runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2020-11-10:
Tak for det.
Jeg kunne godt, men jeg er ikke sikker på, at de ville føle sig dækket ind med min tale.
Tak for bemærkningerne.
Det er rart at vide, at der blandt erhvervsordførerne i hvert fald er mindst en med truckcertifikat.
Det kan jo være nyttigt, når vi har sådan en moppedreng som den, vi behandler her, på dagsordenen.
Helt overordnet kan man sige, at sigtet med lovforslaget er at gennemføre en række tiltag, som styrker tilsynet på bl.a. betalingsområdet, området for bæredygtig finansiering og hvidvaskområdet.
Lovforslaget har samtidig til formål at understøtte en bedre forbruger- og investorbeskyttelse på det finansielle område.
Med lovforslaget får Finanstilsynet bl.a. mulighed for at gøre et mere effektivt tilsyn med grænseoverskridende betalinger i EU.
Det skal sikre lave gebyrer på grænseoverskridende betalinger og sikre, at der for forbrugerne er en høj grad af gennemsigtighed om sådanne gebyrer.
Lovforslaget har også til formål at skabe større fleksibilitet i forhold til mulighederne for at fastsætte nærmere regler om gebyropkrævninger for udbydere af visse betalingsinstrumenter.
Med den øgede fleksibilitet i forhold til forretningernes gebyrbetalinger vil det bl.a. blive muligt at fastsætte en prismodel baseret på en procentsats af transaktionsbeløbet, hvilket især vil være til gavn for de mange mindre forretninger.
Indløsning af anonyme forudbetalte kort udstedt i tredjelande forbydes for at være på forkant med den risiko for hvidvask og terrorfinansiering, der er forbundet med brugen af disse kort.
Derudover styrker vi rammerne for Erhvervsstyrelsens og Advokatrådets samarbejde med tilsynsmyndigheder i andre EU-lande, både i forhold til hvidvaskinspektioner i Danmark og i forhold til hvidvaskinspektioner i udlandet.
Formålet med det er at styrke det grænseoverskridende tilsynssamarbejde.
Endelig er der fundet anledning til at foretage visse præciseringer og justeringer af implementeringen af 4. hvidvaskdirektiv.
På bæredygtighedsområdet får Finanstilsynet mulighed for at føre et mere effektivt tilsyn med de finansielle virksomheders overholdelse af den såkaldte disclosureforordning.
Disclosureforordningen stiller krav til de oplysninger om miljømæssige, sociale og ledelsesmæssige forhold, som finansielle virksomheder skal give i forbindelse med investerings- og rådgivningsprocesser.
Formålet er at øge gennemsigtigheden på området for bæredygtig finansiering, så det bliver nemmere at sammenligne produkters bæredygtighed og virksomheders tilgang til bæredygtighed.
Det skal være med til at fremme den grønne omstilling ved at styrke investorers mulighed for at investere bæredygtigt.
Så har jeg bare en enkelt bemærkning til Dansk Folkepartis ordfører, som jo spørger til det her med, om der stadig er noget, som er i høring, nu mens vi behandler her.
Nu sagde ordføreren selv, at det havde været udskudt lidt, og jeg kan bare oplyse, at høringen er overstået, og der skulle også være fremsendt et høringsnotat til Erhvervsudvalget.
Det er det, jeg er blevet oplyst lige for et par minutter siden.
Med de ord vil jeg sige tak for den positive modtagelse.
Og jeg ser frem til den videre udvalgsbehandling.
Peter Juel-Jensen (V), 2020-11-10:
Tak for det, og tak for en fin tale.
Før verden gik af lave, havde vi alle sammen en aftale stående i kalenderen.
Der stod, at vi skulle kigge på revisionen af planloven.
Ministeren havde indkaldt til nogle drøftelser.
Det tror jeg vi var mange der så rigtig meget frem til.
Men når ministeren nu på et tidspunkt indkalder til et nyt møde, hvor vi skal sætte en dagsorden for det her, er Socialdemokratiet så klar til at give vores kommuner endnu større beføjelser over deres egne kommuner, således at de kan være med til at sætte en udvikling, i stedet for at vi skal sidde og bestemme det hele centralt herinde?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2020-11-10:
Jeg tror, at den her diskussion om planlov bliver vi nok aldrig nogen sinde færdige med.
Jeg er faktisk bekymret for, om det, vi allerede har besluttet i forhold til at lempe på planloven, overhovedet har givet sig udslag derude i virkeligheden endnu.
