runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Altså, vi har nøjagtig den samme holdning til spørgsmålet om pensionsalder, som vi havde, før det blev en udvidet regering.
Og jeg tror også, vi havde lejlighed til at sige, at vi i virkeligheden har rodet ved folks pensionsalder både i 2006 i forbindelse med den store velfærdsaftale, og da den blev justeret i 2011, i forlængelse af at vurderingen var, at danskerne levede længere.
Vi synes simpelt hen, man skal være varsom med, hvor ofte man kommer tilbage.
Altså, danskerne har jo svært ved i dag overhovedet at forholde sig til, hvornår deres pensionsalder er.
Så skulle man nu ikke skabe lidt ro og fred omkring det her og så i højere grad koncentrere sig om, om man kan få seniorer, der er fit for fight, og som faktisk godt kan, motiveret til at tage en tørn til på arbejdsmarkedet.
Det tror jeg vil være fint, hvis man kan det.
Men så er det jo en positiv historie for alle, i stedet for at man tvinger pensionsalderen højere op i forhold til det, der allerede er vedtaget, og dermed også tvinger nogle mennesker til at blive på arbejdsmarkedet, som faktisk er nedslidte og bør have mulighed for at træde af.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-12-05:
Jeg kunne i virkeligheden godt tænke mig at fortsætte lidt i det spor, der handler om at finde ud af, hvor Dansk Folkeparti står henne i forhold til den her nye fra-blå-til-mørkeblå regering, vi har fået, og derfor vil jeg gerne spørge lidt ind til det der med pensionsalderen.
For der står jo i regeringsgrundlaget, at regeringen har et ønske om at sætte pensionsalderen op for at finde nogle penge, som så skal bruges – må vi gå ud fra, når vi læser regeringsgrundlaget – til skattelettelser.
Og i den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at høre, om Dansk Folkeparti står fast på, også her efter at der er dannet en regering, at Dansk Folkeparti ligesom Socialdemokratiet ikke ønsker at indgå en aftale med regeringen om at hæve pensionsalderen i Danmark.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
To ting.
Det ene er, at der faktisk tidligere har været et ønske om at presse det her udliciteringsniveau fra kommunernes side så højt op, at vi vurderede, at man ikke kunne undgå andet, end at man skulle ind over ældreområdet for at kunne honorere det.
Det sagde vi nej til.
Og det var, fordi vi kunne se, at man ville komme ind på de her bløde områder, altså udsatte mennesker, som vi ikke syntes man skulle forpligte kommunerne til at lave udlicitering på.
Så det er vores holdning i forhold til det.
Det andet er, for lige også at lægge den der balance ind, at nogle altså kan tjene penge på noget.
Hvis man har en park og man beder et privat gartnerfirma om at holde parken, ja, så kan det private firma jo tjene penge på det – det har vi jo ikke noget imod.
Altså, det behøver jo ikke nødvendigvis at være kommunens egne folk, der går og holder den park.
Det kan jo godt være et privat firma, og det er det jo også mange steder.
Det er bare for at sige, at så odiøst er det jo heller ikke, at der er nogle, der så kan tjene penge på den type ting.
Men det afgørende er jo, hvad det er for noget i den offentlige sektor.
Har det med mennesker at gøre?
Altså, er det sådan noget, hvor man virkelig skal være påpasselig?
Eller er det sådan mere de her hardcore ting, hvor man kan sige om en park, at hvis den ikke bliver passet i morgen, så finder vi nok ud af det, og så løser vi det nok?
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-05:
Men én ting, der går igen, uanset om vi snakker velfærd eller service, er jo, at der er penge, der bliver ført ud, altså skatteyderkroner, som i stedet for at bruges til den opgave, der skal løses, bliver ført ud til f.eks. en kapitalfond eller aktionærer eller bare en ejerkreds.
Det er jo forskellen mellem at have noget i offentlig drift og have det ovre i det private.
Men jeg er glad for den udmelding, der kommer fra hr. Kristian Thulesen Dahl.
Jeg skal bare lige forstå: Betyder det, at hr. Kristian Thulesen Dahl kan garantere, at Dansk Folkeparti ikke kommer til at lægge stemmer til f.eks. obligatoriske måltal for udlicitering, der omfatter velfærdsområderne?
