runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-11-22:
Tak for det.
Jeg er glad for, at ministeren næsten siger, at det ikke er tilfredsstillende; det tror jeg også bare man kan spørge de forskellige organisationer på gymnasieområdet om.
Jeg havde jo håbet, at vi kunne have landet en model noget tidligere og begyndt forhandlingerne noget tidligere, fordi vi jo har afskaffet indkomstfordelingen to gange.
Først var det med en solnedgangsklausul, og jeg tror, man valgte solnedgangsklausulen, fordi man havde håbet på at lande noget inden da, men nu har vi så afskaffet den en gang til for alvor.
Jeg har haft en del frustrerede forældre i røret på grund af den måde, man fordeler gymnasieelever på i dag.
De har haft ringet til rektoren og spurgt
: Er der virkelig ikke plads til mit barn på dit gymnasie?
Og rektoren har måttet sige: Jo, det er der, men på grund af den måde, de politiske kapaciteter er sat på, må jeg desværre ikke tage det ind.
I Liberal Alliance har vi jo udviklet vores bud på en model for, hvordan man skal fordele gymnasieelever, og der gør vi op med maksimumskapaciteten.
Jeg synes også, at for de 94 pct., der får deres førsteprioritet, er det selvfølgelig godt, men jeg har også set, at der har været forskellige eksperter ude at sige, at der også er et ret stort skyggetal, og at man har lavet et system, som er meget komplekst, og som eleverne virkelig spekulerer i.
Der er også mange, der flytter adresse for at komme tættere på det ønskede gymnasium, så de får en større chance.
Og har ministeren den grundlæggende tankegang, at gymnasiet er til eleverne, eller har man den omvendte tankegang, altså den samme tankegang, som man havde, da man indførte indkomstfordelingen?
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-22:
Mange tak til spørgeren for at stille spørgsmålet og rejse en relevant problemstilling.
Jeg vil godt starte med at sige, at selvfølgelig skal vi finde en løsning, der kan træde i stedet for fordeling efter forældreindkomst, fordi gymnasier med skæv etnisk elevsammensætning er et problem både pædagogisk og økonomisk, og det synes jeg vi skal reagere på.
Det er samtidig også et komplekst og vanskeligt problem at løse på en måde, hvor alle hensyn tilgodeses.
Derfor tager det også lidt tid at få udviklet og få implementeret et nyt elevfordelingssystem.
Aftalen om elevfordeling er fra juli 2021.
Det var en aftale, som min forgænger indgik, og det var en aftale, der var resultatet af en meget lang politisk diskussion og proces.
Nu er den nye regering i gang med at vurdere, hvad en fremtidig model for elevfordeling, som gør op med den skæve elevsammensætning, kan indeholde, og hvad den kan bygge på.
Vi har ikke lagt os fast på en model, og vi har heller ikke lagt os fast på, hvornår den kan være klar.
Jeg har en ambition om, at der skal kunne opnås politisk bredde til sådan en elevfordelingsmodel, som kan gøre den lidt mere holdbar og sikre, at vi ikke hele tiden skifter regler på det her område.
Det er et velkendt princip, som jeg også selv bakker op omkring, og jeg var ret glad, da jeg fandt ud af, at 94 pct. af ansøgerne faktisk fik deres førsteprioritet opfyldt.
Det bliver aldrig 100 pct., og jeg synes, at 94 pct. er ret flot.
I en fremtidig model vil jeg også lægge vægt på, at der tages det hensyn, ligesom jeg vil lægge vægt på, at der skal tages hensyn til gymnasier i landdistrikter og til gymnasier i de boligområder, hvor der har været en skæv elevsammensætning.
Victoria Velasquez (EL), 2023-11-22:
Afsluttende vil jeg gerne bare lige spørge: Hvordan sikrer vi os det fremadrettet, når eksempelvis en betonarbejder griber knoglen og ringer til Arbejdstilsynet og fortæller, hvordan forholdene er?
Hvordan sikrer vi os så, og hvordan følger vi herfra op på, at de ikke oplever ikke at blive taget alvorligt, men faktisk oplever, at deres liv, ære og velfærd bliver taget seriøst?
Et andet spørgsmål handler om det, vi i daglig tale kalder liv, ære og velfærd.
