runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Bøgsted (DD), 2024-11-21:
Tak for ordet, formand.
Tak til hr. Mikkel Bjørn og Dansk Folkeparti for at fremsætte det her forslag, så vi kan få en debat om et punkt, der faktisk er vigtigt og har stor betydning.
I Danmarksdemokraterne noterer vi os, med glæde selvfølgelig, at det bliver nævnt herinde, at der skal strammes op, og at der er behov for at kigge på noget.
Vi mener, at der er behov for at kigge meget mere på det her, for vi har allerede nu store udfordringer med den måde, det er skruet sammen på med erklæringsadgangen.
Derfor vælger vi fra Danmarksdemokraternes side faktisk at støtte forslaget fra Dansk Folkeparti, for vi har behov for at få gjort mere ved det her område, for der er store udfordringer.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-21:
1,2 millioner – så mange udlændinge har fået statsborgerskab i Sverige siden år 2000.
Det har skabt væsentlige udfordringer, at indvandringen til Sverige i årtier stort set har været ubegrænset, og i dag ser vi de konsekvenser, det har medført.
Gud ske tak og lov for, at vi i Danmark valgte en anden vej.
Når vi ser til Sverige, kan vi i dag forstå, hvorfor de stramninger, vi har gennemført over de sidste 25 år, har været en betingelse for, at vi stadig kender det Danmark, som vi og vores forrige generationer er vokset op i.
Den erkendelse er de først nu kommet til i Sverige – desværre alt, alt for sent.
Så kunne man godt spørge sig selv, om det ikke er ligegyldigt for os i Danmark.
Det er Sveriges problem.
For med den aftale, vi har med de andre nordiske lande, kan man relativt nemt få statsborgerskab her i Danmark, hvis man er født statsborger i eksempelvis Sverige.
Kort sagt betyder det, at efterkommere af de knap 1,2 millioner udlændinge, som er blevet statsborgere i Sverige bare siden år 2000, kan få statsborgerskab i Danmark uden at skulle igennem den samme proces, som vi kræver af alle andre mennesker.
Reelt ved vi ikke, hvad det er for mennesker, vi risikerer at lukke ind, fordi de ikke skal igennem den samme proces og ikke skal leve op til de samme krav som alle andre, der ønsker et statsborgerskab i Danmark.
Endnu værre bliver det, når man læser aftalen, for det eneste krav for at opnå statsborgerskab i Danmark ved erklæring som svensk statsborger er, at man de sidste 7 år ikke er blevet idømt en fængselsstraf.
Vi kan altså risikere at lukke en dømt morder eller en terrorist ind i vores land, hvis bare forbrydelsen er sket for 8 år siden.
Det hul skal vi simpelt hen have lukket.
Liberal Alliance støtter stadig ånden i aftalen, altså at det nordiske folk deler en fælles historie og nogle fælles værdier, herunder frihed, demokrati og lighed, som vi er sammen om, og som har skabt et godt samarbejde gennem århundreder.
Det skal vi gerne bevare.
Desværre har Sveriges lempelige udlændingepolitik sat den aftale under pres.
For lige pludselig kan mennesker, der på ingen måde støtter disse værdier, uden nogen problemer anskaffe sig et dansk statsborgerskab.
Vi ønsker fortsat et tæt samarbejde med vores nordiske naboer, og derfor synes jeg også, det er at gå lidt for vidt at opsige aftalen.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Altså, da den oprindelige aftale blev indgået i 1950, var de nordiske lande præget af en fælles kulturel samhørighed og sproglig samhørighed osv.
Men når Sverige har givet 1,2 millioner statsborgerskaber på 20 år primært til mennesker fra lande som Syrien, Irak og Somalia uden at stille den samme slags stramme krav, som vi i Danmark stiller til danske statsborgere, så er forudsætningen ikke længere til stede.
Derfor vil jeg ydmygt invitere Liberal Alliance uden at vide, hvor Det Konservative Folkeparti placerer sig i det her spørgsmål, til at komme hjem i den borgerlige familie og selvfølgelig stemme ja til det her forslag; vi kan ikke blive ved med at tillade kriminelle mennesker at få statsborgerskab i Danmark.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
For det første undrer det mig, at hver gang vi snakker om statsborgerskab, forestiller vi os altid, at der er tale om nogle meget groft kriminelle mennesker.
