runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Signe Munk (SF), 2023-01-19:
Ja, og der opstår min bekymring.
For skal vi sørge for, at sommerfugleplakaten ikke bare fortsætter med at have sommerfuglebilleder af uddøde arter, så bliver vi nødt til også at tage et ansvar i Danmark.
Danmark er et af de lande i verden, som har mindst beskyttet natur, og derfor vil min klare opfordring være, at Danmark ikke skubber ansvaret videre, men faktisk sikrer 30 pct. beskyttet natur til lands i Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2023-01-19:
Jeg synes ikke, vi skal skubbe ansvaret videre, og det fører jo lidt tilbage til den diskussion, der var med fru Franciska Rosenkilde før, nemlig at det ville være rigtig, rigtig klogt at se tingene i en sammenhæng, altså både vores landbrugsproduktion og vores behov for at have mere og mere sammenhængende natur, altså at have rigtig vild natur og vild skov, at få plantet mere skov, at passe på vores drikkevand, for alle tingene hænger sammen.
Der er jo så også, vil jeg tro – uden at have været dybt nede i det – en grund til, at vi i EU ikke har sagt, at det er specifikt for hvert land, fordi landene også er meget forskellige.
Men det ændrer selvfølgelig ikke på, at Danmark skal tage opgaven endda meget alvorligt.
Susie Jessen (DD), 2023-01-19:
Mange tak.
Jeg vil gerne lige starte med kvittere for, at statsministeren over for min formand, fru Inger Støjberg, tilkendegav, at også Danmarksdemokraterne kommer til at blive inviteret til de her forhandlinger om et forsvarsforlig.
Det er meget, meget vigtigt for os.
Nu vil jeg gerne lige tage noget helt andet op.
I Danmarksdemokraterne har vi i den seneste tid prøvet at få et svar på, hvad det er, regeringen egentlig mener i forhold til hjemsendelsespolitikken.
Jeg har spurgt regeringens udlændingeminister her i salen, og han siger, at der ikke kommer til at ske nogen ændringer.
Når man kigger på det, der står i regeringsgrundlaget, nemlig at man vil håndtere det problem, vi har set i den seneste tid, med unge kvinder fra Syrien, der har mistet deres opholdstilladelse, til trods for at de har vist, at de vil Danmark, siger udlændingeministeren, at det ikke betyder noget reelt.
Hvis man spørger fru Monika Rubin eller for den sags skyld Moderaternes udlændingeordfører, hr. Mohammad Rona, får vi et helt andet svar.
Så nu vil jeg gerne spørge statsministeren i dag: Hvad betyder den her passage i regeringsgrundlaget egentlig?
Mette Frederiksen (S), 2023-01-19:
Ja, tak for det spørgsmål.
Altså, paradigmeskiftet er jo en meget, meget vigtig del af den danske udlændingepolitik.
Helt grundlæggende bør det være sådan, at når man er flygtning og har opnået asyl og beskyttelse et sted i verden og ikke længere har behov for den beskyttelse, skal man selvfølgelig vende tilbage til sit hjemland.
Det er et grundlæggende sundt princip, som i øvrigt har den skønhed i sig, at får vi det implementeret, kan vi hjælpe andre mennesker, der har et beskyttelsesbehov, på et andet tidspunkt.
Så har vi en situation nu, hvor der er en gruppe af mennesker, der er flygtet for en del år siden.
I mellemtiden har de påbegyndt skole og uddannelse.
Nogle af dem har valgt at integrere sig meget i Danmark og arbejder på et område, hvor vi har behov for arbejdskraft.
Der siger vi så, at vi gerne vil se på, om der er nogle af dem, der så kan overgå til – i stedet for at vi betragter dem som flygtninge – at være i gang med at uddanne sig til social- og sundhedsassistent eller sygeplejerske.
Jeg står ikke og har tallene her, men det er den tanke, der ligger deri.
Susie Jessen (DD), 2023-01-19:
Før valget sagde hr. Kaare Dybvad Bek, at det er kernen i dansk udlændingepolitik, man kommer til at ændre på, hvis man gør det, som statsministeren reelt siger at vi kommer til at gøre nu.
Det vil sige, at man lader flygtninge blive her i landet i stedet for at sende dem hjem, når de ikke har et opholdsgrundlag mere.
Det er reelt det, statsministeren siger.
