runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Lippert (SF), 2024-01-30:
Nu nævnte ordføreren selv evalueringen af pædagoguddannelsen, og selv om det er positivt, at vi alle sammen sidder her – og nu bliver vi lovet noget i første halvdel af det her år, mens vi i første halvdel af sidste år blev lovet noget i sidste halvdel af sidste år – så vil jeg gerne spørge ordføreren, om Socialdemokratiet finder det tilfredsstillende, at man, 3 år efter en evaluering er blevet lavet, langt om længe ser ud til at komme i gang med arbejdet; eller har man ikke politisk de sidste 3 år prioriteret pædagoguddannelsen og måske bredere set professionsuddannelserne højt nok?
Frederik Vad (S), 2024-01-30:
Noget af det første, den tidligere socialdemokratiske regering gjorde – jeg tror faktisk, det var inden for det første år – var at give en gedigen økonomisk saltvandsindsprøjtning til pædagoguddannelsen.
Det er rigtigt, at der er et ret stort gab mellem evalueringen og så de her diskussioner om, hvordan vi kommer videre med pædagoguddannelsen; men i virkeligheden synes jeg, det er en lidt overflødig diskussion, altså det der med, om man er tilfreds med, at der er gået så lang tid, for nu er vi i gang, og nu skal vi i gang, og der kommer til at ske noget.
Det, vi har brugt tiden på, siden den her regering blev dannet, er jo f.eks. at skabe et økonomisk grundlag for, at vi kan føre en debat og nogle forhandlinger om, hvordan vi sikrer kvaliteten af de her uddannelser.
Nu ligger pengene der, og dem havde de her regeringspartier taget ansvar for at skaffe.
Det er jo i den rækkefølge, man laver forandringer i det her samfund, nemlig ved at sørge for, at man kan finansiere forbedringer, inden man gennemfører forbedringer.
Sofie Lippert (SF), 2024-01-30:
Det er jo interessant, at det er det, man har brugt tiden på, for jeg har haft en stor frustration over, at man brugte tiden på at kigge på kandidatuddannelser i stedet for at kigge på de uddannelser, der havde brug for en reform, altså professionsuddannelser.
Men skal det forstås sådan, at grunden til, at man gjorde det i den rækkefølge, var, at reformen af kandidatuddannelser for Socialdemokratiet primært var en reform, der skulle sikre finansiering til nogle andre reformer?
Katrine Robsøe (RV), 2024-01-30:
Tak for det.
Jeg vil godt spørge lidt ind til det her med deltid, for det er jo rigtig interessant.
Der er jo rigtig mange, særlig hvis de er lidt ældre, der godt kunne have en interesse i at få lov til at kunne læse ved siden af deres arbejde.
Men jeg vil godt spørge, om det er Venstres holdning, at man bør lave et minimum af pladser, der bliver taget på deltid, altså om man ligesom skal lave en blok af de pladser, der er, som kun er til deltidsstuderende.
Heidi Bank (V), 2024-01-30:
Sådan et bud synes jeg faktisk det ville være lidt friskt at komme med.
Jeg synes jo, man først skal prøve at se på, om det overhovedet kan lade sig gøre, før man går ind og ser på den slags.
Men det, vi jo grundlæggende ønsker, er, at der er flere, vi skal få trukket over i det her, og som skal kunne se, at det rent faktisk er en mulighed, selv om de sidder og har en fast husleje, daginstitution og alt muligt andet, der skal betales til.
Sofie Lippert (SF), 2024-01-30:
Vilkårene i velfærden er helt klart ikke gode nok, og stod det til SF, investerede vi også en helt anden mængde penge i velfærden i de her år, end vi rent faktisk gør, frem for at bruge dem på skattelettelser.
Der er ikke nogen tvivl om, at det her er en udfordring.
Og det her er jo ikke en udfordring i den ene sag, men det er en udfordring bredt set i vores velfærdssektor, som vi bør tage meget seriøst.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-30:
Først tak til fru Karin Liltorp.
Vi manglede lidt at høre noget om civilsamfundet i forhold til det her.
Men pyt med det, det tænker jeg vi tager på et andet tidspunkt.
Nej, fru Karin Liltorp nævner alt det her omkring, at vi også skal huske, at der sker alt muligt rundt omkring professionshøjskolerne, og hvordan vi kan sikre, at det hele har en sammenhæng.
