runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2019-10-10:
Tak, formand.
Med lovforslag L 15 gennemfører Folketinget en aftale om styrket efterlevelse på motorområdet, som i sin tid blev indgået af alle de partier, som dengang var repræsenteret i Folketinget.
Og derfor er lovforslaget jo heldigvis også et af de her mange lovforslag, der er præget af sund fornuft.
Det er en ukontroversiel aftale, som gør op med det snyderi, der jo desværre har været på motorområdet, hvor der har været svindel for meget store beløb, hvilket har gjort, at vi skal have et opgør med den måde, kontrollen er foregået på hidtil.
Der blev før spurgt om det her med det bureaukratiske, og der kan jeg sige, at da jeg forberedte mig til lovforslaget her, fandt jeg ud af, at i sundtoldens tid var det sådan, at hvis en skibskaptajn underdeklarerede lasten på et skib, kunne staten købe lasten til den underdeklarerede værdi.
Der kommer også hjemmel til gebyrfinansieret toldtilsyn og vejsidekontroller uden politiets deltagelse, som vi synes er udmærket, og derfor bakker vi selvfølgelig op om den aftale, vi selv har indgået.
Tak for ordet.
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-10:
Tak til alle ordførerne, tak for den meget positive modtagelse af dette lovforslag.
Det er jo gennemgået meget, meget minutiøst af ordførerne på mange måder.
Det var som sagt et enigt Folketing, der før valget blev enige om disse principper, og derfor er det også naturligt, at der er en tilkendegivelse fra partierne om at støtte op om forslaget.
Nye Borgerlige var i sagens natur ikke en del af det på det tidspunkt, al den stund at de ikke var repræsenteret i Folketinget.
Jeg har også noteret mig fru Mette Thiesens bemærkninger – en generelt positiv tilkendegivelse, men at man også er lidt bekymret for eventuelle bureaukratiske påvirkninger.
For god ordens skyld skal jeg sige, at det umiddelbart lyder som en bekymring, som handler om det lovforslag, som korresponderer på Skatteministeriets område, altså det, som hedder L 24, og som også behandles lidt senere i salen i dag.
Men da også skatteministeren er til stede, tænker jeg, at skatteministeren allerede har noteret sig det.
Vejsidesyn har været drøftet lidt i debatten, og jeg synes, at jeg for god ordens skyld blot lige vil slå fast, at uagtet at det er sådan, at der er et EU-reguleringskrav, et EU-måltal på 5 pct., svarende til at vi i 2019 skal lave syn på 5.208 køretøjer, så er det for mig at se ikke et dårligt måltal; det synes jeg faktisk er utrolig fornuftigt.
Det er også vigtigt at understrege, at EU's måltal jo ikke er en øvre grænse, og det vil sige, at vi sagtens kan vælge fra dansk side at udføre flere kontroller end som så.
Det, der så til gengæld skal siges, og som jeg synes er lidt vigtigt at slå fast, er, at Færdselsstyrelsen pr. 30. september i år har registreret, at der blot er foretaget 2.315 indledende vejsidesyn i år, og det vil altså sige, at vi mangler 2.893 indledende vejsidesyn.
Det viser jo med al ønskelig tydelighed, at der er behov for at styrke de danske kontrolmyndigheders mulighed for at kunne gennemføre vejsidesyn.
Jeg skal så også sige – for der har jo været en lille debat om, hvad man gør i andre lande –
at da det er relativt nyt, at der skal ske indrapportering til EU på det her område, så har vi sådan set ikke et overblik over andre landes kontroltryk på nuværende tidspunkt; og derfor kan vi sådan set heller ikke sige, om Danmark på det her punkt ligger over eller under i forhold til andre.
Jeg synes også, det er vigtigt at slå fast – ikke mindst affødt af hr. Henning Hyllesteds bemærkninger – at det jo i bemærkningerne til lovforslaget tilkendegives, at vejsidesynet også fremover udføres i samarbejde med politiet, og at Færdselsstyrelsens nye beføjelser alene er tænkt som et supplement til den gældende ordning, med henblik på at de danske myndigheder kan leve op til deres EU-retlige forpligtelser.