Så det er faktisk kernen af dansk udlændingepolitik, man vil til at ændre på.
Og hvad angår arbejdskraft, mangler vi arbejdskraft generelt.
Hvordan vil man lave den liste?
Det her kommer til at eskalere, og det er jeg meget, meget bekymret for.
Det må jeg sige.
Mette Frederiksen (S), 2023-01-19:
Jeg ved ikke, om det er præcis den samme sommerfugleplakat, jeg har, men jeg har i hvert fald en, der minder om.
Og det er helt rigtigt, at sommerfuglene er nogle af dem, vi har mistet, ligesom vi har mistet mange af vores insekter og en del af vores fugle.
Der er også en del af vores pattedyr, som jo har været i kraftig reduktion.
Så jeg anerkender fuldstændig og aldeles den biodiversitetskrise, som ikke alene Danmark, men verden står i, og at det går alt for hurtigt.
Derfor skal vi selvfølgelig også løfte vores ansvar.
De mål, vi har vedtaget i EU, kan man sige, gælder jo for EU som en helhed, og der er det jo vigtigt, at landene nu går i gang med at finde ud af, hvordan de bedst understøtter det, eksempelvis på havet, hvor vi har nogle gode muligheder.
Det kræver selvfølgelig også nogle store beslutninger, men hvis jeg skal vurdere ud fra regeringsforhandlingerne, er det faktisk noget af det, mange af partierne i Folketinget er optaget af.
Og så skal vi jo videre også på naturområdet med naturnationalparkerne og med endnu mere skov.
Jeg tror aldrig, at der har været så højt et skovmål som det, der er sat i det her regeringsgrundlag.
Jeg kommer ikke til at binde mig til et bestemt tal på et bestemt tidspunkt – og slet ikke 30 pct. i løbet af så få år, for det mener jeg faktisk ikke vil kunne lade sig gøre.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-01-19:
Tak for det.
Statsministeren og jeg er jo fra den samme region; vi er fra Nordjylland, og i Nordjylland ved vi jo godt, at man ikke altid behøver at kunne regne for at kunne regne den ud.
Og det er jo også en region, hvor vi har mange markeder, hvor det aftvinger en vis anerkendelse at kunne sælge en hest lidt for godt, især hvis det er til en københavner.
Derfor bliver jeg nødt til at rose statsministeren og give den anerkendelse, der skal til, for når man ser, hvordan det er lykkedes statsministeren i løbet af ganske kort tid at få et enkelt parti, som var meget imod statsministeren i valgkampen, til at hoppe ind på bagsædet af bilerne og derefter tage chefen fra det parti, som havde lavet et nyt parti, og sætte denne ind i regeringen også, så må man jo sige, at jeg ikke ved, om statsministeren er god til at regne, men jeg anerkender, at statsministeren har været god til at regne den ud.
Er statsministeren enig med mig i, at i Nordjylland kan det aftvinge en vis form for respekt, hvis man kan sælge en hest bedre, end den egentlig burde være blevet værdisat til?
Mai Villadsen (EL), 2023-01-19:
Jeg kunne godt tænke mig at fortsætte diskussionen om store bededag, for jeg synes, det er et vigtigt og principielt spørgsmål, og man må jo sige, at det har fyldt rimelig meget i debatten på det seneste, og kritikken er jo mildest talt haglet ned over forslaget fra fagbevægelsen, fra folkekirken og fra Folketinget.
Over 300.000 mennesker har skrevet under imod regeringens forslag.
Jeg har faktisk ladet mig fortælle, at det er danmarksrekord, og målinger viser, at op mod 70 pct. af befolkningen altså er imod det her forslag.
Jeg tror, at noget af det, der har chokeret folk rigtig meget, er, at det her forslag nærmest kom som et lyn fra en skyfri himmel.
Ingen af regeringspartierne bragte det her op i valgkampen, og det tror jeg har chokeret mange, i hvert fald mig selv.
Og jeg tror, mange sidder og spørger: Hvor kom det her fra?
Hvorfor blev det ikke nævnt i valgkampen?
Og det tror jeg faktisk folk gerne vil vide.
Var det noget, I diskuterede i Socialdemokratiet med jeres rådgivere og med hinanden?
Mette Frederiksen (S), 2023-01-19:
Det er jo i virkeligheden en ret banal konsekvens af regeringsforhandlingerne, hvor vi vælger at hæve ambitionerne for vores samfund.
