runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-27:
Det er således, at vvm-redegørelsen har jeg som minister ikke mulighed for at blande mig i.
Det er en faglig vurdering, som Energistyrelsen og Miljøstyrelsen foretager.
For mig har det været vigtigt at lave den opstramning, og det glæder mig i øvrigt også at kunne gøre det i et godt samarbejde med Dansk Folkeparti i forhold til indsigelsesret.
For jeg er enig i, at møller, der står sådan – for de her møllers vedkommende vil det så være 6 km med de seneste ændringer, der har været, i Jammerland Bugt – er for tæt på kysten.
Tak til fru Karin Nødgaard.
Jeg deler sådan set en række af de betragtninger, der gøres.
Og derfor har jeg også haft en række møder, også med Beskyt Jammerland Bugt, borgmestre og andre lokale, som har gjort mig og folketingsmedlemmer og andre opmærksom på de udfordringer, der er.
Og derfor blev jeg også i forbindelse med et møde, jeg havde med Beskyt Jammerland Bugt, opmærksom på nogle af de her problemstillinger, som sådan set ikke har en direkte politisk involvering, men hvor min klare besked var til Energistyrelsen, at det er vigtigt, at hver en sten bliver vendt.
Og det er sådan set der, hvor jeg står i forhold til det her og de muligheder, som jeg har.
Det signal har jeg sendt i forbindelse med den endelige behandling af vvm-redegørelsen.
Karin Nødgaard (DF), 2019-03-27:
Tak for svaret.
Ministeren siger indledningsvis, at ministeren godt kan forstå, at der er borgere, der er modstandere af projektet.
Jeg er godt klar over, at der er langt over 5.000 mennesker, der har skrevet under på, at man ikke ønsker det her.
Og så kan man sige, at det er, fordi de ikke vil have det i deres egen baghave, men det er jo ikke kun det, det drejer sig om.
Det her drejer sig faktisk også om nogle naturmæssige forhold, og det er det, som det her spørgsmål egentlig drejer sig om.
Kommunen er kommet med indsigelser, Beskyt Jammerland Bugt er kommet med indsigelser.
Der er 450 borgere, og det er også grundejerforeninger, der samlet tæller som én, det er Danmarks Naturfredningsforening, det er den svenske miljøstyrelse – og så tænker man: Hvorfor det?
Og det er, fordi det har noget at gøre med fugle og fugle på træk – og så er det Dansk Ornitologisk Forening, som blandt andre er kommet med indsigelser.
Gør det ikke et dybt indtryk på ministeren?
For når vi netop her taler om f.eks. marsvin, er det jo sådan, som det også er skrevet i spørgsmålet, at man faktisk har den højest målte tæthed af marsvin i det her område.
Det er helt unikt, og vi ved, at de her dyr bliver stressede, hvis der sker sådan nogle ting; de vil dø, nogle bliver døve, og nogle forsvinder fra området.
Det samme gælder edderfugle, men der er også andre – det kan være havørne, fiskeørne osv. – som jeg faktisk mener slet ikke er nævnt i hele vvm-redegørelsen.
Så jeg synes faktisk, der er mange ting, der indikerer, at der også på den her front er rigtig meget, når vi taler dyreliv, som vil lide skade, hvis man får gennemført sådan et projekt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-27:
Tak til fru Karin Nødgaard.
Igen vil jeg gerne understrege, at jeg har fuld forståelse for de borgere, som er bekymret over opførelsen af kystnære havvindmøller.
Derfor arbejder jeg for, at havvindmøller skal længere ud på havet, og for, at kommunerne får større medbestemmelse i de tilfælde, hvor der opstilles møller tæt på land.
Fru Karin Nødgaard spørger til, om det kystnære havvindmølleprojekt og de relevante fugle- og dyrearter kan sameksistere.
Det kan jeg som minister ikke vurdere.
Det er derimod fageksperter fra hovedsagelig Energistyrelsen og Miljøstyrelsen, der har den nødvendige viden til at kunne vurdere miljøpåvirkninger.
Det er således fageksperter, der vurderer vvm-redegørelsen – der er ikke nogen politisk involvering i den proces.
Vurderingen af en vvm-redegørelse sker med hjemmel i bl.a. miljøvurderingsloven og habitatreglerne og foretages på baggrund af projektejernes ansøgning, vvm-redegørelsen og indkomne høringssvar fra myndigheder og offentligheden.
