runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
May-Britt Kattrup (LA), 2018-04-26:
Nu har vi jo haft utrolig meget fokus på ældreområdet, og vi har opprioriteret det hele tiden.
Og det vil vi i den grad fortsætte med at gøre, for det er et meget vigtigt område.
Og vi vil selvfølgelig også se på, hvad der skal tilføres af midler fremover, men vi mener ikke, at det er nødvendigt at tilføre midler en til en.
For i Finansministeriets fremskrivning er der nemlig ikke taget højde for succesfuld rehabilitering, altså at flere og flere kan klare sig selv i længere og længere tid.
Og der er heller ikke taget højde for den store effektivisering, som man kan opnå med velfærdsteknologi og lavere sygefravær, som også kan frigive ressourcer til bedre pleje og omsorg og frigive flere varme hænder.
Astrid Krag (S), 2018-04-26:
Der er nu taget højde for nogle af de ting i den fremskrivning.
Men jeg tror da, at jeg – inspireret af ordførerens svar her – vil sende de forbehold med over i et spørgsmål til Finansministeriet og høre, hvad de så siger.
Jeg vil egentlig spørge ordføreren fra Liberal Alliance om noget, for Liberal Alliances ældreminister fik nedsat en taskforce, som sad og arbejdede i over et år for at finde alle de her unødvendige regler, bureaukrati og bøvl, som skulle fjernes, så man kunne frigøre tiden til pleje og omsorg for de ældre.
Så barslede man med en bunke anbefalinger, men man kunne altså ikke pege på, at det kunne frigøre nogen hænder.
Der var vist også kun én regel, der kunne ændres, og både Ældre Sagen og fagforbundet FOA var bagefter ude at sige, at det jo så er beviset på, at der altså må midler til, hvis vi skal løfte plejen.
Det ville egentlig være rigtig interessant at høre, om det kuldsejlede afbureaukratiseringstiltag og storskalaprojekt »væk med bøvlet«, som ministeren satte gang i, får Liberal Alliance til at ændre deres syn på, hvor mange lavthængende frugter der er derude; hvordan man bare nemt kan spare en masse penge på at gøre tingene mere ubureaukratisk.
Tænker Liberal Alliance noget andet, efter at den her taskforce har arbejdet i over et år?
May-Britt Kattrup (LA), 2018-04-26:
Tak for det.
Hvis ordføreren kan bekræfte det, vil ordføreren så fortælle mig, om hun mener, at man skal se bort fra det, og at vi skal bestemme over de ældre, frem for at de får lov til at vælge det, sådan som de egentlig ønsker det?
Thyra Frank (LA), 2018-04-26:
Det fremgår af mit svar på spørgsmål nr. 482, som blev oversendt til Folketinget i slutningen af februar i år, at det er Finansministeriet, der beregner det demografiske træk.
Finansministeriet oplyste i svaret, at det beregnede demografiske træk skal tolkes varsomt, samt at beregningen af det demografiske træk er af mekanisk karakter og f.eks. ikke har indregnet eventuelle offentlige produktivitetsforbedringer som f.eks. ny teknologi og bedre organisering af arbejdsopgaver, da der er nye behandlingsmuligheder, og omkostningerne ved en ekstra bruger kan adskille sig fra den gennemsnitlige omkostning pr. bruger.
Det demografiske træk kan altså ikke omsættes til nogle konkrete merudgifter, som skal finansieres.
Men når det er sagt, skal vi så heller ikke glemme, at regeringen, som jeg har sagt tidligere i dag, prioriterer ældreområdet, og at vi sammen med Dansk Folkeparti ved de seneste tre finanslovsaftaler samlet set har tilført ældreområdet ca. 2 mia. kr. årligt fra 2018; dertil kommer de midler, som vi har afsat i forbindelse med satspuljeaftalen på ældreområdet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-04-26:
Hvis man nu forestiller sig, at vi med alle de her fantastiske muligheder, som finansministeren nævner, med nye behandlingsmetoder og ny teknologi osv. ikke kan løse opgaverne på den måde og alene kigger på status i dag og fremadrettet, anerkender ministeren så, at der skal væsentlig flere penge til at sikre, at vi bare kan vedligeholde det niveau, vi har i dag, og at det alternativt, hvis man ikke finder de her penge på finansloven, vil betyde besparelser?
