runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2019-12-10:
Nu har den socialdemokratiske ordfører allerede sagt noget om lovforslaget her, og det er jo netop, som det allerede er blevet sagt, et spørgsmål om at få bragt danske regler vedrørende udlevering i overensstemmelse med EU's rammeafgørelse, så reglerne er i overensstemmelse med den seneste fortolkning af rammeafgørelsen fra EU-Domstolen ved dommen fra den 27. maj her i år.
Denne nye fortolkning betyder netop, som det lige blev berørt, at vi her i Danmark skal ændre vores lovgivning, så vi fremover får en domstol ind over, når der skal udstedes en europæisk arrestordre.
Det betyder helt konkret, at en anklager nu skal gå i retten for at få udstedt en europæisk arrestordre, hvor det – om man så må sige – før kunne gøres ved skrivebordet.
I dag er det Rigsadvokaten, der tager stilling til, om der skal udstedes sådan en arrestordre, og egentlig synes vi i Venstre, at det fungerer ganske fint.
Vi mener, at Rigsadvokaten er en kompetent myndighed, som handler fuldstændig uafhængigt af skiftende ministre, og som gennem objektivitetsprincippet sikrer den nødvendige retssikkerhed.
Derfor må jeg også sige, at den del af lovforslaget, der vedrører, at domstolene fremover skal tage stilling til en arrestordre, heller ikke er groet i vores have, men vi har naturligvis respekt for, at EU på den her måde beder os om at ændre vores regler, for vi mener jo netop, som det så ofte er blevet sagt, at det er vigtigt, at Danmark indgår i et internationalt samarbejde, når det handler om kriminalitetsbekæmpelse, og den europæiske arrestordre er altså et vigtigt redskab for politiet til bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet og også terrorisme.
På den baggrund skal jeg meddele, at vi bakker op om lovforslaget, og det gør vi selvfølgelig med alle de elementer, der ligger i det.
Pernille Bendixen (DF), 2019-12-10:
Tak for det.
Nu har de første to ordførere redegjort for, hvad lovforslaget handler om, så jeg skal ikke trætte Tinget med endnu en redegørelse.
Man kan altid godt blive en lille smule bekymret, når det handler om en konvention, men der findes jo også konventioner, der er gode, og vi tænker, at det her er en af dem.
Vi tænker, at det må stå højt på alles dagsorden, at vi gør, hvad vi kan, for ikke alene at forfølge, men også stille folk til ansvar for de kriminelle handlinger, de begår.
Vi har dog en bekymring, som går på det høringssvar, der kommer fra Den Danske Dommerforening, som ikke er enig med Justitsministeriet i, at omkostningerne skal afholdes inden for domstolenes eksisterende ramme.
De er nemlig ramt af et budget, der årligt reduceres med 1,2 pct., og nu pålægger vi dem en yderligere omkostning, samtidig med at det her er beregnet til at koste ca. 2 mio. kr.
Så den bekymring vil vi nok forfølge i det videre udvalgsarbejde med i hvert fald et par spørgsmål om, hvilke konsekvenser det her måtte have.
Men når det så er sagt, går jeg ud fra, at vi nok ender med at støtte op om forslaget.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-10:
Tak for det.
Lovforslaget her udspringer af, at det aktuelt i Danmark er Rigsadvokaten, der udsteder og fuldbyrder europæiske arrestordrer, ligesom Rigsadvokaten træffer afgørelse om udlevering uden for de nordiske lande samt EU.
Det er uhensigtsmæssigt, fordi justitsministeren har beføjelser over Rigsadvokaten og den udøvende magt ikke bør have sådan en kompetence, uanset om ministeren reelt udøver den i praksis.
Lovforslaget er derfor nødvendigt for Danmarks opfyldelse af Rådet for Den Europæiske Unions rammeafgørelse 2002/584/RIA af 13. juni 2002 om den europæiske arrestordre og om procedurerne for overgivelse mellem medlemsstaterne.
Og det kan ikke komme bag på nogen, at Radikale Venstre hilser tilnærmelser af internationale konventioner velkommen.
De væsentligste ændringer, som lovforslaget medfører, er desuden, at afgørelser om udstedelse af europæiske arrestordrer træffes af domstolene i stedet for at være administrative afgørelser.
