runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-09:
Jeg siger det bare, fordi jeg er af boomergenerationen, så jeg er vant til, at det hedder Udkantsdanmark, hvor jeg kommer fra.
Vi kan godt kalde det Danmark uden for byerne, den rådne banan, og hvad vi ellers gør, bare vi alle sammen ved, hvor vi faktuelt er.
Det er ikke ment nedgørende, og jeg er jo som ordføreren selv fra et sted, som bliver kaldt det, så det går nok, kan man sige.
Så der er ikke noget nedladende eller geografisk racisme i det.
Men selvfølgelig skal vi sælge det for det, markedet vurderer det er værd.
Der ved jeg godt, at det er svært for en socialdemokrat at forstå, at det er sådan markedet jo fungerer.
Så hvis salgsprisen rent faktisk er 255 kr. plus moms, fordi det er det, det er værd, så er det det, vi skal sælge det for.
Er det 19 mia. kr. værd, skal vi jo sælge det for det.
Det, der er problemet, er, at det ikke allerede har været sendt i udbud, sådan at vi ved, hvad prisen på det her er.
Vi ved faktuelt, at prisen for at rive det ned er 1 mia. kr., og Nye Borgerlige er altid fortalere for, at vi sparer skatteborgerne for misbrug af deres penge.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-09:
Nej, det er Nye Borgerliges politik at forholde sig til virkeligheden og det, der står i forslaget, og ikke bare opdigte tallene.
Virkeligheden er jo, at hvis ikke det her lovforslag kom igennem, skulle fabrikken nedrives.
Det er det, der blev snakket om, dengang det blev gennemført i sin tid.
Og det vil sige, at der så de facto nu er en udgift på 1 mia. kr., som ordføreren gladelig svinger hen over, fordi han tænkte, at Nye Borgerlige nu skulle hænges ud som statsligt drevne.
Og det ved ordføreren jo alt andet lige at Nye Borgerlige ikke er.
Det, Nye Borgerlige er, er et faktabaseret parti.
Og virkeligheden er, at nu har vi 1 mia. kr. til bygningsvedligehold og vi kan arbejde indefra for at få det solgt – hvilket Venstre har sagt at vi er villige til, når prisen er til det.
Jeg har jo liberaliseret postverdenen sammen med ministeren.
Så jeg er sikker på, at jeg også kan finde en måde at privatisere en bygningsmasse på Lolland på, så vi både har arbejdspladser, som er fæstnet i det private, og sparer statsborgerne for penge, nemlig den milliard, som de ellers står til at miste.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-09:
Der er to faktuelle fejl i det.
For det første stopper produktionen jo ikke lige med det samme.
Det kommer til at køre i en årrække fremover, indtil man er færdig dernede i 2027.
Det vil sige, at man har haft lang tid til at undersøge, om der er private, der vil købe det her.
Og der er jo ingen, der forudsætter, at fordi man ikke vedtager det her, så skal man automatisk bruge 1 mia. kr. på bare at fjerne det.
Det kunne godt være, at der var nogen, der var interesseret i at købe det eller købe produktionsenhederne.
Så det med 1 mia. kr. er jo bare en skrøne og en floskel.
Bundlinjen er, at når man stemmer for det her forslag, stemmer man for, at staten nu kommer til at eje og drive en betonelementvirksomhed.
Er det virkelig Nye Borgerliges politik?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-09:
Men det, som ordføreren ikke forholder sig til, er, at alternativet er en udgift på 1 mia. kr. direkte lige nu.
Det, ordføreren ikke forholder sig til, er, at hvis der ikke er noget produktion dernede, er der vedligehold af bygningerne, og der går jo nogle år, inden vi rammer den milliard, bliver jeg nødt til at forklare ordføreren.
Så der er jo nogle år til at sælge den.
Og det var det, jeg fortalte ordføreren før, nemlig at for os i Nye Borgerlige giver det ikke mening at rive noget ned for 1 mia. kr.
Men det var nok også ret tydeligt i min tale, at vi skal arbejde for, at det her bliver solgt til private aktører hurtigst muligt.
Så regnestykket hænger ikke helt sammen.
