runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2025-02-05:
Det sidste må andre jo bedømme.
Jeg tror sådan set, at vi er enige i, at der er en udfordring.
Regeringen gør noget ved det.
Vi sætter penge af på finansloven.
Vi laver brede aftaler i Folketinget, som sætter penge af til, at der kan komme loft over sagsbehandlingstiderne.
Så når eksempelvis en stor international investorer vil investere i en grøn virksomhed i Danmark, er der nu loft over sagsbehandlingstiderne.
Begge aftaler kan jeg bare konstatere at Liberal Alliance ikke har været med i.
Derfor er det bare, at jeg synes, at det klinger lidt hult.
Man vil have, at regeringen skal gøre mere.
Jeg siger så, at regeringen har gjort en hel række ting.
Liberal Alliance har så fået tilbuddet om at være med, men har sagt nej til at være med i de her aftaler.
Det synes jeg er lidt underligt.
Pernille Vermund (LA), 2025-02-05:
Faktum er jo, at regeringen er handlingslammet på det her punkt.
Sagsbehandlingstiderne er fordoblet.
Regeringen kan med de penge, man nu putter i det, ikke garantere, at sagsbehandlingstiderne kommer ned.
Der er indgået en række grønne aftaler, som Liberal Alliance har været med i.
Der har Socialdemokratiet siddet for bordenden, men der er alligevel ikke, kan jeg forstå på ministeren, afsat penge nok i forhandlingerne og i aftalerne til de øgede mængder af sagsbehandling, der selvfølgelig følger med.
Har ministeren og regeringen sovet i timen?
Morten Bødskov (S), 2025-02-05:
Det kan godt være, at det er mig, der har svært ved at trænge igennem med mine budskaber, men Liberal Alliance er ikke med i aftalen om en rød løber for produktionsvirksomheder.
Den sætter loft over sagsbehandlingstiderne og er med til at sikre, at vi forhåbentlig får flere investeringer i Danmark, eksempelvis i grønne industrivirksomheder, som er til gavn for vores landdistrikter.
Liberal Alliance sagde nej til at være med i en finanslov, hvor der bliver afsat 15 mio. kr. til lige nøjagtig det, man står og spørger efter lige nu.
Samtidig foreslog man så, da man sad til finanslovsforhandlingerne, flere tusind fyringer af offentligt ansatte, må man forstå.
Der kunne man jo spørge sig selv, og det er bare det, jeg undrer mig over: Skulle de massive besparelser, der blev foreslået af Liberal Alliance, også ramme Nævnenes Hus?
Det er der, jeg bare synes, at det ikke hænger sammen.
Leila Stockmarr (EL), 2025-02-05:
Tak for det.
Magnus Heunicke (S), 2025-02-05:
Der har jo været en del historier om problemer netop med forurenet jord, der anbringes steder, hvor det ikke hører hjemme, og det er problematisk, fordi det kan udgøre en risiko både for vores sundhed og for vores miljø.
Derfor må man konstatere, at der findes et reelt problem her.
Så hvad gør vi ved det?
Jeg er optaget af at arbejde i to spor: Det ene er at sikre, at de allerede gældende regler selvfølgelig overholdes – altså de regler, der beskrives i jordflytningsbekendtgørelsen.
Der er beskrivelser af et gældende system, hvor man skal anmelde en flytning og kommunen skal have de oplysninger, men også at der skal udføres kontrol, den rette kontrol, og tilsyn med reglerne.
Så det er det ene: Overholdes de regler, der er?
Det andet spørgsmål er så: Skal vi stramme reglerne?
Lige nu arbejder Miljøstyrelsen og Kommunernes Landsforening tæt sammen om at se på mulige løsninger, og vi har lavet to arbejdsgrupper om håndtering af henholdsvis jord og bygge- og anlægsaffald for netop at se på, om der er behov for nye regler for at sætte ind over for svindel både med jord og med bygge- og anlægsaffald.
Og så kan jeg også sige, at Miljøstyrelsen forventer at kunne levere bedre rådgivning til vores kommuner før sommerferien for at hjælpe dem med at kunne sætte ind med de nuværende regler.
Men vi er også i gang med at se på, om vi skal stramme reglerne.
Leila Stockmarr (EL), 2025-02-05:
Tak for det svar, og tak til ministeren for at anerkende, at det her er et stort problem.