Sådan fungerer det ikke, og det ved vi også godt, og det er rigtig godt, at ordføreren taler ind i lige præcis det.
Karin Liltorp (M), 2024-01-30:
Nu skal jeg lige for god ordens skyld sige, at jeg ikke er ordfører på undervisningsområdet, så jeg skal ikke tage munden for fuld.
Men jeg ser meget positivt på de reformer, der lige nu også sker i folkeskolen, som børne- og undervisningsministeren står for, altså at vi netop kigger på, at folkeskolen skal være mere faglig.
Det er jo et sted, hvor man allerede er startet på at sige, at vi også skal tage højde for, at vi ikke alle sammen er så boglige.
Og i næste udrulning begynder man jo også at kigge på gymnasiet, og der håber jeg i høj grad, at man tager nogle af de samme tanker med ind i reformen og ser på, hvordan vi også sørger for, at der bliver taget højde for dem, der måske ikke så oplagt skal gå den akademiske vej, men som kunne have interesse i andre retninger.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-30:
Det er godt.
Lad mig så komme med noget inspiration.
Man kunne jo f.eks. have nogle gymnasieklasser, som havde undervisning i biologi, og så bad man dem om at komme ud på et lokalt plejehjem og undersøge, hvad f.eks. urinvejsinfektion egentlig er for noget, så man måske får det koblet op på noget praksis, og så man på den måde stifter bekendtskab med, at der er et fag, der ikke kun handler om de fag, vi lærer i gymnasiet, men at man altså kan koble det til noget praksis og måske ad den vej få inspiration til at arbejde i nogle af de her velfærdsfag.
Det er jo en intention, som jeg er helt enig i i forhold til de uddannede.
Jeg kommer bare næsten lige ude fra en praksis – og jeg vil nødig lege djævlens advokat – hvor der nogle steder er så meget pres på, at der ikke er tid til at uddanne folk.
Sådan er det nogle steder.
Det siger noget om, at vi ikke nødvendigvis kun skal se på uddannelsen og praktikforløbet, men faktisk også på, hvordan arbejdsvilkårene er derude, og hvordan vi letter det derude og gør det mere attraktivt rent faktisk at uddanne sig inden for det her, så vi kan uddanne nogle flere praktikvejledere, der kan tage hånd om de studerende.
Karin Liltorp (M), 2024-01-30:
Ja, og jeg glæder mig jo over, at der allerede er de her hf-linjer rundtomkring i landet, der har stort fokus på professionsuddannelserne, og jeg tror da, at vi kan bruge meget mere af det, og jeg er sikker på, at jeg sammen med ordføreren sagtens kunne brainstorme – det ord må jeg ikke engang sige, men jeg mener, at jeg er sikker på, at vi sammen kunne få en masse gode idéer til, hvordan vi kunne udvide undervisningen til at få flere i den rigtige retning.
Men igen er jeg også ydmyg nok til at sige, at jeg håber, det bliver taget med, når man snakker om, hvordan fremtidens gymnasie skal se ud, for jeg er helt med på den her idé og synes, at det er en super idé.
Katrine Robsøe (RV), 2024-01-30:
Tak for det.
Jeg er lidt ked af at sige det til ordføreren, men det lyder næsten, som om man kommer til at bekræfte en lille smule, at der nok kommer nogle uddannelsesforkortelser på professionsområdet med regeringens kommende udspil.
Jeg skal bare høre: Hvis Moderaterne mener – uanset hvad regeringen mener – at det kan man sagtens gå ind og gøre, og hvis Moderaterne så skal sidde og være med til at forhandle sådan en aftale, hvilket jeg går jeg ud fra at Moderaternes ordfører også skal, vil det så være vigtigt for Moderaternes ordfører, at det giver et øget arbejdsudbud i den kommende forhandling om professionsuddannelserne?
Karin Liltorp (M), 2024-01-30:
Jeg kan som det første sige med sikkerhed, at jeg bestemt ikke ved noget om, om der er nogen tanker om at forkorte uddannelserne som sådan.
Det er jeg ikke bekendt med, for vi – og det gælder også denne ordfører – har ikke set udspillet endnu, så det ved jeg ikke noget om.
Men for mig er det helt centralt, at vi kigger på, hvad det er for nogle opgaver, der skal udføres, og hvordan vi sikrer, at man får de rigtige kompetencer.
