runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-03:
Synes ministeren, at det er udtryk for en bevidst skævvridning mellem de kommunale og de private dagtilbud og dagtilbudslovens grundlæggende lighedsprincip, når der via den politiske aftale fra den 22. april 2020 er aftalt ligestilling af tilbuddene i forhold til økonomisk kompensation, når virkeligheden i stedet er, at de kommunale dagtilbud er blevet kompenseret for merudgifter i forbindelse med genåbning, mens de private tilbud endnu ikke er blevet kompenseret for de merudgifter til f.eks. rengøring og tilbagebetaling af forældrebetalingen som følge af coronanedlukningen?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-03:
Det fremgår af den politiske aftale fra den 22. april 2020, at merudgifterne, der er forbundet med genåbningen af dagtilbuddene, vil indgå i en samlet aftale med KL om covid-19-relaterede udgifter, og det fremgår endvidere af den politiske aftale, at midlerne gives til kommunerne under et.
En del af kompensationen vedrører de kommunalt finansierede private tilbud, og private tilbud efter dagtilbudsloven finansieres via kommunen, og der gives ikke direkte tilskud fra staten.
Kompensationen af de kommunalt finansierede private tilbud sker derfor via kommunerne som en del af den samlede kompensation.
For kort tid siden indgik regeringen så en aftale med KL om kommunernes økonomi for 2021, og der kompenseres kommunerne for i alt 2,6 mia. kr. i 2020 til håndtering af merudgifterne i forbindelse med coronaen.
Det dækker bl.a. merudgifter til rengøring i forbindelse med både kommunale og private tilbud i 2020 og en differentieret forældrebetaling i dagtilbud i forbindelse med genåbningen.
Den samlede kompensation er altså ikke et udtryk for en skævvridning.
Så har regeringen lagt vægt på en lokal frihed til at fastsætte de nærmere kriterier for kompensation, og derfor er det op til en lokal vurdering på baggrund af de lokale forhold, hvad de enkelte kommuner vælger at kompensere dagtilbuddene for.
Jeg vil sige om det, at det står enhver frit for at stemme i forbindelse med kommunalvalget.
Personligt stemmer jeg på Socialdemokratiet, og sådan deler vi os efter anskuelse i forbindelse med kommunalvalg, og hvis man er uenig i den måde, der bliver prioriteret på i kommunen, så skal man jo tænke grundigt over, hvor man sætter sit kryds næste gang.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-03:
Jeg er fuldstændig bekendt med, at det her er lavet, sådan at det bliver en del af den kommuneaftale, der er lavet, at der er sat penge af, og at der forhåbentlig også inden så længe i Finansudvalget bliver afgivet de midler.
Men det, jeg egentlig spørger til i den her sammenhæng, er: Synes ministeren på basis af den aftale, som vi selv har lavet, om, at der skal kompenseres både i de kommunale institutioner og i de private institutioner, at det er rimeligt, at de kommunale institutioner i vid udstrækning er blevet kompenseret, men at de private institutioner ikke er blevet kompenseret?
De ved ikke, hvornår de får noget; de ved ikke, hvad de får; de ved ikke, hvor meget de får; og de er fuldstændig afhængige af, hvad man i den enkelte kommunalbestyrelse måtte synes var rimeligt.
Er det en rimelig fordeling, når vi egentlig i en fælles aftale har sagt, at vi ønsker, at de private institutioner kompenseres på lige fod med de offentlige?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-03:
Jamen det ligger i den politiske aftale, at midlerne gives til kommunerne under et, og det vil sige, at det ville være at begynde at blande sig i de kommunale beslutninger, der så ligger på ryggen af det.
Hvis Dansk Folkeparti gerne ville have haft det, skulle man have bedt om det eller sat sig igennem ved forhandlingsbordet eller sagt nej til aftalen.
Det er jeg – i parentes bemærket – utrolig glad for at I ikke har gjort.
Men i aftalen ligger, at kommunerne kompenseres under et, og det vil sige, at når man gør det, så er der mindre snor i at sikre, at pengene går præcis til de ting, man gerne vil.
Det er jo det evige spørgsmål mellem stat og kommune.