De fleste af de borgere, der benytter sig af de her regler, er helt almindelige borgere.
Men for at svare på det konkrete spørgsmål vil jeg sige: Hvis en borger har udstået sin straf og der har været en karensperiode efterfølgende i forbindelse med kriminaliteten, har vedkommende mulighed for at søge statsborgerskab, og hvis vedkommende begår kriminalitet, skal vedkommende straffes.
Forhåbentlig kan vi lave forebyggende initiativer, som gør, at vedkommende ikke kommer til at begå kriminalitet.
For efter Enhedslistens opfattelse er det vigtigste sådan set at bekæmpe kriminaliteten, og der ser vi ikke statsborgerskab som et specielt fremragende middel til at bekæmpe kriminalitet med.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Hvad mener Enhedslisten om, at en dømt bandekriminel, voldtægtsforbryder eller terrorist, der for 7 år siden blev færdig med at afsone sin dom og så efterfølgende flyttede til Danmark, efter de nugældende regler kan erklære sig til et dansk statsborgerskab uden om de almindelige krav på området?
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Tak for det, formand.
Det her er noget, der konkret kommer til at ramme nogle helt almindelige borgere, som i dag benytter sig af muligheden for at rejse mellem de nordiske lande, søge arbejde og slå sig ned.
Konkret har jeg brugt eksemplet med en ung svensker, der rejser til Norge og læser til sygeplejerske, finder en kæreste her i Danmark og slår sig ned her og efter at have boet her i 7 år så har en ubureaukratisk adgang til at opnå statsborgerskab.
Derfor handler det her mest om symbolpolitik, som kommer til at ramme helt almindelige borgere, der rejser rundt imellem de nordiske lande.
I Enhedslisten så vi egentlig gerne, at vi udbyggede det nordiske samarbejde, og at vi sikrede erklæringsadgangen, og vi er også gerne med til at udvide erklæringsadgangen for nordiske statsborgere.
Men vi så egentlig også gerne, at den mulighed for erklæringsadgang, det lykkedes at få indført under den daværende SR-regering, hvor unge mennesker, der er født og opvokset i Danmark, netop kunne få en ubureaukratisk adgang til at opnå statsborgerskab gennem en erklæringsadgang, blev udvidet til også at gælde de unge mennesker, der er født og opvokset i andre nordiske lande.
Vi synes, det er den helt forkerte vej at gå, så vi kommer til at stemme nej.
Per Larsen (KF), 2024-11-21:
Jeg håber da selvfølgelig på, at ministeriet besvarer de spørgsmål, som vores ordfører har stillet.
Det går jeg faktisk ud fra som en selvfølgelighed.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Tak for det.
Det lyder som nogle rigtig glimrende spørgsmål.
Jeg har selv stillet, tror jeg, de samme spørgsmål til ministeren, der har afvist at besvare spørgsmålet om kriminalitetshyppigheden for de nordiske statsborgere, og derfor bliver det desværre meget hypotetisk og lidt svært at basere sin vurdering på det, hvis Det Konservative Folkeparti får samme svar.
Derfor er jeg jo nysgerrig på at høre noget: Hvis Det Konservative Folkeparti ikke får nogle fyldestgørende svar på de spørgsmål, kan man så godt bare stemme nej til det her forslag uden at vide, hvad der er op og ned i de her tal?
Per Larsen (KF), 2024-11-21:
Som sagt har ordføreren stillet en række spørgsmål til ministeren om kriminalitetsindekset for straffelovskriminalitet for følgende grupper, altså bl.a. det her med nordiske statsborgere, der har opnået dansk statsborgerskab, antallet af svenske statsborgere, der har opnået dansk statsborgerskab, øvrige vestlige statsborgere, der har opnået statsborgerskab, og personer med statsborgerskab i MENAPT, der har opnået dansk statsborgerskab.
Og det har ordføreren så udbedt sig at få belyst, inden der kan tages endelig stilling til forslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Tak til Det Konservative Folkeparti for i det mindste at være årvågne i den her situation, og det er det, forslaget har en intention om at gøre op med, nemlig at dybt kriminelle mennesker kan erklære sig til dansk statsborgerskab.