Derfor synes jeg, det er rigtig godt, at vi får kigget igennem, hvordan de ændringer, vi har lavet, har udmøntet sig, og det synes jeg vi skal kigge på, inden vi begynder at tænke på nye – altså, at vi først får ryddet op i det, vi har gjort, inden vi starter nyt.
Peter Juel-Jensen (V), 2020-11-10:
Det betragter jeg som en halv fremstrakt hånd.
For vi hører jo ofte derude, også når vi kommer rundt som udvalg, om det så er de små øer, eller om det er landdistrikterne, at der er nogle centrale regler, der både stopper erhvervsudvikling, men også bosætning.
Og skal vi trække borgere ud af byerne igen og få dem ud i landdistrikterne, hvor der er behov for arbejdskraft, hvor der er behov for at fylde vores skoler og daginstitutioner op, så skal der altså også være noget at flytte efter.
Hvis der ikke er nogen arbejdspladser, hvis der ikke er nogen attraktive boliger, så kommer folk ikke.
Tingene udvikler sig, og jeg er helt sikker på, at hver kommune har et større overblik over, hvad der skal til for at få en bedre bosætning, for at få en bedre erhvervsudvikling, end vi på noget tidspunkt vil få herinde.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2020-11-10:
Det er fuldstændig rigtigt, at der er nogle problemstillinger.
For at tage nogle øer: Der er jo nogle øer, som ikke er større, end at de har strandbeskyttelseslinje stort set over det hele, så der er ingen chance for, at man kan lave en udvikling, der kan sikre, at mennesker kan bo der.
Sådan er der jo flere eksempler, tror jeg, på, at den udvikling, som vi ønsker, og nogle tiltag, som vi i virkeligheden siger ja til, bliver bremset af, at vi også har taget nogle andre beslutninger, som bremser de ting.
Der tror jeg, vi bliver nødt til at diskutere, hvad det er, der skal have førsteret.
Det må man ligesom beslutte sig for.
Simon Kollerup (S), 2020-11-10:
Jamen det er rigtigt.
Jeg tror, at vi, sidst vi havde debatten, var imellem den første og den anden bølge af corona, sådan husker jeg det i hvert fald, hvor vi havde sådan lidt udsigt til, at vi faktisk også kunne arbejde med andre vigtige politiske emner end lige præcis corona, og nu står vi så midt i den anden bølge.
Jeg kan ikke sige, præcis hvornår vi er klar med løsningen på låneudfordringen.
Men jeg kan sige, at det er vores ambition at fremlægge et løsningsforslag.
Jeg kender SF's forslag til en løsning, for det har været præsenteret mange gange, og jeg ved ikke, om det er den rigtige vej, men jeg vil ikke afvise noget, for hvis vi skal løse det her, skal vi have et åbent sind til det.
I forhold til det med bredbåndspuljen vil jeg sige, at vi har brug for bredbånd i hele Danmark, og en pulje kan være én vej at gå.
Jeg tror på, at markedet kan løfte rigtig meget, og når jeg ser på de lokale og regionale energiselskaber, er jeg fortrøstningsfuld om, at indsatsen er på rette spor derude.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-11-10:
Det er taget til efterretning.
Jeg skal nok prøve at lade være.
Problemet er jo, at vi her og nu står med nogle huse, der på den baggrund er usælgelige, også som hr. Peter Juel-Jensen fremfører her.
Selvfølgelig er der ikke nogen, der vil købe en ejendom, hvor der ikke er bredbåndsdækning.
Det er jo den udfordring, vi skal løse her og nu.
Og der er det for de fleste nok ikke det sværeste at gætte, hvilke områder der bliver rigtig svære for markedet at dække, og dér kunne man f.eks. starte med puljen.
En anden ting, hvis jeg lige kan nå det hurtigt, er i forhold til skattecentrene.
Når man placerer skattecentre decentralt, vil ministeren så arbejde for, at det også bliver uden for de større provinsbyer, så vi virkelig, virkelig kan hjælpe landdistrikterne ved det her i øvrigt rigtig gode tiltag?
Simon Kollerup (S), 2020-11-10:
Jeg synes, vi skal have ambitionen om, at der skal være bredbånd i Danmark, og at det skal helt bredt ud, selvfølgelig.
Og der skal ikke være noget med – nu prøver jeg så at genbruge udtrykket, hvis jeg hørte det rigtigt – at fanden skal tage de sidste, selvfølgelig ikke.
