runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-10:
Der er blevet redegjort rigtig fint for det her lovforslag, som vi i SF også støtter overordnet set.
Jeg vil gerne tilslutte mig de bemærkninger, som hr. Rune Lund fra Enhedslisten havde om, hvordan man både kan have regulering og kompensation for den regulering på samme tid.
Så ønsker jeg også at spørge ministeren enten i dag eller under udvalgsarbejdet om den bemærkning, som FSR - danske revisorer har om, at de finder det meget vigtigt, at danske virksomheder medvirker til, at Danmark kan overholde sin forpligtelse til at indberette støttebeløb i medfør af EU's statsstøtteregler.
De foreslår derfor at sanktionere manglende indberetning.
Jeg synes ikke, at vi helt har fået godtgjort i bemærkningerne, hvorfor der ikke skal sanktioneres, hvis man ikke overholder reglerne.
Så det er en mindre ting, som vi gerne vil have udboret lidt.
Men overordnet set
Brian Mikkelsen (KF), 2016-11-10:
Det forbedrer, godt nok i det små, vilkårene for erhvervslivet.
Hvis vi tager den første del af det med hensyn til øget transparens om statsstøtteregler, vil jeg sige, at vi er for det.
Det giver bedre mulighed for konkurrence.
Det giver bedre mulighed for at se på, hvad der sker i andre europæiske lande med hensyn til statsstøtte, og på den måde giver vi danske virksomheder nogle bedre vilkår.
Med hensyn til lønsumsafgiften er vi for, at man fritager visse skoler for den lønsumsafgift, lige såvel som vi synes, at det er knaldgodt, at regeringen nu foreslår, at man kunne bruge noget miljøvenlig el frem for fossile brændsler for de skibe, som har mulighed for at gøre det, når man nu lige så godt kan få flyttet det over til miljøvenlig el i stedet for at bruge fossile brændsler.
Så alt i alt er det et glimrende forslag fra regeringen, som K kan støtte.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-10:
Jeg tror, at energiforligskredsen kan løse mange problemer, men det kræver jo, at vi bliver indkaldt til møder, og det har jo manglet siden april.
Vi leverer meget gerne løsninger til det her, og jeg har også noteret mig, at der er nogle udgifter til biogas, som eksploderer, uden at regeringen indtil videre har grebet ind.
Der kan sagtens foretages justeringer i energiforliget, som kan gøre, at vi kan fremme varmepumper, og jeg ser da frem til, at ministeren hurtigst muligt får indkaldt til nogle drøftelser, så vi kan finde en løsning på det her, for jeg er sikker på, at energiforligskredsen kan finde på ting, som kan have en positiv effekt klimamæssigt, når nu ikke regeringen selv kan det.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-11-10:
Tak for det.
Og en afskaffelse af elafgiften vil jo kræve finansiering og penge andre steder fra.
Derfor kan jeg jo ikke bare stå her og som Enhedslisten udskrive dækningsløse checks.
Jeg vil godt medgive, at der er en udfordring i forhold til varmepumperne.
Det fremgår jo også af klimaredegørelsen, at en del af den udfordring er løst med at fjerne PSO-afgiften.
Der har vi så nået halvdelen af vejen.
Så synes jeg, vi skal prøve at sætte os ned i kredsen af forligspartier og se på, hvilke muligheder der er for at nå den resterende del af vejen, således at varmepumper bliver en mere central del af omstillingen på de decentrale kraft-varme-værker.
Det korte svar er: Der arbejdes på sagen.
Jens Joel (S), 2016-11-10:
Tak for det.
Tak til ministeren for debatten i dag.
Nu har jeg brugt en del af min taletid på at kritisere nogle af de ting, som jeg var uenig med regeringen i, og derfor vil jeg bare give ministeren mulighed for her at fremhæve det initiativ, som ministeren selv tror vil få den største gavnlige klimapolitiske effekt.
Hvad vil regeringen foreslå, som gavner klimaet?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-11-10:
Vi gennemførte i tirsdags et udbud på Kriegers Flak.
Det er en kæmpemæssig opgave.
Og selv om prisen er faldet, er det jo også i økonomisk sammenhæng stadig væk noget, der koster rigtig mange penge.
Det er en park, som vil forsyne 600.000 husstande med deres årlige elforbrug.
Det er en park, som der i øvrigt er en bred enighed om i Folketinget som en del af energiaftalen 2012, ligesom der også nu er opgaver i forbindelse med havvindmølleparken i Esbjerg.
