runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2020-02-04:
Tusind tak for det.
Ligesom de andre spørgere glæder jeg mig over, at ministeren ikke er fuldstændig afvisende over for det her.
Men jeg vil sådan set godt tage tråden lidt op.
Ministeren nævner selv det her med, at de arealreservationer jo har været der i rigtig, rigtig lang tid, og at dem, der har købt huse i det her område, måske har været bevidste om det osv.
Men hele problematikken ligger jo i, at det, at staten går ind og laver de her meget, meget indgribende ting – om det er ekspropriationer, arealreservationer, eller hvad det er – stiller borgerne dårligere.
Mener ministeren det helt reelt set, for det er de samme dårlige undskyldninger – undskyld mit franske – vi også hører ude kommunalt?
Altså, hvis man f.eks. skal lave en større ekspropriation, så siger man, at husejerne bare kunne have undersøgt det nærmere osv.
Men mener ministeren, at det er vejen frem, at vi skal have så langvarige arealreservationer, så lange perioder, hvor ganske almindelige danskere lever i uvished og reelt set kommer til at miste penge på den ejendom, de har købt?
Benny Engelbrecht (S), 2020-02-04:
Jeg synes, det er rigtig fornuftigt, at vi får den her analyse, fordi den kan være med til at give mulighed for at kunne indsnævre korridoren eller træffe andre beslutninger.
Men jeg vil også bare sige, at det, der ligger i arealreservationen, jo ikke direkte griber ind i borgernes ejendomsret.
Det er rigtigt, at det begrænser handlemulighederne – og det fremgår også af det notat, der er sendt over – fuldstændig ligesom naturbeskyttelseslovens beskyttelseslinjer gør, ligesom strandbeskyttelseslinjen gør, ligesom skovbeskyttelseslinjen gør.
Det vil altså med andre ord sige, at der er borgere, der bor forskellige steder i landet, og som har forskellige restriktioner på deres ejendomme.
Det er ikke ukendt, og det er vedtaget igennem loven.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-04:
Tak for det.
Det er jeg sådan set fuldt ud bekendt med.
Så det, jeg egentlig bare er nysgerrig på, og som jeg gerne vil spørge ministeren om igen, er det med, om ministeren også fremadrettet mener, at det er hensigtsmæssigt, at man har så langvarige arealreservationer, eller om man ikke bare i så fald skulle se at få bygget, når der var taget en beslutning, hvis det var det, man ville – og i det her tilfælde se at få ophævet de arealreservationer med det samme.
Benny Engelbrecht (S), 2020-02-04:
Hele pointen er jo, at der her er tale om regulering.
Det vil altså sige, at det baserer sig på et flertal i Folketinget.
Dermed er det jo også et flertal i Folketinget, der måtte kunne beslutte at gøre noget andet.
Det er klart, at det jo også er derfor, jeg synes, det er fornuftigt, at vi gennemfører de analyser, som også et ret bredt flertal i Folketinget står bag.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-04:
Det relaterer sig til de spørgsmål, der især kommer fra den venstre side i Folketingssalen.
Vi hører, at der bliver talt ud fra nogle præmisser, og jeg vil gerne have transportministeren til at bekræfte, at de præmisser faktisk ikke er sande.
F.eks. har det vist sig, at trafikanterne sparer meget tid i trafikken som følge af de seneste vejudvidelser mellem Aarhus og Skanderborg, på Vestfyn og på Ring 4.
Det andet, jeg vil høre om ministeren kan bekræfte, er, at løsningsforslaget om mere kollektiv trafik – som måske også var fra Enhedslisten, mens det andet var fra SF – heller ikke virker i forhold til trængslen.
F.eks. bliver der foreslået en letbane i Ring 3, men det vil ikke mindske trængslen på vejene i ringforbindelserne i København.
Kan ministeren bekræfte, at det er det, som ministeriets tal siger?
Benny Engelbrecht (S), 2020-02-04:
Hvad angår analyserne af tidligere gennemførte vejudvidelser, så kan jeg i hvert fald huske analysen af vejudvidelsen på Vestfyn i hovedet, og jeg kan bekræfte, at den viser, at fremkommeligheden er blevet bedre, og at rejsetiden er blevet kortere.
Det er korrekt.
I forhold til kollektiv transport, så er der ikke noget, der tyder på, at en letbane i Ring 3 i sig selv kan afhjælpe den trængsel, der er i Ring 3.