For med 1 mia. kr. i bare bygningsvedligehold af forholdsvis nye bygninger er vi altså et stykke ude i fremtiden.
Og det er ikke blevet udbudt til salg, bliver jeg nødt til at fortælle ordføreren, så alternativet er jo, at det bliver revet ned, hvis ikke vi stemmer for forslaget.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-09:
Så vi har den 9. november 2023, og Nye Borgerlige mener altså, at staten nu skal eje og drive en produktionsvirksomhed, som skal lave betonelementer til f.eks. vindmøller.
Det er det, lovforslaget her går ud på.
Så kan man sagtens have nogle hensigtserklæringer om, hvad man vil, og hvad man godt kunne tænke sig at det blev brugt til efterfølgende.
Faktum er, at her er det staten, der skal drive det videre og også have ejerskabet.
Jeg vil godt spørge ordføreren, hvem det er, der skal betale, hvis den her virksomhed så får underskud.
For det er rigtigt nok, at det koster 1 mia. kr. at rive den ned.
Det gjorde det ikke, hvis man solgte den til nogle private med det samme; man har lang tid til at finde ud af det.
Men det er ikke det, man gør med det her lovforslag.
Hvad nu, hvis det giver underskud med 500 mio. kr. om året?
Så er den milliard jo brugt op ret hurtigt.
Hvem skal så derefter betale den regning for, at staten nu skal til at drive en betonelementvirksomhed, som staten sandsynligvis er rigtig dårlig til – ligesom alle andre ting, som staten driver?
Kasper Roug (S), 2023-11-09:
Tak for det, og tak til ordføreren for hans tale.
Jeg vil også gerne starte med at sige tak for, at ordføreren støtter forslaget.
Det er jeg rigtig glad for.
Jeg er bare ikke så glad for, at ordføreren sådan bliver ved med at kalde os fra Lolland-Falster og andre yderområder for nogen fra Udkantsdanmark.
Det må vi tage over en kop kaffe en anden dag.
Jeg forstår til gengæld også godt, at der er meget kritik af selve lovforslaget her, i forhold til hvad nu hvis.
Hvad nu, hvis der kommer en ny forbindelse, eller hvad nu, hvis der er nogen, der gerne vil bruge det til dit og dat. Det er ordføreren, der har kritiseret, og mere eller mindre alle ordførere her i salen.
Og der kan jeg ikke lade være med lige at vende den rundt engang til ordføreren og sige: Jamen hvis ordføreren gerne vil have, at det skal være en privat, der skal købe det anlæg her, hvad så, hvis man ikke vil give den pris, som ordføreren gerne vil have, men kun vil give 3 mia. kr. eller 2 mia. kr. eller 1 mia. kr. for det.
Skal vi så sælge det for det?
Christian Friis Bach (RV), 2023-11-09:
Jeg vil bare høre transportministeren, om han, hvis den her fabrik nu bliver liggende, vil undersøge, om vi så ikke kan bruge de tunnelelementer, som kan bygges på den her fabrik, til at lave nye tunnelrør langs med den nuværende Limfjordstunnel øst for Aalborg i stedet for at lave den dyre, store og fejlplacerede Egholmlinje.
Jette Gottlieb (EL), 2023-11-09:
Nu er det her jo ikke en vindmøllefabrik; det er en tunnelelementfabrik.
Kan ministeren ikke forestille sig, at der sker en teknologisk udvikling, der gør, at man f.eks. kunne forestille sig andre teknologier, der var mindre CO 2 -udledende, og at det ville give en helt anden tankemåde i forhold til det?
Og hvis man så nu siger, at man jo heller ikke kommer til at bruge fabrikken lige med det samme, så vil jeg sige, at hvis den ikke bruges, giver det heller ingen mening at forlænge den.
Thomas Danielsen (V), 2023-11-09:
Det kan jo være vindmøllefundamenter, og ja, det har et klimaaftryk at lave vindmøllefundamenterne, men vi har i regeringen bare en ambition om, at vi skal have flere vindmøller op, og derfor er det her en del af den produktion, som kan blive aktuel og nødvendig.
Det ved vi ikke endnu.
