runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-10:
Jo, det er jeg sådan set enig i.
Det har jeg også sat i gang.
Jeg er blevet kontaktet af måske nogle af de samme gode folk, som har kontaktet ordføreren, i forhold til at der er nogle udfordringer på det her område, og det mener jeg da bestemt at vi skal kigge på.
Man kan jo altid diskutere, hvad en sport er, men så længe vi klassificerer bl.a. dart, skak og andre ting som sport, kan jeg heller ikke se, hvorfor man ikke skulle klassificere e-sport under samme kategori.
Så det er jeg i gang med.
Men jeg synes også, at det er fair nok lige at give det lidt tid, så man kan undersøge, hvad problematikken er, og hvilke procedurer der er gået galt, siden folk oplever det på den måde, før vi sådan drager en konklusion om, hvad der skal gøres ved det.
Steffen Larsen (LA), 2024-01-10:
Hvor lang tid tager det så?
Det her problem, der kom af SIRI's ændring i praksis, har jo sådan set varet i lidt over et år.
For det var en ændring i praksis, SIRI foretog.
Det skal vi jo ikke lige undervurdere; SIRI vælger jo at ændre praksis.
Derfor er det lidt mærkeligt.
Hvis vi to, hr. minister, var udenlandske dartspillere, kunne vi jo godt gå ned i Royal Arena og hygge os ved at spille dart om pengepræmier og drikke øl, men vi kunne ikke gøre det samme, hvis det var Counter-Strike og Red Bull, det drejede sig om.
Det synes jeg jo er en mærkværdighed.
Er ministeren ikke enig i, at det må vi jo så enten få ført tilbage til, hvordan det var, eller i hvert fald få rettet på?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-10:
Jeg vil i hvert fald altid gerne sige ja til at spille dart og drikke øl med ordføreren, men det er måske ikke så meget inden for spørgsmålets ramme.
Jeg vil bare sige, at jeg tager det meget alvorligt.
Jeg mener, at det er en seriøs problemstilling.
Af og til støder vi på problemer.
Nu har vi haft diskussionen omkring udenlandske tøjmodeller, og hvad deres muligheder er for at komme og være her i et kort ophold.
Det er måske ikke et stort problem, som alle danskere går og tænker på til hverdag, men for en gruppe af virksomheder betyder det noget, og derfor har jeg også sat mig for at se på det, ligesom der så i forbindelse med e-sport er en gruppe af virksomheder, for hvem det betyder noget, og det vil jeg selvfølgelig tage meget alvorligt og finde en løsning på.
Steffen Larsen (LA), 2024-01-10:
Så kan jeg jo slutte af med at spørge, om ikke ministeren vil med ud og have en tår øl og spille dart en dag.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-10:
Ja, jeg vil gerne med til både dart og Counter-Strike.
Det kan jeg stadig godt huske hvordan man spiller.
Så tak for det.
Men jeg følger op på sagen.
Jeppe Bruus (S), 2024-01-10:
Respekt for, at jeg får spørgsmål, men jeg håber, at spørgeren vil lytte til det, jeg svarer, for jeg svarede jo faktisk på det spørgsmål i den første runde.
Jeg sagde, at der er utrolig få ubebyggede grunde, der bliver solgt.
Spørgsmålet, som jeg hører det, går ud på, om man så skulle bygge vurderingerne på de ubebyggede grunde, der bliver solgt.
Så ville vi få nogle enormt skæve vurderinger, for det er meget, meget få grunde.
Den model har man jo testet, dengang man lavede det system, men det ville blive hamrende uretfærdigt.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-01-10:
Ja, og jeg er helt enig i, at vi altid kan gøre mere og blive bedre.
I sidste periode synes jeg faktisk at Datatilsynet reagerede på debatten, også i Folketinget, om nogle af de udfordringer, der var.
Hvis man alligevel også skal rose dem for at have flyttet sig, kom der jo en vejledning i forhold til brug af AI i det offentlige, inden der landede noget i EU, som så skal implementeres i 2026.
Så i hele implementeringen dér var de dybt afhængige af, at de alle sammen skulle have fat i hver deres advokat, der jo så rådgav dem på en hel masse forskellige måder.
Så for mig er det også et eksempel på, at det har flyttet sig, hvilket jeg glæder mig over.
Det er jo ikke det samme, som at vi ikke kan blive bedre.