Og hvor vi er tre partier, der kigger hinanden i øjnene og siger: Nej, vi vil faktisk ikke have det sådan, at det hele bare lige skal holde vores tid ud.
Vi danner ikke en regering med henblik på, at vi skal humpe os lidt derudad.
For som jeg sagde i tirsdags, og jeg kan sige det endnu mere direkte nu, hvor det er nat om lidt: Jeg er ikke tilfreds med det velfærdssamfund, vi tilbyder danskerne i dag.
Jeg kender masser af familier med børn med handicap, som ikke synes, at det er godt nok.
Vi har valgt at have meget høje ambitioner på velfærd, på sikkerhed og tryghed og på den grønne omstilling, og det kræver flere penge, det kræver flere reformer, og det kræver nye beslutninger.
Og det er det, det er et udtryk for.
Mai Villadsen (EL), 2023-01-19:
Jeg har det meget principielt sådan, at jeg synes, vælgerne skal kunne vide, hvad de sætter kryds ved, når de stemmer til folketingsvalget.
Man kan selvfølgelig ikke kende hele pakken af kompromiser, der bliver indgået, men jeg synes, det er ejendommeligt, at ingen partier i den her regering vil stå på mål for, hvem der kom med det her forslag.
Og jeg må ærligt indrømme, at jeg har hørt en lille fugl synge om, at det var Socialdemokratiet.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at vide: Er det her noget, I har puttet med?
Er det noget, I har haft i skuffen og ikke har villet fortælle vælgerne, fordi I godt vidste, det var så upopulært?
Mette Frederiksen (S), 2023-01-19:
Vi putter ikke med noget som helst.
Men det er måske en lille smule ejendommeligt, når man har været gennem regeringsforhandlinger, hvor der faktisk har være mulighed for, at en række partier kunne tage ansvar for at lede regeringen, og man står til sidst og tre partier gør det, at de så skal bebrejdes for at tage ansvaret.
Men der er vores historie også en lille smule forskellig her.
Og når man påtager sig regeringsansvaret, gør man det med det gode, man gør det med det dårlige, man gør det med det, der er let, og man gør det med det, der er svært.
Og så er skønheden ved at have folkestyre og demokrati, at der på et tidspunkt kommer et valg, og så kan danskerne tage stilling til, hvad for en regering de ønsker at have, og hvad for et flertal de peger på.
Vi lægger det åbent og ærligt frem: Hvis Danmark ikke bare skal fortsætte, som vi kender det i dag, og blive gradvis ringere og ringere, så er der behov for flere reformer, og vi påtager os ansvaret.
Og vi gør det i øvrigt med fuldstændig åbne øjne, og som du kan høre med relativt rank ryg og klar røst.
Jeg mener, det her er det rigtige for Danmark.
Martin Lidegaard (RV), 2023-01-19:
Vi var jo dog nogle, synes jeg, der talte en del om klima.
Det, som har optaget statsministeren, forstår jeg, er implementeringen nu.
Mens vi har diskuteret her, er der lige kommet en ny rapport fra Energistyrelsen, hvori man forventer, at der i 2023 bliver sat nul vindmøller op på land Danmark og i 2024 nul landvindmøller op i Danmark, ligesom der sidste år kun blev opsat fem landvindmøller i Danmark.
Det var, på trods af at vi i forbindelse med det nationale kompromis også aftalte en firdobling af energi fra landvind, for hvis vi ikke hurtigt får vedvarende energi på land, kan vi ikke erstatte de fossile brændsler, gassen fra Rusland osv.
Så jeg går ud fra, at statsministeren er enig i, at det ikke er tilfredsstillende, hvis der ikke bliver sat nogen som helst landvindmøller op i Danmark 3 år i træk under den nuværende statsminister.
Det var jo grunden til, at vi foreslog en national energikrisestab, og det undrer mig simpelt hen, at der kan komme sådan en rapport fra Energistyrelsen, når regeringen har den stik modsatte intention.
Mette Frederiksen (S), 2023-01-19:
Jeg synes, at det, der er skønheden i det regeringsgrundlag, der ligger nu, er, at der er nye mål, som er mere ambitiøse end det, vi aftalt med hinanden for nogle år tilbage – og det skulle sådan set også gerne gå sådan, at vi hele tiden flytter vores egen målstreg – men at det først og fremmest nu er et spørgsmål om at komme i mål med det, der allerede er besluttet, og det gælder selvfølgelig ikke mindst, hvad angår vedvarende energi.