Så produktionen har et aftryk, uanset om det er produktion til infrastruktur eller til den grønne omstilling.
Jette Gottlieb (EL), 2023-11-09:
En del af begrundelsen for, at man gjorde hele konstruktionen midlertidig, var jo, at der er forbundet en enorm CO 2 -udledning med driften af sådan en fabrik.
Og nu vil jeg så spørge ministeren, om der er nogen som helst overvejelser for, hvordan man skal kompensere for det i det tilfælde, hvor man lader den være permanent arbejdende.
Thomas Danielsen (V), 2023-11-09:
Den er enormt stor.
Vi laver havnepartnerskaber, vi laver et havneatlas, og vi laver alverdens ting, fordi vi er i bekneb med havnekapaciteten, og her er der en lang række virksomheder, som sender lange blikke ned til de her rammer.
Derfor vil det være uhensigtsmæssigt at sælge det, og det kommer heller ikke til at ske.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-09:
Præcis, og hvem står som ejer af Sund & Bælt?
Det gør den danske stat, altså de danske skatteborgere.
Det er nogenlunde ligesådan, som man har indretningen med SAS.
Så når SAS heller ikke kan blive drevet ordentligt, så falder regningen for de danske skatteborgere, som vi har set det i de seneste par år, og så må de have pengene op af lommen.
Kan transportministeren her garantere, at der ikke kommer et tidspunkt, hvor man for at dække et underskud i den her virksomhed enten må hæve taksterne over Storebælt eller vi må have penge op fra statskassen?
Thomas Danielsen (V), 2023-11-09:
Den danske stat ejer Sund & Bælt Holding A/S 100 pct., og derunder har vi en lang række virksomheder, lige fra BroBizz, Sund & Bælt Partner, A/S Storebælt, Femern Landanlæg, herunder Femern A/S, A/S Øresund osv. osv., og hvis der er nogle af de virksomheder, som ikke er veldrevede, så retter vi selvfølgelig op på det.
Det er de heldigvis, men såfremt der teoretisk set ville være et underskud, er det klart, at det ville belaste Sund & Bælt Holding i sidste ende.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-09:
Der står direkte i lovforslaget her, og jeg citerer: »Det foreslås derfor, at Sund & Bælt Holding A/S eller et selskab ejet af Sund & Bælt Holding A/S bemyndiges til, efter transportministerens beslutning, at stifte et selskab, som har til formål at indtræde som den fremadrettede ejer af tunnelelementfabrikken«.
Det vil sige, at det er Sund & Bælt A/S, som kommer til at stifte et underfirma, som så kommer til at eje det.
Så vidt jeg ved, er det transportministeren, som er ene bestyrelsesmedlem på statens vegne som ejere i Sund & Bælt A/S.
Hvis den her virksomhed, som så bliver en undervirksomhed til Sund & Bælt A/S, kommer til at generere store underskud og konstant giver massive underskud, så skal det jo vel dækkes af Sund & Bælt, og hvis det skal dækkes af Sund & Bælt, hvem skal det så dækkes af derefter?
For jeg går ud fra, at virksomheden, som transportministeren siger, skal konkurrere på lige fod med andre private virksomheder.
Så der er jo ikke nogen garanti for, at de elementer, som vi skal bruge til infrastrukturprojekter, vil komme dernedefra.
Så hvad sker der, hvis den får underskud og det derfor genererer et underskud i Sund & Bælt A/S?
Thomas Danielsen (V), 2023-11-09:
Jeg er ikke til sinds at bruge ressourcer på at undersøge løsninger, der ikke er opbakning til.
Men hvis ordføreren stiller mig et skriftligt spørgsmål, vil jeg besvare det efter bedste evne.
Der er bred opbakning til en linjeføring både lokalt og nationalt, og det har der været igennem mange år.
Derfor finder jeg ikke nogen anledning til at fortsætte med at undersøge alternative linjeføringer.
Christian Friis Bach (RV), 2023-11-09:
Jamen jeg hører alligevel en lille tøven her hos transportministeren, som jeg gerne vil udnytte i forhold til at høre, om det da ikke giver mening at få undersøgt, om den her fabrik faktisk kunne lave en bedre, billigere, hurtigere og langt mere klimavenlig Limfjordsforbindelse.