Den er jo også i gang og vil forsyne yderligere 400.000-500.000 husstande.
Danmark er midt i en grøn omstilling, dag for dag bliver andelen af vedvarende energi i den danske energiforsyning større og større, og når man ser på de mål, vi har for 2020 ifølge energiaftalen, så når vi langt, langt længere.
Jens Joel (S), 2016-11-10:
Undskyld, jeg har måske formuleret mig uklart, for det er jo rigtigt, at vi har aftalt en masse ting.
Det er også meget godt.
Regeringen har gjort nogle ting, som har øget vores CO2-udledning, som har sænket vores mål.
Og så spørger jeg bare: Er der én ting, regeringen har gjort, siden den kom til, som har hævet vores ambitionsniveau eller reduceret CO2-udledningen?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-11-10:
Tak for spørgsmålet.
Danmark har et højt ambitionsniveau.
Det ambitionsniveau fortsætter vi med at have.
Men stadig væk er det således, at Danmark ligger helt, helt i front, og vi når langt længere i 2020, end vi er forpligtet til i forhold til de aftaler, der er i EU.
Christian Poll (ALT), 2016-11-10:
Tak for det.
Det er lidt i forlængelse af det, fru Pia Olsen Dyhr talte om.
Hvis man nu, som det er regeringens plan, får fjernet PSO-afgiften og på den måde får en meget lav elpris, er det så ikke rigtigt forstået, at så vil en stor del af incitamentet til energibesparelser jo faktisk falde væk?
Det er noget af det, som jeg fra tidligere her i debatten ved Dansk Folkeparti efterlyser, altså at vi får lavet en langt større indsats med hensyn til energibesparelser.
Men hvis elprisen pludselig bliver så lav, kan det jo ikke betale sig at lave energibesparelser. Hvordan vil regeringen reagere på den mekanisme?
Jeg vil også lige høre til det, som ministeren svarede på mit spørgsmål om, om man skal se at komme i gang, når vi nu har fået udstukket et tal, der hedder 39 pct.
Det, jeg synes er relevant, er jo, om det kommer ned på 38 pct. Eller forventer man, det kommer ned på 32 pct., eller bliver det måske højere?
Det er jo vigtigt for at vide, om det kan betale sig at gå i gang.
Har ministeren en idé om, at vi kan få et langt lavere tal?
Og hvis ikke, er det så ikke bare en idé at komme i gang så hurtigt som muligt?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-11-10:
Til det sidste er der at sige, at de forhandlinger jo ikke er tilendebragt endnu, men jeg har ikke en forventning om et langt lavere tal.
Men lad os nu lige vente på at få det her tilendebragt.
Det er en opgave, som skal gå i gang fra 2020 og frem mod 2030, og når vi ser frem mod 2020, kan vi se, at Danmark er langt foran målene i forhold til det mål om 20 pct., der er i 2020.
Derefter skal vi så i gang med forpligtelsen frem mod 2030.
I forhold til energibesparelser er svaret, at det til enhver tid kan svare sig at spare på energien, og vi vil også fremadrettet have en lang række tiltag inden for energibesparelser.
I morgen skal vi have en drøftelse i kredsen af forligspartier, og alt tyder på, at vi sidste år har brugt mere end 1,5 mia. kr. på at gennemføre energibesparelser.
Også fremadrettet kommer vi til at gennemføre energibesparelser, men regeringen vil også have fokus på, hvordan det kan gøres på en så effektiv og omkostningseffektiv måde som muligt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-11-10:
Nu er det svært at tage det i forhandlingsrummet, eftersom ministeren ikke indkalder til forhandlinger, for så kom jeg gerne og diskuterede det her.
Jeg synes, den store udfordring helt oplagt er, at regeringen kommer frem til en afskaffelse af PSO'en, og at det sker på baggrund af en afgifts- og tilskudsanalyse, hvoraf man kun har fremlagt tre ud af seks delanalyser.
Og det er ikke, fordi jeg gerne vil vade rundt i den varme grød.
Jeg har noteret mig, at ministeren arbejder på sagen.
Men hvis vi skal gøre det her på en fornuftig måde og få afgifter og tilskud til at virke efter hensigten, altså støtte vores klima, så er vi nødt til at få den offentliggjort.
Og jeg vil bare spørge: Er den klar?
