runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-11:
Det kan jeg sige klart ja til, og det er også allerede sket.
Politiet er massivt til stede i den del af Albertslund, hvor vi har set skyderierne.
Vestegnens Politi har modtaget assistance fra både Rigspolitiet og Københavns Politi – ligesom man jo omvendt har leveret til København i sin tid – og det er jo ganske enkelt med henblik på at få stoppet skyderierne og opretholde trygheden i området.
Mobile politistationer: Politiet har iværksat en massiv tryghedsskabende og efterforskningsmæssig indsats, og for mig som minister er det helt afgørende, at man som borger kan føle sig tryg.
Det har man krav på.
Det har vi alle krav på i det her samfund, uanset hvor vi bor.
Derfor er det min klare forventning til politiet, at alle kræfter bliver sat ind på at få bragt den her situation under kontrol, og er der brug for yderligere i forhold til at styrke indsatsen, er det også min forventning, at politiet tager de nødvendige redskaber i brug.
Som sagt: Nu er der sket fem varetægtsfængslinger, politiet følger det her meget tæt, og det har været nødvendigt her at give assistance til Vestegnens Politi, og det er også sådan, det skal være.
Det er jo lige præcis sådan, vores politi skal samarbejde.
For det er jo lige alvorligt, om man skyder i Albertslund, eller om man skyder på Nørrebro.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-04-11:
Jeg skal lige sige for en god ordens skyld, at det fine ur, der plejer at være hernede, og som hjælper os med at finde ud af, hvor lang tid der er, ikke fungerer.
Så det gør det lidt sværere at finde ud af det.
Det er godt, jeg prøver at kigge.
Tak for det.
Det andet spørgsmål lyder sådan: Agter ministeren at lade Københavns Vestegns Politi forstærke i lyset af skyderierne i den senere tid i bl.a. Albertslund og Avedøre Stationsby, sådan som tilfældet var, da bandekrigen var på sit højeste på Nørrebro, hvor Københavns Vestegns Politi bidrog med ekstra mandskab til Københavns Politis indsats?
Spørgeren henviser til, at der i Albertslund Kommune i skrivende stund har været fem skyderier, hvoraf personer i to tilfælde er blevet ramt – dels ved Damgårds-vej/Roskildevej, dels i Bækgården.
Der breder sig stadig mere utryghed blandt borgerne i Albertslund i lyset af skyderierne, og der er et stort ønske blandt borgerne om mere synligt politi i området.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-11:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne begynde med at gøre fuldstændig klart, at det er en meget alvorlig situation, vi har set i Albertslund med talrige skyderier inden for meget kort tid.
Det er fuldstændig uacceptabelt, det kan der ikke være to meninger om, og det skal stoppes.
Vi skal have bragt skyderierne til ophør, vi skal have stillet de ansvarlige til regnskab, og ikke mindst skal vi have genetableret trygheden for de almindelige borgere i området.
Politiet er massivt til stede i den del af Albertslund, hvor vi har set skudepisoderne, og der er taget en lang række tiltag, hvor politiet har sat ind med en tryghedsskabende og en operativ indsats.
I forhold til den tryghedsskabende indsats har politiet indsat mobile politistationer, de har gående patruljer, og de har en tæt dialog de lokale borgere i området.
Københavns Vestegns politi foretager en massiv efterforskningsmæssig indsats, og de får assistance både fra Rigspolitiet og Københavns Politi til at håndtere situationen i området.
Alle disse indsatser har ført til varetægtsfængsling af fem personer med relation til konflikten.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-04-11:
Ja, og jeg tror også, at borgerne i Albertslund er glade for, at politiet har forsøgt at tage hånd om det her, men det er også klart, at
når man oplever så mange skyderier – altså, da jeg skrev det her spørgsmål fredag formiddag, var tallet fem, men det steg så til seks, fordi der også havde været et skyderi i Oksens Kvarter, som ikke var kommet til offentlighedens kendskab på det tidspunkt, hvor jeg skrev spørgsmålet – så er det utrolig intimiderende.
Det at vide, at når man går i Kvickly for at handle ind, er det 50 eller 100 m fra, hvor der er blevet skudt, betyder rigtig meget for folks tryghed i hverdagen, det er klart.
Derfor må man jo også sige til justitsministerens svar: Er det nu nok?