Jeg er ikke tilfreds, som det står nu.
Martin Lidegaard (RV), 2023-01-19:
Nej, og det er især, fordi årsagerne tilsyneladende er nogle meget praktiske, tekniske ting, som man sagtens kunne have taget hånd om for 1 år siden, 2 år siden eller 3 år siden eller for 4 år siden, da statsministeren trådte til.
Derfor kunne man måske også godt spørge statsministeren, om vi kan få sikkerhed for, at den nationale energikrisestab bliver nedsat hurtigt og får de midler, der skal til, sådan at der ikke kommer til at blive sat nul vindmøller op på land i Danmark de næste 2 år.
Mette Frederiksen (S), 2023-01-19:
Altså, regeringens mål er klart, at nu er der fokus på implementering, og at vi både skal sørge for at komme i mål med det, vi allerede har aftalt, men også sørge for en hurtig implementering af de næste beslutninger, der bliver truffet.
Så ja, det er det, der har den allerhøjeste prioritet.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-01-19:
Tak til statsministeren for talen og for den personlige velkomst her i samlingen.
Statsministeren nævner, at klimakrisen og den grønne omstilling er en af regeringens allervigtigste opgaver.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge mere ind til statsministerens ambition for en bæredygtig fødevareproduktion i fremtiden.
Én ting er, at det danske landbrug lige nu står for cirka en fjerdedel af Danmarks klimagasudledninger, men det handler også om vores fælles drikkevand, vores fælles miljø, den svækkede biodiversitet og arealanvendelsen.
Hvad er statsministerens ambitioner for en bæredygtig fødevareproduktion inden for de næste 1-2 år?
Mette Frederiksen (S), 2023-01-19:
Jeg er faktisk meget enig i, at vi bliver nødt til at se de her ting i sammenhæng.
Altså, der er vores klimaambitioner, der er vores behov for at beskytte vores grundvand og vores drikkevand, og der er behov for mere sammenhængende natur, mere vild natur og mere skov.
Og det er helt rigtigt, at hvor vi ofte har fokus på klimakrisen, så gennemlever verden jo altså også en biodiversitetskrise, og den er også til stede i Danmark, hvor vi ikke har evnet at passe godt nok på eksempelvis en del af vores dyrearter.
Alt det her er baggrunden for, at det, vi lægger op til nu, er at prøve at lave en helhedsplan, hvor vi både involverer Dansk Landbrug, som selvfølgelig er en af de helt centrale spillere her, men også naturorganisationer og andre.
Det rækker jo selvfølgelig lidt længere ud end kun 1 år eller 2, men vi bliver også nødt til at se på, hvordan vi i det hele taget sørger for både at tale landbrug og produktion, men også eksempelvis beskyttelse af natur.
For tingene hænger sammen, som ordføreren meget rigtigt siger.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-01-19:
Tak for det svar.
Skal jeg forstå det sådan, at statsministeren forestiller sig en mere nuanceret plan for fødevareproduktionen, end at den bare indeholder en CO 2 -afgift, som er det, der er nævnt i regeringsgrundlaget?
Mette Frederiksen (S), 2023-01-19:
Jeg tror på, at en CO 2 -afgift er et vigtigt virkemiddel, men som jeg efterhånden har sagt en del gange fra den her talerstol – og jeg vil gerne gentage det – er jeg er stolt af, at Danmark er et landbrugsland.
Jeg kan godt lide, at vi producerer vores egne fødevarer.
Det ville være rigtig, rigtig ærgerligt, hvis vi nedlagde noget produktion for så at importere varerne nogle andre steder fra eller bare for at skubbe produktionen et andet sted hen.
Så opgaven må jo være at producere gode og bæredygtige fødevarer, samtidig med at vi beholder arbejdspladser i Danmark, og dermed fortsætte ad det spor, som jeg i al beskedenhed synes vi nu er gået ad nogle år.
Vi er kommet langt på klimaområdet og længere, end vi var før, men uden at skabe ulighed og uden at skabe øget arbejdsløshed.
Det mener jeg ikke man behøver at være så bekymret for, for det her er ikke at ændre kernen i dansk udlændingepolitik.
Jeg har jo lige bekræftet, at den kerne består.