Tværtimod synes jeg, at Færdselsstyrelsens medarbejdere gør et rigtig godt stykke arbejde, og derfor synes jeg kun, det er godt, at vi nu også sikrer, at vi kan leve op til de rammer, som vi skal leve op til.
Som sagt ser jeg meget frem til den videre behandling af dette lovforslag, og jeg siger tak for ordet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-10-10:
Tak for det.
Det er lidt det samme spørgsmål, som jeg stillede til Venstres ordfører, nemlig det med, hvorfor EU skal bestemme antallet af vejsidekontroller.
Jeg deler jo den opfattelse med ministeren, at det er godt, at man får øget kontrollerne, men det er mere det principielle i, at det er EU, der skal bestemme antallet af kontroller og kontroltrykket, der er problemet.
Kunne det ikke godt være Folketinget eller ministeren, som fastsatte kontroltrykket?
Sådan er det jo på alle andre områder i det danske samfund; der er det jo typisk en beføjelse, man har som minister, som så er delegeret videre til en styrelse.
Men hvorfor skal EU bestemme det her?
Altså, der kan jo godt være perioder, hvor vi har brug for at geare op, men der kan også være perioder, hvor vi siger, at det faktisk fungerer godt derude, så vi gearer lidt ned og bruger kræfterne et andet sted.
Så hvad er logikken i, at det skal være EU, der skal bestemme det her, og ikke det danske styre, der bestemmer det?
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-10:
Jeg vil gerne starte med at understrege, at jeg faktisk synes, at det måltal, der ligger nu, er rigtig, rigtig fornuftigt og giver det rette kontroltryk.
Det, som så piner mig lidt, er at kunne konstatere, at det lever vi ikke op til, og derfor vil jeg også entydigt understrege, at vi bør have et højere kontroltryk end det, der er lagt op til.
Jeg synes så omvendt, at det er rigtig fornuftigt, at vi sikrer, at også andre lande har et kontroltryk, som er højt.
Vejtransport er jo i sagens natur meget ofte grænseoverskridende, og derfor er det kun godt, hvis man også i Sverige og Tyskland og andre af vores nabolande har et højt kontroltryk, sådan at vi sikrer, at de lastbiler, der kører rundt på vejene, rent faktisk også er sikre.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-10-10:
Det er jo helt åbenlyst rigtigt, at det er vigtigt, at andre lande også kontrollerer deres køretøjer, og at det ikke alene er Danmark.
Men jeg synes egentlig, at man godt kunne henvise til ministerens egen partifælle statsministeren, som jo i åbningstalen gjorde noget ud af at sige, at fordi man kan se et problem, skal man ikke altid løse det på det niveau, man er på.
Hun sagde det med andre ord: Fordi vi i Folketinget kan se et problem, skal vi jo ikke løse det for alle kommuner, men lade det kommunale selvstyre råde.
I det her kan der jo godt være nogle lande, som ikke kan finde ud af at kontrollere deres erhvervskøretøjer, men er det så ikke dét land, man skal have fat i i stedet for at smøre et kontroltryk ud over alle lande?
Altså, jeg synes jo ikke, det giver mening, at EU bestemmer kontroltrykket i Danmark.
Det kan vi altså godt selv finde ud af.
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-10:
Ja, og derfor håber jeg sådan set også, at hr. Dennis Flydtkjærs bemærkninger skal tages som udtryk for, at hr. Dennis Flydtkjær også mener, at vi skal lave flere kontroller i Danmark, for det mener regeringen i hvert fald at vi skal.
Og der må man bare sige – det står jo lysende klart – at vi jo altså ikke har været i stand til at leve op til det i år, indtil nu i hvert fald.
Vi halter noget efter med det antal kontroller, som er udført indtil nu i år, og det synes jeg ikke man kan være stolt af.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-10-10:
Mange tak.
Meget godt har været sagt, mange detaljer har været tilføjet, og jeg skal hverken trætte salen eller de mange, mange tusinde seere, der sidder og kigger med på nuværende tidspunkt, med diverse ting og sager i den her sag.
Jeg kan sige, at vi generelt kan bakke op om at styrke kontrollen med køretøjer i forbindelse med syn, herunder vejsidesyn.
