal anmeldes til politiet.
Derudover kan udenrigsministeren involveres.
Det har han været tidligere, hvor der har været rejst problemstillinger over for den tyrkiske regering, og det har været problemstillinger af den karakter, som nævnes i Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
I Socialdemokratiet er vi meget optaget af at bekæmpe politisk islam og andre antidemokratiske bevægelser i Danmark, og i sidste uge fik vi vedtaget et lovforslag i fællesskab her i salen, som skal forhindre antidemokratiske donationer fra bl.a. udenlandske statslige myndigheder og statsligt styrede organisationer.
Vi mener ikke, at Dansk Folkepartis beslutningsforslag i dag er den rette måde at forhindre negativ påvirkning udefra.
Eksempelvis har vi jo en stor interesse i at holde tilstrømningen af asylansøgere og migranter nede, og vi skal undgå en situation som den, vi så i 2015, hvor der gik asylansøgere på danske motorveje, og hvor asyltallet eksploderede.
Her er samarbejdet mellem EU og Tyrkiet helt afgørende.
Derfor støtter Socialdemokratiet ikke beslutningsforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Det er jo et meget, meget interessant ræsonnement, hr. Rasmus Stoklund giver udtryk for her til sidst.
Man vil ikke gribe ind over for, at Erdogan i Tyrkiet direkte styrer, kontrollerer 30 moskéer i Danmark, bruger dem som parallelambassader til at spionere på herboende tyrkere osv. osv., fordi man er bange for, at det vil have en konsekvens i forhold til at holde flygtninge ude af Europa, altså den aftale, man har indgået med Tyrkiet.
Det er simpelt hen styret af frygt for, hvad Erdogan kan finde på, hvis man ikke lader ham være marionetfører for moskéerne her i Danmark.
Kan hr. Rasmus Stoklund ikke godt se, at det ikke ligefrem er et betryggende scenarie fra et regeringsparti, at man altså af frygt over for sådan en autokrat, som vi har med at gøre her, lader sig kue?
Hr. Mads Fuglede og jeg er begge vokset op under den kolde krig, så lad os prøve at drage den parallel, for jeg mindes egentlig, at der var ganske håndfaste nedslag over for Sovjetunionens forsøg på at drive ideologiske udklækningsanstalter i den vestlige verden.
Dengang var der ikke nogen fine fornemmelser.
Der ville man gerne sige nej tak, for der var man i en fuldstændig åbenlys konflikt.
Hvorfor er det egentlig – og det er jo ikke kun Venstre, men alle de traditionelle gamle partier – at man er blevet så leflende over for islam, som vi er i en formodentlig endnu værre konflikt med, end vi var med Sovjetunionen?
Mads Fuglede (V), 2021-03-16:
Jeg skal ikke gøre mig klog på, hvor naiv jeg er.
Det må andre gøre.
Men jeg er ret overbevist om, at hvis man skal sætte ind over for den her type aktivitet, som er et kæmpeproblem, bliver vi nødt til at gøre det på en facon, som rent faktisk virker, og vi har en intention om at få det her til at virke.
Det er juridisk uholdbart at sætte et helt land på sådan en liste, men vi må tage det moské for moské og sag for sag og så sørge for at få lukket det, der strider mod de intentioner, der er i den lov, som Dansk Folkeparti selv har været med til at forhandle, nemlig L 81.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er lidt trist at se, hvordan Venstre og tilsyneladende også andre partier har stirret sig fuldstændig blind på det med det demokratiske, for er det virkelig nok til at inddæmme den skadevirkning, som islam udgående fra Erdogans Tyrkiet kan have på Danmark?
Jeg må minde hr. Mads Fuglede om, at vi taler om den mand, der som borgmester i Konstantinopel sagde: »Minareterne er vores bajonetter, kuplerne vores hjelme og moskéerne vores kaserner, de troende vores soldater.«
Er hr. Mads Fuglede virkelig så naiv – jeg tillader mig at bruge det udtryk – at tro, at et enkelt redskab, der skal søge at inddæmme udemokratiske overførsler til danske moskéer, kan bremse en sådan type som præsident Erdogan?
Mads Fuglede (V), 2021-03-16:
Tak for ordet.
I Venstre deler vi ambitionen om, at fremmede magters myndigheder selvfølgelig ikke skal udøve politisk og religiøs propaganda i Danmark.
Antidemokratiske kræfter skal ikke have lov til at slå rod her.
På den anden side har jeg også hele den her bekymring over, hvad det er, vi har oplevet.