I det tilfælde, hvor de, arbejderne, er sikre på, at deres helbred er udsat ved arbejdet, er de i deres gode ret til at gå i skuret og bede om, at forholdene bliver bragt i orden.
Og her, hvis det er sådan, at de uretmæssigt bliver opsagt, bliver de jo ramt af karantæne i dagpengesystemet.
Vil ministeren være frisk på at se på, at man, hvis det har været på baggrund af ens helbred, at man ikke har kunnet stå til rådighed på den konkrete arbejdsplads, så ikke skal sanktioneres i dagpenge, eller på anden vis se på, hvordan vi styrker arbejdernes mulighed for faktisk at kunne passe på deres liv, ære og velfærd?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-22:
Altså, først og fremmest har vi jo de her regler, fordi de skal håndhæves, og fordi man, allerede når man sidder og tilrettelægger sådan et byggeri her, skal tage højde for, om de her ting opstår, og at der er værn og beskyttelse af mennesker, der går på arbejde, som lige præcis er bygget ind i de her regler.
Så målet må være, at ingen kommer derhen med den utryghed og den oplevelse, som vi har folk der bringer ind i salen i dag.
Jeg synes også, det er vigtigt, at vi har arbejdsmiljørepræsentanter og tillidsrepræsentanter, som der er beskyttelse til, når de faktisk råber op om de her ting.
Og jeg vil løbende gerne være med til at drøfte, hvordan vi hele tiden slår ring om mennesker, der prøver at værne om et godt arbejdsmiljø.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-11-22:
Mener ministeren, at det er tilfredsstillende for kommende gymnasieelever, deres forældre og gymnasierne selv, at der endnu ikke er fundet en permanent elevfordelingsmodel på gymnasieområdet?
I regeringsgrundlaget står, at regeringen vil præsentere en ny model, der modvirker en skæv elevsammensætning, især i de større byer.
Jeg vil mene, at en af løsningerne vil være at gøre det nemmere for gymnasierne – altså at man også ændrer på taxameteret – at kunne smide elever ud, der ødelægger det for alle de andre, og måske også kigger på adgangskravet til gymnasierne, så det bliver sværere at komme ind på gymnasierne, og at vi samtidig hæver det faglige niveau på gymnasierne, fordi det er der virkelig brug for.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-22:
Først og fremmest vil jeg godt rose både spørgeren og de to personer på tilhørerrækkerne i dag for i hvert fald at have gjort deres for, at man bliver hørt og bliver taget seriøst.
Derudover oplever jeg egentlig, at vi i hvert fald politisk har et vedvarende fokus på Arbejdstilsynets muskler, og vi har så sent som i foråret skruet det op til et historisk højt niveau.
For det kræver jo, at der er nogen, der tager telefonen, når man ringer, og at der er ressourcer til at køre ud og følge op.
Vi er også nødt til have nogle regler, der følger med tiden, hvor man hele tiden ser på grænseværdierne i kemi.
Det er også en opgave, der ligger på vores bord, men derudover har vi godt nok også et arbejdsgiveransvar her, som virkelig, virkelig bør løftes, når man er ansvarlig for byggeri af den her slags.
Det er menneskers helbred, vi taler om, og når det er giftige stoffer, er det jo ikke bare den næste uge, man går og hoster; så er det jo potentielt ens helbred i lang tid fremover, man gambler med, og det er helt uacceptabelt og jo også et lovbrud.
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-22:
Jeg tror, der er grænser for, hvor langt man kan komme ved at fordele elever imod deres egne ønsker.
Vi kan også se, at ud af de elever, der mod deres vilje er blevet fordelt til de seks gymnasier, som var mest plagede af en skæv etnisk elevsammensætning, er der ikke ret mange, der faktisk er mødt op i virkelighedens verden.
Det er også derfor, jeg har sagt, at man i stedet for kun at fokusere på fordelingen måske også kunne overveje, om man kunne fordele ressourcerne og så bruge flere ressourcer pr. elev de steder, hvor der er nogle gymnasier, der er lidt udfordret.
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-22:
Vil ministeren redegøre for, hvorfor partierne bag finanslovsaftalen for 2022 endnu ikke er indkaldt til forhandlinger om handlingsplanen mod racisme, og hvorfor handlingsplanen mod racisme endnu ikke er lanceret?
