Lea Wermelin (S), 2022-02-03:
Jeg satser på, at Jacob Jensen ikke har corona.
Kære alle sammen.
Hvorfor er det egentlig, at vi står her i dag?
Det gør vi, fordi vores natur er under pres.
Enghvidvinde, perlemorrandøje, mnemosyne.
Det er nogle af de sommerfuglearter, som er forsvundet fra den danske natur, og som vores børn ikke længere kan se flakse omkring i en skovlysning.
Vi er blandt bundskraberne i EU, når det gælder om at passe på de arter og de naturtyper, som vi er forpligtet til at beskytte.
Vi står her i dag, fordi vi har forsømt vores ansvar.
Nu vil vi så give naturen det løft, den har brug for, med en aftale, som er blevet kaldt den største for naturen i 20 år.
Med udgangspunkt i anbefalinger, som i årtier har lydt til skiftende regeringer: Giv naturen plads.
Lad den udvikle sig på egne præmisser og på en måde, så vi samtidig sikrer et mangfoldigt friluftsliv.
Det drejer sig om under 1 pct. af Danmarks samlede areal, hvor vi vil gøre en særlig indsats for naturen og lave naturnationalparker.
Det er omkring 25.000 ha ud af de ca. 200.000 ha skov af naturarealer, som Naturstyrelsen i dag forvalter.
Nu siger Venstre – det hører vi jo også i dag – og andre partier, at vi skal tage en timeout.
Men kære venner, vores natur har brug for en timeout.
Den er under pres.
I over 20 år har rapporterne hobet sig op og givet os et klart og utvetydigt billede: Vores natur er i krise.
Der skal handling til.
Men det virker ikke, som om alvoren står helt krystalklar.
Det er ikke længe siden, der blev sendt læserbreve til næsten samtlige lokal- og regionalaviser om, at man ikke køber påstanden om, at biodiversiteten er i tilbagegang i Danmark – ikke køber påstanden om, at biodiversiteten er i tilbagegang i Danmark.
Jeg havde egentlig håbet, at vi var kommet videre, for sporene fra klimadebatten skræmmer.
I alt for mange år spildte vi tid på at diskutere, om vi skulle gøre noget ved klimaet frem for at tale om, hvad vi skal gøre.
I december 2020 afsatte regeringen, SF, Radikale Venstre, Enhedslisten og Alternativet 888 mio. kr. til en natur- og biodiversitetspakke.
I juni stillede et bredt flertal herinde sig på naturens side.
Sammen med Konservative og Liberal Alliance vedtog vi det lovgrundlag, som baner vejen for, at danskerne fremover kan se frem til op til 15 naturnationalparker.
Det skal være store sammenhængende naturarealer, hvor vi vil sikre gode betingelser for biodiversiteten, og hvor alle danskere kan få spændende naturoplevelser.
Alle naturnationalparker bliver forskellige, men grundlæggende lægger vi op til fire tiltag, der skal hjælpe naturen.
Det handler om store selvforvaltende naturområder, hvor vi giver naturen plads, vand tilbage til landskabet, urørt skov og store græssende dyr, der kan hjælpe med at skabe mere variation med lysåbne områder til gavn for mange arter, planter og insekter.
Det er ikke tiltag, som vi har grebet ud af den blå luft.
Faktisk rimer de på fire af de fem anbefalinger fra en ekspertudtalelse fra 2020, hvor 16 danske forskere og eksperter peger på, hvordan man med afsæt i de globale og regionale IPBES-rapporter, altså rapporter fra FN's naturpanel, kan genoprette biodiversiteten på land i Danmark.
Det er heller ikke uprøvede tiltag.
De har været kendt, anbefalet og brugt længe af staten, af private fonde og af kommuner.
I dag har Naturstyrelsen heste på Langeland og krondyr i Dyrehaven.
I Hammer Bakker har Aalborg Kommune heste til at græsse, og i Lille Vildmose har Aage V. Jensen Naturfond elge.
Og under 2 km væk herfra på Amager Fælled har et græsserlaug kvæg og heste, der græsser i naturen året rundt – for bare at nævne et par eksempler.