runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katrine Robsøe (RV), 2021-11-19:
Tak for det.
Jeg tror ikke, at jeg behøver sige så meget andet, end at vi også synes, det er et rigtig godt lovforslag.
Og jeg er sådan set også enig i mange af de andre ordføreres betragtninger om, at klimaforandringerne og tørke er rigtig øv.
Vi har været udsat for en hård tørke i 2018, der forårsagede, at rigtig mange husejere oplevede tørkeskader, primært sætningsskader på deres huse.
Samtidig har man ikke kunnet finde almindelig forsikringsdækning, og det ser heller ikke ud til, at man får det i den nærmeste fremtid, og derfor foreslås det jo med lovforslaget her at lave en kollektiv løsning.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-11-19:
Tak for det.
Jeg er her i stedet for Mona Juul i dag, og derfor vil jeg lige sige tak for ordet.
Du kan få økonomisk hjælp, hvis dit hus bliver oversvømmet, men du kan ikke få hjælp, hvis dit hus lider væsentlige tørkeskader.
Det er selvfølgelig ikke fair, og den finansielle forligskreds besluttede derfor at etablere en kollektivt finansieret katastrofeerstatningsordning i stil med de allerede eksisterende løsninger for stormflod og oversvømmelse.
Så i Konservative bakker vi jo selvsagt op om forslaget, der giver grundlag for en kollektivt finansieret katastrofeerstatning i stil med de allerede eksisterende løsninger for stormflod og oversvømmelser.
På den måde skal boligejerne sikres deres tryghed og erstatning, i fald der igen kommer alvorlige tørkeskader, som vi så i 2018, og som kan give nogle meget alvorlige skader på bygninger.
Man kan sige, at katastrofeerstatning efter oversvømmelser går efter det her 20-årsscenarie, og der kan man jo også se på, om det skal overvejes igen med den hastighed, vi nu ser at der kommer stigende nedbørsmængder.
Så det er jo en helt anden diskussion, når vi skal tænke på klimatilpasninger, og hvordan vi håndterer det.
Det er en meget større diskussion, som vi håber at der snart kommer mere hul på.
Nu bliver der lagt nogle kriterier ned omkring det her, der hedder alvorlighedskriterier, og det er jo så, i forhold til hvor stor skadens omfang er, og der må vi – synes vi – også se på, om det kommer til at virke efter hensigten.
Det er rigtigt, at man laver nogle andre kriterier end dem, der er for oversvømmelser, men jeg tror også, det er vigtigt, at vi holder øje med, om det er de rigtige kriterier, for det er et relativt stort skadesomfang, der skal til, før man får erstatning
Er der rigtig mange husejere, der bliver ramt af tørke, men som ligger lige under de her 1 mio. kr., så må vi jo ligesom også se på det, og også hvis der er nogen, der kommer i klemme med det her lovforslag,
i forhold til hvornår man kan få erstatning, og i forhold til hvad de ellers kan få af deres private forsikringsordninger.
Så vi støtter forslaget fuldstændig, men må også sige, at vi nok må holde øje med, om det egentlig virker efter hensigten.
Tak for ordet.
Leif Lahn Jensen (S), 2021-11-19:
Tak for det.
Vi har haft denne debat mange gange før, og derfor bliver min tale også ret kort.
Men bare lige for at forklare dem, som sidder ude i stuerne og ikke rigtig ved, hvad det drejer sig om, blev det besluttet at forlænge perioden med en midlertidig nedsættelse af ministervederlaget frem til december 2021.
Nu foreslår man så at forlænge denne periode til december 2023.
Det foreslår man grundet løntilbageholdenhed og en overvejelse blandt folketingspartierne om en ændring af politikeres vilkår.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2021-11-19:
Tak for det.
Da vores ordfører ikke kan være til stede, holder jeg talen på ordførerens vegne.
At være minister er ikke et 8-4-job – ministerhvervet er et krævende job, der medfører nogle omkostninger, bl.a. for privat- og familieliv.
Et stort ansvar følger også med jobbet som minister.
Derfor skal lønnen også afspejle omkostninger og ansvar, således at vi, uanset hvem der har regeringsmagten, kan tiltrække de dygtigste og mest kompetente kandidater.
I Venstre mener vi, at ministerlønnen på nuværende tidspunkt afspejler stillingens ansvar og omkostninger for privatlivet.
