runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Jeg er udmærket klar over, at i hvert fald den ene konvention, som er blevet nævnt mange gange, nemlig statsløsekonventionen, kan være problematisk i forhold til det her.
Men det er jo ikke meget anderledes end med håndtryksdebatten.
Der vil den jo også være problematisk i forhold til det.
Men det er jo et skridt på vejen mod at sørge for, at mennesker, der får statsborgerskab, deler vores holdninger.
Er det ikke sådan nogenlunde godt opsummeret?
Tak for det.
Og tak til ordføreren.
Jeg har stor respekt for ordføreren, men ordføreren må også forstå, at jeg zoner lidt ud, når SF står og snakker om udlændingepolitik, for så tænker jeg, at det bliver meget løst.
Og det blev talen jo også, for man snakker flot om alle de her ting, man er imod, og når det så kommer til handling, er man ikke meget imod.
Jeg tror faktisk også, at hr. Anders Kronborg kender det.
Så jeg har et godt forslag til, hvad man kan gøre, hvis man vil i regering.
Bare man har flertallet, kan SF få gennemført alt – man kan bare spørge Moderaterne.
Men det, jeg i virkeligheden gerne vil spørge om, er: Hvordan kan SF sige, at man skal bakke op om de her demokratiske værdier for at få statsborgerskab?
Jeg mindes bare, at der er en problemstilling med nogle folk, som har været anerkendte medlemmer af Hizb ut-Tahrir og så får et statsborgerskab.
Vil SF ikke lige forklare mig det?
Hvis jeg forstår det rigtigt, er SF nu villige til at gå ud og sige i hvert fald én ting for at komme i regering, og det er, at alle, der har været medlem af Hizb ut-Tahrir, i hvert fald ikke skal have lov til at få statsborgerskab.
Er det ikke fuldstændig korrekt i forhold til ordførerens tale?
Mohammad Rona (M), 2024-05-15:
Jamen jeg er sådan set enig i spørgerens holdning om, at tildeling af dansk statsborgerskab på ingen måde er en ret; det er jo selvfølgelig noget, man skal gøre sig fortjent til.
Det er jo også derfor, at man igennem de sidste 20-25 år, i hvert fald de sidste 20 år, har strammet markant op på det her område.
Det er en tillidserklæring fra os som samfund, fordi man har gjort sig fortjent til at blive sådan, hvad kan man sige, fuldgyldigt medlem af det danske samfund.
Og i den forbindelse synes jeg, at de krav, de objektive krav, der også er, er helt fair.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Tak for det.
Jeg vil egentlig tage fat i det her begreb tankekontrol, som jeg tror ordføreren også selv var inde på i sin tale, og som Enhedslisten og Radikale også bruger, altså ordet sindelagskontrol.
Det er et mærkværdigt begreb, for det at give et dansk statsborgerskab svarer jo til at invitere folk fuldt og helt ind i sin egen familie, og der er det selvfølgelig ret interessant at undersøge, hvad det egentlig er, folk mener, og hvad det er for nogle værdier, folk bærer med sig, inden man inviterer dem fuldt og helt ind i familien.
Det at få et dansk statsborgerskab er ikke en ret; det er jo en gave, man kan få, hvis man for alvor har gjort sig fortjent til det, og hvis man for alvor gennem sin adfærd og sine initiativer har vist, at man er fuldt og helt dansker i hjertet.
Derfor synes jeg, det er mærkeligt overhovedet at bruge det her ord sindelagskontrol eller tankekontrol, for man må jo tænke, hvad man vil i det private, men det betyder ikke, at man, hvis man eksempelvis mener, at terrorangrebet den 7. oktober var en fremragende ting, eller at vi skal have et kalifat i Danmark osv., også har ret til et dansk statsborgerskab.
Mohammad Rona (M), 2024-05-15:
Der er jo lovgivning på området, der er jo lovgivning i forhold til billigelse af terror – det er der.
Og der er også folk, der bliver straffet for det.
Så kan vi altid snakke om det, som jeg faktisk synes er det væsentlige i det her, nemlig om den måde, man bliver straffet på, er hård nok eller mild nok osv.
