runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Esben Lunde Larsen (V), 2016-10-12:
Tak for det.
Ja, det er dejligt at være tilbage.
Jeg vil dog sige, at jeg ikke har holdt sommerferie i de sidste 3 måneder.
Det tror jeg nu heller ikke spørgeren har.
Jeg er naturligvis optaget af at beskytte drikkevandet og sikre rent vand til danskerne, og derfor har vi jo i mange år arbejdet med at sikre rent drikkevand til både os og vores efterkommere.
Det er med fødevareog landbrugspakken aftalt, at der iværksættes kompenserende indsatser til at beskytte grundvandet mod nitratforurening ved normlempelsen.
Det sker bl.a. gennem udlægning af flere efterafgrøder, der kan optage overskydende nitrat i landbrugsjord, men også gennem en særlig målrettet beskyttelse af den grundvandsressource, som i dag og fremover skal udgøre rygraden i vores vandforsyning.
Så sent som i april udpegede vi flere følsomme indvindingsområder og indsatsområder, hvor kommunerne skal udarbejde indsatsplaner.
Og kommunernes indsatsplaner indeholder den ekstra indsats, som måtte være nødvendig for at sikre grundvandet mod forurening, bl.a. fra nitrat.
Hertil kommer, at vi i de senere år har afgrænset såkaldte boringsnære beskyttelsesområder omkring alle indvindingsboringer til almindelige vandforsyninger, som i dag ikke har et boringsnært beskyttelsesområde.
Det giver kommunerne et yderligere værktøj til at beskytte det grundvand, som anvendes til produktion af drikkevand.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-10-12:
Det var et kort svar.
Jeg vil sige, at det jo er helt rart at stå her igen efter 3 måneders sommerferie.
Mit spørgsmål beror på, at der har været en artikel i Berlingske, hvor forskningsinstituttet GEUS under Energi-, Forsynings- og Klimaministeriet har peget på, at blå bloks landbrugspakke vil give en øget forekomst af nitrat, både i grundvandet, men også i overfladevandet.
De peger på, at landbrugspakken vil have den her effekt, og de peger også på, at dels er de kompenserende tiltag, som skal begrænse nitratindholdet i grundvandet som en konsekvens af landbrugspakken, frivillige, dels er der nogle af de kollektive indsatser, som skal begrænse nitratindholdet, der er lang tid om at komme i gang.
Og derfor vil man se en forurening af nitrat, før de andre tiltag vil have den modsatte effekt. Derfor vil jeg spørge ministeren, om han er af den opfattelse, at de frivillige kompenserende tiltag fra den blå landbrugspakke er blevet til virkelighed i tilfredsstillende grad på en sådan måde, at der bliver taget hensyn til grundvandets kvalitet, herunder særlig, at der bliver taget hensyn til, at landbrugspakken ikke giver et forøget indhold af nitrat i grundvandet.
Tak for det.
Mener ministeren, at det er vigtigt at beskytte drikkevandet mod stigende nitratindhold?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-10-12:
Alle kan jo lave et regnestykke og sige: Vi har 40½ mia. kr., og vi vil gerne bruge dem på de her udgifter i 2025 – i 2025, om 8 år!
Hvor er pengene henne?
Det må da være et naturligt spørgsmål, Socialdemokratiet kan svare på, altså hvordan det så ser ud i 2020.
Det vil vi gerne vide.
Hvis hr. Benny Engelbrecht vil tale om 2019, jamen så lad os tale om 2019.
Men der er jo en total mangel på dokumentation for, hvad det er, socialdemokraterne vil, ud over at socialdemokraterne vil alt det gode, men der skal være nogle penge til at gøre alt det gode med før 2025.
Benny Engelbrecht (S), 2016-10-12:
Socialdemokratiets antagelse er, at regeringen har en interesse i at forhandle om 2025-planen, altså dansk økonomi frem til 2025.
Vi har fremlagt et forslag til, hvordan vi kan forhandle ud fra det.
Vi har selv bedt om – ikke fået andre til, men selv bedt om – at få ministeriet til at regne på det udspil i spørgsmål nr. 559, som ministeren selv har svaret på, i øvrigt først efter at ministeren med sine egne beregninger til Politiken på bagsiden af en bærepose havde forsøgt at tale vores udspil ned.
Og i den beregning, som Finansministeriet har lavet med forskellige antagelser, er der balance i vores udspil.