Derfor støtter vi en forlængelse af den midlertidige nedsættelse af ministervederlaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-11-19:
Der har været en ordning i en del år efterhånden, hvor ministres løn er nedsat med 5 pct., og det her er sådan set en genganger af lovforslaget – det har været behandlet rigtig mange gange efterhånden.
Og nu foreslår man så ordningen forlænget indtil 2023.
Men som sagt er det en genganger, for jeg tror, at det er lige siden 2010, altså i over 10 år, man har haft den her ordning, så man kunne jo egentlig også godt diskutere, om den ikke burde være permanent.
Grunden til, at den ikke er det, er jo, at man afventer den diskussion, der skal være mellem Folketingets partier, for at finde ud af, hvordan man skal lave aflønningen for både ministre og folketingsmedlemmer, altså både løn- og pensionsvilkår og andet.
Og der er behov for at kigge på de regler.
Så vi støtter, at man forlænger den her ordning til 2023, men vi håber sådan set også, at man kan finde en lidt mere permanent løsning – at udskyde det her i over 10 år er måske en lidt dårlig måde at gøre det på.
Men vi støtter forslaget.
Kim Valentin (V), 2021-11-19:
Tak til ministeren, og tak for den skriftlige redegørelse.
Jeg synes, det er en god idé, at vi har den her samtale en gang om året, for at vi lige kan huske hinanden på, at vi jo ikke er et fuldgyldigt medlem, men et tredjeland, og at vi kan gøre noget ved det, når vi selv beslutter, at vi vil gøre noget ved det.
Jeg havde muligheden for lige at stille et par skriftlige spørgsmål inden redegørelsesdebatten i dag.
Et af spørgsmålene gik på, hvad omkostningen Danmark ved ikke at være fuldgyldigt medlem egentlig er.
Det kunne jeg ikke få et klart svar på.
Kan ministeren forklare mig, hvorfor man ikke har et klart svar på det, og om ministeren vil undersøge det nærmere efterfølgende?
Nick Hækkerup (S), 2021-11-19:
Mange af de elementer, vi diskuterer, og som har været nævnt, er jo elementer, som går igen år for år.
De argumenter, der er blevet fremført, er stort set også dem, vi hører år for år.
Og i virkeligheden er vi her i en situation, hvor vi så skal have den her diskussion, og derfor tager vi den.
Talerne i dag har en til en været en refleksion af, hvor man i øvrigt står i EU-politikken.
Det er bedst illustreret, tror jeg, ved i den ene ende hr. Kim Valentin, der startede med at sige, at det skulle være så godt, men så er det faktisk skidt, og at det her har operationelle konsekvenser for dansk politi.
I den anden ende sagde hr. Alex Ahrendtsen, at det jo egentlig går ganske godt, og supplerede det med, at det selvfølgelig kunne være bedre, hvis vi var et fuldgyldigt medlem.
Mon ikke sandheden ligger et sted derimellem?
Altså, det er klart, som hr. Søren Søndergaard også sagde, at når vi ikke kan søge direkte i EIS og vi ikke er medlem af QUEST, så har det selvfølgelig nogle konsekvenser.
Men det er jo også rigtigt, som det også er blevet sagt, at det jo ikke er sådan, at det har operationelle konsekvenser, i hvert fald ikke endnu.
Det giver lidt forsinkelser, det giver lidt besvær, og der bliver lidt yderligere bureaukrati.
Og så er der andre, der siger: Jo, jo, men hvis vi nu ikke havde den gode aftale, så var der måske indtruffet nogle af de konsekvenser, der kan være, så skal vi ikke glæde os over den gode aftale, vi har fået lavet, og som gør det muligt, at vi kan være med, sådan som vi kan – i virkeligheden, hvis man skal skære helt ind til benet.
Sådan læser jeg i hvert fald redegørelsen, og det her vedrører de store linjer; så er de potentielle problemer de største her.
Samarbejdet fungerer faktisk, men ned ad vejen kan det være, at der kommer problemer.
Da vi havde det møde med politiet, hvor vi i fællesskab fik forelagt de resultater, som ligger i redegørelsen, sluttede jeg selv af med at sige, at vores diskussion i dag ville blive en diskussion om, om glasset var halvt tomt eller halvt fyldt.
Men tak for alle de gode bemærkninger.
Anne Sophie Callesen (RV), 2021-11-19:
Jeg ved ikke, om jeg forstår spørgsmålet korrekt, nemlig på den måde, at ordføreren synes, at vi skal afslutte konferencen om Europas fremtid, før vi kan diskutere retsforbeholdet.