Men der er jo samtidig den logik indbygget i det, at hvis man bruger penge på en pulje nu, hvor markedet trækker meget og fremskrivningerne viser, at vi kommer rigtig langt, vil de penge jo i princippet ikke kunne bruges på at dække de sidste ind, hvis det var det, man ville, fordi man går ind og bruger penge på noget, markedet ellers ville gøre.
Jeg tror egentlig ikke, at vi ser så forskelligt på det.
Jeg tror, det er midlet til, hvordan når vi derhen, vi lige nu diskuterer.
Det ser vi forskelligt på, og det er jo fair nok.
Og så skal der jo tages en drøftelse nu, hvor der forhandles finanslov, og hvor flere har rejst det, og så må vi se, hvor det ender henne.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-11-10:
Tak for det.
Vi har altså en situation, hvor der er en masse boliger i landdistrikterne, der er uden bredbåndsdækning.
Og så kan det godt være, at ministeren siger: Jamen markedet klarer det meste i løbet af de næste 5 år.
Vi er da nødt til at finde en løsning på, hvad vi gør ved de steder, hvor husene simpelt hen ligger for spredt til, at det er rentabelt at gøre for markedet.
Hvordan løser vi det her?
Vi er jo simpelt hen nødt til at finde en løsning på det, og vi skal ikke bare vente 5 år.
Vi er jo nødt til at finde en løsning på det nu, for vi kan nok allerede nu spå om, hvilke steder på kortet det er, det ikke vil være rentabelt at blive dækket af markedet.
Simon Kollerup (S), 2020-11-10:
Jeg troede, at du vil sige, at det var til den unge minister, men okay.
Jeg beklager dybt, hvis jeg er kommet til at kalde ordføreren gammel.
Det var ikke det, der var min hensigt.
Jeg ville bare genbruge det udtryk, jeg syntes jeg hørte ordføreren bruge, men sådan hører man ikke altid, hvad der bliver sagt.
Tak for inputtet.
Jeg tænker, at vi bare skal dykke videre ned i det.
Der er jo en risiko forbundet med det, hvis man f.eks. ønsker en differentieret bidragssats eller man på anden vis vil differentiere, hvad det koster, og derfor kan der være modhager ved det forslag.
Men jeg er ikke afvisende over for at kigge på den finansielle regulering.
Det er selvfølgelig vigtigt, at vi passer på vores danske realkreditmodel, når vi gør det, men den målsætning tror jeg vi deler.
Peter Juel-Jensen (V), 2020-11-10:
Tak, og tak for svarene.
Jeg brugte med vilje ikke ordet gammel, for så ville jeg føle mig truffet.
Jeg brugte ordet erfaren, for så havde jeg lidt en forhånd i forhold til ministeren.
Jeg tror netop, minister, at vi skal kigge derhen, for vi har måske reguleret lige voldsomt nok.
Vi skal have styr på den finansielle sektor, det er vi enige om, men måske skal det være på en sådan måde, at vi ligestiller tingene.
Det er jo nemmere at omsætte en bolig i en by, end det er i et landdistrikt, og det kan måske være noget af det, der afholder den finansielle sektor fra at gå lidt længere ud på isen.
Men der skal selvfølgelig være styr på butikken.
Når jeg kommer med den idé, er det, fordi ministeren efterlyste gode idéer og input til det her.
Jeg vil bare gerne have, at vi ender med en løsning, hvor vi ikke gør det dyrere at låne ude i landdistrikterne, for ellers hægter vi i den grad landdistrikterne af.
Så den løsning må vi ikke lande på.
Simon Kollerup (S), 2020-11-10:
Først vil jeg sige til spørgsmålet om de finansielle markeder og reguleringen af dem, at det meget vel kan være et sted, vi skal kigge hen.
Det vil jeg ikke afvise.
Jeg går til behovet for løsningen af låneproblemet med iver og et meget åbent sind.
Derfor vil jeg ikke afvise noget endnu.
Der er i hvert fald en pointe i det, ordføreren nævner med, at der i dag jo ikke differentieres på den måde.
Om det så er den rigtige løsning, tror jeg det er for tidligt at konkludere på endnu, men jeg håber også, at vi med Venstres aktive deltagelse kan finde en løsning.
For nu har vi snakket om det.