En af de udfordringer, vi står over for, når vi taler med borgere og kommuner, der er ramt af de her sager, er jo, at der faktisk ikke rigtig er nogen, der har overblikket over, hvor stort problemet er.
Vi ved, der bliver transporteret millioner af tons på tværs af kommunegrænserne rundt i Danmark.
Vi ved ikke, hvor meget af den jord, der er forurenet; vi ved ikke rigtig, hvem der håndterer det; og vi ved ikke rigtig, om det bliver kontrolleret der, hvor det bliver dumpet.
Vi har altså en potentiel bombe under vores miljø og vores sundhed, som vi ikke kender omfanget af, og hvor der jo tydeligvis er brug for politisk indgriben.
Det, der jo også kommer frem med de her historier, der kommer frem, er jo, at der er en del aktører, der tjener styrtende med penge på det her, både de virksomheder, der håndterer jorden, men også de lodsejere, der siger ja til at modtage i jorden og få den dumpet f.eks. på deres landbrugsjord.
Så det her er jo en forretning, man må sige der bliver spekuleret i, og hvor der jo ikke er den fornødne kontrol.
Jeg har også noteret mig i de svar, jeg har fået har ministeren, at der er nedsat de her to arbejdsgrupper, men jeg føler mig alligevel ikke helt betrygget ved, at alvoren er sivet ind – sådan sagt lidt karikeret.
Derfor vil jeg gerne spørge igen, om ministeren ikke mener, at vi allerede nu kan sige, at der er brug for politisk indgriben, at der som minimum er brug for, at vi får kortlagt problemets omfang, og at vi får sat fokus på de aktører, der tjener styrtende med penge på forurening.
For et er, om kommunerne skal have flere ressourcer, og om man kunne trykke på nogle små knapper, men har vi ikke et helt grundlæggende problem, når vi ser så mange sager, der afslører et mønster på tværs af kommunegrænser, altså det, som jeg vil betegne som et systemisk problem, der gør, at ministeren må skride hurtigere til handling og komme på banen med nogle forslag, der kan stoppe det her?
Magnus Heunicke (S), 2025-02-05:
Jo, og derfor er man nødt til at gøre flere ting samtidig
Det første, der sker, ud over at vi har sat de her to arbejdsgrupper i gang med eksterne eksperter netop for at få deres blik på det selvfølgelig også sammen med vores kommuner, er, at Miljøstyrelsen også – og det var det, jeg kort nævnte i mit indledende svar, og jeg vil lige gå lidt mere i dybden med det – er i gang med at udarbejde det, der hedder en vejledende udtalelse, og det er jo sådan set, at man fortæller vores kommuner, hvordan de skal agere, hvordan de skal dele oplysninger, hvordan de skal kontrollere, at det her sker.
Det arbejde er i gang i Miljøstyrelsen og bliver sendt ud til vores kommuner forventeligt her i løbet af det her forår.
Thomas Danielsen (V), 2025-02-05:
Men det er klart, at de flyvninger, der foretages med letning fra Danmark, er ens for alle aktører.
Der er jo så den her afgift.
Når det er Ryanair, flyver de mig bekendt kun i Europa, og så er det de her 30 kr. nu.
Så det er jo bare et faktum.
Men altså, flyafgiften har ikke noget med baseomkostningerne at gøre.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-02-05:
Næh, heller ikke her er vi helt enige.
Forudsætningen for virksomhedernes succes er altså, at virksomhederne skaffer arbejdskraft, skaffer efterspørgsel, skaffer driftsmidler og skaffer penge til investeringer osv., og der er det så heldigt, at det i de her tilfælde er lykkedes for virksomhederne selv at skabe det her grundlag.
Nu er det så bare, at vi siger: I kommer med nogle penge, det er jeres egne penge, I er blevet beskattet, og de er beskattet på en eller anden facon én gang, og inden I kommer en tur ud på kirkegården, får I altså nu lov at beholde nogle flere af jeres egne penge.
Karsten Filsø (SF), 2025-02-05:
Tak for det.
Har ordføreren gjort sig nogle overvejelser, når nu man er villig til at bruge omkring 1,5 mia. kr. på skattelettelser, i forhold til at finde en model, der tilgodeser en bredere kreds af erhvervslivet end dem, der har virksomheder, der værdiansættes til over 1 mia. kr.?