Er vi i virkeligheden ude i noget symptombehandling her?
Vi har haft en lang periode sidste år i efteråret, hvor der var store problemer på Nørrebro, og nu har vi så en situation på Vestegnen, hvor der er store problemer.
Vi ved jo alle sammen godt, at det er de her bandegrupperinger, som står bag det, og vi ved, at en meget stor del af dem, som er i de her bandegrupperinger, er personer, som er af anden etnisk herkomst.
Vi ved, at der er problemer med at få dem udvist – altså, der er en bandeleder, som man har forsøgt at få udvist, og som så efterhånden et par gange er blevet udvist med forbehold.
Er det virkelig tilfredsstillende for ministeren, at man f.eks. ikke kan komme af med sådan nogle bandemedlemmer og bandeledere, der gør hverdagen utryg for borgerne?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-11:
Der fik spørgsmålet vist lige en ny drejning, men det synes jeg også er interessant at diskutere.
Jeg vil først lige starte med at sige, at jeg jo ikke mener, at der kan være to meninger om den her sag – eller det kan der sikkert, men jeg tror i hvert fald, at spørgeren og jeg er fuldstændig enige.
Hvis folk skyder i gaderne, er der kun en vej, og det er, at de skal tages væk, og at de skal sættes i fængsel, og der skal de sidde i lang tid, hvilket vi har set at den bandepakke, som spørgerens parti og regeringen har lavet sammen, har betydet.
Indtil videre har der ikke været noget, der har indikeret, at det skulle være en konflikt mellem bandefraktioner, men at der mere er tale om et lokalt kriminelt miljø i Albertslund.
Men uanset hvad det er, er det jo lige alvorligt, og vi skal slå hårdt ned på det, for jeg stiller mig ikke tilfreds, så længe der er et eneste tilfælde af skyderi – det må jeg jo aldrig gøre, og det håber jeg ikke at nogen af os gør.
Det er jo altid kommunikatorens ansvar, hvis kommunikationen ikke går rigtigt eller godt.
Der vil jeg sige, at hvis jeg sagde »skyld«, er det i hvert fald ikke det, jeg mener, for skyld er skyld.
Der vurderer man jo bare, om vedkommende er skyldig eller ikke skyldig.
Nej, det er ved straffastsættelsen, ved strafudmålingen, at jeg også synes det er vigtigt, for der må der ikke været kulturelt betingede normer, der betyder, at fordi man kommer fra en bestemt kultur, er det okay at slå sine børn.
Det er det, jeg kommer med et lovforslag, der vil ændre.
Jeg tror, vi må indse, at verden forandrer sig hele tiden, og at det gør det kriminelle billede også.
Kunsten er så, at vi som samfund reagerer mod det og ikke bare lader stå til.
Det er jo det, vi har gjort i fællesskab med hensyn til hele bandesituationen.
Altså, vi kan begge to huske, da det gik helt vildt for sig på Nørrebro.
Det tog også noget tid, for en ting er, at der bliver skudt, men så skal man også finde ud af, hvem der har skudt, og man skal have taget folk ud, og der skal efterforskes.
Det tager noget tid, men så får man dem også ud, og så skal de sidde lang tid i fængsel.
Og vi kan jo se, at banderne lige nu er virkelig pressede, fordi vi har smidt over 400 bandemedlemmer i fængsel.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-04-11:
Det har vi også glædet os over fra Dansk Folkepartis side, og det er jo alt sammen glædeligt.
Man kan altid diskutere, om det er bander, om det er et kriminelt miljø, eller hvad det er, men jeg må så bare konstatere, at de, der oplever, at der bliver skudt i deres lokalområde, hvad enten det er i Oksens Kvarter, Bækgården eller på hjørnet af Roskildevej og Albertslundvej på Vestegnen, jo føler det ekstremt intimiderende. Jeg må sige, at jeg også kommer i de områder normalt, nærmest på daglig basis, og det er utrolig intimiderende at have en opfattelse af, at man skal kigge sig over skulderen for at være sikker på, at der ikke pludselig kommer en bil og plaffer en ned.
Så hvad er det for et budskab, justitsministeren egentlig vil give til de her borgere?
