runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2022-04-21:
Tak for en udmærket debat.
Den kom lidt ad andre og lidt overraskende veje frem mod slutningen.
Men jeg synes, det har været en udmærket debat, der jo i meget høj grad understreger fritidspædagogikkens relevans.
Og jeg kan jo også høre på den diskussion – jeg er i øvrigt glad for, at vi kan samles i den her meget brede opbakning til en tekst oven på diskussionen, og at vi har fælles udgangspunkt for den videre diskussion – at vi kommer til at vende tilbage til de drøftelser de kommende måneder, og når vi skal drøfte forskningsreservens fordeling senere på året i relation til finansloven.
Der er der, som fru Ulla Tørnæs var inde på, store og vigtige områder, som vi har prioriteret: grøn forskning, teknologi, sundhed.
Og fritidspædagogikken har ikke tidligere været et emne, der blev taget op af partierne, men jeg kan jo drage den konklusion i dag, at selv om det ikke er besluttet, om og hvordan og eventuelt hvor meget det skal være, så er det et emne, vi kommer til at diskutere der, og det vil jeg glæde mig til.
Lotte Rod (RV), 2022-04-21:
Tak for det.
Det glæder jeg mig også rigtig meget til, og derfor skal mit spørgsmål til ministeren bare være: Hvad gør vi klogt som det næste skridt?
Hvordan kan vi forberede, hvad der vil være klogt at gøre?
Hvad tænker ministeren ville være en god proces?
Jesper Petersen (S), 2022-04-21:
Altså, jeg tænker vel, at alle, som har været med i dag og har lyttet til diskussionen, kan høre, at der bliver lagt vægt på fritidspædagogikken og den kvalitet, der skal være der, og på de mange vigtige ting, der er ved den del af børne- og ungdomslivet.
Men der er jo også en konklusion om, at det i dag ikke er et emne, vi forsker ret meget i, så man må jo gøre sig sine prioriteter bevidst, inden vi skal i gang med den store opgave, det er at fordele forskningsmidler senere på året.
Det bliver muligvis det opfølgende spørgsmål, men jeg vil lige tage hul på det.
Altså, der kommer til at være en god struktur om det at få anvendt forskning på 0-6-årsområdet, som vi er blevet enige om.
Det er det, som fru Lotte Rod har været inde på et par gange i debatten her.
Den diskussion, der bliver lagt op til der, kan vi jo godt fortsætte.
Det synes jeg bare er vigtigt at få sagt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-04-21:
Tak for svarene.
Jeg kunne forstå, at det er, fordi SF mener, at det er urimelig høje lønninger.
Altså, vi må forstå, at de danske aktionærer simpelt hen har drukket af natpotten, når de udbetaler så høje lønninger til en direktør, for det er der jo ikke nogen der er værd, og det giver ikke nogen mening.
Det synes SF er urimeligt, og derfor skal de udgifter, virksomheden afholder, altså ikke længere være fradragsberettigede, altså fordi SF synes, det er urimeligt, at nogle tjener så mange penge.
Det er selvfølgelig helt legitimt.
Så skal jeg bare lige vide: Er der andre af de udgifter, en virksomhed afholder, fordi den forventer, at de bruges til at skabe indtjening og overskud i virksomheden, som SF også synes det er urimeligt er fradragsberettigede?
Vi kunne tage reklamer.
Jeg mindes, at SF har et lidt anstrengt forhold til visse typer reklamer og til reklamer generelt.
Hvorfor vil SF så ikke sige, at de udgifter, en virksomhed har til reklamer, er nogle udgifter, man ikke bryder sig om, så de skal heller ikke være fradragsberettigede?
Det bliver dog et enormt smagsdommeri, der bliver trukket ned over vores skattesystem, når nogle af de udgifter, som en virksomhed kan afholde for at sikre sin indtjening, er fradragsberettigede, mens der så er nogle udgifter, som, fordi SF ikke kan lide de udgifter, ikke er fradragsberettigede.
Carl Valentin (SF), 2022-04-21:
Jeg kan simpelt hen ikke se det problematiske i at gøre det her.
Og så skal det da heller ikke være nogen hemmelighed, at det her forslag også handler om at kradse nogle penge ind.
Altså, det handler om at kradse nogle penge ind, så man kan bruge dem på noget, vi synes er vigtigt, nemlig at sikre en tidlig tilbagetrækning.
Det er jo også derfor, man gør det.