En anden ændring er, at afgørelser om udleveringer fra Danmark til udlandet i alle tilfælde skal træffes af domstolene.
Så er der i høringssvarene en række problematiseringer fra bl.a. nogle af høringsparterne omkring retten til beskikket forsvarer.
Og det, der for Radikale Venstre har været afgørende i den forbindelse, er, at der stadig væk er mulighed for beskikkelse af forsvarer, hvis personen ønskes udleveret til strafforfølgning i Danmark, eller hvis politiet iværksætter undersøgelse af, om betingelserne for udlevering er opfyldt – for her finder retsplejelovens regler om sigtede og vedkommendes forsvar anvendelse – eller hvis personen fremstilles i grundlovsforhør, inden politiet har iværksat den ovennævnte undersøgelse. Det er altså kun i forbindelse med, om personen ønskes udleveret til straffuldbyrdelse i Danmark, at der udestår det her med beskikkelse af forsvarer. Så samlet set er lovforslaget positivt for retssikkerheden, hvorfor Radikale Venstre derfor ser positivt på det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2019-12-10:
Jeg skal undlade at gå ind i, hvad lovforslaget handler om – det er der flere andre der allerede har gjort – men jeg vil sige, at det er vigtigt for effektiv strafferetsforfølgning i både Danmark og udlandet, at der eksisterer muligheder for at få udleveret personer, så de kan blive retsforfulgt i et andet land eller her.
Så skal jeg rose, at forslaget indeholder en retssikkerhedsmæssig fremgang, fordi det fremover vil være domstolene, som skal tage stilling til, om en udlevering kan ske i sager om den europæiske arrestordre, og ikke, som det sker i dag, via en administrativ myndighed.
Jeg er faktisk også enig med Retspolitisk Forening, som har leveret et høringssvar, i, at det ville være rigtig godt, hvis det samme princip var gældende for de nordiske lande.
Vi kan altså støtte forslaget, men jeg vil også godt sige her, at jeg synes, at der skal lyttes til domstolenes bekymring for deres økonomi.
Ministeren har jo foreslået, at de skal findes inden for domstolenes ramme, og det er vi uenige i, fordi domstolene i dag allerede er meget hårdt spændt for; de har et stigende sagspres, og nedskæringer gør det vanskeligt at finde de penge, der skal til.
Jeg synes også, at de meget klart siger, at det vil skabe problemer for dem og have konsekvenser for den øvrige sagsbehandling.
Derfor er vores klare opfordring, at de 2 mio. kr., der så spares i de nuværende systemer, bør overføres til domstolene.
Til slut skal jeg også sige, at forslaget betyder, at det bliver muligt at tiltræde FN's konvention om tvangsforsvindinger.
Jeg måtte lige slå op, hvad det fremmedartede ord dækker over, og det kan være en anholdelse, en tilbageholdelse, en bortførelse eller enhver anden form for frihedsberøvelse, som er foretaget af en statslig aktør eller andre, som handler på vegne af den – men hvor frihedsberøvelsen benægtes eller den forsvundne persons skæbne eller opholdssted hemmeligholdes og dermed placeres uden for retlig beskyttelse.
Det lyder som noget værre noget, og derfor kan vi selvfølgelig også støtte, at vi kommer i gang med den konvention; for det er et brud på fundamentale retsprincipper, hvis sådan noget finder sted.
Afslutningsvis skal jeg hilse fra Enhedslisten og sige, at de også støtter det her forslag.
Naser Khader (KF), 2019-12-10:
Tak, formand.
Flere ordførere har været inde på detaljerne i lovforslaget.
Størstedelen af det er en videreførelse af en eksisterende lov om udlevering.
Vi Konservative støtter lovforslaget.
Jeg har dog et par opklarende spørgsmål til justitsministeren.
Det første er: Hvordan vil ministeren sikre, at en eventuel udlevering ikke strider mod Danmarks sikkerhedspolitiske interesser, altså hvis en domstolsafgørelse skulle vise sig at være i konflikt med Danmarks interesser på området?
Det andet spørgsmål: Vil ministeren overveje, hvordan han kan skrue udleveringsloven sammen, så der findes den rette balance mellem frihed til domsafgørelserne og en sikkerhed for, at domsafgørelser ikke strider mod Danmarks sikkerhedspolitiske interesser?