Anderledes er det jo ikke, hr. finansminister.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-10-12:
Jeg vil forfølge det tidligere spor, fordi Socialdemokratiet antyder, at vi bare finder på at lægge nogle antagelser ind.
Hvis vi nu tager den tidligere finansminister Bjarne Corydons besvarelse af spørgsmål nr. 317 fra 2015, ser vi, at der er lagt en del antagelser ind i det dokument.
»Hvis det forudsættes, ...«, skriver man; og »Det bemærkes, at sammensætningen ...«; videre »Endvidere kendes fordelingen af offentlige udgifter til varekøb ... ikke, ligesom der kan være demografiske forskydninger, ...«. Og derfor antager man.
Man kan tage et spørgsmål til samme minister om et finanslovsudspil, hvor der skrives, at det bemærkes, at sammenhængen mellem dit og dat
Der lægges antagelser ind, for når partierne ikke angiver, hvilke forudsætninger deres forslag bygger på, er man nødt til at lægge en antagelse ind.
Det redegør vi åbent for, og derfor er det op til hr. Benny Engelbrecht at sige, at de antagelser, man har lagt ind, er forkerte, og så komme med de antagelser, Socialdemokratiet har lagt ind, hvis de har lagt nogen ind.
Socialdemokraternes udspil rejser en række spørgsmål om, hvordan initiativer og finansiering hænger sammen i de enkelte år frem mod 2025.
På den baggrund har jeg tilladt mig at lægge nogle antagelser ned over Socialdemokratiets udspil, og mine embedsmænd har herefter udarbejdet en vurdering af centrale elementer i udspillet baseret på netop disse antagelser, og det står jeg selvfølgelig fuldstændig ved.
Jeg vil gerne understrege, at det kun har været nødvendigt at lægge disse antagelser ned over udspillet, fordi det ikke fremgår af udspillet »Stol på Danmark«, hvordan de her initiativer i udspillet skal finansieres på den korte bane.
Hvis man i stedet for kunne have slået op i udspillet og år for år aflæse såvel initiativer som finansiering, havde det slet ikke være nødvendigt at lægge nogle antagelser ned over, sådan som regeringen jo gør i vores eget oplæg »DK2025 – Et stærkere Danmark«. Men nu er det altså sådan, at Socialdemokratiet kun lægger frem, hvad de vil i 2025, altså i året 2025.
Derfor er vi selvfølgelig nødt til at gøre os nogle antagelser for årene inden 2025 for at danne os et billede af, om udspillet hænger sammen, f.eks. i 2020.
En sådan servicering af finansministeren ligger fuldt ud inden for rammerne af, hvad et ministerium betjener en minister med.
Jeg skal være ærlig og indrømme, at vi heller ikke altid selv har kunnet lide besvarelserne fra ministeriet, og til tider har vi også været uenige i de antagelser, der er blevet lagt til grund, men jeg hører til dem, der synes, at det er en vigtig del af den demokratiske debat, at det ikke kun er regeringens, men også oppositionens forslag, der bliver gået efter i sømmene.
Derfor er jeg tilhænger af, at man kan udarbejde den slags beregninger, også når det kræver, at man opstiller nogle bestemte forudsætninger, og hvis Socialdemokratiet er uenige i det synspunkt, synes jeg, at de skal sige det klart.
Jens Joel (S), 2016-10-12:
Det vil jeg i mange situationer være enig med ministeren om, men nu er sagen jo bare, at det her værk ikke er et kommercielt værk, og at regeringen selv har søgt hos EU og fået tilskud – et tilskud, man ikke kan få til kommercielle projekter.
Så regeringen har i sin ansøgning til EU sådan set selv skrevet under på, at det her ikke er klart til at komme på markedet endnu, at det stadig væk er et prækommercielt projekt, at det stadig væk er et demonstrationsprojekt.
Så kan ministeren jo ikke bagefter komme og sige: Vi har prøvet at få EU til at støtte det, og det lykkedes os at få 300 mio. kr. hevet hjem fra EU, fordi det ikke er et kommercielt projekt.
Men nu kan vi ikke hjælpe dem mere, fordi det skal kunne klare sig på kommercielle vilkår.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-10-12:
Tak for spørgsmålet, og også tak for bemærkningerne om, at vi er gået et væsentligt stykke af vejen.
Det er jo det, der har været efterspurgt, nemlig iblandingskravet.
Dermed har vi jo skabt et marked for, at andengenerationsbiobrændstoffer kan afsættes.
Det er også at skabe kapital til at drive et sådant anlæg.