Så det er ikke udelukkende motiveret i, at vi synes, det er uretfærdigt, at der er nogle topledere, der har nogle ekstremt høje lønninger; det synes vi også, men det handler jo også om, at vi gerne vil sikre nogle gode rettigheder til mennesker på arbejdsmarkedet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-04-21:
Så kommer vi jo tilbage til, hvem det så reelt er, der kommer til at betale.
Jeg kunne forstå på Socialdemokratiets ordfører, at han håbede, at det var aktionærerne, som jo så vel at mærke er de fleste af os alle sammen i forbindelse med ATP-bidrag eller vores pensioner.
Socialdemokratiets ordfører håbede altså, at det var aktionærerne.
Tror SF på de økonomiske vismænd, der siger, at det her bliver overvæltet i priserne, ligesom alle mulige andre skatter og afgifter gør, så det bliver helt almindelige bankkunder, der kommer til at betale, eller håber SF også, at det er aktionærerne, der skal betale regningen?
Carl Valentin (SF), 2022-04-21:
Min bedste vurdering er, at det vil blive en kombination.
Det er rimelig typisk, at man lægger nogle af omkostningerne over på almindelige mennesker, og det vil man gøre i mange sammenhænge, men det kommer også til at ramme virksomhederne selv.
Jeg tror da også, når vi f.eks. snakker om det her fradrag, at det skaber et incitament til, at man ikke bruger helt lige så mange af virksomhedernes midler på at aflønne direktører med mere end 7,5 mio. kr. om året.
Og det kan jo også være positivt i den forstand, at man måske kan bruge midlerne nogle andre steder i virksomheden end bare på at sikre nogle meget høje lønninger til ledelsen.
Louise Schack Elholm (V), 2022-04-21:
Først vil jeg jo sige, at jeg fuldt ud anerkender, at Dansk Folkeparti altid har en utrættelig indsats over for de svage i samfundet.
Men jeg synes jo bare, at den her aftale er pamperi, fordi den stort set udelukkende har fokus på fagforeningen og fagforeningsmedlemmerne.
Så jeg synes jo, der er en eller anden form for pamperi i det, som jeg ikke bryder mig om.
Jeg synes, alle skal behandles lige, og jeg kan ikke forstå, hvorfor man kun fokuserer på nogle.
Men det var sådan set ikke det, jeg ville spørge om.
For noget af det, som jeg også altid har bemærket, og som jeg sådan set er meget enig med Dansk Folkeparti i, er, at Dansk Folkeparti siger, at man ønsker et mere enkelt skattesystem, et, der er lettere at forstå, og derfor vil jeg bare høre, hvordan det her harmonerer med ønsket om et enklere skattesystem.
Gør det her lovforslag skattesystemet enklere eller mere besværligt?
René Christensen (DF), 2022-04-21:
Det gør det absolut ikke enklere.
For det er en ny skat, og dermed bliver det mere kompliceret, og når man så skal tage 25,2 og dividere det med 22 og gange det igen for at finde ud af, hvad man skal betale, så er der i hvert fald nogle, der lige skal øve sig lidt på det, hvis man skal regne ud derhjemme på lommeregneren, hvad det kommer til at betyde for en selv.
Så det anerkender vi sådan set fuldt ud.
Men det, der har været det vigtigste her, er jo at finde finansieringen og de kompromiser, man skal indgå, når man vil det, og der er man så endt på den her model.
Og jeg kan sige i forhold til det, som der også bliver spurgt om her, altså om det bliver enklere, at nej, det gør det ikke.
Bliver det meget vanskeligere?
Nej, det synes vi sådan set heller ikke det gør.
Louise Schack Elholm (V), 2022-04-21:
Så kan jeg jo komme ind på den anden finansieringsdel af det her, og det er det her med, at man ikke kan opnå fradrag for den del af en medarbejders løn, som samlet set kommer over 6.339.800 kr. i 2010-niveau.
Det er jo inklusive warrants og aktier, bil og alt sådan noget.
Er det en ting, som ordføreren mener er enkel at håndtere?
René Christensen (DF), 2022-04-21:
Nej, men man kan jo sige, at man i dag kan få løn på mange forskellige måder, og der kan man jo så spørge, om det egentlig har været hensigten, at en del af aflønningen også skal være alt det andet.
Det er det vel egentlig ikke, og det er vel ikke skattesystemet, der har gjort det vanskeligt.
