runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2021-05-18:
Tak for det, og også fra min side skal der lyde et velkommen til fru Barbara Gaardlykke Apol.
Det er jo også det nye, der har fyldt, må man sige, i dagens debat: ny regering i Grønland, og endnu en gang tillykke med det; nye vilkår omkring Arktis; nye vilkår på baggrund af klimaforandringerne; og nye vilkår for et rigsfællesskab, som man må sige nyder stor opbakning i Folketinget og, kan jeg se på det fremskredne tidspunkt, også optager Folketinget ganske meget.
Det glæder mig selvfølgelig, for hvis ikke der er et engagement i enhver tid for vores rigsfællesskab, kan vi ikke få det til at fungere.
Jeg skal ikke sige så meget her ved afslutningen af en lang debat, for jeg synes måske også, at vi har set en vis gentagelse af velkendte positioner omkring rigsfællesskabet.
Det er ikke, fordi det er overraskende i sig selv, men jeg mener sådan set, at mange af de indlæg, der har været, på lange stræk taler for sig selv.
Det, der selvfølgelig er afgørende for mig at understrege, er, at det er USA og NATO, der er fundamentet for kongerigets sikkerhed, og det skal selvfølgelig også afspejle sig i vores syn på Arktis dér, hvor det måtte være nødvendigt.
Og som jeg har sagt i andre sammenhænge, er naivitet og udenrigspolitik to størrelser, jeg ikke vil anbefale at man kombinerer.
Jeg synes, vi har haft en meget god diskussion om det sikkerhedspolitiske inklusive alle de balancer og nuancer, der også er i det spørgsmål, og jeg føler mig egentlig kun bekræftet i vigtigheden af med grundloven som ramme, at der er en fortsat tæt dialog og et tæt samarbejde alle dele af rigsfællesskabet imellem.
Der har også været en lille smule fokus på økonomi i dag – ikke meget.
Ansvaret for økonomien, både hvad angår Færøerne og Grønland, ligger jo i henholdsvis Grønland og Færøerne, men vi vil altid fra regeringens side være indstillet på at samarbejde dér, hvor det giver god mening.
Jeg er i øvrigt også glad for, vil jeg sige her afslutningsvis, at der er fokus på klima.
Så vil jeg afslutte med at sige, at der jo ikke er noget, der nødvendigvis er, som det plejer at være, forstået på den måde, at jeg synes, at det, der er styrken ved vores rigsfællesskab, er, at det har flyttet sig, forandret sig og udviklet sig med tiden.
Vi har rammerne, inden for hvilke det fortsat kan lade sig gøre, men det kræver selvfølgelig en gensidighed, en respekt og en direkte samtale med hinanden, både om det, der samler os, og det, der fra tid til anden skiller os.
Det synes jeg egentlig at debatten i dag også har afspejlet.
Tak for det.
Barbara Gaardlykke Apol (JF), 2021-05-18:
Så vil jeg også sige tak til spørgeren, og jeg vil også gerne sige ja tak til mere dialog om klimaet og om, hvordan Færøerne og Grønland kan samarbejde om de sager på Færøerne og i Grønland.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-05-18:
Beklager, formand.
Mange tak for svaret.
Og tak for talen endnu en gang.
Barbara Gaardlykke Apol (JF), 2021-05-18:
Tusind tak til spørgeren.
Spørgeren har fuldstændig ret.
Selvfølgelig er fiskeri noget, der er meget grundlæggende for begge vores samfund, og det er faktisk underligt, at der ikke er mere samarbejde på det område, altså når det gælder bæredygtigt fiskeri, men også når det gælder teknologi og ikke mindst i forhold til klimaforandringerne.
For en stor del af den CO 2 , som både Færøerne og Grønland udleder, kommer jo fra skibene, og der drejer det sig om at finde nogle nye innovative løsninger på, hvordan man kan mindske CO 2 -udledningen fra skibe, bl.a. fiskefartøjer.
Det er absolut noget, man burde samarbejde mere omkring.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-05-18:
Ja, det er en kort bemærkning og ikke så meget et spørgsmål, for jeg vil gerne kvittere for den rigtig gode tale og for, at ordføreren har ben i næsen.
Jeg synes, at dine pointer kom stærkt igennem, og meget af det erklærer jeg mig enig i, selv om mit kendskab til Færøerne desværre er meget begrænset.