Det at drive virksomhed er efter regeringens opfattelse et kommercielt spørgsmål.
Jens Joel (S), 2016-10-12:
Tak for det.
Det synes jeg er et skridt fremad.
Hvis vi kræver, at der kommer ætanol og avancerede biobrændstoffer i vores transportsektor, betyder det, at vi får en grønnere transport.
Derfor er mit spørgsmål egentlig, hvorfor regeringen ikke har vurderet, at man ud over iblandingskravet også skulle hjælpe med at få finansieringen på plads, hvorfor regeringen ikke har bistået med det, sådan at Maabjerg og de 1.000 arbejdspladser kunne blive en realitet.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-10-12:
Tak for det, og tak til Jens Joel for spørgsmålet om Maabjerg Energy Concept.
Lad mig starte med at sige, at det var med stor beklagelse, at jeg i sidste uge modtog besked om, at Maabjerg Energy Concept havde valgt ikke at gå videre med deres bioætanolprojekt.
Jeg vil da også gerne slå fast, at regeringen havde taget et meget væsentligt initiativ for at give MEC mulighed for at realisere projektet.
Det havde vi gjort ved at indgå en aftale om, at der skulle indføres et iblandingskrav for avancerede biobrændstoffer på 0,9 pct.
Det var regeringens håb, at ved at indføre et iblandingskrav var der givet en tilstrækkelig sikkerhed for afsætning af avancerede biobrændstoffer, således at finansieringen kunne komme på plads.
Vi har med andre ord forsøgt at skabe de rette rammevilkår med iblandingskravet, men værket har vurderet, at projektet ikke var kommercielt attraktivt nok til, at der kunne samles tilstrækkelig kapital.
Jens Joel (S), 2016-10-12:
Hvad er baggrunden for, at regeringen ikke vil sikre realiseringen af projektet Maabjerg Energy Concept, der kan skabe op mod 1.000 arbejdspladser omkring Holstebro, og som har modtaget milliontilskud fra EU?
Sophie Løhde (V), 2016-10-12:
Jeg hørte ikke noget spørgsmål, så det må være en kommentar, og så kan jeg jo få lejlighed til at komme med en kommentar tilbage.
Det er ganske enkelt ikke korrekt, at vi ikke har foreslået langt, langt hovedparten af alle de ting, som Sundhedsstyrelsen er kommet med i deres faglige oplæg til en kræftplan.
Socialdemokratiet har nul kræftplaner, har nul finansiering.
Det er jo så det, vi står over for.
Vi har tværtimod sat ambitiøst ind i forhold til kræftområdet, så vi kan sikre, at danskerne får den bedst mulige kræftbehandling; så vi kan sikre, at vi forebygger, at børn og unge begynder at ryge.
Jeg inviterer alle Folketingets partier ind til en forhandling om at være med til bl.a. at ændre rygeloven.
Så håber jeg at kunne samle et flertal, og det er jo dejligt, hvis Socialdemokratiet vil være med til at sikre det.
Venstre og Socialdemokratiet har ikke et flertal tilsammen, så lad os håbe, at der også er andre, der vil være med.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-10-12:
Ja, og det glæder vi os fra Socialdemokratiets side rigtig meget til.
For ministeren er jo fuldstændig klar over, hvad Dansk Folkeparti og Liberal Alliance har sagt.
De giver i hvert fald ikke ministeren et flertal til at lave reguleringer på rygeområdet.
Nej, det, der er sandheden, er jo, at ministerens egen Sundhedsstyrelse havde fremlagt rigtig mange anbefalinger til, hvad man kunne og burde gøre i Kræftplan IV.
Har regeringen taget dem op?
Man har taget ganske få af initiativerne op, og derfor når regeringen jo ikke i mål.
Nej, det her er en uambitiøs plan, der ligger, i forhold til forebyggelse og sundhedsfremme.
Sophie Løhde (V), 2016-10-12:
Jeg undrede mig over, at Socialdemokratiet ikke stillede et eneste ændringsforslag til regeringens lovforslag om at øge størrelsen af advarslerne på tobakspakkerne til at fylde 65 pct.
Ikke ét ændringsforslag så vi fra Socialdemokratiets side.
Tværtimod stemte man for regeringens lovforslag.
Men man mener åbenbart noget andet i dag end for ganske nylig.
Man mener også noget andet, end da man havde 4 år til at indføre det, man står og snakker om nu.