Det er vel sådan set virksomhederne, der gør det kompliceret, fordi man – og nu skal man passe på med at kalde det huller – pludselig finder ud af, at man kan give nogle ting til nogle medarbejdere, som man egentlig ikke rigtig bliver beskattet af.
Men så bliver man beskattet lidt mindre af det, end hvis man havde fået løn, og derfor kan det bedre betale sig.
Altså, det er jo der, hvor man siger, at skattesystemet faktisk er ret kompliceret.
Men så er spørgsmålet jo, om man skal fjerne noget.
Men jeg tror jo ikke, at man skal fjerne de her goder, som man kan få ved en firmabil eller andet eller ved at få stillet en bolig til rådighed osv. osv.
Og selvfølgelig er det da en del af lønnen, for det giver jo et rådighedsbeløb.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-21:
Jeg forstår på hr. René Christensens tale, at det her ikke nødvendigvis er noget, som DF råber hurra for, men pengene skal findes til noget, som DF gerne vil, og det er jo den her Arnepension.
Så lad os gå tilbage til det.
Arnepensionen er jo opkaldt efter en bestemt arbejder med fornavnet Arne, som jo var på vej på efterløn.
Hvad var det egentlig, der var så forfærdeligt ved, at Arne gik på efterløn, så man måtte opfinde en ny Arnepension til ham, så han ikke behøvede at gå på efterløn?
Efterlønnen har jo også et optjeningsprincip – man skal betale sit efterlønsbidrag fra sin arbejdsindkomst.
Så hvad var problemet?
Arne var jo på vej på efterløn, hvorfor var det nødvendigt at opfinde en Arnepension til ham?
Var det bare, fordi fru Mette Frederiksen var gået til valg på det, og det følte DF sig også forpligtet på, eller hvad?
Altså, Arne kunne jo gå på efterløn, han havde jo ret til efterløn, hvorfor skulle han have en Arnepension?
René Christensen (DF), 2022-04-21:
Nu er det sådan, at den faktisk hedder »Ny ret til tidlig pension«, og det er jo ikke kun Arne, der kan få det.
godt nok symbolet på det, men princippet i det her er, at mange af dem, som i dag bliver nedslidt og ikke har indbetalt til efterløn, er dem, som skal igennem den her meget, meget store maskine, hvor man kan gå ind og eksempelvis få en førtidspension eller et fleksjob eller andet.
Men med det her får man retten til efter lang tid på arbejdsmarkedet selv at træffe det valg, om man ønsker at gå fra fuld beskæftigelse.
Det er altså vigtigt at huske.
Man kommer fra fuld beskæftigelse, og så træffer man et valg om at gå ned på en folkepensionslignende ydelse, og den ret får man.
Det har man ikke på de andre ydelser.
Jo, på efterløn, hvis man har indbetalt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-21:
Hvis vi lægger den ting til en side – okay, det var noget Arnepension, man gerne ville have – så handler det om finansiering.
Og en af de ting, som jeg selv, synes jeg da, nogle gange er efter, og jeg også håber, at man som borgerligt menneske vil være efter, er, at hver eneste gang socialisterne finder på en god ting, som de nu gerne vil, så finansierer de det altid ved skattestigninger og øgede byrder på erhvervslivet og i det her tilfælde også øgede udgifter for ganske almindelige familier, hvilket ifølge Finans Danmark kan være 1.400 kr. om året.
Er det ikke på tide, at man stopper med altid at finansiere alle de ønsker, man så har – og de kan være rigtige eller forkerte – ved øgede skatter og afgifter?
Burde man ikke kigge på det kæmpe monstrum af et offentligt budget, vi har, og så finde pengene deri stedet for?
Troels Ravn (S), 2022-04-21:
Lad mig lige korrigere ordføreren fra Nye Borgerlige, for jeg snakker ikke om, at jeg nok tror noget.
Jeg sagde, at jeg kan håbe, at det anstændigvis bliver tilfældet, at det bliver ejerne, der kommer til at bære byrden, og at det ikke bliver væltet over på kunderne.
Det vil jeg håbe på.
Så er jeg da glad for, at ordføreren for Nye Borgerlige sådan har omsorg for helt almindelige mennesker.
Så skulle Nye Borgerlige også gerne stemme for det her forslag, for det her handler om helt almindelige mennesker, som vi nu sikrer en værdig tilbagetrækning efter et langt liv med hårdt arbejde på arbejdsmarkedet.