Jeg synes da også, det kunne være interessant at tage en dialog med Datatilsynet om, om der er noget på vej i forhold til de private virksomheder, hvilket der godt kan laves nu fra deres side.
For GDPR skal jo overholdes, og hvis den bliver overholdt grundlæggende, er der også en vis beskyttelse, i forhold til hvor galt det kan gå med den måde, man bruger AI på.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-01-10:
Det her er heller ikke en kritik af Datatilsynet.
Jeg synes, det er en rigtig god vejledning, de er kommet med nu.
Vi mangler efter min mening også vejledninger, i forhold til hvordan man forholder sig til eventuel bias eller diskrimination i nogle af de modeller, man bruger i alt fra forsikringsselskaber til ude i kommunerne, hvor man prøver at identificere socialt snyd osv.
Og der er altså bare nogle ret store problemer med skæve modeller, som vi også har set på beskæftigelsesområdet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-01-10:
Ja, og jeg vil meget gerne snakke videre om det.
Grundlæggende er der jo altid en grænse for, hvor hurtigt man kan lave vejledningerne, i takt med at man ved, hvad det er for nogle rammer, der bliver.
Så den ambition deler vi.
Men selvfølgelig skal vi også have en forståelse for, at der også lige er nogle politikere, der skal sige noget om noget lovgivning, inden det er helt let for en myndighed at lægge hovedet på blokken.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-01-10:
Tak for det.
Kunstig intelligens har uden tvivl indtaget en central rolle i vores samfund og udvikler sig hastigt, hvilket kræver, at vi som lovgivende magt tager stilling og sætter rammer for anvendelsen af denne teknologi.
Forslaget lægger op til, at ministre udarbejder retningslinjer for forskellige sektorer, og her deler Danmarksdemokraterne grundlæggende intentionerne.
Vi ser det som afgørende, at kunstig intelligens anvendes konstruktivt, samtidig med at man er opmærksom på bagsiden af medaljen.
I forhold til risikovurderinger støtter Danmarksdemokraterne også op om, at Center for Cybersikkerhed og Dataetisk Råd og Børnerådet udarbejder vurderinger af kunstig intelligens.
Det er vigtigt at være opmærksom på potentielle trusler, herunder også digital svindel og angreb på kritisk infrastruktur, som kan opstå i kølvandet på AI-udviklingen.
Det er vigtigt for os i Danmarksdemokraterne at værne om Danmarks digitale sikkerhed, og kunstig intelligens udvikler sig i en hastighed, hvor det kan være svært at følge med.
Dens anvendelse spænder over et bredt spektrum af sektorer fra erhvervslivet til offentlige institutioner.
Risikovurderinger spiller derfor en afgørende rolle i at forstå og håndtere de potentielle trusler, der kan opstå som følge af kunstig intelligens.
Derudover kan risikovurderinger også hjælpe med at opbygge tillid og accept i befolkningen.
Når der foretages grundige risikovurderinger og der implementeres foranstaltninger til at håndtere identificerede risici, styrkes tilliden til brugen af kunstig intelligens.
Det er afgørende for at undgå offentlig modstand og for at sikre, at teknologien bliver accepteret og integreret i samfundet.
Dog ser vi nogle udfordringer i ønsket om udformningen af præcise retningslinjer for danske virksomheder, som potentielt kan skade den danske konkurrenceevne.
Så vil jeg også gerne lige nævne, at vi i Danmarksdemokraterne også har set frem til EU's forordning om kunstig intelligens, der fastlægger de første bindende regler på verdensplan.
Men selv om dette er et skridt i den rigtige retning, mener vi jo stadig, at der er behov for yderligere tiltag for at sikre danskerne og deres rettigheder mod potentielle risici ved kunstig intelligens.
Vi er af den overbevisning, at kunstig intelligens kan spille en afgørende rolle i vores samfunds fremtidige udfordringer, og vi er derfor også åbne for dialog og diskussion omkring, hvordan vi bedst kan anvende kunstig intelligens på en sikker og ansvarlig måde i Danmark.
Så jeg synes, vi skal arbejde sammen mod en fremtid, hvor teknologien gavner samfundet som helhed.
