runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-08:
Når jeg nævner andre typer ydelser, er det jo, fordi ordføreren og ordførerens partifælle forsøger at tegne et billede af, at der er en masse studerende, som har store problemer i tilværelsen og nu bliver ramt meget hårdt på grund af den her lovændring, og den præmis anerkender jeg bare ikke.
Altså, langt de fleste studerende har det heldigvis godt, og i dag er det jo sådan, at masser af studerende ikke har et ekstra su-år, og de har det heldigvis for de flestes vedkommende også godt.
Det anerkender jeg sådan set ikke, og derfor anerkender jeg heller ikke det her billede af sociale massegrave, som ordføreren og ordførerens partifælle har forsøgt at tegne i den her debat.
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Jamen det er jo klart, at man skal lytte til alt, hvad der kommer af bekymringer fra forskellige organisationer, der sidder og arbejder med de her områder, og det mener vi også at vi har gjort her.
I forhold til den del, der handler om SPS, ligger der ikke i det, at de skulle stå i en situation, hvor deres uddannelsesforløb bliver forlænget, og derfor er det her rimeligt også for den gruppe.
Men selvfølgelig er det noget, man skal følge politisk og prøve at sikre, så det ikke viser sig senere, at der er en uhensigtsmæssighed i aftalen.
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-08:
Det er jo altid rart, hvis man kan rette lidt op på noget, man kunne have fået formuleret lidt træls, når man står deroppe, og det håber jeg da at Venstres ordfører så føler man har gjort.
Jeg vil egentlig godt lige spørge helt specifikt ind til de her unge, der modtager SPS-støtte, og der håber jeg, at man anerkender, at der kan være nogle udfordringer, der gør, at de her unge har meget legitime grunde til at blive lidt forsinket på deres uddannelse.
Er Venstre ikke bekymret for, ligesom organisationer har rejst den bekymring, at de her unge får markant sværere ved at kunne gennemføre en videregående uddannelse med de her su-forringelser?
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Altså, jeg hørte egentlig ret mange forskellige skud i forskellige retninger her, så jeg bliver næsten helt i tvivl om, hvad det var, ordføreren gerne ville have svar på.
Men altså, det, jeg kan sige, er, at vi jo står hundrede procent bag den aftale, der er lavet her.
Vi synes, det er godt, at unge uddanner sig – som i rigtig godt – og vi vil gerne have, at vi har en befolkning, der har et godt og solidt uddannelsesniveau, hvor de kommer ud til de jobmuligheder, der nu er, og de behov, der er i samfundet, for det tror vi er godt for samfundet, og vi tror, det skaber lykkelige mennesker.
Så jeg forstår ikke helt de præmisser, der bliver lagt ind, og jeg mener bestemt heller ikke, det er det, jeg har stået og sagt.
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-08:
Tak for det.
Der blev også sagt noget med, at det der med, at man tror, man kan skabe lige muligheder, er en illusion, men jeg synes da, vi skal gøre, hvad vi kan, for at give de unge lige muligheder for at kunne tage en uddannelse, uanset hvilken baggrund de nu kommer fra.
Så jeg vil egentlig bare høre Venstres ordfører: Mener Venstre, det er et problem, at vi har så mange unge i dag, der får su?
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Nej, de er jo ikke rigtig kommet ind i statskassen endnu.
Det er jo ikke noget nyt i det politiske system, og det tror jeg gælder bredt og ikke kun på venstrefløjen.
Men der kommer en plan, men det er nok noget, regeringspartierne skal drøfte mellem sig.
Astrid Carøe (SF), 2024-05-08:
Ja, er det ikke fantastisk, at flere og flere uddanner sig længere?
Men det skal jo ikke gå ud over den enkelte studerende, at man så skal have færre penge pr. studerende.
Men apropos det slår regeringen sig jo op på, at man bruger de penge, det provenu, man finder, på børn og uddannelse, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ordføreren som ordfører for et regeringsparti kan løfte sløret for, hvad man vil bruge de her 1,2 mia. kr. af provenuet for at fjerne det sjette su-år på.
For det er jo kun 25 pct., der allerede er fordelt til børn og unge, og i forhold til resten ved vi ikke, hvad vi skal bruge det på, selv om regeringen bliver ved med at sige, at det skal bruges på børn og unge.
