runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2023-04-13:
Tak for det.
Indledningsvis vil jeg gerne starte med at takke for den velvillige behandling.
Da vi vedtog trossamfundsloven i 2017, var det en forudsætning, at der blev foretaget en revision, hvor der bliver set på, om loven virker efter hensigten, bl.a. på baggrund af erfaringerne med loven i de første år, efter at den trådte i kraft.
Både som kirkeordfører i en tidligere valgperiode og nu som kirkeminister har det været afgørende for mig, at revisionen tilrettelægges, så der bliver mulighed for en ordentlig inddragelse af de anerkendte trossamfund.
Det er efter min mening ikke muligt at nå i denne samling, og lovforslaget vil derfor indebære, at revisionen af trossamfundsloven udskydes til næste folketingssamling.
Derved sikres det, at der bliver tid til at færdiggøre arbejdet med at etablere et erfaringsgrundlag og udforme et konkret lovforslag med en grundig inddragelse, og at der sker en bred inddragelse af de anerkendte trossamfund ved en længere høringsperiode over et konkret lovudkast.
Der har været gang i erfaringsudvekslingen, og man har arbejdet på det igennem længere tid, men det er klart, at når der først er et folketingsvalg og så en regeringsdannelse, er der også nogle ting, der udestår, og som der skal tages stilling til, og hvor man fortsat gerne vil have en dialog, og det synes jeg at man skal gøre på en ordentlig måde.
For mig er det vigtigt, at det her bliver gjort med den bedst mulige inddragelse af parterne, og det er sådan set vigtigt for mig at gøre tingene grundigt.
Tak for behandlingen indtil nu.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-13:
Formålet med det her lovforslag er, at revisionen af lov om trossamfund uden for folkekirken udskydes til folketingsåret 2023-24.
Loven om trossamfund uden for folkekirken trådte i kraft den 1. januar 2018.
Der er en revisionsbestemmelse i den, og som tidligere ordførere har nævnt, er der på grund af folketingsvalget ikke tilvejebragt det nødvendige erfaringsgrundlag.
Derfor støtter Dansk Folkeparti selvfølgelig, at den her revisionsbestemmelse bliver udskudt, så vi kan få indsamlet det nødvendige erfaringsgrundlag og vurdere loven på den baggrund.
Tak for ordet.
Søren Søndergaard (EL), 2023-04-13:
Enhedslisten ser faktisk meget frem til en revision af loven om trossamfund uden for folkekirken.
Det tror vi bliver en rigtig spændende diskussion, så det ser vi meget frem til.
Det gør den så ikke, og derfor kan vi også støtte, at den udskydes i en periode.
Men når vi nu er samlet, kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt ind til begrundelsen.
For det, vi hører fra forskellige ordførere, er, at det skyldes, at der har været en valgkamp og et folketingsvalg osv., og det kan måske begrunde, at der ikke er blevet lavet et forslag, der er sendt i høring, og at der ikke har været en høringsfrist, der har været lang nok, selv om der jo stadig væk er noget tid tilbage.
Men okay, det kan argumentere for det.
Men det er jo ikke det, der står i bemærkningerne.
Det skyldes bl.a., at arbejdet har været sat i bero i efteråret 2022 på grund af folketingsvalget og den efterfølgende regeringsdannelse«.
Det synes jeg er lidt interessant.
Betød det, at erfaringsindsamlingen blev sat i bero, fordi der blev udskrevet et folketingsvalg?
Det var jo en revisionsbestemmelse, der fremgik af en lov, og det er vel ikke sådan, at det, at man udskriver et folketingsvalg, og det, at man bruger en masse tid på at lave en regering, forhindrer, at en lov bliver effektueret, eller hvad?
Det vil jeg godt have at ministeren forholder sig til i sin besvarelse.
Helle Bonnesen (KF), 2023-04-13:
Det er et forholdsvis simpelt forslag om en udskydelse – en udskydelse, som giver god mening og ikke har nogen økonomiske konsekvenser.
Der har været et folketingsvalg, så der har været en pause, og der er et stykke arbejde, man gerne vil gøre bedre.
Der er ingen grund til ikke at tilslutte sig det her, så selv om det faktisk indirekte har lidt med grundloven at gøre, vil jeg bare gøre kort proces og sige, at vi er for forslaget.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Kirkeordføreren har forsynet mig godt med en grundig tale.