Jeg håber, at Liberal Alliance kommer til samme konklusion som Det Konservative Folkeparti, altså at de som minimum er nødt til at følge sagen i udvalget, før de kan tage endelig stilling.
Men jeg håber jo også, at begge borgerlige partier, både Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance, kommer til den konklusion, at vi ikke kan acceptere en situation i Danmark, hvor dømte bandekriminelle, voldtægtsforbrydere og terrorister kan komme direkte på listen over danske statsborgere uden at skulle leve op til nogen krav overhovedet i forhold til kriminalitet, dansk, viden om danske samfundsforhold osv.
Altså, det er jo en fuldstændig vanvittig situation.
For et borgerligt parti burde det være en absolut minimumsforudsætning, at en sådan situation kan man naturligvis ikke bakke op om.
Hans Christian Schmidt (V), 2024-11-21:
Venstre mener, og det har jeg også givet udtryk for, at vi skal opretholde erklæringsmuligheden, og at vi i øvrigt, hvis det er, at vi ser en udvikling, som vi synes kræver det, er villige til at kigge på det.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-21:
Jeg synes, det her forslag i den grad også handler både om de uroligheder, der har været i København, og de uroligheder der har været i Sverige.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Jeg er fuldstændig enig.
Det er en totalt utålelig situation, man oplever med bandekriminelle, der rejser fra Malmø til København og begår kriminalitet der.
Det har bare ikke noget som helst med det her forslag at gøre.
Det er jo ikke nogle, der kommer, fordi de kommer for at søge dansk statsborgerskab; de kommer for at begå kriminalitet.
Hvis de skulle have dansk statsborgerskab, skulle de for det første ikke have fået svensk statsborgerskab igennem naturalisation i Sverige, og for det andet skulle de bo her i landet i 7 år.
Det her handler primært om mennesker, der rejser rundt imellem de nordiske lande, bosætter sig, får arbejde og så efterfølgende ønsker et statsborgerskab i det land, de har slået sig ned i.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-21:
Det første, jeg har lyst til at kommentere på, handler om, at der har været en ekstrem udvikling også relativt tæt på Danmark og også i København.
Det har været eksplosivt med kriminalitet i Malmø.
Vi har set flere, der er rejst over via Øresundsforbindelsen og har begået kriminalitet i Danmark.
Det er altså svenske statsborgere, vi taler om her.
Jeg synes, det er på sin plads, at vi går ind og kigger på, hvad det egentlig er for nogle lempelige krav, vi har til svenske statsborgere for at få statsborgerskab i Danmark, for det er jo ikke nogen, vi i hvert fald i Liberal Alliance ønsker skal have let adgang til statsborgerskab i Danmark.
Det er faktisk nogle, vi slet ikke ønsker skal have dansk statsborgerskab.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre om baggrunden for den store fokus på kriminalitet.
For som jeg kender den nuværende ordning, benyttes den primært af mennesker, der rejser rundt mellem de nordiske lande, tager permanent ophold, får arbejde, stifter familie, kommer til at bo der.
Men når jeg hører Liberal Alliances ordfører, lyder det, som om det er noget, der pludselig er kommet i ekstrem høj kurs hos kriminelle, eller i hvert fald kommer til at gøre det fremover, som om der skulle være sådan en stærk iboende trang hos kriminelle til at flytte over landegrænser og søge statsborgerskab i andre nordiske lande, når de har boet der i 7 år.
Jeg har lidt svært ved at forstå, hvorfor man ser det som sådan en pludseligt opstået mulighed, og at det vil betyde, at vi så vil blive oversvømmet af en horde af kriminelle fra Sverige.
Altså, de bor vel i Sverige og laver kriminalitet der, og så skal de vel efterforskes i Sverige og dømmes i Sverige?
Hvor opstår den der tro på, at de pludselig vil begynde at sprede sig ud til andre lande, bosætte sig der i 7 år og så begynde at søge statsborgerskab der?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-21:
Og hvis det viser sig, at erklæringsadgangen ikke kan ændres og vi ikke kan skærpe det, så er der ingen tvivl om, at så må vi tage det her op til overvejelse igen.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Man kan jo godt – sådan er det altid, når vi snakker udlændingepolitik – sigte efter en eller anden fjern, utopisk ændring af en konvention eller aftale, der formentlig aldrig nogen sinde kommer til at ske og som minimum tager rigtig mange år at foranstalte.