Thyra Frank (LA), 2018-04-26:
Gudskelov er det jo sådan, at man ikke kan sammenligne antallet af borgere, der bliver 65, med størrelsen af den mængde penge, der skal afsættes til det, fordi der er mange ting, bl.a. den sunde aldring, rehabilitering og velfærdsteknologi, der gør meget.
Men jeg kan love spørgeren, at den her regering prioriterer ældreområdet, og at vi vil følge området tæt.
Astrid Krag (S), 2018-04-26:
Tak for det.
Jeg er meget enig med ældreministeren, når hun siger, at der er rigtig, rigtig mange ting, der fungerer rigtig godt i vores ældrepleje; at der er masser af varme og omsorg, dybt fagligt kompetente medarbejdere, der sikrer pleje og støtte til de svageste ældre hver eneste dag, skal der ikke være nogen tvivl om overhovedet.
Men jeg er jo også enig med ministeren og regeringen i, at vi kigger ind i en tid med nogle store udfordringer som ensomhed, flere demente, flere plejekrævende, problemer med at rekruttere medarbejdere.
Nu ville ministeren ikke svare på hr. Jeppe Jakobsens spørgsmål om, hvad ministeren tænker regeringen vil gøre i deres finanslovsudspil for at adressere de her problemer; jeg tror, at det var sådan et rigtigt politikersvar, der kom, nemlig at det jo er vigtigt, at vi følger området tæt – tror jeg ministeren sagde, jeg skrev det nemlig ned – og det er jo godt at vide, men det er samtidig ikke rigtig noget svar på, hvad ældreministeren forestiller sig.
Så når vi ikke kan få lov til at kigge i krystalkuglen og få ministerens bud på, hvordan regeringen så vurderer at man bedst løser de her udfordringer, og hvad regeringen vil lægge frem og prioritere ældreområdet med, kan vi prøve at spole tilbage, for nu har vi haft en ældreminister af et par omgange, og jeg vil derfor bare helt konkret bede ældreministeren om at fortælle mig det.
Hvor mange penge ud af de 500 mio. kr., som ældreministeren selv nævner var en vigtig del af løsningen på rekrutteringsudfordringerne, og som der blev afsat på finansloven til bedre normeringer, var afsat i regeringens eget udspil til finansloven?
Men de penge var jo ikke øremærket til ældreområdet, før Dansk Folkeparti trådte ind i forhandlingslokalet.
Men det er da godt nyt, hvis det, vi så kan høre ældreministeren antyder, er, at man vil kunne finde tilsvarende ledige reserver stående i det finanslovsudspil, regeringen kommer med efter sommerferien, som så kan forhandles som svar på nogle af de her udfordringer, som regeringen peger på.
Er det det?
Skal vi forstå det, ældreministeren siger, sådan, at vi ikke skal være så bekymrede, når der i redegørelsen bliver peget på en masse problemer, og at ældreministeren ikke her i dag vil fortælle os, hvordan man så har tænkt sig at løse det, og heller ikke, hvilken økonomi man mener ældreområdet har brug for?
Det vil man ikke komme ind på.
Men skal vi føle os betrygget, så vidt at der nok skal stå nogle gode reserver og vente til ældreområdet og til en udmøntning sammen med Dansk Folkeparti?
Det ville da være en rigtig dejlig nyhed at kunne slutte den her redegørelsesdebat på og gå på bededag på baggrund af.
Thyra Frank (LA), 2018-04-26:
Jeg kan i hvert fald love ordføreren fra Socialdemokratiet, at den her regering prioriterer ældreområdet, og at vi vil følge det tæt.
Jamen som det også fremgår af mit svar på spørgsmål nr. 472, som var i slutningen af januar i år , var der i regeringens forslag til finanslov for 2018 bl.a. afsat en reserve på 0,5 mia. kr. til at styrke kernevelfærden, herunder på sundheds- og ældreområdet, samt en forhandlingsreserve på 2,5 mia. kr. årligt til højt prioriterede initiativer og til temaer i forhandlingerne om finansloven 2018.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-04-26:
Tak for det.
Jeg vil prøve at følge op på den forrige ordførers spørgsmål, for Finansministeriet siger jo selv, at endda fradraget sund aldring er udgiftspresset, i forhold til at der kommer flere og flere ældre, i gennemsnit 1,5 mia. kr. hvert eneste år frem til 2025.
