runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Igen mange tak for spørgsmålet.
Det siger jo noget om, at hvad angår opgaven med at passe på arbejdspladser og opgaven med at lave en grøn genopretning, er SF og Socialdemokraterne på bølgelængde.
Det er positivt.
Så bemærker ordføreren jo også, at vi har en sund økonomi, at vi har et lavt gældsniveau sammenlignet med andre lande.
Derfor har vi også nogle muligheder, hvis situationen kommer ud af kontrol.
Vi så jo i foråret, at vi havde en økonomi, så vi var i stand til at tage nogle ganske ekstraordinære tiltag.
Det kunne vi, fordi vi har en sund økonomi.
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Tak for det, og også tak for talen.
Men den er jo ikke kommet af sig selv, og det, der sker nu, er jo, at man optager lån, store lån.
Og derfor vil jeg gerne spørge ordføreren om noget, for ordføreren står i sin ordførertale og siger, at der er 1,5 mia. kr. til rådighed, som man kan have en politisk drøftelse om i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Men der ligger jo også det i det, at det danske EU-bidrag stiger med 4,5 mia. kr.
– 5 mia. kr. var jo fuldstændig gak, sagde statsministeren; 4,5 mia. kr. er jo en enorm rabat, som vi får.
Men det er i hvert fald en merudgift.
Kan ordføreren ikke lige sige, hvordan det er, at man reelt finansierer det?
For når man kigger på finanslovsforslaget, optager man jo gigantiske lån i den her budgetperiode.
Er det ikke sådan, at man nu begynder at låne penge til drift?
Og er det ikke lidt usundt?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Det er rigtigt nok, at Danmark har en sund økonomi, og det er jo bl.a. på grund af velfærdsaftalen fra 2006.
Det er den, der grundlæggende set holder hånden under, at vi har en sund økonomi.
Nu har vi jo heldigvis fået genoprettet balancen.
Da vi lavede velfærdsaftalen, var det jo en forudsætning, at de borgerlige fik fjernet efterlønnen, og nu har vi så lavet en ret til en værdig tilbagetrækning, som betyder, at der også omkring den aftale er kommet en balance.
Det tror jeg er godt for holdbarheden af dansk økonomi.
Hvad angår EU-bidraget, er det sådan, at man sidste år satte nogle reserver til side for at dække det ekstra bidrag, som helt forventeligt er kommet.
Det er jo et ekstra bidrag, som er blevet lavere takket være det resultat, som vores statsminister forhandlede hjem i Bruxelles – men det er sådan, at EU-bidrag finansieres på finansloven, fuldstændig som det har været gældende under alle tidligere regeringer.
Det vil også gælde under den nuværende.
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Det er nemlig rigtigt; der bliver bare betalt ved kasse et, og det vil sige, at det er penge, som man ikke kan bruge på noget andet, og det vil sige, at Danmark står i en situation nu, hvor vores bidrag til EU er steget med 4,5 mia. kr.
– det er så penge, vi ikke kan bruge på noget andet.
Samtidig står ordføreren jo og siger, at vi står i en situation nu, hvor vi låner helt op til grænsen – helt op til grænsen – for, hvad vi kan låne.
Altså, hvis man skal tegne et billede i forhold til derhjemme, så har man lånt helt op til skorstenen nu for at få butikken til at køre rundt.
Vi er meget enige med regeringen i, at når man står i en krisesituation, skal man investere; så skal man investere i noget, man bliver rigere af.
Og så kan man jo diskutere, om Danmark reelt bliver rigere af det her EU-bidrag, som statsministeren siger er gak.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Tak, og tak for talen.
Ordføreren har jo helt ret i, at det er ekstraordinære tider.
Det vil man selvfølgelig også kunne se på årets finanslov.
Jeg vil også gerne på vegne af SF kvittere for, at der er en lang række gode takter i regeringens finanslovsforslag – selvfølgelig først og fremmest, at det nu er blevet normalt, at man selvfølgelig dækker det demografiske træk og siger, at når der kommer flere børn og ældre, skal omkostningerne til det også dækkes.
Det var ikke en selvfølgelighed før, men det er det nu.
Så tak for det.
Mit spørgsmål er om den her såkaldte krigskasse på 9,2 mia. kr.: Når den skal udmøntes, skal den jo ifølge regeringen gå til alt muligt, altså til vacciner, en ekspansiv finanspolitik, grønne jobs, til at holde hånden under virksomheder osv., men der er ikke nogen, der kender fremtiden.