Jeg tænker, at vi jo godt kan asfaltere, mens vi kører, og selvfølgelig er konferencen om Europas fremtid også en oplagt mulighed for at få belyst ulemperne ved, at Danmark står uden for den her del af EU-samarbejdet eller står uden for fuld deltagelse i det.
Kim Valentin (V), 2021-11-19:
Tak for det, og tak til ordføreren for en levende tale.
Jeg vil godt fra start af angribe en enkelt del i den, for ordføreren siger, at grunden til, at vi er her, er, at det er sådan et selvskabt problem.
Det kan jeg i og for sig være enig i ret langt hen ad vejen.
Til gengæld håber jeg så også, at ordføreren er enig i, at der er et problem, for det er jo det, ordføreren siger: at det er et problem.
Og hvis det er et selvskabt problem, anerkender Enhedslisten, at det er et problem, at vi har en aftale, hvor vi er et tredjeland.
Jeg synes måske, at problemet er et andet sted end det, som ordføreren fremfører.
F.eks. hører jeg, at ordføreren fremfører, at når man har et it-system, kan det misbruges.
Det kunne jo lige så godt være sådan, at hvis man sad i Nordjylland og skulle køre til København, kunne man jo også misbruge det danske system.
Skulle vi så heller ikke have et system i Danmark, hvor man kunne tale mellem Nordjylland og København?
Altså, alt kan jo et eller andet sted misbruges.
I Venstre tror vi på, at samarbejde er vigtigt.
Det er kun der, hvor der ligesom begynder at ske noget for alvor.
Altså, når man stoler på hinanden, man har tillid, der kommer en dialog, så kommer der også en udvikling, og så skaber man også noget mere.
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-19:
Jo, men altså, ordføreren fanger mig jo fuldstændigt ved at sige, at når jeg siger, at det er et selvskabt problem, er der et problem.
Og jeg vil da godt indrømme: Der er da et problem, ved at vi ikke er fuldt medlem af Europol.
Der er altså også en masse fordele, dem prøvede jeg jo at beskrive i mit indlæg, men det er da et problem, at vi i stedet for selv at foreslå Europol, at vi skal have den person indlagt som et high value target, så skal kontakte et andet land, hvor vedkommende også er en stor trussel, og bede dem om at gøre det.
Ja, det er da et problem.
Og det er da et problem, at man i stedet for at lave en direkte kontakt skal lave en indirekte kontakt.
Jeg tror, vi spurgte om det sidste gang, og det var noget med, at det kunne tage et par minutter mere eller sådan et eller andet, og det er da 2 minutter, der kunne være brugt til noget andet.
Men undskyld mig, det er altså så små problemer, og det er ikke problemer i forhold til at svinge sig op på den måde, som visse ordførere inklusive Venstres ordfører har gjort i dag.
Jeg tror i virkeligheden, at Venstres ordfører gør sig selv, jeg tror, det hedder en bjørnetjeneste på gammel dansk, nemlig ved at køre en stemning op, som ikke kan bære, og så får et alvorligt problem, hvis man på et tidspunkt får en folkeafstemning.
Kim Valentin (V), 2021-11-19:
Ordføreren var så venlig at rette mig under min tale, men lad mig lige læse det her op: »Danmark har som tredjeland og i medfør af den operative aftale alene mulighed for at deltage som observatør ved møderne, idet der kan være særlige dagsordenspunkter, som kun medlemmer af Europol kan deltage i drøftelserne af.«
Det er, bare fordi ordføreren rettede mig i talen, så måske skulle ordføreren også rette sig selv.
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-19:
Nej, det var, fordi ordføreren helt generelt sagde, at det var drøftelserne i bestyrelsen, vi ikke kunne deltage i.
Men ordføreren har fuldstændig ret i, at der kan være helt særlige drøftelser, som vi ikke kan deltage i, og så kan vi måske få ministeren til at afklare, når han går herop, hvor mange eksempler der har været på helt særlige drøftelser, som vi ikke har kunnet deltage i.
Og så kan vi jo igen vurdere, hvor stort det her problem er.
Altså, jeg bliver bare nødt til at sige, at jeg opfatter det meget sådan, at det er meget små problemer, som bliver gjort meget store.