Den debat kan vi altid tage, men du bliver jo i dag straffet for at billige terror.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Det er jo, fordi jeg har større tiltro til de mennesker, end Moderaterne tilsyneladende har, for Moderaterne må så mene, at de bare vil lyve med det.
Virkeligheden er, at vi har problemer med antisemitisme, og virkeligheden er også, at Moderaterne ikke anerkender, at det er små skridt, man skal tage derhen for at få det til at ske.
Jeg har ikke set Moderaterne komme med et forslag, der siger, at det skal forbydes at hælde maling ud over noget, eller at det skal forbydes at sige død over Israel.
Det er alle de her ting.
Hvis man vendte det om i forhold til dengang, da vi havde debatten om koranafbrændinger, var det en til en det, Moderaterne var oppe at sige, nemlig at det kan vi ikke tillade, og at det er ude over det, man må.
Hvornår kommer Moderaterne så med et forslag selv, der forbyder at være antisemitisk, hvis ikke man støtter Israel i Danmark?
Mohammad Rona (M), 2024-05-15:
Tak for spørgsmålet.
Jo, der er et stigende problem, der er faktisk et kæmpe problem i forhold til antisemitisme i Danmark.
Det er jo sådan set desværre kun blevet værre, i forhold til hvad der er sket efter den 7. oktober, hvor der skete et helt forfærdeligt og brutalt terrorangreb fra Hamas' side.
Så jo, jeg og vi anerkender det, og jeg tror ikke, der er nogen partier herinde, der ikke anerkender, at der er stigende antisemitisme i Danmark.
Men jeg tænker ikke, at sådan et beslutningsforslag, hvor man skal krydse af, om Israel skal eksistere eller ej, vil hjælpe på det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Tak for det.
Man fristes til at sige, at man ønsker, at Præsidiet tager det op og sørger for, at Moderaternes ordfører kommer på først, så det bliver ministeren sammen med Moderaterne.
For vi ved jo alle sammen, at det er Moderaterne, der dikterer, hvordan udlændingepolitikken skal være i den her regering.
Det har vi set gang på gang.
Venstre siger, at de vil stramme, og Socialdemokraterne siger, at de vil stramme, og Moderaterne siger så: Bare vi alle sammen er enige.
Det er lidt ligesom rwandamodellen – bare alle er enige, er det også fint.
Men det bliver vi aldrig, for Moderaterne kan ikke engang blive enige med sig selv med hensyn til en ambassadør for at få kigget på konventionerne.
Og Stine Bosse kom jo til at tale over sig og sagde: Vi vil have så mange som muligt hertil, giv den gas, wir schaffen das.
Der kunne jeg godt se på udenrigsministeren, at han ikke var i det bedste humør, da han skulle ud og snakke om det.
Men er virkeligheden ikke lige nøjagtig, at det er forfejlet, når Moderaterne siger, at der er noget, der skal strammes?
Jeg kender hr. Mohammad Rona som et menneske, der i hvert fald ser virkeligheden.
Så kan det godt være, vi ser forskelligt på den, men hr. Mohammad Rona må give mig ret i, at vi har bevæbnede vagter, der skal passe på vores jødiske.
Mener Mohammad Rona ikke, at der er et problem med antisemitisme i Danmark?
Mohammad Rona (M), 2024-05-15:
Det er nu sådan i en regering som vores, at vi jo er tre forskellige partier, og at vi har forskellige ståsteder og grundholdninger, både på skatteområdet, men også på det her område.
Og hvis det viser sig, at der er noget, vi skal stramme op på, fordi der et eller andet sted er et hul, så er vi også helt med på og klar til at tage den snak.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-05-15:
Så skal jeg bare forstå det ret.
Skal det forstås sådan, at hvis ministeren indkalder til nogle forhandlinger om stramninger af reglerne, kommer Moderaterne ikke til at stille sig på bagbenene og sige, at man ikke skal have stramninger på bekostning af partnerne i regeringen, altså Venstre og Socialdemokratiet, men at Moderaterne så bakker op om det?
