Susanne Zimmer (ALT), 2020-01-30:
Tak for det.
Nogle af de ændringer, som implementeres i lov om kemikalier med det foreliggende forslag, er fra »Aftale om pesticidstrategi 2017-2021« og tillægsaftalen til »Aftale om pesticidstrategi 2017-2021«.
Der er gode takter i de aftaler.
Alternativet var ikke med i dem, fordi vi så dem som et alt for lille skridt fremad.
Sat på spidsen er det lidt ironisk, at vi i det hele taget planlægger at regulere brugen af gift i den primære fødevareproduktion.
Det ville være et stort skridt fremad over for både naturen og folkesundheden, hvis vi ikke havde brug for pesticidstrategier.
Vi ønsker, at der gøres mere for at sørge for, at restindholdet af pesticider i fødevarer er så lavt som muligt, som det står i »Aftale om pesticidstrategi 2017-2021«.
Det er en menneskeret at have adgang til rent drikkevand og giftfri mad.
Indførsel af IPM-princippet er bedre end ingenting, for der er jo gift i vores drikkevand i dag.
Der er Roundup i mange drikkevandskilder, og der er andre stoffer, som ikke skal være der, og der er kemikalier, som vi ikke tester for endnu.
Så der kan let være mange mørketal.
Det er godt, at aftalepartierne vil reducere risikoen for nedsivning af pesticider i boringsnære beskyttelsesområder og følge Vandpanelets anbefaling om screening for flere stoffer i grundvandsovervågningen.
Men vi har bekymringer, fordi vi er nødt til at lave små målinger og arbejde med reducering af risici.
Vi bør gå langt mere op i at gå radikalt til værks og satse på 100 pct. økologisk drift og forskning i forskellige giftfri og bæredygtige landbrugsformer og afgrøder.
Alternativet mener, at lovgivningen i dag også med den foreliggende ændring af lov om kemikalier stadig har store mangler i beskyttelsen af drikkevandet.
Vi ønsker sikring af flere områder, end tillægsaftalen sikrer.
Da Alternativet forlod sprøjtegiftsforhandlingerne for 2 år siden, var det, fordi vi mente, at beskyttelsen af de boringsnære måder ikke var tilstrækkelig, og det mener vi stadig væk ikke er tilfældet.
Vi skal beskytte drikkevandet, men vi skal som minimum også beskytte mod sprøjtning i drikkevandsindvindingsområder.
Så er der det med sprøjtejournalen.
Vi har kigget med interesse på høringssvaret fra Økologisk Landsforening.
Det gælder krav om, at det skal fremgå af sprøjtejournalen, om bedriften er økologisk.
Det gælder muligheden for at kunne udtrække data om anvendelsesomfanget i økologi, da det gør det nemmere at tage stilling til, om der er behov for nye administrative redskaber og regler for at styre anvendelsen.
Det gælder tilpasning af systemet for gebyrer på pesticider, så de mere skånsomme midler ikke blot pålægges en relativt stor afgift, fordi de er godkendt til brug i høje doser.
Som de skriver, er der godkendt et begrænset antal midler baseret på naturens egne stoffer eller produkter til fødevarer.
Det nuværende afgiftssystem bremser omlægningen fra mere belastende midler til mindre belastende midler, der falder under kategorien gængse plantebeskyttelsesmidler.
Det er vigtigt for Alternativet at lytte til disse behov, og i forhold til forskning mener vi, at vi i stedet for at forske i mindre belastende bekæmpelsesmidler skulle bruge forskningen til at finde nye dyrkningsmetoder, hvor der dyrkes mere i pagt med naturen.
I det hele taget skulle vi bruge flere ressourcer på omstilling og støtte til dansk landbrug til omlægning til økologi og nye dyrkningsmetoder.
Regelforenkling synes vi også altid er godt.