runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2017-11-23:
Tak for det, formand.
Det her forslag, som vi står med i dag, løser faktisk en hård gordisk knude i forhold til vores dagpengesystem.
Vi har et arbejdsmarked i dag i en rivende udvikling og forandring, hvor man ikke kun har ét job, men hvor mange har specielle atypiske job, og nogle har endda en virksomhed ved siden af deres normale lønmodtagerjob.
Der er mennesker, som indretter sig på et arbejdsmarked i udvikling, men som med det gamle system igen og igen er blevet stoppet af dagpengesystemet.
Derfor er der flere, der også har sagt til mig, at de enten ikke søgte disse job eller slet ikke turde starte en virksomhed op, og det er jo et eller andet sted galt.
Det gjorde, at Dagpengekommissionen, som vi alle herinde jo har hørt om, ønskede at ændre systemet over for atypiske lønmodtagere og selvstændige, men de havde ikke tid til at kigge på det, fordi de i forvejen havde meget at se til i forhold til hele dagpengesystemet.
Derfor besluttede forligsparterne bag dagpengereformen, hvor Socialdemokratiet jo også sidder med ved bordet, at nedsætte en arbejdsgruppe med arbejdsmarkedets parter, der skulle komme med forslag til et bedre system.
Arbejdsgruppen er blevet færdig og har afleveret et resultat, de var fuldstændig enige om.
Det resultat har vi stort set fulgt med det her forslag.
Jeg vil godt herfra rose arbejdsmarkedets parter og gruppen for et rigtig, rigtig godt forslag.
Vi får nu et system, hvor det bliver meget mere enkelt for lønmodtageren og den selvstændige at få dagpenge.
Det bliver nemmere at have et atypisk job, og det bliver nemmere at være selvstændig i forhold til dagpengesystemet.
Vi får et system, der er nemmere at forstå, hvor man kan indordne sig efter arbejdsmarkedet, og hvor det også er nemmere at ophøre som virksomhed.
Vi får et meget tryggere dagpengesystem for den enkelte og et godt løft i den danske flexicuritymodel.
Det er til gengæld også et meget teknisk område, hvor det er vigtigt for os at følge, om det nu går, som det skal, og om it-systemerne kan følge med.
It-systemerne har jeg jo efterhånden interesseret mig meget for, og jeg har kaldt ministeren i samråd flere gange.
Ministeren sidder og nikker bekræftende.
Men det skal vi også, for især er vi interesseret i at følge det her område.
Derfor er det også godt, at vi i forligskredsen skal mødes et par gange om året her i implementeringsfasen og i 2021 lave en evaluering af aftalen.
Så Socialdemokratiet støtter forslaget, og vi glæder os til at følge implementeringen og resultatet af ændringen.
Torsten Gejl (ALT), 2017-11-23:
Vi er enige i, at det her forslag er en lille forbedring.
Og det kunne også godt være, at Alternativet så har tænkt sig at se mildt på det, når vi kommer til at skulle trykke på knapperne.
Men der er jo nogle ting, der ville kunne forbedres.
Så bare lige for at være konkret: Hvad synes ministeren om muligheden for at overveje den her model om at hæve omregningssatsen lidt, som ganske rigtigt, som Finn Sørensen siger, findes i artisternes høringssvar?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-23:
Hvis jeg syntes, at det havde været en god idé, var vi jo gået ind i det, hvilket jeg sagde i min tale i dag i forbindelse med debatten.
Og det er jo, fordi man skal se det her i et samlet kompleks, og det her er jo en lang række forskellige elementer, som indgår i det lovforslag, som vi diskuterer her i dag, og som også bygger på et meget grundigt forarbejde.
Så i bund og grund er det ikke noget, som jeg har tænkt mig at ændre, for jeg har respekt for, at det fulde billede giver nogle langt bedre vilkår i fremtiden end dem, vi har set tidligere.
Finn Sørensen (EL), 2017-11-23:
Jeg vil gerne takke ordføreren for en rigtig god ordførertale, hvori han jo bl.a. gjorde meget ud af, synes jeg, på glimrende vis at forklare, at det er en rigtig dårlig forretning, som de partier, der står bag det her lovforslag, vil tilbyde – i gåseøjne – lønmodtagerne.
Det synes jeg var godt.
Jeg hørte ikke rigtigt, hvad ordførerens stilling til lovforslaget er.