Og hvis den ikke er klar, hvornår bliver den så klar?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-11-10:
Det er jo således, og tak for spørgsmålet, at PSO'en – hvis det lykkes at få en aftale om det – ikke længere vil være en del af elregningen, og så vil elprisen falde med mellem 20 øre og 25 øre for en privat husstand og cirka det halve for en virksomhed.
Til trods for det vil det være således, at med den lange række af andre skatter og afgifter og moms osv., der er på elregningen, så vil der fortsat være en fordel ved at gennemføre energibesparelser.
Martin Lidegaard (RV), 2016-11-10:
Jeg blev bare inspireret af hr. Jens Joel, som stillede et helt enkelt spørgsmål, om energi-, forsynings- og klimaministeren kan nævne ét tiltag, regeringen har taget, der vil reducere Danmarks CO2-udledning.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-11-10:
Tak for spørgsmålet.
Frem mod 2020 når vi, som jeg har sagt ved tidligere spørgsmål, langt længere, end vi er forpligtet til.
Derfor er der jo ikke lige her og nu et kæmpestort behov for, at Danmark tager yderligere tiltag, men vi ved også, at frem mod 2030 er der en udfordring.
Den udfordring er vi meget bevidste om, og den opgave går vi i gang med, lige så snart den er fordelt mellem landene.
Det venter vi på, ligesom en lang række andre europæiske lande venter på, at fordelingen bliver endelig, så man kan se, hvilke muligheder der er for at nå forpligtelsen i 2030, hvilke ting man kan tælle med og ikke kan tælle med.
Martin Lidegaard (RV), 2016-11-10:
Jeg hører svaret sådan, at regeringen i sit første 1½ år ikke har taget et eneste tiltag, der vil reducere CO2-udledningen i Danmark.
Det er jo fair snak.
Men det næste spørgsmål må jo så være, for nu hører jeg alligevel i den optimistiske tone, som regeringen anlægger, at man har tænkt sig at gøre noget på et tidspunkt, om ministeren kan nævne ét tiltag, som regeringen overvejer, der vil reducere udledningen af CO2.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-11-10:
Jamen altså, vi vil også fremadrettet se på, hvilke muligheder der er.
Jeg kan bare sige senest med det udbud, der har været i denne uge, at der er store opgaver på energiområdet: Havmølleparken ved Kriegers Flak og de andre tiltag, som ligger i energiaftalen fra 2012, som vi jo i fællesskab er i gang med at gennemføre.
Jeg synes, at det er der god, sund fornuft i.
Så har vi også endelig etableret en Energikommission, og den kommissions opgave er at se på, hvordan vi skruer energipolitikken sammen fremadrettet.
Vi venter også på at få gode udspil derfra.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-10:
Altså, vi står med en klimapolitisk redegørelse, hvor afsenderen er energi-, forsynings- og klimaministeren, og vi kan så konstatere, at der ikke er en eneste ting, som regeringen har gjort, der trækker klimaindsatsen i den rigtige retning, og der er heller ikke planlagt noget, som er uden for det energiforlig, som regeringen gør så meget for at underminere.
I sådan en situation vil jeg godt komme med en opfordring til regeringen, for det er jo nyt, at der er et klimaråd, som ifølge klimaloven skal rådgive Folketinget.
Og der er bl.a. et forslag fra klimarådet, som kommer med en anbefaling om, at vi kan fremme varmepumper og undgå samfundsøkonomiske fejlinvesteringer i biomasseanlæg ved at sænke afgiften på el til opvarmning med 30 øre pr. kilowatt-time.
Det har man i redegørelsen ikke svaret direkte på; man skriver bare, at man vil afskaffe PSO'en.
Jeg kunne godt tænke mig at høre konkret fra ministeren: Er dette ikke et ganske udmærket forslag at fremme varmepumper?
Christian Poll (ALT), 2016-11-10:
Jo, men en omkostningseffektiv måde er netop, at hvis energiprisen ligger der, hvor den gør i dag, så føler man jo, at man kan spare en del ved at gennemføre energibesparelser.
Den besparelse bliver langt mindre, hvis vi får en lavere elpris, og det vil sige, at princippet om, at det bør kunne betale sig hjem af sig selv jo bliver voldsomt udvandet.
Er det ikke rigtigt?
Thomas Danielsen (V), 2016-11-10:
Tak for ordførerens tale.
Jeg prøver lige at finde ud af, hvordan ordføreren helt præcist mener et energiforlig bliver brudt.