Så jeg er utrolig glad for, at Dansk Folkeparti er med i aftalen – det må du ikke misforstå – men det er bare for at sige, at det jo er det, der ligger i aftalen, og derfor vil jeg mene, at alle er gået ind i med åbne øjne, at det betyder, at kommunerne så kan vurdere forskelligt.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-03:
Men der er vel ikke noget, der hindrer regeringen i at sige til kommunerne i forhold udmøntningen af pengene, at de her penge faktisk også skal dække de private institutioner?
Altså, det var en del af aftalen.
Det var i hvert fald min forståelse af den aftale, som vi har indgået, at det er rigtigt, at pengene kommer via kommunerne, fordi det nu er den måde, pengene flyder ud på, nemlig at kommunerne betaler til de private institutioner, men at de private institutioner skulle kompenseres og også skulle kompenseres rimeligt og på samme niveau, som man kompenserer de kommunale.
Vil det ikke være rimeligt, at man fra regeringens side siger, at det er sådan, det skal være?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-03:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvad mener ministeren om, at en stor dansk støttemodtager, Oxfam IBIS, kører kampagne mod Lagkagehuset?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-03:
Men det kræver, at vi først og fremmest har fået en melding tilbage fra sektoren.
Og på det første møde var sektorens opfattelse den, at det simpelt hen var for tidligt at vurdere endnu.
Og nu er der kun en uge til, at jeg holder det næste møde i den 14-dageskadence, og der vil jeg tro, at de har et bedre overblik over det.
Og det vil sige, at inden vi begynder bare at tage tilfældige værktøjer op af værktøjskassen, vil jeg gerne vide fra dem, også relativt ofte, hvordan det står til, om der er problemer, og om der er nogle huller, vi ikke er opmærksomme på.
Og så synes jeg, vi skal løse dem, efterhånden som de opstår, og der er jeg sådan set villig til at åbne værktøjskassen og kigge ned i, hvad der så kan ramme de problemer bedst.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-03:
Nej, og det er jo rart, at ministeren har sendt noget ud til institutionerne.
Har ministeren sendt det samme ud til kommunerne, ungeenhederne, sådan at de rent faktisk også ved det?
For det er jo sådan set dem, der skal sikre, at midlerne er der, og at forlængelsen bliver godkendt.
Så dér kan der være ting, som der skal samles op på, og ting, der skal gøres.
Så kunne man forestille sig et hyrdebrev også dér, i forhold til at kommunerne sikrer, at de tilbud, som de nu har anbragt stu-eleverne i, også bliver forlænget i det omfang, der er nødvendigt?
Rasmus Prehn (S), 2020-06-03:
Først og fremmest tak for spørgsmålet.
Jeg kan oplyse, at Udenrigsministeriet har et godt samarbejde med Oxfam IBIS, bl.a. igennem de strategiske partnerskaber og igennem Dansk-Arabisk Partnerskabsprogram.
For så vidt angår den omtalte kampagne, er den udelukkende finansieret af medlemsbidrag til Oxfam IBIS.
Og lad mig her, 2 dage før vi skal fejre vores grundlov, Danmarks frie forfatning, slå fast, at jeg fuldt ud respekterer civilsamfundets ret til at ytre sig, både i Danmark og i udviklingslandene.
For selv om vores grundlov efterhånden er en ældre dame på 171 år, er det stadig vigtigt og nødvendigt, at vi værner om dens principper og frihedsrettigheder.
Det gælder også ytringsfriheden.
Indgreb i ytringsfriheden og økonomiske straffeaktioner over for organisationer, der ytrer sig, er blandt de indskrænkninger, vi ser eksempler på, og det er i sandhed dybt bekymrende, og det tager vi fra dansk side kraftigt afstand fra.
Derfor er jeg også meget stolt af og glad for at forsvare de principper og rettigheder, som vi finder i vores danske grundlov, udeomkring i verden.
Derfor vil jeg også gerne gøre det helt klart, at jeg som udviklingsminister ikke har og ikke skal have hverken indflydelse på eller en holdning til, hvilke kampagner enkelte civilsamfundsorganisationer kører for deres egne midler.