LA imødekommer ministerens ønske om at udskyde revisionen af lov om trossamfund uden for folkekirken.
Liberal Alliance støtter altså forslaget.
Søren Espersen (DD), 2023-04-13:
Det her er en ganske almindelig udsættelse af en lov, af revision af loven om de andre trossamfund.
Det er jo sket, ved at der var en meget lang valgkamp, en hel måned, og derefter stort set det samme med regeringsdannelsen.
Så det vil være fuldstændig rimeligt at få et ordentligt forslag, når man er klar til det, med nye erfaringer.
Derfor støtter Danmarksdemokraterne forslaget.
Theresa Berg Andersen (SF), 2023-04-13:
Det går lidt hurtigt, og så kan man godt komme til at grine lidt.
Kirkeministeren skulle i folketingsåret 2021-22 fremsætte et forslag om revision af loven med henblik på at sikre, at der nogle år efter lovens ikrafttrædelse blev taget stilling til, om loven virkede efter hensigten.
Vi oplyses i det her lovstykke om, at arbejdet med at etablere et erfaringsgrundlag imidlertid ikke er fuldt ud tilendebragt.
Derfor foreslås det, at revisionen af trossamfundsloven udskydes til folketingsåret 2023-24, og SF bakker op herom.
Jeppe Søe (M), 2023-04-13:
Tak for det, formand.
Moderaterne bakker op om kirkeministerens ønske om meningsfuld inddragelse af alle relevante trossamfund og om en høringsfrist, der giver plads til medinddragelse og mulighed for, at vi sammen kan drage fornuftige konklusioner.
På den baggrund støtter Moderaterne lovforslaget.
Theresa Berg Andersen (SF), 2023-04-13:
Tak for det.
Lovforslaget skal sikre, at kirkefunktionærer med en gennemsnitlig ugentlig arbejdstid på 3 timer eller mere ikke mister deres valgbarhed, hvilket kan være et væsentligt indgreb i folkekirkemedlemmets adgang til medindflydelse på det kirkelige liv i sognet.
Jeg konstaterer, at der er stor opbakning til lovforslaget her i de indsendte høringssvar, men det påpeges dog, at der kunne være andre lovmæssige tilføjelser i lovforslaget her, som går ud over det her lovforslag.
Her bakker SF op om Kirkeministeriets vurdering af, at sådan nogle ændringer her bør drøftes i en bredere kreds af kirkelige interesser, herunder bliver der nævnt menighedsrådene og Præsteforeningen, og det synes vi lyder fornuftigt.
SF bakker op om forslaget.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Tak for det.
Jeg bliver simpelt hen i tvivl her.
Ordføreren siger, at DF vil sætte danskerne først og DF vil give muligheden for det her.
Men som jeg forstår det, vil DF have, at arbejdsgiverne skal give danskerne mulighed for det her, at det altså er arbejdsgiverne, der skal give det her.
I forhold til det her med at indkalde til trepartsforhandlinger kan jeg blive i tvivl om, hvad ordføreren mener med det.
Der er allerede stillet op, hvad emnet skal være, hvordan det skal betales, at man bare skal kunne ringe ind.
Hvad skal der forhandles om?
Det er det, jeg bliver i tvivl om: Hvad skal der forhandles om?
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-13:
Jeg tror sådan set ikke, der kan være megen tvivl om, at Dansk Folkeparti er Danmarks familieparti.
Det gør vi også, når det drejer sig om at være der for sin familie.
Vi ønsker, at danskere skal kunne benytte sig af muligheden for at tage med familien til læge eller på hospitalet og hjælpe dem i en situation, der er svær, inden for familiens rammer.
Det er det, vi sådan set ønsker med det her forslag, og det havde vi selvfølgelig håbet på at et parti som Socialdemokraterne havde bakket op om.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-13:
Det tror jeg da hr. Nick Zimmermann har ret i, og de mennesker skal så være velkomne til, sådan som processen jo foregår, at ønske det frem mod næste overenskomstforhandling.