Jeg håber også, at vi med det her fællesskab, vi gerne vil opbygge sammen, kan finde fælles grund i forhold til forskellige ting, som både Færøerne og Grønland kan mødes om.
Jeg tænker umiddelbart allerede, at fangst og fiskeri er noget, hvor vi kan være enige, og måske er der også nogle punkter der, vi kan drøfte, især når vi snakker om klimaforandringer, både i forhold til hvordan vi kan bevare vores kultur, men også i forhold til hvordan vi tilpasser os den klimaforandring, der er begyndt at ske.
Men jeg vil sige tillykke med din første tale, og jeg glæder mig til samarbejdet også med dig.
Edmund Joensen (SP), 2021-05-18:
Tak, og tak for svaret.
Ja, det er meget vigtigt, for kriminalforsorgen er jo et dansk område, som vi skal sørge for kommer godt i gang.
Og det er meget vigtigt, at vi får at vide, hvordan hele det udvalg, som vi har nedsat, og som regeringen har bevilget penge til, kommer med.
Så vi håber, at vi får noget godt i hænderne, før vi skal til forhandlinger.
Tak for svaret.
Barbara Gaardlykke Apol (JF), 2021-05-18:
Først vil jeg bare i forhold til den kommentar om, at vi nu er tre kvinder fra Nordatlanten, påpege, at jeg ikke håber, det kommer til at være sådan, at det er en sjældenhed i fremtiden, men at det vil være lige så naturligt, at der er et flertal af kvinder, som at der er et flertal af mænd.
I forhold til spørgsmålet om kriminalforsorgen har vi jo den udfordring på Færøerne, at vi skal balancere med det her nærhedsprincip.
Det vil sige, at de færøske fanger ikke bliver transporteret til Danmark for at afsone, eller at man i hvert fald kan mindske det så meget som muligt, men også at man kan mindske benyttelsen af isolation ved f.eks. varetægtsfængsling.
Og det er jo en svær balance at finde.
Men det her med nærhedsprincippet er absolut det vigtigste, for som der er flere færøske familier og fanger, der har påpeget, så er det på mange måder en dobbeltstraf, altså ved at man også bliver afskåret fra familie og andre venner på Færøerne.
Edmund Joensen (SP), 2021-05-18:
Tak for en god tale, og tak for en god jomfrutale – det er jo den første tale, som ordføreren har holdt i Folketinget.
Samtidig er det også en rekord for de nordiske medlemmer; jeg tror ikke, at der har været tre damer på samme tid i Folketinget, så det er en rekord, som vi har slået i dag.
Tillykke med det!
I forhold til mit spørgsmål vil jeg for det første vil kvittere for et godt samarbejde med Javnaðarflokkurin i Folketinget.
Vi har samarbejdet om kriminalforsorgen.
Og jeg vil gerne spørge ordføreren, hvad hun synes er det allervigtigste, når vi nu skal til forhandlinger om kriminalforsorgen.
Hvad er de vigtigste ting, vi skal lægge vægt på?
Barbara Gaardlykke Apol (JF), 2021-05-18:
Jamen altså, jeg vil sige, at min viden om Grønland, bare helt personligt, er meget begrænset, og jeg tror også, at hvis jeg spurgte en grønlænder til helt basal viden om Færøerne, ville vedkommende heller ikke vide det.
På en eller anden måde tror jeg, at der ligesom mangler den kobling mellem Færøerne og Grønland, og der mener jeg, at man helt sikkert kunne kigge på, om der kunne være nogle fælles projekter, vi kunne gå i gang med.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-18:
Det er jo fuldstændig rigtigt, og det er sjældent i bakspejlet, man finder løsningerne, og det er jo der, hvor man fra færøsk side af kan bruge rigsfællesskabet proaktivt til at komme tilbage til det fællesskab, hvor man hører hjemme, og så i øvrigt lade de sanktioner mod Rusland virke.
Det synes jeg var helt korrekt set af fru Aki-Matilda Høegh-Dam.
Hvad tænker ordføreren om det?
Barbara Gaardlykke Apol (JF), 2021-05-18:
Tak for spørgsmålet.
Jamen nu er Danmark jo medlem af EU, så man kan sige, at én del af rigsfællesskabet i hvert fald står inden for EU's rammer, og mit ønske er, at Danmark på en eller anden måde kan være med til at trække den her aftale hjem, sådan at Færøerne også kan få bedre muligheder for at handle med EU.