Mohammad Rona (M), 2024-05-15:
Vi har ingen ambition om hverken at lempe eller stramme i forhold til indfødsretten.
Men hvis det viser sig, at der er områder i indfødsretsloven, hvor vi skal stramme, så ryster vi heller ikke på hånden, og så er vi selvfølgelig med til det, fordi vi jo er med i en aftale, og sådan er det.
Der står ingen steder, hverken på vores hjemmeside eller andre steder, at Moderaterne aldrig nogen sinde vil være med til at stramme noget som helst.
Vi synes, at den praksis, man har i dag, i forhold til at få en tildeling af et dansk statsborgerskab og de regler og de objektive krav, der er i dag, er fine, og dem bakker vi selvfølgelig op, fordi vi er en del af en aftalekreds.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-05-15:
Det overrasker jo selvfølgelig ikke, at Moderaterne ikke støtter forslaget her, og ordføreren kommer ind på, at man skal have frihed i Danmark til at gøre nogle ting og tænke nogle ting, men alligevel støtter man en indskrænkning af ytringsfriheden ved at indføre en koranlov.
For det må danskerne i hvert fald ikke gøre, og så meget frihed skal vi ikke have.
Det er det, der er i det, og jeg kan jo godt høre, hvad ordføreren står og siger deroppe på talerstolen, men jeg kan simpelt hen ikke forstå det.
Man snakker i syd og nord, øst og vest, og vi hører fra EP-kandidater, der vil tage en masse ekstra flygtninge til landet.
Hvad er det, Moderaterne vil på indfødsretsområdet?
Er man faktisk for at gå ind og kigge på at lave stramninger af reglerne på indfødsretsområdet, eller vil man lempe reglerne?
Mohammad Rona (M), 2024-05-15:
Tak for ordet, og tak for at indkalde til debatten i forhold til beslutningsforslaget her.
Senest jeg stod på talerstolen, behandlede vi også sager om dansk indfødsret, hvor der var et lovforslag med mere end 2.000 medborgere, der nu havde klaret de mange krav, som vi nu stiller, og som havde opnået dansk indfødsret.
Man kan jo sige, at den her type debatter, der drejer sig om det at kunne kontrollere eller snakke med de ansøgere, der er til et dansk statsborgerskab, ikke er ny.
Jeg husker da også, selv om jeg ikke var særlig gammel, hvordan mine forældre tilbage i 1995-1996 skulle op til den lokale politimester og de skulle have en drøftelse omkring, hvad man ville opnå i Danmark, altså hvad man ville, og hvad ens børn ville i fremtiden, og det synes jeg personligt også i bund og grund har været en fin tradition.
Men det har man selvfølgelig også afskaffet, og man har nu i stedet for lavet en indfødsretsprøve, som langt hen ad vejen godt kan give mening, og hvor man også får en facitliste med sig.
Man kan jo også se, at de i Østrig har gjort det på den måde, at de har ansat ca. 600 medarbejdere i lokalsamfundet, altså i de forskellige styrelser og i de forskellige offentlige institutioner, i forhold til at kunne køre de her samtaler.
Jeg er personligt ikke imod samtaler, det er jeg ikke, og det er der flere årsager til, og den største årsag er jo i hvert fald, at det har været positivt for den måde, hvorpå mine forældre er blevet taget imod.
Men når vi så snakker om beslutningsforslaget, som det sådan set i dag drejer sig om, så kan jeg også huske, at man i 2021 ønskede at nedsætte en jury, der skulle vurdere ansøgeres holdninger og tanker, før de kunne få et statsborgerskab i Danmark.
Dengang var man dog ærlig.
For dengang var Dansk Folkepartis Marie Krarup meget klar i spyttet og sagde, at der, hvis man spurgte hende, var tale om sindelagskontrol.
For mig og for Moderaterne handler dansk indfødsret om mennesker, der skal leve, bo og fungere i Danmark, altså i en dansk kontekst, med tro og loyalitet i forhold til Danmark og ikke til udenlandske konflikter, udenlandske synspunkter eller udenlandske gøremål.