Der skrives også i lovforslaget, at Færdselsstyrelsen som supplement til politiet får adgang til selv at anvise tunge køretøjer ind til vejsiden.
Det betyder for mig, at der i hvert fald ikke kommer færre betjente på gaden og forhåbentlig endda nogle flere.
Det er vi meget, meget glade for.
Vi bakker også op om styrkelsen af kvaliteten af de toldsyn, der gennemføres i synshallerne, hvor køretøjernes stand bliver vurderet forud for eksport.
Da selvanmelderordningen jo bortfalder, skal alle køretøjer fremover gennemgå toldsyn forud for eksport.
Det anser vi som en god løsning, også for at dæmme op for de eventuelle brodne kar, der kunne være i den branche.
Henning Hyllested (EL), 2019-10-10:
Jo, det kunne man da sagtens.
Men det er klart, at i takt med at man overfører ressourcer til andre styrelsers ressort, så bliver der jo altså færre og færre af de job at dele ud af.
Jeg mener helt bestemt, at et korps som politiet har brug for også den slags job.
Det er et hårdt arbejde med psykisk og fysisk belastning, man har.
Bandebekæmpelse har hr. Kristian Pihl Lorentzen selv været inde på, og der kan nævnes rigtig mange andre ting.
Vi ved det.
Det er et af de hårdeste job, der findes.
Derfor er det nødvendigt, at der i det korps også er en mulighed for at få, om jeg så må sige, en blød tilbagetrækning eller i hvert fald en pause for en tid.
Thomas Jensen (S), 2019-10-10:
Nu har hr. Dennis Flydtkjær jo sådan et meget ensidigt fokus på Danmark, og jeg er slet heller ikke i tvivl om, at vi i Danmark godt kan finde ud af at lægge et kontroltryk efter, hvad der er behov for.
Men nu er det fine ved EU-samarbejdet jo også, at på den her måde er der faktisk kommet en regulering, der også gør, at man i andre lande har det samme kontroltryk, sådan at vi også sikrer os, at man i Polen, Ungarn og andre lande kontrollerer de lastbiler og de godstransporter, der kører rundt på vejene, sådan at hvis de så skulle bevæge sig op til Danmark, har de også haft mulighed for at blive tjekket dér, og så er der større sandsynlighed for, at der ikke er nogen, der er til gene for danske trafikanter.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-10-10:
Jeg synes egentlig, man skal have statsministerens åbningstale i tankerne, hvor budskabet jo var, at vi, der sidder i Folketinget, også skulle passe på med at lovgive for f.eks. alle landets kommuner, når vi har set et problem.
Hvis man kan se, at der er et problem i ét medlemsland, mens resten godt kan finde ud af det,
skal man så lave standardregler, fordi det ene land ikke kan finde ud af det?
Jeg tror ikke, der nødvendigvis er en god løsning.
Jeg hører egentlig også hr. Thomas Jensen sige, at Danmark nok godt kan løse den her problemstilling, og at der er andre lande, der ikke kan det.
Men det betyder jo ikke, at EU skal beslutte det.
Så må I jo lægge pres på de lande og sige: Der kommer altså lastbiler fra jer, og vi kan se, at nogle af dem falder igennem.
Det kan man altså løse på andre måder end at have sådan en laveste fællesnævner, hvor alle simpelt hen bombarderes med den samme lovgivning.
Henning Hyllested (EL), 2019-10-10:
Det er lidt det samme, for jeg er jo sådan set ikke uenig med ordføreren i, at det i bund og grund ikke er noget, EU skal bestemme.
Men tror ordføreren ikke, at det også er opstået, fordi selv EU er blevet forskrækket over omfanget af, hvad skal man sige, ulovlig cabotage og overtrædelse af køre-hvile-tid, altså alt det svineri, for at sige det rent ud, der foregår på landevejene?
Jeg er enig med hr. Thomas Jensen i, at det kan være rigtig fornuftigt i forhold til de lande, som i dag – det er måske fortrinsvis østeuropæiske lande – næsten ikke kontrollerer, eller som gør det meget lemfældigt, men det, som jeg synes er problematisk, ved at EU så fastsætter en grænse, og problemet med sådan et tal i Danmark, er, at det lynhurtigt bliver en minimumskontrol, hvor vi ikke udnytter muligheden for faktisk at geare højere op, og det er i virkeligheden det. Vi skal jo ikke bryste os så meget i Danmark.