Jeg kunne konstatere, at der var en betjent, der konkret på et spørgsmål om, om man mente, om ens datter kunne gå ud om aftenen, svarede: Ja, ja, det skal hun da bare gøre.
Det synes jeg er et mærkeligt råd at give.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-11:
Det, borgerne skal tage med sig, er, at de skal se på, hvad politiet gør.
Der er både mobile stationer, der er patruljering til fods, der er patruljering i bil, der er også, og det vil jeg gerne forvisse borgerne om, meget mere politi, end man måske lige fornemmer.
Vi vil tage de her mennesker ud og putte dem i fængsel, så vi får skabt ro igen.
Det er det, jeg synes vi som samfund må gøre, og det må vi stå sammen om at gøre.
Hver eneste gang nogen skyder, uanset om det er bandemedlemmer eller ej, er det helt uacceptabelt, for det er jo helt vildt at tage en pistol i hånden og skyde efter andre mennesker, og de skal puttes i fængsel, og det er politiet i gang med.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-04-11:
Agter ministeren at lade Københavns Vestegns Politi forstærke i lyset af skyderierne i den senere tid i bl.a. Albertslund og Avedøre Stationsby, sådan som tilfældet var, da bandekrigen var på sit højeste på Nørrebro, hvor Københavns Vestegns Politi bidrog med ekstra mandskab til Københavns Politis indsats?
Skriftlig begrundelse
Spørgeren henviser til, at der i Albertslund Kommune i skrivende stund har været fem skyderier, hvoraf personer i to tilfælde er blevet ramt – dels ved Damgårds-vej/Roskildevej, dels i Bækgården.
Spørgeren er bekymret for, om vi er vidne til, at den bandekrig, der huserede på Nørrebro, er flyttet til Københavns Vestegn, og ønsker ministerens vurdering af, hvorvidt det er nødvendigt at tilføre yderligere mandskabsressourcer til Københavns Vestegns Politi.
Jo, men jeg synes jo alligevel, det hænger sammen, for det er klart, at når man ser en bandeleder, som forsøges udvist uden held, og samtidig konstaterer, at der sker drab i Valbyparken, og vi så har de her situationer i Albertslund, og at der, som jeg har henvist til i et andet spørgsmål, er skyderier i Avedøre Stationsby, så får man jo en fornemmelse af, at der ikke rigtig er styr på tingene, og at vi måske i virkeligheden skal til at leve med en situation, hvor de der visitationszoner er normaltilstande, og at det bare er noget, vi må acceptere som normaltilstande i visse dele af vores land.
Det mener jeg jo ikke at justitsministeren kan være tilfreds med, så jeg vil egentlig godt høre justitsministeren, hvad justitsministeren forestiller sig i forhold til at få ryddet op i det her.
Altså, hvad er det, der skal ske med de her mennesker med hensyn til at få dem taget ud af drift, om man så må sige, og få trevlet de her netværk op en gang for alle?
Spørgsmålet lyder sådan: Hvilke initiativer forventer ministeren at tage for at bringe skyderierne i Albertslund til ophør, idet der i skrivende stund har været fem skyderier inden for 5 dage?
Brian Mikkelsen (KF), 2018-04-11:
Vi tager den én gang til for prins Knud – nej, det er jo ikke henvendt til hr. Hans Kristian Skibby, men blot en talemåde.
Formålet med LEI-kodesystemet er at sikre, at virksomheder på tværs af jurisdiktioner kan identificeres i forbindelse med deres aktiviteter, når det gælder værdipapirtransaktioner.
Det bidrager til at styrke det globale tilsyn med finansmarkederne, herunder den løbende markedsovervågning og identifikation af systemiske risici og bekæmpelsen af økonomisk kriminalitet.
Det er jo ligesom overliggeren for det, altså den verden, vi lever i.
Der skal indførelsen så ses i lyset af erfaringerne fra den finansielle krise, der afslørede et behov for at sikre øget gennemsigtighed på de finansielle markeder.
Samlet set er hensigten bag systemet således at skabe en større tillid til de finansielle markeder.
Kravet om en LEI-kode er indarbejdet i EU-lovgivningen gennem en forordning og gælder derfor også i Danmark.
Det er derimod ikke et krav, som vi i Danmark isoleret set kan beslutte implementeringsdatoen for eller lade være med at implementere.