Eller også kan man tage ansvar for det billede og den situation, vi står i i øjeblikket, og så selvfølgelig sørge for, at det her og nu ikke er holdbart, at kriminelle mennesker, ja, selv dømte terrorister, kan erklære sig til dansk statsborgerskab uden at skulle leve op til nogen krav overhovedet andet end at have boet her i 7 år.
Det ville være det ansvarlige, og jeg håber, at Liberal Alliance kommer til den konklusion i løbet af udvalgsbehandlingen.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-21:
Vi deler langt hen ad vejen, nærmest hele vejen, den intention, der ligger bag det her forslag.
Og jeg er enig med ordføreren for Dansk Folkeparti i, at Sverige har ført en ikke bare lempelig, men direkte uansvarlig både udlændinge- og indfødsretspolitik, der nu får konsekvenser for de aftaler, vi har i de nordiske lande.
Når Liberal Alliances konklusion på lige præcis det her forslag er, at vi ikke kan stemme for det, så handler det i bund og grund om, at vi ønsker at afsøge muligheden for, at vi kan få ændret på det, og for os er det blot et minimum, at vi får ændret vandelskravet.
Jeg er enig med Dansk Folkeparti i, at det må være markant flere skærpelser, der skal til.
Per Larsen (KF), 2024-11-21:
Tak for det, formand.
Da vores udlændingeordfører ikke har mulighed for at være her i salen i dag, har jeg lovet at læse hendes tale op.
Tak til Dansk Folkeparti for at rejse en debat om at fjerne adgangen for nordiske statsborgere til at erklære sig til dansk statsborgerskab.
Det er jo fuldstændig grotesk og uacceptabelt.
Det skal vi slå hårdt ned på fra dansk side.
Vi forstår også den bekymring, der kan være ved tanken om, at kriminelle med udenlandsk oprindelse i Sverige kan erklære sig til dansk statsborgerskab.
I Det Konservative Folkeparti har vi brug for at kende problemets omfang, som beskrives i beslutningsforslaget her.
Vi har derfor stillet en række udvalgsspørgsmål til ministeren for at få nogle fakta på området.
Derfor kan vi ikke i dag sige, om vi kommer til at stemme for eller imod beslutningsforslaget, da vi endnu ikke har fået svar på de spørgsmål.
Vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-21:
Jeg vil i hvert fald være åben over for at sige, at der er nogle former for kriminalitet, som klart udelukker det.
Jeg ved ikke, om det skal være præcis så hårdt formuleret.
Jeg tror også, der kan være udfordringer, og nu bliver det lidt teknisk, i forhold til f.eks. trafikforseelser, som er en af de ting, som det er svært at få et overblik over på nogle ansøgninger.
Jeg ville nok tro, det var svært inden for rimelige administrative systemer at få information om alle trafikforseelser fra eksempelvis Finland eller Island til Danmark.
Men altså, inden for grov kriminalitet synes jeg da, det er en væsentlig pointe, som vi også kan diskutere i aftalekredsen.
Anders Kronborg (S), 2024-11-21:
Jeg skal beklage, hvis jeg svarer for konkret på spørgsmålene.
For jeg prøver sådan set at svare så godt, som jeg kan, på de spørgsmål, som jeg får, og det har jo været i forhold til vandel, at jeg har fået spørgsmål.
Ministeren fortalte faktisk meget fornemt her på talerstolen, at det er vandelskrav, som der er en stramning på vej i forhold til.
Serdal Benli (SF), 2024-11-21:
Tak for det.
Ordføreren har allerede svaret på det i sit svar til Enhedslistens ordfører, men når man lytter til Socialdemokratiets ordfører, får man jo det indtryk, at de sådan set omfavner Dansk Folkepartis forslag her.
Og så blev jeg lidt forvirret og kom lidt i tvivl om, hvorvidt det så betød, at I reelt stemte for, men det kan jeg så forstå at I ikke gør.
Men samtidig sagde ordføreren på et tidspunkt, at ministeren var på vej med nogle stramninger.
Er det så nogle stramninger, der får konsekvenser i forhold til intentionerne i det beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti er kommet med?
Kunne ordføreren måske oplyse os lidt mere om, hvad det er for nogle stramninger, der er på vej?
