Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
B 123 omhandler udenlandske opkøb af udlejningsejendomme i Danmark indeholdende boliger.
Der ønskes med beslutningsforslaget både en redegørelse for omfang, for de gældende regler samt for muligheden for stramninger af lovgivningen.
Jeg vil gerne starte med at sige, at lovgivningen, som forslaget vedrører, ikke hører under boligministerens resort.
Reglerne om udenlandske køberes ret til at erhverve danske udlejningsejendomme, der indeholder boliger, findes i lov om erhvervelse af fast ejendom, som hører under justitsministeren.
Erhvervelseslovens § 1, stk. 1, medfører, at personer, der ikke har haft fast bopæl i Danmark i 5 år, alene kan erhverve fast ejendom med justitsministerens tilladelse.
Tilsvarende medfører bestemmelsen i erhvervelseslovens § 1, stk. 2, at selskaber, foreninger m.v., altså juridiske personer, der ikke har hjemsted i Danmark, også kun kan erhverve fast ejendom med justitsministerens tilladelse.
For personer, der ikke har haft fast bopæl i Danmark i 5 år, og for selskaber, der ikke har haft registreret hjemstedsadresse i Danmark, er det således efter de nugældende regler muligt at nægte tilladelse til erhvervelse af fast ejendom. Med hjemmel i erhvervelsesloven er udstedt bekendtgørelse nr. 764 af 1995, som bl.a. indebærer, at selskaber fra lande, der er medlem af EU eller har tiltrådt aftalen om det europæiske økonomiske samarbejdsområde EØS, kan erhverve adkomst på fast ejendom i Danmark, såfremt erhvervelsen er en forudsætning for at udøve selvstændig virksomhed eller levere tjenesteydelser.
I henhold til dansk ret så vel som EU-retten er der endvidere vide muligheder for, at udenlandske statsborgere og selskaber kan stifte selskaber i henhold til dansk ret.
Sådanne selskaber, der direkte eller indirekte er kontrolleret af udenlandske personer eller selskaber, men som er stiftet i henhold til dansk lovgivning og har hjemsted i Danmark, vil uden videre kunne erhverve fast ejendom i Danmark.
Ud over de muligheder, der er for EU- og EØS-selskaber, vil det således generelt være muligt for udenlandske personer og selskaber ved en sædvanlig og lovlig anvendelse af danske selskaber at erhverve udlejningsejendomme, der indeholder boliger.
EUF-traktatens bestemmelser om fri bevægelighed, herunder om kapitalens frie bevægelighed, sætter grænser for, hvilke lovgivningsmæssige tiltag der kan foretages med henblik på at regulere udenlandske køberes ret til at erhverve danske udlejningsejendomme.
En eventuel stramning er således inde at røre ved EU-rettens bestemmelser om fri bevægelighed, herunder kapitalens frie bevægelighed, som er en af de fire EU-retlige grundrettigheder.
Kapitalens frie bevægelighed udgør sammen med de andre grundrettigheder forudsætningen for det indre marked.
Kapitalbevægelser omfatter også udnyttelse, erhvervelse og afhændelse af fast ejendom.
Det er således primært bestemmelserne om kapitalens frie bevægelighed, der er relevante for beslutningsforslaget, men det vil også være relevant at overveje EUF-traktatens andre bestemmelser om fri bevægelighed, f.eks. tjenesteydelsernes frie bevægelighed og den frie etableringsret.
Man kunne så overveje, om der kunne indføres andre mere indirekte former for forskelsbehandling.
Men enhver begrænsning af adgangen til at købe udlejningsejendomme i Danmark vil som udgangspunkt udgøre en restriktion.
Derfor bliver det afgørende, om en sådan restriktion kan begrundes i EUF-traktatfæstede hensyn eller tvingende alment hensyn – og det skal anses for proportionalt.
Beslutningsforslaget lægger op til, at udenlandske opkøb er årsagen til stigende priser på ejendomsmarkedet, og det skal dermed kunne begrunde et indgreb.
I givet fald skulle det forhold undersøges nærmere: Er der overhovedet en sammenhæng mellem udenlandske opkøb af udlejningsejendomme og højere priser på markedet for udlejningsejendomme, og vil eventuelle restriktioner udgøre et tvingende alment hensyn og være egnet til at varetage det pågældende hensyn samt endelig ikke gå videre end nødvendigt?
Det er en bevisbyrde, som jeg vurderer det er helt umuligt at løfte.
For det første går årsagssammenhængen den anden vej. Det er ikke udenlandske
investorer, der er årsag til højere priser.
Det er de højere priser og forventningerne om fremtidige prisstigninger, der tiltrækker de udenlandske investorer.
For det andet er prisstigningerne jo ikke et isoleret fænomen på markedet for udlejningsejendomme.
Det er hele boligmarkedet, der er steget voldsomt, navnlig i de store byer.
Jeg anerkender fuldt ud det problem, der ligger til grund for, at dette beslutningsforslag fremsættes, nemlig at boligpriserne er blevet urimelig høje i hovedstaden og i de større byer.
Men i stedet for at bruge tid og kræfter på at undersøge tiltag, som dels ikke kan realiseres inden for EU-retten, dels ikke ville have nogen virkning, selv hvis de kunne realiseres, så vil jeg foreslå, at vi ser på de egentlige årsager til de høje priser og på, hvad vi kan gøre ved dem.
Prisstigningerne er udtryk for, at der er mere efterspørgsel efter boliger, end der er udbud.
Svaret på det er ikke øgede restriktioner på boligmarkedet, men et øget udbud af boliger.
Vi skal have bygget flere boliger.
Det er vejen til billigere boliger, og det er den eneste vej.
De omfattende analyser, som beslutningsforslaget pålægger regeringen at gennemføre, vil være spild af tid og penge.
Derfor kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Men regeringen vil gerne drøfte det virkelige spørgsmål: Hvordan får vi bygget flere boliger til billigere penge, så vi kan få priserne på boligmarkedet ned?
Det håber jeg at Folketingets partier, herunder forslagsstillerne, vil være åbne for en drøftelse af.
Til slut vil jeg bemærke, at jeg undrer mig over, at der er fremsat beslutningsforslag om dette emne, som jo grundlæggende handler om at redegøre for gældende regler og faktiske forhold, som ethvert medlem af Folketinget kan få svar på ved at stille spørgsmål til regeringen.
Spørgsmålet kunne oplagt stilles som et udvalgsspørgsmål i stedet for at søge at pålægge regeringen en analyse med et beslutningsforslag.
Tak for ordet.