Peter Skaarup (DD), 2023-11-22:
Det lyder selvfølgelig godt, for det gør jo, at vi ved, hvad vi har at forholde os til, når vi skal kigge på, hvad regeringen gør.
Når man sådan kigger hen over Europa, er det jo desværre sådan i øjeblikket, at der er et kæmpe migrantpres på Europas grænser, og der kan man spørge: Hvorfor ønsker ministeren så i den her situation, hvor der allerede nu kommer mange til Europa, at vi skal til at modtage kvoteflygtninge?
Det kan man jo undre sig over.
Jeg lagde mærke til et interview i Berlingske i mandags, hvor ministeren sagde: »2015-tallet« – altså tallet under flygtningekrisen – »er på 21.000 asylansøgere, og det kæmper vi stadig med at få styr på.«
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-22:
Det er nok for tidligt at sige noget om.
Altså, vi har en ramme, ligesom vi jo også havde i den tidligere regering, som hedder op til 500, og den brugte vi jo så ikke fuldt ud dengang; der havde vi 200.
Men det er for tidligt at sige for mit vedkommende, hvor mange det bliver i år.
Men jeg lover, at jeg har et svar, inden vi går på juleferie her i Folketinget.
Peter Skaarup (DD), 2023-11-22:
Jeg ved ikke, om vi kommer videre med det, men ministeren har jo flere svarmuligheder herefter, så det kan være, at vi kommer frem til noget.
Men jeg vil i hvert fald godt spørge, hvad ministeren forventer at der kommer ud af det.
Altså, siden 2020 har man jo valgt at modtage 200 kvoteflygtninge fra Rwanda, og der er det jo interessant, om ministeren forventer, at man vil tage flere eller færre kvoteflygtninge end det i 2023.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-22:
Først vil jeg sige, at dem, der kommer på FN's kvote, jo generelt er folk fra lande, som har en bedre integrationshistorik.
Nu er det jo bl.a. Rwanda, som vi har taget flygtninge fra.
Så vil jeg sige, at der er masser af lande i Europa, der for mig at se har nogle helt uoverstigelige antal, der kommer i de her måneder, men i Danmark har vi det ikke.
Altså, der har vi lave asyltal, og derfor kan vi også godt se på, om vi så kan tage nogle kvoteflygtninge, når nu vi har så godt styr på, hvor mange der kommer til landet, som vi har.
Jamen hvis vi tager for mange kvoteflygtninge, er Danmarksdemokraterne utilfredse.
Hvis vi slet ikke tager nogen nu, er man også utilfredse.
Så det er jo lige meget, hvad man gør, så går det galt.
Men det er jo, som jeg siger, interne drøftelser, vi har i regeringen, som ikke er afsluttet endnu, men jeg lover, at vi træffer en beslutning inden årets udgang.
Peter Skaarup (DD), 2023-11-22:
Tak for besvarelsen.
Nu er det jo sådan, at oppositionen – det er også en gruppe, som Danmarksdemokraterne tilhører – er vagthunde over for regeringen, og alt, hvad regeringen går og foretager sig, kigger vi på så vidt muligt.
Og en af de ting, som er normalt, er jo netop – og ministeren var lidt inde på det – at vi omkring august måned får et bud på, hvor mange kvoteflygtninge Danmark beslutter sig for at tage det pågældende år, og der vil jeg godt spørge ministeren: Hvorfor traf regeringen ikke beslutning om det i august måned og meddelte det, som man plejer at gøre?
Skyldes det eksempelvis – det kunne jo godt være – intern uenighed i regeringen?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-22:
Tak for det spørgsmål.
Jeg skal først sige, at i regeringen bakker vi op om kvoteflygtningesystemet gennem FN, hvor vi tager imod kvoteflygtninge af humanitære principper.
Det er en ordnet måde at modtage flygtninge på, og det er mere civiliseret, end det er med dem, der gennem menneskesmuglere kommer over Middelhavet.
Det fremgår også af regeringsgrundlaget, at regeringen hvert år vil afsætte midler, sådan at der kan modtages op til 500 kvoteflygtninge årligt.
Som det sikkert er spørgeren bekendt, følger det af udlændingeloven, at jeg som udlændinge- og integrationsminister normalvis skal træffe en beslutning om modtagelse af kvoteflygtninge midt på året.
Der er dog ikke noget i vejen for, at beslutningen kan træffes tidligere eller senere på året.