Hvis vi får en vaccine, der ender med at koste stort set det hele, hvad skal der så ske med de danske arbejdspladser, som vi skal holde hånden under?
Morten Dahlin (V), 2020-09-08:
Der er nu ikke nogen usande påstande.
Altså, jeg citerer jo statsministeren, og jeg kan sådan set godt forstå, at ordføreren bliver nødt til at kaste sig ud i sådan et lidt længere vævende svar på, hvorfor statsministeren ikke tog fejl, da hun sagde i maj, at det ville være mærkværdigt at hæve skatterne, som ordføreren nu står og forsvarer at gøre.
Kan ordføreren ikke bare helt konkret fortælle mig, hvilken skattestigning den her regering har lavet, som bekæmper arbejdsløshed?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Man kan jo diskutere, om mit svar var vævende.
Altså, jeg svarede jo inden for det minut, jeg har til rådighed, så langt var det i hvert fald ikke, men jeg svarede jo meget præcist, at ja, vi har foretaget en række meget specifikke prioriteringer, eksempelvis i forhold til cigaretter.
Det gjorde vi sammen med Venstre.
Nej, det billede, Venstre forsøger at skabe af generelle skattestigninger, er ikke rigtigt.
Hvad angår arbejdsløshed, er den helt afgørende forskel på regeringen og Venstre, må man forstå, at vi er klar til at bruge, hvad der skal til, og investere os ud af krisen, i stedet for at spare os ud af krisen.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-09-08:
Jeg kunne godt tænke mig at vende tilbage til de helt store nye budgetposter i det her forslag, som også Dansk Folkepartis finansordfører var inde på, nemlig EU-bidraget.
For et halvt års tid siden hørte vi jo statsministeren meddelte, at et øget dansk bidrag til EU på 5 mia. kr. var, og jeg tror, det var, som jeg citerer, gakgak, og nu er vi så nået dertil, hvor det nye danske merbidrag bliver på 4,5 mia. kr.
Der kunne jeg så godt tænke mig, om hr. Christian Rabjerg Madsen kunne sætte lidt ord på, hvordan han vil beskrive det merbidrag.
Er det bare gak, altså en enkelt gang gak, eller er ét gak 2,5, så vi er lidt i en halvanden gang gak, eller hvor er vi henne i forhold til de gakkede midler, som regeringen har disponeret til Bruxelles?
Hvordan vil hr. Rabjerg Madsen beskrive den merydelse, der skal betales til Bruxelles nu, i forhold til hvad statsministeren tidligere har sat af ord på med hensyn til at skulle betale mere til Bruxelles?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
I vanlig stil skal hr. Morten Messerschmidt jo have ros for det retorisk veloplagte spørgsmål, men jeg tror i virkeligheden, at det dækker lidt over, hvad der er det vigtige, vi diskuterer her.
Fik vi alt, hvad vi gerne ville have, i de forhandlinger?
Nej, det gjorde vi selvfølgelig ikke, men vi fik eksempelvis en betydelig dansk rabat forhandlet hjem, netop fordi vi havde en statsminister, der var i stand til at sætte sig igennem, og som meget klart sagde fra over for de andre europæiske hovedstæder, som havde nogle andre ønsker.
Og det tror jeg at danskerne kan være enormt godt tilfredse med i dag.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-09-08:
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan hr. Rabjerg Madsen forventer at danskerne kommer til at mærke den her rabat.
Jeg tror, vi alle sammen er glade for rabatter.
Hvis de ringer nede fra supermarkedet og siger: Hey, der er rabat på mælk, så suser man jo ned for at handle.
Så er man glad, og så hamstrer man.
Problemet er så selvfølgelig, hvis udgangspunktsprisen er steget, sådan at rabatten bliver negativ og man alligevel skal have flere penge op af lommen.
Og det er jo det, der er situationen, hr. Rabjerg Madsen.
Derfor vender vi lidt tilbage til det der med, hvad der er gak.
For hr. Rabjerg Madsen lyder jo triplegakket, når han vil have det til at se ud, som om der er tale om en rabat.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Jeg vil sådan set gerne svare meget konkret på det.