De skattelettelser, vi ser her, tilgodeser primært de helt store virksomheder, altså dem, der værdisættes til over 1 mia. kr.
Har ordføreren og ordførerens parti gjort sig nogle overvejelser om, om man kunne sammenstrikke en model, der tilgodeser en bredere kreds i erhvervslivet end netop de allerrigeste?
Preben Bang Henriksen (V), 2025-02-05:
Vi har jo meget nøje med ministeriet overvejet en model, der sørger for, at de, der ellers skulle betale mange af deres egne penge til skattevæsenet, skal betale lidt færre af deres egne penge til skattevæsenet og til Danmark.
Så vi har ikke sådan været inde og sætte forskellige grænser for, hvornår det skulle ske.
Karsten Filsø (SF), 2025-02-05:
Jeg har en formodning om, at Venstre har yderligere planer om, hvad skal man sige, ændringer i skatten til fordel for erhvervslivet.
Det ved jeg ikke om ordføreren kan bekræfte?
Hvor vil Venstre i givet fald finde finansiering til de meget store investeringer, som bl.a. ordførerens partiformand og hans ministerium har brug for i fremtiden?
Preben Bang Henriksen (V), 2025-02-05:
Spørgeren har en formodning om, at Venstre vil finde yderligere skattelettelser.
Jeg kan ikke sådan lige køre hele finansloven eller skattelovgivningen igennem og så give et svar på hvor.
Derfor skal vi sørge for, at de har de bedst mulige vilkår.
Det deltager Venstre meget gerne i, ikke mindst af hensyn til de medarbejdere, der arbejder.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-02-05:
Tak for ordet.
Man skal holde tungen lige i munden med det her lovforslag, for der bliver jo brugt penge på nogle forskellige initiativer.
420 mio. kr. bruges på at sænke satsen fra 15 til 10 pct., og så bruges 900 mio. kr. på at ændre, hvordan man alene værdiansætter de store virksomheder.
Jeg står her med et svar fra Skatteministeriet og et spørgsmål, som hedder spørgsmål nr. 693.
Der står fordelingen på forskellige virksomhedsstørrelser alt efter omsætning: Små virksomheder får 100 mio. kr. af den samlede skattelettelse, mellemstore virksomheder får 100 mio. kr., store virksomheder får 100 mio. kr., og meget store virksomheder med en værdiansættelse på over 1 mia. kr. får 1,2 mia. kr.
Så når ordføreren står og snakker om de 60.000 familieejede virksomheder, må ordføreren bare vedkende sig, at det jo ikke er der, man bruger pengene.
Der, hvor man bruger pengene, er de få meget, meget store danske virksomheder, som høster nærmest hele skattelettelsen.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-02-05:
Men det ændrer nu ikke på den kendsgerning, at jo større en virksomhed er, og jo større værdi den bliver værdiansat til, jo større en skattelettelse vil den naturligvis også få.
Derfor overrasker de tal ikke.
Det er proportionalitet, vi er ude i her, og det betyder selvfølgelig, at de ganske, ganske få virksomheder, vi har i Danmark, der har eksempelvis over 1.000 ansatte – sådan nogle som LEGO og andre – selvfølgelig i forhold til de her beregningsprincipper kan blive mere begunstigede af det i kroner og øre.
Det er der ingen her, tror jeg, fra de partier, der er med i den her aftale, som vil anfægte.
Det er sådan set sund fornuft.
Det er ren og skær matematik.
Man skal bare ikke glemme, at det helt store jo altså er, at alle virksomheder har lov til at vækste, og det betyder jo også, at jo større en virksomhed bliver, jo større vil deres værdiansættelse jo også være, og derfor vil deres beskatning også blive mindre, hvis de en dag skulle generationsskifte.
Så jeg kan egentlig ikke rigtig forstå, hvorhenne problemet, som hr. Sigurd Agersnap prøver på at italesætte, er.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-02-05:
Det er jo rigtigt, at hvis man bare sænkede satsen, ville det i kroner og øre blive en større skattelettelse for de store virksomheder.
Det er jo ikke det, man gør her.
Man ændrer jo på værdiansættelsen, og man laver en model, som Skatteministeriet har oplyst i et svar til Folketinget vil ramme for lavt for de store virksomheder.