Jeg ser frem til, at vi skal drøfte forslaget yderligere under udvalgsbehandlingen.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-01-10:
Jeg føler, at jeg bliver nødt til at gentage, at det her beslutningsforslag jo ikke handler om yderligere regulering eller lovkrav til virksomheder; det er simpelt hen den hjælp, der bliver efterspurgt mange steder derude, med hensyn til hvordan man navigerer i brugen af det.
Det er en bekymring, som er blevet rejst gennem ingeniørforeningen IDA og Djøf, som har fået mange henvendelser fra virksomheder og medarbejdere om, hvordan man bruger de her ting på den bedst mulige måde.
Det var bare for lige at opklare det.
Jeg har et konkret spørgsmål til ordføreren: Noget, der er jo er en ren national kompetence, er, hvis f.eks. vores Center for Cybersikkerhed laver en risikovurdering af, hvad deepfakes eller andre typer teknologier i værste fald – det er jo derfor, man laver scenarier – kan betyde for afholdelse af demokratiske valg eller spredning af misinformation i samfundet.
Hvad mener ordføreren om det?
Alexander Ryle (LA), 2024-01-10:
Jeg vil gerne sige, at jeg jo ikke synes, at det er alt i forslaget, der er dårligt.
Det her med retningslinjer synes jeg egentlig er o.k., og det er jo også noget, som er blevet efterspurgt af IDA og Djøf m.fl. Og det er heller ikke, fordi jeg er imod, at der laves risikovurderinger.
Men i forslagets tredje punkt om fairnessprinciperklæringer står der jo specifikt: » Dette bør vi også kræve herhjemme, og det foreslås derfor at skrive fairnessprincipper for kunstig intelligens ind i produktansvarsloven og forvaltningsloven.«
Det lyder for mig som lovændringer, og det er det, jeg siger at jeg ikke synes at vi skal gøre.
Det er helt fint, at de også vejleder og gør, hvad de kan for at hjælpe.
Men jeg synes ikke, at vi skal gå enegang med yderligere dansk lovgivning.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-01-10:
Det er godt at få opklaret, at det alene er den sidste del af beslutningsforslaget, som Liberal Alliance ikke er enig i.
Den er faktisk inspireret af den amerikanske tilgang, hvor man pålægger virksomhederne en form for selvjustits, altså at når man opdager diskrimination og bias i sine produkter, er man også forpligtet til at rette det.
Alexander Ryle (LA), 2024-01-10:
Til det vil jeg bare sige, at som jeg læser de to første punkter, altså dem om retningslinjer og risikovurderinger, så er det jo sådan, at man giver noget information til nogen, som de så kan vælge at bruge eller ej, og det kan vi godt gå med til, så længe man ikke påkræver, at nogen retter ind efter det, der så kommer af henstillinger eller anbefalinger.
Men det her med at skulle pålægge nogen at gøre noget, altså mere end det, som kommer fra EU i forvejen, kan vi ikke bakke op om.
Mona Juul (KF), 2024-01-10:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at vi i de her år har brug for både at udvikle og tøjle kunstig intelligens.
Forslaget her adresserer den rivende udvikling, vi er i, og fokuserer på nogle af de restriktioner, som der kan være behov for, nemlig at der foretages risikovurderinger ved forskellige typer sagsbehandlingers anvendelse af kunstig intelligens, at der udarbejdes retningslinjer for virksomheders og myndigheders anvendelse af kunstig intelligens, og at der skrives retfærdighedsprincipper for anvendelsen af den nye teknologi ind i produktansvarsloven og forvaltningsloven.
Det er langt hen ad vejen rigtig fint.
Men grundlæggende er det svært at forstå behovet for beslutningsforslaget.
For som forslagsstillerne også selv bemærker, er der jo EU-regulering på trapperne.
Det er der flere ordførere der har været inde på.
Ministeren var det også selv.
Det er regulering, der netop adresserer, hvor der skal trædes på bremsen, og som det ikke giver meget mening at lave national lovgivning om, tænker vi.
Ordførerne på forslaget har jo spurgt flere om det og sagt, at vi måske bare skal kigge på det, måske bare have en drøftelse af det.
Det kan vi sagtens være med til, men det kræver det virkelig også.
For det kan være frygtelig bøvlet for særlig små virksomheder at arbejde med lige præcis den her del, og det vil være en enegang, som uanset hvad vil risikere at bremse udviklingen og sænke danske virksomheders konkurrenceevne.