I forhold til hvad der blev sat af på finansloven til at dække EU-udgifterne i 2020, har vores rabat bl.a. betydet, at merudgifterne til MFF'en i gennemsnit forventes at blive 200 mio. kr. mindre i årene 2021-2025.
Det er jo så penge, man kan prioritere til andre formål.
Det er en forskel, som jo bl.a. har den forklaring, at statsministeren så offensivt og dygtigt gik ind i den debat om budgettet.
Lotte Rod (RV), 2020-09-08:
I foråret oplevede vi betydningen af tid, altså hvad det betyder for vores børn, når der er pædagoger nok til at være sammen med dem i små grupper, og vi oplevede, hvilken skole vi kan lave, når lærerne kan undervise eleverne udenfor i små hold.
Sådan burde hverdagen være.
Derfor vil jeg gerne spørge til Socialdemokraternes ambitioner, for før svarede ordføreren, at velfærden ikke skal blive ringere, men man kunne jo også vælge at træffe politiske beslutninger, der gør, at vi får flere penge i kassen, sådan at vi ikke bare fedter rundt med at fordele dem, der er, og sådan at vi rent faktisk kunne vedtage noget, som er stort.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Tak til fru Lotte Rod for at stille et, synes jeg, meget, meget relevant spørgsmål.
Jeg har selv en datter i vuggestue, så jeg oplevede selv meget konkret, hvordan coronanormeringerne var nogle meget gode normeringer.
Det er jo også årsagen til, at vi prioriterer velfærden i vores forslag.
Det er også årsagen til, at vi bl.a. sammen med spørgerens parti jo afsatte gående mod 1,6 mia. kr. til minimumsnormeringer, så vi kan få noget bedre kvalitet.
Det er jo prioriteringer, der ligger oveni det, at vi i kommuneaftalerne følger det demografiske træk.
Så vi har nogle aftaler med kommunerne, som lægger fundamentet for velfærden, og så har vi lagt ovenpå – så vi får bedre normeringer.
Så bliver der spurgt til, hvordan vi skal sikre, at vi også får råd til det i fremtiden.
Der tror jeg, at jeg vil vende tilbage til noget af det, som jeg har sagt et par gange, nemlig at
den største trussel mod, at råderummet på sigt bliver mindre, er, hvis arbejdsløsheden får lov til at bide sig fast, og derfor skal vi investere i at bekæmpe arbejdsløsheden nu.
Lotte Rod (RV), 2020-09-08:
Men hvad er Socialdemokraternes ambition?
Jeg hørte før i svaret til fru Sofie Carsten Nielsen, at planen ligesom er, at det bare skal gå i nul, men det er jo os som politikere, der beslutter, hvor det nul er henne.
Altså, enten kan vi jo bare kigge på de penge, der er i kassen, og så fordele dem, ellers kan vi jo træffe nogle beslutninger, der gør, at vi har flere penge til at lave ordentlig velfærd for.
Og det, jeg er interesseret i, er, at vi skal komme udover det, at vi på den enkelte finanslov laver sådan noget, hvor vi piller lidt, og at vi i stedet for vedtager noget, der er stort.
For foråret viste, hvad det betyder, når vi tør at tænke stort og lave den investering.
Så hvad er ambitionen?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Og det er jo ambitionen.
Ambitionen er, at vi kan blive ved med at løfte vores velfærdssamfund, så vores børn får nogle bedre liv ude i de institutioner, som de går i – for manges vedkommende hver dag.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-09-08:
Når man fremlægger et finanslovsudspil, kan man jo ikke undgå at skuffe nogen.
Det tror jeg vi alle sammen kan være enige om, men jeg tror bare ikke, at der var nogen, der havde regnet med, at det var sommerfuglene og haren, vores natur, der skulle være så skuffet i år, da man fremlagde det her udspil.
Så kan ordføreren ikke forklare, hvordan det er, vi kommer videre i forhold til den her meget, meget alvorlige naturkrise, vi står i?
Jeg taler ikke om penge, der blev afsat sidste år, men om nye initiativer, for vi jo er enige om, at der skal tages skridt år for år.
Og hvor er det, vi læser det i den her finanslov?
Krisen er der.
Lige som der er en coronakrise, er der en massiv naturkrise, men hvor er svarene på krisen?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Jeg er meget enig med spørgeren i, at klimakrisen i virkeligheden får passende plads i den offentlige debat, og at naturkrisen får for lidt plads.