Men ved enhver kerne eller ved ethvert princip eller ved enhver bærende søjle kan der jo så være noget ved siden af, som man godt kan se på.
Og der har været nogle eksempler, bl.a. på nogle unge kvinder, som har valgt at gå en vej, har valgt at integrere sig, og som gerne vil Danmark.
Der vil vi gerne se – og det skal være afgrænset, og det skal være målrettet, og det skal være fokuseret – om man kan finde en vej.
Men det er ikke et opgør med paradigmeskiftet, det er det ikke.
Mai Mercado (KF), 2023-01-19:
Jeg hæftede mig ved, at statsministeren i sin tale adresserede retssystemet, og at man skulle fylde mere på og skabe mere aktivitet.
Jeg tror ikke, der er nogen tvivl om, at vi i Det Konservative Folkeparti er tough on crime, men der er store udfordringer i retssystemet.
Vi ser ind i, at ventetiderne er steget og steget ved domstolene under statsministerens ledelse.
Vi ser ind i, at der er kommet færre fængselspladser i 2022, der er færre fængselsbetjente og der er længere varetægtsfængslinger, hvilket udløser strafrabat.
Så fængselsvæsenet er særdeles udfordret.
Så hvordan vil statsministeren rette op på de forhold, inden nye initiativer vedtages?
Mette Frederiksen (S), 2023-01-19:
Det er rigtigt, at når man laver lovgivning på udlændingeområdet, skal man træde utrolig varsomt, hvis man går den ene vej.
Men det er jo lige så rigtigt, at det, når vi laver meget stramme regler – og det ved ordføreren jo at jeg er meget, meget stærk tilhænger af – så også kan medføre noget til den anden side.
Og det her er ikke let, for nu at være meget ærlig.
Hvis ikke der var nogen begrænsninger, kunne vi jo lave en meget mere målrettet udlændingepolitik end den, vi kan, og fordi vi ikke kan det, så kommer vi så en gang imellem til at ramme nogle, vi faktisk ikke ville ramme.
Det tror jeg at ordføreren kan bekræfte.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-19:
Tusind tak.
Jeg troede ikke, at jeg kunne komme på, så jeg bliver da lidt overrasket, og jeg beklager min stemme; jeg er blevet en lille smule forkølet.
Det virker jo til, at man i Socialdemokratiet endelig har fået øjnene op for de massive retlige svigt, der sker i det familieretlige system.
Rigtig mange mister desværre deres børn på baggrund af falske beskyldninger, ventetiderne i Familieretshuset er på trods af massive millioninvesteringer stadig meget høje, og jeg taler jævnligt med både mødre og fædre, som oplever, at den forsmåede part indoktrinerer og hjernevasker børnene, altså såkaldt forældrefremmedgørelse.
Mener statsministeren ikke, det er på tide at anerkende det her begreb forældrefremmedgørelse, og at det selvfølgelig skal have konsekvenser for den forælder, som udøver den her forældrefremmedgørelse?
Mette Frederiksen (S), 2023-01-19:
Jeg er selvfølgelig meget optaget af, at retssikkerheden virker på det her område, men det er jeg jo – som ordføreren er bekendt med – først og fremmest ud fra børnenes synspunkt.
Hvis man vender det her rundt, har vi jo stadig væk børn i Danmark, som burde blive anbragt, og som ikke bliver det, som først bliver svigtet af forældrene og efterfølgende af samfundet, og som bliver kastebold i et system og faktisk aldrig nogen sinde får den mulighed for at få den tilknytning til voksne mennesker, de skulle have.
Taler man med anbragte børn i Danmark, og det er en stor smerte for mig personligt, så vil mange af dem jo stadig kunne berette om for sene anbringelser, for ufokuserede anbringelser og for mange skift i anbringelserne og i øvrigt en mangel på retssikkerhed.
Så jeg ved ikke helt, hvad begrebet dér dækker over, og når der bliver sagt »hjernevask«, er det i hvert fald svært at udtale sig meget sådan konkluderende omkring det.
Men retssikkerheden skal selvfølgelig være i orden både for forældre og børn, men i særdeleshed for børnene.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-19:
Vi kan godt blive rigtig enige om, at man selvfølgelig skal have lavet en fuldstændig kulegravning af hele anbringelsesområdet, fordi der ude i kommunerne desværre bliver begået alt for mange grove fejl og deciderede lovbrud.