Omvendt må man også sige – og det fik jeg også sagt i min tale – at der også kan være andre tiltag, man kan gøre brug af, end at bygge en motorvej.
Det kan også være udvidelse af eksisterende veje og andet, og derfor indgår det selvfølgelig også i analyserne.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-04:
Tak for det.
Lige før behandlede vi her i salen en sag vedrørende Skrydstrup, og jeg kan forstå, at ordføreren selv har været ude som repræsentant for Venstres gruppeledelse og sige, at Hans Christian Schmidt er fritstillet med hensyn til Skrydstrup.
Kan ordføreren sætte nogle ord på, om hr. Morten Dahlin i det her tilfælde på samme måde vil blive fritstillet og vil kunne stemme efter egen overbevisning?
Karsten Lauritzen (V), 2020-02-04:
Det, jeg har hørt hr. Morten Dahlin sige, mene og argumentere for i Venstres folketingsgruppe – det ved fru Mette Thiesen selvfølgelig ikke – tror jeg fuldt ud kan rumme Venstres holdning, når vi nu skal tage stilling til det.
Men altså, vi er bare et parti, der siger, at vi godt vil have et sagligt og fagligt grundlag – og så er andre velkommen til at gøre noget andet.
Og min erfaring efter 4 år som minister er, at det kan være let, når en journalist ringer, lige at gribe det lette synspunkt, men når virkeligheden så rammer, og man får undersøgt tingene, så finder man ud af, at verden måske var lidt mere kompliceret. Derfor venter vi med at tage stilling, til vi har et grundlag, og jeg er sikker på, at når vi tager stilling, vil der blive lyttet til alle i Venstres folketingsgruppe, herunder også hr. Morten Dahlin, som gør det fremragende, og jeg håber og tror da bestemt også på, at det, vi så bliver enige om, er der en enig folketingsgruppe, der bakker op om, så der ikke er nogen, der har behov for at tage forbehold for noget som helst.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-04:
Det var et meget langt svar på et ret enkelt spørgsmål.
Men tak for svaret.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, om Venstre så fremadrettet vil have lidt bedre styr på, hvad det er for nogle udmeldinger, deres kandidater kommer med i en valgkamp, så man ikke kommer ud i en situation, hvor man også på det her punkt siger et, men gør noget helt andet.
Karsten Lauritzen (V), 2020-02-04:
Jeg skal gøre det meget kort.
Jeg kan sige, at det er lettere at styre en folketingsgruppe på 4 gruppemedlemmer end en på over 40, og at det også er lettere at styre en lille folketingsgruppe end en stor, der repræsenterer landet.
Jeg tror nu, der er styrke i at være stor, for det gør, at man kan få indflydelse, og jeg tror, det er muligt trafikmæssigt at lande fornuftigt i den her sag som i andre sager, og at hele Venstres folketingsgruppe vil kunne se sig selv i det, og at de løsninger, vi finder, også vil være nogle, der er gode for borgerne.
Men hvad løsningen bliver, er for tidligt at sige.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-04:
Tak, formand.
Ministeren var i sin første tale så letsindig at antyde sin alder.
Det kunne jo være, at man skulle gribe an der og reflektere over tiden, der er gået.
Jeg skal ikke gætte på, hvornår ministeren kom til verden, men det må jo have været til en verden, hvor man netop var landet på månen, hvor tv-apparaterne endnu var i sort-hvid, hvor den kolde krig stadig var på alles læber, hvor brintbiler, metroer og internet var fuldstændig ukendte opfindelser.
Dengang var der nogle visionære – der var flest mænd, men også et par kvinder – der havde en plan for, hvordan fremtidens Danmark skulle se ud.
Så de kiggede i krystalkuglen og tegnede streger ud over danmarkskortet og planlagde.
Skal vi ikke regne med, at den planlægning, som de herrer og damer tilbage i slutningen af 1960'erne og begyndelsen af 1970'erne kom frem til, næppe afspejler det samfund, som vi i dag lever i og er en del af, og at der derfor må være en vis rimelighed i at sige, at vi heller ikke skal være bundet af de streger, som dengang blev sat på et danmarkskort – især i en tid, hvor vi alle sammen er meget optaget af, hvordan vi både nu og her, men også fremadrettet kan sikre et bedre miljø og en bedre adgang til naturen?