Vil man bakke det op, eller vil man stemme imod det?
Det kan være, jeg var uopmærksom, det beklager jeg så.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-11-23:
Jeg kan faktisk ikke huske, om jeg sagde det, men der står nederst i min ordførertale: Af disse grunde stemmer Socialdemokratiet imod.
Så jeg beklager, hvis jeg glemte at sige til det.
Bjarne Laustsen (S), 2017-11-23:
Jeg er selvfølgelig helt enig i ordførerens bemærkninger, men jeg vil bare høre ordføreren, om han er enig i, at det er sådan et selvopfyldende profeti.
Først laver man ordningen så ringe, at der ikke er nogen unge mennesker, der tilmelder sig den, og så forsøger man med det her, efter at den er blevet så ringe, at lave en ordning, sådan at folk kan komme ud af den.
Altså, det giver vel næsten sig selv, at det er den vej, det vil gå.
Men jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at hvis ikke folk er klar over, at konsekvenserne af, at de melder sig fra her, er, at de mister retten til seniorjob osv., vil det være en umådelig dårlig idé at tage imod de her blodpenge.
Henrik Dahl (LA), 2017-11-23:
Tak for det.
Lovforslag nr. L 88 skaber lettere gennemskuelige regler, i forhold til hvordan dagpengesystemet spiller sammen med det at være selvstændig, og det er en konsekvens af »Aftale om et nyt dagpengesystem for fremtidens arbejdsmarked«.
Der er gode historiske grunde til, at dagpengesystemet har været bygget op om en lønmodtagerlogik, kan man sige, hvor der ligger en kontrakt eller en aftale, som helt klart definerer, om en person er på fuldtid eller deltid.
De ændringer, som nu bliver foreslået, er altså nogle, der håndterer den her udfordring, som er ganske betydelig på et moderne arbejdsmarked.
Man finder en løsning for erhvervsdrivende, der også har en lønindkomst, og så får man oven i købet også taget mængden af skøn, der er i systemet, ud af det.
Så det er jo alt i alt nogle gode forbedringer, som vi naturligvis bakker op om.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-23:
Jeg må jo kvittere for den kreativitet, hr. Finn Sørensen udviser, nemlig gerne at ville diskutere et andet lovforslag, som vi kommer til at have et samråd om den 6. december, ind i det her lovforslag.
Det er fair nok.
Men jeg må bare sige til hr. Finn Sørensen, at det lovforslag, vi diskuterer i dag, er en klar forbedring i forhold til fremtidens arbejdsmarked, og ikke mindst at flere dagpengemodtagere kommer til at få glæde af det her system.
Det synes jeg jo sådan set i bund og grund hele debatten i dag her har illustreret.
Der har været en stor glæde, faktisk også en stor positivitet omkring det, undtagen fra hr. Finn Sørensen, som jo desværre har kastet sig ned i en detaljeringsgrad, som gør, at man ikke kan se det store billede, og det er jeg ked af.
Finn Sørensen (EL), 2017-11-23:
Hvis det på stående fødder bliver meget svært, skal jeg åbenbart ikke have nogen forhåbninger til, at selv om jeg faktisk kunne komme med en pose penge – og så voldsomt stor behøver den jo heller ikke være – der fjernede de forringelser, der ligger i det her lovforslag, ville man godtage det.
Er det sådan, jeg skal forstå ministerens svar?
Så vil jeg bare lige sige, at det, jeg henviser til, jo er regler, der fungerer, og som nu bliver overført hertil, og så kan vi lige så godt starte med at rette dem her, ikke også?
Det var det, jeg mente.
Torsten Gejl (ALT), 2017-11-23:
Vi havde gerne set, at man med den her aftale havde haft ambitioner om at konstruere en helt ny model for den her type ansatte.
Dermed mener vi ikke, at den ikke kan være et rigtigt skridt på vejen.
Vi stemte imod den dagpengereform, der blev lavet af S, V og DF med støtte fra R.
Vi synes, den manglende ambitioner.
Efter vores mening gav den en nettomæssig forringelse af dagpengemodtagernes situation.
Helt så galt synes vi ikke det er med den her delaftale for de selvstændige og de atypisk beskæftigede.
Der er bestemt positive ting.
Det bliver muligt for selvstændige og atypisk ansatte at genoptjene retten til dagpenge langt hurtigere.