Men jeg prøver så bare at spørge en gang til, når nu jeg har fået den helt klare opfattelse, at hr. Nick Zimmermanns respekt for den danske model er kæmpestor og respekten for, at en aftale er en aftale, er lige så stor: Hvordan vil hr. Nick Zimmermann i det tilfælde, han var en arbejdsgiverorganisation, reagere på at modtage en invitation fra beskæftigelsesministeren til at komme over at diskutere, om ikke man kunne betale endnu mere, efter man allerede har kigget på, hvor meget produktiviteten er steget, og hvad det skal koste?
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-13:
Jamen jeg tror i virkeligheden, at der er rigtig mange danskere, der godt kunne tænke sig det her, at have mulighed for, hvis man har en syg forælder eller en syg bedsteforælder, at holde bedstes første sygedag.
Der tror jeg, mange ville sætte enormt stor pris på, at man kunne få muligheden for netop at tage en bedstes første sygedag, så man kan følge dem til lægen eller på hospitalet eller andet.
At give den tryghed for familien er enormt vigtigt.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-13:
Det er rart at se det store smil på ansigtet hos hr. Nick Zimmermann.
Jeg er glad for at høre den store kærlighed til den danske model, som hr. Nick Zimmermann har.
Den deler jeg sådan set selv.
Det er sådan, at når arbejdsmarkedets parter sætter sig ned til overenskomstforhandlinger, kigger man på, hvordan produktiviteten har udviklet sig siden sidste overenskomst, og hvilken merværdi der er blevet skabt, og så bliver man enige om, hvad det retfærdige er det skal koste – ikke mere, ikke mindre.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge hr. Nick Zimmermann, med hans enorme respekt for den danske model: Hvis nu han selv havde været arbejdsgiver, hvordan ville han så reagere på samme år, som han havde indgået en overenskomstaftale med fagbevægelsen, at modtage en invitation fra beskæftigelsesministeren til at komme over og diskutere, om ikke de skulle give lidt mere?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Men det er teknisk set et spørgsmål om, hvem der har initiativretten og serveretten til det, og det er der, vi mener at det er et indgreb, og det er det, hver eneste gang Folketinget begynder at blande sig i noget, som de ønsker at arbejdsmarkedets parter skal implementere, uanset om det er noget, vi i Folketinget forsøger at pådutte, eller om det er noget, vi forsøger at tage.
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-13:
Men det er fuldstændig klart, at vi i Dansk Folkeparti ikke ønsker at blande os i den danske model.
Vi ønsker at sende det her forslag over til trepartsforhandlinger, sådan at man kan forhandle inden for den danske model om, hvordan det her præcis skal udformes.
Men det er også klart, at vi ønsker at give danskerne muligheden for at være der for deres familie.
Vi er jo ikke statens børn, vi er jo ikke statens ejendom.
Vi er først og fremmest familie, og vi skal være der for vores familie, også i de svære situationer i livet, og det tror vi netop det her forslag vil være med til at gøre muligt.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Det er jeg helt med på.
Men der er jo ikke et forbud imod at bruge det her i overenskomstforhandlinger; der er ikke et forbud imod, at arbejdsmarkedets parter gør brug af det her, når de har trepartsaftaler.
Det, jeg oplever, er, at DF vil bestemme, hvad de skal prioritere.
Og er det ikke at gribe ind?
Jeg har meget svært ved at forstå, hvordan man kan bestemme det her og så sige: Jeg bestemmer, at I skal bestemme det her.
Det er lidt sådan, det lyder.
Det lyder ikke, som om der er noget, der skal forhandles om mellem dem.
Mads Fuglede (V), 2023-04-13:
Tak for ordet.
Formålet med lovforslaget er at fastholde den retstilstand, der eksisterer i dag, i forhold til kirkefunktionærers valgbarhed til menighedsråd.
Lovforslaget indebærer, at kirkefunktionærer, hvis ansættelsesforhold har en varighed på mere end 1 måned, og hvis gennemsnitlige ugentlige arbejdstid overstiger 8 timer, ikke er valgbare til menighedsrådet i den menighedsrådskreds, hvor de har tjenestested.
Herved fastholdes den nugældende retstilstand, og vi sikrer hermed, at kirkefunktionærer med en gennemsnitlig ugentlig arbejdstid på 3 timer eller mere ikke mister deres valgbarhed.
Ændringen er nødvendig, og den skal altså foretages for at fastholde den tilstand, der er allerede nu, fordi valgbarhedskriterierne i dag henviser til ansættelsesbevisloven, som forventes ophævet ved et lovforslag fra Beskæftigelsesministeriet om implementering af arbejdsdirektivet.