Energistyrelsen vil altid og i overensstemmelse med habitatreglerne afvise projekter, der har uacceptable negative påvirkninger på relevante miljøelementer, herunder f.eks. edderfugle og marsvin.
Som jeg også svarede på spørgsmål 695, er Energistyrelsen lige nu ved at forholde sig til de indkomne høringssvar såvel som til selve vvm-redegørelsen.
Vi må derfor vente med at se, hvordan det kan konkluderes, om der kan opsættes havvindmøller i Jammerland Bugt.
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
En vvm-redegørelse er et fagligt produkt, og det er således, at den her lovgivning skulle have været ændret for mange år siden.
Da ansøger søger til det her projekt tilbage i 2014, foregår det på et fuldstændig lovligt grundlag.
Så hvis det var, at man i Folketinget havde ønsket det her, skulle man jo – det burde vi alle sammen, også spørgeren, i virkeligheden – have ændret den her lovgivning for mange år siden.
Da man indgiver ansøgningen, er det på et lovligt grundlag.
Vi har så ændret det nu, således at der er en indsigelsesret.
Karin Nødgaard (DF), 2019-03-27:
Ja, og netop når man taler visualisering, viser det sig jo, at 6 km er ingenting, og vi ved jo også, at det drejer sig om en bugt.
Altså, jeg har selv svært ved at forstå, hvorfor man kan tale om havvindmølleparker, når man taler om, at de skal placeres inde i en bugt.
Så er der det andet: Jeg forstår godt, at ministeren siger, at det er en faglig vurdering, men læser ministeren ikke de her vvm-redegørelser og har en dialog, i forhold til at man kan sige, at her er der altså nogle ting, som indikerer, at der er noget, der faktisk ikke er belyst tilstrækkeligt, i forhold til at man kan etablere sådan et stort og omfattende projekt?
Lea Wermelin (S), 2019-03-27:
Altså, det kan jo være lidt af en jungle at finde ud af, hvilke hjemmesider der skal leve op til hvad, og det hele står jo på dansk, og man ved ikke, hvor varerne kommer fra.
Og det kan vel heller ikke være rimeligt, at det er forældrene, der skal sidde tilbage og sige: Okay, hvilket land er det, jeg handler med nu?
Hvilke regler gælder?
Derfor er jeg egentlig i dag interesseret i at høre, om ministeren vil komme med noget nyt, for det er jo rigtigt, at vi har gjort nogle ting sammen, og vi har også diskuteret det her før.
Men når vi så endnu engang kan se, at test foretaget på legetøj, som kommer fra sådan en udenlandsk hjemmeside, viser, at det er virkelig alvorligt, hvad børnene kan blive udsat for, giver det så ikke anledning til, at ministeren vil handle på det?
Vi fik for nylig resultaterne af en undersøgelse, som blev gengivet i Politiken, der viste, at over halvdelen af dansk forældre til små børn er bekymret i forhold til det legetøj, de køber.
Så vil ministeren ikke være med til at gøre noget?
Så siger ministeren, at han meget gerne lytter.
Noget af det, som Forbrugerrådet Tænk har anbefalet, og som Socialdemokratiet har været med til at foreslå, er jo, at man arbejder med en varedeklaration, som vi også kender det fra andre produkter, og det har ministeren hidtil afvist.
Er det ikke noget, som ministeren vil genoverveje?
Jan Erik Messmann (DF), 2019-03-27:
Tak igen.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-03-27:
Spørgsmålet synes at være baseret på en række konkrete begivenheder og informationer, som ikke er mig umiddelbart tilgængelige.
Jeg vil derfor efter forretningsordenens § 20, stk. 4, erklære, at jeg ikke kan besvare spørgsmålet.
Jan Erik Messmann (DF), 2019-03-27:
Jeg har et opfølgende spørgsmål til det her.
For i Københavnsområdet var der for indtil få år siden ni flyvelægeklinikker, som alle fungerede perfekt, og som alle var glade for.
Så jeg vil spørge ministeren, om flyvelægerne i København laver flere fejl eller er dårligere flyvelæger end deres 16 kollegaer i den øvrige del af Danmark, hvor der underligt nok ikke lukkes klinikker.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-03-27:
Det bliver en gentagelse af det svar, jeg gav på det første spørgsmål.
Jan Erik Messmann (DF), 2019-03-27:
Okay, må jeg så godt fortsætte?