Samtidig kommer B-indkomst til at tælle med til optjening af dagpengeret i dagpengesystemet, når indtægten betragtes som lønmodtageraktivitet og der betales AM-bidrag og indtægten ikke indgår i en virksomhed.
Og endelig er man kun selvstændig i dagpengesystemet, hvis man beskattes som selvstændig erhvervsvirksomhed.
Det bliver derfor lettere at se, hvornår f.eks. artister er selvstændige.
Det er klart, vi ringer jo også til gode venner og hører, hvad de mener om den her aftale.
Vi ringede f.eks. til artisterne, og de var glade for den, de var faktisk rigtig glade – ikke fuldstændig jublende, men de synes, det var et godt skridt på vejen.
På samme måde har vi oplevet en del gode reaktioner på den.
Vi har også masser af respekt for, at det her er trepartsforhandlinger.
Der er dog også torne i forslaget, og de er jo blevet ret udførligt beskrevet af ordførere før mig, og det er også godt.
En af de ting, vi synes er en stor torn, er den halverede omregningssats.
Det fører nemlig til en lavere dagpengesats i forbindelse med løbende genoptjening.
Forsikrede artister risikerer f.eks. at få mindre i dagpenge end i dag og kan have svært ved at nå op på den maksimale dagpengesats igen som øvrige lønmodtagere.
Derfor vil vi gerne nævne et forbedringsforslag, som artisterne, som har mange af de her atypisk ansatte, har foreslået, nemlig at man indfører en højere omregningssats, så de omtalte lønmodtagere kommer op på en højere dagpengesats efter genoptjening af dagpenge.
Vi synes, artisternes model, hvor de foreslår en omregningssats på 140 i stedet for de 116, er en fin sats.
Vi håber på, at regeringen vil kigge på den her forbedringsmulighed af det her lovforslag i den forestående udvalgsbehandling.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-11-23:
Lovforslaget er jo, som flere ordførere har redegjort grundigt for, en implementering, en udmøntning af anbefalingerne fra arbejdsgruppen om selvstændige i dagpengesystemet.
Det var jo en arbejdsgruppe, som vi i Radikale Venstre i meget høj grad arbejdede for blev nedsat, så det her spørgsmål kunne blive taget alvorligt.
Det har vi ønsket meget, meget længe, og derfor er det rigtigt og godt, at selvstændige og lønmodtagere endelig nu i højere grad sidestilles også i dagpengesystemet.
Det bliver mere fleksibelt og bedre indrettet til fremtiden og nutiden, sådan set, for det er allerede sådan, at der er masser af mennesker i Danmark, som har sammensatte jobformer, og der har altid været og kommer heldigvis i øjeblikket flere selvstændige og iværksættere.
De skal selvfølgelig have de samme muligheder og rettigheder, og det kommer vi nærmere med det her lovforslag.
Der følger også en omfattende digitalisering med, som forhåbentlig også vil give en større gennemsigtighed af de regler, der ellers indimellem har været svære at have med at gøre.
Så jeg vil ikke redegøre yderligere, det er der andre, der har gjort, men fuld opbakning til det her og fremadrettet fuldt fokus på det, at iværksættere og blandede arbejdsformer kræver, at vi kommer til at se på tingene igen også på en lang række andre områder, for de mennesker skal selvfølgelig sikres på de samme måder, så vi kan få flere, som starter egen virksomhed og blander deres jobformer, under ordentlige vilkår.
Karsten Hønge (SF), 2017-11-23:
Dagpengesystemet skal passe til det moderne arbejdsmarked.
Dagpengene skal skabe tryghed og understøtte fleksibilitet og omstilling.
Virkeligheden omkring ansættelser flytter sig i de her år, hvor flere og flere ansættes i vikarjob, deltidsjob, og blander deres arbejdsliv mellem selvstændig virksomhed og job, aflønnet med vederlag af forskellig slags.
Det atypiske er gået hen og er blevet ikke helt så atypisk mere, og det skal vi reagere på.
Det er godt, at de faglige organisationer har fundet ud af løsninger, der moderniserer dagpengesystemet og på den måde holder hånden under de her mange mennesker, der arbejder i anderledes, atypiske jobs, end det var det almindelige førhen.
Det er for den gruppe mennesker, der ikke sådan bare lige arbejdsmæssigt og aflønningsmæssigt kan puttes ned i en bestemt firkantet kasse.