Det giver ikke meget mening stadig væk at respektere de streger, som dengang, da man lavede infrastrukturen, først og fremmest var styret efter, hvor det er billigst at bygge motorvej.
Det var dengang typisk dér, hvor danmarkskortet var grønnest.
Det giver ikke længere mening at blive ved med at tale om Ring 5, når vi så bredt fra de politiske partier og endog partier, der så småt slår revner, i hvert fald når vælgerne skal høres, ser, hvordan modstanden indfinder sig.
Så siger ministeren og andre, at det ikke er nu, vi skal tage stilling til det her spørgsmål.
Jo, det er det netop, for en ting er selvfølgelig, at man nu i knap 50 år har stavnsbundet en række mennesker – der har ministeren jo ret i, at mange af dem vil have været bekendt med det her på erhvervelsestidspunktet – en anden ting er, at vi oplever, at der de seneste år er sket en voldsom stramning i den måde, hvorpå man administrerer reglerne, så selv små ændringer, byggetilladelser og den slags, pålægges nogle helt urimelige begrænsninger.
Derfor er der grund til, at vi lægger øret til jorden og lytter både til det miljømæssige argument, men også til det fornuftigsmæssige argument.
Skal der findes nye løsninger på de trafikudfordringer, vi oplever omkring hovedstaden i dag, og på fremtidens problemer, er det klart, at det må ske i respekt for både naturen og for de mennesker, der i dag reelt er stavnsbundet.
Derfor er vi i Dansk Folkeparti glade for sammen med mange andre partier at være forslagsstillere til både det her forslag, der angår den sydlige del af Ring 5, og forslaget om den nordlige del, som snart vil blive behandlet.
Og vi håber, endskønt det må have været en frygtindgydende tordentale at høre fra hr. Karsten Lauritzen, alligevel, at de folk fra hans eget parti, der måtte have lyttet til den, vil lytte mere til det løfte, de har givet deres vælgere.
Tak, formand.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-04:
Hvad skal der gøres ved de trængselsproblemer på Køge Bugt Motorvejen, som utvivlsomt vil blive værre, hvis ikke der skal bygges en motorvej i Ring 5-korridoren?
Hvordan skal folk fra Køge, fru Liselott Blixts valgkreds, komme på arbejde om morgenen og hjem igen om eftermiddagen?
Hvordan skal folk fra Ringsted, hvordan skal folk fra Lolland, hvordan skal folk fra Slagelse, som pendler til København og hjem igen, komme på arbejde, når Køge Bugt Motorvejen og ringvejene rundt om København er helt røde af kritisk trængsel, hvis ikke ved, at der bygges ny ringkapacitet omkring København til aflastning af Køge Bugt Motorvejen og ringforbindelserne omkring København, altså når nu det er så indlysende en dårlig idé ifølge den nytiltrådte transportordfører i denne sag?
Hvordan skal problemet så løses med den store trængsel, der vil være i 2030?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-04:
Jamen jeg har lært af min mor, at man ikke skal smykke sig med lånte fjer, og jeg vil gerne understrege, at jeg ikke er transportordfører for Dansk Folkeparti.
Jeg er måske i dagens anledning Ring 5 Syd-ordfører, men mere vil jeg heller ikke påtage mig.
Hr. Ole Birk Olesen, det her jo ikke handler om, hvorvidt der skal bygges motorvej.
Der kan ganske givet være steder hvor der skal det.
Det handler om, om man i den periode, indtil hr. Ole Birk Olesen kan finde et flertal for sine motorveje, fortsat skal stavnsbinde folk.
Altså, jeg må gøre den tidligere transportminister opmærksom på, at der findes endog ganske righoldige eksempler på, at man rundtomkring i fædrelandet har bygget motorvej, uden at der har været en forudgående 50-års reservation af arealerne.
Der går man ud og køber.
Nogle gange eksproprierer man eller finder på anden måde vej, sådan at man kan udbygge motorvejsarealerne.
Men det her med at stavnsbinde i 50 år – jeg ved ikke, hvor længe hr. Ole Birk Olesen forestiller sig det yderligere skal foregå – er noget ganske unikt, og det vil vi selvfølgelig ikke stå på mål for.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-04:
Det interessante ved det, at arealreservationen har ligget der i næsten 50 år, er jo, at de mennesker, som bor der i dag, i meget stort omfang har købt stedet, deres bolig, velvidende, at der var en arealreservation.