Det perspektiv skal vi jo også have med, for det er det sidste, vi har brug for lige nu og her.
Samtidig mener jeg, at hvis vi skal gå ind i sådan et forslag her, skal der også fokus på speederen.
Det er ikke nok at have foden på bremsen.
Hvad er det, der skal til, for at vi kommer hurtigere og bedre op at flyve, når det gælder kunstig intelligens?
For dansk er et lille sprogområde.
Her kunne vi f.eks. overveje at slippe nogle flere data, ikkefølsomme data, løs som træningsdata.
For f.eks. at få chatbots af høj kvalitet og troværdighed skal der jo bruges træningsdata af høj kvalitet og troværdighed.
Danmarks Radio har masser af egenproduceret kvalitetsindhold, som jo allerede er betalt af skattekroner, men DR har valgt at blokere for, at robotter kan læse og lære med.
Det er jo et sted, hvor vi kunne kigge på det.
Det kan være, det er for voldsomt, men der er i hvert fald mulighed for at øve sig, og det er det, vi har behov for.
Det er også det, som dansk erhvervsliv har behov for, hvis de skal løse nogle af vores store udfordringer med klima og sundhed.
Det gør man med skarpt øje for formålet om at fremme kulturarven, så enhver kan bruge værkerne i alt fra skoleopgaver til nye digitale platforme.
Den tilgang kan jeg godt lide.
Det er klart, at udviklingen af kunstig intelligens bliver et væsentligt konkurrenceparameter i de kommende årtier.
Ergo er der efter vores mening brug for en lidt mere liberal tilgang, så vi får de konkurrencedygtige virksomheder op at flyve; en mere liberal tilgang i reguleringen af AI, end der lægges op til i B 42.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-01-10:
Jeg synes, der er en ret liberal tilgang i dele af det her beslutningsforslag, nemlig når det gælder borgernes ret til en fair behandling af myndighederne, virksomhedernes ret til en fair behandling af myndighederne, og jeg synes, det er forstemmende, når Datatilsynet dumper en lang række danske myndigheders brug af AI og simpelt hen siger, at det ikke er i overensstemmelse med GDPR.
Det gælder både i forhold til borgere og til virksomheder.
Derudover synes jeg jo også, det er en liberal tilgang at sige, at der er virksomheder, der gennem IDA og gennem Djøf efterspørger retningslinjer for, hvordan de skal overholde den nuværende lovgivning – ikke engang den kommende AI-forordning, men den nuværende lovgivning, først og fremmest GDPR, i brugen af det her.
For man vil gerne bruge de her værktøjer, men selvfølgelig på en lovlig og ordentlig måde.
Så de efterspørger noget hjælp.
Jeg synes, der er flere elementer i det her beslutningsforslag, som faktisk ikke trækker regulering ned over hovedet på nogen, men prøver at give en hjælpende hånd og også en løftet pegefinger til de af de danske myndigheder, der ikke kan finde ud af at overholde loven i dag.
Mona Juul (KF), 2024-01-10:
Der er ikke nogen tvivl om, at vi har brug for hegnspæle, tror jeg ordføreren kalder det i forslaget – eller noget lignende i hvert fald; noget med nogle hegn.
Det er jeg sådan set overhovedet ikke uenig i.
Men jeg har også, da jeg læste forslaget, tænkt over, hvad det egentlig er, man forestiller sig der vil ske, hvis vi ikke vedtager beslutningsforslag B 42.
Og i forhold til at der er foreninger og virksomheder, der har påpeget, at de faktisk mangler nogle rammer osv., synes jeg også vi har behov for en drøftelse af, hvor det er, vi som politikere skal hjælpe med de rammer, og hvor det er, virksomhederne selv skal beslutte, hvordan de hegner det ind i lige præcis deres virksomhed.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-01-10:
Jeg synes jo bare, at vi skal lytte, når der bliver efterspurgt retningslinjer fra politisk hold, altså ikke fra erhvervsorganisationer osv., men fra politisk hold, og der bliver sagt: Vil I ikke hjælpe os med at oversætte, hvordan GDPR skal forstås her?
Jeg kom med det eksempel tidligere med Samsung, som havde en medarbejder, der kom til uforvarende at afsløre forretningshemmeligheder, og det var igen, fordi det her er sådan et lidt nyt og ubetrådt land for mange.
