runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2016-11-08:
Nu siger Venstres ordfører, at Justitsministeriet har lavet et notat, der beskriver, at det her bryder med fundamentale retssikkerhedsmæssige principper.
Jeg ville være meget glad for at se et stykke papir med Justitsministeriets logo på, der siger, at der ikke kan udarbejdes løsningsmodeller, der forhindrer, at ægtefæller, hvis ekskone er skredet fra dem på grund af vold, kan få en ny ægtefællesammenføring.
Det ville jeg være meget glad for at se Justitsministeriets logo på et stykke papir på.
Men så til mit spørgsmål: Det er jo allerede sådan i dag, at Udlændingestyrelsen f.eks. vurderer, om der er indgået et proformaægteskab.
Det er jo ikke domstolene, der vurderer det.
Der kan folk med en fuldstændig ren straffeattest få at vide, at de ikke bliver ægtefællesammenført, fordi myndighederne vurderer – uden dom – at der er tale om et proformaægteskab.
Så betyder det, som ordføreren siger i dag fra talerstolen, at Venstre også ønsker, at den bestemmelse skal væk?
Marcus Knuth (V), 2016-11-08:
Lad mig tage det sidste først.
Der er jo tale om to vidt forskellige ting.
Det, at en person kan straffes for vold, er mig bekendt kun noget, som kan foretages af en domstol.
Så jeg mener ikke, man kan sammenligne de to ting på tværs.
I forhold til retssikkerheden vil jeg sige, at det at dømme en person uden om en domstol mener jeg ikke man kan i Danmark.
I forhold til det, ministeren var inde på, netop det, at man diskriminerer i forhold til, hvorvidt der er tale om en dansk eller en udenlandsk ægtefælle, vil jeg sige, at det strider imod den europæiske menneskerettighedskonvention.
Så det er ikke bare én ting, der stikker lidt ud, det her får alle alarmklokker inden for demokrati og retssikkerhed til at ringe på en gang.
Selvfølgelig forstår vi hensigten, det er også derfor, vi har haft en dialog gennem flere måneder om det her, for vi vil jo gerne prøve at imødekomme det, som er Socialdemokratiets hensigt, men den løsning, som Socialdemokratiet kommer med her, er helt uden for skiven.
Mattias Tesfaye (S), 2016-11-08:
Jeg er enig i, at den her diskussion rejser en lang række spørgsmål.
Jeg noterer mig også bare, at en juraprofessor på Københavns Universitet siger, at det her sagtens kan lade sig gøre.
Det er jo derfor, vi beder regeringen om at fremlægge nogle løsningsmodeller, foretage en juridisk vurdering, så partierne kan få den her diskussion på et kvalificeret grundlag, for jeg kan ikke diskutere på baggrund af, at Venstres ordfører har et notat fra Justitsministeriet.
Vi er nødt til at have det samme grundlag alle sammen, og det er jo derfor, vi beder regeringen om at fremlægge nogle løsningsmodeller, som vi alle sammen kan diskutere på baggrund af.
Så siger ordføreren, at vi ikke kan dømme folk.
Nej, vi siger heller ikke, at folk skal have en dom, vi siger bare, at i det tilfælde deres ekskone er skredet fra dem på grund af vold og myndighederne mener, det kan dokumenteres, så skal de ikke pr. automatik have en ny ægtefællefamiliesammenføring, så skal det være muligt for Udlændingestyrelsen at foretage en vurdering.
Det er præcis, som når man foretager en vurdering med hensyn til proformaægteskaber, eller som når man foretager en vurdering med hensyn til fætter-kusine-ægteskaber.
Udlændingestyrelsen foretager vurderinger hele tiden, som ligger til grund for ægtefælle- og familiesammenføringer, men når det handler om vold i ægteskaber, virker det, som om Venstre er lidt mere forbeholden, end når det handler om proformaægteskaber eller fætter-kusine-ægteskaber.
Marcus Knuth (V), 2016-11-08:
Jeg mener ikke, man kan sammenligne en dom for vold, som skal afsiges i en domstol, med, hvorvidt et fætter-kusine-ægteskab er legitimt.
Det er to vidt forskellige ting.
Derudover har ministeren sagt, at vi er åbne over for at se på andre forslag.
Men det, som ordføreren siger, er jo – og nu citerer jeg fra ordførerens egen tekst – »uden at være blevet dømt«.
Det her strider lodret imod den basale danske retssikkerhed.