Man vil, og det er Skatteministeriets egne beregninger, have en faktisk skatteprocent for de store virksomheder på 3,5 pct.
Hvor de små murermestre må tage 10 pct., får de store virksomheder 3,5 pct. i reel beskatning.
Hvordan kan det være retfærdigt?
Man gør det jo degressivt.
Man gør det omvendt.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-02-05:
Jeg kan egentlig ikke rigtig forstå, hvorhenne ulempen, som ordføreren skitserer, er.
Det er da rigtigt, at hvis man kigger på det med den skematiske værdiansættelse, var det jo de styresignaler, man ændrede på overnight, dengang Socialdemokraterne havde en rent socialdemokratisk ledet regering.
Da valgte man jo at gå ind og ændre på den måde, som det skulle gøres på, og det gjorde så, at man sådan set kom til at lægge en betydelig større regning hos de virksomheder, der stod foran at skulle generationsskifte.
Det er det, man også råder bod på med den aftale her for en stor del af indsatsens vedkommende.
Rosa Lund (EL), 2025-02-05:
Tak for det.
Danmarksdemokraterne har jo et slogan, som hedder »Som vi er flest«.
Når Danmarkdemokraterne har det slogan og man kigger på det her lovforslag, kan man undre sig lidt, for hvordan hænger det sammen, at Danmarksdemokraterne skal være et parti, som vi er flest – der går jeg ud fra, man refererer til danskerne – og så støtter et lovforslag og er med i en aftale, der giver en skattelettelse eller en skatterabat, kan vi også kalde det, til nogle af landets allerrigeste familier?
Hvis man gerne ville det, som ordføreren står på talerstolen og siger det her lovforslag gør, ville man jo netop lave en generel satsnedsættelse.
Det ville jo skabe mere lighed for os, som vi er flest.
Jeg ved godt, at jeg er skatteordførervikar i dag, men jeg forstår godt, hvordan systemet fungerer, hr. Preben Bang Henriksen.
Det er de blevet rigtig dygtige af.
Det vil altså sige, at forudsætningen for deres succes er, at vi har et skattefinansieret velfærdssamfund.
Der er det bare sådan for Enhedslisten, at vi hellere vil bruge de penge på velfærdssamfundet i stedet for at give kæmpe skattelettelser til de her virksomheder.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-02-05:
Det, vi hører fra fru Rosa Lund, er jo sådan en grammofonplade, og jeg synes egentlig, at jeg med mine ørers størrelse godt kan tillade mig at sige, at jeg har hørt den før.
Men det ændrer jo ikke på, at det, vi kerer os om, os, der er flest, altså som vi er flest, jo altså også er de 800.000-850.000 ansatte.
Jeg tror faktisk, at nogle enkelte af dem også stemmer på Enhedslisten, hvis jeg skal være helt ærlig.
Jeg håber egentlig ikke, de gør det, men jeg tror faktisk, at en del af vores lønmodtagere stemmer på Enhedslisten, også dem, der bor ude i landdistrikterne.
Derfor kan jeg egentlig ikke forstå, hvorfor præmissen skal være en diskussion om, hvem der er flest.
Det, der jo netop er kendetegnende ved det her, er, at her drejer det sig om indholdet.
Det drejer sig om formen og indholdet, og det er jo, hvor det rammer henne.
Hvis de her arbejdspladser glider os af hænde, altså os, som vi er flest, ender vi jo med at have færre arbejdspladser i Danmark.
Er det virkelig det, som Enhedslisten ønsker?
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-02-05:
I forhold til generationsskifteskatten er det her jo ikke en nyhed.
Så der er jo sådan set ikke noget nyt under solen dér, og jeg håber derfor heller ikke, at det kommer som en overraskelse.
Når man så taler om, hvordan skatterne fordeler sig indkomstmæssigt, så må jeg konstatere, at den skattereform, som blev lavet af en minister fra ordførerens eget parti, var dobbelt så ulighedsskabende, når man ser på Ginikoefficienten, som det her tiltag isoleret set er.
Samtidig sikrer vi jo, at en del af det bliver finansieret, ved at man sanerer forskellige erhvervsstøtteordninger.