Jeg er ikke lige så gammel i gårde som ordføreren – jeg tror, det var det udtryk, ordføreren selv brugte – hvad angår den her dagsorden, men jeg har fulgt området, siden jeg trådte ind i Folketinget som politiker.
Fra første dag har det her været genstand for debat, og problemet er ikke løst endnu.
I forhold til boliger: Selvfølgelig vil man da gå efter et sted med bredbånd, medmindre det virkelig var sådan en stillekupe, man havde købt sig for at kunne slappe meget af, men skal det være en fast bolig, så tæller bredbånd meget.
Så jeg er ikke uenig i målet, men jeg stiller bare det spørgsmål, om midlet skal være en pulje, eller om markedet kan løfte mere, end det gør i dag.
Peter Juel-Jensen (V), 2020-11-10:
Og tak for talen, minister.
Jeg har også et par spørgsmål.
Første spørgsmål: I Venstre er vi også meget optaget af, at der er en mulighed for at finansiere det, når man skal købe hus eller i forhold til virksomheder ude i vores landdistrikter.
Se, jeg er jo så gammel i gårde efterhånden, at jeg kan huske, dengang vi regulerede på bagkant af finanskrisen.
Der strammede vi kravene til den finansielle sektor rigtig meget.
Og det var på sin plads, og det er selvfølgelig også godt.
Kunne det tænkes, at nogle af de ting, som vi gjorde i en god hensigt tilbage på bagkanten af den finansielle krise, er noget af det, der afholder den finansielle sektor fra at være lidt mere risikovillig ude i vores landdistrikter?
Og kunne man forestille sig en eller anden form for differentieret garantistillelse til den finansielle sektor, altså i forhold til byerne – hvor man relativt hurtigt kan omsætte en lejlighed eller en bolig – og så ude i landdistrikterne, hvor det tager lidt længere tid?
Jeg tror ikke, at lovgivningen skelner således, men det ved ministeren selvfølgelig, for han er også chef for den finansielle sektor, i hvert fald når det kommer til lovgivningen.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Ville ministeren selv – når vi nu har snakket så meget om, at vi skal gøre vores landdistrikter attraktive – erhverve en ejendom, et hus, ude i et landdistrikt, hvor der ikke var fibernet, hvor der ikke var netdækning?
Simon Kollerup (S), 2020-11-10:
Jamen jeg er ikke uenig i den politiske ambition.
Den tror jeg vi deler.
Og så skulle jeg hilse og sige, at i Nørre Vorupør er der faktisk en ganske fornuftig bredbåndsdækning, og vi har gode iværksættermiljøer i det, der vistnok hedder Silicon VØ for Vorupør.
Det vidner om, at Thy, når der bliver krævet en vis båndbredde, faktisk også kan levere her.
Men som jeg siger, er der også gode energiselskaber, der hjælper med dækningen også der.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-11-10:
Jeg kan bare se, at der er indkommet ansøgninger for det dobbelte af puljens værdi, ergo kunne vi i hvert fald som minimum køre 1 år mere med bredbåndspuljen.
Så jeg vil bare spørge ministeren, om han tror, at markedet kommer til at løse problemerne med bredbånd for alle danske boliger, hvilket jo i dag er en vigtig forudsætning for at kunne drive virksomhed, have hjemmearbejde eller deltage i fjernundervisning.
Simon Kollerup (S), 2020-11-10:
Jeg må sige, at jeg generelt tror, at markedet kan løfte mere, end det får lov til, når der er en pulje, for en pulje har det også med at trække den energi ud af markedet.
Men jeg skal jo ikke på baggrund af det kunne sige, om det kan gøre det hele alene.
Jeg tror på, at markedskræfterne er stærke.
Jeg kender selv til de lokale og regionale energiselskaber, der løfter et meget stort samfundsansvar i forhold til at få dækket hele kommuner ind med bredbånd, og jeg tror, vi skal se meget mere af den slags, og derfor burde en bredbåndspulje jo i princippet ikke være så afgørende.
Nu skal der jo forhandles om en finanslov, og så må man se, hvor det kommer hen, men jeg mener, at markedet kan løfte mere, end det gør i dag.
Henning Hyllested (EL), 2020-11-10:
Man kunne jo også vende den om og sige, at puljen er nødvendig, fordi markedet netop ikke løser opgaven.
Jeg er enig i, at markedet har løst store dele af opgaven med at udrulle bredbånd, men der er jo altså nogle, der står tilbage, som både SF's ordfører og jeg selv har gjort opmærksom på.