De første LEI-koder blev udsendt i 2012, og den 3. januar 2018 trådte der en ny EU-forordning i kraft, hvor der blev indført et krav om, at selskaber skal erhverve en LEI-kode, såfremt de ønsker at handle værdipapirer.
En virksomhed skal altså kun have en LEI-kode, hvis virksomheden ønsker at handle værdipapirer.
Virksomheden skal således ikke have en LEI-kode, hvis den blot ejer værdipapirer.
Enkeltmandsvirksomheder er heller ikke omfattet af kravet.
Tal fra VP-Securities A/S, det tidligere Værdipapircentralen, og Erhvervsstyrelsen, har anslået, at pr. 29. januar 2018 har ca. 42.000 ud af omtrent 52.000 omfattede selskaber i Danmark allerede fået en LEI-kode med henblik på at handle finansielle instrumenter.
Der er altså ikke tale om, at kravet indføres over for 124.000 selskaber, men at der pr. 31. januar 2018 blot er ca. 10.000 selskaber beliggende i Danmark med et aktivt VP-depot med værdipapirer, som ikke har en LEI-kode.
I forhold til ikrafttrædelsen af kravet om en LEI-kode er der som nævnt ikke tale om, at vi i Danmark i december 2017 har bestemt at udskyde kravet.
Forudsætningen er, at investeringsselskabet inden handlen får al nødvendig information om virksomheden til at selskabet kan ansøge om en LEI-kode på vegne af virksomheden.
Hvorvidt denne mulighed for at erhverve sig en LEI-kode også kan gøre sig gældende efter 3. juli 2018, vil blive vurderet, når vi nærmer os den dato.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-04-11:
Jeg takker for ministerens besvarelse af spørgsmålet.
Vi er jo godt bekendt med, at der findes en EU-forordning, som sikrer implementering af de her forskellige delelementer, men det, som jeg synes kunne være interessant at få belyst, er jo også, hvor mange virksomheder der handler med de her værdipapirer, og hvad de så koster i administrative byrder, for der er vel ingen, der har pålagt regeringen at sige, at det skal koste 750 kr. om året at eje en aktie i Novo Nordisk.
Det synes jeg jo måske godt at ministeren kunne prøve at reflektere over.
Så siger ministeren jo også, at man ikke får et gebyr for at eje, man får et gebyr for at handle.
Der, hvor jeg kommer fra i Jylland, er det normalt, at for at man skal komme til at eje noget, skal man også købe det.
Tænker ministeren så vitterlig, at nogen kunne finde på at melde sig ind og ud af systemet, efter om de køber og sælger værdipapirer i 2018 og måske så først vil have solgt dem i 2020 – de skal så melde sig ud og ind – eller hvad er det, ministeren og regeringen egentlig tænker i den henseende?
Det synes jeg kunne være interessant at få belyst.
Jeg kan så sige, at jeg ikke kan se noget på pulten om, hvilken taletid jeg har
, men ...
Nej, det var mine indledende kommentarer til det.
Jeg vil gerne høre ministerens kommentarer til det.
Jeg vil gerne høre ministeren evaluere gebyrstørrelser og omsætninger i virksomheder af de her investeringer i første omgang.
Brian Mikkelsen (KF), 2018-04-11:
I lyset af at der ikke er nogen tid på, vælger jeg at kigge denne vej hele tiden.
Jeg vil ikke se til højre for mig.
Nej, jeg må hellere se ud af øjenkrogen.
Som jeg nævnte før, er det sådan, at det alene er ca. 62.000 selskaber, det handler om.
De 42.000 af dem har en LEI-kode, dvs. at det er 10.000, som mangler.
Der har vi jo sagt med hensyn til en ikrafttræden i juni måned, at vi må se på, hvad vi ender på, når vi nærmer os.
Min interesse er jo at pålægge virksomhederne mindst mulig byrde, og derfor skal man, når man indfører en ny regulering, hele tiden afveje forholdet mellem de fordele, reguleringen giver, og de byrder, den indebærer.
Men vi synes jo, og det ved jeg også at spørgeren selv har været meget inde på og er meget obs på, at der har været eksempler på misbrug af det finansielle system til kriminelle aktiviteter, og derfor er det vigtigt, at vi har de her regler, og det er vigtigt, at der er tillid til det finansielle system.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-04-11:
Jeg anerkender – det har ministeren da ret i – at der er stor grad af tillid til virksomheder og deres drift i Danmark, både inden for realkredit, bank, forsikring, pension, produktion og alt muligt andet.