Tyrkiet skal ikke have mulighed for at instruere imamer til at prædike nationale og politiske budskaber i danske moskéer eller at spionere og indhente oplysninger om herboende danskere og tyrkere til tyrkiske myndigheder.
For nylig har vi her i Folketinget stemt for lovforslaget L 81, der sætter ind over for antidemokratiske donationer fra fremmede magter, og en del af bestræbelserne i de forhandlinger handlede jo netop om at få inddæmmet det her.
Fremover kan både personer, organisationer og myndigheder derfor havne på den såkaldte forbudsliste, og det er meget vigtigt, især fordi der er noget problematisk med at placere hele lande på listen; arbejdsgangen er, at man må tage imam for imam, måske moskéer, og gøre det på den måde.
Det lovforslag er et skridt i den rigtige retning i vores kamp mod politisk islam i Danmark, som er en kæmpe udfordring.
Vi ved egentlig ikke, om loven kommer til at løse alle problemerne.
Jeg kan sagtens forestille mig, at vi vil skulle evaluere den for at se, om den rammer godt nok, om vi får nok med på den liste.
Men vores forventning er, at i det omfang, der er problemer med de tyrkiske moskéer i Danmark, og det ved vi jo der er, så vil ministeriet kigge på de tyrkiske moskéer i Danmark for at se på, om man skal lukke dem.
Hvis det viser, at der er et problem, skal de selvfølgelig på forbudslisten.
Lande som Tyrkiet skal ikke kunne øve indflydelse i Danmark via donationer og dermed undergrave et frit demokratisk samfund, og det skal vi hjælpe hinanden med at bringe til ophør i det omfang, det finder sted.
Vi ønsker ikke at begrænse fokus til et enkelt land.
Vi mener, man skal sætte ind over for antidemokratisk indflydelse i Danmark, uanset hvilket land det kommer fra.
Derfor er jeg så glad for L 81, også selv om jeg endnu ikke helt ved, om loven virker helt efter hensigten, al den stund at vi ikke har taget den i anvendelse endnu og i løbet af forhandlingerne blev så tydeligt opmærksom på, at netop det at forbyde den her type aktivitet er vanskeligt.
Vi mener, at forbudslisten er et juridisk holdbart værktøj, der lægger de samme kriterier ned over myndigheder, organisationer og personer, uanset hvor i verden de befinder sig.
Vi er interesserede i at sætte ind over for politiske og religiøse indvirkninger på det danske samfund generelt, ikke blot over for et enkelt land.
Det skal vi på en måde, hvor de juridiske seler holder, og som effektivt gør op med problemet.
Af de grunde kan vi ikke støtte beslutningsforslaget, selv om vi har al mulig forståelse for den intention, der ligger bag netop dette forslag.
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-16:
Jamen nu er det jo ikke min opgave at være dømmende myndighed – eller udøvende myndighed for den sags skyld – og derfor synes jeg jo, at vi skulle prøve at give det lovforslag omkring antidemokratiske donationer, som vi har vedtaget, en chance.
Jeg synes også, at når man sammenligner med f.eks. den handelsaftale, så er der jo stor forskel på at lave et positivt samarbejde med et andet land og så på at vedtage lovgivning her i Folketinget, som eksplicit kun målrettes ét bestemt land.
Altså, sådan fører vi jo ikke udenrigspolitik i Danmark.
Det har vi i hvert fald mig bekendt ikke gjort tidligere, og det synes jeg heller ikke at vi skal begynde på i dag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-16:
Men der er jo en lang række områder, hvor vi behandler lande forskelligt: visumregler, handelsaftaler, og der kan være alt muligt andet.
Det her forslag pålægger jo ikke nogen en bestemt måde, man skal gøre det på – det er en hensigt, at man vil have regeringen til at standse den indflydelse.
Derfor har jeg jo et problem med at se, hvad det er for nogle konkrete tiltag i forslaget, som man ikke bryder sig om, hvis man er enig i intentionen om, at vi skal stoppe Erdogans påvirkning i form af at drive politik på dansk jord via moskéerne.
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-16:
Jamen det er at behandle ét land anderledes, end vi generelt behandler andre lande.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-16:
Mange tak.
Ordføreren sagde, at man var enig i intentionerne i beslutningsforslaget, men at man ikke kunne støtte det konkrete forslag og de værktøjer, der lå i det.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvad er det for nogle konkrete værktøjer, altså de værktøjer, som bliver fremstillet i det her beslutningsforslag, som man ikke er enig i, og som gør, at man ikke kan stemme for det?