At begynde at tale om den nøjagtige længde, og nøjagtig hvilke kurser man skal have, er for mig der, hvor kæden i virkeligheden hopper lidt af, for jeg mener, at det vigtige er, at de har de rigtige kompetencer.
Jeg har fuld tiltro til, at dem, der sidder og udarbejder reformforslaget, har med i overvejelserne, hvordan man gør det bedst muligt, og hvordan man sikrer, at der er nogle til at varetage de opgaver, der skal udføres i fremtiden.
Katrine Robsøe (RV), 2024-01-30:
Det er jo altid dejligt, at man har et ministerium til at sidde og komme med gode forslag, og de mange af de mennesker, der arbejder derovre, er jo virkelig dygtige, ingen tvivl om det.
Derfor vil jeg bare gerne høre, om der så også vil være mulighed for, at man, hvis man har foreslået nogle ændringer, som sektoren så viser sig at sige måske ikke er helt hensigtsmæssige i forhold til at opnå de kompetencer, som ordføreren henviser til, så også vil være villig til at sige, at så skal der ikke findes et arbejdsudbud med den her reform, altså hvis det ikke er gavnligt i forhold til de kompetencer, man skal have?
Karin Liltorp (M), 2024-01-30:
Jeg vil gå tilbage til det helt overordnede, der er det vigtigste, og det er, at vi skal være sikre på, at vi har de folk, der har de kompetencer, der skal bruges i samfundet.
Jeg håber også, at ordføreren hørte, at jeg i min tale sagde, at jeg faktisk synes, at noget af det centrale er, at vi lytter til eksperterne og ikke sidder hernede i Folketinget og finplanlægger, nøjagtig hvad man skal lære på uddannelsen.
Anne Hegelund (EL), 2024-01-30:
Tusind tak til ordføreren for talen.
Det der med mindre silo og mindre detailstyring
lyder alt sammen godt.
Jeg tror, at ligesom med de ting, man skruer på, i folkeskolen, er der måske også mange ting, man godt kunne tage ud her.
Så tænker jeg bare: Kunne den der lidt overakademisering, der har været på professionshøjskoleuddannelserne, være noget af det, man kunne skrue på?
For det er jo ikke alle, der gerne vil tage en universitetsuddannede bagefter eller kan komme til det.
Det kunne være noget, man fik su og tid til bagefter, hvis man gerne ville, når der så var tid til noget andet.
Vi er i hvert fald også nervøse for, om der er tid nok, som det er nu, og hvis man skal til at forkorte det, så kan jeg i hvert fald ikke se, hvordan man skal nå at blive godt nok klædt på.
Jeg har også læst EVA's rapport og kan se, at det jo er noget af det, der gør, at folk kommer ud i et praksischok.
Det er, fordi man ikke er godt nok klædt på.
Der er virkelig mange ting, der er blevet proppet ind, som man skal igennem.
Jeg er bare nervøs for, om der bliver proppet mere ind, uden at der bliver mere tid og tilført flere penge.
Karin Liltorp (M), 2024-01-30:
Om uddannelserne er blevet mere akademiserede, skal jeg jo ikke som sådan stå og gøre mig klog på.
Jeg synes faktisk, at det centrale ved professionsuddannelserne er, at man er i det der krydsfelt mellem praksis og teori, så der er jo i virkeligheden en masse teori.
Det er netop der, man samler det og siger: Det er det her, vi ved fra forskningen, og nu skal vi koble det med praksis.
Det er jo det, der adskiller dem totalt fra almindelige akademiske uddannelser, og sådan skal det jo blive ved med at være.
At der har været et stort skifte i retning af en akademisering, er muligt, og jeg håber, at reformengruppen også vil kigge på det og sige: Er der kommet en skævvridning, og er der blevet for meget akademisk indhold i forhold til det praktiske?
Katrine Robsøe (RV), 2024-01-30:
Jamen jeg spørger jo lidt, fordi det er vigtigt for mig at vide, om man ønsker at lave en deltidsuddannelse, fordi man kan se kvaliteten og de store muligheder, der kan være i at gøre det, eller om det er, fordi man gerne vil have besparelserne på su'en.
Derfor vil jeg godt høre, om det er det ene eller det andet, der vil være målet for Venstre i det her.
Samtidig vil jeg også høre, hvad der egentlig er Venstres holdning til su under praktik, som vi jo også ved er en stor udfordring for nogle.
Sofie Lippert (SF), 2024-01-30:
Der er ikke nogen tvivl om, at pressede arbejdsvilkår også er en faktor.