Kan vi være sikre på, at det ikke bliver med Dansk Folkepartis stemmer?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Altså, der er også en ydelse fremover.
Det bliver for dem over 18 år i højere grad sammenligneligt med dem, der er i SU-systemet.
For dem under 18 år er der en ydelse, som der ikke er til dem, der går på en ungdomsuddannelse i øvrigt.
Og det er derfor, jeg tror, at produktionsskolerne også har en fremtid i vores uddannelsessystem, og at de fortsat vil kunne hjælpe mange af de unge, som er i en lidt sårbar situation, videre i systemet, måske med 1 års ophold på en produktionsskole.
Det tror jeg fortsat de vil kunne, og jeg tror, det vil fungere.
Men jeg vil også gerne love her i dag, at vi vil følge det meget tæt, for det er vigtigt for os, at der er steder i vores uddannelsessektor, hvor man kan hjælpe folk, som ikke lige sporenstregs kan gå den lige vej.
Og der er produktionsskolerne et element i det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2016-12-05:
Med hensyn til 0,3 pct. vækst om året vil jeg sige, at vi jo er i en situation, hvor vi ved at flere og flere ældre betyder, at der er flere, der skal deles om det samme for få penge.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Man kan bedømme os på det, der foreløbig er sket.
Vi havde folketingsvalg sidst i sommeren 2015.
Der er lavet finanslov for 2016 og for 2017, mens vi nu holder den her debat.
I år etablerede vi jo den her værdighedsmilliard til kommunerne, som er et beløb, der kommer i de kommende år til kommunerne.
Det inkluderer, at man skal definere, hvad værdig ældrepleje er, så vi har noget at stille kommunerne til ansvar for.
I finansloven for 2017 er der sat godt 800 mio. kr. , altså over trekvart milliard kroner, ekstra af til primært at sikre, at de ældre, der ikke selv kan sørge for mad, stadig væk får et ordentligt, nærende måltid mad.
Det nytter jo ikke noget, at den bare ligger på en plastiktallerken foran den ældre.
Det skal gøres attraktivt og interessant og til en nydelse at spise ens måltid.
Det ligger der en masse kvalitet i.
Det er vigtigt.
Det giver også større værdighed for den ældre, at man ikke er ladt i stikken, men selv kan definere, hvad man har brug for.
Så på den måde kan man måle og veje og se, at vi rent faktisk gør det, vi har sagt.
Vi kæmper for bedre vilkår for de ældre.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2016-12-05:
Tak for det.
TV 2 har netop vist afsløringer om forholdene på plejehjemmene rundtomkring i landet: våde bleer, urimelig lang ventetid på toiletbesøg, aflysning af bade, ingen mulighed for frisk luft.
Det er simpelt hen hjerteskærende, hjerteskærende ringe efter min mening.
Regeringen har udpeget en ældreminister, som vist gerne vil markere sig på området for ældrepleje.
Men antallet af ældre, der skal have pleje, vokser meget hurtigt, hvis vi bare skal fastholde et minimum af hjælp i forhold til den, de får i dag.
Så skal der tilføres milliarder.
Der skal tilføres 1 mia. kr. hvert eneste år i mange år frem.
Med lavvækst i velfærdsudgifterne på 0,3 pct. om året er der udsigt til endnu ringere vilkår i ældreplejen.
Og der er meget langt til en værdig ældrepleje.
Mit spørgsmål til Dansk Folkeparti er: Vil Dansk Folkeparti være med til at garantere, når den her valgperiode er slut, at der er tilført flere penge pr. ældre og ikke færre penge pr. ældre end i dag?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Jamen jeg synes, at man skal forholde sig til det, det drejer sig om.
For når vi taler om krisen i Syrien, er russerne en allieret i kampen mod Islamisk Stat, og her er de en vigtig part.
Hr. Naser Khader vil jo understrege, at de også gør en masse andet, som så er skadeligt, i forhold til præsident Assad, men de er jo en allieret i det her spørgsmål.
Derfor handler det om, hvad vi taler om.
Det er også derfor, at jeg synes, at vores forsvarsordfører har været befriende i sin udmelding for at få sat den her debat i gang, nemlig om det er rigtigt, at vi i forhold til russerne kører, som vi gør; at vi forsøger at isolere dem med sanktioner.