Altså, tungvognskontrollen halter alvorligt i Danmark, fordi man bruger tungvognspolitiet til alt muligt andet end det, de er gode til.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-10-10:
Jeg kan egentlig bare bekræfte det, og jeg synes også, det er et godt argument.
Altså, vi ser jo desværre tit, at det bliver minimumskontrol, og så er det ligesom det, der bliver standarden for det – så opfylder vi vores forpligtelser, og så er der ikke mere fokus på det.
Det var netop også mit budskab.
Så vi kan jo som land godt selv finde ud af at prioritere mellem, hvad det er for nogle problemer, der er på de danske veje lige nu, og jeg synes jo ikke nødvendigvis, det er fra Bruxelles, man bedst kan se, hvad for et kontroltryk der lige præcis er det rigtige.
Det er ikke, fordi er jeg imod kontrol, men jeg synes bare ikke, det er i Bruxelles, man bedst kan se, hvad udfordringen er på de danske veje.
Det kan vi godt finde ud af selv.
Andreas Steenberg (RV), 2019-10-10:
Hr. Thomas Jensen fra Socialdemokratiet havde en fremragende gennemgang af indholdet af det her lovforslag, så det vil jeg ikke gentage, men blot fremhæve to pointer.
Der var en række medier, bl.a. Jyllands-Posten og Danmarks Radio, som afslørede, hvordan der blev snydt og måske også bare fejlet med at betale den korrekte registreringsafgift og told, når biler blev eksporteret.
Så sådan med lidt jysk underdrivelse kan man sige, at der nok kan være behov for at øge kontrollen med det her, og det var alle partier heldigvis enige om.
Det her lovforslag er så den del, der ligger inden for Transportministeriets ressort, og senere i dag kommer der et lovforslag om det, der ligger inden for Skatteministeriets ressort, og det støtter vi selvfølgelig op om, ligesom alle andre partier har været med til.
Det andet er, at vi skal lave kontrol af køretøjer, både i forhold til køre-hvile-tid, men også i forhold til om køretøjerne har den standard, de nu skal have, og at synet af køretøjer er foregået korrekt, så bilen kan bremse og ikke er ved at falde sammen og alle sådan nogle helt logiske ting.
Der foreslår ministeriet nu, at Færdselsstyrelsen skal hjælpe politiet med den opgave, og det ser jeg som en meget logisk og fornuftig aflastning af politiet, så politiet også kan bruge deres tid på andre opgaver.
Så det her med, at Transportministeriet som sådan overtager opgaver fra politiet, som Transportministeriet – og i det her tilfælde Færdselsstyrelsen – sagtens kan overtage, støtter vi varmt op om, for der er brug for politibetjentenes tid mange andre steder.
Så med de to bemærkninger kan vi meddele fra radikal side, at vi støtter lovforslaget.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2019-10-10:
Tak for det.
Jeg tror, jeg vil gøre det rimelig kort.
Det er jo en spændende debat, der kommer ud af sådan noget her, men som det også tidligere er blevet nævnt, er det jo med det formål at gennemføre en aftale, som SF også står bag, så derfor bakker vi naturligvis op om det her forslag.
Jeg har egentlig ikke yderligere at sige til det.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-10:
Det var lige til det, hr. Henning Hyllested sagde om eventuel overførsel af opgaver fra politiet til andre myndigheder.
Jeg kan forstå, at der er en udtalt skepsis, selv om en samlet transportbranche, inklusive 3F Transport, mener, at det er den vej, vi skal gå.
Så det har vi som sagt ingen betænkeligheder ved.
Men hr. Henning Hyllested brugte det argument, der hedder, at når der er konfrontation i luften, skal der helst være politi til stede.
Så er det, jeg spørger: Er der ikke en vis chance for, at der, når der kommer en p-vagt, kan være konfrontation i luften – eller når det drejer sig om en dørmand til et diskotek ud på natten eller en vagt i forbindelse med en stor festival osv.?
Der er der jo i høj grad konfrontation i luften, og det kan man altså godt finde ud af.