Derfor er det f.eks. vigtigt – fru Katrine Robsøe har spurgt ind til det lidt tidligere – at vi ikke går over til, at en masse får løn i deres praktik, så de indgår i normeringer, og at der derfor er for få hænder.
Man skal ligesom lægge det oven på resten af normeringen.
Når vi snakker flere praktikvejledere, snakker vi jo faktisk krav om en uddannet praktikvejleder, for at man kan komme i praktik på et praktiksted.
Så skal vi jo selvfølgelig investere i at få uddannet flere praktikvejledere.
Det skal så være et krav, hvis man spørger SF.
Heidi Bank (V), 2024-01-30:
Jeg synes, det bliver sådan lidt ærgerligt, hvis det at give nogle mennesker en mulighed for at kunne tage en uddannelse, altså vælge et sporskifte i livet, bliver gjort til en problematisering af, om det så kan gøre, at man sparer noget su.
Altså, det her handler jo om at give en frihed til, at nogle kan skifte spor, og det er jo ikke en spareøvelse, hvis det er det, vi kunne ende med at komme frem til.
Frederik Vad (S), 2024-01-30:
Tak for det.
Mange af de konkrete initiativer, som ordføreren remsede op fra det udspil, der lige er blevet fremlagt, omkring meritoverførsel og efter- og videreuddannelse osv., lød interessante.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge SF's ordfører – og det gør jeg, fordi jeg ikke ved det: Hvad koster det udspil, som SF har fremlagt?
Sofie Lippert (SF), 2024-01-30:
Jeg må blankt indrømme, at jeg ikke kan huske de konkrete tal, men der er en rigtig flot taltabel.
Så på den måde er det jo et udspil, som bl.a. bliver finansieret af en meritreform.
Det må vi jo være glade for, altså at noget af det, der faktisk kan være med til at finansiere det, er at skabe mere fleksible veje gennem vores uddannelsessystem.
Frederik Vad (S), 2024-01-30:
Ordføreren sagde også, at den nemmeste måde at få flere til at tage en professionsbacheloruddannelse på, er at gøre arbejdsvilkårene for fagene bedre.
Anerkender ordføreren ikke, at det, som regeringen har gang i nu med en ambition om sådan en historisk stor frisættelse kombineret med det vel største lønløft af nogle af de lavest lønnede grupper i den offentlige sektor, er noget af det mest ambitiøse, man i forhold til arbejdsvilkår har set i mange årtier i det her land?
Sofie Lippert (SF), 2024-01-30:
Jeg tror ikke, jeg sagde, det var det nemmeste; jeg tror, jeg sagde, det var det vigtigste.
For jeg anerkender, meget i tråd med spørgerens spørgsmål, at det ikke er nemt at forbedre arbejdsvilkår, og de to ting er da store skridt på vejen.
Det vil jeg gerne anerkende regeringen for.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi i SF synes, det er rigtig vigtigt, at der nu bliver taget hånd om hele lønproblematikken.
Så det er noget af det, vi skal gøre.
Anne Hegelund (EL), 2024-01-30:
Jeg er i hvert fald glad for, I har øje for det, men jeg er bekymret for, at når politikere prøver at styre, hvad unge og studerende skal vælge af uddannelse, så kommer man nogle gange til at ramme lidt forkert.
Altså, det kan ses, når man har været så hård med, at vi ikke skulle have så mange til at læse humaniora, og nu kommer vi til at mangle gymnasielærere i f.eks. tysk i Vestjylland.
Jeg er bare rigtig bekymret for, at der er nogle ting omkring kandidatreformen, der kommer til at betyde færre undervisere på professionshøjskolerne, der faktisk selv kommer fra faget, hvilket jeg tænker er ekstremt vigtigt for følelsen af høj kvalitet, ved at praksiskobling giver mening i undervisningen.
Og det er jeg bare ikke lige helt sikker på at det, du sagde med niveau 7, løser, for man skal jo have taget en universitetskandidatuddannelse for at undervise på mange professionshøjskoler.
Sofie Lippert (SF), 2024-01-30:
Det er jo så spørgsmålet, om man skal blive ved med at skulle det, hvis man lod professionshøjskolerne udbyde niveau 7.
