runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helene Brydensholt (ALT), 2025-12-02:
Tusind tak til ministeren for talen.
Først har jeg en kommentar til noget af det, ministeren sagde.
Vi lægger jo ikke op til, at en ekspertgruppe skal have beslutningskompetence på nogen måde.
Det lød bare lidt sådan i ministerens tale, som om det var det, vi foreslog.
Der skal selvfølgelig laves en eller anden form for rapport og nogle anbefalinger, men det er jo os her i Folketinget, der som altid har beslutningskompetencen.
Så vil jeg høre, om ministeren sådan mere tydeligt kan sige, om han anerkender, at der faktisk er en stor folkelig opmærksomhed på netop det her spørgsmål, altså det her spørgsmål om, hvor grænsen for overvågning går, hvor balancerne er i forhold til effektivisering eller efterforskningsmuligheder eller forebyggelse.
Anerkender ministeren, at der er en stor folkelig opmærksomhed på det, som vi også skylder at besvare på en eller anden måde og give en eller anden helhedsrapport om?
For det kan jo være svært for den enkelte borger at vide og få et overblik over, hvad det egentlig er for noget lovgivning, vi har lavet her de sidste mange, mange år.
Peter Hummelgaard (S), 2025-12-02:
Hvis jeg må starte med det sidste først: Det anerkender jeg til fulde.
Det er jo også vanskelige diskussioner og diskussioner, hvor man skal finde de rigtige balancer.
Men det er jo Folketinget og Folketingets 179 medlemmer med de forskellige indgangsvinkler til den diskussion, der skal finde de balancer.
Så er jeg ikke afvisende over for, at man kan bruge en kommission til at kortlægge, berige med viden, trække erfaringer ind fra udlandet osv.
Men jeg er ikke enig i, at man skal stille en kommission det spørgsmål, altså at de skal finde de rigtige balancer mellem på den ene side dem, der er bekymrede for, om man giver for vidtgående redskaber, og på den anden side de rigtig mange og, vil jeg vove at påstå, mange flere danskere, der er bekymrede for kriminalitet i deres nærområder, for terror, for sabotage, for spionage og for at forbrydelser ikke bliver opklaret rettidigt.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-12-02:
Ministeren siger så også i sin tale, at han egentlig er åben over for at tage drøftelserne videre i forhandlingerne om PET-loven.
Vil det så betyde, at vi fra de partier, der ikke bliver inviteret med i de her forhandlinger, ligesom står uden indflydelse på, hvad en eventuel privatlivskommission så skal indeholde, eller hvordan skal jeg forstå det?
Peter Hummelgaard (S), 2025-12-02:
Nu er der jo ikke truffet beslutning om noget som helst.
Jeg har omvendt også bare tilkendegivet, at jeg ikke er imod, at man bliver klogere, eller at man bliver beriget med viden.
Det kan godt være, at en privatlivskommission, hvis den bliver stillet de rigtige spørgsmål, kan gøre det.
Det, jeg til gengæld er imod, er, at man beder en privatlivskommission med eksempelvis deltagelse af Justitia eller andre aktører, som jeg mener de er, om råd, for der er jo organisationer, der har været imod stort set alle de tiltag, der er blevet indført for at give politiet og vores efterretningstjenester nogle mere tidssvarende og potente værktøjer til at bekæmpe den kriminalitet og organiserede kriminalitet, som vi ser.
Så vi er ikke afvisende over for at lade os berige af viden.
Rosa Lund (EL), 2025-12-02:
Ministeren sagde i sin tale, at man ikke er afvisende over for lave noget, der måske er en form for kommission – jeg ved ikke, hvad for et ord, jeg skal bruge – en høring eller noget andet i forbindelse med forhandlingerne om den nye PET-lov.
Så jeg skal bare spørge, om jeg her hørte ministeren rigtigt, og når jeg spørger om det, er det jo, fordi Enhedslisten ikke er blevet inviteret til nogen forhandlinger om nogen PET-lov.