Med lukningen af de fire-fem flyvelægeklinikker i Københavnsområdet er der nu opstået kapacitetsproblemer med undersøgelser af piloter og kabinepersonale og også af flyveledere.
Flyselskaberne har derfor måttet sende personale til både Sverige og Jylland.
Og så stiller jeg spørgsmålet: Mener ministeren, at det er på tide at få ryddet op i dette, så vi igen får det antal flyvelægeklinikker i Københavnsområdet, der skal til for at tilgodese behovet for de mange undersøgelser af flybesætninger og flyveledere?
Det synes jeg er et rigtig vigtig spørgsmål, da det har noget at gøre med, om der er piloter og besætninger nok.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-03-27:
Det er igen en gentagelse af det første svar, jeg gav, som jeg må give her.
Jan Erik Messmann (DF), 2019-03-27:
Så kan jeg jo ikke andet end indtil nu sige tak for det.
Lea Wermelin (S), 2019-03-27:
Jeg læser spørgsmålet op: Vil ministeren tage initiativ til at forbedre sikkerheden omkring farligt legetøj fra hjemmesiden www.wish.com, når nu Forbrugerlaboratoriet har konstateret både kvælningsfare, fare for blokering, ætsning og infektion af tarme samt risiko for høre- og synsskader fra 12 testede stykker legetøj?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-27:
Vi har i Danmark en super, super stærk og innovativ landbrugs- og fødevaresektor, som i allerhøjeste grad har været omstillingsparat.
Den står super stærkt, og jeg tror faktisk, at den er bedre, end vi er herinde i Folketinget, til at vurdere, hvordan man tilrettelægger produktion, som er super innovativ.
Erhvervet har været i stand til at reducere udledningerne markant, og som nu det seneste udspil fra både Landbrug & Fødevarer, Arla og Danish Crown også viser, er man parat til at påtage sig et ansvar.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-03-27:
Spørgeren spørger altså lidt om to forskellige ting, hvoraf den ene vedrører varedeklarationer på legetøj og indholdsfortegnelse og den anden produkter, der kommer ind udefra.
Fru Lea Wermelin og jeg har ikke – undskyld udtrykket – en kinamands chance for at påvirke en kinesisk virksomhed.
Det har vi ikke, det kommer ikke til at ske.
Man kan samarbejde på europæisk plan med nogle af de her virksomheder så godt, som man overhovedet kan, og det gør vi også.
Vi har også fælleseuropæiske svar på de her ting, hvor vi siger: Lad os i fællesskab have en dialog med dem, der bringer produkter herind, som risikerer at være farlige; lad os i fællesskab have en markedsovervågning, sådan at vi ved noget mere om det, der kommer ind.
Men at tro, at man kan bygge en høj firewall og gardere sig imod alt, hvad der kommer ind udefra på internettet, er i bedste fald naivt.
Lea Wermelin (S), 2019-03-27:
Grunden til, at Forbrugerrådet Tænk anbefaler det her, er jo, at de tror, det virker, og at det vil skabe et meget større pres på dem, der producerer legetøjet, men også på dem, der importerer det, og som lige nu kan sige: Uha, vi kan ikke gøre noget som helst.
Og de kan desværre også læne sig op ad det politiske system, som også siger: Jamen vi gør sådan set ikke noget, selv om vi bliver ved med at se de her gentagne eksempler.
En ting er strafniveauet, men hvordan hjælper det den enkelte forælder?
Kunne man forestille sig, at ministeren tog kontakt til andre af sine kollegaer vedrørende hele markedsføringsdelen?
Kan man gøre noget mere for at lukke de her hjemmesider ned eller give en oplysning direkte på hjemmesiderne?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-03-27:
Jeg har jo allerede taget initiativ til at gøre det nemmere at straffe dem, som bringer farligt legetøj på markedet i Danmark.
Når jeg har den her bekymring for varedeklaration, er det jo fordi, at hvis der er noget i, som er farligt, så står det ikke på en varedeklaration, og da slet ikke hvis man køber det fra en kinesisk hjemmeside.
Så står det der ikke, og så er man jo ikke hjulpet.
Her svarede de til alt held: Javel, det er modtaget, det holder vi op med.
Og man holdt op med det.
Så jeg tror egentlig mere på den dialog om at få bragt de her produkter ud af markedet, i stedet for at vi tror, at vi alle sammen er kemikere og forventer, at vi bliver oplyst om noget, der ikke må være i et produkt.