Indtil videre er det jo bare kommet i statskassen.
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Hvis jeg skal starte med det sidste, så er svaret, at nej, vi har ikke nogen hede drømme om at skære mere i su-systemet.
Vi er rigtig godt tilfredse med den aftale, der er lavet her, og vi synes, det er nogle fornuftige rammer, der bliver lagt, og som også sikrer, at de unge, skulle de blive forsinket, kan optage et slutlån og kan få færdiggjort deres uddannelse.
Så vil jeg i forhold til det her med, hvor mange penge vi bruger på uddannelsessystemet, bare sige, at jeg måske tror, det skal holdes op imod, at man i dag har betragtelig flere, der faktisk får en god uddannelse og også en lang uddannelse.
Så det handler nok lidt om, hvad man måler det på.
Astrid Carøe (SF), 2024-05-08:
Det, ordføreren her siger om de ældre generationer,
er enormt interessant, og jeg synes, der kommer mere og mere fløde på.
Det tror jeg ikke er sundt for nogen, men det med, at der er kommet mere og mere flødeskum på uddannelsessystemet, er simpelt hen ikke rigtigt.
Altså, der er blevet skåret og skåret år efter år og nu også på su'en.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om det er de su-nedskæringer, vi kan forvente fra Venstres side, eller om Venstre drømmer om mere.
Drømmer Venstre om at gøre hele su'en på kandidaten til lånebaseret, eller kan vi forvente, at det er det, og at man, hvad ordføreren også siger, så holder hånden under et generøst og et godt uddannelsessystem?
Eller vil man skære endnu mere på de unges økonomi?
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Jamen virkeligheden er jo, at der er rigtig mange ting, vi gerne vil bruge penge på, og spørger man nogle af de lidt ældre generationer, tror jeg simpelt hen, de har enormt svært ved at forstå, at man fra Enhedslistens side kan kæmpe så hårdt for, at man skal fastholde, at man kan få mere su, end en uddannelses længde i virkeligheden berettiger til.
Så jeg tror også, den her luksusidé med, at der skal lægges mere og mere flødeskum på, kan være svær at forstå for rigtig mange, som måske også sidder med lidt mindre indkomster, fordi de f.eks. er kommet på folkepension, og som er blevet overrasket over, at der måske ikke er helt så meget, når man er nået til den alder.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-08:
Jeg synes, det bliver lidt orwellsk, når man snakker om, at når man skærer i noget, er det for at fremtidssikre det.
Altså, man gør jo su-systemet ringere, og det synes jeg man skal være ærlig om.
Og hvad angår det her med, at man bruger flere penge på, at de studerende har noget at leve for, end på selve uddannelsen, så skyldes det jo bl.a., at man i mange år kørte sådan nogle grønthøsternedskæringer ned over vores uddannelsessystem, hvilket betød, at man havde et stadig lavere taxameter.
Så først skærer man i uddannelsessystemet, og så siger man: Hov, nu bruger vi mere på su'en end på uddannelserne – så må vi også skære i su'en.
Man kunne jo også gå den anden vej rundt, ordfører.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-08:
Jeg undrer mig lidt over det her med balancen mellem su-systemet, og hvad man bruger på det, og hvad man så bruger på uddannelsessystemet.
Og nu er det så pædagoguddannelsen eller flere professionsuddannelser, der skal have skærekniven næste gang.
Det gør ikke noget ved den balance.
Man kunne jo også vælge at bruge flere penge på uddannelserne, hvis man gerne ville have, at det skulle gå bedre op.
Men jeg synes altså ikke, det virker, som om man fra midten og højre ud er ivrige efter at bruge penge på vores uddannelsessystem.
I forhold til det her med, at det måske er umuligt med lige muligheder, så giver regeringen jo faktisk dårligere muligheder til unge med en funktionsnedsættelse, der godt kan arbejde ved siden af studiet, men måske kommer til at dumpe en eksamen eller to, og dårligere muligheder for at få en kandidatuddannelse, hvis man finder ud af efter et år, at man ikke skulle på universitetet, men at man hellere vil på en professionshøjskole og have en velfærdsuddannelse.