Altså, i Venstres optik har vi ikke noget energiforlig på de kystnære møller, for det koster 2 mia. kr. mere, end vi havde forudsat.
Vi er meget begejstrede for Kriegers Flak, fordi det koster 5 mia. kr. mindre end forudsat, vel at mærke selv om de så kommer 15 km. ud i vandet.
Ordføreren nævner så forsøgsmøllerne i Nissum Bredning, som indgår i den pulje, som er blevet besluttet.
Det er også en succes, men der er nogle få midler, som der så ikke lige kunne findes anvendelse for.
Man fik ellers undersøgt det hele, som man ville.
Er problemet, at der så ikke er blevet brændt så mange penge som muligt af på det?
Altså, jeg forstår ikke helt problemet.
Lad os tage forsøgsmøllerne.
Problemet i forhold til energiforliget er åbenbart, at der er nogle få midler, som man ikke har kunnet presse ind i det projekt.
Projektet var simpelt hen ikke større.
Jeg kan altså ikke forstå, om det er, fordi det er for billigt, eller fordi det er for dyrt.
Hvor er det, energiforliget bliver brudt?
Jens Joel (S), 2016-11-10:
Vi er gået konstruktivt ind i de diskussioner, bl.a. fordi vi synes, der er nogle fordele ved at flytte PSO'en fra elregningen, og det handler jo bl.a. om nogle af de produktionsvirksomheder, som jeg også tror hr. Carsten Bach henviser til.
Så den del er vi enige i.
Når vi siger, at det også handler om rammevilkår, er det jo, fordi vi er bange for, at hvis man skaber usikkerhed om investeringer på det her område, så betyder det, at det bliver dyrere med den grønne omstilling, og at der vil være færre virksomheder, som vil investere i den, og så får vi ikke udviklet de produkter, som resten af verden lige nu og disse år kommer til Danmark for at købe.
Christian Poll (ALT), 2016-11-10:
Tak for det.
Jeg vil bare sige til ordføreren, at vi jo i Alternativet er helt på linje med det, jeg har hørt i ordførerens tale, og det er jeg glad for.
For vi er jo som et af de få partier lidt uden for den her energiaftaledebat.
Derfor er vi også lidt nysgerrige efter at høre, hvad der især sker med sådan noget som PSO.
Det blev jo jævnlig sagt, at PSO-ordningen er ulovlig, og jeg vil høre, om ordføreren kan bekræfte, at det jo sådan set ikke er det, der er tilfældet.
Mulighederne ligger i at justere den på forskellige måder.
Vi har da i hvert fald to måder, som ville være oplagt at justere den på.
Enten med det, man kalder en åbningsordning, hvor man lader det være åbent for nabolandene at være med til at investere, eller vi kan måske lave en grøn målerafgift, som man har gjort i Tjekkiet.
Så jeg vil høre – hvis nu vi ender der, hvor PSO rent faktisk bliver fjernet – hvor ordføreren så tænker der kan komme finansiering til en langsigtet stabil klimaindsats.
Jens Joel (S), 2016-11-10:
Først og fremmest er jeg helt enig med Alternativets ordfører i, at regeringen strækker den vel lovlig langt, når den påstår, at PSO'en ikke kan lade sig gøre, altså at den er blevet kendt ulovlig.
Den nuværende version af PSO'en er ulovlig, og derfor skal vi gøre noget.
Det er derfor, at vi også i Socialdemokratiet har påtaget os den pligtopgave at lave nogle tilpasninger.
Vi er så enige med regeringen på et andet område, nemlig at der kan være nogle fordele i at finansiere PSO'en – eller den grønne omstilling – på en anden måde end over elregningen.
Det er derfor, vi indgår konstruktivt i de diskussioner.
Vi har sagt, at vi godt vil være med til at diskutere, om man kan finansiere den grønne omstilling klogere, og det er det, vi sidder og gør med regeringen lige nu.
Den finansieringskilde er jeg til gengæld også forundret over.
Jeg har forstået, at 2025-planen er lagt væk, og vi har ikke været til forhandlinger siden.
Så vi ved faktisk ikke, om det er, fordi regeringen har præsenteret noget nyt, i forhold til hvordan de vil afskaffe den og finansiere det.
Christian Poll (ALT), 2016-11-10:
Det er også sådan, jeg hører ordføreren.
Er det ikke sandt?
