Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-02-26:
Tak, formand.
Ja, de siger jo, at et valg står for døren.
Jeg har siddet herinde i Folketinget siden 2019, og det vigtigste og måske også – ærlig talt – det mest ulækre, jeg har lært i Folketinget igennem de her år, er, hvor langt partierne og politikerne herinde er villige til at gå for at bruge borgerne som nyttige kegler i deres magtspil.
Man har sat et system op, hvor man tager så mange penge fra folk, at de bliver klientgjort og umyndiggjort og gjort dybt afhængige af overførsler, tilskud og penge fra staten.
Om det så er fødevarecheck, pensionsalder, ældrecheck, kontanthjælp eller folkepension, ja, så bliver det brugt af politikerne herinde for at købe stemmer.
Alt bliver brugt for at holde borgerne underdanige i et magtforhold, hvor folk ydmygt bukker og nejer og udtrykker taknemlighed over, at de får 2.500 kr. – penge, som de selv har afleveret til politikerne.
Selv Socialdemokratiet kører endda store kampagner om, at man fodrer folk med deres egne penge.
Hvor arrogant og hvor nedladende kan man være over for en befolkning.
Den åbenlyse løsning er selvfølgelig at sænke skatter og afgifter.
Det er kendt, og det har vi i Borgernes Parti også en lang række forslag til hvordan man kan gøre.
Men vi må også erkende, at problemet er så stort, så dybt og så strukturelt, at vi bliver nødt til at gøre mere.
Vi bliver nødt til at have et opgør med, hvordan selve folkestyret arbejder.
Vi bliver nødt til at have en forfatningsdomstol, som kan holde politikerne ansvarlige, når de forbryder sig mod loven.
Vi bliver nødt til at have en forvaltningsdomstol, så borgerne får bedre rettigheder over for systemet.
Og vi bliver nødt til at have mere direkte demokrati, så politikerne herinde bestemmer mindre over borgerne.
Vi bliver nødt til at sikre, at vi fremadrettet sikrer generationer, som ikke bliver dybt afhængige af politikernes velvillighed.
Og det kræver store forandringer.
Det er derfor, vi i dag i Borgernes Partis foreslår, at Danmark og borgerne derude og kommende generationer får en livskonto.
Vi bliver nødt til at sikre, at borgere fremadrettet ikke bliver afhængige af staten på samme måde.
Det skal være en konto, hvis grundlæggende hovedformål er på nogle bestemte områder at give magten tilbage til borgerne.
Sådan en livskonto løser ikke alt, men det løser noget på nogle vigtige områder.
Den kan hjælpe, når unge mennesker har svært ved at komme ind på boligmarkedet.
Den kan hjælpe, når børnefamilier har det svært og måske ikke har råd til at få barn nummer tre eller gerne vil gå på nedsat tid og have bedre muligheder for barsel.
En livskonto kan hjælpe, hvis du bliver syg eller du bliver arbejdsløs og kommer uden for arbejdsmarkedet.
Og en livskonto kan hjælpe dig, hvis du på et tidspunkt ønsker at udtræde af arbejdsmarkedet, hvor det i dag er fuldstændig op til politikerne, som bruger at dreje på pensionsalderen som små brikker.
Så vi skal have en livskonto.
De penge vil blive investeret i C25-aktieindekset.
Forældre må hver især sætte op til 5.000 kr. ind på den her konto til barnet.
Bedsteforældre må sætte op til 5.000 kr. ind på kontoen til barnet.
Og vigtigt: Arbejdsgiverne må sætte op til 5.000 kr. ind på sådan en konto.
Det vil betyde, at en 18-årig – et barn, der bliver født og bliver 18 år – vil have 1 mio. kr. stående på sin livskonto.
Det gør, at de har lettere ved at træde ind på boligmarkedet.
Det gør, at hvis de får en idé til at være iværksætter, har de mulighed for det.
Når det unge menneske bliver 25 år gammel, vil man have 1,6-1,7 mio. kr. stående på den konto.
Hvis man så vil tage 20 pct. ud for at komme ind på boligmarkedet, hvilket er svært for unge mennesker i dag, kan man tage de 20 pct. og komme ind på boligmarkedet.
Når man så er 30 år gammel, vil man have omkring 2 mio. kr. stående på sin livskonto, hvis det er investeret med gennemsnit i C25-indekset.