Det indbringer ca. 900 mio. kr., hvis ikke jeg husker helt forkert, hvilket er det dobbelte af, hvad det koster at sænke bo- og gaveafgiften fra 15 til 10 pct. ved et generationsskifte af familieejede virksomheder.
Mads Olsen (SF), 2025-02-05:
Nu er jeg med på, at det her stammer fra en aftale, der er tilbage fra dengang, hvor det var lidt varmere i Danmark, men jeg synes jo godt, man kunne tage bestik af den situation, man står i, som jo er en situation, der er præget af et behov for oprustning, et behov for, at vi tager nogle økonomiske valg, nogle prioriteringer, som statsministeren har sagt det.
Er ordføreren derfor slet ikke åben for, at man tager bestik af den situation, man er i, frem for at man bare ruller derudad med de her usolidariske skattelettelser, der går til de allerrigeste, og man så lige et par uger efter begynder at snakke om, hvordan man så skal finansiere en oprustning?
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-02-05:
Der har jo været adskillige forslag til en finansiering af en oprustning, og den finansiering kommer jo til at blive nødvendig i den nærmeste fremtid.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Der har både været tale om forskellige skattemæssige tiltag, men også andre ting, og der har den socialdemokratiske linje jo været, at vi endnu ikke afviser forskellige tiltag.
Men det er for tidligt at tage den diskussion, fordi vi ikke kender den samlede regning for de her udgifter.
Men hvordan den kommer til at arte sig, kan vi ikke sige noget om endnu.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-02-05:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Men spørgsmålet er: Er det også en god dag for dansk økonomi?
Det er det jo ikke, hvis man spørger De Økonomiske Råd og OECD.
De anbefaler jo begge, at man ikke sænker arveskatten for virksomheder, fordi det sænker produktiviteten, det fordeler talentmassen i samfundet forkert, det skader arbejdsudbuddet, og samlet skader det altså væksten.
Det er derfor, der er rapport på rapport både fra De Økonomiske Råd og fra OECD, der siger: at sænke arveafgiften for virksomhedsarvinger er skadeligt for dansk økonomi.
Vil ordføreren ikke bare uddybe, hvordan det samtidig kan være rigtigt, at det er en god dag for Venstre, men at det er en dårlig dag for produktiviteten, for væksten i Danmark og for arbejdsudbuddet?
Hvordan hænger det sammen?
Preben Bang Henriksen (V), 2025-02-05:
Det er i hvert fald en dårlig dag for alle de organisationer, der lige blev nævnt.
Og hvis det var deres opfattelse, og hvis den var korrekt, skulle vi jo ikke sænke arveafgiften.
Så skulle vi jo følge SF's program.
Så måtte det da blive Paradisets Have, vi var i.
Jeg må bare sige, at de lande, som har høje afgifter på det her område, de lande, som konsekvent har søgt indkomstudjævning, har vi jo glimrende billeder på ovre i Østeuropa.
Så jeg kan kun sige: Det er en god dag med det, der sker her.
Og hvorfor er det så godt?
Det er jo, fordi virksomhederne får lov at beholde deres egne penge, og de får lov at investere for de her penge.
Vi skal ikke derud, hvor det er staten, der tager pengene.
Så det er nok egentlig det bedste svar, jeg kan give.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-02-05:
Nu fik ordføreren det jo næsten til at lyde, som om OECD og De Økonomiske Råd var sådan nogle halvkommunistiske, socialistiske organisationer.
Det er det jo ikke.
Det er fagkundskabens ypperste.
Det er topøkonomer, både nationalt og internationalt, som siger, at det her er dårligt for dansk økonomi.
Så kan man jo godt tage den her debat ned på et niveau, der handler om østbloklandene.
Man kunne også prøve at forholde sig til den kritik, der faktisk var.
Hvis jeg kunne få et svar ud af ordføreren, ville jeg gerne høre, hvorfor det så er rimeligt, at Skatteministeriet svarer, at den reelle skatteprocent for de store virksomheder – de meget store – bliver 3,5 pct., mens den for murermesteren og den lille frisør bliver 10 pct.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-02-05:
Til det der med OECD osv. må jeg bare sige: Vi kunne jo godt afskaffe Folketinget og så bare følge, hvad de der organisationer siger.
Det gør vi da heldigvis ikke her.
Det har man da heller ikke gjort i Norge og Sverige.