Det er derfor, det undrer os, at man så synes, det er nødvendigt med yderligere en administrativ byrde som den, der jo ligger i det her.
Og der synes jeg jo retfærdigvis – hvad end man synes om, at det åbenbart bliver pålagt via en EU-forordning – at vi da trods alt, også via en liberal regering, måske burde kunne forvente, at man ikke kom og bød ind med en ekstra udgift til alle de her mange tusinde virksomheder, som bliver pålagt det her gebyr på 750 kr. om året.
Det synes jeg, og det var det ene.
Det andet med hensyn til gebyrets størrelse
synes jeg ikke ministeren svarede på.
Ministeren sagde, at det her var noget, man skulle; at det var en EU-forordning.
Jeg spurgte til: Hvem har besluttet, at den ikke må være omsætningsbestemt?
Hvem har besluttet, at gebyret skal være på 750 kr. og ikke på 500 kr. eller 250 kr.?
Og hvem har besluttet, at det ikke kunne være en kombination med et cvr-nummersystem som det, vi har i forvejen?
Brian Mikkelsen (KF), 2018-04-11:
Jeg igangsatte i december 2017 en undersøgelse, der kortlagde, om der – som du lige var inde på – var væsentlige argumenter for, at cvr-registeret skulle udstede LEI-koder, selv om der allerede findes en række private udbydere af LEI-koder.
Der er imidlertid både internationale udbydere af LEI-koder og en række danske agenter, som hjælper danske virksomheder med at erhverve en LEI-kode.
Og konklusionen på den undersøgelse var, at der ikke er særlige argumenter for, at Erhvervsstyrelsen skal varetage udstedelsen af LEI-koder.
Så jeg har prøvet at være inde at vurdere omfanget af det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-04-11:
Det synes jeg da ikke gør det mindre problematisk, for EU-forordningen må man da forvente bliver implementeret på baggrund af danske regler og normer.
Jeg synes jo, det er et ret unikt system, vi har i forvejen, og som der er en høj tillid til, netop vores cvr-system, som er både unikt, nemt og styrbart.
Og der kan man jo så godt blive lidt provokeret af, at det faktisk egentlig med det her indgreb gøres mere indviklet, når der kan være tale om både internationale udbydere og nationale udbydere og det ikke foregår via én skranke.
Så der synes jeg måske også vi skulle prøve at få sat ind.
Men altså, med hensyn til gebyret på 750 kr., fordi man tilfældigvis har relativt få værdier som privat virksomhed, synes jeg, der burde være en bagatelgrænse, for at sige det ligeud.
Det burde være sådan, at hvis man har en vis omsætning eller et værdipapirdepot, burde man ikke være omfattet af de her kriterier og de her årlige gebyrer, som der lægges op til.
Brian Mikkelsen (KF), 2018-04-11:
Intuitivt syntes jeg også – og det var derfor, jeg undersøgte det – det ville være nærliggende, at Erhvervsstyrelsen gik ind i det, fordi vi har hele cvr-registeret.
Men den undersøgelse viste altså, at Erhvervsstyrelsen ikke ville have særlige fordele i forhold til private aktører og på den måde kunne gøre det billigere.
Det ville også være forbundet med et stort ressourceforbrug og væsentlige omkostninger hos styrelsen at blive akkrediteret som udsteder.
Så der er altså ikke noget, der tyder på, at Erhvervsstyrelsen har fordele i forhold til omkostningerne ved at udstede koderne.
Så er der også det principielle spørgsmål om, at hvis private kan løse en opgave, hvorfor skal det offentlige så løse en opgave?
Men det er klart, at vi hele tiden skal have for øje, at det her skal gøres
billigst muligt,
og jeg vil da prøve igen at kigge på, om man kan gøre det billigere, f.eks. også for de små depotholdere.
Christian Langballe (DF), 2018-04-11:
Tak for ordet.
Det er vi jo sådan set enige i kommer til at ske, altså, der er et behov for at fastholde regler om at pålægge kommuner operatøransvar for asylcentre, og der er et klart behov for, at private aktører kan bemyndiges til at bistå med myndighedsudøvelse på udlændingeområdet.
