runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2025-02-21:
Med forbehold for at jeg ikke er helt sikker på, at jeg forstår spørgerens spørgsmål til fulde, vil jeg gerne henvise det til skriftlig besvarelse i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Lea Wermelin (S), 2025-02-21:
Der jo blevet lavet den her evaluering, og den har vi også mødtes om ovre i ministeriet og talt om, og det er klart, at den viste ikke, at der var kommet ny afgørende viden, men omvendt kunne vi også konstatere netop det, som jeg sagde før, at der er mange patienter, som har haft oplevet at have en god effekt af den medicinske cannabis.
Så det er jo heller ikke, fordi vi nødvendigvis er færdige med at diskutere det nu, men vi synes, det er en god idé at permanentgøre den ordning, der er i dag.
Det er til en afgrænset målgruppe, det er nogen, der har alvorlige sygdomme.
Samtidig gør vi også andre ting, som jeg også var inde på før, i forhold til vejledning og andet til de læger, som skal udskrive medicinen.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-21:
Tak for det.
Jeg vil også gerne kvittere for talen og også får opbakningen til at permanentgøre forsøgsordningen her.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at det er et af de områder, hvor der mangler evidens, og det er sådan set også noget af det, jeg synes kan være manglen ved det lovforslag, vi behandler i dag, netop at vi bruger muligheden for at få samlet endnu bedre evidens, så der også bliver et lægefagligt bedre grundlag.
Derfor vil jeg høre ordføreren, om ordføreren vil være villig til, at vi på sigt også både får udvidet den brugergruppe, som kan benytte sig af medicinsk cannabis, og at vi også får set på de tilskudsregler, der er.
For det er meget tydeligt, det fremgår også af evalueringen, at der er en barriere, altså en økonomisk barriere, hvor det faktisk for nogle er billigere at gå ud og købe det illegalt frem for at benytte sig af forsøgsordningen.
Så er ordføreren villig til, at vi også ser på det fremover?
Eva Kjer Hansen (V), 2025-02-21:
Det afgørende – det mener jeg også at jeg gav udtryk for i min tale – er jo, at vi ser, at en gruppe patienter nyder godt af at bruge cannabis.
De er glade for, at de kan få det på recept, og det synes jeg er de rammer, vi skal sørge for at give dem, også fremadrettet, sådan at der kan ske en udvikling på området, så vi netop kan blive klogere på nogle af de kritikpunkter, som hr. Per Larsen gav udtryk for, i forhold til eksempelvis at få samlet evidens på området og blive klogere på de forskellige effekter ved at bruge cannabis i medicinsk sammenhæng.
Per Larsen (KF), 2025-02-21:
Tak for det, og tak til Venstres ordfører for ordførertalen.
Jeg undrer mig lidt over, at man hovedkulds kaster sig ud i at permanentgøre en ordning, hvor man jo har haft en forsøgsordning siden 2018 og ikke har tilvejebragt noget evidens overhovedet; at lægen ikke har mulighed for at komme med noget vejledning, i forhold til hvad der er af bivirkninger ved det her, hvordan effekten er og hvordan det skal doseres.
Og når alle de sundhedsfaglige folk er ude at råbe vagt i gevær og sige, at det her er en dårlig idé, så undrer det mig, at man bare hovedkulds springer ud i det uden at have sikret, at man har de oplysninger, som man efterspørger.
Eva Kjer Hansen (V), 2025-02-21:
Tak for det, formand.
Og oplever læger og patienter en gavnlig effekt af cannabisprodukter, skal vi jo ikke stå i vejen for, at de fortsat kan gøre brug af dette.
Det kan tyde på, at netop en gruppe af patienter oplever positive effekter af behandlingen af denne type produkt og derfor gerne vil benytte det mere.
Og hvis både lægens faglige vurdering og patientens individuelle opfattelse af produktet i behandlingen er positiv, er det jo, jeg synes, at vi ikke skal lade regler stå i vejen for dette.
Det er klart bedst, at patienter med gavn af cannabismedikamenter fortsat kan få det på recept, frem for at de bliver overladt til et illegalt marked for selvmedicinere.
Når det sagt, er jeg også opmærksom på kommentarerne fra Det Konservative Folkeparti og fra Radikale Venstre om, at vi jo løbende skal prøve at se på, hvordan vi kan styrke det faglige grundlag, og hvordan vi kan indsamle dokumentation og blive klogere på hele dette område.