Derfor foreslås det, at henvisningen til ansættelsesbevisloven fjernes, og at de hidtidigt gældende kriterier, som regulerer kirkefunktionærers valgbarhed, tilføjes i lov om valg til menighedsråd.
På baggrund af Beskæftigelsesministeriets implementering af arbejdsdirektivet med lov om ansættelsesbeviser og visse arbejdsvilkår er der behov for at ændre lov om valg til menighedsråd, således at der ikke i lov om valg til menighedsråd henvises til lov om arbejdsgiverens pligt til at underrette lønmodtageren om vilkårene for ansættelsesforholdet, da denne ophæves i forbindelse med implementeringen.
Det lyder alt sammen meget teknisk, men i bund og grund er det jo egentlig ligesom et citat fra »Leoparden«, nemlig at for at alting skal forblive det samme, skal alt lige forandres, så vi når tilbage til status quo.
Det ønsker vi i Venstre, og derfor støtter vi dette lovforslag.
Kim Aas (S), 2023-04-13:
Tak for ordet, formand.
Formålet med lovforslaget her er, at vi skal fastholde den retstilstand, der gælder i dag, i forhold til kirkefunktionærernes valgbarhed til menighedsrådet.
Ændringerne er nødvendige, fordi valgbarhedskriterierne, som de er i dag, henviser til ansættelsesbevisloven, der med det kommende lovforslag fra Beskæftigelsesministeriet om implementering af arbejdsdirektivet forventes at blive ophævet.
Konkret indebærer lovforslaget, at vi fastholder den valgbarhed til menighedsrådet, som gælder i dag, nemlig at kirkefunktionærer, hvis ansættelsesforhold har en varighed på over 1 måned og en ugentlig arbejdstid på mere end 8 timer, ikke har valgbarhed til menighedsrådet i den kreds, hvor de arbejder.
Samtidig fastholder vi princippet om, at kirkefunktionærer med en gennemsnitlig ugentlig arbejdstid på mellem 3 og 8 timer ikke mister deres valgbarhed.
For at sige det, som det er, sker der ikke rigtig noget med den gældende retstilstand med det, der foreslås her i lovforslaget.
Man fjerner bare henvisningen til ansættelsesbevisloven, og i stedet indskriver man det i de nævnte gældende kriterier, som kommer til at regulere kirkefunktionærernes valgbarhed i lov om valg til menighedsråd.
Fra Socialdemokratiets side ser vi en sund fornuft i, at vi fastholder de gældende kriterier for valgbarhed, som de er i dag, så vi kan sikre en balance i forhold til den ansættelsesmæssige tilknytning til sognet, som bør være af en vis længde, for at valgbarheden påvirkes.
For os er det et vigtigt princip for at sikre, at menighedsrådenes medlemmer er folkevalgte og frivillige.
Samtidig ønsker vi ikke at gøre reglerne for usmidige og for virkelighedsfjerne.
Eksempelvis mener vi, at et medlem af menighedsrådet, som f.eks. er uddannet organist og er pensionist, godt kan hjælpe i en atypisk situation, hvor der mangler en organist til to tjenester på grund af sygdom.
Det må man gerne, uden at det skal betyde, at vedkommende må melde sig ud af menighedsrådet eller nægte at påtage sig opgaven.
Sådanne små aftaler eller medindflydelse på det kirkelige liv i sognet skal man ikke kunne forhindre adgang til.
Med disse kommentarer støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-13:
Det, som vi ønsker, er at lægge det her ud til en trepartsforhandling og lade arbejdsmarkedets parter sætte sig ned og forhandle om det her, og at det ender ud med, at danskerne får den her mulighed.
Helle Bonnesen (KF), 2023-04-13:
Jeg prøver igen: Har jeg misforstået kommentaren om, at det var erhvervslivet, der skulle betale?
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-13:
Altså, man kan sige, at det, vi jo klart lægger op til, er en trepartsforhandling, og vi vil selvfølgelig lade parterne forhandle om det i et rum, hvor politikerne ikke nødvendigvis skal blande sig.
Det, der er vores ambition, er at give danskerne en mulighed for, at man kan hjælpe sin familie, sine forældre eller sine bedsteforældre, i en svær situation.