Man kan i hvert fald ikke beskylde Venstre for at have berøringsangst i forhold til rygeloven, tobaksområdet.
Vi stod selv fadder til rygeloven, da den i sin tid blev indført.
Og vi har nu præsenteret en ambitiøs Kræftplan IV, hvor vi jo har en lang række af forebyggelsesinitiativer – ikke mindst specifikt rettet mod børn og unge, fordi vi har en ambition om at sikre, at vi i Danmark får vores første røgfri generation i 2030.
Det er en ambitiøs politik, og den kommer til at kræve rigtig mange initiativer.
Først og fremmest skal der i hvert fald være sket et eller andet ude i Europa, hvis Australien er blevet medlem af EU; det er mig bekendt ikke sket.
Og dernæst var der i hvert fald ikke nogen minister, der fik sig hidset op på det samråd, som spørgeren refererer til.
For så vidt angår de lande, som bliver nævnt, skal jeg jo ikke som dansk minister fælde dom over, hvad der er konklusionen i de pågældende lande.
Det, jeg nævner i min indledende besvarelse, er, at spørgsmålet om kommerciel ytringsfrihed var et af de store diskussionsemner i de pågældende lande.
Og hvilke forhold der er, og hvordan lovene i øvrigt er i de seks lande, der bliver nævnt, har jeg i hvert fald ikke mulighed for at redegøre for under en mundtlig besvarelse inden for den tidsfrist, der er opstillet her.
Det er jo fint, at Socialdemokratiet forsøger at have en eller anden frelst holdning til nu at ville en hel masse på forebyggelsesområdet, men jeg spørger bare igen: Hvorfor var det, at man ikke indførte det forslag, som Socialdemokratiet nu står og snakker om her, mens man havde 4 år til at gøre det?
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-10-12:
Ministeren er fuldt ud klar over, hvor meget vi gjorde på tobaksområdet med at revidere rygeloven, men hvor Venstre og de andre borgerlige partier overhovedet ikke ville være med til en beskyttelse af børn og unges sundhed.
Nej, dengang kaldte den nuværende sundhedsminister det for barnepigementalitet, at vi lavede regulering på gymnasierne.
Nu kommer ministeren selv og vil lave regulering på erhvervsskolerne.
Det er en kovending, som ministeren har foretaget.
Så vil jeg sige, at det, ministeren nu bryster sig af at man har indført ved lov med Venstre ved roret, er et EU-direktiv.
Og det er et EU-direktiv, som de lande, jeg nævner her – i hvert fald de lande, der er EU-lande og ikke EØS-lande – bare har ført videre end det, Danmark og Venstreregeringen har villet.
Vi har sagt klart fra Socialdemokratiets side, hvad vi vil, når vi kommer til magten.
Så vil vi have neutrale cigaretpakker, og vi vil have tobakken under disken i butikkerne, for vi ved, i hvor høj grad tobaksindustrien betaler detailhandelen for at reklamere.
Det er én stor reklamesøjle, både hvad angår at stå med en cigaretpakke, og hvad angår placeringen af tobakken inde i butikken ved kassen.
Men det forsvarer Venstre åbenbart – for så langt ønsker Venstre ikke at gå i deres rygepolitik.
Benny Engelbrecht (S), 2016-10-12:
Jeg læser spørgsmålet op: Er ministeren af den opfattelse, at de beregninger, som blev gengivet i Politiken den 27. september 2016 som Finansministeriets vurdering af Socialdemokratiets forhandlingsoplæg »Stol på Danmark«, var en officiel og korrekt gengivelse af indholdet i »Stol på Danmark«?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-10-12:
Netop i forhold til at det ikke er et kommercielt projekt, har vi jo skabt et marked, og det synes jeg er den rigtige måde at arbejde på, nemlig at vi skaber en markedsmulighed for at afsætte andengenerationsbiobrændstoffer.
Der er også andre virksomheder på det her område.
Skal de så også have statslige tilskud?
Der er jo eksempelvis biogas, som også skal leve op til det her.
Skal de så også på en eller anden måde have statsgaranti for lån?
Jeg må sige, at jeg synes, at det er en meget, meget betænkelig vej at bevæge sig ind på, altså at vi skal til at drive virksomheder i Danmark på et kommercielt marked, hvor vi stiller forskellige garantier.
Jens Joel (S), 2016-10-12:
Jeg læser spørgsmålet højt: Hvad er baggrunden for, at regeringen ikke vil sikre realiseringen af projektet Maabjerg Energy Concept, der kan skabe op mod 1.000 arbejdspladser omkring Holstebro, og som har modtaget milliontilskud fra EU?