Men vi synes i Venstre, at det er det rigtige tidspunkt at sige, at nu har vi haft en forsøgsordning kørende i så mange år, så nu vil vi også gerne klart understrege, at vi ønsker, at vi fortsat udvikler på det her område.
Vi har en meget stærk life science-sektor, især inden for medicin, og den skal fortsat kunne udvikle sig, og derfor håber vi også, at vi med lovforslaget får skabt bedre og mere faste rammer for erhvervslivet, så både dyrkning, produktion og import og eksport bliver lettere.
Vi er en førernation på mange områder inden for udvikling og produktion af medicin, og det vil også være fint, at vi kan sætte os i spidsen for udvikling og produktion af medicinske cannabisprodukter.
Så med dette skaber vi bedre vilkår for patienter og for sektoren, ved at vi nu får permanentgjort mulig brug og produktion af medicinsk cannabis.
Og derfor ser vi frem til at få lovforslaget vedtaget.
Lea Wermelin (S), 2025-02-21:
Det tror jeg da bestemt det gør.
Så står man som patient ikke bedre, selv om der er en permanentgørelse af ordningen.
Louise Brown (LA), 2025-02-21:
Tak for det, og tak for talen, minister.
Det kan også være, at det bare skal være et udvalgsspørgsmål.
Nu forsøger jeg mig alligevel.
Hvad tænker ministeren om at kunne udvide det, så det også kunne være en mulighed for virksomhederne?
Torsten Gejl (ALT), 2025-02-21:
Ja, og i Alternativet er vi glade for at være en del af det flertal, der støtter den her aftale; det er der ingen tvivl om.
Jeg tænker bare på, hvad ordførerens forventninger er til den styrkede vejledning til lægerne.
Er det noget, der gør, at vi får et gennembrud nu, så lægerne føler sig trygge og føler, at de ved, hvad det er for et præparat, og hvad for nogle bivirkninger det har osv. osv.?
Kommer det til at flytte noget med den her vejledning?
Lea Wermelin (S), 2025-02-21:
Jamen jeg synes egentlig, jeg prøvede at svare på det tidligere, altså at det er klart, at permanentgørelsen ikke kan stå alene, for noget af det, der jo også har været diskussionen, har været, om lægerne havde vilje til at udskrive det og sige, at her er der altså en patient, som har brug for adgangen til den medicinske cannabis.
Det er jo derfor, at vi sideløbende med permanentgørelsen har besluttet netop også at styrke vejledningen i forhold til lægerne, så de også er på tryg grund i forhold til at kunne gøre det.
Der synes jeg sådan set også, at den brede politiske opbakning herinde er et vigtigt signal i den sammenhæng til lægerne om, at grunden til, at vi permanentgør det, er, at vi også har en accept af, at det er noget, man gør, også som læge, og der bliver nu den her styrkede faglige vejledning.
Torsten Gejl (ALT), 2025-02-21:
Tak for talen.
Det ville sende tusinder, måske 50.000 mennesker ud på det sorte marked igen.
Jeg ved godt, at det ikke er så mange, der bruger det, men i hvert fald vil dem, som lige nu er afhængige af deres medicin, være nødt til at skaffe det andre steder, og det er der jo ingen grund til.
Jeg tænker bare på, at nu har vi en ordning, og vi vil også gerne have den udvidet, men lægerne er ikke særlig tilbøjelige til at udskrive den her medicinske cannabis, og det kan man jo egentlig ikke helt bebrejde dem, for de har deres lægeløfte, de har deres, hvad kan man sige, vej, og der skal være nogle anbefalinger, som er i orden for dem, og det har vi jo alle sammen glæde af.
Men hvordan kan vi forstærke den viden i fremtiden, som de så får?
Hvordan kan vi forstærke den empiri, altså gøre det lidt videnskabeligt, sådan at lægerne faktisk har lejlighed til reelt at bedømme ud fra kilder, de tror på, om det her er noget, de har lyst til at udskrive?
Lea Wermelin (S), 2025-02-21:
Det er jo altid dejligt, man kan høre de ting, som man også gerne vil pege det i retning af.
Men jeg er sådan set enig i, at det er dejligt, at vi har fundet fælles fodslag meget bredt i Folketinget.
Det synes jeg er godt.
Jeg synes også, det er et godt signal til dem, der har behov for at bruge den medicinske cannabis, altså at det er der bred opbakning til politisk.
