runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2023-03-01:
Niøcer?
Ja, man lærer noget hver dag.
Folkeskolens seksualundervisning har været til debat gennem de senere år, og det synes jeg faktisk grundlæggende er positivt.
I folkeskolen har vi ikke et centralt fastsat pensum.
Undervisningen bliver tilrettelagt med udgangspunkt i det, vi kalder Fælles Mål, og det er et fagligt og et pædagogisk valg fra skolens side og under skolebestyrelsens ansvar, hvilket materiale der bedst understøtter elevernes læring i et konkret undervisningsforløb.
Der er jo ret stor enighed herinde på Christiansborg om, at skolen skal sættes mere fri, end den er i dag.
Og her mener jeg, at et afgørende element i den frisættelse er, at vi har tillid til, at skolerne og skolebestyrelserne er i stand til at løfte deres opgave med at leve op til folkeskolens formål.
Jeg synes ikke, at vi her fra Christiansborg skal detailregulere klasselokalerne, og vi skal ikke blande os i udvælgelsen af undervisningsmaterialer.
Heri ligger også friheden til at trække på eksterne ressourcer.
Det kan være meget gavnligt, at man hiver folk ind udefra, hvis de bidrager til undervisningen.
Jeg har ikke noget ønske om at skulle detailregulere kommuner eller skoler.
Nick Zimmermann (DF), 2023-03-01:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at børn helt ned til 6-7-årsalderen i Københavns Kommune nu kan undervises af Normstormerne og dermed udsættes for holdninger, såsom at der er mange køn, der har menstruation, at børn ikke skal kalde deres bror eller deres søster for bror eller søster, men for søsken, og at nevøer og niecer skal kaldes niøcer?
Jamen anser ministeren så de holdninger, der bliver givet udtryk for hos Normstormerne, som valide, eller mener ministeren, at det er et udtryk for antividenskab?
Men agter ministeren så at gå ind i sagen her og hurtigst muligt få stoppet, at de her indvandrerkvinder modtager en passiv forsørgelse, når nu de ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-03-01:
Det skal det heller ikke.
Tværtimod har vi jo faktisk meget åbent og ærligt sagt fra Socialdemokratiets side gennem en længere periode, at vi mener, at der skal indføres en arbejdspligt.
Så hvis du er i den gruppe, skal du yde for den kontanthjælp, du får.
Det agter vi at arbejde videre med, og det agter vi at søge opbakning til i Folketinget.
Det er selvfølgelig, fordi det er det, der er det retfærdige at gøre, men også, fordi det bygger en bro til, at man faktisk kan få fodfæste på det danske arbejdsmarked – noget, som der faktisk er flere end nogen sinde der har.
Det er også bare vigtigt at understrege i den her sammenhæng.
Nick Zimmermann (DF), 2023-03-01:
Men hvad hjælper det i forhold til det her?
Der sidder nogle indvandrerkvinder i Danmark, der modtager kontanthjælp, og som ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det er socialt bedrageri.
Jeg vil da ikke finde mig i, at der går danske skattekroner til at betale kontanthjælp til indvandrerkvinder, der ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det er jo altså ikke en luksus, som danske arbejdsløse har; de bliver jo kastet rundt i uendelige ressource- og praktikforløb.
Hvorfor skal det være anderledes for udlændinge, der kommer her til landet, der bare får lov at gå og dandere den?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-03-01:
Jamen spørgeren sætter jo fingeren på et punkt, hvor regeringen er uhyre ambitiøs.
Det var den tidligere regering også.
Vi har jo spillet ud med et ønske om arbejdspligt på 37 timer om ugen for den her gruppe.
Det agter vi at løfte i den nuværende samling.
Det er noget af det, der ligger allerførst for på mit eget bord.
Jeg håber da, at spørgeren og spørgerens parti ønsker at være en del af det arbejde.
Loven er jo fuldstændig klar.
Du skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet for at få de ydelser, vi i fællesskab står og taler om her.
Men jeg vil også understrege, at jeg synes, at den nuværende lov bør ændres, sådan at vi faktisk indfører en arbejdspligt på 37 timer om ugen for at modtage de her ydelser i de her grupper.
Jacob Jensen (V), 2023-03-01:
Jamen jeg forstår godt efterspørgslen på afklaring, men jeg tror også, at man fra erhvervets side efterspørger, at der også er en grundig vurdering af, hvad det så er, konsekvenserne er.