Det vil sige, at de har købt det af nogle mennesker, som altså ikke var stavnsbundne.
Jeg skal høre, om Dansk Folkeparti synes, det ville være bedre med noget andet.
Man kan bygge en motorvejskorridor i arealreservationen til Ring 5, men ville noget andet være bedre?
For her er det trods alt sådan, at folk ved, at den måske kommer på et tidspunkt.
Eller skal man gøre det et helt andet sted, hvor folk ikke har nogen forventning om, at der skal komme en motorvej?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-04:
Jeg er helt opmærksom på det første forhold, ordføreren nævner, med, at der selvfølgelig kan være folk, der har købt, efter arealreservationen er trådt i kraft.
Men vi synes, at de ændringer i administrationen, som nu kan konstateres, alligevel berettiger til, at man siger, at nok må være nok.
I forhold til sådan et pludseligt motorvejsanlæg, så har jeg ingen erindring om det.
Altså, jeg har aldrig nogen sinde hørt om folk, der er vågnet op en morgen, og pludselig er der bygget en motorvej.
Jeg har indtryk af, at det er et ganske langstrakt projekt.
Jeg er født i Frederikssund, og der har vi nu ventet på en motorvej i mere end 10 år.
Så jeg kan forsikre hr. Ole Birk Olesen om, at en motorvej ikke er noget, der bare lige dukker op om morgenen.
Henrik Møller (S), 2020-02-04:
Så jeg kan ikke sætte nogen tidsmæssig deadline for, hvornår der er en endelig beslutning i forhold til det her.
Karsten Lauritzen (V), 2020-02-04:
Det var et rimeligt spørgsmål, som jeg heller ikke kan svare på, men jeg kan sige, at når Venstre ligger, som vi gør i den her sag, så handler det også om at holde de aftaler, vi har indgået.
Altså, jeg har forståelse for, at partier skifter holdning og synspunkter og andet – det sker også for mit eget parti.
Men når vi som udgangspunkt har bestilt en rapport for at få et oplyst grundlag, så synes jeg også, at vi skylder at vente med at tage stilling.
Så kan jeg sige, at vi i øjeblikket venter på, at regeringen finder ud af, hvornår vi skal forhandle infrastruktur.
Og jeg tror, vi er tilbageholdende med sådan at komme med en masse nye meldinger, indtil vi lige ved, hvor regeringen i virkeligheden er, hvor mange penge der er, og hvornår der sker noget.
Og i det vil Ring 5-spørgsmålet selvfølgelig også indgå.
Zenia Stampe (RV), 2020-02-04:
Jeg forstår det sådan, at man gerne vil tage stilling i 2021, men man ved endnu ikke helt, om man vil gøre det.
Venstres ordfører Kristian Pihl Lorentzen udtalte for nylig, at den specifikke Ring 5 ikke var groet i deres have.
Det samme tror jeg at Dansk Folkeparti har sagt.
Og derfor er jeg efterhånden lidt i tvivl om, hvem den her idé egentlig kommer fra.
Måske var det så det, som den daværende transportminister fik igennem – og det var han så den der gjorde – og nu sidder hans parti med 3 mandater.
Og så kan jeg ikke forstå, hvorfor alle andre partier, når det er noget, ingen har øverst på deres dagsorden – og jeg skal love for, at der altså er rift om de her transportmidler – undtagen et parti med 3 mandater, hvorfor kan vi så ikke befri de mennesker i transportkorridoren, så de leve deres liv som alle os andre uden den her uvished?
Liselott Blixt (DF), 2020-02-04:
Mange tak.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor ordføreren stiller sig, i forhold til om det er en fast forbindelse over til Sverige, man gerne vil have, og som så hægtes på en motorvej tværs over Sjælland.
Henrik Møller (S), 2020-02-04:
Som jeg nævnte, er der sådan set allerede et analysearbejde i gang, som skal komme med en afrapportering om mulighederne for en fast HH-forbindelse enten i slutningen af 2020 eller i starten af 2021.
Man kan sige, at vi har de to undersøgelser, som på en eller anden måde skal afdækkes først.
Den ene kommer i 2021, og den anden er om HH-forbindelsen, og de skal komme, før jeg kan give et endeligt svar i forhold til det her.
Liselott Blixt (DF), 2020-02-04:
Noget af det, som mange påpeger, er, at hvis der kommer en fast forbindelse, hvis der kommer en ny motorvej, vil vi også opleve massivt flere lastbiler på vores veje.