Jeg håber, at også Liberal Alliance og resten af Danmark er enig med mig i, at vi skal stå vagt om vores frihedsrettigheder og værne om navnlig ytringsfriheden.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-03:
Det sidste er jeg sådan set meget enig med ministeren i.
Altså, der er ikke nogen i Folketinget, der skal forbyde Oxfam IBIS at køre kampagner mod danske virksomheder og anklage dem for at snyde i skat, selv om de ikke har snydt i skat.
Det, jeg gerne vil høre ministerens holdning til, er jo det, som man bruger millioner af skattekroner på at støtte, nemlig organisationen Oxfam IBIS.
Jeg ved godt, at man ikke rent politisk understøtter de kampagner, de kører, men når det alligevel er relevant, er det jo, fordi det, at Oxfam IBIS kører nogle usande kampagner mod eksempelvis Lagkagehuset om, at de skulle snyde i skat og slippe af sted med det, jo er noget, der er inde og pille ved noget så fundamentalt som tilliden og sammenhængskraften i vores samfund.
Det er vi jo indirekte med til at honorere med 155 mio. kr. om året, og der må ministeren vel have en holdning til, om man ønsker at støtte nogle organisationer, der måske laver noget fint udviklingsmæssigt arbejde, men som også bidrager til at underminere tilliden i det danske samfund, eller om man ikke hellere vil støtte nogle andre organisationer, der ikke på den måde underminerer tilliden i det danske samfund.
Ligesom vi med hjælpepakkerne siger, at vi gerne vil hjælpe folk til at beskytte deres medarbejdere med lønkompensation, men at vi ikke vil beskytte de medarbejdere, hvis det er sådan, at virksomheden er i skattely, så kan man vel også i forbindelse med udviklingsorganisationer sige, at dem vil man gerne støtte, men hvis de på anden vis underminerer tilliden i det danske samfund, kan de ikke få skattekroner.
Rasmus Prehn (S), 2020-06-03:
Jamen det er fuldstændig rigtigt, at når vi kigger på noget så vigtigt som tillid i et samfund og det, at alle bidrager med det, de skal, så er det meget afgørende, og det er noget af det, som jeg som udviklingsminister gør opmærksom på, når jeg samarbejder med udviklingslande.
De får ikke penge fra udenrigsministeren til at lave andre kampagner.
Der er det så en organisation, som fuldstændig frit og demokratisk opkræver medlemskontingent og laver de kampagner, de vil, og der kan, vil og skal jeg ikke blande mig i deres ytringsfrihed.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-03:
Men ved at sende en check på 150 mio. kr. af skatteydernes penge direkte ned i lommen på Oxfam IBIS hvert år, er man jo med til at styrke den organisation, og den organisation bliver også styrket i at underminere tilliden i det danske samfund.
Jeg vil egentlig bare høre, om ministeren er enig i – jeg ved godt, det ikke nødvendigvis lægger op til regulering – at det, at man kører fejlagtige kampagner baseret på usandheder mod danske virksomheder, om, at de skulle snyde i skat, når det ikke er tilfældet, er med til at underminere tilliden i det danske samfund.
Og er ministeren enig i, at vi principielt ikke ønsker, at de organisationer får statsstøtte kastet i nakken, uagtet hvad den statsstøtte så går til?
Rasmus Prehn (S), 2020-06-03:
Min opgave som udviklingsminister er at sikre, at de penge, jeg betaler ud, går til at løse de opgaver, der er nærmere defineret.
Hvad de gør for deres egne medlemskroner, kan og vil jeg ikke blande mig i, så længe de lever op til landets regler.
Og det er sådan, at de bruger deres grundlovssikrede ytringsfrihed.
Er der nogen, der har et problem med, hvordan de ytrer sig, må de håndtere det ad anden vej.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-03:
Vi kunne tage det hypotetiske eksempel, at Oxfam IBIS i stedet for at lyve om danske virksomheder og anklage dem for at begå lovbrud, når det ikke er tilfældet, opførte sig som Rasmus Paludan gør ved at sprede usandheder om nogle medborgere i samfundet – måske nogle etniske minoriteter.
Lad os sige, det var en hobbybeskæftigelse for Oxfam IBIS ved siden af det velgørende arbejde, som de får støttekroner til.