Det er så en anden slags støtte, men det er stadig væk støtte.
Der har Maabjerg Energy Concept jo sagt, at det, de har brug for, faktisk ikke er tilskud.
Det er to ting.
Det er et iblandingskrav, som ministeren har leveret på, og så er det tilladelse til, at der kan stilles nogle garantier.
Der synes jeg da at det er ærgerligt, at man ender med at sende arbejdspladserne ud af landet, hvis ikke man ønsker at finde en løsning.
Karen Ellemann (V), 2016-10-12:
Der er meget, man kan blive kaldt som minister, men ligefrem at blive beskyldt for at være ignorant, når jeg nu i tre omgange sådan set har anerkendt, hvad for en rolle LOKK spiller, synes jeg måske er lige en tand over stregen.
Det er landets kvindekrisecentre, altså de mange centre rundtomkring, som sådan set er kernen i hele indsatsen for at hjælpe voldsramte kvinder og børn.
Og det er vigtigt at huske på, at den indsats selvfølgelig fortsætter, uanset hvad LOKK's fremtid måtte være, uanset hvad et resultat af en satspuljeforhandling måtte være, for landets kvindekrisecentre skal fortsat give støtte og omsorg til de voldsramte kvinder og voldsramte børn.
Der bliver jo overhovedet ikke ændret på det.
Så derfor er det vigtigt at slå fast, at der stadig væk i forhold til kvindekrisecentrene vil være kvalitetskrav, der vil være koordinering osv., og så må forhandlinger vise, hvad man gør videre frem.
Jeg synes sådan set, at jeg i begge besvarelser – nu også her i tredje runde – faktisk gør meget, meget tydeligt opmærksom på, at jeg anerkender, at LOKK er en værdifuld sparringspartner i forhold til netop at tilrettelægge den bedst mulige indsats for mennesker, som lever i vold i nære relationer.
Men jeg kommer altså ikke til at stå her en til en og forhandle med fru Yildiz Akdogan om, hvordan man fremadrettet skal prioritere midler i satspuljen.
Yildiz Akdogan (S), 2016-10-12:
Men ministeren må da som socialminister have en holdning til, at et vigtigt, vigtigt organ, som LOKK er, har eksisteret i 30 år og været et vigtigt talerør for nogle af de mest udsatte mennesker, nemlig voldsramte kvinder og deres børn, og at de løser en vigtig opgave, formidler viden og information, koordinerer viden mellem de forskellige krisecentre.
Der er bl.a. mulighed for at give de her krisecentre et overblik over situationen.
Hvis der ikke er ledige pladser på et krisecenter, kan man henvise den voldsramte kvinde til et andet krisecenter.
Karen Ellemann (V), 2016-10-12:
Jamen som jeg sagde i min første besvarelse af fru Yildiz Akdogans spørgsmål, er LOKK en værdifuld sparringspartner.
Og det er de i forhold til at tilrettelægge den bedst mulige indsats for mennesker, som lever med vold i nære relationer.
Men lad mig gøre det helt klart: Jeg kommer ikke til at stå her en onsdag eftermiddag over for fru Yildiz Akdogan og forhandle om LOKK's fremtid, for den forhandling foregår altså et andet sted end lige i spørgetiden.
Vi har i dag haft sættemøde i forbindelse med årets forhandling om satspuljemidlerne, og det er i satspuljekredsen, jeg vil være indstillet på at lytte til alle de emner, som partierne måtte ønske at drøfte, og det gælder selvfølgelig også emner, som Socialdemokratiet ønsker at drøfte.
Yildiz Akdogan (S), 2016-10-12:
Tak, formand.
Jeg ønsker sådan set heller ikke, at ministeren skal forhandle en til en med mig personligt.
Derfor er det også vigtigt for mig at sige, at det her ikke handler om en forhandling, men om, hvad det er for et signal, ministeren vil sende til de her krisecentre, til de her voldsramte kvinder.
Er ministeren fuldstændig sådan ignorant , over for hvad der skal gøres?
Altså, man kan da ikke til den voldsramte kvinde på et krisecenter eller til LOKK, som gør et kæmpestort arbejde, sige: Ved I hvad, vent lige, til vi har en forhandling, og så må vi se, om der kommer noget eller ej.
Jeg har brug for, at ministeren handler og kommer med nogle tiltag her og nu.