Peter Hummelgaard (S), 2025-12-02:
For det første drøfter vi selvfølgelig med en række af Folketingets partier, hvad den videre færd for PET-lovforslaget skal være, og vi har jo lyttet til de kritikpunkter, der er kommet.
Selv om jeg selv er af den opfattelse, at der er nogle af de kritikpunkter, der enten hviler på et grundløst eller i hvert fald et overdrevet udgangspunkt, så lytter vi selvfølgelig til den kritik, og vi har også udtrykt, at vi er parate til at justere det tidligere fremsatte lovforslag, som jo nu er bortfaldet.
Det drøfter vi jo med en række af de partier, som også er interesserede i at give efterretningstjenesten nogle flere værktøjer.
Det er jo også klart, at det ikke giver meget mening at drøfte det med partier, som åbent har erklæret, at de blankt er imod at give vores efterretningstjeneste nogle flere tidssvarende værktøjer.
Rosa Lund (EL), 2025-12-02:
Det synes jeg sådan set er fair nok.
Jeg husker f.eks. selv tydeligt, at ministeren, da jeg stod her i Folketingssalen sammen med ham, svarede mig, at det var fru Rosa Lund og Enhedslisten, der havde misforstået lovforslaget, og nu vil man så alligevel rette det til.
Det er jeg jo selvfølgelig glad for, men jeg bliver selvfølgelig også nervøs, når jeg hører, at man forhandler videre om et lovforslag, som giver det, som ministeren kalder moderne værktøjer, men hvor vi i Enhedslisten i hvert fald har en frygt for at det er flere overvågningsværktøjer.
Peter Hummelgaard (S), 2025-12-02:
Grundlæggende handler det om de værktøjer, som vi gerne vil udstyre efterretningstjenesten med.
I en tid, hvor alt er baseret på store mængder af data, vil vi gerne give vores efterretningstjeneste en mulighed for at kunne bearbejde de data og kunne gøre det for helt lukkede døre, så fremmede staters efterretningstjenester eller for den sags skyld terrorgrupper ikke kan sidde og følge med i, hvad det er for nogle efterforskninger, man varetager.
Så er det klart, at der er blevet rejst nogle kritikpunkter, og nogle af dem er legitime, og andre er mindre legitime, og alt det vil vi jo prøve at se om vi kan justere lovforslaget efter.
Men hvad dets videre færd vil blive tror jeg det er for tidligt at spå om.
Steffen Larsen (LA), 2025-12-02:
Jeg bemærkede jo, at ministeren taler for, man gerne på en eller anden måde vil have undersøgt, i hvilket omfang danskernes privatliv bliver, om man vil, taget i hånden af politiet og andre myndigheder.
Men det er jo ikke de eneste steder, hvor danskerne overvåges.
Danskerne overvåges jo også af kommuner og regioner og alle mulige andre steder.
Der er mange steder, hvor privatlivet bliver udfordret, som også ligger uden for justitsministerens ressort.
Er det noget, han så i hvert fald har tænkt sig at tage med i de overvejelser?
Vi ser jo også, hvordan samkøring af registre og alle mulige andre ting bliver vejen til mere overvågning.
Det er jo det, der bl.a. har været bekymringen på sundhedsområdet, hvor utrolig mange i regionerne og de sundhedsfaglige udvalg rundtomkring har siddet og sagt: Hvad er det lige, der sker her med PET-loven?
Det er, selv om justitsministeren siger, de har misforstået det hele, når de læser bogstavret op af det tidligere lovforslag.
Er det noget, ministeren har tænkt sig at tage med i de overvejelser?
Peter Hummelgaard (S), 2025-12-02:
Jeg tager gerne alt med i overvejelserne.
Men jeg vil igen sige, at jeg synes, det er en politisk opgave.