Man kunne også spørge: Hvis det er det, man mener i det danske Folketing, og hvis det er den måde, man håndterer udenrigspolitik på, hvorfor laver man så ikke sanktioner over for Kina?
Naser Khader (KF), 2016-12-05:
Det er jeg glad for at høre, for jeg citerede ordførerens forsvarsordfører, der på et tidspunkt var ude at sige, at Putin er en kommende allieret, og at EU udgør en større trussel for Danmark end Putin.
Er hr. Kristian Thulesen Dahl enig med sin egen forsvarsordfører i det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Nej, jeg tror, det er så meget sagt at sige, at han er en kommende allieret.
Den russiske præsident laver meget skidt, og han skal bestemt kritiseres sønder og sammen for alle de ting, som man med rette kan kritisere ham for.
Der er jo mange ting, som han må acceptere kritik af.
Der er det klart, at det er en diskussion, om de sanktioner, vi har lavet, fremmer sagen, eller om de i virkeligheden får russerne til at trække sig mere sammen omkring Putin – det er der jo noget der tyder på – så vi i virkeligheden får modarbejdet den dialog, som vi ellers burde kunne have med russerne, om, hvordan man bør agere i verden, så vi får løst mange af de kriser, der er.
Det er jo nødvendigt at diskutere med Rusland, f.eks. i forbindelse med forholdene i Syrien.
Man bliver nødt til at have en dialog med russerne.
Der spænder man ben for sig selv, er vores synspunkt, ved den måde, man gør det på i dag.
Men det har ikke noget at gøre med, at man selvfølgelig skal kritisere Putin og russerne for det, de bør kritiseres for.
Naser Khader (KF), 2016-12-05:
Jeg vil gerne spørge lidt til udenrigspolitikken og Putin.
Hvad er Dansk Folkepartis holdning til Putin?
Er han en kommende allieret?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Altså, vi laver ikke om på noget og tænker, at nu er det bare løst; nu lægger vi det til side; nu skal vi ikke kigge på det længere.
Vi ved udmærket godt, at det her selvfølgelig er et område, vi skal have fokus på.
Specielt fremover, når man laver om på nogle ting, skal man holde øje med, hvad der kommer til at ske, og det er klart, at hvis det har en utilsigtet effekt, er vi parate til at tage det op igen.
Det siger sig selv.
Det er et spørgsmål om, at vi korrigerer niveauet for det, og det er også derfor, jeg tror, det vil kunne fungere.
Men selvfølgelig er der tilsagn om, at vi vil følge det tæt fremover.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-05:
Det er de nemlig, og derfor går vi i Radikale Venstre også rigtig meget op i, at de her unge bliver på produktionsskolerne og ikke falder ud, hvor jo så alternativet for dem er at komme på kontanthjælp.
Så vil jeg gerne spørge hr. Kristian Thulesen Dahl her: Hvis det bliver sådan – når nu hr. Kristian Thulesen Dahl siger, at Dansk Folkeparti vil følge det tæt – at færre unge fremover kommer på produktionsskole, eller at de falder ud og kommer på kontanthjælp, vil hr. Kristian Thulesen Dahl så være med til at ændre på dette?
Der er kommet en ny regering og et nyt regeringsgrundlag og tillykke med det, men der er også nogle ambitioner, der er fastholdt.
Jeg kan læse mig til ambitioner om at sænke skattetrykket også i det nye regeringsgrundlag.
Det var der jo også i det tidligere.
Kan ordføreren ikke redegøre for, hvad målet her er?
Når nu den nye regering bliver klar til at fremlægge en ny helhedsplan, eller hvad man nu vil kalde den, bliver der så afsat konkrete midler til den?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Man vil nok vælge at kalde den noget andet end en helhedsplan, for det virker så fjollet – vi kan kalde den toeren.
Men vi har en ambition om at sænke skatten på arbejde for helt almindelige danskere, sænke den i bunden, så det bedre kan betale sig at arbejde.
Det er jo et mantra, som vi har løbet rundt og sagt både i valgkampen og under den tidligere regering, og som vi også gentager nu.
Vi ønsker, at der skal være en forskel for dem, der går på arbejde.
De skal have mere med hjem til sig selv.
Så har vi også en ambition om, at der skal være færre, der betaler den meget omtalte topskat.