Så det kan vi støtte.
Her foreslår man nemlig et loft på 4 uger for domstolsprøvelse, og at der indsættes en ny udløbsbestemmelse, hvorefter denne bestemmelse ophæves med udgangen af 2021.
Vi kan overordnet set tilslutte os de andre dele af lovforslaget, men vi ser ingen grund til at sætte et loft på 4 uger i forhold til spørgsmålet om domstolsprøvelse, da der hverken er tale om danske statsborgere eller udlændinge med lovlig opholdstilladelse i Danmark.
Så det forekommer os unødvendigt at fastsætte en grænse på 4 uger, hvis myndighederne i en presset situation har behov for 5 eller 6 uger til at fastlægge en udlændings identitet m.v. Så vi kommer til at stille et ændringsforslag, som lægger op til, at man kan suspendere domstolsprøvelsen, så længe regeringen og et flertal i Folketinget anser det for at være nødvendigt.
Tak for ordet.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-11:
Så jeg kan godt – for nuværende i hvert fald – afslutte det her spørgsmål.
Og så ved jeg, at jeg har et til.
Brian Mikkelsen (KF), 2018-04-11:
[Lydudfald].
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-04-11:
Tak, fru formand.
Regeringen besluttede i december 2017 at udsætte indførelsen af »LEI-systemet« over for 124.000 virksomheder, som reelt vil kunne se frem til en fordyrende administrativ byrde på over 100 mio. kr. årligt, såfremt virksomhederne, som regeringen planlægger, pålægges både at have et cvr-nummer og en LEI-kode, når virksomheden ejer så meget som en aktie eller et stykke værdipapir –
er ministeren enig med DF i, at den fordyrende administrative byrde skal stoppes og ikke blot udskydes i 3 måneder som meddelt i december sidste år?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-11:
Er ministeren tryg ved, at der grundet en øget indvandring tilsyneladende bliver taget højde for kulturelle forskelle, når der bliver afsagt domme?
Tak for det.
Er ministeren tryg ved, at der grundet en øget indvandring tilsyneladende bliver taget højde for kulturelle forskelle, når der bliver afsagt domme?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-11:
Som jeg lige har været inde på i forbindelse med besvarelsen af S 680 fra spørgeren, kan jeg ikke acceptere, at man i Danmark tillægger det betydning ved straffastsættelsen, at overtrædelsen er kulturelt betinget.
Det mener jeg sådan set gælder for alle overtrædelser, hvad enten det er vold mod børn eller andre former for forbrydelser, og derfor har jeg bedt om, at mine embedsmænd kigger på, hvordan vi ved lovgivning sikrer, at det ikke sker.
Indvandringspolitikken kan man diskutere nok så meget, men uanset den skal der ikke være strafudmålinger, hvor man kan bruge den kulturelle herkomst som et argument for at give lavere straf.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-11:
Det er jeg glad for, og den del fik vi jo ligesom afklaret i det første spørgsmål, jeg stillede.
Det her spørgsmål har, kan jeg jo godt indrømme, et lidt andet sigte.
For i Sverige har man set en tilsvarende situation, og så gik vi og vi muntrede os på en sådan tragikomisk måde over – sådan tror jeg de fleste havde det – hvordan tilstanden i Sverige var, lige indtil vi så stod med vores egen sag og tænkte: Hold da op, der er da også noget her, der ikke fungerer.
Men det, jeg egentlig vil ind til, er, at som jeg har forstået den svenske sag, så handlede den om, at domsmændene, der var brugt i sagen, og som var indstillet af politiske partier, i øvrigt havde minoritetsbaggrund, og at det skulle have haft en meget stor indflydelse på, hvordan den svenske dom faldt ud.
Jeg tror endda, at det var i den nuværende ministers tid, vi behandlede et lovforslag, der indskrænkede muligheden for f.eks. at bruge imamer som domsmænd, fordi der skulle være noget luft imellem vores retssystem og det i øvrigt at være religiøs forkynder.
Der vil jeg bare spørge ministeren, om ministeren føler sig overbevist om, at vi i Danmark er dækket ind, så det eksempel, man har set i Sverige, ikke 1:1 vil være et eksempel, vi kunne finde frem i Danmark.