Mattias Tesfaye (S), 2016-11-08:
Jeg ved heller ikke, hvordan retstilstanden er omkring det sidste, som Enhedslistens ordfører nævner, men jeg ved, at både Enhedslisten, Venstre, Dansk Folkeparti, SF, Socialdemokratiet og alle andre partier i det her Folketing er ekstremt optaget af retssikkerhed.
Det ved jeg.
Det er hendes vurdering.
Hun behøver ikke at have ret, hun kan sagtens tage fejl.
Det rejser bare en tvivl i mig, og det er derfor, at det her beslutningsforslag er fremsat.
Der står ikke engang i beslutningsforslaget, at vi pålægger regeringen at fremsætte et lovforslag.
Det, vi skal diskutere nu, er, om vi ønsker at pålægge regeringen at udarbejde løsningsmodeller, foretage en juridisk vurdering af dem og indkalde Folketingets partier til en drøftelse.
Og jeg synes, at det er ærgerligt, at jeg kan høre, at Enhedslisten ikke engang vil være med til at få klargjort det juridiske grundlag for den her debat.
Det er da ærgerligt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-11-08:
Først vil jeg sige til hr. Mattias Tesfaye, at beslutningsforslaget ikke pålægger en undersøgelse, en drøftelse af hvad som helst.
Man siger, at vi vil gerne drøfte, hvordan man kan straffe mænd, som ikke er dømt.
Der lægges ikke op til en drøftelse af, hvordan vi kan få flere kvinder til at melde mænd, der tæsker dem.
Nej, man lægger op til en drøftelse af, hvordan man juridisk kan sikre, at mænd, som ikke er dømt, alligevel bliver straffet, og det bringer mig til den næste del af mit svar.
Jeg er helt med på, at Kirsten Ketscher siger, at det muligvis ikke vil være i strid med den europæiske menneskerettighedserklæring at gennemføre det her forslag.
Det mener Justitsministeriets jurister, men hun siger noget andet.
Men for mig er det her ikke bare et spørgsmål om, hvorvidt det er i strid med den europæiske menneskerettighedserklæring eller ej.
For mig handler det faktisk om, at jeg synes og Enhedslisten synes, at det bør være et fundamentalt princip i en retsstat, at man ikke straffes, medmindre man er dømt.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-11-08:
Jeg kunne forstå, at baggrunden for, at Dansk Folkeparti agter at stemme for det her beslutningsforslag, er, at det virker rimeligt og fornuftigt.
Så vil jeg spørge, om Martin Henriksen kan forklare mig det rimelige og fornuftige i, at hvis man banker sin danske kone, kan man godt få familiesammenføring med en udenlandsk ægtefælle, men hvis man banker en udenlandsk kone, kan man ikke.
Hvori består det rimelige og fornuftige i det?
Martin Henriksen (DF), 2016-11-08:
Tusind tak for det.
Dybest set handler forslaget jo om, at mænd med en forhistorie om vold mod deres udenlandske ægtefælle ikke skal have mulighed for at hente en ny kone til Danmark.
Såfremt forslaget bliver vedtaget, vil det betyde, at Folketinget pålægger regeringen inden udgangen af i år at fremsætte en løsningsmodel, der skal sikre, at herboende ægtefæller, der tidligere har udøvet vold mod en udenlandsk ægtefælle, ikke på ny kan meddeles familiesammenføring med en ny udenlandsk ægtefælle, og det lyder i Dansk Folkepartis ører ganske rimeligt og sådan set også ganske fornuftigt.
Så vi ser positivt på forslaget.
Det er jo ikke noget, som har en stor effekt i forhold til at begrænse tilstrømningen til Danmark, gøre noget ved masseindvandring, som vi i Dansk Folkeparti jo synes klart er det vigtigste.
Vi taler måske om en håndfuld personer om året, der kan blive berørt af forslaget – kunne jeg forestille mig – men jeg synes, at det er et meget rimeligt forslag, så vi er sådan set positivt indstillet.
Hvis vi skulle have nogle bemærkninger til de enkelte dele, kunne det være, at man lægger op til en karensperiode på 10 år.
For vores skyld kunne man godt sætte den op til 30 år eller for den sags skyld længere tid.
Men vi ser frem til udvalgsbehandlingen, og hvis det her forslag kommer til afstemning i Folketingssalen, stemmer vi for.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-11-08:
Jeg sidder og bliver lidt rystet over, at Socialdemokratiet ikke selv kan høre, hvad det er for et skråplan, man er ude på.