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-16:
For min skyld kan vi sagtens læse op på den aftale, for jeg har ikke på stående fod tilstrækkeligt kendskab til at kunne udtale mig om den.
Nu er det jo heller ikke det, der ligger i beslutningsforslaget i dag, altså, det er ikke den her aftale, vi skulle diskutere der.
Marcus Knuth (KF), 2021-03-16:
Det lovforslag om donationer og hadprædikanter er jo rigtig fint, men der ligger en specifik aftale om imamer, der kan komme til Danmark fra Tyrkiet, og mig bekendt er det den eneste aftale, Danmark har med noget land i verden, om, at der kan komme 30 statsfinansierede imamer til Danmark hvert år.
Så det er bare en opfordring til ordføreren.
Jeg synes, det er noget, vi skal sætte os ned og kigge på.
Jeg ved, at ministeren har nævnt det tidligere, og det vil i høj grad tage hånd om en stor del af den problematik, der rent faktisk beskrives i det her forslag.
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-16:
Jamen det har jeg ikke nogen forudsætninger for at gå ind i.
Jeg er også lidt i tvivl om, om det ikke går lidt på tværs af ministerier, men det, jeg i hvert fald vil gerne sige, er jo, at selvfølgelig skal der være ordnede forhold omkring folk, der kommer og prædiker i Danmark.
Derfor har vi en hadprædikantliste, derfor har vi lovgivning omkring trossamfund, i forhold til hvad man må, og hvad man ikke må, og derfor har vi nu det her lovforslag, vi lige har vedtaget, om antidemokratiske donationer.
Marcus Knuth (KF), 2021-03-16:
Tak til ordføreren.
Jeg vil følge lidt op på hr. Morten Messerschmidts spørgsmål i forhold til den imamaftale, der er mellem Danmark og Tyrkiet.
Altså, i stedet for at forbyde alt fra et ministerie, som man, hvis man går tilbage i tiden, måske endda kan se også engang har prøvet at være sekulært, men langtfra er det i dag, synes vi, man skulle kigge specifikt på den imamaftale.
Så er Socialdemokratiet villige til at kigge på den aftale og se, om den rent faktisk også skal eksistere fremadrettet?
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-16:
Først og fremmest vil jeg sige, at hvis hr. Morten Messerschmidt ikke syntes, jeg svarede nok på den sidste del af det foregående, så vil jeg sige, at vores argument jo netop er, at vi synes, at vi skal holde linjen til Tyrkiet varm og have en relation til dem, i stedet for at de vender sig helt væk fra Europa og ikke vil tale med Europa mere og f.eks. så prøver at presse Europa ved at åbne op for en ny asyl- og migrantstrøm mod Europa.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Så ved jeg ikke, hvordan det sidste, hr. Rasmus Stoklund sagde i sin tale, skulle forstås.
Men fred være med det.
Lad os så bare forholde os til, at der i 1989 var 10 udsendte tyrkiske imamer i Danmark.
I 2006 var der 21 imamer, og i 2019 havde 29 moskéer i Danmark en imam udsendt fra Tyrkiet.
Det er en udvikling, der er sket igennem de sidste 30, og som jeg er sikker på hr. Rasmus Stoklund ligesom jeg finder foruroligende.
Men hvad er så hr. Rasmus Stoklunds svar på det problem, hvis ikke hr. Rasmus Stoklund vil stemme for vores forslag?
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-16:
Jo, det kunne jeg bestemt godt se, hvis jeg anerkendte den stråmand, som jeg synes hr. Morten Messerschmidt byggede op ved siden af mig.
Men det gør jeg ikke, for der er ikke nogen stråmænd her.
Sagen er jo, at det her ikke drejer sig om frygt eller om, at vi ikke vil gribe ind.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Jeg ved slet ikke, hvad jeg skal sige til det der.
Altså, det er jo næsten som bibelsk tungetale.
Det er, som om fru Zenia Stampe starter et eller andet sted, og så aner hun ikke, hvor hun vil hen, og så ender hun i min private salmesang.
Det er jo selvfølgelig på en eller anden måde meget kært, altså, med den omsorg, med nogen egentlig mening i sådan den retoriske udvikling var der jo ikke.
Zenia Stampe (RV), 2021-03-16:
Nej, det viser sig jo åbenbart at være omvendt, for salmerne er for mig en del af min hverdag, og jeg har ikke gået på højskole.
Jeg kender ikke Højskolesangbogen specielt godt – jeg var faktisk rigtig glad for den nye, for der kom nogle sange ind, jeg faktisk havde et ret tæt forhold til.
Men jeg har et tæt forhold til salmebogen, og den står derhjemme.