Noget af det, der var vigtigt for os i SF, var netop, at de kandidater, som bygger oven på professionsbachelorer, ikke i høj grad er dem, vi laver om på, altså ikke primært er dem, der skæres ned på – bl.a. også fordi man som professionsuddannet har brug for noget tid til at lære akademia. Akademia er meget anderledes end andre uddannelsesformer, og det har man brug for mere end et år til at lære.
Jo, det er jeg, og derfor er en del af SF's udspil også, at der faktisk skal udbydes niveau 7-uddannelser på professionsuddannelserne, for så ville der være professionsuddannelser, hvor man i et eller andet omfang kan arbejde med retskrav.
Om det er hensigtsmæssigt at arbejde med den samme type retskrav, som vi gør på universitetet, tror jeg ikke, for jeg tror, at det for mange, der tager en professionsuddannelse, ikke vil være naturligt at tage en kandidatuddannelse i umiddelbar forlængelse af den.
Anne Hegelund (EL), 2024-01-30:
Tusind tak til ordføreren for talen.
Jeg er meget enig i rigtig mange af de forbedringer, som I foreslår, men også i bekymringen for det her med, om su-reformen faktisk gør, at der er færre, der vil skifte til en professionsbachelor.
Jeg har prøvet at spørge til det her med – nogle af de andre syntes ikke, det var så klart – at få flere til at have lyst til at tage en velfærdsuddannelse, også fordi der er flere veje videre, også ind i professionen.
Det kan hænge sammen med økonomien i forhold til su, men jo også med, om man tror, at man kan komme ind på en kandidatuddannelse.
Hvis man f.eks. gerne vil undervise på socialrådgiveruddannelsen, skal man have en kandidat.
Man har ikke noget retskrav, sådan som de universitetsstuderende har.
Så er du ikke også bekymret for, at der er nogle, der tænker, at det lukker nogle veje at starte på en professionsbacheloruddannelse i stedet for på universitetet, altså hvis man tænker, at man måske godt kunne tænke sig en kandidatuddannelse?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-30:
Der var en eller anden knap, der drillede.
Det beklager jeg.
Noget af det, jeg gerne vil spørge ind til, er det her med fokus på praktikken i forhold til det, som SF er kommet med i deres udspil.
Noget af det, som EVA også har påpeget tilbage i august sidste år, er, at der er for mange studerende, der faktisk har mange dårlige oplevelser i praktikken, og at der er rigtig mange, der ikke får hjælp til at håndtere det.
Det er bl.a. på pædagoguddannelsen og sygeplejerskeuddannelsen.
Der er også fire ud af ti på i hvert fald sygeplejerskeuddannelsen, som har oplevet fagligt uforsvarlig eller etisk problematisk praksis.
Der er også mange her, som ikke får hjælp til at få understøttet det her.
Der er praktiksteder, der ikke tager hånd om det.
Det lyder jo rigtig godt, og jeg er helt enig i, at vi skal have flere praktikvejledere, men et af de store problemer er vel, at der er nogle pressede arbejdsvilkår derude, og at det er svært at rekruttere praktikvejledere.
Kan ordføreren sige lidt mere om det?
Sascha Faxe (ALT), 2024-01-31:
I sin tale kom ordføreren ind på, at man kunne starte med kommunalvalg i forhold til det, og at man kunne engagere sig der.
Nu er der lidt længere tid til kommunalvalget, næsten 2 år.
Kunne ordføreren så være med på, at man måske eksperimenterede der og så på, om vi kunne lave et forsøg der?
Det er meget tættere på, og måske ville det være et godt sted at få nogle erfaringer, så vi kan nå at lave den vidensopbygning hos de unge og samtidig også finde ud af, at vi faktisk kan måle på, hvad det betyder for den demokratiske dannelse og for ansvarsfølelsen hos de unge.
Så spørgsmålet er: Kunne Socialdemokratiet være med på, at vi tester det til kommunalvalget om 2 år?
Birgitte Vind (S), 2024-01-31:
Så har jeg måske udtrykt mig uklart, for det, jeg mener, er, at det, vi har som opgave lokalt, er at inddrage de unge i f.eks. ungdomsråd, som rigtig mange kommuner har, og højne det arbejde.
Nej, vi er heller ikke klar til det.
Jeg synes, der ligger meget andet til grund for det.
Altså, det lokale er også noget med, at man som ung opdager, at man rent faktisk har mulighed for at øve indflydelse der, hvor man er lokalt, i forhold til nogle af de ting, der påvirker ens dagligdag.