Carl Valentin (SF), 2022-04-21:
Nej, det mener jeg ikke.
Og jeg mener, at man i Nye Borgerlige har en lidt naiv forståelse af, hvordan mennesker aflønnes, og at det bare altid afspejler den værdi, mennesker skaber.
Altså, der er jo åbenlyst en kultur af »You scratch my back, I'll scratch yours« , altså hvis du gør noget for mig, så gør jeg også noget for dig, i toppen af erhvervslivet, og det er der også globalt set.
Der er en masse mennesker, som har en interesse i at opretholde nogle ekstremt høje lønninger i de brancher, de selv er i, og på direktørgangene.
Og det er også en af grundene til, at der er nogle mennesker, der aflønnes ekstremt højt, helt ude af proportioner i min optik.
René Christensen (DF), 2022-04-21:
Det, der er i det her, er det her optjeningsprincip.
Og igen, det er ikke noget nyt.
Dansk Folkeparti sagde for 15 år siden, at vi gerne vil have de optjeningsprincipper.
Det vil vi sådan set gerne have på rigtig mange velfærdsydelser, også for at folk udefra ikke bare kan komme til Danmark og få velfærdsydelser.
Man skal også huske, at den her Arnepension kommer til at gælde for danskere eller folk, der har boet i Danmark i rigtig mange år og har været på det danske arbejdsmarked i 44 år.
Så optjeningsprincipper har vi altid været for, og vi synes også, at det, hvis man lige tager finansieringen væk, men den er der jo bare alligevel, er fuldstændig ret og rimeligt, at vi får den her model, som vi gør nu.
Med 44 år på arbejdsmarkedet har man også fået nogle rettigheder som dansk arbejder.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-21:
Hvis banksektoren lægger en afgift på det at have en bankkonto og det er en ensartet bankafgift, som lægges ud til kunderne, så rammer det altså dem, som har mindst, mest.
I forbindelse med det at sammenligne med lønningerne er det, man sammenligner her, jo direktørlønninger, og jeg håber da, at ordføreren godt mener, man kan sammenligne en direktør med en direktør for en virksomhed.
Og når der er forskel på direktørlønninger, er det jo netop, fordi der er forskel på den værdi, som virksomheder mener at en direktør tilfører virksomheden.
Det kan være, at der er en direktør, der får 2 mio. kr., det kan være, at der er en, der får 10 mio. kr., det kan være, at der er en, der får 20 mio. kr., og det kan være, der er en, der kun får 500.000 kr.
Det er jo en samlet vurdering af, om den direktør er bedre og det værd for virksomheden, nøjagtig ligesom en fodboldklub, som også er en virksomhed, vurderer, om den spiller tilfører den her virksomhed, den her organisation, den værdi.
Så selvfølgelig kan de to ting ligestilles.
Troels Ravn (S), 2022-04-21:
Som jeg har sagt flere gange, håber jeg, at det anstændigvis bliver sådan, at det bliver ejerne, der bærer byrden af det her, for sådan burde det være.
Da bankerne var i knibe, var det ganske almindelige skatteydere, der sammen med samfundet, altså fællesskabet, var med til at holde hånden under bankerne.
Det her handler om finansiering af et lovforslag, et lovforslag, som handler om tilbagetrækning, tidligere pension, retten til tidligere pension for de mennesker, der har arbejdet allerlængst og i de hårdeste job på arbejdsmarkedet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-21:
Nej, det er ikke korrekt.
Det her er et forslag om at lægge øgede udgifter på banksektoren, som så bliver lagt over på kunderne.
Så kan vi behandle et andet lovforslag, der handler om det andet, men det her er om øgede udgifter og afgifter, og jeg vil bede ordføreren om at forholde sig til det forslag, som rent faktisk bliver behandlet i salen.
Er det korrekt, at man her kan håbe på, at det er ejerne, der tager udgiften, men at det lige så godt kan ryge over på bankkunderne?
Så spørger jeg bare, om det efter ordførerens opfattelse er okay, at det nu bliver dyrere for kunder at have en bankkonto.
Carl Valentin (SF), 2022-04-21:
Mange tak for det.
Det er ikke så tit, at jeg lige får æren af at stå og snakke om tidlig tilbagetrækning, men sådan er det jo også, når der bliver landet nogle aftaler, som så skal finansieres gennem et skatteforslag.
Jeg synes faktisk, det er en ret vigtig sag, for retten til tidlig tilbagetrækning handler om retfærdighed, og det handler om rimelighed.