Og der er det rigtigt, som jeg har noteret mig, at der i medierne har været forskellige regneeksempler, hvor man tager udgangspunkt bl.a. i det niveau, som man har aftalt fra industriens side, og så kigger man med forskellige forudsætninger på, hvad det så kan have af konsekvenser.
Jeg noterer mig bare, at vi har et regeringsprogram, som, kan man sige, sætter rammen for, hvordan vi politisk agter at tage de anbefalinger ned, som Svarerudvalget vil komme med, nemlig ved at vi skal sikre konkurrenceevnen, vi skal sikre jobbene og vi skal bevare midlerne inden for erhvervet.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-03-01:
Tak for svaret.
Men det ændrer jo ikke på, at det, der er kommet fra Klimarådet for ganske kort tid siden, jo gjaldt i forhold til en beregning på omkring 750 kr. pr. ton CO 2 -udledning.
Og der synes jeg jo godt, at ministeren kunne vælge enten at sige, at hans egen ordfører er fuldstændig ude i hampen, eller at det ikke kommer til at ske, eller i det mindste sige lidt om, hvad regeringens motiv, grunde og bevæggrunde var for overhovedet at indføre den her afgift, og i så fald også melde ud om, hvor høj man kunne se den afgift blive.
Og den bliver jo ikke mindre af, at man giver et nyt opdrag til Svarerudvalget.
Jacob Jensen (V), 2023-03-01:
Svarerudvalget, som der bliver refereret til, forventes at komme med sit bud og dermed den vurdering, som de skal foretage inden for det kommissorium, som man har givet dem, i løbet af efteråret 2023.
Men jeg foregriber ikke på nogen måde, hvordan den model, som Svarerudvalget måtte komme med, kommer til at se ud.
Jeg siger blot, at det her er et af de redskaber i værktøjskassen, der skal til, for at vi kan levere på det klimamål, som vi faktisk også politisk har vedtaget i aftalen.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-03-01:
Men det ændrer jo ikke på, at hvis man kigger på den debat, der har været, og som egentlig desværre har været i gang rigtig længe nu, i forhold til det her mærkelige forslag om, at vi skal have en speciel CO 2 -afgift på danskproducerede fødevarer, har vi andre jo kunnet notere os, at der har været forslag fremme – altså ude i medierne – om omkring 1.500 kr. pr. ton CO 2 -udledning og drivhusgasudledning osv., og det er jo bare endnu værre.
Man kan sige, at 750 kr. ifølge hr. Erling Bonnesen fra Venstre jo er noget, der slår hele erhvervet ihjel tre gange på en formiddag; hvad er 1.500 kr. så?
Altså, det er derfor, vi i Danmarksdemokraterne jo er meget interesseret i at få det her bragt lidt ned, for vi hører jo også, at ministrene siger: Jo, jo, men der kommer en tid.
Men hvornår kommer den tid så?
Jacob Jensen (V), 2023-03-01:
Jeg forstår til fulde, at erhvervet efterspørger en afklaring på det forhold, som fremgår af regeringsprogrammet.
Som jeg også gjorde lidt ud af i min indledning, fremgår det jo også af regeringsprogrammet, hvilke rammer det er, vi beder ekspertgruppen om at kigge på i forhold til de her muligheder.
Det er bl.a., at det ikke må koste konkurrenceevne, at det ikke samlet set skal sende job til udlandet, og at de midler, der måtte blive hentet ind, netop ikke skal bruges til alle mulige andre formål, men at de bliver i erhvervet for at kunne understøtte den investering og dermed den grønne omstilling, som vi jo efterspørger.
Målet er, at vi skal reducere med 55-65 pct. i 2030, og det er det mål, som jeg agter at levere på.
Mattias Tesfaye (S), 2023-03-01:
Der skal jo ikke undervises i antividenskab.
Det er ikke sådan, at man kan invitere Normstormerne ind i lokalet og så gå ned på lærerværelset og drikke kaffe.
Altså, den lærer, der står inde i undervisningslokalet, og den skoleledelse, der er på skolen, har ansvaret for alt, hvad der foregår på den skole.
Det kan man ikke udlicitere.
Så jeg har klart forventninger om, at både læreren og skoleledelsen står inde for, hvad der bliver undervist i, og hvis der bliver brugt eksterne ressourcer, skal man jo være til stede for at kunne finde ud af, hvad det er, der foregår, for at kunne tage ansvar for det.