Så kan vi jo slå rigtig mange fluer med et smæk: Fabrikken bliver der, og vi får en mere klimavenlig, bedre og billigere forbindelse hen over Limfjorden, som også er placeret på en måde, så vi letter trafikken på motorvejene.
Så jeg vil høre transportministeren igen: Vil transportministeren ikke undersøge den mulighed?
Thomas Danielsen (V), 2023-11-09:
Jeg lyttede mig til et måske lille drillespørgsmål i forhold til linjeføringer og i bund og grund ikke så meget, i forhold til hvilke potentialer og muligheder der er for elementfabrikken dernede.
Men hvis jeg skal svare på spørgsmålet, vil jeg sige, at der jo sådan set ikke er nogen begrænsninger, i forhold til hvad man kan bruge elementfabrikken til.
Det kan være brobyggerier og brofag.
Det kan være tunnelløsninger.
Det kan være vindmøllefundamenter.
Det kan være hvad som helst
Så på den måde vil jeg sige, at der ikke er nogen begrænsninger der.
Men der er ikke nogen slinger i valsen i forhold til linjeføring af den tredje Limfjordsforbindelse ved Aalborg, og der er ikke nogen slinger i valsen i forhold til anlægsloven, og i forhold til at vi skal have skovlen i jorden.
Vi bruger den jo frem til 2027, og derefter har vi ikke viden om, hvad den så skal bruges til.
Det har vi ikke lagt os fast på.
Men jeg siger jo bare, at der er ualmindelig mange muligheder.
Men det er jo ikke krav i forhold til produktionens klimaaftryk, der skal lægges ind i sådan en lov som denne.
Hvis man ønsker at stille krav til klimaaftryk i forbindelse med elementbyggerier, f.eks. et tunnelbyggeri, et vindmøllefundamentsbyggeri eller andet, så er det jo i forbindelse med det udbud, som man laver der, at man skal stille eventuelle klimakrav.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-09:
Jeg kan huske engang, hvor Venstre sagde, at staten skulle fylde mindre, og at det private skulle fylde mere.
Nu statsliggør vi endnu en produktionsvirksomhed, som så, som vi kan høre det på den anden ordfører, skal lave fundamenter til f.eks. vindmøller og konkurrere på det på lige fod med private virksomheder.
Det kan undre mig, at det er Venstres politik.
Jeg skal lige høre Venstres ordfører om noget: Var der noget i det oprindelige konsortium, da man skulle lave Sund & Bælt og tunnelen dernede, som gjorde, at man ikke skrev det her ind og bevarede det, da man lavede det?
Hvorfor kommer man her bagefter og siger: Hov, vi skal lige sørge for, at den her fabrik ikke bliver revet ned?
Var det oprindelig planen, at den skulle rives ned?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-11-09:
En oplagt ting, man kunne overveje, er jo at øge den pulje, der i dag gives til specialundervisning som en del af det samlede tilskud.
Det er jo sådan, at de ikke er øremærket til specialundervisning, og det mener jeg heller ikke de bør blive, men man kan godt øge selve den pulje, der gives til de frie grundskolers udgifter til specialundervisning.
Det ville jo gøre, at de ville få et større incitament til at tage elever med specialbehov ind.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-11-09:
Det er heller ikke det, der menes med beslutningsforslaget.
Men jeg skal igen være helt ærlig at sige, at jeg synes, at det er lidt kringlet formuleret, og jeg havde også krise, lige inden jeg skulle herned, for jeg havde faktisk forstået, at vi lagde op til noget lidt andet, for at være helt ærlig.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre om det, ordføreren lidt tidligere talte om: Hvad har ordføreren gjort sig af tanker om, hvad man kan gøre, for at fri- og privatskoler tager et større socialt ansvar?
De gør det allerede, og de har mange elever med særlige behov, men kan vi give dem rammerne for, at de kan gøre det i langt højere grad, end de gør i dag?
For de ønsker det derude.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-11-09:
Og det er det, som jeg også lidt savner i det her beslutningsforslag, hvor forslagsstillerne jo, som jeg læser det, lægger op til, at det skal være den samme sum penge, der følger hver enkelte elev.