Der er dog også enkelte spørgsmål omkring udmøntningen af loven, som må forfølges under udvalgsarbejdet, men som udgangspunkt kan SF støtte lovforslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-11-23:
Det kommer nok ikke som en kæmpeoverraskelse, at vi også vil støtte lovforslaget, som man jo nu gør, når man sidder i regering.
Så støtter man jo ofte regeringens lovforslag.
Jeg vil sige, at jeg synes, det er udmærket, at der kommer lidt bedre forhold for folk, der er selvstændige.
Jeg har selv været selvstændig og er det faktisk stadig væk.
Jeg tror ikke, at det er udsigten til at optjene dagpenge, som driver ret mange selvstændige, så jeg ved ikke, om vi sådan får styrket iværksætterkulturen og får mange flere selvstændige ud af det her.
Men vi får lidt mere rimelighed, kan man sige, i og med at de folk, som er selvstændige, jo også må have samme rettigheder som andre mennesker.
Og hvis man har en høj indkomst, fortsætter man formentlig som selvstændig, for så går det jo godt, og så har man ikke brug for de dagpenge.
Derfor tror jeg ikke, at vi sådan har løst alle problemer med det her overhovedet, men det var så det bedste, man kunne komme på, og der er vel sat nogenlunde kompetente folk til at komme med forslag, og så må vi jo støtte det som et skridt i den rigtige retning.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-23:
Lad mig også takke for de bemærkninger, der er faldet, til lovforslaget her, som jo udmønter aftale om et nyt dagpengesystem for fremtidens arbejdsmarked fra maj måned 2017.
Jeg er glad for, at vi fra regeringens side og man også de partiers side, som har lavet aftalen, nemlig aftalepartierne, tager hånd om de udfordringer, der i mange år har eksisteret i forhold til adgangen til arbejdsløshedsdagpenge for selvstændigt erhvervsdrivende og personer med det, vi kalder atypisk beskæftigelse – det er primært freelancere, honorarmodtagere m.fl.
Der er ikke nogen tvivl om, at det arbejdsmarked, som kommer til at møde os i fremtiden, vil byde på mange nye, skiftende og sammensatte beskæftigelsesformer.
Derfor er det også rettidig omhu allerede nu at begynde at lave lovgivning, der tager højde for et arbejdsmarked, der helt sikkert kommer til at forandre sig.
Det skal dagpengesystemet kunne favne, og det er udgangspunktet for den aftale om et nyt dagpengesystem for fremtidens arbejdsmarked, som en bred kreds af partier jo står bag.
Dermed får alle uanset beskæftigelsesform et bedre sikkerhedsnet og en større tryghed, hvis de mister deres indkomst.
Lovforslaget betyder, at al beskæftigelse vil kunne tælle med ved opgørelse af retten til dagpenge og ved beregning af dagpengesatsen.
Lovforslaget betyder f.eks., at en person, som både har en selvstændig virksomhed og lønmodtagerbeskæftigelse, vil kunne anvende begge typer beskæftigelse til optjening af dagpengeret.
Samtidig fortsætter vi også intentionerne om, at dagpengesystemet i højere grad bygger på objektive, registerbaserede og dermed også digitale løsninger, som skaber en større gennemskuelighed for alle.
Det sker bl.a., ved at de fremtidige regler medfører større overensstemmelse i kategorisering af aktiviteter mellem dagpenge- og skattesystemet.
Fremover vil således kun de indtægter, man betaler skat af, kunne anvendes til at optjene dagpengeret eller til at få beregnet en dagpengesats.
Arbejdsløshedskasserne har i deres høringssvar til lovforslaget anbefalet, at det aftalte tidspunkt for de nye reglers ikrafttræden bliver udskudt fra 1. juli 2018 til 1. oktober 2018.
Arbejdsløshedskasserne har peget på en række forhold, som efter deres vurdering vil betyde, at arbejdsløshedskasserne ikke vil have den fornødne tid til implementering, hvis det ellers aftalte ikrafttrædelsestidspunkt skulle kunne gælde.
Det har regeringen og aftalepartierne lyttet til, og lovforslaget er derfor tilrettet i overensstemmelse med anbefalingerne fra arbejdsløshedskasserne.
Med de her ord vil jeg endnu en gang sige tak for både nogle konstruktive politiske forhandlinger fra de mange partier, der står faddere til den model, der nu er lavet, men også for det grundige arbejde, som førte frem til, at det nu kan lade sig gøre at lave en ny lovgivning, som tager højde for nogle af de udfordringer, som vi i højere grad kommer til at møde på fremtidens arbejdsmarked.