Skal vi så på et tidspunkt videre?
Skal vi diskutere nogle af de har ting?
Det synes jeg ikke der er nogen grund til at stå og afvise.
Det er jo så heller ikke det, vi kommer til at gøre lige i morgen, for nu har vi behandlingen nu her.
Men det synes jeg da vil være oplagt på et tidspunkt.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-21:
Jeg er helt enig i, at der jo helt åbenlyst er en gruppe patienter, som har en meget tydelig oplevet effekt af medicinsk cannabis.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi gerne var gået længere i forhold til den aftale, der ligger her, men jeg vil også gerne anerkende, at vi nu permanentgør det, så det var egentlig mest også for at høre en tilkendegivelse af, om man også på sigt kunne være villig til at se på, om andre patientgrupper kunne inddrages og man kunne øge tilskuddet til medicinsk cannabis, netop så flere får adgang.
Lea Wermelin (S), 2025-02-21:
Jeg synes, der kan være ting, som man kan få afdækket i udvalgsbehandlingen i forhold til evidens og andet.
Men det er jo rigtigt, at der også har været ønsker f.eks. i forhold til tilskudsdelen, og der har også været ønsker, i forhold til om man skulle udvide gruppen af dem, der har adgang til medicinsk cannabis i forhold til den forsøgsordning, der har været.
Jeg tror bare, at der, hvor vi står lige nu, er: Lad os på baggrund af den evaluering, der har været, få permanentgjort den ordning, vi har.
Det betyder jo ikke, at vi stopper med at tale om det herfra.
Det kan jo godt være, at man på sigt vil noget mere og andet.
Jeg synes i hvert fald, at noget af det, som også er vigtigt, i forhold til det spørgsmål, der var fra Konservative tidligere, og som også tæller for mig, er, at vi ikke sender de patienter, som har de her alvorlige sygdomme, på gaden ud i det kriminelle miljø for noget, som de oplever har en reel betydning for deres livskvalitet.
Det er egentlig det, som jeg synes må være det tungeste politiske argument for at vælge at permanentgøre en ordning som den her.
Eva Kjer Hansen (V), 2025-02-21:
Det er jo simpelt hen ikke rigtigt, hvad ordføreren siger.
Men apropos værdigheden i debatten i dag vil jeg ikke respondere på det med Venstres synspunkter på den anden sag, men holde mig til de lovforslag, som vi behandler.
Men det er jo lige præcis, fordi Danmarksdemokraterne gerne vil give indtryk af, at man vil bekæmpe social kontrol, at jeg tager fat på det her aspekt om, at man så vil fastholde, at forældrene ligesom skal have bestemmelsesretten over unge kvinder på 15-17 år.
Og det er det, jeg beder ordføreren om at forholde sig til, altså hvorfor man vil opretholde både forældresamtykket, men tilsyneladende også formynderiet i, at hvis der er den situation, så er det nogle andre, der skal bestemme på den unge kvindes vegne.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-02-21:
Altså, jeg må indrømme, at jeg virkelig gør mit bedste for, at den her debat ikke skal skride i forhold til værdigheden.
Og jeg synes, at man nogle gange skal passe på med, at det her simpelt hen ikke bliver for politisk.
Det her handler for os i Danmarksdemokraterne ikke om, hvorvidt man ikke kan stå på kvindernes side eller stå på den side, der handler om kvinder, der er udsat for social kontrol.
Min formand, fru Inger Støjberg, har om nogen vist, at hun står på bl.a. de muslimske pigers side, i forhold til om de skal giftes, før de overhovedet er blevet voksne.
Der kan man sige, at Venstre historisk set har stået et helt andet sted; det må vi jo bare sige.
Det er trist, men jeg håber, at vi fortsat kan have en drøftelse af det her i salen i dag med respekt og værdighed i forhold til de kvinder, det handler om, og i forhold til de ufødte børn.
Og der står vi bare etisk et andet sted end også Venstre.
Eva Kjer Hansen (V), 2025-02-21:
Jeg troede bare, at Danmarksdemokraterne ville stå på kvindernes side i den her sag.
Jeg troede faktisk, at Danmarksdemokraterne altid ville bekæmpe social kontrol.
Og nu forstår jeg på ordføreren, at man altså synes, at det er helt i orden at kræve samtykke fra forældrene, hvis man er en kvinde på mellem 15 og 17 år.