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Jeg synes jo i den grad, at vi står bag su-systemet, og det synes jeg jo netop, vi gør, fordi vi er med til at fremtidssikre det her.
Altså, det er jo ikke holdbart at have et system, hvor man bruger flere penge på at understøtte de leveomkostninger, de studerende har, end på selve uddannelsessystemet og andre ting.
Nu kan jeg jo høre, at det også er det, hr. Pelle Dragsted har sagt til den socialdemokratiske ordfører.
Altså, det handler jo mere om en fordelingspolitisk forargelse.
Jeg tror så, at hr. Pelle Dragsted glemmer at nævne, at der jo også er indføjet noget i regeringsgrundlaget, som jeg personligt ikke nødvendigvis synes er det bedste, nemlig en toptopskat.
Så det er måske også lige at plukke lidt der, hvor man synes, det er rart at plukke.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-08:
Forslaget her udmønter jo dele af den su-reform, der blev indgået aftale om mellem regeringen, LA, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti.
Nu nævner jeg ikke Danmarksdemokraterne, og det gør jeg ikke, fordi vi faktisk slet ikke blev inviteret med.
Det havde vi meget gerne set.
For vi støtter den su-reform, og vi støtter også lovforslaget, som vi behandler her i dag.
Med forslaget her foreslås det, at den maksimale ramme for su-stipendier til videregående uddannelser fastsættes til 58 klip, dvs. normeret studietid.
Derfor betyder det også, at det sjette su-år afskaffes.
Herudover foreslås det, at muligheden for at modtage slutlån i op til 2 år udvides til at gælde for alle uddannelsessøgende.
Det synes vi er positivt.
Så bliver su-studieaktivitetskravet også fleksibelt, så det ikke gælder for studerende, der modtager handicaptillæg, samt enlige forsørgere.
Og da den oprindelige su-forligskreds sådan set brød sammen i forhandlingerne, får initiativerne altså først virkning efter et folketingsvalg.
I Danmarksdemokraterne støtter vi forslaget, fordi det understøtter, at vi bruger pengene på uddannelsesområdet bedre, med fokus på mere kvalitet i undervisningen og på at uddanne studerende, der er efterspørgsel på rundtomkring i samfundet.
I den forbindelse mener vi, det er fornuftigt, at studerende på videregående uddannelser fremover modtager su til normeret studietid, ligesom rammerne for mennesker med handicap og enlige forsørgere bliver gode, så det bliver muligt for de grupper at gennemføre en videregående uddannelse på lige fod med andre.
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har lavet en analyse, der viser, at su på universitetsuddannelserne i høj grad går til studerende fra de mest velstillede familier, der i forvejen har nogle gode forudsætninger for at gennemføre en videregående uddannelse, og det gælder altså også i forhold til det sjette su-år.
Men det bemærkes selvfølgelig også, at det endnu er uklart, hvordan provenuet fra reformen helt præcis udmøntes, og det er ikke givet, at alle midlerne bliver på uddannelsesområdet, som vi kan læse os frem til, og som det jo faktisk også var tilfældet med kandidatreformen.
Der blev alle midlerne på området.
Men i Danmarksdemokraterne er vi positive over for forslaget.
Vi stemmer for det, bl.a. fordi det jo understøtter, at vi frigør ressourcer fra et su-system, der i høj grad i dag allerede er rigtig godt.
De kan prioriteres bedre på et bredere løft af kvaliteten i uddannelseslandskabet, hvis der altså er politisk villighed til det.
Så vi kan støtte forslaget.
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Nu skal jeg svare lidt kortere end ordføreren for Socialdemokratiet, men jeg har ikke nogen grund til at betvivle det, som er kommet fra ministeriet.
Men jeg vil da opfordre ordføreren til at lave et skriftligt spørgsmål til ministeriet, hvor det kan blive uddybet.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-08:
Jeg vil også gerne spørge ordføreren om det samme, som jeg også spurgte ordføreren fra Socialdemokratiet om, nemlig det faktum, at ministeriet vurderer, at lovforslaget her understøtter verdensmålene, i forhold til at unge med handicap får bedre adgang til uddannelserne, end tilfældet er i dag.
Er ordføreren enig i, at studerende med et handicaptillæg eller studerende, der modtager SPS-støtte, får bedre vilkår med lovforslaget her i dag?