Jens Joel (S), 2016-11-10:
Det er i hvert fald rigtigt, at vi stadig væk skal lave langsigtede energiaftaler.
Vi har en energiaftale nu, der løber fra 2012 til 2020.
Der er det, vi siger, at når man gør det, altså laver sådan en 8-årsaftale, så kan man jo ikke komme efter, at virksomheder faktisk har brugt et tocifret millionbeløb på f.eks. at lave udbud på de kystnære møller, og sige, at hov, vi mente det ikke alligevel.
Sådan kan man ikke føre erhvervspolitik.
Men uanset om det bliver finansieret af PSO'en eller på finansloven, skal man jo lave en aftale over de næste 5-10 år, hvor man siger, at det er det her, vi sigter efter, og så kan erhvervslivet investere i tillid til, at det er sådan, det kommer til at se ud.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-10:
Jamen jeg synes jo, det er interessant, hvis der sker noget omkring de der PSO-forhandlinger.
For jeg var med til nogle drøftelser på den anden side af sommerferien, og der blev udarbejdet diverse notater, som egentlig indikerede, at hvis man kiggede ud i Europa, var der forskellige andre løsninger at vælge end at tage det over på finansloven, som på det tidspunkt var regeringens topprioritet, og som jo så er blevet skudt ned.
Jeg synes, det er interessant, hvis vi kan finde noget, som er lige så velafbalanceret som det nuværende PSO-system, hvor det er samtlige elforbrugere, der er med til at betale for den bæredygtige omstilling, og hvor erhvervslivet også bidrager.
Jeg er stærkt bekymret for, om den udgift – de 4½ mia. kr., som erhvervslivet nu betaler i PSO – nu bliver væltet over på pensionister og lønmodtagere i en eller anden mærkelig proces, hvor man får det over på en skattebetaling i stedet for.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ordføreren tror, at der kan landes en model, som er socialt afbalanceret, som erstatning for PSO.
Jens Joel (S), 2016-11-10:
Vi deler fuldstændig Enhedslistens betragtninger om, at det er vigtigt at sikre en, vi kan sige social og retfærdig fordeling og profil på det her.
Så der ville det være pensionisterne, det ville være de lavest lønnede, som skulle betale hele regningen for at afskaffe PSO'en.
Jeg er lidt svar skyldig, med hensyn til hvad regeringen mener nu, fordi der ikke længere er en 2025-plan.
Men det er stadig væk mit indtryk, at regeringen ønsker at flytte det fra elregningen, og det vil stadig væk være min indstilling, at Socialdemokratiet gerne vil diskutere, om man kan flytte det fra elregningen, hvis man kan lave en profil, der er mere socialt retfærdigt end det, som regeringen lagde op til med 2025-planen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-10:
Jamen det ville jeg da også gerne diskutere, hvis jeg blev indkaldt til de der møder.
Ordføreren nævnte en anden ting i sin tale.
Det handlede om ændringer af afgifterne på varmepumper for at komme frem til en løsning, hvor vi får fremmet varmepumper.
Der er jo ikke så mange møder i energiforligskredsen, så måske skulle vi tage debatten her i stedet for.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om ikke ordføreren ser nogle muligheder for, at vi kunne nedjustere noget støtte til biogas, som så kunne åbne op for, at vi kunne give en øget støtte til varmepumpeløsninger.
Jens Joel (S), 2016-11-10:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Søren Egge Rasmussen i udfordringen, og jeg er også enig i det, jeg hører, når regeringen siger: I dag er det en meget dårlig forretning at lave en varmepumpe; når vi fjerner PSO'en, bliver det en lidt mindre dårlig forretning, men det er stadig væk en dårlig forretning.
Derfor vil det ikke hjælpe, det vil ikke være nok.
Så hvordan gør vi det så?
Ja, man kunne diskutere, om man skulle give noget mere støtte.
Vi har også været med til, i øvrigt sammen med Enhedslisten, at sikre, at nogle af de nedskæringer, der blev foretaget i finansloven på varmepumpeområdet, blev taget af bordet, kan man sige.
Jeg tror så også, vi skal diskutere, om muligheden er, at man målrettet kan nedsætte afgiften på el til opvarmning, og om det kan løse det, fordi det så er en mindre bred base.
Det vil vi meget gerne diskutere, for vi vil gerne i mål med de varmepumper.
Christian Poll (ALT), 2016-11-10:
Ordføreren lægger vægt på at spare penge, og det er sådan set et sundt princip at forsøge at spare penge.