Men jeg kommer ikke, hvis man hiver McDonald's ind i et andet undervisningsforløb, til at stå her og forholde mig til, om det er forkert.
Det har jeg fuld tillid til at skolerne er i stand til selv at gøre.
Jacob Jensen (V), 2023-03-01:
Det er regeringens ambition, at vi fortsat skal udvikle og ikke afvikle dansk fødevareproduktion.
Dansk fødevareproduktion skal være et eksempel til efterfølgelse for andre landes omstilling af landbruget.
Regeringen vil fremlægge et forslag til en CO 2 -afgift på landbruget, som sikrer opfyldelsen af det bindende klimamål for land- og skovbrugssektoren på 55-65 pct. i år 2030 i forhold til udledningerne i 1990.
Det fremgår af regeringsgrundlaget, at afgiften skal udformes på en måde, hvor erhvervets konkurrenceevne ikke forringes, og hvor der ikke flyttes arbejdspladser ud af landet samlet set.
Det er ikke nogen enkel sag, og derfor har et bredt flertal i Folketinget med aftalen om en grøn skattereform for 2020 nedsat et ekspertudvalg, der skal fremlægge forskellige modeller for, hvordan vi kan opfylde klimamålene.
Regeringen vil fremlægge et forslag til en klimaafgift på landbruget, når ekspertgruppen har fremlagt sine konklusioner.
Ekspertgruppen forventes senest i efteråret 2023 at præsentere sin endelige afrapportering.
Regeringen er bevidst om, at en grøn omstilling af landbruget gennem udvikling kræver investeringer.
Regeringen ønsker derfor bl.a., at provenuet fra afgiften føres direkte tilbage til landbruget, og at en del af den grønne fond bliver brugt på yderligere investeringer i grøn teknologi på landbrugsområdet.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-03-01:
Tak, hr. formand.
Er ministeren enig med sin partikollega Erling Bonnesen, når Erling Bonnesen med reference til CO 2 -afgiften på landbruget udtaler: »En afgift på 750 kroner pr. ton, det vil slå hele landbrugs- og fødevaresektoren ihjel to-tre gange på samme dag«?
Mattias Tesfaye (S), 2023-03-01:
Jeg har faktisk diskuteret det her med den skoleborgmester, der er i København.
Jeg fik besøg af ham på mit kontor i en anden sammenhæng, og så tog jeg selv det her op, for jeg har også læst nogle avisartikler.
Og han betryggede mig i, at det københavnske skolevæsen står fuldstændig på mål for, at det, der foregår i klasselokalet, kan kommunen og skoleledelserne også stå inde for – og det kan man jo ikke, hvis ikke man er i lokalet og kan se, hvad det er, der foregår.
Nick Zimmermann (DF), 2023-03-01:
Men med al respekt, minister, er jeg bange for, at ministeren har misforstået noget.
For en af de regler, som Normstormerne har, er jo netop, at der ikke må være en lærer til stede, mens de underviser.
Og det er jo det, der gør, at det i virkeligheden er så skræmmende.
Vi aner faktisk ikke, hvad det er, Normstormerne står og underviser i.
Vi kan jo bare læse i deres uddannelsesprogram, at de går enormt meget op i strukturel racisme, i hvid privilegieblindhed og i, at søskende og køn bare er en illusion.
Så skulle ministeren måske ikke agte at gå ind i sagen og så i virkeligheden stille det som et krav, at der skal være en lærer eller en underviser til stede, når det er, at Normstormerne kommer ind i klasserne?
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-03-01:
Tak, hr. formand.
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik noget svar på spørgsmålet om, om Venstremanden og landbrugsministeren er enig med sit eget partis ordfører på området i, at en afgift på 750 kr. pr. ton CO 2 vil slå hele landbruget ihjel – ikke bare en eller to gange, men hele tre gange på en formiddag.
For det er jo sådan, at ministeren nu i sit svar trods alt var inde på, at man har Svarerudvalget, og at man også har givet dem et opdrag.
Men det er også sådan, at regeringen jo faktisk har ændret på opdraget og lagt flere ting ind i kommissoriet.
Og det betyder jo også, at man derved skal vente endnu længere, hvis man er landmand i Danmark, eller hvis man er fødevareproducent i Danmark, på at få at vide, hvad det egentlig er for en størrelse, den her kommende uforståelige CO 2 -afgift på danskproducerede fødevarer skal have.