Jeg synes bare, det er virkelig interessant, hvis det, som Dansk Folkeparti siger i dag, er, at salmerne og salmebogen er på vej ud af dansk kultur, og at det ikke engang er en del af hr. Morten Messerschmidts egen hverdagskultur.
Så synes jeg måske, at det er noget andet, vi har brug for, end en statskanon.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Nogle gange bliver jeg i tvivl, om det er fru Zenia Stampe, der holder en tale, eller om det er en tale, der holder fru Zenia Stampe, for det her er jo altså så nemt at forstå, at jeg ville tro, at det overhovedet ikke skulle være genstand for polemik.
Men jeg gentager gerne, og jeg gør det inden for de 45 sekunder, der er tilbage.
Jeg tror, at de fleste har et mere naturligt sådan hverdagsforhold til Højskolesangbogen end til f.eks. salmebogen.
Jeg tror, at de fleste betragter salmebogen som noget, der hører til i kirkerummet, som også fru Zenia Stampe i hvert fald indikerer.
Jeg ville synes, at det var ærgerligt, hvis salmerne, f.eks. julesalmerne, var noget, man alene sang i kirken.
Hos os synger vi dem også – bortset fra sidste år – rundt om juletræet, men hvordan skal man erindre dem og holde dem fast som en del af den folkelige, ikkekirkelige tradition, hvis det er noget, højskoleudvalget siger bare kan ligge ovre i salmebogen.
Hvis det bliver et argument for f.eks. at tage »Julebudet« ud af Højskolesangbogen, betyder det netop, at det bliver salmesang i kirken alene, men ikke som en del af hverdagslivet.
Det er klart, at for en konservativ – ikke for en af emancipationens repræsentanter, det forstår jeg godt – hvor kristentroen er en naturlig og velkommen del af hverdagslivet, er det da et problem.
Zenia Stampe (RV), 2021-03-16:
Jeg synes, at der kom et virkelig interessant argument undervejs.
Nu kan jeg forstå, at det ikke handler om ramadanen i København; nu handler det om de salmer, der ryger ud af Højskolesangbogen.
Jeg er jo ked af, at hr. Morten Messerschmidt ikke spurgte mig om, hvor jeg ville finde de salmer, der er røget ud af Højskolesangbogen, for så synes jeg at svaret er ret nemt, nemlig i salmebogen .
Det er jo lidt en tilståelsessag, at hr. Morten Messerschmidt er bange for, at salmer ryger ud af Højskolesangbogen, fordi han åbenbart synes, at salmebogen står så svagt.
Og der må jeg bare sige, at jeg er fundamentalt uenig.
Altså, jeg synger da tit salmer, nemlig hver eneste gang jeg er i kirke.
Jeg elsker faktisk at synge salmer, og jeg kan slet ikke se, at salmerne er truet, fordi der er nogle, der ryger ud af Højskolesangbogen.
Men så vil jeg da godt spørge hr. Morten Messerschmidt: Hvis vi får sådan en statslig sangkanon, hvor mange sange skal der så være i den kanon?
For der er jo 791 salmer i salmebogen, og jeg kan forstå, at hver eneste salme, der så udgår, er en tragedie, fordi de åbenbart forsvinder, selv om man jo nok godt kan finde dem på nettet.
Men hvor stort et værk forestiller hr. Morten Messerschmidt sig at sådan en sangkanon er?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Jeg tror simpelt hen, hr. Christian Juhl har fået en helt skæv opfattelse af, hvordan kanonerne bliver brugt.
Altså, der er da masser af danske forfattere, der ikke er nævnt på litteraturkanonlisten.
Der er f.eks. Johannes Ewald, som jeg ikke mindes er på litteraturkanonlisten, og som på ingen måde er gledet ud af historien eller står i skyggen af Grundtvig og Pontoppidan osv.
Det, kanonen, som jeg tror kulturministeren sagde i sin indledning, netop kan og skal, er at være en rettesnor og altså simpelt hen samle op på alt det, som Højskolesangbogen forsømmer.
Og jeg forstår ikke, hvordan hr. Christian Juhl med det frisind kan mene, at det er i orden, at ting bare glider ud i glemslen.
Christian Juhl (EL), 2021-03-16:
Jamen nu har jeg adskillige årgange af både Arbejdersangbogen og Højskolesangbogen, og jeg har endda et arvestykke, som er en meget, meget gammel salmebog, hvor man endda bruger de helt gamle bogstaver.
Og der vil jeg sige, at ja, det er interessant at have dem stående, og det er interessant at læse i dem, men jeg mener, det er forkert at sige, at der er ét monopoliseret udvalg af Danmarks sangskat.