Lea Wermelin (S), 2019-03-27:
Jeg synes bare, det er lidt ærgerligt, at vi ikke rigtig kommer videre, for ministeren og jeg har diskuteret det her før, og vi er jo kommet med det her forslag om varedeklaration.
Det er rigtigt, at der ikke er nogen, der er den lille kemiker, men ligesom vi har set det på andre produkter, giver det jo mulighed for, at andre også kan gå ind og kigge på det her.
Dem, der importerer varerne, kan også kigge på det og sige: Vi vil ikke have det legetøj, som er farligt, og som der er de her farlige stoffer i.
Så hvis ministeren ikke vil lytte til det, som Socialdemokratiet foreslår, hvad er det så, ministeren selv vil tage initiativ til?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-03-27:
Det med varedeklarationen er lidt en anden diskussion, men den kan vi sagtens tage.
Varedeklarationen lægger jo netop ansvaret over på forældrene og forudsætter, at forældrene ved noget om de stoffer, som står på sådan en varedeklaration – jeg kan sige for mig eget vedkommende, at det gør jeg simpelt hen ikke, og jeg er oven i købet minister for området.
Det, der er vigtigt med den her type produkter, er jo ikke, hvad der er i dem, men om det er farligt, for mange af de ting, der er i forskellige produkter, vil være farlige i en anden situation.
Så jeg synes ikke, det er noget, der hjælper.
Det, der kan hjælpe i forbindelse med de udenlandske hjemmesider, er dels den her oplysning, som vi som forbrugere kan få gennem »For godt til at være sandt«, og så at tage kontakt til de pågældende hjemmesider.
Nu kan jeg se, at formanden har rejst sig.
Tak for spørgsmålet.
Jeg deler fuldstændig fru Lea Wermelins harme over, at udenlandske netbutikker som f.eks. kinesiske www.wish.com sælger legetøj, som er farligt for vores børn, og jeg vil igen opfordre alle forældre til at tænke sig rigtig, rigtig grundigt om, før de køber legetøj på en udenlandsk hjemmeside.
I Danmark og Europa har vi nogle ganske stramme regler for produktsikkerhed, ikke mindst i forhold til legetøj.
Det har vi, fordi man som europæisk forbruger selvfølgelig skal kunne have tillid til det, man køber, og i særdeleshed til det legetøj, som man kan købe her i Europa.
Erhvervsministeren og jeg har i øvrigt netop strammet legetøjsreglerne, sådan at det bliver nemmere at straffe dem, som ikke overholder reglerne.
Men når forbrugeren handler på udenlandske hjemmesider, så er der altså ikke den samme beskyttelse, og det er tæt på umuligt at skabe den samme beskyttelse.
Udenlandske hjemmesider skal ikke overholde de skrappere EU-regler, når de ikke markedsfører sig i EU, og selv når hjemmesiderne rent faktisk markedsfører sig i EU og sælger til danske forbrugere og gør det på dansk, er reglerne meget vanskelige at håndhæve.
For det er vigtigt, at forbrugerne er opmærksomme på, at produkter ikke nødvendigvis har de samme høje standarder, når man køber dem på hjemmesider uden for Danmark og Europa.
Når det er sagt, lytter jeg selvfølgelig meget gerne til forslag til, hvordan man kan forbedre sikkerheden yderligere på det her område.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-03-27:
Ja, det lyder umiddelbart som en af måderne, man ville kunne gøre det på – ja.
Kaare Dybvad (S), 2019-03-27:
Når nu ministeren fastholder den ret blanke afvisning, der er, fra 2016, så vil jeg da opfordre ministeren til at besøge Ugerløse og se, hvordan man ind igennem hovedgaden i en by med omkring 1.000 indbyggere har lastvognstog kørende blandt de 11.000 biler, der kører igennem; hvordan de huse, der står langs med hovedgaden, synker ned, fordi der er så meget trafik og de bliver påvirket af den, og så se på, at der både er behov for at få den trafik ud af byen, men at der også er behov for, at man kommer hurtigere igennem, fordi trafikken inde i byen er nedsat til 40 km/t.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-03-27:
Omfartsveje kan have to formål.
Det ene kan være at lede trafik uden om et bysamfund, det andet formål kan være at etablere en vej, som giver en hurtigere betjening af en bestemt måde at bevæge sig på, altså at man kommer hurtigere fra A til B, fordi man kan køre uden om et bysamfund, hvor man ikke har noget ærinde.