Altså, så skal den mand, som vi hørte min partifælle tale om, sidde over for en eller en sagsbehandler i Udlændingestyrelsen, og så er det sagsbehandleren i Udlændingestyrelsen, der skal finde ud af, om der er tale om en voldsmand, eller der ikke er tale om en voldsmand.
Det er noget, der er sket for flere år siden, hvor alle beviser for længst er væk, og hvor det eneste, man måske har at henholde sig til, er en skadestuerapport, eller hvad ved jeg.
Skal man kunne indkalde vidner?
Altså, hvad forestiller Socialdemokratiet sig?
Det, som Socialdemokratiet har kastet sig ud i, er et kæmpe skråplan, som ikke er en retsstat værdig.
Jeg troede ærlig talt ikke, at vi skulle opleve et regeringsdueligt parti på den måde lade hånt om alle retsstatens sikkerhedsgarantier.
Tak for det.
Jeg bliver altid lidt stolt, når jeg står på talerstolen, når vi behandler de her lovforslag om indfødsrets meddelelse, som det hedder.
For det, der er tale om, er, at en række mennesker synes, at Danmark er så dejligt et land, at de gerne vil være danske statsborgere, og det bliver man da en lille smule stolt af.
I dag skal vi sige tillykke til rigtig mange mennesker, når et stort ønske går i opfyldelse for dem, for det er nemlig i dag, at vi giver statsborgerskab til 2.381, og det er så det, der hedder personer i lovforslagets tekst, og 763 børn.
Så vil man måske tænke, at børn vel også er en slags personer.
Det er også ganske rigtigt, men grunden til, at man sondrer, er, at de 2.381 er folk, der får selvstændigt statsborgerskab, og de 763 børn får det så gennem deres forældre.
Det er forklaringen på det.
Om end det fra hr. Christian Langballes side var et forbeholdent ja, vil jeg sige, at et ja er et ja.
Det er jo ligesom, når man går til eksamen, hvor et lille 10-tal er lige så godt som et stort 10-tal.
Så jeg er glad for den brede støtte, og at vi ikke mere end allerhøjst nødvendigt skal stå og rive hovederne af hinanden, synes jeg klæder den her debat.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-11-08:
Tak for det.
Jeg siger selvfølgelig nåleøje helt med vilje, for det er vitterlig et nåleøje.
Det er ingen hemmelighed, at det for mange har været en meget lang kamp at få lov til at få det her pas, også en for svær kamp, hvis det stod til Enhedslisten.
Det er nemlig heller ikke nogen hemmelighed, at vi synes, der er for mange, der forhindres i at blive danske statsborgere, og der er for mange tåbelige forhindringer.
Jeg må sige, at jeg f.eks. synes, det er tåbeligt, at man skal testes i, hvornår Carl Nielsen blev født, eller hvilket år Olsen-Banden havde premiere.
Jeg kan ikke se, at det på nogen måde bør være afgørende for, om man kan få et dansk statsborgerskab.
Jeg mener også, at vi stiller krav omkring det danske sprog, som er så skrappe, at vi faktisk ender med at diskriminere nogle mennesker, som er kommet hertil med ganske få skoleerfaringer, altså analfabeter, som f.eks. ikke har haft skolegang bag sig.
Jeg har lige været på et fantastisk spændende besøg på kvindecenteret FAKTI, som ligger på Nørrebro, for kvinder med indvandrerbaggrund.
Det er for mig at se bestemt ikke ønskværdigt, udover at det selvfølgelig for dem personligt har nogle konsekvenser, f.eks. at det er meget svært at rejse.
Mange af de her mennesker har store problemer med at besøge familie, og der er også unge mennesker, der forhindres i at tage med på studieture eller studieophold i udlandet.
Ud over det betyder det også, at de her mennesker forhindres i at stemme ved folketingsvalg.
Der må jeg bare sige, at jeg jo synes, at hvis man ønsker at styrke demokratiet, må det være et ønske og et selvstændigt formål, at så mange mennesker som overhovedet muligt har adgang til det demokrati.
Jeg mener, at vi med de regler, som er blevet lavet af et bredt flertal i Folketinget, højrefløjen og Socialdemokraterne, for, hvad der skal til for at få dansk statsborgerskab, skaber for mange forhindringer for for mange mennesker i vores samfund med det resultat, at vi har en stor gruppe borgere, som ikke får adgang til demokratiet.