Altså, hvordan er det værdigt i forhold til de unge kvinder?
Marlene Harpsøe (DD), 2025-02-21:
Det er som sagt et meget etisk spørgsmål, og tingene vender sig lidt i mig omkring det her.
Da jeg indledte min ordførertale her fra talerstolen, sagde jeg også, at følelserne egentlig sidder lidt uden på tøjet i dag, og det gør de også for mig i den her debat, for jeg synes simpelt hen, det er sådan et etisk spørgsmål.
Og der må jeg bare sige, at jeg ikke ligesom den socialdemokratiske ordfører synes, det er en glædens dag, når vi behandler de her lovforslag.
Vi står bare et helt andet sted rent etisk.
Det er fint, at vi kan have forskellige holdninger, men i Danmarksdemokraterne kan vi simpelt hen ikke bakke op om de her lovforslag.
Lea Wermelin (S), 2025-02-21:
Men det eksempel, der så bliver læst op her, ændrer det, vi behandler i dag, jo ikke på.
Altså, det er jo ikke, fordi vi forventer, at der kommer mange flere aborter.
Vi giver sådan set bare de kvinder muligheden for at have retten til selv at bestemme.
Og ordføreren svarer jo ikke rigtig på det, for der er nemlig ikke nogen sundhedsmæssig forskel mellem den 12. og den 18. uge.
Og der tror jeg bare, det er vigtigt for dem, der lytter med, at vide, at langt de fleste aborter bliver foretaget inden uge 8.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-02-21:
Men der er jo på sundhedsområdet sket en udvikling.
Altså, det må man jo bare erkende – og heldigvis for det sker der en udvikling og har gjort det de seneste mange år i forhold til også at sikre større sikkerhed i forhold til behandling, også i forhold til abort.
Så det er jo rigtig positivt.
Men noget, jeg bl.a. også noterede mig, var – og det er jo igen det her med det etiske og barnet – at Danske Regioner f.eks. skriver i deres høringssvar, at allerede fra uge 15 kan der ses fostre, der udviser livstegn i op til flere timer efter abortindgrebet, og at de her fostre, der udviser livstegn, juridisk skal registreres som et barn, hvilket medfører, at fostret får tildelt cpr-nummer og registreres som barn af den fødende, og at den fødende og de pårørende har pligt til at sørge for afholdelse af bisættelse, begravelse m.v.
Altså, det er virkelig et etisk spørgsmål, så når det er, at man f.eks. får foretaget en abort allerede i 15. uge, så kan man altså allerede i dag se livstegn.
Og det er et hensyn til både den fødende, men også til barnet, som vi er optagede af.
Lea Wermelin (S), 2025-02-21:
Jeg kan jo konstatere, at vi står forskelligt i forhold til det her spørgsmål.
Det, jeg gerne vil spørge ind til, og som også er en vigtig del af begrundelsen for at udvide ugegrænsen, er jo netop, at der ikke er en sundhedsmæssig begrundelse for de 12 uger.
Så kan man etisk vælge at sige: Vi vil ikke rykke os af hensyn til kvinderne.
Men jeg vil bare høre, om man ikke anerkender fra ordførerens side og fra Danmarksdemokraternes side, at der ikke er en sundhedsmæssig begrundelse for de 12 uger, og at det vil sige, at der ikke sundhedsmæssigt er en forskel på den 12. og den 18. uge.
Anerkender man ikke det, som bl.a. Sundhedsstyrelsen jo også siger?
Marlene Harpsøe (DD), 2025-02-21:
Selvfølgelig vil vi da hjælpe bl.a. de muslimske piger, der måtte stå i den her vanskelige situation, og det gør man allerede i dag, så det ændrer sig jo ikke.
Så jeg synes ikke, det er i orden at bruge i hvert fald lige det argument, for hvis der er nogen, der står på vegne af de muslimske piger, så er det Danmarksdemokraterne.
Nu har jeg også en partiformand, som i den grad har kæmpet for barnebrudene, og der må jeg indrømme, at jeg stadig væk efterlyser, at Moderaterne kommer ind i den debat.
Rosa Eriksen (M), 2025-02-21:
At få en abort er bestemt ikke sjovt.
Altså, det er enormt hårdt, og derfor er der heller ikke nogen kvinder, der får en abort for sjov.
Men jeg mener bare ikke, at tingene hænger sammen, og jeg mener faktisk, at vi taler 15-17-årige lidt ned her.
