Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-05-03:
Det er jo ikke alle studehandler, der er kønne, så vi er ikke med på det der bytte, som Dansk Folkeparti agiterer for.
Jeg vil gerne sige tak for debatten, jeg vil sige tak til SF, og jeg skulle hilse fra Alternativet og sige, at hvis de havde været her, ville de have støttet forslaget.
Jeg synes, at vi mangler nogle flere redskaber.
Jeg er klar over, at vi har en landbrugsaftale, og jeg kan se, at der er nogle ting, der går for langsomt.
Jeg har noteret mig, at der er nogle kommuner, der er dygtige til at realisere naturprojekter, når man ligesom kan lave noget jordbytte, og lige pludselig kan man etablere en ny, stor sø, fordi man har, hvad skal man sige, fundet nogle løsninger, som lokale landmænd syntes var en god løsning.
Det er sådan set det, som jeg også tror er nødvendigt, når vi skal have turbo på og realisere lavbundsarealer, altså at vi skal have de store naturarealer, når vi skal have reddet vores drikkevand.
Men så er der jo andre, der bare lægger deres investeringer; som lige pludselig hyrer en advokat til at skaffe 1.000 ha jord i et eller andet bestemt geografisk område som en investering og håber på, at det er noget, der kan sælges om nogle år.
Det synes jeg er noget, som man skulle dæmme op for.
Hvad nu hvis Kina lige pludselig bliver mere aggressiv i Europa med at opkøbe landbrugsjord på samme måde, som de har været i Afrika?
Skulle vi så også bare trække på skuldrene og sige, at landbrug er et liberalt erhverv; det er ikke noget, vi vil blande os i?
Jeg synes, at Folketingets partier bør være lidt mere åbne over for, at det kan være nødvendigt med nye løsninger, og der kan sådan en statslig jordfond ifølge Enhedslisten være et godt middel til det.
Det ser jo ikke ud til, at det her er noget, som bliver vedtaget i denne periode.
Jeg noterer mig, at der sådan set, efter man har liberaliseret landbrugsloven, er initiativer derude, f.eks. Danmarks Økologiske Jordbrugsfond, som er ude at opkøbe landbrugsjord og så forpagter det ud på økologiske vilkår, og hvor man også i en lang række af de projekter har grundvandssikring med i det, og hvor det nogle steder er lokalbefolkningen i et bestemt område, som har ønsket, at der skal opkøbes jord for at sikre deres drikkevand.
Jeg tror altså, der er nogle tendenser her, som kommer nedefra, og hvor man kan spørge, om de der små fonde, der så er, kan løse hele opgaven.
Ja, det ville jo være ideelt, hvis de kan det.
Jeg tror ikke, at Danmarks Økologiske Jordbrugsfond er oppe på mere end godt 600 ha.
Vi har også Jordbrugsfonden Økologisk Samsø, som vel har opkøbt fire landbrug og formået at få nogle unge til at flytte til øen, som har deres produktion der og skaber liv omkring det.
Så er der blevet spurgt ind til det omkring økonomien, og der bliver nævnt 1 mia. kr.
Lad os da lige få det beskrevet i udvalgsbehandlingen.
Det her er et spørgsmål om at lave en model ligesom Danmarks Grønne Investeringsfond, og der er også lagt op til, at der kunne være grønne obligationer, som f.eks. pensionskasser kunne købe.
Så lad os få det defineret.
Så jeg må konstatere, at det ikke bliver i dag, at vi kommer frem til at få den her løsning, og det bliver nok heller ikke ved anden behandling i den her folketingsperiode med en liberalistisk præget landbrugspolitik.
Det er et forslag til folketingsbeslutning om forbud mod halekupering af pattegrise.
Folketinget pålægger regeringen inden udgangen af 2023 at ændre bekendtgørelse om dyrevelfærdsmæssige mindstekrav til hold af grise, således at halekupering forbydes.
Hvordan kan man have forbud mod halekupering i 28 år og så have en virkelighed i landbruget, hvor 95 pct. af grisene systematisk halekuperes?
Det er et kæmpe dyrevelfærdsmæssigt svigt, og det er foregået i 28 år med ministre og en Fødevarestyrelse, som kun snakker og snakker og ikke handler for grisene dyrevelfærd.
Danske griseproducenters økonomi prioriteres højere end dyrevelfærd.
Og er det noget, jeg påstår?
Nej, det kan man se i et svar til mig på spørgsmål 110: Det er de økonomiske interesser, som er vigtigere end dyrevelfærd.
Hvordan kan man eksportere 15 millioner smågrise uden haler til andre EU-lande, når systematisk halekupering er forbudt i EU?
Vi skal nå frem til, at ingen grise halekuperes, ligesom det gælder i Norge, Finland, Sverige og på de danske økologiske landbrug.
Jeg besøgte i sidste uge en økologisk gård med grise med krølle på halen.
2.600 slagtegrise med haler producerer den økologiske landmand om året.
Der var på gården nok plads til grisene, masser af halm og hø, videoovervågning og chip i ørerne, så pasningen af grisene blev forbedret og eventuelle problemer kunne løses hurtigt.
Det kan lade sig gøre med bedre dyrevelfærd, og det kræver altså, at alle grisene skal have bedre staldforhold og mere plads end de 0,65 m², som en slagtegris på 100 kg har i den konventionelle produktion.
Jeg håber, at Folketinget vil prioritere dyrevelfærd for de 30 millioner grise, der årligt fødes i Danmark.