For som jeg også nævnte, er vores muligheder for at handle med EU i øjeblikket meget begrænsede.
Så det er i hvert fald mit ønske, at Danmark kan trække i nogle tråde fra indersiden af EU, som det færøske landsstyre alene ikke har mulighed for, og at man sammen kan få den her aftale hjem.
Altså, det ville være helt fantastisk, hvis man spørger mig.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-18:
Allerførst vil jeg selvfølgelig sige velkommen til fru Barbara Gaardlykke Apol i Folketinget.
Og alene om den der sætning, som blev sagt her, at nogle på Færøerne havde oplevet Rusland som en ven, kan man med sikkerhed sige, at det var de så ikke, vel?
De gør det kun af nogle bestemte grunde, og det er selvfølgelig for at købe fiskene og på den måde gøre sig lidt mere uafhængige af sanktionerne.
Jeg synes virkelig, der var nogle gode refleksioner omkring, at man på den ene side på Færøerne står med værdier i fællesskab med Vesten, og at man på den anden side nu nærmest er ved at blive afhængig af Rusland.
Mens resten af Vesten prøver at sanktionere Rusland, ja, så poster Færøerne fisk derhen.
Derfor kunne jeg godt tænke mig bare at spørge lidt mere ind til, hvordan man kunne bruge rigsfællesskabet til, om man så må sige, at trække Færøerne tilbage til det værdifællesskab, hvor man hører hjemme.
Barbara Gaardlykke Apol (JF), 2021-05-18:
Det er måske lidt kompliceret at svare på lige præcis det.
Jeg tror helt overordnet set, som jeg også nævnte før, at Færøernes forhold eller i hvert fald tillid til EU blev skadet efter sanktionerne i 2013 og 2014, og man mener, at handelen med Rusland kom i gang, fordi Rusland på en eller anden måde var en ven, der hjalp Færøerne, som var i nød på daværende tidspunkt.
Der mener jeg altså, at det vil være til gavn for alle parter, at man styrker forholdet til EU for ligesom at reparere forholdet til EU, så det kan blive, som det var, før sanktionerne blev indført.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Tak for svaret.
Jeg vil bare kort spørge helt åbent og nysgerrigt ind til holdningen til Rusland, altså om det er en holdning, man generelt deler i Færøerne, og om det er noget, man diskuterer.
Det er egentlig bare et nysgerrigt spørgsmål, for jeg synes da, det også er ret grundlæggende for den færøske økonomi.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-05-18:
For det første bliver jeg nødt til at gøre det klart, at Danmark betaler bloktilskuddet, fordi man fra dansk side selv har stemt for, at man ønsker at have Grønland som en del af Danmark.
Man giver bloktilskuddet, netop fordi man har haft en afstemning om det i Danmark, hvorimod man ikke engang havde en afstemning om det i Grønland.
Da man havde en afstemning om at give bloktilskud til alle danske regioner, gav man også bloktilskud til den, som man anså som en dansk region, og det vil sige Grønland.
Men du har fuldstændig ret i, at vi skal bruge ord, der er mere i den positive retning.
De ord, jeg brugte, om, at Danmark ser sig selv som den, der bestemmer, brugte jeg for at pointere, hvad det er, jeg går igennem, når jeg rejser rundt i forskellige byer og bygder og hører, at Danmark går rundt og kalder sig selv for en arktisk stormagt og ser sig selv som den vigtige, selv om landet ikke engang er i Arktis.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-18:
Jeg tror altså, at fru Aki-Matilda Høegh-Dam har ret i, at ord jo også betyder noget, det gør det jo, altså hvilke ord vi sætter på det.
Derfor kan man da godt spørge, hvis nu vi accepterer det og ordføreren så alligevel vælger at sige: Danmark ser sig selv som den, der bestemmer.
Er det virkelig fair?
Er Danmark et land, der virkelig ser sig selv som den, der bestemmer over Grønland?
Hvad er debatten i dag et udtryk for?
Er det virkelig det?
Eller skulle man måske øve sig i ordmæssigt også at lave tillidsskabende foranstaltninger?
For jeg synes da, det er grøftegraveri.
Stater – der er det så sværere at snakke om følelser, men hvis vi skal oversætte det – kan man så oversætte det som andet end omsorg og empati, at Danmark betaler 75 pct. af Grønlands budget?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Mange tak også for samarbejdet, og tak for ordene.