Når man er 15 år, har man også nået den seksuelle lavalder, og derfor burde man jo kunne træffe sundhedsfaglige beslutninger for sig selv, også på andre områder.
Og det undrer mig bare, at Danmarksdemokraterne ikke vil hjælpe de eksempelvis muslimske piger, der kan stå i en rigtig svær situation, for vi lægger netop op til, at egen læge og andre hjælper de her piger igennem det, så vi lader altså ikke nogen stå alene.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-02-21:
Altså, hvis min datter på 15 år kom og fortalte, at hun var blevet gravid og gerne ville have en abort, så ville jeg være glad for, at hun henvendte sig til mig, så man kunne have en snak om det, altså sådan at hun ikke skulle stå alene med det kæmpestore spørgsmål i forbindelse med at have et lille foster inde i maven og slet ikke være klar til at blive mor i sådan en tidlig alder.
Det er da også det, det handler om.
Der synes jeg, man bør have lidt mere respekt, i forhold til at det fortjener de her helt unge piger altså også: at have en voksen, de kan gå til.
Dels er det som sagt et meget etisk spørgsmål, dels handler det jo også helt grundlæggende om, at piger på 15 år ikke skal stå alene med den beslutning.
Og ja, så kan der være tilfælde, hvor det er, at f.eks. en muslimsk pige ikke kan tale med sine forældre om det.
Hun er blevet gravid, og hun kan ikke tale med sine forældre om det.
Det må være en yderst vanskelig situation, og der skal vi selvfølgelig tage de yderste hensyn, vi overhovedet kan, til den pige.
Men skal det så betyde, at det er den samme situation, der skal gælde for alle 15-årige piger, altså at man bare får den frihed til ikke at tage det op med forældrene?
Det synes vi ikke, for det er nemlig et meget, meget svært spørgsmål, som kan sætte ar på ikke kun ens krop, men også ens sjæl, i mange år fremover.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-21:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Men jeg ville sådan set være åben over for, at vi, hvis det var sådan, at levedygtighedskriteriet blev ændret, så kunne justere abortgrænsen efterfølgende i forhold til det.
Det, jeg gerne ville spørge ordføreren om, er: Jeg kommer simpelt hen i tvivl om, om ordføreren er modstander af de 809 tilladelser, der blev givet i abortnævnene, til at udføre en abort efter uge 12, og om ordføreren mener, at det var en fejl, at de ikke skulle have været foretaget, og at de aborter ikke skulle have været der?
For forskellen fra tidligere og så til nu er jo, at vi siger, at ved de 809 aborter, eller i hvert fald de 569 af dem, der lå op til uge 18, er det den gravide selv, der får lov til at træffe beslutningen.
Så derfor vil jeg bare gerne høre ordføreren
: Mener ordføreren, det er en fejl, at de aborter bliver udført, og at der bliver givet tilladelse i abortnævnet?
Og hvis ikke ordføreren mener, det er en fejl, hvem mener ordføreren så er bedst til at træffe beslutningen om aborten?
Er det den gravide selv, eller er det nogle andre mennesker, der sidder i et abortnævn?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-02-21:
Jeg synes i virkeligheden, at det forholder sig modsat.
Altså, når vi lander på den her 18. uge, gør vi det jo, fordi vi tror, at det er et sikkert tidspunkt, og at man stadig væk kan træffe beslutningen og være sikker på, at det, man træffer beslutning om, også er, sådan som videnskaben siger det er.
Når vi nærmer os uge 22, kan vi ikke længere være sikre på, at vi ikke risikerer at fjerne et levedygtigt barn.
Der synes jeg, at det er vigtigt, at der er professionel rådgivning med, som kan støtte og vejlede kvinden i den situation.
Så jeg tror, vi er landet på et rigtigt niveau med de 18 uger.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-21:
Jamen jeg synes jo, at det etiske aspekt ligger i, at der netop er et levedygtighedskriterie, hvor vi siger, at i uge 23 vil der, godt nok med store komplikationer, være overlevelsesmuligheder for fostret.
Det er der, vi siger, at der ligger en form for øvre grænse.
Men der vil jo stadig væk være mulighed for at sige, at vi kunne udvide abortgrænsen op til f.eks. 21 uger plus 6 dage, hvormed de 240 gravide, som træffer det svære valg og ønsker en abort, fik retten til selv at kunne træffe den beslutning, frem for at det er noget, der skal lægges over i et abortnævn.