Det er bl.a. derfor, ordføreren gerne ser, at PSO-ordningen bliver fjernet, sådan at man kan spare penge på omstillingen.
Men for at vi kan nå Parisaftalens mål, for at vi kan nå de mål, der er nødvendige for løse den bredt anerkendte klimakrise, vi står i nu, skal der jo sættes noget andet i stedet.
Så jeg vil gerne høre ordføreren, om jeg skal forstå ønsket om at spare penge, som at vi finder en billigere måde at gøre det på, og så vil jeg gerne høre, hvad det er for en måde, eller om det er udtryk for, at man simpelt hen ikke anerkender, at der er den her klimakrise, og at vi har behov for at reducere vores udledninger og at ombygge vores energisystem i den takt, som Parisaftalen siger.
Mikkel Dencker (DF), 2016-11-10:
Jeg vil sige, at i Dansk Folkeparti mener vi, at vi skal leve op til de aftaler, som vi som land indgår med andre lande, så hvis et flertal her i Folketinget beslutter eller allerede har besluttet at indgå i og leve op til Parisaftalen, skal vi selvfølgelig gøre det.
Den vej, som vi anviser, er, at vi mener, at vi først og fremmest skal fokusere på, om vi kan spare på energien ved simpelt hen at bruge mindre energi og dermed udlede mindre CO2, som så vil hjælpe med til den målopfyldelse.
Det mener vi der er flere veje til.
Vi er jo rigtig gode i Danmark til f.eks. at isolere vores boliger gennem krav til nybyggeri, men vi kan også investere i at spare varme ved at forbedre vores eksisterende boligmasse.
Der er også et stort potentiale i at udskifte forældede opvarmningsløsninger til mere moderne.
Så på den måde mener vi vi på en mere samfundsøkonomisk måde, end det har været gjort hidtil, kan spare os til de CO2-nedbringelser, som vi er forpligtet til.
Carsten Bach (LA), 2016-11-10:
Tak for svaret.
Jeg tror ikke, jeg er enig med hr. Jens Joel i, at vi med de politiske beslutninger om klimamål ligefrem bremser danske virksomheder.
Christian Poll (ALT), 2016-11-10:
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at vi også skal gennemføre energibesparelser.
Men forestiller ordføreren sig virkelig, at man kan sige, at nu stopper vi med den her udbygning af vedvarende energi, ombygning af energisystemet, og så kan vi alene satse på at spare energi ved f.eks. at efterisolere vores bygninger?
Og hvordan skal det blive en billig indsats?
Som jeg har forstået det, er det faktisk en forholdsvis dyr indsats pr. sparet kilowatt-time i forhold til så mange andre indsatser.
Jens Joel (S), 2016-11-10:
Tak til formanden, og tak til klima-, energi- og bygningsministeren for at stille op til forespørgslen.
Det er jo et vigtigt område, det er det for alle Folketingets partier, og det er det sådan set hele tiden, men jeg tror, at det er det ikke mindst i disse dage, hvor der er klimatopmøde i Marrakesh i Marokko; hvor der lige er blevet valgt en ny amerikansk præsident, som har sagt forskellige ting; og hvor vi i Folketinget har mange klima- og energipolitiske diskussioner og også uenigheder.
Så jeg vil egentlig bare sige tak for, at ministeren kommer her og redegør for det, og jeg ser frem til, hvad ministeren har planlagt, sådan at vi kan få en diskussion om, hvordan vi ender både klima- og energipolitisk i det fælles mål, som et bredt flertal i Folketinget har, om, at vi skal være fossiluafhængige i 2050.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-11-10:
Tak for den indledende tale.
Der siger redegørelsen, at det kommer vi tilbage til.
Der er bare to ting, jeg gerne vil spørge Socialdemokratiets ordfører om.
Den ene er, at der jo meget klart står, at vi har forpligtet os til i Paris i 2020 at levere i forhold til de 40 pct.
Og det andet er i forhold til den ikkekvotebelagte sektor.
Der ligger jo intet i den klimapolitiske redegørelse om, hvad det er, vi skal levere.
Tværtimod må man sige, at regeringen går i den gale retning lige nu, bl.a. med registreringsafgiften og ikke mindst også landbrugspakken.
Er ordføreren enig med mig i, at der selvfølgelig også skal leveres i forhold til den ikkekvotebelagte sektor frem til 2030, hvis vi skal levere i forhold til Parisaftalen?