Det er en periode nu, hvor de her mange, mange tusind ansatte inden for dansk fødevareerhverv – og ikke mindst landbruget – ligesom står i et vadested og venter.
Og nu skal de så vente endnu længere, fordi regeringen har lavet et nyt opdrag, som gør, at Svarerudvalget vel har måttet aflevere – og svare – på et lidt senere tidspunkt.
Hvad synes ministeren om det?
Nicolai Wammen (S), 2023-03-01:
Jamen jeg synes, jeg har svaret.
Der har været en proces, der har indeholdt både samråd og høring, og hvor der er blevet svaret på mere end 100 folketingsspørgsmål.
Og det synes jeg er godt, for det er en vigtig sag.
Der har været lejlighed til at dykke ned i den.
Og i går havde vi så den afsluttende debat om det her i Folketinget ved tredjebehandlingen.
Nu er det vedtaget som lov på helt almindelig og legitim vis af et flertal i Folketinget.
Det flertal er Danmarksdemokraterne ikke en del af – det beklager jeg – men der er altså et andet flertal, der har taget den beslutning på vegne af Folketinget.
Charlotte Munch (DD), 2023-03-01:
Jeg har ikke yderligere.
Nicolai Wammen (S), 2023-03-01:
Jeg synes, det er fornuftigt for tilliden mellem regeringen og Folketinget, at når der bliver spurgt til udlevering af 2012-analysen, bliver den naturligvis oversendt til Folketinget på helt sædvanlig vis.
Så ja, det synes jeg er en fornuftig måde at samarbejde på.
Charlotte Munch (DD), 2023-03-01:
Så – afslutningsvis – den manglende offentliggørelse af notatet mener regeringen altså er den måde, man skaber tillid på.
Nicolai Wammen (S), 2023-03-01:
Jamen for mig og for regeringen er det vigtigt, at der er et tillidsfuldt samarbejde mellem regeringen og Folketinget – og i øvrigt også i forhold til det resterende danske samfund.
Derfor har der været en meget omfattende behandling på forskellige måder af det forslag om store bededag.
Jeg må bare endnu en gang anfægte den præmis, der bliver lagt til grund for spørgsmålet, nemlig ved at sige: Finansministeriet har ikke holdt informationer tilbage fra Folketinget.
Der er blevet spurgt til udlevering af den omtalte 2012-analyse, og derefter er den blevet oversendt til Folketinget, så det er ikke blevet tilbageholdt.
Charlotte Munch (DD), 2023-03-01:
Jeg er med på, at regeringen mener, at der er gjort, hvad der skulle gøres.
Det ændrer dog ikke på, at jeg tror, vi står mange tilbage, som føler, vi ikke helt har fået den oplysning – og i hvert fald har der været noget hemmeligholdt omkring dette notat.
Jeg har et spørgsmål: Som min kollega Betina Kastbjerg netop nævnte der, hvor hun refererede fra regeringsgrundlaget, så lægges der vægt på ord som tillid, åbenhed og inddragelse.
Jeg vil derfor spørge ministeren, om den tilbageholdelse af notatet fra 2012 i ministerens optik stemmer overens med regeringens ambitioner fra regeringsgrundlaget.
Og samtidig vil jeg også fortælle, at jeg har en undren, som nu mere går på, om det er den form for tillid, som regeringen plæderer for.
Nicolai Wammen (S), 2023-03-01:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne starte med at anfægte det synspunkt, der ligger til grund for spørgsmålet.
Finansministeriet har ikke holdt information tilbage fra Folketinget; der er blevet spurgt til udlevering af den omtalte 2012-analyse, derefter er den oversendt til Folketinget på helt almindelig vis.
Jeg vil også gerne understrege, at Finansministeriet ikke har justeret sin vurdering af afskaffelsen af helligdage, siden det omtalte notat blev udarbejdet.
Det gælder også for storebededagsberegninger.
Derudover har der været to tekniske gennemgange – en fra Beskæftigelsesudvalget og en offentlig teknisk gennemgang – og efterfølgende har Finansministeriet deltaget i den offentlige høring, der var i Beskæftigelsesudvalget.
Det mener jeg er en meget åben tilgang, og derfor kan jeg ikke genkende det billede, som spørgeren tegner.