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Altså, det er nogle gange lidt besynderligt, at når vi begynder at tale statsborgerskab, er det, som om det næste ord straks bliver noget med kriminalitet, som om folk, der søger statsborgerskab, er Anders Breivik, en vanvittig massemorder, eller er en politimorder fra Danmark.
Når vi ser på de her sager – det var ministeren jo selv inde på – er det er helt almindelige svenskere, danskere, nordmænd, islændinge og finner, som rejser rundt imellem de nordiske lande, opholder sig og får arbejde, og som skal have været der i 7 år og ikke må have begået alvorlig kriminalitet.
Det er jo dem, vi taler om.
Det er jo ikke sådan, at man, bare fordi man bliver kriminel, straks får lyst til at skifte statsborgerskab.
Anders Kronborg (S), 2024-11-21:
Jeg synes, 7-årsgrænsen er værd at drøfte med kollegaerne i Norden.
Nu beder Enhedslistens ordfører jo undertegnede om at tænke højt, og hvis der f.eks. er folk fra en Blekingegadebande, der har været med til at dræbe en dansk politimand, eller der er lignende tilfælde – det kan være voldtægt, det kan være grov vold i nattelivet, eller det kan være tyverier – så synes jeg, at det er alvorlige forseelser, som man ikke skal se igennem fingre med, og der synes jeg, at der er nogle intentioner i det, som Dansk Folkeparti nævner, som det er berettiget at se på.
I Danmark skete der f.eks. det, at Blekingegadebanden skød og dræbte en dansk politimand, og bagefter dækkede man over, hvem det var, der skød, selv om man udmærket godt var klar over det, og hvis der er nogle svenskere, der har gjort noget lignende og ønsker statsborgerskab i Danmark, ved I hvad, så synes jeg altså helt ærlig ikke, at man har fortjent det.
Det er for at være fuldstændig ærlig.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Det er bare, fordi ordføreren nu nævnte det der med, at man var åben for at se på nogle stramninger.
Så tænkte jeg, det egentlig måske kunne være meget rart både for andre nordiske statsborgere, men egentlig også danske statsborgere, som rejser til andre nordiske lande for at arbejde, at vide, hvad det egentlig er for nogle betingelser, vi ønsker at stille her i Danmark, som så måske også kan komme til at ramme de danske statsborgere, der vil søge statsborgerskab i Norge.
Nu er jeg jo sundhedsordfører, så jeg ved, der i hvert fald er over 1.100 sygeplejersker, der er rejst til Norge for at arbejde.
Det kan jo ikke afvises, at der er nogle af dem, der møder en sød kæreste i Norge og måske bosætter sig der og måske på et tidspunkt også har lyst til at blive norske statsborgere.
I dag er det jo sådan, at man skal have boet 7 år i landet, at man ikke må have begået alvorlig kriminalitet, og at man skal have fået statsborgerskab gennem fødsel i landet.
Så hvad er det for nogle andre stramninger, som hr. Anders Kronborg tænker kunne være relevante?
Anders Kronborg (S), 2024-11-21:
Jeg synes ikke, det er et enten-eller; jeg synes det er et både-og.
Jeg vil gerne være med til at se på vandelskravet, men omvendt mener jeg også, at antallet, der generelt kommer til Danmark, har betydning for sammenhængskraften, har betydning for integrationen.
Når jeg kigger på oversigterne over tildelingen af dansk statsborgerskab i forhold til nordiske borgere, kan jeg jo også se, at f.eks. i 2019 ifølge de tal, jeg har fået oplyst her, gav man statsborgerskab til 35 borgere fra Sverige.
Ministeren har nævnt en hel masse nordiske navne, så det er jo ikke sådan, at der kommer en masse med f.eks. mellemøstlige rødder ind den vej og får dansk statsborgerskab.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-21:
Socialdemokratiets ordfører brugte rigtig meget tid i talen på at snakke om antallet af personer, det er, vi tildeler statsborgerskab ved erklæring, og ikke så meget om, om man egentlig er villig til at stramme op på de krav, der er, altså det vandelskrav, der er på nuværende tidspunkt.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren mener, det er vigtigere, at antallet ikke er for højt, frem for hvad det egentlig er for nogle mennesker, vi tildeler dansk statsborgerskab.