Finn Sørensen (EL), 2017-11-23:
Jeg pegede jo på et par – eller for at sige det mere præcist: fire – problemer i lovforslaget, og jeg vil gerne høre sådan helt generelt, om ministeren overhovedet er åben for, at lovforslaget kan forbedres, f.eks. på de fire punkter.
Jeg vil godt spørge lidt mere konkret ind til et punkt, som hr. Torsten Gejl også havde fat i, nemlig faren for, at man med de nye regler får en meget lav dagpengesats.
Hr. Torsten Gejl henviste til et forslag, der ligger i høringssvaret fra Dansk Artist Forbund, om en anden omregningssats.
Det var en måde at gøre det på.
Et andet spørgsmål er: Kan det virkelig være rigtigt, at der ikke skal være et sikkerhedsnet?
De beregningssatser, der lægges op til her, medfører, at man kan miste penge.
Det har fagbladet 3F jo dokumenteret for nylig med et medlem, der har været ude for at miste 5.000 kr., altså gå 5.000 kr. ned om måneden i dagpenge på grund af de her beregningsregler.
Mener ministeren virkelig, det er rimeligt, og er ministeren åben for, at vi starter på at forbedre de ting ved at ændre det her lovforslag på sådan et punkt?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-23:
Hvis jeg husker den artikel fra Fagbladet 3F ret, som hr. Finn Sørensen nævner, så tager den jo afsæt i et lovforslag, som ikke er det, vi behandler i dag.
Det er jo det, der er samråd om, tror jeg, den 6. december, og som hr. Finn Sørensen allerede nu annoncerer til den bredere offentlighed.
Der kan vi jo tage den diskussion.
Jeg synes jo, det lovforslag, der er fremlagt her, er en klar forbedring, i forhold til hvordan reglerne har været hidtil.
Bl.a. er der flere, der bliver omfattet, som hr. Leif Lahn Jensen meget rigtigt forsøgte at få ud af hr. Finn Sørensen – om det ikke var rigtigt, at der er flere, der bliver omfattet.
Det er jo derfor, vi også ser, at der er friske penge, om man så må sige, der bliver tilført – fordi der er nogle bedre regler.
Så jeg synes, man skal glæde sig over, at det her er et klart fremskridt.
Så skal man da ikke udelukke, at hr. Finn Sørensen kan komme med noget, der kan være fornuft i.
Men på stående fødder i dag tror jeg, at det bliver meget svært.
Mette Abildgaard (KF), 2017-11-23:
Jamen der er behov for bedre koordinering på tværs af kommunegrænser på det her område, og det har regeringen også anerkendt i det tværministerielle udvalg, som har siddet og arbejdet med det her, så vi kommer også til at se på, hvordan vi kan sikre en bedre koordinering på tværs af kommuner.
Jeg har også tidligere spillet ud med den tanke, om regionerne kunne spille en rolle i den forbindelse, og det synes jeg kunne være interessant.
I forhold til det her med, hvem der bærer den økonomiske byrde, vil jeg sige, at vi i udgangspunktet står bag den brede aftale, der er indgået i Folketinget, som pålægger den enkelte husejer udgifterne til kystsikring
, i og med det også er dem, der i mange tilfælde har fornøjelsen af at bo dejligt og med udsigt.
Og så kan kommunerne gå ind og hjælpe i det omfang, der er økonomi til det, og hvor det overstiger en økonomisk ramme, der gør det urimeligt for den enkelte at skulle afholde udgiften.
Leif Mikkelsen (LA), 2017-11-23:
Tak for det.
Det her forslag er sådan set ret spændende.
Og vi kan så glæde os over her i dag, at selv om der er store partier her i Tinget, der ikke synes, at det er verdens bedste idé, den, de har hørt om, så er der så stor konsensus blandt partierne her i huset, at vi står sammen om at gennemføre det, når vi nu har brugt de interne spilleregler, vi har.
Og det er der grund til at glæde sig over, så det faktisk får det medløb, det skal have, for at vi kan få afprøvet, om det overhovedet kan lykkes.
For på en eller anden måde er det jo en slags forsøg.
Det er et forsøg på at udbrede demokratiet og give nogle adgangsveje til det.