Vi afsætter på den nuværende finanslov 200 mio. kr. til naturinitiativer.
Det kan være områder, hvor den vilde natur får plads til at udfolde sig.
Det kan være urørt skov.
Det næste skridt bliver, når vi fremlægger en samlet naturplan – en naturplan, som jo skal følge op på de meget ambitiøse tanker, som vi gjorde os i opposition omkring vores natur.
Det er de to mest virksomme initiativer i forhold til at genoprette naturen.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-09-08:
I de her debatter om finanslov er det altid vigtigt at holde tungen lige i munden og snakke om, hvad der er nyt og hvad der er gammelt af de penge, der kommer ind, for man kan altid lave nogle regnestykker, hvor man regner en helt masse ting sammen og får det til at lyde rigtig stort.
Om nye initiativer må man bare sige, at naturen står skuffet tilbage, fordi svarene jo fuldstændig er, som ordføreren siger, men hvornår kommer vi i gang med det?
Nu har man fra regeringens side villet udskyde arbejdet i et år.
Vi ved ud fra listerne omkring vores truede dyr, træer og svampearter, at det står dårligere til end for 10 år siden.
Har vi råd til at vente et år mere, eller vil man fra regeringens side også komme i gang allerede med den her finanslov?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Jeg vil gerne forklare hr. Morten Dahlin, hvorfor statsministeren ikke tog fejl i maj.
Statsministeren tager ikke fejl, for det, statsministeren siger, jo flugter en til en med, hvad jeg tidligere svarede på et lignende spørgsmål, nemlig at man godt kan forsøge at give indtryk af, at vi har hævet skatterne generelt, men det bliver udsagnet bare ikke mere rigtigt af.
Vi har ikke hævet skatter og afgifter generelt.
Men vi har foretaget en række helt specifikke prioriteringer og nogle af dem i øvrigt sammen med Venstre, herunder at vi f.eks. hævede prisen på cigaretter.
Det er fornuftigt i forhold til at få flere unge mennesker til at kvitte cigaretterne eller lade være med at begynde at ryge i første omgang.
Jeg står også fuldt ud på mål for, at vi har lukket et skattehul på 700-800 mio. kr. for udenlandske boligspekulanter.
Jeg står også fuldt ud på mål for, at vi har hævet skatten på de allerstørste aktieafkast.
Jeg står også fuldt ud på mål for, at vi har tilbagerullet skattelettelser på kapitalafkast, altså til boligspekulanter.
Lad os diskutere de konkrete ting i stedet for at sprede de der lidt usammenhængende og usande påstande omkring regeringens politik.
Morten Dahlin (V), 2020-09-08:
Tak til ordføreren for talen og besvarelsen.
Ordføreren sætter i sin tale meget fokus på det her med at bekæmpe arbejdsløshed, og det synes jeg er positivt.
Ordføreren er i hvert fald opmærksom på det i ord, men ikke så meget i handling.
For den her regering har jo nærmest ikke lavet andet end at drysse nye skatter og afgifter ud over det danske samfund.
Det er sådan set også skatter, som rammer de grønne iværksættere, som skal skabe fremtidens arbejdspladser, og som skal sætte gang i hjulene og sørge for, at de mennesker, ordføreren talte om, får et arbejde.
Derfor undrer det mig, at ordførerens parti hæver skatterne.
Det undrer mig også endnu mere, når vi ved, at statsministeren i maj sagde, og nu citerer jeg, om skattestigninger, at det ville være et mærkværdigt svar til dansk erhvervsliv, der står i en rigtig, rigtig svær situation.
Kan ordføreren ikke lige forklare mig, hvorfor statsministeren tog fejl i maj?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Jeg skal meget gerne stå på mål for de konkrete valg, vi har truffet – eksempelvis omkring cigaretter – men det andet er ikke et retvisende billede af virkeligheden.
Hvad angår den forfejlede indvandring, arbejder vi intensivt på at få den regning ned.
Det handler jo om, hvordan vi med kloge andengenerationsreformer kan få nogle flere af de indvandrere, som er i Danmark, ind på arbejdsmarkedet.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Når vi står her i dag og har en økonomi, der kan håndtere en coronaudfordring, er det jo, fordi man tidligere i Danmark har gennemført langsigtede reformer og foretaget investeringer, som rustede Danmark til den fremtid, som vi så står i i dag.