De er da ikke gået konkurs, selv om de har en arveafgift på nul.
Så jeg kan ikke ubetinget erklære mig enig i det, der bliver refereret der.
Og så bliver der spurgt, hvorfor den ene gruppe åbenbart i ordførerens optik skal have større reduktioner.
Der må jeg bare sige: Det hænger jo sammen med, hvor meget man betaler.
Man bliver lettet i de penge, som man betaler.
Så enkelt er det jo.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-02-05:
Jeg bed mærke i, at ordføreren ligefrem følte sig glad i dag, og tillykke med det, vil jeg næsten sige.
Det er vi andre sådan set også, for det er selvfølgelig et stort skridt i den rigtige retning.
Men det, jeg egentlig gerne vil spørge ind til, er det her med, at »Venstre ved du hvor du har«, for jeg tror, at mange vælgere måske er lidt i tvivl om det af andre årsager end lige det her med skatten i forbindelse med arveafgiften.
Venstre har jo virkelig været et af de partier, der har iscenesat, at vi skulle have den her generationsskiftebeskatning ned på 5 pct., og det var jo også noget af det, der blev gennemført, hvis vi går tilbage til 2017, hvor der var et politisk flertal for det og det var kom ind som en del af en aftale her på Christiansborg.
Så var der nogle andre, som mente, at de skulle lytte lidt mere til nogle eksperter i udlandet, og vupti, så skulle den stige til 10-15 pct. igen.
Jeg vil bare gerne vide: Har Venstre parkeret politikken på en støvet hylde, eller mener Venstre stadig væk, at den her arveafgift er bunduretfærdig, og at den skal ned på 5 pct.?
Preben Bang Henriksen (V), 2025-02-05:
Vi kommer nok til at være lige ved at få det næste gang, tror jeg, men vi har det ikke lige for øjeblikket, og derfor må vi så søge alliancepartnere.
Som min socialdemokratiske kollega sagde før: Så må man hugge en hæl og klippe en tå, og så er vi altså endt på de 10 pct.
Det kan jo egentlig ikke udtrykkes bedre, og jeg er helt sikker på, at det vil være det samme, den dag Danmarksdemokraterne kommer i regering, for så er det nok ikke Danmarksdemokraternes partiprogram, der lige bliver til lov i Danmark.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-02-05:
Ordføreren har i hvert fald ret i, at der bliver klippet alvorligt i de her tæer, i forhold til ordførerens eget billedsprog.
For det jo godt nok noget, der er blevet klippet i ad mange omgange, både i 2017 og 2018.
Det er mange gange, man klipper i den samme tå.
Det er derfor, jeg er meget interesseret i at få ordføreren til at svare klart på: Hvad er Venstres politik?
Er den stadig væk det, man har troet at den var, nemlig at det var en uretfærdig skat, og at den skulle ned på 5 pct. – ja eller nej?
Preben Bang Henriksen (V), 2025-02-05:
Det er da underligt, at man skal høre det her spørgsmål, når man nu går i gang med reducere beskatningen her.
Jamen det er jo det, der er Venstres politik.
Ville vi ikke gerne have den ned på 5 pct., og er det ikke Venstres politik?
Jo, det ville vi gerne, og det har vi også haft, men nu er vi altså kommet i regering, bl.a. med Socialdemokratiet, og så må vi jo se at blive enige
Jeg synes stadig væk, at det er en festdag, og at det går i den rigtige retning.
Jeg kan da godt se, at det er træls, at det er skiftet så meget, som tilfældet er, men det er ikke lige vores skyld, for det var der jo andre der bar igennem Folketinget.
Rosa Lund (EL), 2025-02-05:
Tak for det.
Jeg tror ikke, at Venstre er de eneste, der har en god dag i dag.
Jeg tror også, at LEGO-familien synes, at det her er en rigtig god dag.
Også Mærskfamilien og andre af Danmarks rigeste familier synes, det er en god dag i dag, for det er dem, der får mest ud af det her lovforslag.
Det er ikke nogen hemmelighed, at de i mange år har kørt en stor lobbykampagne for at få lettet arveafgiften, for at få den her rabat på arveafgiften, som man jo laver nu.
Jeg skal bare høre, hvad Venstre har fået i partistøtte fra de her virksomheder.