Flere ordførere, inklusive ordføreren her, får det jo til at lyde, som om AI Act får effekt i morgen.
Der går jo i hvert fald et par år, hvis det går, som det plejer.
I lige måde.
Jeg er glad for, at ordføreren nævner GDPR, for det er noget, jeg selv har været meget optaget af, altså at vi skal have et mindre rodet forløb den her gang end med GDPR.
Jeg vil egentlig også sige: Der er jo også stor bekymring derude i forhold til NIS2, altså fra rigtig mange virksomheders side, men også fra kommuners osv.
Jeg mener bare, at uagtet at vi har en AI-forordning på vej, er der altså nogle relativt banale ting, som vi godt kunne sætte i værk, specielt når f.eks. erhvervslivet siger: Vi vil rigtig gerne have retningslinjer, for vi vil gerne gøre det på den rigtige måde; vi gider da ikke rende ind i problemer som Samsung, der havde en medarbejder, der kom til at sende forretningshemmeligheder ud, fordi man måske ikke lige tænkte sig om i forhold til de her ting.
Så meget af det her er jo ubetrådt land, og derfor kunne det også være en god anledning til at minde om, at f.eks. databeskyttelse gælder.
Og når Datatilsynet har dumpet en lang række danske myndigheder på det område, synes jeg der er behov for det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-10:
Tak for det spørgsmål.
Jeg vil starte med at sige, at det er en stor ære at få et dansk statsborgerskab, og det er også – som jeg er sikker på at spørgeren også er enig i – en tillidserklæring fra det danske samfund.
Det er betinget af, at man ud over at leve op til en række betingelser, også strenge betingelser, deltager i en grundlovsceremoni.
Med grundlovsceremonien mener jeg vi har fået skabt en festlig dag, hvor man har mulighed for at markere, at det at få statsborgerskab i Danmark er noget særligt, og for mange i kommunerne er det jo en festdag, hvor familien kommer med flag og højtideligholder seancen.
Det synes jeg er en god måde at gøre det på, og jeg synes, vi skal holde fast i, at man giver et håndtryk.
Håndtrykket er i min optik med til også at højtideligholde selve tildelingen af statsborgerskab.
Så det mener jeg man skal blive ved med, og det synes jeg er en god ordning, vi har fået lavet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-01-10:
Det her beslutningsforslag er en udløber af et større udspil om kunstig intelligens, som jeg lavede på vegne af SF i foråret 2023, da det stod klart, at vi var i gang med noget af et tigerspring i forhold til nye teknologier, ikke mindst fremkomsten af ChatGPT, men siden hen er der jo kommet mange flere til.
Udspillet havde nogle elementer, som jeg på det tidspunkt mente vi godt kunne igangsætte, inden forordningen om kunstig intelligens blev lavet færdig, og nogle af dem er blevet overflødiggjort, efter at den europæiske forordning er blevet lavet.
Men der er altså nogle ting, som vi fra SF's side stadig væk mener – uagtet at vi nu har en forordning på plads, dog ikke udmøntet endnu – at vi bør tage stilling til, ikke mindst fra danske myndigheders side.
Forordningen har rigtig meget fokus på virksomheder og krav til virksomheder.
Vi synes også fra SF's side, at det er vigtigt, at vi stiller nogle krav til myndighederne og det offentlige Danmarks brug af AI, og derfor omhandler det her lovforslag nogle forskellige ting, bl.a. at relevante ministerier udstikker retningslinjer til deres ressortområder.
Det kunne f.eks. være Erhvervsministeriet, der laver retningslinjer til danske virksomheder, som er noget, de faktisk efterspørger i høj grad.
Det kunne også være Børne- og Undervisningsministeriet, som har nogle retningslinjer til forældre om, hvordan deres børn kan omgås kunstig intelligens.
Det vil jeg komme nærmere ind på i min ordførertale, men jeg glæder mig til at høre, hvad ministeren og mine kolleger herinde har at sige til forslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-01-10:
Ministeren siger, at regeringen ikke sidder på hænderne.
Det synes jeg faktisk regeringen gør på visse områder.
Siden foråret 2023 har ingeniørforeningen IDA, Djøf og flere eksperter efterspurgt retningslinjer for brugen af AI på arbejdspladsen, uden at der er kommet nogen.