Jeg synes, det handler om, at mennesker, som ikke kan arbejde, til de er i nærheden af 70 år, bliver mødt med den respekt, som de fortjener.
Det er noget af det, vi søger her.
At kæmpe den kamp for nogle af de mennesker, som tager et meget hårdt slæb i deres liv, er meget vigtigt for et socialistisk parti som vores.
Det har også været vigtigt for os i den her proces, at retten til tidlig tilbagetrækning skulle finansieres på en solidarisk måde, og det synes jeg i høj grad man er lykkedes med med det forslag, som vi behandler her.
Derfor støtter vi selvfølgelig også den finansiering, der ligger i aftalen, som vi behandler i dag.
Tak for ordet.
Louise Schack Elholm (V), 2022-04-21:
Jeg vil spørge ind til det med, at SF taler om, at noget er skævt, og om det så drejer sig om modtagere af overførselsindkomster.
Er det rimeligt, at det altid er ganske almindelige danskere, som køber et hus og gerne vil betale af på deres lån til huset, som måske har en bil og måske også har en pensionsopsparing, der skal rammes økonomisk af de skattestigninger, man kommer med?
Altså, hvor mange skattestigninger mener ordføreren en sådan en helt almindelig dansk familie – det er ikke en højtlønnet familie – kan holde til?
Carl Valentin (SF), 2022-04-21:
Jeg synes, det ville være mærkeligt at sige noget om, hvor mange skattestigninger en familie kan holde til, for det kommer jo også an på, hvilke fordele de får ud af, at man potentielt laver de skattestigninger.
Men der er jo heller ikke nogen tvivl om, at den politik, som SF har på skatteområdet, generelt handler om at skabe mere lighed.
Derfor ønsker vi sådan set, at fokus, hvis vi skal øge beskatningen, skal være på toppen af samfundet.
Det er jo faktisk også noget, man gør konkret med det her forslag.
Når man taler om de meget høje lønninger, er det altså lønninger på over 7,5 mio. kr. til direktører i store virksomheder, og når det handler om den finansielle sektor, handler det sådan set om nogle af de rigeste mennesker i vores samfund.
Almindelige mennesker, almindelige familier, kan godt klare en skattestigning, hvis de også får noget positivt ud af den.
Det kan være, at der i den her familie er et menneske, som knokler ekstremt hårdt, og som er kommet meget tidligt ind på arbejdsmarkedet, som nu får ret til tidlig pension.
Det synes jeg er enormt vigtigt, og det vil også være en fordel for den familie, så derfor kan jeg fuldt ud stå inde for den politik, vi har her.
Louise Schack Elholm (V), 2022-04-21:
Så den her skattestigning på 1.400 kr. for en helt almindelig dansk familie, altså ikke en højtlønnet familie, men en helt almindelig dansk familie med et hus, er helt fin – også når man samtidig ser på de stigende energipriser og de stigende priser i det hele taget, og når man ser på, at det også er dem, der selv skal betale hele regningen for udskiftningen af deres naturgasfyr.
Det er på alle parametre, at man har det helt okay med, at det godt kan ramme dem, fordi de hører til de højtlønnede, fordi de ejer deres eget hus.
Carl Valentin (SF), 2022-04-21:
Til det første spørgsmål vil jeg sige, at hr. Lars Boje Mathiesen har misforstået mig.
Måske gør han det bevidst, det ved jeg ikke.
Men jo, selvfølgelig bidrager man, når man er en højt profileret fodboldspiller, med mere, fordi man er dygtigere end en lavt profileret fodboldspiller.
Men jeg synes, at den sammenligning er problematisk i forbindelse med alle mulige andre stillinger på arbejdsmarkedet, for en læge er ikke nødvendigvis bedre end f.eks. en rengøringsassistent.
De laver bare noget forskelligt og aflønnes så forskelligt i vores samfund.
Altså, lægen er helt sikkert bedre til at være læge, men rengøringsassistenten er bedre til at gøre rent, og derfor kan man ikke sammenligne det på den måde med fodbold, som man gør det her.
Jeg synes, det er at simplificere det helt ekstremt meget.
Til det sidste om, om det her vender den tunge ende nedad, er svaret: Nej, det her forslag vender da samlet set overhovedet ikke den tunge ende nedad.