Det mener jeg ikke vil være fordelagtigt, da det er klart, at der vil være en faldende marginalomkostning forbundet med elev nr. 2, 3 og 4. Så jeg tror, vi skal være påpasselige med at sige, at vi skal have den samme takst.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-11-09:
Kunne man forestille sig, at man lavede en ens takst for nogle forskellige typer af elever med specialbehov, som var statslige og blev givet til både fri- og privatskoler og folkeskoler for at få mere gennemsigtighed og lighed?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-11-09:
Mange tak for ordet.
Det her beslutningsforslag omhandler, at tilskud til specialundervisning og anden specialpædagogisk bistand skal følge eleven, uanset om eleven går på en folkeskole eller en fri grundskole.
Lad mig starte med at sige, at jeg nærer stor sympati for forslagets intention.
Det er en høj prioritet for Moderaterne, at der er gode vilkår for at modtage specialundervisning for alle elever med et specialbehov.
Alle børn eller unge uanset deres forudsætninger fortjener lige muligheder for uddannelse, og vi har som samfund en pligt til at sikre, at de netop får den fornødne støtte og vejledning til bedre livschancer.
Der er med andre ord i dag allerede en lovgivning, der sikrer alle elever ret til specialundervisning, for frie grundskoler modtager jo tilskud fra staten til at tilbyde specialundervisning, hvis det er nødvendigt.
Derfor må vi konkludere, at grundforudsætningerne for det her forslag ikke er helt korrekte.
Det er jo nemlig sådan, at staten yder tilskud til frie grundskoler baseret på enhedsudgiften pr. elev i folkeskolen, og hvis man skulle realisere det her beslutningsforslag, ville det, som der også allerede er redegjort for, kræve en grundlæggende ændring i den finansieringsmodel, som gælder for frie grundskoler, og det er ikke efterspurgt af de frie grundskoler.
Endvidere har frie grundskoler ikke specialklasser, på samme måde eller i samme omfang som folkeskolen har, og derfor er den kommunale udgift til en specialklasseelev ikke sammenlignelig med frie grundskolers.
Det gennemsnitlige støttebehov for specialundervisningseleverne i de frie grundskoler må antages at være mindre end i folkeskolernes specialklasser.
Der skal med andre ord et meget lille forudsætningsskred til, før vi går fra at have et beslutningsforslag, som forslagsstillerne vurderer er udgiftsneutralt, til at det faktisk går hen og bliver ret omkostningstungt.
Jeg vil vurdere, at vi har at gøre med det sidste her, altså at det faktisk vil være forbundet med ret store omkostninger, både transaktionsomkostninger forbundet med at ændre finansieringsmodellen, men jo også udgifter forbundet med, at den faldende marginalomkostning, der er, når vi har flere og flere elever med specialbehov, jo tilsiger, at det, vi giver af penge, også bør falde, og det er jo ikke det, der er lagt op til, hvis det skal være den samme sum penge pr. elev.
Så der er nogle forudsætninger forbundet med det her beslutningsforslag, som jeg ikke mener afspejler virkeligheden.
I Moderaterne lovpriser vi, at vi har frie grundskoler.
Det er vigtigt at sige.
Vi mener også, at vi bør kigge på rammerne for, at frie grundskoler tager et større socialt ansvar.
Så intentionen bag det her forslag er som nævnt prisværdig, og vi bør altid søge efter måder at forbedre forholdene for elever med specialbehov på, men forslaget her er ikke den rigtige vej at gå og vil næppe være en trædesten til, at de frie grundskoler tager et større socialt ansvar.
Så vi støtter derfor ikke det her forslag.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2023-11-09:
Tak, og jeg kan måske så lige binde en sløjfe på det, som ordføreren var inde på i det første spørgsmål, nemlig mere gennemsigtighed.
Jeg kan sige, at jeg også håber rigtig meget, at vi kan få mere gennemsigtighed i forhold til kommunernes økonomi.
Jeg kan så bedrøve ordføreren med, at det ikke kun er på specialundervisningsområdet, at der nogle gange er udfordringer, i forhold til at finde ud af hvad pengene bliver brugt til.