Og det er også set i lyset af, at færre og færre mennesker finder vej til de politiske partier som medlemmer.
Man kunne også sige, at det jo er ærgerligt, og det er det, og hvis man lapper på det, ser på det sådan med sortsyn, kan det være at endnu færre finder vej.
Men det kan være, at det her skærper interessen, altså at det faktisk kan lykkes at komme igennem med noget, og at man så finder ud af, at der måske er nemmere veje end at finde 50.000 personer, der skal skrive under og hele den der proces.
Man opdager, at man har en mere direkte adgang til det politiske liv i Danmark, som faktisk er meget nem og mere direkte, nemlig at melde sig ind i et politisk parti og udøve indflydelse den vej.
Man har enorm indflydelse på opstilling af kandidater osv., så hvis det kan vække interessen på den måde, er det jo godt.
Og hvis det ikke gør og det her ikke lykkes, nå ja, så er det jo blevet prøvet.
Derfor er det fint, at det efter et par år er en evaluering af det her, hvor man så ser på, om det overhovedet kan lade sig gøre, og om det bliver brugt.
Der er allerede forberedt en hjemmeside, som gør, at man kan finde vej i det system.
Og vi har også et sekretariat, tror jeg, der kan sikre, at de forslag, der eventuelt når igennem, også er forslag, der kan håndteres og finde vej her i Folketinget.
Jeg tror, det var hr. Christian Juhl, der talte om at slå hul på de her mure.
De er tykke, og det er ikke altid, vi når ud, men vi kan så håbe, at folk kan nå ind.
Så hvis det her kunne være et signal om, at det sagtens kunne være spændende at få andre ideer ind end dem, vi kan finde på her i huset, så er det her en vej.
Liberal Alliance støtter det her lovforslag og går helhjertet ind i at få det gennemført så godt som muligt.
Og vi synes egentlig, at det med hele grundlaget og de høringssvar, der ligger, tegner til, at det kan lade sig gøre.
Så fuld støtte til forslaget herfra.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-11-23:
Når jeg spørger ordføreren, er det jo, fordi ordføreren plejer at tale om hensynet til borgerne, hvem der skal betale osv., og derfor mener jeg, at når man støtter et lovforslag som regeringsparti, må det jo være relevant at vide, hvem der så skal betale.
Er det kommunerne, der skal pålægges det?
Er det borgerne, der skal pålægges det?
Det var det ene.
Som det andet vil jeg spørge: Ordføreren har jo rigtig meget forstand på det her område – ser ordføreren slet ikke noget problematisk i, at vi ikke får en samlet national tilgang til det her, enten via en fond eller en samlelov?
Stine Brix (EL), 2017-11-23:
Tak for det.
Nu har vi så fået valgt 98 nye byråd og 5 nye regionsråd, og de skal jo diskutere og træffe beslutninger om, hvordan vi får en bedre velfærd og i det hele taget beslutte, hvordan en meget stor del af den offentlige sektor skal drives; hvordan der skal prioriteres.
Men regeringen har i regeringsgrundlaget fra november sidste år – det har snart fødselsdag – proklameret, at man vil tage magten fra de folkevalgte i kommuner og regioner, når det handler om, hvor meget der skal konkurrenceudsættes.
Regeringen vil tvinge kommuner og regioner til at konkurrenceudsætte en vis procentdel ved at indføre det, som man kalder obligatoriske måltal for konkurrenceudsættelse.
Indtil videre har regeringen imidlertid ikke foretaget sig noget i forhold til denne del af regeringsgrundlaget.
Betyder det, at planerne er droppet?
Hvis det er tilfældet, vil jeg gerne love, at der ikke skal lyde nogen kritik om løftebrud herfra, men masser af ros efter ministerens besvarelse – det er jo en mulighed, man kan gribe.
Hvis det derimod fortsat er regeringens plan at tvinge kommuner og regioner til at konkurrenceudsætte, så vil det møde modstand fra Enhedslistens side.
Under alle omstændigheder mener vi, det er vigtigt, at de mange nye byråd og regionsråd ved, hvad der er regeringens planer, og derfor lyder vores forespørgsel til økonomi- og indenrigsministeren her i dag: Hvad kan ministeren oplyse om regeringens planer om obligatoriske måltal for konkurrenceudsættelse for kommuner og regioner jævnfør regeringsgrundlaget?
Jeg ser frem til ministerens besvarelse.