Og hvis der for alvor er ballade, tilkalder man politiet.
Er det, fordi der måske er nogle parter, der har en stærk interesse i, at politiet bevarer alle opgaver i sit regi, og som her forhindrer nogle fornuftige helhedsløsninger?
Henning Hyllested (EL), 2019-10-10:
Der er helt givet forskellige interesser, alt efter hvor du spørger.
Det synes jeg også har en vis værdi.
Det tiltaler mig rent faktisk.
Men det er jo rigtigt, at det her ikke er uproblematisk, det vil jeg gerne indrømme.
Og det er ikke sådan, at vi i Enhedslisten er meget håndfaste, med hensyn til at der ikke kan ske en overførsel af opgaver til f.eks. i det her tilfælde Færdselsstyrelsen.
Men det er fuldstændig rigtigt, at vi er skeptiske over for det.
Vi synes, det er godt, at der ved den myndighedskontrol, den myndighedsudøvelse, der kan forekomme i forskellige sammenhænge, hvad enten det er i nattelivet eller på en rasteplads ved en vejsidekontrol, er tilstedeværelse af den, om jeg så må sige, afgørende myndighed, den, som også kan foretage magtudøvelse.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-10:
Jamen jeg sidder her og glæder mig lidt over Enhedslistens nyvundne kærlighed til politiet.
Det er jo fantastisk, for jeg synes selv, at vi har brug for mere politi.
Lad det nu ligge.
Jeg må bare konstatere, at det her med, at det er civile, der gør det, fungerer fint i Tyskland.
Så kunne det måske også fungere i Danmark.
Det, jeg vil spørge ind til, er de her bløde job for aldrende betjente.
Det er jeg da helt med på.
De skal jo ikke ud og i krig med bander og ud til optøjer på Nørrebro osv.
Men kunne man ikke forestille sig andre bløde job i politiet til de betjente – efterforskning af indbrud, som ikke bliver lavet i dag, eller færdselskontrol?
Man kunne starte her udenfor, hvor der sker ulovligheder hele tiden, eller det kunne være en styrkelse af nærpolitiet.
Kunne man ikke forestille sig andre bløde job til politiet, som desværre ikke bliver løftet i dag?
Mona Juul (KF), 2019-10-11:
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort, selv om det ellers ville være fantastisk at have en lang og spændende drøftelse om udbudsloven, som jeg jo er et af de mennesker der rent faktisk har prøvet på egen krop.
Transaktionsomkostningerne er vanvittige, og der er masser af ting, vi skal tage fat i, men det er faktisk ikke det, som det her lovforslag handler om.
Det handler nemlig om en ændring af udbudsloven efter endnu en opsamling af diverse uoverensstemmelser mellem udbudsloven og udbudsdirektivet.
Det er det, vi skal forholde os til, og der må jeg sige, når jeg kigger på alle kommentarerne, at de overvejende er positive.
Derfor støtter Det Konservative Folkeparti også det her lovforslag, med den ene bemærkning, at vi selvfølgelig – igen igen – altid skal huske det bøvl, det giver, når vi går ind og ændrer på lovene.
Jette Gottlieb (EL), 2019-10-11:
Vores ordfører, fru Victoria Velasquez, kan desværre stadig ikke være til stede, så på hendes vegne vil jeg nu fremføre, at også Enhedslisten er meget ambitiøse med hensyn til den kommende egentlige revision af udbudsloven.
Men selvfølgelig forholder vi os også til det, der ligger her.
Der vil jeg sige, at det er enormt vigtigt, at man er opmærksom på, hvor mange milliarder kroner der egentlig skifter hænder i sådan en udbudsproces, og der vil vi lægge meget vægt på, at man fremover bruger langt mere til at rykke på grønne og sociale områder, og vi håber, at man i langt højere grad kan bruge sådan nogle muligheder i udbud, og det ser det ud til at der nu er en vis lydhørhed for.
Mange kommuner er i den hidtidige periode gået foran og har vist eksempler på, at det kan lade sig gøre, men det kan gøres meget bedre, og vores ambitioner gælder jo krav, som både er økologiske krav, sociale krav, kædeansvar osv., og at man også skal vejlede kommunerne bedre i, hvordan de kan købe socialøkonomisk ind.