Charlotte Munch (DD), 2023-03-01:
Er det ministerens opfattelse, at offentliggørelsen af det hidtil hemmeligholdte notat fra 2012 udarbejdet af Finansministeriet har betydning for Folketingets tiltro til beregningen af effekten ved afskaffelsen af store bededag?
Betina Kastbjerg (DD), 2023-03-01:
Jamen jeg tror ikke, at vi kommer det ret meget nærmere.
Vi er selvfølgelig uenige om resultatet i går; det er, som det er.
Jeg synes bare ikke rigtig, at ministeren svarer på det her med åbenhed, som man selv skriver i regeringsgrundlaget.
Peder Hvelplund (EL), 2023-03-01:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet går i al sin enkelthed ud på dette: Mener ministeren, at behandlingsgarantien har indflydelse på uligheden i sundhed?
Sophie Løhde (V), 2023-03-01:
Ja, jeg mener, at behandlingsgarantien og i det hele taget det udvidede frie sygehusvalg nedbringer uligheden i adgangen til udredning og behandling i vores sundhedsvæsen.
Peter Kofod (DF), 2023-03-01:
Man må i hvert fald sige, at Justitsministeriet må have handlet med meget stor grundighed i den her sag.
For det har jo taget årevis, altså den her sag har i årevis ligget ved myndighederne, og der er i årevis sådan set ikke sket noget som helst.
Jeg synes jo ikke, vi som samfund kan være tjent med, at vi står i en situation, hvor Danmark måske med rette kan beskyldes for at holde hånden over en dansk statsborger, som måske har været med til at begå nogle meget, meget grove forbrydelser – det ved vi jo ikke, der er jo ikke faldet dom i sagen, men flere af de andre, der var med, er jo blevet idømt nogle meget, meget lange fængselsstraffe – men hvor det her også komplicerer forholdet til en stat, som vi sådan set ikke har nogen interesse i at ligge i konflikt med.
Så Danmark har alle mulige interesser i at få løst og lukket den her sag, og det må også være i justitsministerens, folkestyrets og landets interesse, at den her sag ikke trækker ud og trækker ud.
Det er simpelt hen ikke rimeligt – og det er det jo heller ikke for den person, det handler om – at det her kommer til at vare i årevis, som vi har set det.
Justitsministeriet mente noget om den her sag tilbage i 2010.
Siden da har det stået stille, og så har den her sag jo ligget og været skubbet rundt i systemet.
Så hvornår kan vi forvente at få noget som helst at vide om det her?
Hvornår er der fremskridt i sagen, minister?
Peter Hummelgaard (S), 2023-03-01:
Tak for det, og tak til spørgeren for spørgsmålet.
Jeg deltager som bekendt ikke selv – ellers ville jeg jo ikke stå her i dag – i det officielle statsbesøg i Indien, som finder sted i de her dage, men det afholder mig selvfølgelig ikke fra at stille op her i Folketinget og svare på de spørgsmål, der bliver stillet, og i det her tilfælde om noget, der vedrører en konkret sag under mit ressort.
Når det så er sagt, ønsker jeg ikke af principielle årsager at forholde mig til konkrete sager, som er under behandling hos anklagemyndigheden.
Det gælder både straffesager og sager om udlevering til og fra Danmark.
Det skyldes, at jeg ligesom også justitsministre før mig er yderst tilbageholdende med at komme med henstillinger til anklagemyndigheden vedrørende behandlingen af konkrete sager.
Hertil kommer, at det ifølge udleveringsloven er retten, der efter anklagemyndighedens anmodning træffer afgørelse om udlevering og om eventuelle vilkår herfor.
For spørgsmål omkring statsbesøg i Indien må jeg i øvrigt henvise til udenrigsministeren eller for den sags skyld klima-, energi- og forsyningsministeren.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2023-03-01:
Tak for det, formand.
Vil ministeren tilkendegive, om regeringen under statsbesøget i Indien har til hensigt en gang for alle at prioritere at få afsluttet sagen om udlevering af Niels Holck, således at vi kan normalisere forholdet til Indien?
Sophie Løhde (V), 2023-03-01:
Selvfølgelig skal patienterne behandles ud fra en sundhedsfaglig vurdering, og de mest syge patienter skal behandles først.