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Nu tror jeg lige, det vil være tidligt nok om et år, for der vil vi ikke se effekterne.
Men jeg forstår godt, hvad ordføreren mener, uden at jeg sådan skal gøre noget ud af den del.
Her kan vi jo se, at der er nogle, der mener, at de bliver berørt af det, og at det vil have konsekvenser for dem, og så synes jeg, det er naturligt, at det er noget, man følger politisk.
Bare for mit eget vedkommende er det jo typisk, at jeg spørger ind som folketingsmedlem og kan følge det, hvis der er noget på et område, som jeg beder om at få en opdatering på.
Så det er sådan den måde.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-08:
Jeg lagde mærke til, at ordføreren i sit svar til fru Katrine Robsøe fra Radikale Venstre fik sagt, at Venstre jo gerne vil følge op på lovforslagets konsekvenser for studerende, der modtager SPS-støtte.
Hvornår vil det være – om et år?
Hvad vil Venstre være indstillet på at kigge på?
For kigger vi på den virkelighed, vi i dag har kendskab til, så er det jo sådan, at studerende, der modtager SPS-støtte, er længere tid om deres uddannelser, fordi de har brug for den ekstra tid.
Så det ville være mærkeligt, hvis det ikke var tilfældet om et år f.eks.
Så hvordan vil Venstre følge det op?
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Det, som ordføreren spørger til, er jo, hvad for nogle penge vi reinvesterer, og det er de penge, der er afledt direkte.
Mads Olsen (SF), 2024-05-08:
Nu skal jeg bare lige helt forstå det.
Hvis det er penge, vi ikke har konkret, hvordan kan man så bruge dem på noget andet?
Det vil jeg gerne have et svar på.
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Jeg synes egentlig, at det her plejer at være sådan de generelle regler, vi tit kører det her efter.
Det kører altså, vil jeg så også anerkende, nogle gange på nogle lidt andre måder.
Det har jeg også lyttet mig til.
Men jeg synes, det, vi gør i den her aftale, virker fornuftigt, for det er de penge, vi har konkret.
De andre er jo afledte.
Mads Olsen (SF), 2024-05-08:
Jeg synes helt grundlæggende, man skylder de studerende, man stiller ringere, et svar.
Hvorfor er det ikke 100 pct.?
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Det er jo noget, der ligger i den vurdering, der er lavet: at når man får SPS, har man ikke behov for det.
Der er jo noget andet, når du har en funktionsnedsættelse.
Det er jo grunden til det.
Men som jeg også sagde til den radikale ordfører, er det da noget, man skal følge, for vi har da alle sammen en interesse i, at så mange som muligt, der tager en uddannelse, også får den gennemført.
Men det er klart, at man jo også selv skal have så meget vilje til det, at kan man se, at man er blevet forsinket, lad os sige et halvt år, så siger man måske også, at det måske er bedst for en selv, at man så låner til det sidste halve år.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-08:
I forhold til det her med lige muligheder vil jeg sige: Jeg forstår bare ikke, at man tænker, at det godt kan være, at unge, der får handicaptillæg til deres su, fordi de har et handicap, ender med at blive et år forsinket.
Men unge, der har en funktionsnedsættelse, så de har brug for SPS-støtte, men måske godt kan arbejde 5-10 timer om ugen ved siden af studiet, tænker man ikke kunne risikere at blive forsinket.
Hvordan er det ikke forskellige muligheder?
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Jeg synes jo netop, at vi sikrer et system her, hvor vi får skabt nogle rammer for, at alle kan tage én uddannelse.
Det får de su til, og jeg mener simpelt hen, det er et fornuftigt system, vi har.
Jeg mener også, det et rimeligt system i forhold til alle de andre ting, vi gerne vil have råd til i vores samfund, og ting, vi gerne vil finansiere.
Så siger ordføreren også, at når vi går ind og laver nogle aftaler her og de genererer noget provenu, er det bare noget, der bliver taget.
Sandheden om det her er jo, at det er nogle penge, vi kommer til at putte tilbage i børne- og ungeområdet.
Så det skulle jo gerne være, for at vi får sikret, at vi får brugt pengene på en god og fornuftig måde.