Eller ville ministeren alligevel tænke: Nej, den type splittelse og den type adfærd vil jeg simpelt hen ikke støtte med skattekroner; vi finder nogle andre, der kan udføre de her opgaver for det velgørende arbejde i tredjeverdenslande?
Rasmus Prehn (S), 2020-06-03:
Nu er det sådan, at Oxfam IBIS laver en kæmpe indsats med humanitære indsatser bl.a. i Syrien, Libanon og Yemen; de har også været engageret i Dansk-Arabisk Partnerskabsprogram; de har sågar lavet ulandskalender tilbage i 2016 – et godt og hæderligt stykke arbejde, som vi er glade for at støtte fra den danske regerings side.
Det, vi rent juridisk kan forholde os til, er: Hvis der er organisationer, som byder ind på at løse en opgave, får de penge efter de opgaver, de løser; og vi kan ikke blande os i, hvordan de ytrer sig.
Og jeg synes, det er lidt besynderligt, her 2 dage før grundlovsdag, at en politiker i det danske Folketing begynder at udfordre ytringsfriheden.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-03:
Hvordan kan det efter ministerens opfattelse sikres, at unge på stu og fgu, som på grund af coronakrisen har mistet fremdrift i deres uddannelsesforløb, kan få ekstra tid lagt i forlængelse af forløbet?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-03:
Jamen tusind tak for det spørgsmål.
Det er faktisk et spørgsmål, som ligger mig rigtig meget på sinde, og derfor har jeg også mødtes med de interessenter, der sidder på fgu, stu og tamu osv., simpelt hen for at holde mine ører på vandrørene, i forhold til hvor de unge, der har været hjemme i den her periode og i hele det her forløb, der har været svært, er henne.
For tamu-elevernes vedkommende har der jo ikke været hjemsendelse, men derfor kan de omvæltninger, der har været i vores samfund, selvfølgelig godt sætte sig for sårbare grupper alligevel.
Derfor har jeg valgt at lytte rigtig meget efter og også taget initiativ til, at vi mødes med en 14-dageskadence den kommende tid.
Det har jeg selvfølgelig tænkt mig også at bringe ind i den politiske følgegruppe, vi har, hvor ordføreren også deltager, så vi kan have en fælles drøftelse af, hvordan vi tackler det.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-03:
Jeg er fuldstændig med på, at der er nogle unge, der egentlig har haft det meget godt med at være hjemme og rent faktisk har både lært og udviklet sig, og så er der nogle, der reelt set har misset 1-2 måneder af den fremdrift, de skulle have haft.
Der tænker jeg jo, at vi er nødt til at sikre, at de rent faktisk får mulighed for at få forlænget – og det er jo lige om lidt.
Man kan sige, at opgaven jo et eller andet sted ligger ude i kommunerne, ude i ungeenhederne.
Det ved jeg at vi er fuldstændig enige om, altså at det er dem, der har opgaven.
Men udfordringen for mig at se er, hvordan vi så sikrer, at de faktisk løfter opgaven, så vi ikke om 2-3 måneder står med nogle unge, der er røget ud af de her tilbud uden egentlig at være nået dertil, hvor de efter den plan, der var lagt, skulle være nået, så de rent faktisk kan komme videre i enten et job eller en videre uddannelse.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-03:
, sådan at de er opmærksomme på det.
Det er jo trods alt nye institutioner, og det er deres første år, de kører igennem nu.
Det vil sige, at det at gøre klart og gøre dem opmærksom på, hvad der ligesom er regelgrundlaget, har vi syntes var vigtigt.
Så tror jeg faktisk, og jeg synes, at erfaringen her under corona har været, at ting bevæger sig så hurtigt.
Det er godt, at vi forudser det her problem, vil jeg gerne sige – og ordføreren har taget det op over for mig tidligere.
Men jeg tror simpelt hen også, at vi skal følge det på relativt tæt basis for at være sikre på, at der ikke sker det, at det ikke bliver løftet.
For de må faktisk helst ikke falde mellem to stole.
Peter Skaarup (DF), 2020-06-03:
Jo tak, og jeg læser det op.