Jeg synes også, at man i den forbindelse skal holde fast i, at Energistyrelsen jo har vurderet puljen til at være et rigtig positivt foretagende, som har, om jeg så må sige, givet god valuta for pengene.
Og når fremskrivningen til 2023 siger, at der kun vil være mellem 20.000 og 90.000 – det er noget af et slip –
så synes jeg jo ikke, det er ligegyldigt, om der er 20.000 tilbage eller 90.000 til den tid.
Og hvis målsætningen er – og det har den jo altid været – at alle skal være med, så synes jeg fortsat, der er behov for en bredbåndspulje, og derfor synes jeg, det er ærgerligt, at vi nu skal til at have det slagsmål mellem regeringen og støttepartierne.
Sidste år endte det jo med – hvad skal man sige – at regeringen bøjede sig, og vi fik den med, og det håber jeg selvfølgelig vil ske i år, men det kunne ministeren jo i den grad bidrage til sker.
Simon Kollerup (S), 2020-11-10:
Jeg vil i den grad håbe, at der bliver et frugtbart og godt finanslovsforhandlingsforløb mellem regeringen og de partier, der deltager dér.
Nu nævnte ordføreren selv Energistyrelsen, og jeg synes jo, det hører med i debatten her, at når Energistyrelsen ser på den massive udrulning af bredbånd, som er i gang lige nu, og når de fremskriver indtil midten af det årti, vi er i nu, altså om ganske få år, så er man nede på, at det er 1-2 pct., som man forventer ikke vil være dækket ind – altså så der er en markedsudvikling i gang derude.
Og det synes jeg i hvert fald er værd at notere sig i debatten.
Det skal ikke fritage partierne for de forskellige holdninger, man har til en bredbåndspulje, men det er bare en nuance i debatten, som hører med.
Og så kan vi jo også se, når vi kommer ud i yderområderne, at Thy-Mors Energi, Norlys og andre energiselskaber har ambitiøse planer på det her felt, og det tror jeg da er en stor del af vejen frem på det her område.
Henning Hyllested (EL), 2020-11-10:
Jo, jo, men så lad os se.
Indtil videre er der et behov.
Indtil videre er der mellem 110.000 og 140.000, som ikke er dækket.
Fint nok med os, men indtil videre konstaterer vi i hvert fald, at der er et behov.
Coronakrisen har jo da ikke mindst påvist, at der er et kæmpebehov for hjemmearbejdspladser og den slags.
Det er i øvrigt skidegodt for klimaet.
Det er rigtig godt til bekæmpelse af al den pendling, som også redegørelsen jo gør opmærksom på.
Vi er blevet en nation af pendlere.
Det er rigtig godt, at vi får etableret det, men så skal det også være muligt allerallerlængst derude i Nørre Vorupør, eller hvor der kunne være dårlig dækning – jeg ved det ikke.
Ulla Tørnæs (V), 2020-11-11:
Mange tak for besvarelsen.
Det var jo nærmest én lang oplistning af, hvad den tidligere regering har foretaget sig for at leve op til den su-aftale, som vi i fællesskab indgik tilbage i 2013.
Så svaret må opfattes sådan: Ja, jeg er enig i, at regeringen ikke har gjort noget.
Og så var der som sagt en oplistning af, hvad der er gjort tidligere.
Men så let skal ministeren nu ikke have lov til at slippe, for som det også fremgik af besvarelsen, er der netop kommet en redegørelse til Folketinget, som viser, at den aftale, som vi lavede i 2013, blev overskredet med ikke mindre end 75 mio. kr. sidste år.
Og regeringen sidder med hænderne i skødet og henviser til det, som den tidligere regering har foretaget sig, på trods af at regeringen er forpligtet til at komme med forslag til værnsinitiativer til, hvordan vi kan leve op til og respektere den aftale, som vi indgik tilbage i 2013.
Oven i hatten har ministeren lavet en prognose, som viser, at når vi når frem til 2023, er det ikke længere 75 mio. kr., aftalen overskrides med, nej, så er det faktisk mere end 200 mio. kr., aftalen overskrides med.
Og hvad sker der?
Ja, ministeren står her og refererer til tiltag, som den tidligere regering indførte, uden at komme med så meget som et eneste – et eneste! – forslag til, hvad den nuværende regering har tænkt sig at gøre.
Nu er chancen der, minister – bare kom med det.