Anders Kronborg (S), 2024-11-21:
Jo, og mig bekendt opholder hr. Anders Breivik sig på nuværende tidspunkt i Norge, hvor hr. Anders Breivik er under forvaring af de norske myndigheder
Der er intet, der tyder på, at hr. Anders Breivik overhovedet kommer til Danmark for at bo og for at arbejde.
Men det er jo lidt, synes jeg, underligt, at man faktisk – når ordføreren for Socialdemokratiet står her på Folketingets talerstol og erklærer sig enig i, at vi skal stramme reglerne – er kritisk over for det, der bliver sagt, hvis det er den samme intention, som ordføreren for Liberal Alliance har.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-21:
Tak for det.
Jeg ville egentlig have stillet et andet spørgsmål, men jeg bliver nødt til at følge op på det, ordføreren lige sagde.
Ordføreren sagde, at hvis hr. Anders Breivik tildeles dansk statsborgerskab, vil han stå på et lovforslag.
Men så vidt jeg er orienteret, er hr. Anders Breivik norsk statsborger og vil efter 7 år i Danmark kunne få adgang via erklæring, fordi han er født og opvokset som norsk statsborger.
Er det ikke korrekt, at hr. Anders Breivik, hvis han løslades og bosætter sig i Danmark, efter 7 år kan få dansk statsborgerskab ved erklæring?
Anders Kronborg (S), 2024-11-21:
Nu brugte ministeren et udtryk i går, som ministeren blev irettesat for at bruge af Folketingets formand, så jeg vil bare henvise til det, ministeren sagde, og sige, at får hr. Anders Breivik nogen sinde dansk statsborgerskab, vil jeg sige det samme, som ministeren blev irettesat for i går, og som man ikke må sige her fra Folketingets talerstol.
Det er jo sådan nogle hypotetiske eksempler.
Hr. Anders Breivik sidder mig bekendt stadig fængslet i Norge, og der vil gå en del år, før det i givet fald kunne blive aktuelt.
Og mon ikke vi, hvis hr. Anders Breivik står på et lovforslag, vil kigge en ekstra gang.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Hvad mener hr. Anders Kronborg fra Socialdemokratiet om, at Anders Breivik også med de krav, som Socialdemokratiet snart vedtager på det her område, vil kunne erklære sig direkte til et dansk statsborgerskab uden at skulle leve op til de almindelige krav?
Anders Kronborg (S), 2024-11-21:
Nu er det jo ikke fremmed for særlig mange folketingsmedlemmer, at der er sådan en tendens til, at hr. Mikkel Bjørn med vilje gør sig forvirret.
Vi har for 5 minutter siden hørt ministeren stå her på talerstolen og sige, at ministeren er åben over for stramninger.
Ministeren kommer snart med et lovforslag, som faktisk strammer yderligere op, så det er noget, der sker i praksis.
Men den måde, vi arbejder på i Socialdemokratiet, er i virkeligheden den samme måde, som hædersmænd som hr. Langballe og hr. Krarup arbejdede på, da de repræsenterede Dansk Folkeparti på indfødsretsområdet, og det er, at man sætter sig til bordet, laver aftaler, laver justeringer.
Der må jeg bare tage til efterretning, at Dansk Folkeparti har valgt en helt, helt anden position nu – og fair nok med det – og det er, at man fremsætter en masse beslutningsforslag, man italesætter en masse ting, men
der, hvor det virkelig gælder, hvor man skal ind og have ansvar og forhandle, bruge knofedt, ligesom Langballe og Krarup gjorde, er hr. Mikkel Bjørn ikke helt endnu.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Jeg er mildest talt meget forvirret, for jeg har stillet et udvalgsspørgsmål til ministeren, hvor jeg spørger ham, om han vil tage initiativ til at drøfte stramninger med sine nordiske kollegaer.
Der er svaret meget definitivt nej.
Så står hr. Anders Kronborg som Socialdemokratiets repræsentant i dag og siger, at det vil man gerne.
Så er jeg bare forvirret over, hvad linjen egentlig er.
Er det, fordi man gerne vil nu, hvor vi står her i salen i dag, eller taler hr. Anders Kronborg bare mod bedre vidende, eller er han ikke opmærksom på ministerens svar?
Eller hvad er det helt præcis, der er op og ned i den her sag?