Det lyder sådan her: Er ministeren enig i, at det er vigtigt med en høj grad af åbenhed om grundlaget for nedlukningen af Danmark den 11. marts, og kan ministeren i den forbindelse oplyse, hvilke myndigheder der anbefalede regeringen at lukke ned?
Martin Geertsen (V), 2020-06-03:
Tak for det, formand.
Magnus Heunicke (S), 2020-06-03:
Tak for det, formand.
Sundhedsvæsenet har stået i en ekstraordinær situation i de seneste måneder på grund af coronaepidemien.
I den situation har det været nødvendigt at give regionerne mulighed for ud fra en samlet vurdering af deres kapacitet at se bort fra tidsfristerne i reglerne vedrørende ret til hurtig udredning og udvidet frit sygehusvalg.
Det er som bekendt sket for at give regionerne mulighed for at prioritere patienter med akutte og livstruende sygdomme, f.eks. patienter med covid-19.
Heldigvis ser vi i øjeblikket en positiv udvikling med epidemien i Danmark.
Det gør, at vi kan øge aktiviteten i sundhedsvæsenet, så flere patienter kan blive udredt og behandlet.
Regeringen har et stort fokus på at indhente udskudte udredninger og behandlinger i sundhedsvæsenet som følge af coronavirus.
Det indgår som et vigtigt element i den netop indgåede aftale om regionernes økonomi for 2021.
Her er det bl.a. aftalt, at regionerne sikres finansiering til afvikling af ventetidspuklen.
Derudover har regeringen og Danske Regioner indgået aftale om en national plan for genindførelse af patientrettighederne til hurtig udredning og behandling.
Den her plan betyder, at udrednings- og behandlingsretten bliver genindført pr. 1. september 2020 på psykiatriområdet og pr. 1. januar 2021 på det somatiske område.
Derudover genindføres regionernes oplysningspligt til patienter pr. 1. juli i år.
Det betyder, at hospitalerne senest 8 hverdage efter at have modtaget en patienthenvisning eller udredt en patient skal oplyse patienten om muligheder for behandling.
Det skal skabe overblik og større tryghed for patienterne.
Den giver patienterne en tryghed og vished for, hvornår rettighederne træder i kraft igen, og den giver samtidig vores regioner mulighed for at planlægge og prioritere fornuftigt i en tid, hvor der stadig væk er smitte i samfundet, og hvor sygehusene stadig væk hurtigt skal kunne omstille aktiviteten, hvis epidemien blusser op igen.
Med planen tager regeringen dermed ansvar for, at sundhedsvæsenet og personalet kan følge med.
Martin Geertsen (V), 2020-06-03:
Tak for det, og tak til ministeren for besvarelsen.
Efter min opfattelse har patientrettigheder jo to formål.
Dels et formål i kraft af sig selv som stærke rettigheder for patienterne, så patienterne ved, hvad de har at rette sig efter, dels også som et styringsinstrument i det danske sundhedsvæsen forstået på den måde, at kan man ikke udrede eller behandle en patient til tiden, altså inden for 1 måned, må man altså fra systemets side finde et alternativ til den pågældende patient.
Nu har patientrettighederne, som ministeren siger, jo været suspenderet på grund af coronakrisen, og for os er det meget vigtigt, at de genindføres hurtigst muligt.
Som det er ministeren bekendt, har Venstre jo ved flere lejligheder fremført det synspunkt, at man burde indføre nogle faglige kriterier for, hvornår vi kan genindføre patientrettighederne.
Vi har bl.a. peget på, at kapaciteten i sundhedsvæsenet kunne være styrende for genindførelsen.
Det argument har regeringen og ministeren hidtil afvist med det argument, at man ikke har haft et overblik over, hvordan man skal overvåge ventetidspuklen og aktiviteten i sundhedsvæsenet – eller sagt på dansk, så har regeringen sagt, og regeringen siger, at man ikke ved, hvad status er i sundhedsvæsenet nu, så derfor vil man ikke genindføre patientrettighederne.
Mit spørgsmål til ministeren her som et opfølgende spørgsmål til hovedspørgsmålet er: Hvornår har regeringen skaffet sig et overblik over situationen i sundhedsvæsenet, så vi eventuelt kan fremskynde genindførelsen af patientrettighederne?