Nu er regeringen kun en uges tid gammel.
Det lægger regeringen en plan frem for her til næste år, og der er jeg helt sikker på, at fru Sofie Carsten Nielsen vil blive begejstret og glad og støtte op om den og komme med kloge og dygtige input.
Altså, jeg tror, at vi skal drøfte de reformudspil, som regeringen kommer med, når de bliver lagt frem, og det vil jeg meget gerne gøre, når de bliver lagt frem.
Men det er jo lidt, som når blinde diskuterer farver, at diskutere, hvad det udspil vil indeholde, når det ikke er blevet præsenteret endnu.
Vi vil sådan set gerne have, at Socialdemokraterne er med til nogle reformer, så vær nu med til nogle reformer.
Vi vil gerne øge det her råderum – meget gerne – men det kræver, at der er nogle, der vil spille bold, og det lyder ikke sådan lige i øjeblikket.
Jesper Petersen (S), 2016-12-05:
Hr. Jakob Ellemann-Jensen siger, at han er træt af at få et spørgsmål.
Men hvis han nu svarede, ville det måske gøre, at der kom nogle andre spørgsmål.
Men det gør hr. Jakob Ellemann-Jensen ikke.
Regeringen siger selv, at der skal bruges 28 mia. kr. mere, hvis man bare skal følge med den udvikling, der er.
Man vil så afsætte 14 mia. kr., og det er det eneste, man kan garantere.
Regeringen har vist fundet ud af, at man er en mindretalsregering, der er ret langt fra at have 90 mandater, og det eneste, man egentlig kan garantere, er, at der er de 14 mia. kr.
Men der skal bruges 28 mia. kr. Hvis man nu ikke kan komme igennem med de reformer, man lægger op til, hvor er det så Venstre har gjort sig klar til at skære ned og forringe velfærden?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Hr. Jesper Petersen rejser jo det samme spørgsmål, som er blevet rejst før.
En del af de her midler skal tilvejebringes ved reformer.
Derfor vil regeringen lægge op til reformer, og udgangspunktet herfor vil være den helhedsplan for et stærkere Danmark, som den tidligere Venstreregering præsenterede i efteråret.
Det tager vi udgangspunkt i, og så siger vi: Hvor kan vi gøre det her endnu bedre, endnu klogere og endnu dygtigere?
Og det vil blive fremlagt til foråret.
Der er altså dels de 0,3 pct. vækst i den offentlige sektor, dels muligheden for at fordele nogle midler anderledes, f.eks. ved at man bliver ½ år mere på arbejdsmarkedet, eller ved at vi laver en justering af SU'en.
Det var nogle af de ting, der blev lagt op til i helhedsplanen, og hvordan det konkret bliver i den nye plan, må vi jo se på, når den kommer.
Men inspirationen kan findes i helhedsplanen.
Jesper Petersen (S), 2016-12-05:
Vi er gået fra det sådan lidt muntre Jeopardyhjørne til det noget polemiske og lettere ophidsede hjørne, som Venstres politiske ordfører befinder sig i nu.
Hvis vi skal prøve at få den her diskussion om udviklingen i den offentlige sektor hen på noget konkret, kan man bare tage den sidste uges dækning af nogle ret uværdige forhold i ældreplejen, som TV 2 har kørt.
Mange steder går det godt i ældreplejen, og de ansatte knokler, alt hvad de kan.
Men der er også for mange eksempler på det modsatte, og nogle af de eksempler, der har været fremme, er jo altså nogle virkelig, synes jeg, uværdige eksempler på forhold for ældre mennesker.
Så på den måde er der problemer allerede nu.
Der er også, synes jeg, problemer for den tiltrådte ældreminister med at forklare, hvad regeringen egentlig vil stille op med, at situationen er sådan.
Det burde man da kunne gøre bedre.
Samtidig ved vi så, at der bliver mange tusinde flere ældre de kommende år, og vi ved også, at børnetallet vokser.
Og fordi man har den viden, siger Finansministeriet selv, regeringens eget finansministerium, at for bare at følge med omkostningerne f.eks. pr. ældre borger, skal der bruges de her 0,6 pct. mere i den offentlige sektor, altså 28 mia. kr. mere.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
I Enhedslistens optik og med Enhedslistens syn på pensionsalder så burde hr. Jørn Neergaard Larsen formentlig være gået på pension for 15 år siden, al den stund at han er 67 år gammel.