Det mener jeg faktisk er skadeligt for sammenhængskraften i vores land.
Det ændrer naturligvis ikke på, at det som sagt er positivt for de mennesker, som nu er sluppet igennem dette nåleøje, og stort tillykke til dem.
Christina Egelund (LA), 2016-11-08:
Debatten om danskheden raser.
Hvornår kan man kalde sig dansk, og hvad vil det i det hele taget sige at være dansk?
Skal man være født i Danmark, er det nok at være født i Danmark, eller handler det om at abonnere på et særligt værdisæt?
Debatten er både følelsesladet og nogle gange lidt pseudoagtig.
Danskheden er levende og udvikler sig.
Det er vores frihedsrettigheder, som kommer alle danskere til gavn.
De rettigheder er dyrebare og danner fundamentet for vores demokrati og vores nationale fællesskab. Med dansk statsborgerskab følger således både rettigheder og pligter.
Pligterne er bl.a., at man forholder sig loyalt til grundloven, at man kan tale dansk og udviser en positiv interesse for og viden om Danmark.
Blandt rettighederne er en formel billet til at tage del i demokratiet, nemlig stemmeretten.
Til alle jer, som med det her lovforslags vedtagelse opnår dansk statsborgerskab, vil jeg sige hjertelig tillykke, og jeg glæder mig til at støde på jer som aktive deltagere i det levende demokrati, som I nu bliver en del af.
Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Josephine Fock (ALT), 2016-11-08:
Tak for det.
Med vedtagelsen af det her lovforslag får 2.381 voksne og 763 børn tildelt dansk statsborgerskab.
De her ca. 2.400 mennesker får nemlig nu mulighed for at tage del i vores demokratiske liv, og de får hermed den fulde palet af de demokratiske rettigheder, som man hver især har som dansk statsborger.
De får som enhver anden dansk statsborger også mulighed for at udøve medindflydelse på de beslutninger og de diskussioner, vi har i samfundet, og dermed får de den fulde ret til at tage del i vores fælles samfund.
Derfor er jeg også fantastisk glad for at stå her i dag for mit parti og sammen med resten af partierne i Folketinget kunne opleve, at alle partierne i Folketinget siger rigtig hjertelig tillykke til de her mennesker og siger ja til dem, og personligt glæder jeg mig rigtig meget til at kunne byde de her mennesker velkommen på statsborgerskabsdagen, som vi i Folketinget inviterer til i foråret.
Så fra min side skal der bare lyde et stort og hjertevarmt tillykke til alle de her nye statsborgere.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2016-11-08:
På SF's vegne vil jeg rigtig gerne sige tillykke til de nye statsborgere.
Da jeg sidste år var opstillet til Folketinget, mødte jeg rigtig mange nye danskere på gaden – nye danskere, som havde rigtig meget lyst til at tale om det danske samfund og det danske demokrati, men også danskere, som ikke havde fået stemmeret til folketingsvalget, for de manglede stadig at få statsborgerskab.
Det var nye danskere, som jeg kendte fra mit lokalområde, og jeg havde ikke selv tænkt på, hvor meget det betød for dem, at de også fik medbestemmelse, når vi skulle sammensætte vores Folketing, og dermed direkte indflydelse på det danske samfund.
Men det er jo det, der gør hele forskellen i et reelt demokrati, nemlig at vi har ret til og mulighed for at påvirke det samfund, som vi lever i, og som vi selv bidrager til.
Jeg vil til jer alle sammen bare sige et rigtig stort tillykke.
Jeg glæder mig til at møde jer på statsborgerskabsdagen, og SF stemmer selvfølgelig for det her lovforslag.
Naser Khader (KF), 2016-11-08:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg skulle hilse fra Johanne og sige, at hun skulle hilse fra De Radikale og sige, at de støtter forslaget.
Det gør vi også.
Tillykke til de 2.381 borgere, der formelt er blevet danske statsborgere.
Vi synes, det er vigtigt, at folk, der har bidraget positivt til det her samfund, bliver belønnet, og der er mange, der bidrager positivt.
De går stille med dørene, og det er sjældent, vi påskønner deres indsats.
Det er vigtigt at huske på, at der er rigtig mange, der vil Danmark.
Der er desværre også nogle, der ikke vil Danmark, og som har nogle grundlæggende holdninger om at omstyrte vores demokrati.