Og derfor kan man ikke måle en omfartsvejs rentabilitet alene på det forhold, hvor meget trafik den leder uden om byen.
Den skal også måles på, hvor meget hurtigere folk, som ikke har et ærinde i byen, kommer frem.
Nogle gange kommer folk slet ikke hurtigere frem med en omfartsvej, fordi den faktisk er en omvej i forhold til den mere direkte vej igennem byen, men man kan alligevel have et ønske om at anlægge den af hensyn til byen.
Men en vejs rentabilitet kan ikke måles alene på, hvor meget trafik den leder uden om byen.
Kaare Dybvad (S), 2019-03-27:
Nu har ministeren jo sammen med Dansk Folkeparti været med til at vedtage den her omfartsvej ved Mariager.
Det kan man sådan set godt unde de borgere, som har behov for at få trafikken uden om byen.
Men finder ministeren ikke, at det er mærkværdigt, at man giver et svar fra ministeriets side, som er, at en by, som har en trafik, som Ugerløse har – ind igennem byen; ifølge Vejdirektoratet på 10.698 biler i døgnet i 2018 – og at man så overfladisk, som det er sket her, afviser, at der er behov for en omfartsvej, når man samtidig i en by, hvor der er cirka det halve antal, altså omkring 5.000 biler i døgnet, finder det naturligt, at man anlægger en omfartsvej og finder finansiering til det?
Altså, hænger det sammen ud fra det perspektiv, som regeringen jo klart har angivet – som er, at man også ønsker at se på, hvor det er rentabelt, og hvor det er mindre rentabelt at bygge ting – at man så blankt afviser en omfartsvej igennem en by med næsten 11.000 biler i døgnet?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-03-27:
Tak for spørgsmålet.
For det første vil jeg gerne gøre opmærksom på, at det fremgik af svaret på udvalgsspørgsmål nr. 421, at etableringen af en omfartsvej ved Ugerløse ikke er undersøgt nærmere.
Umiddelbart var det dog Vejdirektoratets vurdering, at der ikke er behov for en omfartsvej, men projektet er som sagt ikke undersøgt nærmere.
Nu er det imidlertid så heldigt, at regeringen og Dansk Folkeparti har indgået en aftale om en ambitiøs investeringsplan på over 110 mia. kr. for perioden 2021-2030.
Planen indeholder flere puljer bl.a. til undersøgelser og til udbygninger af statsveje uden for motorvejsnettet.
Såfremt der skulle være et ønske om f.eks. en forundersøgelse eller vvm-undersøgelse af projektet, kan en sådan prioriteres blandt andre ønsker om undersøgelse under puljen til undersøgelse af projekter.
Som det beskrives i aftalen, kan denne pulje bl.a. anvendes til at etablere omfartsveje.
Her kan jeg kun opfordre spørgerens parti til at tilslutte sig aftalen, så man kan være med til at beslutte, hvilke projekter der skal undersøges og projektetableres.
Kaare Dybvad (S), 2019-03-27:
Tak for det, formand.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-03-27:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan ikke helt huske, om det var 13 eller 14 sygehuse, der blev lukket under den røde regering fra 2011 til 2015.
Det var i det leje.
Jeg mindes også, at den sidste nærpolitistation i Nordjylland lukkede, mens fru Mette Frederiksen, spørgerens statsministerkandidat, var justitsminister.
Skal vi nu ikke lige forholde os til det, vi diskuterer i dag, nemlig den aftale, som regeringen og Dansk Folkeparti har indgået, en sundhedsreform, som skaber mere nærhed i vores sundhedsvæsen, og som ikke lægger op til lukninger af sygehuse, hverken Vejle Sygehus eller andre sygehuse?
Men alligevel skal vi høre her onsdag efter onsdag og også ude i landet socialdemokrater turnere rundt og påstå, at der bliver lukket sygehuse.
Skal vi ikke hæve debatten lidt højere op end som så og dermed også begynde at tale om, hvordan vi får et mere nært og sammenhængende sundhedsvæsen til gavn for de patienter, men også for de medarbejdere, der arbejder i det danske sundhedsvæsen?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-03-27:
Jeg synes, det var et lidt langt svar på spørgsmålet, men jeg må vel konkludere, at ministeren giver en garanti mod lukning af Vejle Sygehus, og det er jeg selvfølgelig glad for.