Det, vi taler om her, er forældrefremmedgørelse, og det er et begreb, som jeg mener bør være i lovgivningen.
Det fremgår også af nogle domme allerede.
Men i 1997 afskaffede man det, man kalder revselsesretten, fordi man faktisk politisk anerkendte, at der er grænser for, hvad forældre egentlig må udsætte deres egne børn for.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre statsministeren, om statsministeren ikke mener, at manipulation af børn, psykisk vold mod børn som det at fremmedgøre et barn fra den anden og i mange tilfælde rigtig velfungerende forælder ikke skal have konsekvenser.
Peter Skaarup (DD), 2023-01-19:
Men er det ikke rigtigt, statsminister, at man, når man går ind og ændrer lovgivningen på udlændingeområdet, så kan have alle mulige gode intentioner om, at man gerne vil hjælpe lige den der gruppe eller den der gruppe, men at sagen jo bare er den, at det, når man ændrer lovgivningen, så kommer til at gælde alle?
Og hvordan har statsministeren tænkt sig at håndtere hele den her situation, hvor et flertal i Folketinget, når der er valg, lover vælgerne, at man fastholder hjemsendelsespolitikken, og at man så nu kommer her og i regeringsgrundlaget siger, at nej, nu kan vi godt bløde den op, og at nu vil man gerne ændre reglerne?
Hvordan hænger det sammen?
Mette Frederiksen (S), 2023-01-19:
Jo, jeg synes, at forældre skal samarbejde om deres børn og være ordentlige over for hinanden.
Vi har selvfølgelig en vigtig opgave i at sikre, at rammerne om nogle af de skilsmisser, som ikke går godt, og hvor det jo ofte er børnene, der kommer til at betale prisen, kommer til at være ordentlige.
Jeg er glad for, at revselsesretten nævnes, og jeg vil ikke lægge skjul på, at som socialdemokrat er jeg ualmindelig stolt over, at det var en socialdemokratisk regering, der endelig, i 1997, fik afskaffet danske forældres ret til at slå på deres børn, også selv om der var ganske mange politikere i den her sal, der faktisk dengang stemte imod.
Anna Falkenberg (SP), 2023-01-19:
Det er nemlig en liste, som har været ret lang, og den er faktisk også stadig ret lang, og det er jo grundet af at der hele tiden kommer nye sager på.
Det har noget at gøre med, at der er tre lovgivende parlamenter i riget.
Jeg har flere gange foreslået, at vi også skal ind at se lidt præventivt på, hvordan vi kan forhindre, at grænsehindringerne opstår.
Der har jeg f.eks. foreslået, at man kunne gå ind at kigge på sådan nogle konsekvensafvejninger, når man laver lovforslag, så man faktisk krydser en boks af, hvor der står: Har det her nogen konsekvenser for grænsehindringer i rigsfællesskabet?
På den måde ville man være obs på det ude i ministerierne, hvor der bliver lavet lovforslag.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-01-19:
Tak for talen til ordføreren, og tillykke med valget til Folketinget.
Jeg glæder mig til samarbejdet med ordføreren i både Grønlandsudvalget og Færøudvalget.
Som jeg nævnte tidligere over for ordføreren for Siumut, har vi jo foreslået, at der skal oprettes et særskilt ministerium netop for rigsfællesskabet, som særlig skal tage sig af områder som f.eks. uddannelse, sundhed, sprog, erhverv og mobilitet imellem landene i rigsfællesskabet.
Anna Falkenberg (SP), 2023-01-19:
Først og fremmest tak for bemærkningerne.
Jeg synes grundlæggende, at det er en god idé.
Altså, jeg kan godt se intentionen med det forslag, der ligger fra De Konservative.
Jeg kan godt forstå tanken med det, og jeg tror også, at det vil styrke rigsfællesskabet, men det skal selvfølgelig i så fald være på en måde, hvor man inkluderer både landsstyret på Færøerne og naalakkersuisut i Grønland i det arbejde – altså som sådan en slags trio vil jeg se det for mig.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-01-19:
Det er jeg helt enig i, og det skal selvfølgelig foregå med respekt og på en måde, hvor vi værner om hinandens landes særpræg.
Ordføreren er selvfølgelig også velkommen til at komme ind på fra talerstolen, hvad der ellers er af forslag om, hvordan vi kan styrke samarbejdet her i den kommende folketingsperiode.