Altså, kan tingene hænge lidt sammen?
Skal han også stå til rådighed, eller hvad er det, der er budskabet?
Eller er budskabet bare den der almindelige forargelse over, at vi som folketingsmedlemmer får vederlag, og at ministre også får et vederlag, og at der er noget, der hedder eftervederlag?
Jeg tror simpelt hen, at vi, hvis vi også ønsker at kunne tiltrække ministre udefra, bliver nødt til at tilbyde dem en kompensation for at lægge den tid, som de lægger herinde.
Det er jo ikke, fordi det er vanvittig tiltrækkende i forvejen med det, vi ser mod ældreministeren i øjeblikket.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-12-05:
Enhedslisten er selvfølgelig stadig et arbejderparti.
Men jeg vil bede ordføreren om at forholde sig til spørgsmålet.
Er det virkelig fair, at lønmodtagere, der rammes af arbejdsløshed og sygdom, skal sættes ned på fattigdomsydelser, og at man samtidig har en situation, hvor man giver knap 2 mio. kr. til den tidligere beskæftigelsesminister uden at stille krav om, at han skal arbejde?
Er det virkelig fair, eller kan Venstre godt forstå, hvis der sidder nogle danskerne hjemme og synes, det det da ikke er fair, og at det da ikke kan være rigtigt?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Den tidligere beskæftigelsesminister hedder hr. Jørn Neergaard Larsen.
Og jo, det skal også kunne betale sig for ministre at arbejde, og jeg skal hilse og sige, at det sørgede statsministeren også for at det kunne – og kan.
Der er to elementer af forargelse i hr. Nikolaj Villumsens flammende indlæg.
Det første handler om de her såkaldte fattigdomsydelser.
Og det bliver så en gentagelse af det, jeg sagde under åbningsdebatten, fordi – undskyld mig – et samfund, som har råd til at give to voksne på kontanthjælp og to børn 23.200 kr. efter skat om måneden, er ikke et fattigt samfund.
Det er et meget velstående samfund.
Det skal vi have råd til.
Vi skal hjælpe hinanden.
Men alt det her om fattigdomsydelser er simpelt hen noget vrøvl.
Vi har et ønske om, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde.
Første del af jobreformen handlede om loftet over kontanthjælpen.
Anden del af jobreformen handler om at sænke skatten på arbejde for de laveste indkomster, inklusive det med at sige, at vi vil lave en jobpræmie for dem, der er allerlængst væk fra arbejdsmarkedet.
Det må da et eller andet sted være i Enhedslistens interesse – et parti, der engang var et arbejderparti.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-12-05:
Og videre i en anden liga med folk, der gerne vil eller måske ikke vil spille bold:
Vi hørte tidligere i dag Dansk Folkepartis formand, hr. Kristian Thulesen Dahl, sige, at man i Dansk Folkeparti ikke så sig selv medvirke til at hæve pensionsalderen yderligere, sådan som regeringen gerne vil.
Hvis det nu viser sig, at Dansk Folkeparti ikke vil være med, hvilket jeg meget håber Dansk Folkeparti ligesom Socialdemokratiet står fast på, kan regeringen så nå de meget ambitiøse mål, sådan som hr. Jakob Ellemann-Jensen selv udtalte det?
Og hvordan vil man i givet fald nå det, hvis det ikke indebærer at hæve pensionsalderen?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-12-05:
Tak for det.
Det skal kunne betale sig at arbejde
Han kommer nu til at få knap 2 mio. kr. i eftervederlag uden at skulle stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Venstres ordfører: Er det virkelig rigtigt, at princippet om, at det skal kunne betale sig at arbejde, ikke skal gælde for ministre, eksempelvis hr. Jørgen Neergaard Larsen ?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Altså, nu taler vi om barselsområdet, og det er et område, som vi har tilført flere midler.
Jeg er helt enig i betragtningerne om, at det er en ret stor ting i ens tilværelse at blive født, og at det er ret afgørende, at det også forløber på en måde, som både mor og barn er trygge ved.
Men jeg tror simpelt hen bare ikke på, at penge alene løser den udfordring.
Jeg tror, meget af det her handler om ledelse, som jeg har sagt tidligere.