Jeg tænker blot, at såfremt regeringen ikke prioriterer at afsætte lige præcis de her midler, der skal kompensere for udgifterne i forbindelse med den demografiske udvikling, anerkender ministeren så, at det vil betyde besparelser på ældreplejen?
Thyra Frank (LA), 2018-04-26:
Jeg vil som hidtil til enhver tid arbejde for at skabe nogle gode rammer for ældreområdet.
Det er et område, som jeg har brændt for i de sidste 37 år.
Og ligesom jeg har været med til at skabe de gode rammer – og det har vi også været meget glade for gøre sammen med Dansk Folkeparti – vil jeg også gerne være med til at sætte retningen ud fra de værdier, som jeg synes skal være væsentlige.
Og det er derfor også vigtigt, at vi følger området tæt.
Der er nogle udfordringer, som er væsentlige for os at tage op.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-04-26:
Jeg kan sagtens forstå, at hvis man spørger ældre, om de er glade for frit valg, så svarer de ja.
Jeg kan også bedst lide, når jeg selv kan få lov til at vælge, men jeg synes også, at Ældre Sagens undersøgelse er rigtig interessant, fordi man netop har spurgt de ældre, hvad der er vigtigt: om du kan vælge det firma, der skal komme i dit hjem, eller om du kan vælge, hvad det er for nogle opgaver, der skal løses af de medarbejdere, der kommer i hjemmet.
Der siger de ældre, at de synes, det er vigtigere, at de har indflydelse på, hvad det er for nogle opgaver, der skal løses – om det f.eks. er støvsugning eller i stedet skal være en tur ud i haven for at plukke nogle påskeliljer, eller hvad man nu kunne forestille sig.
Det synes jeg er en interessant undersøgelse, og jeg synes faktisk, det ville være værd at prøve at kigge nærmere på, om det kunne være en løsning fremadrettet.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-04-26:
Altså, selvfølgelig vil man gerne bestemme, hvilke opgaver man skal have udført, og hvordan de bliver udført.
Selvfølgelig er det vigtigt, og selvfølgelig er det også vigtigere, end hvem der gør det.
Altså, hvis man forudsætter, at alle kan gøre det hundrede procent, som man gerne vil have det, så er det jo ligegyldigt, hvem der gør det.
Men der er altså ca. 60 pct., som gerne vil bestemme, hvem der kommer i deres eget private hjem.
Det har man kunnet bestemme hele livet, og de vil gerne kunne have den ret og den frihed til selv at bestemme, hvem der træder ind over dørtærsklen i deres eget hjem.
Skal vi ikke respektere det?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-04-26:
Jeg er enig i, at det ene ikke nødvendigvis udelukker det andet, men vi skal kigge på, hvordan vi bruger ressourcerne, så ved vi også, at lige præcis fritvalgsordningen koster rigtig meget i administration og i bureaukrati.
Det fremgår også meget tydeligt af den undersøgelse, som ministeren selv har fået lavet, om bureaukrati, at lige præcis det her område sluger rigtig mange administrative ressourcer.
Så er jeg i øvrigt enig med ordføreren i, at borgerne burde have meget større indflydelse på, hvem der kommer i hjemmet.
Og derfor drømmer jeg også om, at borgeren kan ende med at få sin egen hjælper.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-04-26:
Tak for det.
Hvis vi holder os til de problemer og udfordringer, som ministeren selv nævner i redegørelsen om ældreområdet – altså de 60.000 nye demensramte i løbet af de næste 20 år og fordoblingen af antallet af de +80-årige – vil jeg bare spørge: Hvilke initiativer vil regeringen tage i forbindelse med finansloven til at imødegå de udfordringer, man selv erkender man har på det her område?
Thyra Frank (LA), 2018-04-26:
Med hensyn til finansloven må vi vente på, at vi skal have vores forhandlinger dér; dem står jeg ikke her på talerstolen og begynder at debattere.
Men jeg vil sige, at den her regering følger udviklingen tæt.
Og jeg er også meget glad for samarbejdet med Dansk Folkeparti, som vi jo gennem de sidste tre års finanslove har været sammen med om at løfte ældreområdet betydeligt.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-04-26:
Så lad mig spørge på en anden måde: Når nu ældreministeren selv pointerer de her meget store udfordringer på ældreområdet, kan ældreministeren – de ældres stemme i regeringen – så acceptere det, hvis finanslovsforslaget ikke indeholder en adressering af de problemer, som man selv understreger i sin egen redegørelse?