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-10:
Tak for ordet, formand.
Jeg skal gøre det superkort.
Alternativet støtter forslaget og bemærker, at lovforslagets kapitel 7 indeholder en systemændring, så det i fremtiden bliver domstolene og ikke som i dag en administrativ myndighed, der skal tage stilling til og afgøre, om en udleveringsanmodning, herunder også en europæisk arrestordre, skal imødekommes.
Tak for ordet.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-12-10:
Det er vigtigt, at vi også på udleveringsområdet fastholder et internationalt samarbejde.
Vi skal kunne regne med at få udleveret udenlandske statsborgere til strafforfølgning i Danmark, og derfor skal vores lovgivning selvfølgelig også leve op til de internationale forpligtelser, vi har, og den gældende internationale ret.
Derfor støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Nick Hækkerup (S), 2019-12-10:
Tak for den meget brede støtte til forslaget.
Jeg skal kun gøre mig et par enkelte betragtninger om det, der er bragt op.
Et par ordførere, ikke mindst
Det er sådan, at domstolenes samlede økonomi i 2019 er på små 2 mia. kr., altså små 2.000 mio. kr., og at udgifterne omfattet af det her forslag er på 2 mio. kr., så der er altså tale om en udgiftsbelastning på 1 promille.
Man kan selvfølgelig godt sige, at også i den situation bør der kompenseres fuldt ud, hvilket sådan set er et helt substantielt og legitimt synspunkt.
På den anden side er 1 promille også nede i den størrelsesorden, hvor man må sige, at det trods alt nok godt kan håndteres.
Så har jeg bare en enkelt bemærkning om, hvorfor grundstrukturen i forslaget i virkeligheden er fornuftig.
Man flytter muligheden for at træffe beslutning om udlevering fra Rigsadvokaten til domstolene.
Det er Rigsadvokaten, der har gjort det, men Rigsadvokaten er i konkrete sager også underlagt min instruktionsbeføjelse eller den til enhver tid værende justitsministers instruktionsbeføjelse, og man kunne jo forestille sig et andet land omfattet af de her regler, som ikke havde samme høje integritet i forhold til at lade politik og jura være skilt ad, og at man dermed fik nogle politisk betingede udleveringer.
Det er i virkeligheden det, som man imødegår ved at lave den her ændring af lovgivningen, og det er derfor, det grundlæggende er fornuftigt at lave den her tilretning.
Pernille Bendixen (DF), 2019-12-10:
Tak til ministeren.
Jeg kan godt høre, at den økonomi, der bliver fremlagt, lyder meget voldsom, når det bliver sagt på den måde, men det er jo heller ikke for sjov, at man skriver et bekymret høringssvar fra Den Danske Dommerforenings side.
Så jeg vil bare høre, om ministeren seriøst mener, at det ikke har nogen konsekvenser for dem, der skal sidde med behandlingen af de her sager, i forhold til arbejdspres og øget arbejdsbelastning osv. osv.
Nick Hækkerup (S), 2019-12-10:
Nej, det mener jeg ikke, og det er jo, og det var også det, jeg sagde, et fuldstændig legitimt synspunkt, der er blevet fremført, altså det her med, at det jo er en merbelastning for domstolene at skulle tage sig af det her – nogle domstole, som der i øvrigt er en bred anerkendelse af også her i salen er pressede.
På den anden side må man også et eller andet sted sige, at der er en bagatelgrænse for, hvad der skal efterreguleres, og når man er nede i 1 promille af den samlede økonomi, er vi altså nede på et meget, meget beskedent beløb trods alt.
Pernille Bendixen (DF), 2019-12-10:
Så er man jo nødt til at forfølge den der rigtige grisesag lidt.
Altså, er det rigtigt, som det bliver fremført af Nye Borgerlige, at man kan blive udleveret for at stjæle en gris?
Det synes jeg er meget interessant at få svar på.
Nick Hækkerup (S), 2019-12-10:
Uanset at jeg, når jeg skal i salen, forbereder mig grundigt på de spørgsmål, der måtte blive stillet, så ligger det her trods alt i periferien af de sager, som jeg har nået at være over i den konkrete forberedelse, så jeg tror, at jeg med al respekt må bede ordføreren om at stille et skriftligt spørgsmål.