Danmark og det danske demokrati er rundet af oplysningstidens tanker, og vi har og vi har altid haft en stolt kultur i forhold til at forsvare borgernes frihedsrettigheder, religionsfrihed, tankefrihed osv.
Enhver dansker skal have lov til at tænke frit, for kontra de stater, vi normalt ikke sammenligner os med, så har vi ikke en tradition for at dømme borgernes tanker, men borgernes handlinger, og loven skal respekteres, og loven skal holdes, og sådan sikrer vi også, at et demokrati stadig kan overleve effektivt.
Man kan jo sige, at vi i debatten har været vidt omkring, og med al respekt er det jo også sådan, at man, når man debatterer udlændingepolitik – det ved de fleste herinde også – så kommer rundt i de forskellige hjørner, og det synes jeg også er helt fair.
Men det, der også er spørgsmålet, og det, der i dag så også er svaret fra os i Moderaterne, og det synes jeg sådan set også mine to regeringskollegaer meget godt har givet udtryk for, er, at vi ikke støtter beslutningsforslaget.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-05-15:
Tak for det, og vi deltager selvfølgelig gerne i at kigge på, hvordan vi kan stramme reglerne her.
Og så håber jeg da, at ordføreren vil presse yderligere på over for ministeren, i forhold til at vi skal have kigget på de her regler.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-15:
Vi mener, at der er nogle ting, vi skal stramme op på, bl.a. det her med at sikre, at dem, vi tildeler dansk statsborgerskab, også deler vores grundlæggende værdier.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-05-15:
Tak for talen, og tak for det gode samarbejde, jeg har med ordføreren i det daglige.
Jeg synes selvfølgelig, det er legitimt, at fru Sandra Elisabeth Skalvig står og siger, at det her ikke er den rigtige vej.
Men jeg kan jo også forstå, at man gerne vil kigge på nogle stramninger.
Så jeg vil egentlig bare høre: Skal den her tale måske tolkes lidt som en presbold over mod ministeren om at få sat gang i nogle forhandlinger, hvor vi kigger på, hvordan vi rent faktisk kan stramme op på de regler og gøre dem endnu bedre?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-15:
Som jeg egentlig sagde tidligere, vil vi rigtig gerne være med til at finde løsninger, der gør, at dem, vi tildeler et statsborgerskab, også deler de danske værdier.
Vi mener bare ikke, det her er vejen frem.
Vi så hellere, at man f.eks. gik ind og kiggede på, om vi skulle have en mundtlig indfødsretsprøve, hvor man eksempelvis kan spørge ind til de danske værdier hos den ansøger, der søger om dansk indfødsret, men også eksempelvis vedkommendes motivation for at søge dansk statsborgerskab.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-05-15:
Jeg mener nu, jeg henviste til de tilfælde, hvor der er sagsbehandlingsfejl.
Så jeg tror ikke, det er helt det samme, vi taler om.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Jo, jo, men hr. Kim Edberg Andersen anerkender da fuldt ud, at man rigtig gerne vil snakke om det i regeringen, altså at man rigtig gerne vil snakke om al det her frygtelige, men virkeligheden er, at der stadig væk står bevæbnede vagter ved en jødisk synagoge, nærmest et årti efter at det burde være stoppet igen.
Så siger Venstre, at det selvfølgelig skal undersøges.
Det skal undersøges.
Hvad med noget handling?
Det kunne jo være rart, at man fik noget handling, så man rent faktisk sagde, at hvis du skal være dansk statsborger, søde ven, skal du simpelt hen tage afstand fra, at Israel skal fjernes fra hav til flod.
Hvordan kan Venstre være imod noget, der er så simpelt?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-15:
Når hr. Kim Edberg Andersen beskriver det, der skete på Israels Plads, altså at et mindesmærke for danske jøder og for de mange, der bistod danske jøder med at komme i sikkerhed, er vi jo fuldstændig lige forargede over det.
Der foregår en politimæssig efterforskning.
For det er skandaløst og exceptionelt udansk at gøre det.