Det, som hr. Steffen Larsen nu til min store overraskelse kritiserer, nemlig at der bliver samkørt registre og data, har jeg da i hvert fald hørt, hvis ikke hr. Steffen Larsen selv, så i hvert fald andre medlemmer af hr. Steffen Larsens parti tale
for i alle mulige andre sammenhænge
Det er jo det, jeg i øvrigt har hørt en lang række partier, også borgerlige partier, foreslå i forbindelse med bekæmpelsen af kriminelle familieklaner.
Til syvende og sidst er det jo politiske spørgsmål.
Det synspunkt deler jeg bare ikke.
Steffen Larsen (LA), 2025-12-02:
Jeg kan forstå, at ministeren i hvert fald selv misforstår det her.
Jeg kom ikke med nogen kritik af det.
Jeg spurgte, om det var noget, ministeren ville overveje at tage med ind i de undersøgelser af privatlivet – nu ved jeg ikke, hvad han vil kalde det, men vi kalder det jo en privatlivskommission, det, vi gerne vil have – en privatlivskommission eller en privatlivsundersøgelse, for der ligger jo alle de her registersamkøringer.
Der ligger alle de her muligheder for at gøre det.
De ligger jo som en del af det, der foregår.
Jeg taler ikke imod hverken det ene eller det andet; jeg nævner bare, at det eksisterer.
Så er spørgsmålet: Vil man også kigge på, hvilke konsekvenser det har, og hvilke langsigtede konsekvenser det har?
Det var det, jeg spurgte om.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-12-02:
Selvfølgelig er der en grænse.
Men det her beslutningsforslag kommer jo på ryggen af mange af de initiativer, vi har vedtaget her i Folketingssalen, og der er ikke nogen af dem, vi har vedtaget endnu, der giver mig nogen grund til overhovedet at være bekymret for den udvikling, der er i gang i vores samfund, snarere tværtimod.
Så spørger ordføreren: Er der ikke nogen grænse?
Jeg synes, der er andre lande, man kan kigge til, hvor man er gået for langt, og hvor man i al for høj grad bruger det her værktøj til at kontrollere sin befolkning.
Fru Theresa Scavenius nævnte selv det kinesiske diktatur som et eksempel på det.
Det ikke den vej, jeg synes vi kigger for at få inspiration til, hvordan vi kan bekæmpe kriminalitet.
Det, jeg er optaget af, er at se på, om vi giver vores myndigheder de værktøjer, der skal til for at bekæmpe kriminaliteten, samtidig med at vi selvfølgelig også sætter nogle hegnspæle for, hvordan man skal kontrollere det ordentligt.
Det synes jeg i al rimelighed man kan sige at vi gør, både fordi vi er et enormt stærkt demokrati, men jo også, fordi vi opsætter hegnspæle med den lovgivning, som vi laver.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-12-02:
I det tilfælde var der jo så også en begrundet mistanke, i forhold til hvem der har været i det område.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-12-02:
Det er svært at svare på, for uanset om man svarer ja eller nej til det, er det jo forkert, for så enkelt kan man ikke stille det op.
Som justitsministeren helt korrekt fremhævede, er politik noget, vi skal afgøre her i Folketinget, og de politiske spørgsmål er jo ikke noget, vi skal have en kommission til at afgøre.
Går vi her for langt eller ikke for langt?
Fru Theresa Scavenius kan have ret i, at hvis man går i gang med at sammenligne med praksis fra de forskellige internationale domstole og internationale konventioner, så kan man sikkert godt få et praj om, om noget er lovligt eller ulovligt.
Rosa Lund (EL), 2025-12-02:
Tak for ordet, og tak til ordføreren for talen, og særlig tak for præcisering af det sidste, for jeg forstod det præcis som min kollega fru Theresa Scavenius.
Så tak for den præcisering.
Så kan jeg jo oplyse hr. Preben Bang Henriksen om, at fru Pernille Skipper faktisk kritiserede det, dengang man lavede den del af terrorsikringen, som indeholder kameraer.
Jeg går ud fra, det er det, hr. Preben Bang Henriksen taler om, når han taler om de her kameraer.