Det har vi også netop aftalt med Danske Regioner i aftalen om en akutplan, hvor vi nu investerer 2 mia. kr. ekstra i at få nedbragt ventelisterne og robustgøre vores akutmodtagelser, og så er vi optaget af, at vi nu kan få nedbragt ventelisterne for at sikre, at netop patientens adgang til at kunne få hurtig behandling bliver genoprettet i vores sundhedsvæsen.
Vi synes, der skal være lige adgang til at få behandling.
Nicolai Wammen (S), 2023-03-01:
Jeg må igen sige, at jeg synes, det har været en meget åben proces.
Der er blevet svaret på, jeg tror, det er mere end 100 folketingsspørgsmål.
Der har været samråd.
Der har været den almindelige lovbehandling her i salen.
Der har været forskellige briefinger, og der har også været en høring i Beskæftigelsesudvalget.
Så det er vel et af de lovforslag, der har været størst åbenhed omkring i forhold til inddragelse af Folketinget.
Så når man forskellige konklusioner, og det er jo fair nok.
Jeg respekterer, at Betina Kastbjerg er imod den beslutning, der blev truffet i går.
Jeg mener, at det var den rigtige set i forhold til at fremtidssikre Danmark, herunder vores forsvar og sikkerhed.
Sophie Løhde (V), 2023-03-01:
Det er jo lidt interessant at følge argumentationen fra Enhedslistens ordfører, for med den argumentation – hvis man skal følge den til dørs – burde alle patienter jo kunne blive henvist til et privathospital for alt, og dermed burde Enhedslisten være stor fortaler for, at de private sygehuse fyldte noget mere, sådan at man kunne blive henvist, uanset om det var det ene eller det andet, man fejlede.
Nu er det sådan i Danmark, at de private sygehuse udgør en meget, meget lille andel af den samlede kapacitet i sundhedsvæsenet.
Der er mange steder, hvor de slet ikke udfører den slags behandlinger, som foregår på de offentlige sygehuse.
Vi er fra regeringens side optaget af, at de mest syge patienter skal behandles først, og vi er optaget af at bekæmpe ulighed i vores sundhedsvæsen, både geografisk og socialt, og vi er optaget af, at vi nu begynder at få nedbragt de alt for lange ventelister, vi nu har set igennem de sidste par år.
Peder Hvelplund (EL), 2023-03-01:
De alt for lange ventetider i sundhedsvæsenet kan jo kun nedbringes ved at øge kapaciteten.
Når sundhedsministeren nu siger, at det er afgørende, at den prioritering, der sker, skal ske ud fra, at det er de mest syge, der skal behandles først, er behandlingsgarantien jo et eksempel på noget, som gør præcis det modsatte.
For det er fuldstændig rigtigt, at patienter med livstruende og akutte sygdomme, f.eks. kræftpatienter, naturligvis skal behandles først.
Men når vi taler om de subakutte, om de elektive operationer, er det jo sådan, at hvis man har et let og ukompliceret forløb – altså, hvis det handler om en meniskoperation eller galdestensoperation eller andet – kommer man foran i køen, medmindre man har komplekse tilstødende sygdomme, fordi det betyder, at man så ikke kan henvises til et privathospital.
Og det betyder jo netop, at den kapacitet, der så er, bliver brugt på de mindst komplekse opgaver, hvorimod den ældre multisyge medicinske patient bliver skubbet bagud i køen.
Sophie Løhde (V), 2023-03-01:
Det afgørende er, at de mest syge patienter altid behandles først.
Det er jo også baggrunden for, at når vi eksempelvis snakker akutte patienter, kræftpatienter, hjertepatienter, er de jo slet ikke er en del af behandlingsretten og det udvidede frie sygehusvalg.
Hvorfor? Fordi de skal behandles omgående.
Men når det handler om det, man i daglig tale kalder for elektiv kirurgi, altså planlagte operationer – hvis man skal have en ny hofte eller et nyt knæ som patient – er vi i regeringen optaget af at sikre en lige adgang til vores sundhedsvæsen.
Vi synes ikke, det er rimeligt, at det skal være sådan, at det kun er, hvis du har en fed sundhedsforsikring eller mange penge stående på bankbogen, at du kan få adgang til at blive behandlet på et privathospital, hvis der er lange ventetider i det offentlige.
Der er vi optaget af, at det offentlige og det private sundhedsvæsen samarbejder om det, der er det vigtige, nemlig at vi får nedbragt de alt for lange ventetider i vores sundhedsvæsen.