Jeg og Venstre er ekstremt optagede af, at vi sikrer en ordentlig beskyttelse af vores jødiske medborgere.
Det bruger vi mange ressourcer på, og det er vi villige til, og det skal vi blive ved med.
Og det synes jeg måske bare at hr. Kim Edberg Andersen skulle anerkende.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Man bliver jo lidt målløs.
Det er en god snak.
Man er virkelig imod antisemitisme, og det er så frygteligt og så forfærdeligt.
Det kan vi ikke lovgive imod, men vi kan fjerne ytringsfrihedsrettigheder, hvis man brænder en koran.
Det kan vi finde ud af, for det er selvfølgelig danskere, det går ud over.
Det er det Danmark, vi ser ind i.
Og vi ser så ind i et Venstre, som som sædvanlig dybest set ikke rigtig siger noget, enten fordi de ikke selv har en holdning, eller fordi de ikke må have en holdning for Moderaterne og Socialdemokraterne.
Det er jo det, man må gå ud fra.
Så jeg vil høre lige en gang til, så jeg også forstår det – hr. Torsten Schack Pedersen ved, at det godt kan være lidt tungt at få mig til at forstå det: Hvorfor er det, at Venstre er imod, at vi indsætter en regel for at få statsborgerskab, som kan frasortere folk, der bevidst er antisemitter?
Anders Kronborg (S), 2024-05-15:
Vi er meget åbne over for at se på, om man kan stramme yderligere op, om man kan gøre det sværere at få dansk pas, og om man kan gøre det mere overskueligt.
Jeg vil jo gerne tage den her diskussion med Dansk Folkeparti, men jeg undrer mig til stadighed også over, at Dansk Folkeparti ikke er en del af den her aftale, som er strammere, end dengang Søren Krarup og Jesper Langballe sad med daværende integrationsminister Bertel Haarder og strammede de her regler og var med til at give omkring 35.000 mennesker dansk statsborgerskab.
Vi har i dag nogle regler, der er strammere, og jeg synes da, at Dansk Folkeparti skulle komme med ind i aftalekredsen og være med til at udforme tingene derinde ved bordet, hvor det sker.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Det er jeg fuldstændig enig med hr. Anders Kronborg i.
Udfordringen er selvfølgelig, at det jo er i nogle få tilfælde, at der rent faktisk er folk, der eksplicit og helt offentligt eksempelvis er gået ud på Facebook og har offentliggjort deres holdninger.
Der er jo også mange, der i det private går rundt med holdninger, som er problematiske, og som burde afholde dem fra at kunne få et dansk statsborgerskab.
Jeg er nysgerrig på, i hvilket omfang Socialdemokratiet vil bakke op om en model, som i højere grad undersøger de enkelte ansøgeres værdier og holdninger, eksempelvis ved en personlig samtale, hvilket vi i mange år har talt for i Dansk Folkeparti.
Anders Kronborg (S), 2024-05-15:
Jeg synes, at Socialdemokratiet har en meget grundig tilgang i Indfødsretsudvalget, både i forhold til sager, der bliver taget op, i forhold til personer, der skal have dansk statsborgerskab, men også i forhold til synspunkter og dialoger om personer, som man ikke finder egnede til dispensation i forhold til statsborgerskab i Danmark.
Den dialog vil vi gerne fortsat tage sagligt og redeligt og ordentligt.
Det er jo sådan, at når man får et dansk statsborgerskab, bliver man en del af den danske familie, og i enhver familie er der nogle normer og nogle værdier, et kodeks, og det at være dansker, have et dansk pas, er jo også at kunne gå ned i stemmeboksen og sætte sit kryds og deltage i demokratiet og deltage i den frie debat.
Der vil jeg bare gerne have lov til at understrege, at det ikke er at bakke op om terrorister.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Tak for den tale, hr. Anders Kronborg.