Stine Brix (EL), 2018-04-26:
Den diskussion, vi har haft, om normeringen på plejehjem, har jo især drejet sig om den om natten, hvor det er særlig slemt, og til dels også om aftenen og i weekenderne, og det er der, hvor vi især har peget på, at man bør gøre det meget bedre, end man gør i dag.
Jeg kan ikke udtale mig på baggrund af et gennemsnit, for jeg tror, det er utrolig forskelligt fra plejehjem til plejehjem, hvordan normeringen er.
Men jeg er ikke i tvivl om, at vi har et generelt problem, når det gælder normeringen i forhold til natdelen, hvor vi kan se, at man i gennemsnit står med ansvaret for 24 beboere, og vi har eksempler på, at én person står med helt op til 42 beboere.
Det er efter min mening uforsvarligt.
Derfor bliver vi nødt til at gøre noget for, at normeringen bliver bedre, og efter min mening også for, at man slet ikke kan komme til at arbejde alene, fordi det er for farligt, både for den enkelte, der er på arbejde, men sådan set også for de beboere, man har med at gøre.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-04-26:
Tak for det.
Jeg er jo også helt enig med ordføreren i, at vi ser nogle grimme eksempler på, at plejen ikke har været god nok, og det skal vi da helt klart komme til livs.
Heldigvis er der så også en masse god pleje og stor tilfredshed, så det skal vi jo også lige huske.
Men jeg vil spørge ordføreren om noget.
I gennemsnit er der en normering på 2,9 beboere pr. medarbejder på hverdage ifølge Ældre Sagens og FOA's undersøgelse.
Det synes jeg umiddelbart lyder som en meget flot normering.
Hvad mener ordføreren normeringen bør være?
Jane Heitmann (V), 2018-04-26:
Tak for det.
Jeg vil godt starte med at kvittere for det gode og tætte samarbejde, vi har med Dansk Folkeparti som parlamentarisk grundlag for regeringen.
Det kan ældreministeren nok bekræfte.
Jeg er i hvert fald på vegne af Venstre utrolig glad for det samarbejde, vi har.
Jeg er også rigtig glad for, at ordføreren her nævner det store energiudspil, vi er kommet med i dag.
Det er jo tydeligt for enhver, at vi vil lette elafgiften.
Det kommer også de ældre borgere til gode; det kommer også de unge til gode.
Men når jeg nu rejser mig og tager ordet, er det egentlig blot, fordi jeg vil spørge ordføreren om noget.
Vi har jo tradition for at lave gode aftaler, både i satspuljekredsen, men jo også i forbindelse med finansloven.
Og jeg vil bare spørge, hvad Dansk Folkepartis to største ønsker er til den kommende finanslov.
Vi skal jo til at snakke om det lige om lidt.
Hvad skal vi have med i finansloven for at imødekomme Dansk Folkeparti?
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-04-26:
Det er, at plejen kan følge med.
Det gik vi til valg på, og det har vi gentaget ved alle finanslovsforhandlinger, nemlig at de økonomiske rammer, der er til rådighed på ældreområdet, skal følge med de mange nye ældre, der kommer.
Det er vel vores allerstørste prioritet.
Dernæst er det selvfølgelig, at der er de nødvendige hænder til at udføre den pleje, som er livsnødvendig for mange ældre mennesker.
Så det er de to største prioriteter.
Så hvis de ligger i finanslovsudspillet fra regeringen, når vi kommer til bordet, så er vi vældig glade, og så tror jeg, at det bliver nemmere at lave en finanslov.
Jane Heitmann (V), 2018-04-26:
Jeg tænker, om ordføreren måske kunne blive lidt mere konkret.
For vi har jo allerede, både med værdighedsmilliarden og med finansloven for i år, prioriteret midler til flere varme hænder.
Måske vil ordføreren uddybe det.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-04-26:
Vi anser den økonomiske ramme som det, Finansministeriet anser som rammen, altså 0,7 pct. i vækst, for at man kan følge med det demografiske træk.
Så det er bare regeringens egne tal, i forhold til hvad der egentlig kræves derude.
Det handler jo om at fjerne det gab, der er, fordi vi kommer til at mangle titusindvis af sosu-assistenter.
Vi skal få flere ind på det her område og skabe de rammer, der gør, at det er attraktivt at arbejde med ældreområdet.