Lad nu det ligge.
Spørgsmålet til Venstre er: Jeg forstår godt, at man har behov for at tage de her hensyn, men når nu vi opsummerer alle de her ting, som hr. Preben Bang Henriksen også gjorde i sin tale, er det så ikke meget klogt, at vi lige tager et skridt tilbage og kigger på, om vi er gået for langt, om vi skal sætte nogle flere hegnspæle op, eller om man, hvis man står et andet sted, end jeg gør, måske skal fjerne nogle hegnspæle?
Men det er jo ligesom for at få opsummeret alle de her forslag, vi har haft, som hele tiden har skabt lidt mere overvågning og lidt større indgreb i et privatliv.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-12-02:
Jo, det kan jeg såmænd godt se at der kan være meget fornuft i.
Hvad har vi så fået ud af logning, hvad har vi fået ud af kameraer, hvad har vi fået ud af ansigtsgenkendelse osv.?
Så jeg er halvtreds procent enig med fru Rosa Lund, men længere når vi nok heller ikke, hvis ikke vi får begge aspekter med.
Steffen Larsen (LA), 2025-12-02:
Nu har jeg jo personligt solgt og leveret i hundredvis af videoovervågningsanlæg.
Jeg har ligeledes været i vagt- og sikkerhedsbranchen i mange år og dermed været ude at stå steder, hvor overvågning også kan give rigtig god mening, og jeg tror sådan set, at alle her i salen kan være enige om, at der kan være rigtig god mening bag det.
Tv-overvågningsloven er fra 1982.
Hvis vi skal stå og diskutere, om formålet med en privatlivskommission skulle være at afskaffe den og gøre op med den, så tror jeg, at hr. Preben Bang Henriksen er gået for vidt i sin stråmand over for forslaget.
Et sted, som jeg ved hr. Preben Bang Henriksen selv har været kritisk over for, er f.eks. Vurderingsstyrelsens brug af kunstig intelligens og lignende til at lave vurderinger, og der har jeg jo set hr. Preben Bang Henriksen netop kritisere det.
Så er der ikke steder, hvor vi måske skulle kigge lidt på netop privatlivet, også når det gælder private data, som jo f.eks. er det, Vurderingsstyrelsen baserer deres ting på?
Preben Bang Henriksen (V), 2025-12-02:
Det er ikke nemt at svare på.
Vi kommer godt nok langt omkring.
Vi startede med hr. Steffen Larsens slægtsroman, undskyld, cv, eller hvad det hedder, og så i øvrigt det her med tv-overvågning.
Jeg er da nødt til sige, at kigger man lidt i, og det kan jeg jo forstå at spørgeren har gjort, historiebøgerne, vil man kunne se, at Folketinget i 2020 vedtog det lovforslag, der hedder L 102, hvor private og offentlige myndigheders mulighed for at tv-overvåge arealer blev udvidet, og der kan jeg se, at Liberal Alliance stemte imod.
Det synes jeg nu ikke stemmer godt overens med det, vi hører hr. Steffen Larsen her anføre.
Steffen Larsen (LA), 2025-12-02:
Det, jeg anførte ganske simpelt, var jo, at der kan være god grund til, at man skal gøre tingene på forskellige måder.
Så er spørgsmålet, om man bare skal give en åben beføjelse eller lignende, som man gjorde i 2020, eller om man skal sætte nogle særlige krav op omkring det.
Jeg ved, at argumentationen fra mit parti dengang var, at man skulle at stille nogle særlige krav.
Men lad os tage skatteområdet igen, for det er privatlivsoplysninger, som bruges til at lave de her vurderinger med, men borgerne kan ikke selv for syn for sagen for, hvordan vurderingen er lavet.
Det vil sige, at gennemsigtigheden for staten går lige nu kun én vej, og det er, at borgerne skal være gennemsigtige for staten, men det, staten træffer afgørelse efter, er ikke gennemsigtigt for borgerne.