Når vi så ser regeringens forslag til en finanslov, er den blottet for den slags.
Den er rent forbrug af penge på her og nu-opgaver, og ingen langsigtet reformpolitik føres.
Et eksempel: Den blå regering fremlagde i marts 2019 en investeringsplan for trafikinfrastrukturen i Danmark.
Den indeholdt mange punkter, og lad os blive helt konkrete her, bl.a. at en af de mest trafikerede strækninger på statsvejnettet i Danmark, nemlig motorvejskrydset mellem E20 og E45 i Kolding, hvor hr. Christian Rabjerg Madsen er opstillet, skulle udvides.
Hr. Christian Rabjerg Madsen gik til valg i Kolding på, at det ville hr. Christian Rabjerg Madsen også.
Han sagde: I kan roligt stemme på mig; hvis Socialdemokratiet kommer til magten, vil vi også i 2021 gå i gang med at udbygge motorvejskrydset i Kolding.
Er det ikke lykkedes for hr. Christian Rabjerg Madsen at få det ind i finansloven, eller har hr. Christian Rabjerg Madsen end ikke forsøgt?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Vi har meget klart sagt, at vi selvfølgelig kommer til at fremlægge en omfattende infrastrukturplan, og der kan alle medlemmer af den socialdemokratiske folketingsgruppe eller andre folketingsgrupper jo have forskellige lokale perspektiver, som de synes er særlig vigtige, og det har jeg også haft.
Så må vi jo se, når den plan bliver fremlagt,
hvordan man endelig skærer kagen
Jeg er helt opmærksom på, at vi rundt om Kolding har et stykke motorvej, som er ekstremt belastet.
Der har vi en meget betydelig udfordring.
Hvad angår den første del af spørgsmålet, siger hr. Ole Birk Olesen, at vi ikke har nogen reformer, der skaber arbejdspladser.
Det er jo forkert.
Det, vi ikke har, er det her dødssyge ensidige fokus på arbejdsudbud i en situation, hvor det ikke er det, der er udfordringen, men hvor udfordringen er, at vi har mere end 40.000 mennesker, der bliver arbejdsløse.
Det problem, som dansk økonomi har lige nu,
er jo ikke, at vi mangler hænder på arbejdsmarkedet.
Det problem, vi har lige nu, er, at der er for mange hænder, der ikke har noget at bestille.
Og det er den største trussel mod vores økonomi, den største trussel mod vækst, den største trussel mod råderummet på den lange bane, og det er det, vi bekæmper her og nu.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Jeg refererer bare regeringen selv.
Regeringen selv og Finansministeriet fortæller jo, at beskæftigelsen falder som følge af det finanslovsforslag, som regeringen her fremlægger, og der har man ikke engang indregnet den her Arnepension, som får beskæftigelsen til at falde endnu mere.
Men mit spørgsmål til hr. Christian Rabjerg Madsen var: I valgkampen sagde hr. Christian Rabjerg Madsen, at man roligt kunne stemme på hr. Christian Rabjerg Madsen i Kolding, fordi hr. Christian Rabjerg Madsen og Socialdemokratiet også ville gå i gang med at udbygge motorvejskrydset mellem E20 og E45 ved Kolding i 2021 ligesom den blå regering.
Det er ikke med i finanslovsforslaget.
Der er ikke sat penge af til at gøre det i finanslovsforslaget og heller ikke til de andre trafikprojekter.
Er det, fordi hr. Christian Rabjerg Madsen ikke har forsøgt at få det ind, eller er det, fordi hr. Christian Rabjerg Madsen ikke er lykkedes med at få det ind?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Hvad angår det trafikpolitiske spørgsmål, tror jeg egentlig jeg svarede rimelig fyldestgørende på det i første runde, nemlig at vi kommer til at fremlægge en transportplan, og at jeg personligt er meget opmærksom på, at vi omkring Kolding har nogle trafikale udfordringer.
Så er der spørgsmålet om beskæftigelse.
Hr. Ole Birk Olesen laver jo et snedigt trick her, som vi har behov for at kaste lys over.
Det er jo ikke rigtigt, når det bliver påstået, at der ikke er beskæftigelse med.
Vi skaber 46.000 arbejdspladser til næste år med det her finanslovsforslag.