Det er jo først og fremmest at starte med at sige, at det kan være et sted, hvor man kan udfolde sin faglighed og man ikke skal bruge det meste af sin tid på at ærgre sig over, at man ikke nåede det, man gerne ville gøre for de mennesker, man arbejder med.
Det er sådan en spøjs diskussion.
De skal fylde så meget, at der er plads til, at der er en værdig ældrepleje derude.
Hvis man har en kommune, hvor der ikke er nogen børn, men rigtig mange ældre, så skal det fylde rigtig meget af budgettet.
Hvis der er en kommune, hvor der næsten ikke er nogen ældre, men rigtig mange børn, så skal det ikke fylde nær så meget.
Altså, det er sådan en mystisk måde at opgøre tingene på.
Det, jeg siger, er, at vores mål er, at pengene følger med udviklingen i antallet af ældre, for nok bliver vi sundere og sundere, men alt andet lige kan det ikke opveje, at der er brug for flere hænder til at hjælpe de mennesker, der har brug for en hånd.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-04-26:
Tak for det.
Jeg synes egentlig også, det er en mærkelig måde at gøre det op på, for det vigtigste er, hvad det er, vi rent faktisk gør derude for de ældre.
Derfor spørger jeg også, når man siger 0,7 pct., hvordan man kan forholde sig til det.
Vil ordføreren overhovedet ikke erkende, at der er masser af effektivisering at hente på succesfuld rehabilitering, på velfærdsteknologi og på lavere sygefravær, ting, som ikke er taget med i den fremskrivning, som Finansministeriet har foretaget?
Vi kan jo allerede nu se, at der har realiseret sig et kæmpe potentiale alene på velfærdsteknologien.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-04-26:
Sygefraværet er rigtig højt i ældreplejen, fordi folk bliver presset til det nærmest umenneskelige.
Svaret på, hvorfor der nærmest kun er deltidsstillinger i ældreplejen, er det svar, som mange mennesker fremfører, nemlig at arbejdspresset simpelt hen er for stort til, at man kan arbejde 37 timer om ugen.
Så hvis man vil mindske sygefraværet i ældreplejen, bliver man nødt til at gøre noget ved det pres, der er derude, og det pres lettes allerbedst, ved at der er flere kollegaer til at dele opgaven.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-04-26:
Tak for det.
Jeg kunne sådan set også godt tænke mig at vide, hvad ordføreren egentlig mener der skal til.
Udgifterne på ældreområdet er steget med 4 mia. kr., og ældreudgifterne udgør i dag 18 pct. af de samlede serviceudgifter i kommunerne.
Hvor meget mener ordføreren at det skal fylde, altså, hvor stor en andel mener ordføreren at det skal fylde i kommunernes samlede serviceudgifter?
Astrid Krag (S), 2018-04-26:
Det er Liberal Alliance.
Derfor er det også Liberal Alliance, der har den påstand, at vi kan fjerne regler og bøvl i den offentlig sektor i så vidt et omfang, at vi kan spare mere, end vi bruger på hele vores ældrepleje.
Det synes jeg skriger til himlen.
Derfor skal jeg heller ikke stå her på talerstolen og stå på mål for det, for jeg tror ikke, at det hænger sammen.
Jeg er helt sikker på, hvad konsekvensen ville blive, hvis Liberal Alliance havde flertal herinde alene, og det ville være voldsomme besparelser på vores velfærd.
Det ville jeg hverken ønske for de ældre derude eller de medarbejdere, der knokler hver eneste dag.
Jane Heitmann (V), 2018-04-26:
Der er meget af det, som Socialdemokratiets ordfører har sagt, jeg ikke er enig i, men jeg er da fuldstændig enig i den konklusion, at det var en mavesur status.
Jeg vil gerne have lov at spørge ordføreren, om der bliver brugt flere eller færre penge på de ældre ude i kommunerne under den her regering sammenlignet med den regering, som Helle Thorning-Schmidt stod i spidsen for for få år siden.
Astrid Krag (S), 2018-04-26:
Det spørgsmål får jeg vel, hvis ikke hver gang, så meget ofte, når vi diskuterer det her.
Og vi har jo fået markant flere ældre, godt for det, vi lever længere, men der er så også flere, der har brug for pleje.
De tal bliver jo genkendt derude.
FOA har lavet en undersøgelse, der viser, at hver anden offentligt ansat oplever at have fået færre kolleger, og det ser værst ud på plejehjem og plejecentre, hvor det er 65 pct. af sosuerne, der oplever, at de har fået færre kolleger.