Jeg tænker på, hvordan det hænger sammen med, at man har et klimamål.
For det gør jo, at vi får endnu mere udledning af CO 2 .
Så jeg vil bare høre, om det er noget, ordføreren også arbejder med i sit parti, altså at man kigger på, at det her faktisk vil gøre vores klimamål endnu sværere at nå.
Henrik Møller (S), 2020-02-04:
Det er jo det, jeg har været inde på.
Det er jo den samlede investering i forhold til infrastrukturen, i forhold til hvad vi investerer i den kollektive trafik, i forhold til at nå det der 70-procentsmål, der er.
Liselott Blixt (DF), 2020-02-04:
Jeg er så ærgerlig over, at det ikke er hr. Morten Dahlin, som var med i Ring 5 syd-mafiaen før valget, der står på talerstolen.
Det er så ærgerligt, at trafikordføreren heller ikke kunne være der.
Det er så ærgerligt, at jeg ikke kan stille de spørgsmål, jeg gerne ville have stillet.
Det, der kommer fra Venstres side, er jo et måske og ikke så meget andet.
Men tak for, at ordføreren i hvert fald kom ind, men sig til hr. Morten Dahlin, at vi savnede ham.
Karsten Lauritzen (V), 2020-02-04:
Jeg kan sige, at hr. Morten Dahlin jo er nyvalgt folketingsmedlem i Venstres folketingsgruppe.
Det er jeg personligt meget glad for, for jeg har været den yngste i folketingsgruppen i 10 år.
Endelig er der kommet nogen ind, der er lidt yngre end mig.
Når man kommer ind udefra, har man jo nogle skarpe holdninger, og der indgår man i folketingsgruppen, og nogle gange sker det – det skete for mig, og det sker så også for hr. Morten Dahlin – at man jo må bøje sig for det, som et flertal af folketingsgruppen har besluttet; hvorvidt det sker i den her sag, skal jeg ikke kunne sige.
Vi har besluttet – og det forpligter alle i gruppen – at vi lige venter med at konkludere, indtil den her rapport, som vi selv har været med til at bestille, er færdig.
Og så håber og tror jeg på, at vi ender et sted, som hele Venstres folketingsgruppe, inklusive hr. Morten Dahlin, kan se sig selv i.
Zenia Stampe (RV), 2020-02-04:
Vil ordføreren så ikke i sin egenskab af medlem af gruppeledelsen sørge for, at hr. Morten Dahlin er til stede i Folketingssalen den dag, vi skal stemme om det, så han ikke kan slippe uden om at være her og tage stilling ved at få en clearing?
Det synes jeg kunne være dejligt og ærligt for folkestyret.
Men hvis jeg kender systemet ret, er han her nok ikke den dag – men lad os nu se til den tid.
Det, jeg hæftede mig ved i ordførerens tale, var ordet mulig, altså at man vil tage stilling til Ring 5, når analysen foreligger, og til en mulig ophævelse af transportkorridoren.
Betyder det der »mulig«, at Venstre åbner for, at man altså ikke prioriterer Ring 5 – efter analysen er kommet og eventuelle forhandlinger om en stor infrastrukturplan – men alligevel fastholder at bevare den her transportkorridor?
Er det en mulighed, altså at de borgere, der bor i det her område, skal sidde endnu længere, altså ikke bare til 2021, men måske også til meget, meget langt ud i fremtiden med den her usikkerhed?
Er det en mulighed i det scenarie, Venstre ser for sig?
Karsten Lauritzen (V), 2020-02-04:
Det er ikke vores ønske, at det her skal tage længere tid end til 2021, men når vi ikke ved, hvad den rapport, vi har bestilt, vil vise, så er det også svært ligesom at forudse, hvad der så bliver enden på den politiske diskussion, som følger deraf.
Man kan sige, at det håber vi ikke, og det er der ingen i Venstres folketingsgruppe der håber.
Vi har historisk set
været optaget af, at de områder, hvor der er arealreservationer og har været det i lang tid, er en byrde for borgerne, og dem skal vi ophæve.
Det har særlig været en problemstilling i bl.a. det nordjyske med en tredje Limfjordforbindelse, hvor der har været forskellige muligheder for, hvor linjeføringen skulle være henne, og hvor nogle har været stavnsbundet til deres ejendom i urimelig lang tid.