Så vil vi udrede griseproblematikken.
Pernille Vermund (NB), 2019-12-10:
Jeg skal for en gangs skyld komme ministeren til undsætning – det sker jo indimellem på det område – og bare fortælle, at det er Det Europæiske Råds egen rapport, nr. 10975, fra den 9. juli 2007, der opremser de her trivielle sager, som tyveriet af en gris er en af.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-12-10:
Det var ærgerligt.
Men når vi nu ser de her vanvittige scener med stilladsarbejderne og vi samtidig er enige om, at vi skal bevare den danske model, for det hører jeg at vi er, vil jeg høre, om statsministeren så vil være med til at beskytte arbejdsmarkedets parter ved at skærpe straffene for vold, trusler og hærværk og overtrædelse af maskeringsforbuddet, når det sker som led i en konflikt på arbejdsmarkedet.
Mette Frederiksen (S), 2019-12-10:
Men nu sniger jeg mig så til alligevel at sige, at det gør jeg.
Det er selvfølgelig det, der er det vigtige i den her sammenhæng.
Jeg kan faktisk et langt stykke hen ad vejen sige: Det er rigtig godt, hr. Søren Pape Poulsen.
For den danske arbejdsmarkedsmodel er den bedste arbejdsmarkedsmodel, der findes.
Det er i høj grad arbejdsmarkedsmodellen, inklusive vores kollektive overenskomster og den høje organisationsgrad, der har gjort, at Danmark er så stærkt og rigt et samfund, som vi er i dag.
En del af den arbejdsmarkedsmodel er, at man skal overholde spillereglerne.
Og det skal man, og det gælder på begge sider – det vil jeg gerne sige så klart, jeg overhovedet kan – det er, hvad enten det er stilladsarbejderne eller for den sags skyld dem, der ansætter; var det kinesiske kokke, der lå på gulvet eller på europapaller og sov?
Begge dele er et brud på lovgivningen, og det er et brud på vores arbejdsmarkedsmodel.
Så herfra en meget, meget klar opfordring til, at alle overholder de spilleregler og den lovgivning, der er.
Jeg kommer aldrig til at forsvare det modsatte.
At vi har behov for den her kortlægning, tror jeg sådan set ikke, for jeg har meget, meget stor tillid til, at arbejdsmarkedets parter sørger for at håndhæve de regler, der er, gennem eksempelvis Arbejdsretten, når det handler om arbejdsmarkedet.
Hvad angår spørgsmålet om vores samarbejde med vores allierede, er der er i mit sind jo ingen tvivl: Vi kan ikke blive en lus mellem to negle, når det handler om stormagterne og forskellige interesser, for i mine øjne er USA vores vigtigste allierede, og det er sammen med USA, vi tilrettelægger meget, meget store dele af vores udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Det er det vigtigt for mig at sige helt indledningsvis.
Det betyder jo ikke, at vi ikke også kan have et rigtig godt samarbejde med eksempelvis Kina, når det kommer til samhandel og andre ting.
Men i sikkerhedspolitikken skal man også turde stå ved, hvad man er rundet af, og hvem der er ens nærmeste allierede, og jeg er glad for, at NATO kom styrket ud af det topmøde, der blev afholdt i London i sidste uge, og at Danmark også der fik lejlighed til at markere, at det er USA, der er vores vigtigste allierede, når det kommer til sikkerhedspolitikken.
Det gælder også, når vi diskuterer Arktis.
Der synes jeg, det er min opgave at varetage rigsfællesskabets interesser, og det er klart, at målet selvfølgelig er lavspænding og at sikre en fredelig sameksistens i hele Arktis, men jo hele tiden med et vågent øje på de forandringer, der sker, eksempelvis med den russiske fremfærd, når det handler om ubådsaktivitet.
Edmund Joensen (SP), 2019-12-10:
Tak for svaret.
Statsministeren var til NATO-møde i sidste uge og mødtes i den forbindelse med den amerikanske præsident.
Der er aftalt et nyt strategisk partnerskab mellem rigsfællesskabet og USA, og dette nye partnerskab er af flere medier blevet omtalt som en nyskabelse, selv om vi ikke kender indholdet i dette strategiske partnerskab.