For hjemmeplejen er det 50 pct. Så det kan da godt være, at budgetterne er steget, det kan vi jo bl.a. takke Dansk Folkeparti for, som kommer på talerstolen om lidt, men samtidig er der kommet flere ældre.
Jane Heitmann (V), 2018-04-26:
Jeg er rigtig glad for, at den socialdemokratiske ordfører her bekræfter, at der var minusvækst i kommunerne under den tidligere socialdemokratisk ledede regering.
Det var nogle triste år, det var det.
Jeg glæder mig jo over, at vi er kommet ud på den anden side, og at vi nu har en regering, som investerer massivt i kernevelfærd.
Jeg vil bare gerne lige spørge, om fru Astrid Krag kan bekræfte, at det lovforslag, som jo bl.a. har ledt frem til det høje antal konkurser, var et lovforslag, som Socialdemokratiet selv stod i spidsen for at fremsætte.
Astrid Krag (S), 2018-04-26:
Nogle gange bliver politik simpelt hen bare lidt for dumt.
Jeg sagde ikke noget om, at der var minusvækst under Socialdemokratiet.
Faktisk blev der brugt 3 mia. kr. mere på den kommunale velfærd under os.
Men jeg udtalte mig slet ikke om det, så at skulle høre Venstres ordfører sige, at hun er glad for, at den socialdemokratiske ordfører bekræfter det, er jo helt volapyk.
Så vil jeg bare sige, at nej, det kan jeg ikke genkende.
Det er rigtigt, at der blev lavet en lovgivningsmæssig ændring i forhold til fritvalgsordningen, da vi sad i regering, men jeg kan ikke drage den konklusion, som Venstres ordfører gør, altså at det skulle være den, der havde medført det stigende antal konkurser.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-04-26:
Tak for det.
Jeg vil høre, om fru Astrid Krag kan bekræfte, at det var ordførerens egen regering, som nedsatte Produktivitetskommissionen, som påviste et enormt stort effektiviseringspotentiale i ældresektoren, og hvad er fru Astrid Krags kommentarer til det?
Astrid Krag (S), 2018-04-26:
Jamen vi behøver jo slet ikke at gå tilbage i historiske annaler og se, hvem der nedsatte hvilke kommissioner.
Vi kan jo kigge på den taskforce, som ældreministeren som noget af det første nedsatte, da hun kom til.
Den havde mere end et år til at gennemgå hele ældreområdet med en tættekam og finde alle de unødige regler, alt det unødige bureaukrati, alt det dumme bøvl, som Liberal Alliance mener man bare kan fjerne og så frigøre, jeg mener, at det er 55 mia. kr. – og vi bruger 45 mia. kr. i alt på vores ældrepleje.
Det var jo ikke det resultat, der kom ud af det arbejde.
Det var endda en minister, der var medlem af Liberal Alliance, der sad i spidsen, så man må antage, at der virkelig har været kul på i forhold til at gå det efter i alle detaljer og se, hvor man kunne frigøre ressourcer ved at fjerne dårlige regler.
Det er virkelig ærgerligt, for det ville da være dagens gode nyhed, hvis vi kunne afskaffe hundrede dumme regler i ældreplejen, og så ville man pludselig ikke løbe så hurtigt, og så ville man pludselig ikke opleve, at man havde fået færre kolleger til stadig dårlige borgere.
Det ville da være dagens gode nyhed.
Men vi må bare sige, at efter at ældreministerens taskforce havde arbejdet i over et år, kunne de ikke engang sjusse sig til, om det kunne frigøre nogen varme hænder.
Det siger jo nok en del.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-04-26:
Nu var det sådan set ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte ind til Produktivitetskommissionen, som fru Astrid Krags egen regering nedsatte.
Og så er det sådan set ikke Liberal Alliance, der har opfundet, at der er så meget at hente i den offentlige sektor.
Det er lige præcis Produktivitetskommissionen, som fru Astrid Krags regering nedsatte, dengang Socialdemokratiet ledede regeringen.
Det er sådan set bare det, jeg vil høre om, nemlig hvorfor fru Astrid Krag ikke gjorde noget ved det dengang eller siden har fulgt op på den.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-04-26:
Jeg vil sådan set blot stille ordføreren det samme spørgsmål, som ordføreren stillede undertegnede, da jeg indtog talerstolen: Hvad er Venstres ambitioner i finansloven på ældreområdet?