Jeg synes, det var en meget fin tale, og jeg er glad for, at Socialdemokratiet også nu åbner døren for, at vi skal begynde at kigge på nogle af de her ansøgeres holdninger og værdier, fuldstændig ligesom hr. Frederik Vad har åbnet op for den tredje erkendelse, nemlig at det ikke kun handler om at have et arbejde, at det ikke kun handler om at overholde lovgivningen, men at det selvfølgelig også handler om, hvad det er for nogle grundlæggende værdier, man bærer med sig i det daglige.
Det er jo en kamp, vi i Dansk Folkeparti har kæmpet siden 1995, altså at det også handler om de grundlæggende værdier og synspunkter hos de udlændinge, der kommer hertil.
Har man eksempelvis den 7. oktober været ude på et facebookopslag, som det er tilfældet for en af ansøgerne, at skrive, at han håbede, at vi kunne fejre den 7. oktober igen næste år og også den 6. oktober, så synes jeg og vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig ikke, at man skal have dansk statsborgerskab.
Vi vil selvfølgelig søge opbakning i Indfødsretsudvalget til, at den her person skal kunne tages af, og det håber jeg Socialdemokratiet kommer til at bakke op om.
Tak for ordet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-15:
Jeg er enig i, at Dansk Folkeparti er det eneste parti i Folketinget, som ønsker at træde ud af konventionerne, og som derved vil kunne gennemføre det her forslag – også over for den gruppe, som måske mest er imod staten Israel, nemlig folk, der kommer fra de palæstinensiske områder.
De vil ikke være omfattet af det, fordi Danmarksdemokraterne som forslagsstillere respekterer den internationale retsorden og understøtter vores konventioner og det regelbaserede internationale samfund, og det er for Danmarksdemokraterne ligesom for alle andre partier undtagen Dansk Folkeparti det, som man skal indrette vores lovgivning efter.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Tak for det.
Det gør jo det her forslag en smule mærkværdigt.
På den ene side vil man gerne kræve af ansøgere om dansk statsborgerskab, at de skal anerkende staten Israel, men på den anden side siger man så, at de ikke skal alligevel, hvis de er statsløse.
Så bliver det jo i hvert fald ikke et særlig principielt forslag.
Det er jo ingen hemmelighed, at i Dansk Folkeparti er vi ret ligeglade med, om folk er statsløse eller ej, og vi synes sådan set, at det her er et fint forslag.
Men det er jo faktisk kun Dansk Folkeparti, der er villige til at føre det ud i livet.
Det kan jeg jo synes er sådan lidt specielt, nu det er Danmarksdemokraterne, der har fremsat forslaget, og ikke Dansk Folkeparti.
Det håber jeg ministeren er enig i.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-15:
Statsløse, som jo primært er folk, der har baggrund i palæstinensiske områder, vil have ret til statsborgerskab uanset den her erklæring.
Det er blevet slået fast adskillige gange, at man ønsker at anerkende den internationale retsorden med et regelbaseret samfund, og derfor støtter man alle de konventioner, Danmark har tilsluttet sig, herunder selvfølgelig også statsløsekonvention.
Det må man selvfølgelig indrette sin politik efter, altså om man på den ene side ønsker at stå inden for konventionerne, eller om man på den anden side ønsker at stille forslag, som går ud over konventionerne.
Her er der altså et forslag, som så ikke vil gælde for dem, som – hvis man tænker sig om – måske egentlig har mest brug for at anerkende staten Israel, altså netop folk, der har baggrund i palæstinensiske områder.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Tak for det.
Ministeren kommer sådan set selv lidt ind på det i sin tale, men jeg vil godt bede ham om at være lidt klarere i mælet, nemlig om det her med, om det her forslag overhovedet kan lade sig gøre inden for rammerne af statsløsekonventionen.
Nu er det Danmarksdemokraterne, der har fremsat det her beslutningsforslag, men samtidig er Danmarksdemokraterne jo meget optaget af at overholde eksempelvis statsløsekonventionen.
Så kan det her beslutningsforslag overhovedet realiseres inden for rammerne af statsløsekonventionen?
Kan vi kræve, at eksempelvis statsløse inden for rammerne af konventionen skal anerkende staten Israel, eller vil de have ret til statsborgerskab, uanset om de skriver under på den her erklæring eller ej?