Det ønsker vi hverken for borgere i det nordjyske eller for folk i Køge eller i Greveområdet eller noget som helst andet sted.
Men omvendt er infrastruktur også vigtigt, og der bliver vi nødt til have mulighed for at lave noget arealreservation – men vi skal begrænse perioden til så kort tid som overhovedet muligt.
Hvorvidt man så kan nå det til 2021 eller bliver nødt til at forlænge, er det for tidligt at svare på, men det håber vi ikke.
Liselott Blixt (DF), 2020-02-04:
Så kom der lys i mikrofonen.
Det kunne også godt være, at ministeren kunne se lyset, hvis det var, at man også koncentrerede sig lidt om, hvad grunden var til, at man lavede en undersøgelse.
Vi er alle sammen enige om eller ved jo godt, hvorfor man satte en undersøgelse i gang.
Det var jo netop på grund af alle de borgere, der henvendte sig, fordi man frygtede den her motorvej, der ville ødelægge vores natur, skabe en masse støj i nogle områder, der i forvejen har en mangel på god natur.
Så det undrer mig, at man bliver ved med at fastholde, at vi skal se, hvad undersøgelsen viser.
Derfor vil jeg gerne høre: Hvis undersøgelsen, når den kommer i 2021, viser noget andet, vil man så ophæve de arealreservationer, altså hvis ikke man beslutter at bygge en motorvej?
Martin Lidegaard (RV), 2020-02-04:
Jeg tør ikke rigtig love eller lægge mig fast på, hvordan vi i givet fald skal justere den aftale, der er lavet.
Jeg vil gerne love, at vi kommer til at kigge seriøst på alle de forslag og de invendinger, der kommer, men jeg tør hverken love nogen konkrete borgere noget eller en konkret fremgangsmåde, i forhold til hvordan man skal gribe det her an.
Som ministeren var lidt inde på i sit indlæg, kan man sige, at der er nogle modeller, der har nogle fordele for nogle borgere, og andre modeller, der har andre fordele for andre borgere, og at man derfor, hvis man, om jeg så må sige, skifter strategi eller model, let kan komme til at ramme nogle andre.
Benny Engelbrecht (S), 2020-02-04:
I 2021 er analysen færdig.
Jeg kan ikke komme med en præcis dato på nuværende tidspunkt.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-04:
Jeg vil bare kvittere for opbakningen til beslutningsforslaget og sige tak til Enhedslisten og Alternativet, som jo er to af partierne, der ikke er med i aftalen, men som modsat SF, der heller ikke er med i aftalen, faktisk siger, at det da er helt rimeligt, at dem, der nu siger, at de er blevet ramt uretfærdigt og i virkeligheden føler sig trynet af statens beslutninger, får en uvildig vurdering.
Det sætter jeg stor pris på.
Eva Flyvholm (EL), 2020-02-04:
Noget af det, jeg bare vil tilføje i den lidt tekniske afdeling, og som vi jo også gerne vil diskutere her i processen, er, hvad der så ligger i sådan en uvildig vurdering.
Kan man bruge noget af det apparat, som naboerne har peget på, og kan man bruge noget af det arbejde, som allerede bliver sat i gang i rød zone, i forhold til ejendomsvurderingerne?
Kan man bruge det og overføre det til gul zone?
Hvordan skal man lave det, så det bliver på en fornuftig måde?
Der har vi forskellige spørgsmål, for jeg tror, det er vigtigt, at det heller ikke bliver for lemfældigt og kommer til at afhænge af, hvor god en ejendomsmægler man lige får til at lave en dyr vurdering.
Hvordan får man noget god og fornuftig systematik i det?
Så det vil jeg gerne høre lidt flere tanker om.
Men det tænker jeg også er noget af det, vi kan få belyst endnu grundigere.
Jeg ser det i hvert fald ikke som en forringelse af borgernes muligheder; tværtimod skulle det jo gerne være en forbedring af naboernes muligheder, nemlig at give mere spændvidde i det, man kan gøre, ikke?
Pernille Vermund (NB), 2020-02-04:
Jeg glemte bare tidligere at sige, at det i forhold til den ultimative løsning, nemlig at lukke ned for forsvarets investeringer og at lukke ned for kampfly på Skrydstrup, ikke bliver med Nye Borgerliges opbakning.
Det var bare lige for at slå det fast.