For i forhold til det der med 1. januar: Altså, man kan jo godt vælge at kalde det en aftale, men vi skulle jo have gennemført dem alligevel den 1. januar, al den stund at det sådan set er der, bekendtgørelsen udløber – så aftale og aftale.
Det er det, der står i loven, det er det, der står i bekendtgørelsen, og det er der ikke meget aftale over.
Så hvornår skaffer regeringen sig et overblik over situationen i sundhedsvæsenet, så man kan få genindført patientrettighederne – og gerne før 1. januar?
Magnus Heunicke (S), 2020-06-03:
Jo, det er en aftale.
Den er indgået mellem regeringen og Danske Regioner.
Den beskriver meget, meget klart de forskellige skridt, der skal være hen imod en fuld genindførelse, bl.a. at vi kan indføre patientrettigheder på det psykiatriske område tidligere end på det somatiske – det havde vi håbet man ville kvittere for fra Venstres side, men det vil man ikke – lige så vel som oplysningspligten også kommer ind langt tidligere.
Den aftale er jo indgået efter et langt samarbejde med vores regioner netop for at få skabt overblik over epidemien og det tryk, der er på vores behandlingssystem.
Martin Geertsen (V), 2020-06-03:
Jeg vil gerne kvittere for det på det psykiatriske område, men vil ministeren ikke bekræfte, at det på det somatiske område er sådan, at der siger bekendtgørelsen, at der skal patientrettighederne alligevel genindføres 1. januar?
Så hvad er der egentlig af nyt i det, der står i den aftale?
Det er mit første spørgsmål.
Jeg har et andet spørgsmål: Sundhedsministeren siger til mig i et svar dateret den 23.4., at man ultimo maj vil have skaffet sig et overblik over ventetidspukkel og aktivitet i det danske sundhedsvæsen.
Hvornår kommer det overblik fra regeringens side?
Astrid Krag (S), 2020-06-03:
Der har jo været nogle særlige regler gældende her under coronakrisen, af hensyn til at det lokale demokrati også der har været helt afgørende.
Det har været vigtigt, at det har kunnet fungere, og at man har kunnet være beslutningsdygtig og jo også har kunnet tage et ansvar for en meget svær situation for hele vores land, men i høj grad også i forhold til de mange forskellige funktioner, en kommune varetager for nogle af de udsatte borgere, for børnene og for de ældre.
Og derfor har der jo været en bekendtgørelse, der har gjort det muligt at afvikle møder, at træffe beslutninger og at være ansvarlige lokalpolitikere på en anden led.
Jeg er glad for, at vi ikke har de regler til hverdag.
Som spørgeren værdsætter jeg også utrolig meget det lokale demokrati, og det fordrer også en aktiv deltagelse.
Martin Geertsen (V), 2020-06-03:
Men undskyld mig, sundhedsminister: Altså, sundhedsministeren har brugt argumentet om, at man ikke har haft overblik over situationen i det danske sundhedsvæsen – det har man lovet at man ville skaffe – og det var så argumentet for, at man ikke kunne genindføre patientrettighederne.
Det har man så lovet at skaffe med udgangen af maj.
Det overblik har sundhedsministeren endnu ikke tilvejebragt.
Og igen, undskyld mig: Kan man undre sig over, hvis nogen skulle have den tanke, at sundhedsministeren sidder på de informationer med henblik på at udskyde genindførelse af patientrettighederne?
Magnus Heunicke (S), 2020-06-03:
Der havde man ikke en epidemi, man skulle håndtere imens – det har vi stadig væk på nuværende tidspunkt.
Men sammenlignet med de to tidsintervaller, er der en temmelig tæt lighed, og der er intet i den her situation, som skulle gøre, at det er mindre ambitiøst.
Tværtimod er det på de parametre, som jeg mener er relevante, mere ambitiøst, hvad vi leverer i dag, end hvad man leverede dengang tilbage i 2008 og 2009.
Martin Geertsen (V), 2020-06-03:
Mener ministeren, at det er udtryk for åbenhed, når regeringen forud for statsministerens pressemøde den 23. marts 2020 bremsede offentliggørelse af positive coronatal?