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-08:
Nej, for de fleste unge mennesker søger jo ind på en uddannelse, når de har fundet en uddannelse, de synes er interessant, og jeg tror ikke, de sidder og tæller su-klip, når de træffer deres beslutning.
Det håber jeg i hvert fald ikke.
Jeg synes, de skal lade sig drive af deres interesser, af det arbejde, de har et billede af at kunne få, og af, at det er noget, de har lyst til at engagere sig i.
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-08:
Så lad os tage det med den incitamentsstruktur, der ligger i den ordning med det sjette su-år, som vi har på nuværende tidspunkt.
Der får man jo det sjette su-år, hvis man starter inden for 2 år efter endt ungdomsuddannelse.
Anerkender regeringen ikke, at der er en risiko for, at unge mennesker, når de ikke længere kan se den her gulerod ved at starte forholdsvis hurtigt på en videregående uddannelse efter endt ungdomsuddannelse, vil tænke: Så er jeg godt nok nødt til at lige at vente lidt længere, for jeg skal virkelig være sikker på at ramme rigtigt, for jeg kan ikke få lov til at skifte undervejs uden at blive ramt af det?
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-08:
Hvis man har en drøm om at blive lærer og har læst 2 år på en anden uddannelse og så beslutter sig for, at man vil gøre noget andet, så synes jeg da, man skal gøre det, og det har man jo så stadig væk rigtig gode muligheder for.
Der er jo gode muligheder for at tage su-slutlån, man kan vælge at blive meritlærer, eller man kan benytte sig af nogle af de andre muligheder, der er.
Så nej, jeg deler ikke ordførerens opfattelse.
Så må jeg også sige, at med den logik, man lægger for dagen i debatten i dag, skulle man jo nærmest have uendelige antal su-år, så man altid kunne beslutte sig for at gøre noget andet.
Altså, hvad er egentlig argumentet for, at vi ikke skulle have 3 ekstra su-år?
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-08:
Tak for det.
Jeg synes måske til gengæld, det er ordføreren, der oppe fra talerstolen forsøger at negligere en lille smule, at det her faktisk for rigtig mange mennesker kommer til at være en rigtig, rigtig stor ting.
Jeg vil derfor godt bare spørge ordføreren: Hvis man nu har læst på universitetet – måske på humaniora – i 2 år og så finder ud af, at man faktisk vil læse til lærer i stedet for, tror ordføreren så slet ikke, det kan have nogle negative konsekvenser, at man kan se frem til at skulle finansiere det sidste år af sine egne studier selv?
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-08:
Ja, det er jeg uenig i.
I dag er det sådan, at masser af unge ikke har et ekstra su-år, og det er jo ikke sådan, at du kan se, at vi har en gruppe af unge, som ligger og lider store afsavn ude på gaderne, mens en anden gruppe så stortrives.
Mads Olsen (SF), 2024-05-08:
Nu er vi forhåbentlig enige om, at det kun er 25 pct. af de midler, man får ved at afskaffe det sjette su-år, der går til investeringer i børn og unge.
Det ved vi ikke, men de går i hvert fald ikke kun til børn og unge.
Anerkender ordføreren overhovedet ikke, at det her kommer til at få en negativ påvirkning på unges trivsel?
Det kan godt være, at ordføreren er uenig i, at det kommer til at skabe, som han siger, en masse problemer, men er han uenig i, at det overhovedet ikke kommer til at skabe nogen problemer?
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-08:
Igen tegner endnu en SF-spørger nu sådan et billede af, at det står helt galt til med den danske ungdom.
De fleste unge har det heldigvis godt, og de fleste studerende på videregående uddannelser har det heldigvis også godt.
Jeg anerkender slet ikke de præmisser, som spørgeren og spørgerens kolleger lægger ned over det her, og at det her skulle komme til at skabe en masse problemer for studerende – tværtimod.
Hvis man i SF reelt var optaget af social mobilitet, tror jeg, at man ville have travlt med at prøve at finde ud af, hvordan man på en mere retfærdig måde kunne få brugt de midler, vi nu har brugt på det sjette su-år, som, når det gælder universitetsuddannelserne, primært kommer folk fra velstillede baggrunde til gode, og hvordan vi så kunne bruge dem på børn og unge i andre dele af samfundet, som kunne have mindst lige så meget gavn af at få en håndsrækning.