I virkeligheden skulle vi diskutere, hvordan vi skaber et endnu mere kriminalitetsbekæmpende system i hele Europa mod de grådige og forbryderiske banker, mod folk, der begår kriminalitet og terrorisme, mod børneporno.
Det er jo det, som vi skal diskutere i stedet for at diskutere, om man skal bruge 1 minut mere på at lave en telefonsamtale – eller om der er nogle møder, man eventuelt ikke kan deltage i, men hvor det i øvrigt aldrig er sket.
Anne Sophie Callesen (RV), 2021-11-19:
Tak til ordføreren for en meget klar og tydelig tale; det er jo godt.
Jeg vil gerne gribe fat i det her med datasikkerhed og retssikkerhed, for selvfølgelig er vi også optaget af det i Radikale Venstre, også i forhold til Europol, ligesom vi er det herhjemme.
Men så kan man jo sige, som det første, at så var det jo vigtigt netop at øve indflydelse på Europol i højere grad ved at deltage fuldt ud i samarbejdet, hvis man gerne vil påvirke, hvordan man også sikrer, at Europol i sin måde at operere på overholder forskellige retssikkerhedsgarantier og datasikkerhedsgarantier.
For det andet nævner ordføreren, at han har en særlig bekymring i forhold til QUEST og datasikkerhed, og jeg kunne bare godt tænke mig at høre lidt mere om, hvad det er for en specifik bekymring, ordføreren har der.
For samtidig nævner ordføreren også, at han gerne så, at der var flere, der deltog i et forpligtende samarbejde om bekæmpelse af kriminalitet, altså i Europol-samarbejdet, uden at skulle være EU-medlemslande.
Men samtidig nævner man altså også, at datasikkerhed er et problem, men det skulle så også være et udvælgelseskriterium.
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-19:
Det, der er hovedproblemet i forhold til QUEST i dag, er sådan mere, at det giver nogen forbrydere nogle muligheder for at slippe lidt let igennem.
Altså, det synes jeg sådan set er et problem, og det har vi ikke rigtig fået nogen forklaring på hvordan man undgår, og der må jeg bare konstatere, at der hen ad vejen jo er lande, der er i EU, og som ikke har fået lov til at deltage i visse dele af EU, men som deltager fuldt i Europol, fordi korruptionen simpelt hen er for høj.
Men det med datasikkerheden, jeg nævnte, handler jo om, hvordan man vil udvikle QUEST, og det ved vi ikke rigtig, men der har været forskellige idéer om, at man på den håndholdte telefon ikke bare skal kunne notere et hit no hit, men at man også skal kunne gå ind at få betydelig flere oplysninger ud, ikke?
Og hvis det så lægges sammen med, hvilke oplysninger man lægger ind i systemet, så er der selvfølgelig et datasikkerhedsmæssigt problem, hvis en hvilken som helst politibetjent i hele EU-området bortset fra Danmark kan gå ind at hente oplysninger på sin mobiltelefon.
Så det mener jeg er oplagt, men det er jo en diskussion, der forestår, altså den diskussion om, hvad der skal ind i QUEST ud over hit no hit.
Vi har bare fået papirer, der viser, at det er en diskussion, der er og har været, og at nogle ønsker, at det skal være mange flere informationer.
Anne Sophie Callesen (RV), 2021-11-19:
Jamen det er bestemt en vigtig diskussion.
Og så bare ganske kort: Mener ordføreren så ikke, at det ville være bedre, at Danmark både kunne deltage i drøftelserne af, hvordan vi skal udvikle Europol-samarbejdet på netop det område, og også kunne deltage i at træffe beslutninger om det?
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-19:
Jamen det interessante er, at Danmark fuldt ud kan deltage i drøftelserne.
Altså, vi kan f.eks. tage det kontrolorgan, som er blevet etableret med Europol, JPSG, tror jeg det hedder, hvor europæiske parlamentarikere og danske parlamentarikere sidder og diskuterer.
Vi kan fuldt ud deltage i diskussionerne, og vi kan fuldt ud lægge frem, hvad vi ønsker, men vi kan jo alligevel ikke stemme os igennem med den lille procentdel, Danmark har i forhold til EU, så vi lever jo af, at vi kan overbevise andre om vores argumenter.
Det er det, vi skal gøre.
Britt Bager (KF), 2021-11-19:
Som det fremgår af redegørelsen, er det fortsat Rigspolitiets vurdering, at samarbejdet med Europol har en operationel stor nytteværdi for dansk politi, og at samarbejdet med Europol fungerer godt inden for den ramme, som Europol-aftalen nu giver.