Der pågår p.t. en række interne overvejelser om modtagelse af kvoteflygtninge på dette års kvote, hvorfor det endnu ikke har været muligt at træffe en beslutning.
Men jeg vil som altid orientere Udlændinge- og Integrationsudvalget, når der foreligger en beslutning om kvoten for 2023.
Peter Skaarup (DD), 2023-11-22:
Jeg læser spørgsmålet op her: Vil ministeren oplyse, hvor mange kvoteflygtninge regeringen ønsker at Danmark modtager i 2023, og vil ministeren desuden kommentere, hvorfor antallet af kvoteflygtninge, som regeringen ønsker at Danmark modtager, endnu ikke er blevet meldt ud?
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-23:
Først vil jeg sige tak til ministeren for de ord, som hun bibragte her.
Jeg er selvfølgelig ked af, at ministeren og regeringen ikke kan bakke op om Danmarksdemokraternes beslutningsforslag her.
Ministeren siger, at man tager det her alvorligt, og at der bl.a. mangler en masse sygeplejersker, socialrådgivere, lærere og pædagoger.
Men jeg mangler så bare at se handling, altså konkret handling – hvad man rent faktisk vil gøre.
Ministeren henviser også til den nye læreruddannelse i Hillerød.
Det er jo rigtig positivt, at der var 40 studerende, der søgte ind her sidst, og det viser jo rent faktisk, at hvis man vælger at prioritere at lægge nogle af de uddannelser uden for Danmarks største byer, er der faktisk også studerende, der søger dem.
Så hvorfor ikke have lidt mere is i maven og sige: Vi prioriterer de her velfærdsuddannelser; vi prioriterer, at vi sikrer, at der rent faktisk er velfærdsuddannelser i hele landet, og vi opretter nogle flere i hele landet, sådan at transporttiden er kort og det rent faktisk også gøres attraktivt at søge de uddannelser?
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-23:
Mange tak.
I Danmarksdemokraterne er vi meget optaget af, at Danmark hænger sammen, fra Gedser til Skagen og fra Hundested til Sønderborg.
Danmark må ikke knække over, men det sker, hvis ikke vi er vågne.
Det sker, hvis ikke vi her i Folketinget også prioriterer landdistrikterne og danskernes hverdag uden for de største byer.
Derfor har vi i Danmarksdemokraterne fremsat dette beslutningsforslag.
Vi ønsker at udflytte 800 uddannelsespladser og oprette 1.000 nye uddannelsespladser på de fire store velfærdsuddannelser.
Det var også det, som et politisk flertal her i Folketinget ønskede med aftalen om »Flere og bedre uddannelsesmuligheder i hele Danmark« fra juni 2021.
Det var en god aftale, men dele af aftalen blev annulleret efterfølgende.
Det mener vi i Danmarksdemokraterne er en forkert retning at gå i.
Tak for ordet.
Tænker ministeren, at der kommer flere studerende af, at man centraliserer tingene?
Danmarksdemokraterne vil jo netop påstå, at ved at sikre, at der er bedre uddannelsesmuligheder i hele landet, tiltrækker man rent faktisk nogle flere studerende.
Det var i hvert fald også det, jeg selv så på sygeplejerskeuddannelsen i Hillerød, hvor jeg selv har gået, altså at det betyder noget, at der er nogle lokale uddannelsestilbud, så man ikke skal hele vejen ind til storbyen for at studere.
Christina Egelund (M), 2023-11-23:
Det sidste er jeg helt enig i.
Selvfølgelig betyder det noget for, hvordan folk faktisk agerer i virkeligheden, at der er en uddannelsesmulighed tilgængelig.
Og jeg tror, at for de her uddannelser er en tilgængelighed tæt på ret vigtig.
Det tror jeg vi er enige om.
Det er bare ikke rigtigt, at regeringen, som der bliver sagt, centraliserer.
Vi lader det sådan set være frit for uddannelsesinstitutionerne, som jo har et eget ønske om at optage så mange studerende som overhovedet muligt på deres uddannelser, at placere dem der, hvor de tror at tilslutningen og dermed optaget vil være allerallerstørst.
Det er jo det hensyn, som er afgørende for, at vi har truffet den her beslutning, for vi kan jo ikke have et samfund, som om 20-30 år f.eks. har markant færre sygeplejersker end det antal, vi har i dag.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2023-11-23:
Tak for ordet, og tak til ministeren for en virkelig fin tale.