Jeg håber bestemt også, at Venstre, men også mange andre partier vil bakke op om, når der er skoleforlig, når der er medieforlig, at Grønland skal tænkes lidt mere ind, end vi gør lige nu, og så ønsker vi at sidde med i højere grad.
For noget af det tager det længere tid i forhold til at sikre, at vi sidder med.
Men det vigtigste er jo selvfølgelig, at Grønland bliver hørt og naalakkersuisut bliver hørt i forhold til de ønsker, man har, om udvikling.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-05-18:
Det er også nærmere en bemærkning end et spørgsmål, og det er egentlig bare for at sige tak for talen og de mange spændende idéer til, hvordan vi kan arbejde sammen på nye måder og på anderledes måder, måske også på tættere måder og på områder til vores fælles bedste.
I den ånd synes jeg bare det er dejligt med alle de konstruktive idéer.
Vi glæder os til at snakke videre om et tættere parlamentarisk samarbejde, og hvordan vi kan udbrede kendskabet til rigsfællesskabet, øge erhvervsudviklingssamarbejdet på sundhedsområdet osv.
Så tak for det.
Jeg ser frem til den videre dialog.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Mange tak.
Jeg taler jo selvfølgelig også med mine kolleger hjemme i Grønland.
Det tænker jeg at man selvfølgelig også gør på Færøerne.
Der oplever man jo nogle gange, at man måske får informationerne sådan lidt forskelligt eller i forskellige tempi i hvert fald.
Der synes jeg bare, at det netop er vigtigt, at man sikrer et årligt forum – kunne det være – hvor man kunne diskutere de her spørgsmål.
Jeg er sådan set ret åben over for, hvilken form det kunne have.
Det er bare et ønske om, at det i hvert fald bliver taget alvorligt som et forslag, eller at man så peger på noget andet.
Tidligere har der også været drøftelser om, om der skulle være et sikkerhedspolitisk forum i forhold til Arktisk Råd, og det er der mange forskellige holdninger til.
Men jeg synes, at i forhold til rigsfællesskabet er der i hvert fald behov for, at vi øger dialogen, og det tænker jeg at alle sådan set er enige om.
Debatten i dag vidner også om, at vi gerne vil dialogen og gerne vil hinanden, men vi har måske også forskellige holdninger.
Så det kunne i hvert fald være ét sted, hvor man kunne tage nogle af de der lidt svære, men vigtige snakke.
Barbara Gaardlykke Apol (JF), 2021-05-18:
Tusind tak, og tak til ordføreren for en meget, meget fin tale.
Nu har vi en dansk regering, der har været virkelig god til at inkludere Færøerne og Grønland i de sager, som drejer sig om udenrigspolitik, der direkte angår Færøerne og Grønland.
Men som ordføreren også er inde på, mangler der lidt, at parlamenterne bliver draget med ind.
I Danmark har man jo Det Udenrigspolitiske Nævn, som regeringen rådfører sig med.
Men som det i hvert fald er på Færøerne, har man ikke helt den samme konstellation – og så vidt jeg kan forstå på ordføreren, heller ikke i Grønland – og parlamenterne bliver ikke inddraget på samme måde i de forhandlinger.
Derfor synes jeg, at tanken om det her udenrigspolitiske forum i rigsfællesskabet er meget spændende og helt sikkert vil være god, også til at fremme dialogen mellem landene i rigsfællesskabet og ikke mindst sikre, at alle parlamentarikere får den samme information.
Det er ikke så meget et spørgsmål.
Det er mere en kommentar og en tilkendegivelse af, at jeg synes, det her er en meget spændende idé.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Jeg håber også, det er noget, man vil drøfte på Færøerne og i Grønland – om der skal være et sikkerhedspolitisk forum internt i rigsfællesskabet.
Det er i hvert fald en bold, der er givet op herfra.
Edmund Joensen (SP), 2021-05-18:
Ja, det synes jeg er en god idé.
Alt, som fremmer dialogen mellem landene, er af det gode.
Så jeg synes godt om idéen, og jeg synes, der skal arbejdes videre med det.
Tak for det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Jeg tænker i hvert fald, at det er et forsøg på at spille en bold op og være så konkret som muligt.
For jeg tror, vi alle sammen er enige om, at vi skal tale noget mere, og vi skal finde en eller anden måde at tale med fælles stemme på, men egentlig også indadtil kunne være uenige i nogle spørgsmål.
Vi skal have et fortroligt forum at kunne have den dialog i, frem for at man gør det f.eks. over for en fjerdepart.