Så kunne man sige: Men har vi behov for de her ting?
Ja, det synes jeg faktisk vi har, for noget så banalt som at overholde loven sker ikke.
Datatilsynet peger på, at danske myndigheder har svært ved at håndtere borgernes databeskyttelse, når de udvikler og bruger kunstig intelligens, og dermed ikke lever op til GDPR.
Man kunne jo starte med at lave nogle retningslinjer, der opfordrede myndigheder og det offentlige Danmark til at starte med at leve op til den lov, der allerede findes, men det er åbenbart svært, og jeg mener det ikke på en nedladende måde, for det her er ubetrådt land.
Men det kunne være noget så, hvad skal man sige, simpelt som f.eks. retningslinjer til kommunale sagsbehandlere om, at man selvfølgelig ikke sender borgernes sensitive personlige data ind i en chatbot for at få genereret et svar.
Marie Bjerre (V), 2024-01-10:
Det er jo korrekt, at udviklingen sker meget, meget hurtigt på det her område, og derfor er det også svært lovgivningsmæssigt at følge med.
Forordningen om kunstig intelligens blev jo sådan set fremsat allerede i 2022 på et tidspunkt, hvor ikke engang ChatGPT havde fået sit folkelige gennembrud.
Så derfor kommer lovgivningen jo på bagkant af udviklingen.
Det er jo meget naturligt.
Men jeg fastholder, at vi på ingen måde sidder på hænderne, og at vi er meget opmærksomme på at yde vejledning og rådgivning i brugen af kunstig intelligens.
Det er også derfor, at Datatilsynet har udgivet vejledninger i forbindelse med offentlige myndigheders udvikling og brug af kunstig intelligens, og Digitaliseringsstyrelsen har altså også udgivet guides til både offentlige myndigheder og til virksomheder omkring brugen af kunstig intelligens.
Så der sker jo meget på området i forhold til at vejlede og rådgive både offentlige myndigheder og virksomheder.
Men for mig er det vigtigt, at den vejledning og rådgivning også bliver ved med at flugte med det, der kommer med kunstig intelligens-forordningen.
Vi kan ikke gå videre end den.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-01-10:
Nej, og det er faktisk heller ikke det, beslutningsforslaget her handler om.
Det handler om at lave nogle retningslinjer, som faktisk bliver efterspurgt derude.
Det bliver efterspurgt af virksomheder, det bliver efterspurgt af kommuner, og det bliver efterspurgt af skoler; de siger: Kan I ikke hjælpe os med nogle retningslinjer?
Det handler jo ikke om hård lovgivning, så at sige.
Det handler om at klargøre, hvad det er for nogle regler, som vi allerede i dag har, så vi kan bruge de her nye teknologier på den bedst mulige måde og høste alle de gevinster, der er, uden at falde i alle de her fælder.
Og jeg kan simpelt hen ikke forstå, at der er den modstand mod at give en hjælpende hånd til dem, der beder om det ude i vores samfund.
Marie Bjerre (V), 2024-01-10:
Der er ingen modstand mod hjælp og vejledning til vores virksomheder og offentlige myndigheder i forhold til brug af kunstig intelligens.
Tværtimod mener jeg faktisk, vi har en meget stor opgave i at hjælpe, vejlede og rådgive vores virksomheder i brugen af kunstig intelligens.
Men der, hvor uenigheden opstår, er, med hensyn til om vi skal anlægge et udvidet forsigtighedsprincip i forhold til kunstig intelligens-forordningen.
Jeg mener, at den vejledning og rådgivning, vi giver vores virksomheder og offentlige myndigheder, skal følge forordningen og være inden for rammerne af det.
Vi kan ikke begynde at lave nogle andre retningslinjer eller tillægge et andet princip, som ikke flugter med forordningen.
Mona Juul (KF), 2024-01-10:
Tak for det, og tak til ministeren.
Ministeren nævner, at vi jo netop taler om digitaliseringsstrategi, og at der er afsat 55 mio. kr. til kunstig intelligens, til at booste det område.
Men hånden på hjertet, det kommer jo ikke til at batte noget.
Jeg tror simpelt hen, at vi er nødt til at speede meget mere op, hvis vi som et lille land med et lille sprog på nogen som helst måde skal prøve at give den gas i forhold til kunstig intelligens.
Hvad mener ministeren om det?