Det, vi ikke gør, er at røre ved arbejdsudbuddet.
Torsten Gejl (ALT), 2020-09-08:
Tusind tak, og tak for talen.
I Alternativet er vi selvfølgelig også lidt chokeret over, at man på finansloven i så lav grad adresserer de grønne udfordringer som klima og natur, når man ser, hvad det er for nogle udfordringer, vi står over for.
Men det, jeg vil spørge om, er: Hvorfor låner vi ikke nogle penge til at adressere f.eks. klimaet?
Da coronakrisen kom, viste det sig jo faktisk, at vi kunne låne flere hundrede milliarder kroner.
Det kan godt være, at mine kolleger her i Folketinget vidste, at det kunne man faktisk rimelig smertefrit gøre, men jeg havde faktisk ikke regnet med, at det var så enkelt.
Og jeg tror, at der er mange borgere, der måske heller ikke vidste det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-09-08:
Jamen det er fint.
Ordføreren svarer bare ikke på spørgsmålet om, hvorfor man hellere vil bruge pengene på forfejlet ikkevestlig indvandring, som koster 33 mia. kr., samtidig med at man mener, at borgerne skal have flere penge op af lommerne.
For det er det, der sker, når man beskatter erhvervslivet – så ryger pengene videre.
Det står der selv i de lovforslag, som regeringen fremsætter, nemlig at man udfaser det her til borgerne.
Så spørger jeg bare: Hvad er det, der bliver dyrere for den danske børnefamilie, der ikke bliver beskattet?
Er det fodboldkontingentet, er det børnefødselsdagen?
Kunne man prøve at være konkret, i forhold til hvad det er, borgerne derude ikke længere skal bruge deres penge på, fordi man insisterer på at kræve flere penge ind, som man så bruger på en forfejlet ikkevestlig indvandring?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er ikke enig i, at vores finanslov mangler noget på det grønne.
Så der er en grøn linje, som er meget, meget klar.
Hvad angår spørgsmålet om lånemuligheder, er det jo rigtigt nok, at vi har mulighed for at låne penge til at lave kloge investeringer for.
Det er, fordi vi har behov for at investere nu, så vi får arbejdsløsheden ned, fordi det er den største trussel mod vores økonomi.
Men der er balancer her, som jeg tror spørgsmålet måske ikke klart afspejlede.
For hvad er årsagen til, at vi kan låne penge billigt nu?
Det er jo, at vores grundlæggende økonomi er sund, og at vores gæld er lav.
Så hvis man bare låner og låner, vil de to forudsætninger forsvinde.
Økonomien vil blive usund, og vores gæld vil blive høj, og så vil man ikke på sigt kunne låne til investeringer.
De balancer skal man iagttage.
Torsten Gejl (ALT), 2020-09-08:
Jamen det glæder mig, at ordføreren faktisk bekræfter, at vi ville kunne låne f.eks. 100 mia. kr.
Det er jo ikke at låne og låne, for vi ville faktisk kunne låne en del mere.
Men vi ville i hvert fald kunne låne 100 mia. kr., og det er jo den type beløb, vi skal op i, når vi skal have gang i en kortsigtet investering i den grønne omstilling, for vi kan jo kun låne de penge til kortsigtede investeringer.
Den grønne omstilling – f.eks. en femårsplan med 20 mia. kr. om året – vil jo være en kortsigtet investeringen af den størrelse, der skal til, for at vi kan adressere de her udfordringer, som vi har lavet i verdens bedste klimalov.
Hvorfor sidder vi på hænderne, når vi smertefrit kan låne den type beløb, og når der er brug for dem nu?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Igen bliver jeg nødt til at sige, at jeg ikke anerkender præmissen om, at vi sidder på hænderne.
Altså, med aftaler fra i foråret laver vi de største reduktioner i CO 2 .
Jeg tror – fra hukommelsen – at det drejer sig om 4,5 mio. t.
Det, vi skal nå, er 20 mio. t. Det vil sige en femtedel reduktion på et år.
Jeg er helt med på, at de sidste bliver vanskeligere, men det er betydelige reduktioner.
Hvad angår lånemulighederne, så tror jeg, man skal være opmærksom på, at ja, man kan låne, og at det er klogt at låne nu, men der er nogle balancer omkring vores grundlæggende økonomi, som man skal være opmærksom på.