Hvis det er en garanti, som jeg forstår det, så må man jo gå tilbage til aftalen og kigge på det.
Men kan man egentlig som sundhedsminister i det her land, uagtet hvor lang tid man skal være det,
give den garanti?
Altså, hvor besluttes sygehusstrukturen, spørgsmålet om, om sygehuse skal åbne eller lukke?
Er det på Christiansborg, eller er det i professionelle bestyrelser, eller er det embedsfolk i Aarhus, der skal træffe den beslutning?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-03-27:
Med den nærhedsreform, som regeringen har aftalt sammen med Dansk Folkeparti, »Et stærkere sundhedsvæsen – tættere på dig«, kommer vi til at bruge 9 mia. kr., herunder 8,5 mia. kr. i nærhedsfonden på at styrke det nære sundhedsvæsen, på at sikre, at vi styrker lægedækningen i hele landet, opbygger moderne flerlægepraksisser, sundhedshuse ude i kommunerne, så flere behandlinger kan ske tæt på.
Men man udbygger nogle af de kommunale-regionale funktioner, der i dag ligger på nogle af de mindre sygehuse, som fungerer som sundhedshuse i en række kommuner, og som netop er der, hvor der skal være flere behandlinger, ikke færre behandlinger.
Derfor kan jeg jo bare gentage det, jeg sagde til at starte med, nemlig at mit svar er ja.
Og det fremgår også klart af den aftale, vi har indgået, altså at vi ikke lukker sygehuse, hverken Vejle eller andre af de mindre sygehuse, for den sags skyld heller ikke de 21 akutsygehuse, med den sundhedsreform, vi har aftalt med Dansk Folkeparti.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-03-27:
Jeg afviser ikke nogen omfartsvej ved Ugerløse.
Jeg siger, at vi ikke har undersøgt projektet nærmere.
Men vi har afsat en pulje til at kunne lave en række undersøgelser, og vi har også afsat pulje til at kunne gennemføre projekter, hvis undersøgelser viser, at et projekt bør gennemføres.
Jeg kan opfordre hr. Kaare Dybvad til at tale med sit parti og sige: Det der med at afsætte 70 mia. kr. til en investeringsplan er ikke nok.
Regeringen har afsat 112 mia. kr., og hvis vi skal have en omfartsvej ved Ugerløse f.eks., bliver vi nødt til at have en investeringsplan, som mindst er på størrelse med regeringens.
Og da 70 mia. kr. er meget mindre end 112 mia. kr., bliver vi nødt til at finde nogle flere penge til vores investeringsplan hos Socialdemokraterne.
Det skal spørgeren sige til sit parti, for vi kan slet ikke nå i mål, heller ikke med en omfartsvej ved Ugerløse, ved kun at afsætte 70 mia. kr., når regeringen har 112 mia. kr.
Kaare Dybvad (S), 2019-03-27:
Jeg tror, at ministeren godt ved, når det kommer stykket, at de 112 mia. kr. kan man regne ud på mange forskellige måder.
Men jeg tager med mig her i dag, at man, på trods af at der er så mange penge i spil, som ministeren siger, og på trods af at man kan lave det andre steder i landet, altså ikke vil gå ind og se nærmere på en omfartsvej ved Ugerløse, selv om der jo dokumenteret er meget stor trafik og meget store gener af, at trafikken kommer ind igennem byen.
Jan Erik Messmann (DF), 2019-03-27:
Ved rundspørge til andre EU-lande er der så vidt vides ikke andre lande, hvor en medical assessor har egne klinikker og dermed udfører en dobbeltrolle.
Mener ministeren, at det vil være hensigtsmæssigt, at styrelsens læger foretager undersøgelser som observatør hos en anden flyvelæge og dermed får faglig sparring uden at have nogen form for økonomiske interesser i egne klinikker?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-03-27:
Det er jo ikke et spørgsmål, jeg er ekspert i, altså hvad der skal til for at få kompetencer som ansat flyvelæge i styrelsen.
Men jeg ville umiddelbart vurdere, at man, når man som praktiserende flyvelæge selv behandler sager, så dermed vedligeholder sine kompetencer, også i det hverv, man har i styrelsen.
Så må det tages op fra sag til sag, om der er tale om en inhabilitet, eller om der ikke er tale om en inhabilitet.
Men jeg er enig med spørgeren i, at der også må være andre måder, som man kan vedligeholde sine kompetencer på end ved selv at praktisere som flyvelæge.