De skal efter min opfattelse ikke have statsborgerskab.
Men først bliver man formelt statsborger, og så starter de næste skridt, og de er, at man efterhånden også skal udvise loyalitet over for og tilhørsforhold til det her samfund.
Det er så de næste faser, som vi håber på at mange af de borgere også træder ind i.
Så alt i alt: Vi støtter forslaget og siger hermed tillykke til de nye medborgere.
Mattias Tesfaye (S), 2016-11-08:
Tak for ministerens tale og særlig tak for det sidste, nemlig tilkendegivelsen om at ville indkalde partierne til en drøftelse af, hvordan vi kan håndtere det her problem.
Med det tolker jeg også, at regeringen anerkender, at vi har et problem i Danmark.
For det er langtfra alle, typisk mænd, der dømmes for de voldelige overgreb, der er i ægteskaber og samliv, og derfor er der en mulighed for, at de vil kunne få en ny ægtefællesammenføring på baggrund af den nuværende lovgivning, og dermed er de bekymringer og den kritik, som er rejst af Landsorganisation af kvindekrisecentre sådan set reel nok.
Så jeg skal egentlig høre, om regeringen anerkender, at vi har et politisk problem her, som trænger til politiske løsninger.
Inger Støjberg (V), 2016-11-08:
Jeg synes i hvert fald, at vi skal diskutere det åbent, for igen vil jeg sige: Enhver form for vold i hvilken som helst form for samliv er fuldstændig uacceptabelt.
Og det er klart, at det jo er helt hen i vejret, hvis man henter f.eks. en kvinde til Danmark, udøver vold på vedkommende, sætter hende i en ekstremt sårbar situation for så at få en ny kvinde til Danmark.
Så selvfølgelig skal vi kigge på det.
Men altså jeg må også bare have lov til at sige, at det her forslag, der ligger, er simpelt hen ikke gennemarbejdet, som det ligger nu.
Tænk sig, med det her forslag vil man kunne udøve vold på en dansk kvinde for så at hente en udenlandsk kvinde hertil, men man vil ikke kunne udøve vold på en udenlandsk kvinde for så at hente en ny udenlandsk kvinde hertil.
Det var da en underlig form at stille op og sige, at man godt kan udøve vold på danske kvinder, men ikke på udenlandske kvinder.
Altså, vi skal slet ikke være i en situation, hvor man udøver vold.
Så der er nogle kæmpestore mangler og huller i det her, og så har vi altså normalt også et princip i Danmark om, at man først er skyldig, når der er faldet dom.
Mattias Tesfaye (S), 2016-11-08:
I det konkrete forslag, vi fremlægger i beslutningsforslaget, skriver vi udtrykkeligt, at det kunne være en model, og beslutningsforslaget handler om, at vi gerne vil have regeringen til at se på, hvilke løsningsmodeller der kunne være, og indkalde partierne til en forhandling om det.
Men det er jeg sikker på, vi nok skal få tid til at diskutere.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ministeren til, er: Når ministeren lægger vægt på den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 6 om, at man er uskyldig, indtil andet er bevist, må det vel være udtryk for, at ministeren mener, at den model, vi skitserer i vores beslutningsforslag, vil være en straf, ellers giver det vel ikke nogen mening at diskutere skyld.
Hvis det skulle være en straf, skulle det jo være et udtryk for, at vi fratog folk deres rettigheder.
Inger Støjberg (V), 2016-11-08:
Normalvis har vi herhjemme et princip om, at det jo primært er politiet, der efterforsker, og så er det domstolene, der dømmer, og at det ikke er Udlændingestyrelsen, der dømmer på baggrund af formodninger.
Så det er en underlig måde at sætte tingene op på, som det er gjort her.
Mattias Tesfaye (S), 2016-11-08:
Tak for svaret.
Jeg er særlig glad for det sidste, som jo er en politisk diskussion og ikke en juridisk, som jeg synes at de øvrige ordførere har begivet sig ud i.
Jeg vil så bare sige: Jeg anser det ikke for at være en straf.
Straf, og hvordan vi straffer folk, beskriver vi i vores straffelov.
Vi straffer heller ikke folk i de tilfælde, hvor Udlændingestyrelsen vurderer, at der er tale om et proformaægteskab.
Vi meddeler dem bare, at de godt kan gifte sig, de kan også godt bo sammen, de kan bare ikke bo sammen i Danmark, fordi vi ikke ønsker at meddele opholdstilladelse, fordi vi vurderer, at det er et proformaægteskab.