Ikke desto mindre er det fortsat Rigspolitiets vurdering, at Danmarks udtrædelse af Europol har operationelle konsekvenser for dansk politi.
Den nuværende aftale er overordnet set udmærket, men vi kommer ikke uden om, at dansk politis europæiske samarbejde er blevet besværliggjort, efter at vi trådte ud af det fuldgyldige Europol-samarbejde.
Der er en række punkter, hvor Rigspolitiet vurderer, at Danmarks status som tredjeland begrænser dansk politis muligheder for at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet.
Det ser vi på med stor alvor i Det Konservative Folkeparti.
Den grænseoverskridende kriminalitet er kommet for at blive, og der bliver desværre mere og mere af den.
Et af de værktøjer, vi har for at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet, er netop Europol-samarbejdet, og Europol-samarbejdet har medvirket til flere succesfulde operationer.
Det skal vi bygge videre på.
Og vi mener, at vi hele tiden skal se på, hvordan vi kan give dansk politi de bedst mulige forudsætninger for at deltage aktivt i samarbejdet i Europol.
Som det fremgår af redegørelsen, har Danmark som tredjeland kun mulighed for at deltage som observatør i møderne i Europols bestyrelse.
Det er så ærgerligt, at vi står uden for decideret indflydelse på et så vigtigt område.
Endnu et eksempel på lige netop dette er Danmarks rolle, når det kommer til de såkaldte high value targets, som også blev nævnt tidligere, hvor vores indflydelse igen er begrænset.
Det Konservative Folkeparti har noteret sig, at Rigspolitiet i redegørelsen oplyser, at det vil være en klar fordel, hvis vi kunne være med i hele processen med udpegelsen af high value targets.
Det gør sig også gældende i forhold til Rigspolitiets vurdering af den manglende adgang til QUEST og konsekvenserne heraf.
Det er fortsat Rigspolitiets vurdering, at den manglende danske adgang til QUEST vil indebære en væsentlig begrænsning af dansk politis muligheder for at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet sammenlignet med politiet i de øvrige EU-lande, altså de EU-lande, som har adgang til QUEST.
Grænseoverskridende kriminalitet skal vi løse i fællesskab, sammen med vores allierede, sammen med vores samarbejdspartnere.
Det får alle mest muligt ud af.
Derfor skal Danmark hele tiden søge maksimal indflydelse og drage mest mulig nytte af Europol.
Det Konservative Folkeparti takker for redegørelsen.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-11-19:
Tak for ordet og tak for redegørelsen.
Europol-aftalen mellem Danmark og Europol danner grundlag for et fornuftigt operativt og strategisk samarbejde – et samarbejde, der bidrager positivt til at gøre Europa mere sikkert for den danske befolkning.
Samarbejdet har til formål at støtte og styrke samarbejdet mellem de øvrige EU-medlemslande og Danmarks nationale myndigheders fælles indsats for at forebygge og bekæmpe alvorlig og organiseret kriminalitet, som berører to eller flere EU-medlemslande.
Jeg kan forstå af redegørelsen, at Rigspolitiet vurderer, at samarbejdet med Europol har stor nytteværdi for dansk politi, om end man gerne ville have den fulde adgang til alle dele af samarbejdet.
EIS og QUEST er emner, vi diskuterer hvert år, og igen i år fremgår det, at det ville være lettere for Danmark selv at kunne foretage søgninger i EIS, men at ordningen fungerer tilfredsstillende.
Søgninger i EIS foregår går via dansktalende nationale eksperter, og en almindelig søgning går smidigt og uproblematisk, om end selve processen kan tage længere tid, end hvis dansk politi havde direkte adgang.
Det vil – og jeg citerer fra redegørelsen – »i visse tilfælde kunne forsinke og vanskeliggøre f.eks. grænsekontrolarbejdet.
Rigspolitiet er imidlertid ikke bekendt med, at en sådan forsinkelse har haft betydning for udfaldet af konkrete sager eller efterforskninger.
Det er fortsat Rigspolitiets vurdering, at ordningen generelt set er operativt tilfredsstillende«.
Danmark fik foretaget knap 100.000 søgninger sidste år, så det er altså ikke sådan, at det er meget besværligt eller usædvanligt at få foretaget søgninger.
Jeg kunne godt tænke mig at få tallene fra andre landes søgninger til sammenligning, hvis de er tilgængelige.