I forbindelse med den her implementering af direktivet er der altså nogle dele af forslaget, som vi ikke kan støtte, og det drejer sig bl.a. om det, der står i punkt 10, som handler om adgangen til at deltage i projektkonkurrencer, der ikke må begrænses med henvisning til en medlemsstats område eller dele heraf eller på grund af forhold, der i henhold til lovgivningen i den medlemsstat, hvor projektkonkurrencen afholdes, kræver, at deltagerne skal være enten fysiske eller juridiske personer.
En sådan bestemmelse kan jo komme til at betyde, at man undergraver og begrænser det lokale demokrati, og det synes vi er et onde.
Så er der også positive ting i forslaget, og her må vi først og fremmest se på det, der hedder opstramningen af selvrensning, vil jeg kalde det.
For hvordan i alverden kan man dokumentere sin selvrensning?
Jo, det er der så nogle beskrivelser af hvordan man kan, men det er jo alligevel temmelig besynderligt – ja, grove løjer, vil jeg endda sige – at man kan selvrense sig fra f.eks. forbrydelser som menneskehandel og anden kriminalitet.
Så det er en god opstramning, der kommer her, og der vil vi bemærke, at det er vigtigt, at man, hvis man har været igennem en endelig dom, så i en periode derefter ikke har mulighed for at forsøge at rense sig selv.
Så hvis man er udelukket fra deltagelse i 2 år, kan man altså i den periode ikke komme ind.
Det er en stramning, og det er udmærket.
Vi ser det ikke sådan, at det løser alle problemer – det gør det slet ikke – og slet ikke, hvis man overhovedet kan selvrense sig for forfærdelige lovovertrædelser.
Det ser ud til, at vi hidtil har implementeret en utrolig laissez faire-politik i forhold til udbudsdirektivet, og der må vi da sige, at vi er glade for, at der ligesom bliver strammet op nu.
Derfor kan vi på stående fod ikke sige – det afhænger af det videre arbejde – om vi støtter forslaget i den endelige udformning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-11:
Det sidste ved jeg ikke.
I forhold til det første mener jeg, det er Dansk Industri – men jeg har det liggende nede på mit bord; jeg skal gerne gå ned og tjekke med det samme og sende det videre.
Og tallet fremkommer ved, at der i gennemsnit er fem bydere på et udbud, som bruger godt 5 pct. af udbuddets omkostninger som transaktionsomkostninger.
Men jeg skal gerne sende det til hr. Tommy Ahlers.
Tommy Ahlers (V), 2019-10-11:
Tak til ordføreren.
Jeg har bare lige en enkelt bemærkning.
Vi glæder os også til at diskutere udbudsloven og kunne godt tænke os at se, om man egentlig generelt kunne gøre den offentlige sektors indkøbspolitik lidt mere aktivistisk, om man vil, hvor det netop kunne fremme innovation og give mere plads til iværksættere og hele den grønne omstilling.
Så vi ser også frem til den diskussion.
Konkret vil jeg spørge: Hvor kommer tallet 75 mia. kr. i transaktionsomkostninger fra?
Og ved ordføreren – hvis man sammenligner med det private marked, hvor virksomheder byder på private virksomheders store opgaver – om transaktionsomkostningerne så er væsentlig mindre, eller om de også lægger sig omkring de her 25 pct., som det her tal indikerer?
Katrine Robsøe (RV), 2019-10-11:
Tak for ordet.
Det er afgørende, at vi får rettet op på lovgivningen, særlig efter modtagelsen af Kommissionens åbningsskrivelse.
Det er derfor også nødvendigt at foretage ændringerne nu, selv om loven er ved at blive evalueret, og det forventes, at den del er færdig til foråret 2020, og dét efterfølgende arbejde ser vi også meget frem til i Radikale.
Det her lovforslag handler om ordlyd og om oprykning af lovbemærkninger til lovtekst, og i tre tilfælde er der tale om bestemmelser, som ikke på nuværende tidspunkt er implementeret korrekt, men hvor ændringen dog vurderes at have begrænset betydning.
Og med den bemærkning vil jeg bare sige, at Radikale Venstre støtter op om lovforslaget.