Det er sådan set vores grundlægger fra IA, Aqqaluk Lynge, der på et tidspunkt var ude at foreslå netop sådan et sikkerhedspolitisk forum internt i rigsfællesskabet, og jeg synes i hvert fald, det er en debat værd, at vi ser på fordele og ulemper ved det.
Og jeg synes som sagt, det kunne være enormt interessant at drage parlamenterne lidt mere ind i den diskussion, for så tror jeg også, man undgår nogle ting, hvor der er uenighed, også internt på Færøerne eller internt i Grønland, og at vi får klappet tingene af mellem hinanden.
Det tror jeg bliver ret vigtigt.
Det er i hvert fald et forsøg på det.
Edmund Joensen (SP), 2021-05-18:
Tak for en god tale.
Hørte jeg rigtigt, da jeg hørte ordføreren snakke om, at der skulle vælges et organ fra hvert land til at fremme dialogen mellem landene?
Hørte jeg rigtigt?
Hvis det er rigtigt, synes jeg, det er en god idé, der ikke skal ties ihjel.
Der må snakkes mere om det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Mange tak.
Nu tænker jeg, at hr. Pele Broberg refererer til vores partiformand, hvis det endelig er, og mit indtryk er, at man finder ud af det, og der er også en god dialog omkring det.
Så kan man sige, at vi som politikere hver især har vores facon.
Jeg har min facon, og andre har en anden facon.
Jeg tror rigtig meget på diplomatiet, særlig internt i rigsfællesskabet.
Jeg tror, det er en svær konstruktion, men også en vigtig øvelse for os på en eller anden måde at finde hinanden i den forskellighed, der er i rigsfællesskabet.
Det tror jeg inderligt på er vigtigt.
Søren Espersen (DF), 2021-05-18:
Det er jo rigtigt og fint, og det skal man også fokusere på.
Det er også det, det drejer sig om, synes jeg, men jeg kunne godt tænke mig at få en eller anden form for afstandtagen til den opførsel, som hr. Pele Broberg udviste i forbindelse med mødet med den amerikanske minister.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Mange tak, og tak for lykønskningen, som jeg sådan hørte lidt mellem linjerne.
Jeg tænker, at det jo er en spændende tid for Grønland, og det er også en spændende tid udenrigspolitisk.
Det er nogle store opgaver, der skal løses, også af hr. Pele Broberg som udenrigsnaalakkersuisoq .
Jeg synes, det er rigtig godt at have fokus på handelspolitik, på erhvervspolitik, når vi helt specifikt snakker om det besøg, der var i går, og om de møder, der kommer til at være de kommende dage, for Grønland har brug for erhvervsudvikling.
Vi har virkelig brug for at komme ud af den her situation, hvor vi er så dybt afhængige af bloktilskuddet, og sikre, at vi får gang i noget erhvervsudvikling i Grønland.
Så der er vi helt på linje.
Søren Espersen (DF), 2021-05-18:
Nu er jeg sådan set ret godt tilfreds med, at IA vandt valget.
Jeg heppede på IA.
Jeg håber ikke, den oplysning kommer til at betyde, at det var dødskysset for partiet, men nu har jeg i hvert fald sagt det.
Derfor synes jeg jo så også, at det nu binder, at man går i et samarbejde Naleraq.
Og det, jeg vil spørge ordføreren om, er, hvordan hun selv har det med, at der er mulighed for, at hr. Pele Broberg kan rende rundt i verden og lave alle mulige ulykker.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-18:
Jamen jeg synes jo ikke, at der er noget galt med bloktilskuddet, overhovedet ikke.
Jeg er jo begejstret for rigsfællesskabet og også for, at vi betaler: Jeg synes bare, det er lidt stærk kost at få at vide, at man ikke udviser empati, hvis empati mellem stater dog kan gøres op økonomisk, og der betaler Danmark 75 pct. af det grønlandske budget.
Det synes jeg egentlig er ret empatisk og egentlig ret okay at række den hjælpende hånd.
Jeg synes, det er alle pengene værd.
Kunne vi finde på at lave det om?
Så når vi nu taler om, hvordan ord fungerer, og når fru Aki-Matilda Høegh-Dam rejser rundt og hører den slags udsagn, går jeg ud fra, at ordføreren banker det i jorden og fortæller: Jamen det er jo ikke sagen, vi står jo ikke her i salen og diskuterer det, som om Danmark bestemmer.