Det er et rigtig godt spørgsmål, for jeg tror ikke, at man en til en kan sige, at der er én bestemt rækkefølge.
Altså, som ministeren også var inde på, er der jo helt sikkert nogle, der godt vil kunne sætte sig ind i det, eller som har interesseret sig for det og sat sig ind i det på forhånd, og der er andre, der ikke vil gøre det, og som måske gør det, som mor og far gør, eller gør det, andre gør.
Det ved vi jo fra andre valg er det, der nogle gange sker.
Jeg synes, det er en interessant diskussion, for jeg er helt enig i, at det, at man får et ansvar, vokser man ved, og så begynder man måske at interessere sig for det.
Det er jeg helt enig i.
Jeg synes bare, der er nogle andre tungtvejende grunde til hverken at lave forsøg med valg nu og her eller begynde at ændre på valgretsalderen.
Det der med at lave forsøg i forhold til valgretsalder og demokrati er nok ikke lige det, jeg er til, specielt ikke, når vi ser DUF's analyse af, hvordan de unge rent faktisk forholder sig til deres egen mulighed for at gennemskue, hvad der er op og ned.
Så ville jeg nok starte et andet sted, med den demokratiske dannelse, og tage fat i det på et langt tidligere tidspunkt, så vi kan sikre os, at alle unge faktisk har haft mulighed for at sætte sig ind i, hvad EU går ud på.
Sascha Faxe (ALT), 2024-01-31:
Og tak for talen.
Det aktivt at deltage og være forpligtet på fællesskaber er jo afgørende for, at man føler sig som en del af et fællesskab.
Der skal være brug for en, og jeg ved, at ordføreren ligesom jeg går vanvittig meget op i unges trivsel.
Selv om det er længe siden, har jeg også engang været ung, og jeg kan godt huske den frustration, der var over, at der var nogle, som kunne bestemme noget, som jeg skulle stå til ansvar for, uden at jeg havde indflydelse på det.
Og jeg brugte alle mulige midler til at prøve at få indflydelse på det.
Jeg har været formand for et ungdomsråd, jeg har været aktivist, og jeg har gjort alle mulige ting, men det gav bare ikke den ægte vare.
Altså, den dag, jeg gik ned og stemte, var nok den største dag i mit liv.
Så for mig at se handler det jo også om, om man skal vide det først, eller om man skal have et ansvar og så bygge viden på i forhold til det.
Så hvordan ser det ud for Socialdemokratiet med hønen og ægget i den her sammenhæng?
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-31:
Tak for et meget klart svar.
Jeg forstår, at det ifølge ordføreren er blevet sværere for unge at gennemskue virkeligheden.
Det vil jeg bare erklære mig meget uenig i.
Min oplevelse er, at unge mennesker er langt mere digitalt dannede, end ældre mennesker er, skal jeg hilse at sige.
Men lad os nu lade det ligge.
Jeg kan høre, at der er nogle bekymringer.
Men kunne vi ikke bare mødes og sige: Fint, vi laver et forsøg til det her europaparlamentsvalg, bare den her ene gang, hvor vi så evaluerer det, ser, hvordan det gik, og ser, om de unge kunne gennemskue virkeligheden?
Birgitte Vind (S), 2024-01-31:
Det var tilbage i 2008.
Det er jo nogle år siden.
Siden er der jo sket meget i vores samfund.
I forhold til hvordan jeg ser udviklingen lige nu, kan jeg sige, at når jeg taler med unge mennesker om demokratiet, men også om muligheden for at følge med i, hvad der sker rent demokratisk, så kan jeg høre, at de bl.a. er meget optaget af det, de møder på nettet, i forhold til om de kan stole på det, og i forhold til om de oplysninger, de kan finde, er nogle, som de egentlig kan have tillid til.
Det er bare for at tage et eksempel.
Noget af det, jeg i hvert fald er meget optaget af, er det her med, hvad der er fake news, og hvad det betyder, at vi nu har AI, som kan lave tekster om EU.
Hvordan påvirker det de unge?
Kan de gennemskue det?
Der er rigtig mange, i hvert fald i min egen generation, der har svært ved at gennemskue, hvad der egentlig er hvad.
Når nogen siger noget, hvad er så op og ned?
Det kan godt være, de unge er bedre til det.
Så det der med at have mulighed for at analysere, hvad der er op og ned, og gennemskue virkeligheden tror jeg er noget af det, der har forandret sig fra 2008 til nu – i hvert fald i min optik.