Helle Bonnesen (KF), 2023-04-13:
Jeg synes, jeg har læst, at ordføreren mener, at det netop skal være erhvervslivet, der skal betale.
Har jeg misforstået den kommentar?
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-13:
Det, som vi fuldstændig klart ønsker, er at give danskerne muligheden for at hjælpe et familiemedlem – en forælder, en bedsteforælder – i en svær situation i livet, hvis de eksempelvis skal på hospitalet, hvis de skal til lægen, hvis man har nogle forældre, der døjer med kronisk sygdom eller andet.
Det er altså, at man en gang imellem har muligheden for at ringe til sin arbejdsgiver og sige: Jeg har ikke mulighed for at komme i dag, for jeg skal være der for min familie.
Det synes vi sådan set giver rigtig god mening.
Jeppe Søe (M), 2023-04-13:
Tak for det, formand.
Fratagelse af valgbarheden er et væsentligt indgreb i det pågældende folkekirkemedlems adgang til medindflydelse på det kirkelige liv i sognet.
Indtil nu har valgbarhedskriterierne for medlemmer af folkekirken været grundet i ansættelsesbevisloven, som nu forventes ophævet ved et lovforslag fra beskæftigelsesministeren om implementering af arbejdsdirektivet.
Moderaterne støtter derfor, at henvisningen til ansættelsesbevisloven fjernes, og at de hidtil gældende kriterier, som regulerer kirkefunktionærers valgbarhed, tilføjes i lov om valg til menighedsråd.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-13:
Det er jo igen det der med, hvad det er for et ligestillingsbegreb, vi taler om her.
Altså, der bliver sagt kønnet ulighed.
Jo, der er forskel på mænd og kvinder, og det er jo i sig selv en ulighed, altså at det ikke er det samme, og at vi træffer forskellige valg, og at det udarter sig i forskellige resultater.
Men det er jo ikke nødvendigvis et problem.
Så det kommer lidt an på, hvad du mener med kønnet ulighed.
Er det en negativ ting, vi taler om her?
Eller er det bare det forhold, at mænd og kvinder er forskellige og de gennemsnitligt set har forskellige værdier og ambitioner, og at det derfor også udarter sig i forskellige resultater, når vi kigger statistisk på det?
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-13:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare godt spørge ordføreren, om ordføreren anerkender, at der er kønnet ulighed i samfundet.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-04-13:
Jeg vil gerne afvente det arbejde, som pågår, og så må vi tage debatten til sommer.
Det ligger jo også på et andet ressortområde.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-13:
Tak for det.
Jeg kan jo se, at der i regeringsgrundlaget er afsat 3 mia. kr. til at tage et opgør med det.
Jeg går ud fra, at det er 3 mia. kr., man vil lægge ind i overenskomstforhandlingerne til forhandling mellem parterne.
Så vil jeg bare spørge, om det, når man nu ligesom har anerkendt den del, så ikke også vil være mest rimeligt at sige, at så leverer man også de 3 mia. kr. selv, frem for at gå ud at sige, at det er de arbejdspladser, hvor der er et lønefterslæb, der så selv skal finansiere den lønstigning?
For det vil jo reelt betyde, at så kan en lønstigning blive finansieret af færre kolleger?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-04-13:
Jeg er enig i, at der er en problematik i forhold til de traditionelle kvindefag, også i den offentlige sektor, som sakker bagud med løn, og det er vi også nødt til at tage seriøst i en tid, hvor vi står og mangler hænder i netop de fag, som sakker bagud i løn i forhold til andre.
Men jeg tror, at det seriøse vil være at afvente det arbejde, der pågår med lønstruktur, og så tage drøftelsen, når de resultater kommer til sommer, som jeg forstår det.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-13:
Tak for det, og tak for en i øvrigt, synes jeg, rigtig god tale.
For bare lige at fortsætte lidt i det samme spor, som ordføreren slutter i, vil jeg sige, at jeg også selv er så lykkelig, at jeg har tre børn, to drenge og en pige, og jeg kan da konstatere, at selv om de har fået den samme opdragelse, og selv om de også har fået at vide, at man skal gribe de muligheder, der er her i livet, er det forskellige vilkår, vi lever under.
Og jeg synes bare, det er vigtigt, at man også erkender det, og at der også er forskellige muligheder, alt efter hvilken kønsbaggrund man har.