Så er jeg helt enig i, at det, vi nu gør, er godt, også i forhold til Abortnævnet, men hvorfor ikke give de gravide, de kvinder, den fulde rettighed?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-02-21:
Også Det Etiske Råd har beskæftiget sig med det tidligere.
Derfor synes jeg også, at de 18 uger er et godt kompromis, hvis jeg må tillade mig at udtrykke det på den måde, i forhold til det, som også fylder noget i den etiske debat, nemlig levedygtighedskriteriet og det at skabe luft til levedygtighedskriteriet.
Med de faglige input, som vi har fået forud for at indgå den her aftale, synes jeg, at vi er landet på et fornuftigt niveau.
Men det er også vigtigt for mig at understrege, at ligesom det er i dag, vil der også være faglig opbakning til den kvinde, som træffer det her valg på baggrund af nogle alvorlige meldinger fra en scanning, og jeg håber, at et nyt abortnævn også vil gøre det muligt at være mere effektiv og mere støttende omkring de samtaler, som man har brug for i den situation.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-21:
Tak for det, og tak til fru Kirsten Normann Andersen for en god tale.
Jeg er jo fuldstændig enig i, at der er ingen, der får en abort for sjov.
Det er en svær beslutning, man skal træffe, og derfor er det også afgørende, at vi sikrer, at det er den gravide selv, der træffer beslutningen.
Men jeg vil alligevel godt spørge ordføreren om noget.
Nu var ordføreren selv inde på, at det er den gravides ret selv at træffe en beslutning, og at der ligger nogle scanninger i løbet af graviditeten.
De omkring godt 600 sikrer vi jo nu selv får retten til at beslutte, men der er stadig væk omkring 240, som ikke får den mulighed.
Burde vi ikke også give de kvinder, de gravide, den mulighed?
Marlene Harpsøe (DD), 2025-02-21:
I Danmarksdemokraterne mener vi jo, at den her abortgrænse på 12 uger ikke er skrevet i sten.
Altså, den er jo ikke hugget i sten, og derfor gik vi jo også til forhandlingerne og sagde: Vi er med på at kigge på, om den skal ændres.
Men det er klart, at det her med 18 uger simpelt hen var for meget for os i forhold til det etiske i det her spørgsmål, og derfor kunne vi ikke være med.
Men jeg er med på, at der er andre, der mener, at den her abortgrænse skal hæves, og at bl.a. Enhedslisten mener, den skal hæves yderligere.
Og det synes vi i Danmarksdemokraterne er rystende.
Rosa Lund (EL), 2025-02-21:
Altså, der er jo ret bred opbakning til de her lovforslag.
Det er jo simpelt hen ikke rigtigt, at der ikke er bred opbakning.
Hvis vi så kigger uden for Christiansborgs tykke mure, er det jo faktisk også sådan, at størstedelen af befolkningen er enige i, at abortgrænsen skal flyttes.
Det er også lidt vildt, at det er mig, der i forbindelse med det her om, at regeringen ikke har gjort sig umage, skal stå og sige, at det oplever vi faktisk for en sjælden gangs skyld i Enhedslisten at regeringen har gjort.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-02-21:
Det er vigtigt, og det mener jeg også som sygeplejerske, at se på de enkelte mennesker og sikre dem størst mulig værdighed omkring nogle af de spørgsmål, som kan være rigtig, rigtig svære.
Og det kan spørgsmålet omkring det, om man skal beholde et barn, eller om man skal have en abort, være for nogle.
Det kan det også være; det er vi helt med på.
Men det er også et meget etisk spørgsmål, som også handler om barnet.
Som jeg tidligere nævnte, har Danske Regioner jo bl.a. også anført, at børn, altså fostre og børn, der er aborteret helt ned til 15. uge, kan udvise livstegn.
De kan udvise livstegn, og derfor har vi bare i Danmarksdemokraterne ikke den der samme begejstring som andre partier her i Folketinget omkring lige præcis det her spørgsmål.
Jeg ville simpelt hen ønske, at man havde gjort sig mere umage fra regeringens side i forhold til at sikre en meget, meget bredere politisk opbakning herinde til en abortaftale.
For det tror jeg godt man kunne have fået, hvis man havde givet det endnu mere tid, og hvis der var nogen, der ikke havde stået for fast på, hvor de selv stod.