Der findes måske 200 redaktioner.
Jeg vil gætte på, at Dansk Folkeparti også har en sangbog.
Dansk Folkepartis Ungdom har i hvert fald, og de har nogle sange, som jeg bestemt ikke synes om, og som jeg synes er på grænsen til overhovedet at kunne blive sunget.
Det, jeg mener, er, at der jo er en mangfoldighed af udvælgelser af sange, og dermed får vi en større sangskat end at monopolisere det i et kanonudvalg, og det er det, jeg ikke synes om.
For så er der sådan en autoritet over alle autoriteter, og det er forkert.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Jo, helt bestemt.
Man synger det, man har lyst til, men man synger jo først og fremmest det, man kender til.
Altså, det er jo svært at have lyst til noget, man ikke kender, og det er jo det, det her handler om, hr. Christian Juhl.
Man kan jo, inden for det her felt i hvert fald, nok primært navigere og sige, at man har lyst til at synge den og den sang, hvis man har kendskab til det.
Det er jo derfor, det er så bekymrende, hvis f.eks. stadig flere salmer glider ud af Højskolesangbogen, i takt med at det stadig væk er Højskolesangbogen, som jeg tror de fleste, i hvert fald ikkesocialister, betragter som stedet, hvor den danske sangskat ligger.
Nu er f.eks. »Julebudet til dem, der bygge« en af mine juleyndlingssalmer, en Hostrupsalme, gledet ud.
Det vil sige, at det kun er dem, som også har en salmebog i reolen, der fremover vil have et naturligt forhold til den, og lur mig, om ikke der om 10 år ikke vil være mange, måske bare generationen lige efter mig, som overhovedet vil kende den salme, fordi den ikke er i Højskolesangbogen længere.
Det er jo svært at vælge af lyst, hvis man ikke kender det.
Det går jeg ud fra hr. Christian Juhl er enig med mig i.
Christian Juhl (EL), 2021-03-16:
Jeg vil gerne høre ordføreren for forslagsstillerne, om ikke han mener, at danskerne synger af lyst, og at de synger de sange, de har lyst til, uanset om man laver 5, 10 eller 15 kanoner.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er det der med salmevalg.
Altså, jeg har oftere og oftere, og nu er jeg ved at være halvgammel, fået en liste af mine venner, som spørger: Christian, hvis du er med, vil du så sørge for, at det er de her sange, vi synger til min bisættelse?
Og af respekt for de folk synger vi de sange.
Det er meget sjældent, at der er salmer imellem, og det er ikke, fordi jeg kun har en lille politisk kreds af venner.
Jeg har en relativt stor kreds og har ofte fået det store privilegium at være med til at arrangere bisættelser og den slags, og der vil jeg sige, at det ville være respektløst, selv om præsten eller bedemanden insisterede på, at vi da hellere måtte vælge et par salmer også, så at vælge nogle andre sange.
Eller synes ordføreren ikke det?
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-16:
Det ved jeg så ikke om det er, for jeg er ret sikker på, at der er rigtig, rigtig meget godt undervisningsmateriale, med hensyn til hvilke sange man eventuelt kan synge på et givet tidspunkt i forbindelse med et skoleforløb eller en festlig anledning.
Der er masser af lister, og der er masser af sangbøger.
Hvis det ikke var tilfældet, kan det da godt være, at jeg ville synes, at det her var en god idé.
Jeg synes jo, at en idé skal afspejle et reelt behov, og jeg synes ikke, at der lige nu er et reelt behov.
Til gengæld kan jeg se, at der er en bestemt politisk dagsorden, man forsøger at forfølge, og det synes jeg er et problem.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-16:
Der synes jeg så, at hr. Uffe Elbæk skal passe på ikke at falde i den identitetspolitiske fælde, hvor man ikke kan lide et forslag, fordi man tillægger det at have en bestemt baggrund.
Hvis man læser, hvad det konkret handler om, så er det, at der skal nedsættes et uafhængigt udvalg, som skal komme med et forslag til en kanon.
Jeg kunne aldrig finde på at dømme et forslag, der kom fra Enhedslisten, selv om jeg er grundlæggende uenig med dem om mange ting, hvis jeg syntes, forslaget var godt, men nu tillægger hr. Uffe Elbæk det, at det er på grund af den måde, Dansk Folkeparti har tænkt det her forslag på.
Men hvis man kigger konkret på, hvad forslaget indeholder, uden identitetspolitiske briller, så er det jo et relativt godt forslag.