Jeg er meget enig i den analyse, som ministeren kom med.
Jeg vil egentlig spørge lidt ind til det, ministeren nævner, med, at vi jo har nogle udfordringer med vores velfærdsuddannelser.
I Liberal Alliances er vi super glade for, at den del af udflytningsaftalen er blevet tilbagetrukket, men vi har jo også nogle problematikker i forhold til andre uddannelser, bl.a. på it-området og STEM-området, hvor udflytningsaftalen jo ikke er blevet tilbagerullet, hvilket betyder, at DTU og ITU bl.a. står til at skulle nedlægge uddannelser, fordi de ikke ser, at de kan udflytte dem.
Jeg vil gerne høre, hvad ministeren har gjort sig af overvejelser lige præcis på det område.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-23:
Jeg havde selv den måske blandede fornøjelse at deltage ret meget i virtuel undervisning under coronapandemien, fordi jeg lige præcis var i gang med at læse til sygeplejerske i den periode, og det var jo, kan man sige, nødvendigt i den tid.
Men det var da godt nok også rart for mange, at man havde den mulighed i en hverdag, som nogle gange kunne være lidt trængt og svær at få til at hænge sammen.
Vi skal lære af de gode ting, der er ved fortiden, og gøre noget mere af det i fremtiden, og det er lovforslaget her sådan set også et udtryk for.
Så det kan vi i Danmarksdemokraterne godt støtte op om, også med de bemærkninger, der har været fra de foregående ordførere.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2023-11-23:
Med dette lovforslag foreslås det, at de videregående uddannelsesinstitutioner på Uddannelses- og Forskningsministeriets område får mulighed for at indgå udvekslingsaftaler med udenlandske uddannelsesinstitutioner, således at udveksling vil kunne gennemføres helt eller delvis virtuelt.
På den måde vil der være mulighed for at kombinere virtuel og fysisk udveksling.
Det kunne eksempelvis være, at en studerende var glad for sit studiejob og ikke havde lyst til at opgive dette for at tage et normalt fysisk udvekslingsophold, eller det kunne være en, der måske havde hjemmeboende børn, som gjorde det vanskeligt at tage et semester i Australien, men som samtidig havde lyst til at prøve at modtage undervisning ved en anden uddannelsesinstitution end den, som vedkommende til daglig studerede ved.
Derudover mener vi, at det er positivt, hvis vi kan give vores videregående uddannelsesinstitutioner mere selvbestemmelse, i forhold til om de vil indgå udvekslingsaftaler om virtuel udveksling.
Dog er det afgørende, at der fastholdes et højt fagligt uddannelsesniveau på de virtuelle udvekslingsophold, således at studerende, der har fået virtuel udveksling, har fået et højt fagligt udbytte af undervisningen.
I Liberal Alliance ønsker vi at hilse den teknologiske udvikling velkommen; det gælder også på uddannelsesområdet.
Liberal Alliance kan derfor støtte forslaget.
Tak for ordet.
Lise Bertelsen (KF), 2023-11-23:
Tak for ordet.
Forslaget om lovændring gør det muligt for institutioner at indgå aftaler om virtuel udveksling.
Det har været efterspurgt af sektoren i flere år, og det blev rigtig aktuelt under corona.
Uddannelsesinstitutionerne efterspørger muligheden for at kunne benytte virtuel udveksling, når det er hensigtsmæssigt.
For mig at se er det meget væsentligt, at muligheden for virtuel udveksling bliver et supplement og ikke en erstatning for den fysiske udveksling.
Der skal selvfølgelig fortsat være mulighed for, at de studerende kan vælge at tage dele af deres uddannelse eller praktikforløb i udlandet, som vi kender det fra i dag.
Ved den fysiske udveksling opnår de studerende dels læring, dels kendskab til andre landes kulturer, hvilket er mindst lige så vigtigt, og det er helt centralt, når der skal samarbejdes på tværs af landegrænser.
I takt med den hastige digitale udvikling er det nødvendigt, at vi indretter os og gør det muligt at samarbejde med uddannelsesinstitutioner uden for Danmark.
Vi skal selvfølgelig lytte til sektoren og undgå lovmæssige benspænd.