Mads Olsen (SF), 2024-05-08:
Unge i min generation er pressede, og for hver gang vi måler på vores trivsel, ser det værre og værre ud – flere og flere mistrives simpelt hen.
Hvorfor vælger man at gøre det?
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-08:
Jamen når ordføreren ikke kan forstå det, må det jo være, fordi vi ser forskelligt på mennesker og har forskellige forventninger til mennesker.
Astrid Carøe (SF), 2024-05-08:
Igen får ordføreren det jo til at lyde, som om det kun er på kandidaten, men det er jo også, hvis man bliver forsinket på sin bachelor, at man ikke kan få ekstra su.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at ordføreren ikke vil anerkende, at det har større betydning for de unge, der ikke kan gå hjem og spørge mor og far, om de kan få lov at låne nogle penge af dem i en periode, hvis man bliver forsinket, end det betyder for de unge, der godt kan det.
Altså, de unge, der kommer fra ressourcesvage hjem, vil da i højere grad have behov for, at vi hjælper dem igennem uddannelsessystemet, også hvis man dumper en eksamen, får et barn under sin bachelor, eller hvad der nu kan være årsagen til, at man har brug for lidt ekstra tid.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-08:
Hvad med de 43.000 unge, der står uden for arbejdsmarkedet og uddannelsessystemet?
Skal der ikke være plads til dem i uddannelsessystemet og su-systemet?
Jeg tror, de tænker meget over: Er det her det rigtige tidspunkt for mig at starte på?
Hvad, hvis jeg bliver forsinket?
Hvad, hvis jeg ikke er sikker på, at jeg overhovedet kan gøre den her uddannelse færdig, og har jeg så mod på at skulle tage slutlån for at gøre det?
Der tror jeg virkelig, at det her ekstra år – i forhold til at blive forsinket, hvis man dumper en eksamen, eller hvis det hele bliver for meget, men man også synes, at det ville være voldsomt at skulle være fuldtidssygemeldt – er det år, der kan gøre forskellen, i forhold til at man ikke ender tilbage på jobcenteret med en næsten færdig uddannelse.
Det synes jeg godt nok er ærgerligt og spild af penge, fordi regeringen åbenbart ikke vil prioritere unges og børns trivsel over skattelettelser.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-08:
Ordføreren siger, at Venstre støtter su-systemet, men det må være lidt på samme måde, som rebet støtter den hængte, for det, man gør her, er jo, at man angriber su-systemet.
Venstre har jo også tidligere været ude med overvejelser om at skære i su til kandidatdelen.
Så Venstres opbakning til su-systemet er nok ikke det, man skal sætte sin lid til, hvis man er ung og er glad for su'en.
Først var det store bededag, man stjal fra danskerne; så var det seniorpensionen, man ville pille ved, men det blev man så presset væk fra; så handlede det om kontanthjælpen, hvor man gik ind og ramte de fattigste børnefamilier; og nu er det de studerende, som er hårdt ramt i forvejen, fordi inflationen har udhulet deres indtægter, og fordi renten på deres boliglån stiger.
Hvorfor går regeringen hele tiden efter dem, der har mindst i vores samfund, mens pengene sidder løst, når det f.eks. kommer til skattelettelser til virksomhedsejere?
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Jeg hørte jo også de spørgsmål, der blev stillet til Socialdemokratiets ordfører, og jeg opfatter det lidt, som om man ligesom går ud fra, at alt skal være lige for alle, og at alle skal have lige muligheder.
Og det er jo på en eller anden måde et lidt falsk billede at sætte op, synes jeg, for der er også nogle, der går ind på en videregående uddannelse, som er ekstra godt begavet og på den måde kan komme hurtigere igennem.
Set på den måde får vi jo aldrig det der overlige samfund, som der tales om; der vil jo være forskel på, hvad muligheder vi har.
Det er ligesom det med, at der er nogle forældre, som kan have nogle principper om, at uagtet hvor høje indtægter de selv har, vil de ikke hjælpe deres børn, som selv må tjene nogle penge.
Og der kan være nogle, hvor man ikke har så høje indtægter, men hvor man er vanvittig god til at hjælpe sine børn med alt muligt.
Så det er måske sådan lidt søgt, synes jeg.