Jeg tror, det handler meget om arbejdsforhold, og det tror jeg vi bliver nødt til at se på i en større helhed i stedet for den her universalløsning, som vi ofte tyer til som politikere, med at sige, at der skal flere penge til det her område, hvis det ikke fungerer.
Det kunne jo være noget andet.
Det kunne være ledelsen, vi i højere grad skulle sætte fri.
Det kunne være nogle krav, som vi skulle stille i en bredere kontekst, i stedet for de her små, meget målbare krav, vi har fået en rigtig dårlig vane med at stille op.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2016-12-05:
At føde sit barn er vel nok noget af det største, man kan opleve i sit liv, hvis det altså vel at mærke går godt.
I dag hører vi om flere og flere kvinder, som er decideret utrygge ved at skulle føde på hospitaler.
Godt begyndt
Derfor var det også meget alarmerende for mig, da Morten Hedegaard, klinisk chef på Rigshospitalets fødeafdeling, sagde sin stilling op.
Nok er nok, sagde han.
Men jordemødre, sygeplejersker, social- og sundhedsassistenter og sågar Arbejdstilsynet har igennem de seneste år faktisk også tændt alarmklokkerne.
SF vil gerne en anden vej, og derfor har vi foreslået 150 mio. kr. årligt til at løfte kvaliteten på fødeafdelingerne.
Vil Venstre være med til det?
Lotte Rod (RV), 2016-12-05:
Så starter vi jo et sted, hvis vi rent faktisk kan finde hinanden på, at Venstre lader være med at blive ved med at skære ned på alle vores uddannelser, men at vi til gengæld, når vi sidder og diskuterer reformer, så kan blive enige med hinanden om, at formålet med det er at give flere muligheder til børn, ved at vi får flere pædagoger, flere lærere og bedre uddannelse.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Det er jo det her, som jeg egentlig har stået og efterlyst, altså nogle, der kommer og siger: Vi vil gerne være med, men så vil vi også have indflydelse på, hvad det skal bruges til.
Og det må man jo drøfte ved de forhandlinger, som kommer.
Men jeg synes sådan set, at det er en sund tilgang at have, at man kommer ind og siger: Vi vil gerne være med til at finde noget, for det tror vi på at vi godt kan.
Så har man nogle ønsker om, hvor det skal bruges, og det er klart, at det må man jo drøfte.
Men det, vi har sagt i forhold til bl.a. SU-området, er, at vi egentlig gerne vil bruge flere penge på kompetencer, på uddannelse, end vi vil bruge på understøttelse af de studerende, og der kunne vi jo måske nok gå i spænd.
Lotte Rod (RV), 2016-12-05:
Jeg vil gerne tage Venstre på ordet og sige, at i Radikale Venstre vil vi gerne være med til at finde pengene, f.eks. på pensionsalderen, hvis Venstre til gengæld vil være med til at sørge for, at vi får flere pædagoger i vores daginstitutioner, flere lærere i skolerne og i det hele taget bedre uddannelse.
Vil Venstre det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Altså, undskyld mig, målene er ambitiøse og ikke »såkaldt« ambitiøse, det kan vi da høre på den tirade af nedsmeltning over det regeringsgrundlag, vi er kommet med.
Men til det her med, om nogen kan ændre holdning, og om det ligefrem skal være over ens lig, hvad der var nogen der kom til at sige engang, vil jeg sige: Ikke desto mindre er det da lykkedes for Socialdemokratiet at gå med på en efterlønsreform og hæve pensionsalderen og forskellige andre ting, som man hævdede at man var imod, men som det jo lykkedes at stemme for alligevel.
Så mon ikke, at tingene lykkes!
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-12-05:
Hvis det er, at ordføreren for Venstre husker det, har Socialdemokratiet sådan set inden for det sidste års tid medvirket til en lang række forskellige aftaler med regeringen.
Men han svarede heller ikke på mit spørgsmål.
For mit spørgsmål var: Hvis Dansk Folkeparti holder fast i betingelsen om, at man ikke ønsker at være med til at hæve pensionsalderen – en forhøjelse af pensionsalderen, hvorved tre ud af fire af dem, der bliver hårdest ramt, vil være faglærte og ufaglærte – hvordan vil Venstre så nå sine såkaldt ambitiøse mål?