Så det vil jeg gerne stille som et spørgsmål.
Danmark kan ikke deltage i QUEST, og det er der 11 lande, som deltager i på nuværende tidspunkt.
Det er altså stadig de færreste lande, som har valgt at deltage.
Der er dele af samarbejdet, som Danmark ikke deltager i, og som Rigspolitiet vurderer det ville være en fordel hvis vi deltog i.
Hvis der kan laves tiltag, som kan øge Danmarks værdi af samarbejdet, vil Nye Borgerlige se velvilligt på et sådant forslag.
Jeg tror ligesom hr. Søren Søndergaard, at hvis vi havde haft en afstemning udelukkende om Europol, var det meget sandsynligt, at det så var blevet et ja.
Men det valgte man ikke at gøre; man valgte at tage en afstemning om retsforbeholdet, og det sagde befolkningen nej tak til at afskaffe.
Det er anden gang, de har sagt nej tak til det.
Nu bliver der så talt om fra nogle partiers side – eller i hvert fald fra et partis side – at tage endnu en afstemning.
Og det kan man også godt gøre, men jeg må jo sige, at jeg tvivler på, at den danske befolkning vil ønske at afskaffe retsforbeholdet, for at politiet kan få adgang til en app.
Tak for ordet.
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-19:
Nej, det, jeg siger, er, at jeg har læst den her redegørelse, og af den fremgår det – og jeg kan jo finde citatet frem igen – at ud over at Rigspolitiet vurderer, at det samarbejde, der er, faktisk fungerer ret godt, så indebærer f.eks. det ikke at have adgang til QUEST en væsentlig begrænsning af dansk politis mulighed for at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet sammenlignet med politiet i de øvrige EU-lande.
Altså, det er da ærgerligt, at vi lægger det bånd på os selv, når vi kunne have været en del af det her samarbejde.
Det er det, jeg siger, og jeg synes, det er ærgerligt, at der er nogle, som kunne være blevet fanget, som nu går fri, fordi det er for omstændeligt, og fordi hvis man skal tage kontakt uden for almindelig kontortid, er det en noget omstændelig procedure, man skal sætte i gang.
Tak til hr. Søren Søndergaard.
Jeg skal hilse fra SF, som var nødt til at forlade forhandlingerne, og sige, at de er tilfredse med redegørelsen.
Kasper Roug (S), 2021-11-23:
Tak for det, formand.
Det er jo sådan, at vi i øjeblikket er i gang med en omfattende grøn omstilling af vores danske samfund.
Efter en netop afsluttet COP26 er det endnu en gang tydeligt, at det er en stor opgave, vi står over for – ikke kun i Danmark, men i hele verden.
Den globale temperaturstigning skal begrænses til 1,5 grader, og det skal vi fortsat arbejde for.
I Danmark går vi forrest.
Vi har siden folketingsvalget i 2019 indgået en lang række aftaler på tværs af Folketinget, der alle har fået os tættere på vores reduktionsmål: to ny energiøer, stop for indvinding af olie og gas i Nordsøen, flere grønne biler på vejene, milliardinvesteringer i kollektiv transport osv. osv.
På baggrund af mange af de initiativer, vi har taget, er vi i Folketinget blevet enige om, at vi selvfølgelig arbejder på tværs, og at vi selvfølgelig også arbejder sammen om det.
Sidste sommer blev vi bl.a. enige om at sætte 16 mia. kr. af til at understøtte fangst og lagring af CO 2 .
Vi skal reducere vores drivhusgasudledninger, og vi kan ikke komme uden om, at vi bliver nødt til at begrænse udledningen af CO 2 , også ved at indfange den og enten lagre den eller bruge den til f.eks. at lave grønne brændstoffer.
Men det kræver, at vi får fjernet de barrierer, der eventuelt står i vejen for at indfri de ambitioner.
Konkret giver vi med lovforslaget mulighed for at lagre CO 2 under havbunden for at transportere CO 2 .
Det er ikke muligt i dag ud fra den gældende lov.
Vi bemyndiger derfor miljøministeren til at fastsætte regler, der giver mulighed for det.
Til sidst giver vi mulighed for, at Danmark kan tiltræde ændringerne af reglerne i Londonprotokollen under FN's søfartsorganisation, hvilket muliggør eksport af CO 2 .
Ole Birk Olesen (LA), 2021-11-23:
Liberal Alliance stemmer for lovforslaget.