Kan statsministeren redegøre for dette strategiske partnerskab, som er aftalt med den amerikanske præsident?
Mette Frederiksen (S), 2019-12-10:
Jeg kan i hvert fald redegøre for, hvad der er intentionen og ideen med at lave et strategisk partnerskab, og det er jo at sikre en tættere koordination og et tættere samarbejde og efterfølgende forankring af den sikkerhedspolitiske dimension, der omhandler Arktis, imellem rigsfællesskabet på den ene side og USA på den anden side.
Og vi har vurderet, og amerikanerne har jo taget vældig godt imod den her idé, at vi har behov for et mere formaliseret og dermed strategisk samarbejde, partnerskab.
Det præcise indhold skal vi jo i gang med at forhandle.
Jeg havde mulighed for også at tale med den færøske lagmand i ugen, der gik, omkring det her, for det er et rigsfællesskab, der træder ind i samarbejdet.
Vi mødes om ganske kort tid og diskuterer det her videre.
Det har været forberedt over en periode af vores embedsmænd, både i Grønland, på Færøerne og her i Danmark, og derfor kommer jeg ikke til at lægge mig fast på et konkret indhold, før det arbejde er tilvejebragt , men det er klart, at sikkerhedspolitik kommer til at spille en stor rolle.
Edmund Joensen (SP), 2019-12-10:
Tak for svaret.
Det er umuligt at komme uden om Kina, når vi taler om Arktis, rigsfællesskabet og geopolitik i det hele taget.
USA er stor modstander af Kinas tilstedeværelse i vores region, hvilket er blevet meget tydeligt på det seneste.
Derfor er mit spørgsmål: Kan Færøerne, som gennem kongeriget Danmark er en del af NATO, De Allierede, undlade at leve op til disse forpligtelser?
Mette Frederiksen (S), 2019-12-10:
Men området er hjemtaget, og derfor synes jeg, at det falder sådan ud, at det jo er et færøsk anliggende.
Sjúrður Skaale (JF), 2019-12-10:
Og nu til noget helt andet, som man plejede at sige i Monty Python – noget helt andet end de kiler, som potentielt kan blive slået ind i rigsfællesskabet i disse dage, hvor en er kinesisk telekommunikation, en er handel med Rusland, en er amerikansk radarinstallation osv.
Det er jo meget vigtige ting, men jeg tvivler på, at statsministeren kan sige så meget om det i sådan en spørgetime.
Men når der er meget, der kan adskille, er det også vigtigt, at man fokuserer på det, som kan forene.
Så jeg vil tale lidt om kultur.
Den her bog, jeg står med, er efter min mening hovedværket i Færøernes fineste forfatterskab.
Romanen hedder »Det gode håb« og er skrevet på dansk, men den er udsprunget er af det færøske samfund, og derfor regner vi den som en færøsk roman.
På Færøerne er det også således, at man kan bruge dansk i mange offentlige anliggender; det bestemmer hjemmestyreloven.
Samme lov bestemmer, at alle børn skal lære dansk i skolen, og det bruger vi mange ressourcer på.
På Færøerne ser man ikke dansk som et fremmedsprog, men som et kendt sprog.
Men inden for dansk undervisning og kultur anses færøsk som et fremmedsprog – uden nogen rettigheder overhovedet.
Jeg vil derfor spørge statsministeren, om hun er enig i, at færøsk, nu hvor det er et nationalsprog inden for det danske rige, ikke burde sættes i samme kategori – inden for kultur og undervisning – som fransk, spansk, swahili osv., og om ikke danske kultur- og undervisningsinstitutioner burde have døren på klem for, at projekter, der foregår helt eller delvist på færøsk, kan få støtte.
Mette Frederiksen (S), 2019-12-10:
Jeg blev lige forvirret et øjeblik over, at swahili også blev involveret i diskussionen, og jeg vil nok mene, at vi trods alt er tættere på det færøske sprog end på det, man taler i Østafrika.
Jeg synes, der er noget interessant i det her spørgsmål.
Altså, vi er et rigsfællesskab.
Vi har alle tre parter en kæmpe interesse i at holde vores kulturarv i live – det gælder også vores sprog.