Er ministeren enig i, at regeringen ikke har gjort noget for at dæmme op for den stigende udvikling i su-udgifter til vandrende arbejdstagere, på trods af at flere partier i su-forligskredsen udtrykkeligt har efterlyst handling fra regeringens side?
Morten Dahlin (V), 2020-11-11:
Mit spørgsmål er ganske kort: Mener ministeren ikke, at ministeren skylder de danske skatteydere, der har knoklet og betalt skat, og hvis skattekroner nu går til noget, som Folketinget har besluttet de ikke skal gå til, et svar på, hvad ministeren vil gøre for at sikre, at deres skattekroner bliver brugt ordentligt?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-11:
Det er jo lige præcis derfor, at spørgeren allerede har en invitation til lige præcis den drøftelse liggende i sin kalender.
Det glæder jeg mig til.
Jeg synes, det er en alvorlig sag.
Jeg deler bekymringen over, at loftet overskrides, og at prognosen siger, at det kommer til at gå endnu videre i de næste år.
Derfor skal vi handle.
Det synes jeg vi skal drøfte med hinanden i fællesskab, når vi sidder omkring forhandlingsbordet.
Jeg synes faktisk primært, jeg skylder lige præcis de borgere, som spørgeren taler om, at finde løsninger, og derfor synes jeg, det hører til ved et forhandlingsbord.
Der er indkaldt til forhandlinger, der er igangsat en proces, hvor der ligger nogle scenarier på bordet, og hvor vi kommer til at drøfte løsninger.
Det er en meget alvorlig opgave, og derfor har jeg heller ikke tænkt mig at stå og slynge om mig med, at så kunne man også gøre det, og så kunne man også gøre det, uden at vi politisk har drøftet det.
For det er med store konsekvenser for de uddannelser og de borgere, vi taler om, og de studerende, der er derude, og det har jeg faktisk ret stor respekt for.
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-11:
Altså, vil det sige, at ordet aldrig ikke så meget handler om udviklingen i Tyrkiet, men mere handler om den begrænsede fantasi i Nye Borgerlige?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-11:
Spørgerens parti – måske ikke ligefrem spørgeren, men spørgerens parti – er i hvert fald allerede i en møderække nu inviteret til lige præcis den drøftelse, hvor vi først og fremmest fremlægger tallene, som vi ser dem.
Vi kan se, at der er en ændret adfærd, og det vil sige, at vi også politisk skal forholde os til et nyt scenarie.
Og så er der selvfølgelig også en diskussion om, hvad vi så gør ved det.
Jeg tror ikke, der er nogen, der bilder sig ind, at det er nemme løsninger, der ligger foran os.
Men det er nødvendige løsninger, og derfor er det også et møde, jeg forventer mig meget af, og hvor vi selvfølgelig skal drøfte det her i fællesskab, og det har jeg faktisk tænkt mig at gøre.
Henrik Dahl (LA), 2020-11-11:
Jeg er en tålmodig mand, så jeg prøver en gang til.
Hvis vi ser ud over hele samfundet, er der ikke en 50-50-fordeling, vil regeringen også komme med nogle initiativer for alle de kvindelige langturschauffører, som går tabt for samfundet, altså den talentmasse af kvindelige langturschauffører og kvindelige renovationsarbejdere, som samfundet bliver snydt for, når det åbenbart er sådan, at der lige præcis er lige mange talenter inden for alle fag på ministerens ministerområde?
Ulla Tørnæs (V), 2020-11-11:
Men jeg har endnu ikke hørt ministeren komme med et eneste konkret forslag til, hvad regeringen vil gøre for at respektere det su-forlig, som vi indgik tilbage i 2013.
Og jeg synes faktisk, at ministeren skulle benytte lejligheden her til at nævne, hvad det så er, man sidder og overvejer, og hvad det er, man ser som en løsning på den situation, vi er havnet i, hvor vi bruger alt for mange ressourcer på su til vandrende arbejdstagere i forhold til det, som Folketinget har besluttet vi skal bruge.
Jeg synes simpelt hen, at det er en, ja, man kunne faktisk godt bruge ordet skandale, at ministeren bare sidder med hænderne i skødet og tænker: Det går jo nok alt sammen, jeg refererer til og roser den tidligere regering.
Ja, det var rigtige initiativer, vi tog.
Men det har jo vist sig ikke at være tilstrækkeligt, og derfor kalder det på initiativer fra ministerens side.