De er ikke stillet for en dommer.
Det er bare en vurdering, der foretages i Udlændingestyrelsen.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-11-08:
Vi siger, at vi godt vil undersøge det.
Det er også det, som ligger i det her forslag.
Vi vil godt undersøge, om det kan lade sig gøre, uden at vi kommer i strid med retsprincipperne.
Det er jo det, der ligger i forslaget.
Der ligger ikke noget substantielt indholdsmæssigt i det her forslag.
Det er en proces, der sættes i gang, efter at man eventuelt stemmer ved andenbehandlingen.
Jeg håber som sagt, at den proces kan færdiggøres mellem første- og andenbehandlingen, så vi ikke får nogen afstemning, og at fru Johanne Schmidt-Nielsen også er med i en konstruktiv løsning.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-11-08:
Nogle gange er der folk, der hævder, at debatten her i Folketingssalen bare sådan foregår på skrømt og ikke betyder noget, men det gør den jo.
Jeg ved ikke, om man kan høre, at nogle får kolde fødder.
Der ville jeg jo nok skulle op på talerstolen og tage hr. Holger K. Nielsens sko af for ligesom at mærke efter, men jeg er faktisk ret sikker på, at det, vi er vidne til lige nu, er et Socialistisk Folkeparti, der med god grund har fået kolde fødder.
Det er et reelt problem, ingen tvivl om det, men løsningen duer jo ikke.
Altså, hør nu det, der siges: Voldsmænd uden en dom skal nægtes familiesammenføring.
Der er jo godt nok perspektiver i det.
Voldsmænd uden en dom skal nægtes opstilling til Folketinget.
Voldsmænd uden en dom skal nægtes kørekort.
Voldsmænd uden en dom skal nægtes optagelse på universitetet.
Altså, mulighederne er jo legio.
Kan vi ikke godt blive enige om, at det her har rejst en vigtig og væsentlig debat, men at løsningsmodellen ikke rigtig duer?
Holger K. Nielsen (SF), 2016-11-08:
Stadig væk synes jeg, at hr. Jan E. Jørgensen i stedet for at være så negativ, som han er her, skulle tage det positivt og sige, at her er et problem, som er reelt.
Der skitseres så en løsning i det her beslutningsforslag, som vi skal diskutere efterfølgende, og i og med at andre ikke er kommet med forslag, synes jeg da, at det er reelt nok, at Socialdemokratiet foreslår det her.
Og vi vil godt støtte, at man så tager det op efterfølgende.
Jeg håber som sagt, at det kan ske mellem første- og andenbehandlingen, og så har man opnået meget.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-11-08:
Jo, men hør nu her.
Der tales om voldsmænd uden en dom.
Så er man jo ikke voldsmand.
Altså, det er man jo ikke.
En skadestuerapport kan måske godt afklare, at en person er blevet slået, men jo ikke af hvem.
Det er et vigtigt problem, og lad os sætte os ned, og lad os diskutere, hvad vi kan gøre mere.
Det er ikke en retsstat værdigt.
Kan vi ikke blive enige om det?
Holger K. Nielsen (SF), 2016-11-08:
Jeg har da aldrig nogen sinde hørt, at man ikke kan være voldsmand uden at være dømt for det.
Det er da fuldstændig absurd og nonsens.
Det ved Venstres ordfører også udmærket at det er.
Selvfølgelig kan man da det.
Det, der lægges op til her, er at få nogle, om jeg så må sige, forvaltningsmæssige vurderinger ind over.
Det er muligt, at det ikke kan lade sig gøre, at det vil være for bureaukratisk, at det er imod nogle grundlæggende retssikkerhedsprincipper, men så lad os se på det.
Jeg synes da, at i stedet for ligesom at køre det op som nærmest det helt store grundlovsbrud og sige, at det principielt er meget forkert, skal vi se på det som et forsøg på en løsning på et problem, vi alle erkender er der.
Selvfølgelig kan man da godt være voldsmand uden at være dømt for det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-11-08:
Jeg beklager, men nu er det meget uklart for mig, hvad SF faktisk mener.
Siger hr. Holger K. Nielsen nu fra talerstolen, at SF ikke vil støtte, at det bliver undersøgt, hvordan mænd, som ikke er dømt for vold, kan pålægges en karensperiode på f.eks. 10 år, hvor de ikke kan få en familiesammenføring?