Det er simpelt hen ikke et korrekt udsagn.
Det er unfair at sige, at situationen er sådan i Danmark, at vi ser os selv som dem, der bestemmer over Grønland.
Det er der ikke hold i.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-05-18:
Tusind tak for talen og for fokusset på, hvordan vi kan gøre det lettere at leve sammen på tværs af rigsfællesskabet.
Et andet spørgsmål, som måske også kan ligge lidt i forlængelse af ordsproget om at gå med strømmen, handler om handelsaftaler.
Så spørgsmålet til ordføreren er egentlig, hvordan han ser situationen, i forhold til at Færøerne kan få forhandlet nogle bedre handelsaftaler, bl.a. med EU, hvilken rolle den danske stat eventuelt kan spille, og om vi kan spille en større rolle i forhold til at understøtte Færøernes forhåbninger om bedre markedsadgang i EU.
Edmund Joensen (SP), 2021-05-18:
Tak, formand.
Tað ræður um ikki at liggja sjóvarfallið av sær .
Dette er en gammel færøsk talemåde, der handler om livsnødvendigheden af godt sømandskab tilpasset strømforholdene ved Færøerne.
På dansk ville det måske komme til at lyde: Vi skal udnytte strømmens retning og kræfter.
I Danmark ville det nok have den samme betydning som at sige, at man skal smede, mens jernet er varmt.
Tað ræður um ikki at liggja sjóvarfallið av sær.
Jeg bringer den talemåde på banen i dag, fordi de politiske omstændigheder lige nu er de rigtige til at udvikle rigsfællesskabet.
Min egen opfattelse er, at både regeringen på Færøerne og regeringen i Danmark er mere løsningsorienterede end konfliktsøgende.
Det gælder både i deres storpolitiske spil, men også med hensyn til de små hindringer, der er internt i rigsfællesskabet.
Lad os derfor sammen finde løsninger, mens alle parter er samarbejdsvillige.
Det er nu, der skal smedes; vi skal udnytte strømmens retning og kræfter.
Jeg er en stor fortaler for rigsfællesskabet, og jeg ønsker at bevare samarbejdet om og ikke mindst udvikle dette fællesskab bestående af Grønland, Danmark og Færøerne.
Udvikling er her et nøgleord, en udvikling til gavn for land og folk.
Det er nemlig vigtigt, at vi ikke ser på rigsfællesskabet som en statisk enhed af tre lande, men som en dynamisk enhed, der udvikler sig i takt med tiden og afspejler den verden, vi lever i.
Derfor er det af største betydning, at vi bliver bedre til at tale sammen landene imellem, at Grønland og Færøerne er med til at tage de store udenrigs- og sikkerhedspolitiske beslutninger, som vedrører os, og at vi finder løsninger på nogle af de mindre udfordringer, som trods alt kan opstå i en udvikling.
Udviklingen er allerede godt i gang.
Det afspejles bl.a. af den amerikanske udenrigsministers besøg i Danmark i går, hvor både landsstýrismaður for udenrigsanliggender fra Færøerne og naalakkersuisoq for udenrigsanliggender fra Grønland deltog sammen med den danske udenrigsminister.
Alt tyder på, at vi går en spændende tid i møde.
Men vi har stadig flere grænsehindringer, der gør, at færinger og grønlændere, danske statsborgere, er dårligere stillet end eksempelvis EU-borgere.
Lad mig komme med nogle eksempler: Hvis en færing tager på et længerevarende ophold i Danmark, f.eks. fordi vedkommende skal studere eller i sygehusbehandling, kan vedkommende kun medbringe receptpligtig medicin i begrænsede mængder.
Men en person fra Bulgarien eller Grækenland må medbringe al den receptpligtige medicin, som vedkommende har behov for.
Det kan undre mig, at en EU-borger er bedre stillet på dette område end en dansk statsborger, altså at EU vejer tungere end rigsfællesskabet.
Det samme gælder, hvis en dansker – en dansker – tager sin mobiltelefon med til Færøerne eller til Grønland.
Ved brug af roaming på øerne får danskeren en ubehagelig ekstraregning med hjem i bagagen, for Færøerne og Grønland er ikke en del af EU's roamingaftale.
Dette ville ikke være tilfældet, hvis vedkommende rejste til f.eks. Portugal.
Jeg synes, det er uheldigt, og det må vi finde en løsning på.