Altså, det handler om, at man sørger for, at der ikke er fradrag for nogle af de allerhøjeste lønninger, at man lægger en ekstra beskatning på den finansielle sektor, og så giver man nogle rettigheder til nogle mennesker på arbejdsmarkedet, der har knoklet hele deres liv.
Det er nærmest definitionen på at være lighedsskabende.
Så jeg synes, at det her er god politik.
Det er et teknisk spørgsmål at spørge om, hvor grænsen går for at være højtlønnet.
Den kunne være, at man, hvis man skal have en definition af det, skal sige, at hvis vedkommende betaler topskat, er vedkommende højtlønnet.
Men det, som vi vedtager her, handler bl.a. om at sørge for, at nogle af de mennesker, som aflønnes allerhøjst i danske virksomheder, som tjener over 7,5 mio. kr. om året, bidrager noget mere, og om, at der bliver lagt en ekstra selskabsskat på finansielle virksomheder, som jeg så kalder et samfundsbidrag, og det synes jeg sådan set er fint.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-21:
Altså, det er jo derfor, der er lønforskelle, altså fordi han er en bedre spiller og bidrager bedre til et hold og bidrager med mere værdi for den virksomhed, som han spiller for.
Det var den ene ting.
Carl Valentin (SF), 2022-04-21:
Og jeg synes ikke, det er mere fint f.eks. at være læge, end det er at være skraldemand eller jord- og betonarbejder, whatever.
Jeg synes bare, der er forskel på, hvordan vi aflønner folk.
Og så handler det her jo sådan set bare om, at man ved lønninger på over 7,5 mio. kr. ikke skal kunne have fradrag for det.
Jeg synes egentlig ikke, det er så radikalt igen.
Jeg synes ikke, det handler om at mistænkeliggøre nogen.
Jeg synes, det handler om noget grundlæggende samfundsanalyse og analyse af, hvordan værdi bliver skabt.
Og for mig at se skabes værdi, når man går på arbejde og producerer noget.
Og vi har indrettet et samfund i dag, hvor der er nogle få rige mennesker, som også har mulighed for at få en del af den værdi, som andre går ud og skaber.
Når vi skal lave samfundsøkonomi, skal vi derfor også beslutte os for, hvor stor en del af den værdi, som andre skaber, man skal kunne få som direktør eksempelvis.
Jeg synes, det er helt legitimt, at vi har et progressivt skattesystem, som sikrer, at vi beskatter nogle af de rigeste højt, og jeg synes også godt, at vi kunne beskatte nogle af de rigeste højere, end vi gør i dag.
Og jeg tror på, at et lige samfund ikke bare er et mere retfærdigt samfund, men også et bedre samfund.
Og det er derfor, vi også har en progressiv skattepolitik.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-21:
Jeg vil gerne spørge ind til det her med, at man mistænkeliggør det, at direktører får meget højere lønninger end den menige medarbejder på gulvet.
Så det skal de ikke have lov til at have, i hvert fald ikke, ved at man fradrager den udgift i virksomhedens regnskaber, som man kan med alle andre lønninger.
Det er jo noget mærkeligt noget.
Altså, direktøren er jo også bare en lønmodtager, som er ansat af nogle kapitalister.
Og når de giver ham eller hende 15 mio. kr. om året, hvis det er det, der er lønnen, er det jo, fordi de forventer, at direktøren kan bidrage med mere end 15 mio. kr. til virksomhedens omsætning.
Hvis de troede, at direktøren kun kunne tjene 10 mio. kr. til virksomheden, ville de jo ikke give en løn på 15 mio. kr. Hvorfor skal man egentlig gøre det der med at mistænkeliggøre, at der er nogle lønmodtagere, der kan tjene så høje lønninger, mens andre tjener mere normale lønninger?
Jamen direktøren producerer jo også.
Direktøren producerer det at ansætte nogle dygtige mennesker i virksomheden.
Direktøren producerer det at have en vision for, hvor virksomheden skal hen.
Direktøren producerer det at have det store overblik.
Direktøren producerer alt muligt.
Og der er jo en årsag til, at en virksomhed vil give en direktør 10 eller 15 mio. kr. om året.
Og det er, fordi virksomhedens ejere tror, at direktøren er mere værd end 10 eller 15 mio. kr.
Så man kan lige så godt problematisere, at en superligaspiller får mere i løn end en halvtidsprofessionel i 1. division, men det er jo tåbeligt at gøre det.
På samme måde er det, som SF og regeringen har gang i her, også tåbeligt.