Der er ikke andre, der taler de tre sprog, end os tre, der er i rigsfællesskabet, og det vil jeg meget gerne være med til at diskutere videre.
Mig bekendt er hele kulturområdet hjemtaget til Færøerne, og det er muligt, at det giver nogle begrænsninger, men intentionen i spørgsmålet, altså det at holde liv i sproget og bruge kultursamarbejde til også at styrke vores rigsfællesskab vil jeg da helt grundlæggende gerne hilse velkommen.
Sjúrður Skaale (JF), 2019-12-10:
Mange tak for det.
Ja, kulturområdet er hjemtaget, men det her handler om, hvilke rammer man giver færøsk i Danmark.
Jeg tager spørgsmålet op, fordi jeg kender folk inden for filmbranchen, som har søgt om støtte til at producere film, som bare delvis er på færøsk og bare delvis er optaget på Færøerne, og som er blevet afvist med den begrundelse, at man anser en film optaget på Færøerne som en udenlandsk film, og man anser færøsk som et fremmedsprog.
De sidste år er der lavet en del svenske, islandske og norske film og tv-serier på Færøerne.
Og som det seneste ved vi jo, at selv James Bond har siddet i en færøsk bygd og nydt sin Dry Martini – shaken, but not stirred – så det er en god kulisse.
Derfor vil jeg spørge: Mener statsministeren, at det måske kunne være en fordel for begge parter – både Danmark og Færøerne – hvis man åbnede op, således at en instruktør, der søger om støtte fra Det Danske Filminstitut, ikke kan afvises kun på grund af kultur, sprog og geografi, hvis det er inden for rigsfællesskabet?
Mette Frederiksen (S), 2019-12-10:
Jeg skulle lige til selv at nævne det med James Bond, men spørgeren kom mig i forkøbet.
Jamen jeg synes, der er grund til at kigge videre på det her.
Jeg ønsker ikke at lukke døren.
Jeg ser meget, meget gerne også et stærkere kultursamarbejde.
Hvad enten det, vi taler, er grønlandsk, færøsk eller dansk, er det jo små sprogområder i en ret hård global konkurrence, når det handler om udvikling og produktion af film, så hvis vi på nogen måde kan hjælpe hinanden og dermed styrke rigsfællesskabet, synes jeg da, der er grund til at kigge videre på det.
Så det er egentlig bare et positivt svar, uden at jeg selvfølgelig sådan i dybden kender filmstøttereglerne, men jeg synes, intentionen er god.
Sjúrður Skaale (JF), 2019-12-10:
Tak for det.
Jeg har ikke så meget mere at spørge om, og jeg er glad for det svar; det er noget, jeg kan gå videre med.
Men jeg tænker, at hvis der sidder nogle instruktører eller manuskriptforfattere derude, kunne jeg bare give en idé.
Den her bog, jeg står med, vil blive den bedste film.
Den handler om den danske præst Peder Børresens gerning i 1600-tallets Thorshavn.
Den handler om det gode håbs flamme i en meget mørk verden.
Og det er jo sådan, at kulturelt samarbejde også er en nødvendig lys flamme i en verden, som kendetegnes ved strategiske interesser, magtkampe, militær osv. – alt det, som flytter fokus væk fra det menneskelige, og der har man brug for kulturen.
Mette Frederiksen (S), 2019-12-10:
Jeg tror, jeg vil starte med at læse bogen, som jeg desværre ikke har haft lejlighed til at læse.
Og jeg vil blot gentage, at det kulturelle samarbejde mellem Færøerne, Grønland og Danmark er rigtig vigtigt.
Og da jeg så selv senest var på Færøerne og var sammen med en gruppe unge og spurgte, hvor mange af dem, der forestillede sig på et tidspunkt at skulle bo og leve i Danmark af den ene eller den anden årsag, så var det de fleste, der rakte hånden op.
Så i hverdagslivet er vi jo dybt integreret i forhold til hinanden, og det bør selvfølgelig også afspejle sig i vores kulturliv og i den måde, vi lever sammen på – og der spiller kunsten en rigtig vigtig rolle.
Så det er en opfordring til at gå videre med den her idé, og så må vi se, hvad der er af muligheder, men intentionen synes jeg er både flot og smuk.