Så jeg tror måske, at det er indenrigsordføreren i Liberal Alliance, der har en opgave i forhold til at få sikret mere gennemsigtighed.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-11-09:
Ja, og det gør der nemlig, og jeg synes, at det er virkelig ærgerligt, for igen synes jeg, at pengene skal følge barnet, og jeg mener faktisk også sådan helt ideelt set, at koblingsprocenten burde være på 100.
Og jeg ved godt, at det desværre nok ikke kommer til at ske.
Men jeg vil bare gerne takke for en god tale.
Anni Matthiesen (V), 2023-11-09:
Jeg tror da egentlig, at der, hvis det er sådan, at vi herinde kan blive helt enige om, at vi de næste 10 år ikke rører ved koblingsprocenten, så er mange, der vil klappe i hænderne, især ude i friskoleforeningerne og privatskoleforeningerne.
For der er en gang imellem en tendens til, at der her på Christiansborg går politik i tingene på en lidt dårlig måde, og jeg ved i hvert fald, at det skaber uro derude i virkeligheden, hver eneste gang man diskuterer koblingsprocent her i Folketingssalen.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-11-09:
Tak, og tak for en fin tale, og hvis jeg skal være helt ærlig, forstår jeg også godt dele af kritikken af det her beslutningsforslag.
Men jeg har et ønske om, at vi får mere gennemsigtighed med tilskud til specialundervisning, og at det bliver ens for folkeskoler og privatskoler.
Så kunne jeg godt tænke mig at fortsætte lidt i den tråd, som hr. Lars Boje Mathiesen også startede.
Jeg mener også, at koblingsprocenten skal sættes op, men når de frie og de private skoler ikke ønsker det, er det jo, fordi der sidder partier herinde, som ikke ønsker, at de skal have lige så meget, og jeg synes, at det er ærgerligt af den grund.
Og de er også bange for, at de får taget friheden fra sig, hvis man hæver koblingsprocenten.
Jeg synes sagtens, at man kan hæve koblingsprocenten og ikke pille ved lovgivningen og måske love dem, at der ikke bliver pillet ved den i x antal år.
Jeg ved ikke, hvad ordføreren tænker om det.
Anni Matthiesen (V), 2023-11-09:
Jeg tror ikke, at ordføreren har holdt møder med de frie skoler og spurgt dem, om de kunne tænke sig det her.
Jeg kan hilse og sige, at det største ønske, når jeg taler med FRISKOLERNE og Danmarks Private Skoler, faktisk er, at politikerne bevarer roen omkring koblingsprocenten, for hvis man valgte at sætte den op til 100, var de måske ikke frie skoler mere.
Jeg tror, man har et ønske om at bevare friheden på rigtig mange områder, men for den sags skyld også om at have en forældreforpligtelse, i forhold til at de også skal betale et beløb til skolerne.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-09:
Nej, absolut ikke.
Jeg tror faktisk, man kan løse det billigere, for jeg er helt enig i, at det drejer sig om struktur, og de sidste 12 år har været katastrofale.
En anden løsning til at sidestille friskolerne kunne være at hæve koblingsprocenten.
Hvis man havde en koblingsprocent på 100, ville man jo sikre, at de her friskoler havde samme vilkår som andre, og så kunne de selv bestemme, om de ville have noget forældrebetaling oveni, og så kunne man levere de her tilbud.
Så var der jo reelt set et frit valg for forældrene, og så fulgte pengene reelt set barnet.
Anni Matthiesen (V), 2023-11-09:
Jeg er helt enig med ordføreren i, at vi har en kæmpe udfordring med, at mængden af omkostninger til specialundervisning i kommunerne stiger helt vildt i de her år, og derfor bliver vi simpelt hen nødt til at få kigget ind i, hvordan vi kan få noget af det løst.
Jeg tror bare ikke, at det kun er et spørgsmål om at putte flere penge i.
Jeg tror simpelt hen, at vi er nødt til også at kigge på den struktur, der er rundtomkring, for jeg tror også, at det kræver en form for strukturændring, også i folkeskolerne, og jeg tror ikke bare, at flere penge vil løse det.