Vi skal bakke op om de studerendes muligheder for både at kunne deltage i virtuel undervisning i andre lande og at rejse ud i verden og dygtiggøre sig til gavn for Danmark.
Det mener vi i Det Konservative Folkeparti er sund fornuft.
Derfor bakker vi op om lovforslaget.
Anne Hegelund (EL), 2023-11-23:
Tak for ordet.
Det gælder også for uddannelserne, at de kan få friere rammer og mere prøve at ramme balancen mellem fleksibilitet og uddannelseskvalitet.
Det er vi optaget af, altså at det ikke tipper.
Det handler også om tilgængelighed, i forhold til om der er pladser nok.
Der kunne være et lille obs i forhold til engelsksprogede uddannelser, men det har jeg hørt der også er noget åbenhed omkring.
Derfor kan vi fuldt ud bakke op om det her, men holder øje med uddannelseskvaliteten og tilgængeligheden, også mere bredt.
Vi synes, det er en rigtig god idé.
Katrine Robsøe (RV), 2023-11-23:
Tak for det.
Det kommer nok ikke som jordens største overraskelse, at vi i Radikale Venstre også synes, at udveksling er en fantastisk mulighed for alle vores dygtige unge studerende, vi har her i landet.
Vi synes faktisk også, det er rigtig fedt, at vi med det her lovforslag giver nogle åbninger for, at det her kan indrettes på nogle mere fleksible måder, og at vi derfor også giver uddannelsesinstitutionerne nogle muligheder for måske at gøre det attraktivt at tage på delvise eller hele udvekslinger på en ny måde.
Det er nogle muligheder for nogle studerende, der ellers ikke lige har haft mulighederne eller haft helt lige så meget lyst til at tage de fulde udvekslinger, som der er mulighed for på nuværende tidspunkt.
Så jeg ser faktisk frem til at følge det arbejde, som uddannelsesinstitutionerne jo vil skulle stå i spidsen for med det her.
Jeg synes, lovforslaget er rigtig godt.
Jeg kan kun opfordre til, at vores uddannelsesinstitutioner virkelig kigger ind i, hvilke muligheder der er her, for at de unge mennesker får endnu flere muligheder for at komme ud af landet og ud i verden og få en masse viden ind fra alle de andre steder, hvor man også ved en hel masse.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-11-23:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig også dette udmærkede lille lovforslag.
Som dreng og som ung mand var jeg meget optaget af fremtidsromaner og fremtidsfilm, og det er en kærlighed, jeg stadig væk nærer til den genre.
I disse bøger og disse film var der altid digitale biblioteker, der var digitale klasserum, og jeg kan ikke lade være med at forestille mig, at i løbet af nogle ganske få år vil det være muligt for os at træde ind i et virtuelt klasserum med en virtuel klasselærer og interagere digitalt, så man i bund og grund slet ikke får behov for at rejse til udlandet.
Man går så glip af alt det andet, der er godt ved et udlandsophold, nemlig de kulturelle aspekter, social udveksling, den sproglige udveksling.
Men de teknologiske muligheder udvikler sig med lynets hast i disse år, og man kan kun drømme om de muligheder, der vil blive for virtuel klasseundervisning her i den vestlige verden.
Så det er en spændende tid, vi går ind i, og lovforslaget her åbner jo selvfølgelig mulighed for, at vi kan forfølge det yderligere, når den teknologiske udvikling indhenter os.
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-23:
Tak for ordet.
Med det her lovforslag vil vi give uddannelses- og forskningsministeren bemyndigelse til, at de videregående uddannelsesinstitutioner kan få lov til at indgå udvekslingsaftaler med udenlandske uddannelser, hvori det fremgår, at udvekslingen kan foregå helt eller delvis virtuelt.
Det synes vi i Alternativet er en rigtig god idé, i lighed med mange af de andre ordførere her på talerstolen.
Vi ønsker, at unge mennesker og for den sags skyld også ældre mennesker har de bedste muligheder for at komme ud og suge viden til sig rundtomkring i verden, men ikke mindst at der er gode muligheder for, at unge med handicap også skal kunne komme på udveksling.
Vi understreger dog også, at kvaliteten af den virtuelle undervisning er vigtig, og jeg føler mig betrygget i, at det også er noget, ministeren vil have fokus på.
Derfor kan vi i Alternativet støtte lovforslaget.
Tak for ordet.