Tak for det, formand, og tak for ministerens svar.
Jeg har forståelse for, at ministeren gerne vil fastholde armslængdeprincippet – det vil vi alle sammen – men nu er det sådan, at vi har en ret alvorlig situation.
Det her handler om ca. 33.000 kvinder, der årligt udsættes for partnervold.
2.000 kvinder kommer hvert år på et krisecenter.
Og her har vi et sekretariat, der er bindeled mellem krisecentrene, kommunerne og staten og formidler den nødvendige koordinering og hjælp, og som både gavner krisecentrene og ikke mindst kommunerne, men faktisk også dem, det handler om, nemlig kvinderne – de udsatte, sårbare kvinder og deres børn.
Nu er det sådan, at 41 kvindekrisecentre er medlem af LOKK, og LOKK er landsdækkende og tilbyder jo de her telefonsamtaler, personlig rådgivning og konfliktmægling til unge med minoritetsbaggrund, der er udsat for æresrelateret vold.
Og når sekretariatet lukker, har det en særlig konsekvens for alle de her parter, jeg nævnte i min indledning.
Det er lidt tankevækkende, at de har været ude med bl.a. en pressemeddelelse og sige: Hvis vi ikke fortsætter, hvis sekretariatet lukker, har det en konsekvens.
Det har en konsekvens for samarbejdet mellem stat, kommuner og krisecentre, og det har også en konsekvens for kvinder og børn.
Så jeg vil egentlig gerne høre: Når konsekvenserne er så tydelige og det direkte har indflydelse på nogle af de mest udsatte, sårbare mennesker – altså voldsramte kvinder og deres børn; og vi snakker om, at ca. 2.000 kvinder hvert år kommer på et krisecenter, og at 33.000 kvinder er berørt af partnervold – synes ministeren så ikke, at det er rimeligt at forholde sig til, at et vigtigt sekretariat er lukningstruet, og at det har konsekvenser for nogle af de mest udsatte grupper i det her samfund, nemlig voldsramte kvinder og deres børn?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-10-12:
For regeringen er det helt afgørende, at det her skal være økonomisk bæredygtigt.
Jeg vil sige, at jeg er den første til at beklage, at det ikke kan lade sig gøre alene med iblandingskravet, og derfor afsøges det jo også med spørgerens parti og en række andre partier i Folketinget, efter at der er blevet givet afslag fra den grønne investeringsfond, om der er andre muligheder.
De drøftelser er vi jo inde i, og det er vi selvfølgelig også parat til at kigge på, men forudsætningen skal stadig væk være, at det skal være på et kommercielt grundlag.
Yildiz Akdogan (S), 2016-10-12:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at Landsorganisationen af kvindekrisecentre, der i mange år har fungeret som talerør for voldsramte kvinder og deres børn og som bindeled mellem landets mange kvindekrisecentre og relevante ministerier, snart må dreje nøglen om, fordi de igen i år ikke har modtaget tilskud fra Tips- og Lottopuljen til særlige sociale formål, som de ellers har fået gennem de sidste 14 år?
Karen Ellemann (V), 2016-10-12:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at gøre det klart, at det er min holdning, at Landsorganisationen af kvindekrisecentre, LOKK, gør en stor indsats for at hjælpe voldsramte kvinder og deres børn, og det gør de bl.a. som sparringspartner for politikere og for ministerier.
Det gør de gennem de mange projekter, som organisationen er med til at udføre, og også gennem deres arbejde med at synliggøre krisecentrenes arbejde for netop at hjælpe de kvinder og børn, som lever med vold i nære relationer.
Og den indsats fortjener anerkendelse.
Samtidig er det også vigtigt ved det her spørgsmål at slå fuldstændig fast, at udmøntningen af puljemidler sker og skal ske, uden at der er indblanding fra politisk side.
På Social- og Indenrigsministeriets område er det tilskudsforvaltningen i Socialstyrelsen, som står for udmøntningen af ministeriets puljer, og det er dem, der vurderer ansøgningerne ud fra de tildelingskriterier, som vi fra politisk side har opstillet for de pågældende puljer.
Og det her armslængdeprincip for tildeling af puljemidler er det altså afgørende vigtigt at vi fastholder.
Så derfor kommer jeg ikke til under det her spørgsmål at gå ind i en diskussion om, hvorvidt jeg er enig eller uenig i tildelingen af midler fra SærligSoc-puljen, som LOKK tidligere har modtaget støtte fra.