Jeg vil godt spørge om noget.
Jeg blev faktisk rigtig glad for at høre, at Venstres ordfører anerkender det uforklarlige løngab på de 7 pct., men der er ikke alene inden for de enkelte fag, men også mellem fagene en stor lønforskel.
Vi kender jo debatten omkring særlig de kvindedominerede velfærdsfag, hvor der er et lønefterslæb, og der vil jeg egentlig bare gerne høre Venstres holdning til, hvordan vi slipper af med det helt tydelige lønefterslæb, der er i forhold til de kvindedominerede velfærdsfag, som altså også er en uforklarlig lønforskel.
Så hvad er Venstres bud på at løse den problematik?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-04-13:
Jeg er enig i, at det betyder rigtig meget, hvad vi fortæller unge kvinder og piger.
Jeg har selv en 3-årig datter, og jeg har også en interesse i, at hun kommer til at gå til livet med en holdning om, at hun kan det, hun vil.
Jeg blev selv overrasket, da jeg mødte arbejdsmarkedet.
Og der er bare rigtig mange af de her kulturelle ting, som vi er nødt til at gøre op med, og som skaber nogle strukturer i samfundet, som i sidste ende sætter sig i noget af den statistik, som vi kan se.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Jeg synes faktisk, vi skal tage det langt mere seriøst, at vi fortæller unge kvinder, at de ikke har lige muligheder, for det har de.
Og vi skal ikke underkende, at vi ikke kommer fra et ligestillet samfund, og selvfølgelig er der stadig et efterslæb i forhold til det med testforsøg med biler, og at medicin også skal testes på kvinder – det underkender jeg slet ikke – men jeg synes virkelig, vi skal være påpasselige med at fortælle vores unge kvinder, at vi har nogle dårligere vilkår i livet, fordi vi er kvinder, for det sætter simpelt hen en begrænsning for dem, og det vil jeg sige er langt mere farligt og langt mere synligt end det glasloft, der bliver nævnt alt for mange gange.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-04-13:
Jeg er enig i, at vi på papiret har ligestilling, men det har vi jo bare ikke ude i den virkelige verden.
Og et eksempel er jo det, som jeg også fremhævede, og som der blev talt om i den seneste runde, altså at vi kan se, at der er en økonomisk ulighed mellem mænd og kvinder – at der er noget af den lønforskel, som vi ser på arbejdsmarkedet, som ikke kan forklares ved, at mænd og kvinder træffer forskellige valg.
For det skal selvfølgelig være okay, at man træffer forskellige valg, men når der er 7 pct., som ikke kan forklares – og det er jo ikke noget, vi bare sådan trækker op af hatten; det er der jo mange undersøgelser der viser – så er vi nødt til at tage det seriøst.
Det er jo bare et eksempel på, at der er en forskelsbehandling.
Og som jeg oplever det og har oplevet det i de virksomheder, jeg har arbejdet i, sker der nok en Rip, Rap og Rup-effekt rigtig mange steder.
Det synes jeg vi er nødt til at tage seriøst.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Og tak for talen.
Jeg synes, der bliver tegnet et lidt sort billede af at være kvinde i Danmark, og det synes jeg er lidt ærgerligt.
Jeg har faktisk min datter siddende deroppe, og jeg fortæller hende hver evig eneste dag, at vi har de samme muligheder uanset køn.
Og der blev faktisk sagt i talen, at det har vi ikke.
Jeg er helt enig i, at der er forskelle mellem mænd og kvinder, og at der er mange forskelle i forhold til forskellige tal.
Men jeg vil gerne have at vide helt specifikt: Hvad mener man ikke at pigerne deroppe har mulighed for i Danmark, som drengene i deres klasse har?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-04-13:
Det er min klare holdning, at kvinders rettigheder skal respekteres, og det gælder også i folkekirken.
Jeg ved, at der skal tages en meget seriøs drøftelse af det her i regeringen, for det handler selvfølgelig om at finde en balance, hvor vi stadig væk har en rummelig folkekirke.
Jeg synes også, at det er vigtigt at bemærke i den her debat, at 59 pct. af præsterne i folkekirken jo faktisk er kvinder, og jeg har selv en i min familie, som er kvindelig præst i den danske folkekirke, og jeg oplever ikke, at folkekirken generelt set diskriminerer kvinder.