Er det en retsstilling, som hr. Preben Bang Henriksen synes er god?
Preben Bang Henriksen (V), 2025-12-02:
Jeg var ikke lige forberedt på, at Vurderingsstyrelsens praksis skulle være genstand for debat, men alligevel, når hr. Steffen Larsen kommer med det, må jeg da give ham ret.
Det lyder da forkert.
Så enkelt er det.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-12-02:
Tak for det.
I Danmarksdemokraterne ser vi med stor alvor på den udvikling, vi i de her år oplever, når det gælder indsamling og brug af borgernes data.
Logning af teledata og forslag om chatkontrol og tanker om statslig adgang til borgernes oplysninger uden konkret mistanke rejser helt grundlæggende principielle og etiske spørgsmål.
Det så vi bl.a. i forbindelse med det tilbagetrukkede PET-lovforslag fra før sommerferien.
Når staten bevæger sig ind på borgernes privatliv, kræver det et grundigt og uafhængigt gennemsyn.
Vi er dog heller ikke blinde for, at der findes redskaber, som er både legitime og effektive, når de anvendes målrettet over for kriminelle.
Netop det har jeg tidligere selv påpeget som retsordfører, nemlig at ansigtsgenkendende teknologi kan være en styrke, navnlig i efterforskning af alvorlig kriminalitet, hvor politiet i en sag med drab, grov vold eller voldtægt kan få et effektivt værktøj til at opklare sagerne hurtigere.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-12-02:
Altså, jeg er nødt til lige at adressere det første.
Det kan være mig, der har udtrykt mig forkert.
Jeg går ud fra, der refereres til, at jeg nævnte, der var 300 kameraer her i og omkring Christiansborg og omkring medlemsboligerne.
Det er jo kameraer, der ikke er sat op for at læse fru Theresa Scavenius' notater.
Det er kameraer, der er sat op af tryghedsmæssige grunde.
Og der var det, jeg undrede mig over, at det overhovedet ikke har været genstand for debat.
Det generer åbenbart slet ingen mennesker her.
Det var sådan, jeg tror der blev sagt.
Det er i hvert fald sådan, det skal forstås.
Så nævner fru Theresa Scavenius, at der skal være begrundet mistanke.
Sådan forstod jeg det, og der nikkes ja.
Nu tænker jeg bare på de 19 brandstiftelser i Fjerritslev.
Hvordan skulle man have begrundet mistanke til en bestemt person, hvis man ikke aner, hvem det er?
Man skal da først have fundet personen for at have begrundet mistanke til vedkommende.
Der er 5-6 millioner mennesker at vælge imellem.
Så det eneste, man kan gøre i sådan en situation for at finde brandstifteren, er selvfølgelig at overvåge, hvilke telefoner der har været i Fjerritslev i det pågældende område.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-12-02:
Tak for ordet.
Det er altså virkelig provokerende sagt.
Åbenhed i lovbehandling er ikke overvågning.
Ordføreren for Venstre bliver nødt til at korrekse og sige: Selvfølgelig skal der være åbenhed i lovbehandling.
Det handler jo ikke om, at der bliver kigget ind i vores beskeder og inde på computeren og inde i vores private kontorer.
Det er altså ikke i orden at blande de ting sammen.
Kan vi ikke lige løfte niveauet for den her debat bare minimalt?
Ordføreren siger også, at der er masser af redskaber, som er hensigtsmæssige i forhold til at bekæmpe kriminalitet, men det er jo ikke det, det handler om.
Her handler det om, at hvis der er en begrundet mistanke, er der jo masser i eksisterende lovgivning, som gør, at man kan få lov til at gøre en hel masse ting.
Det har fundet sted for evigt.
Så hold nu op.
Det her handler om, hvorvidt man indfører masseovervågning, uden at der er nogen mistanke.
Man tager bare alle borgere på en gang med det formål at overvåge en befolkning, som ikke er berettiget til det.
Nu kommer jeg til mit spørgsmål: Er ordføreren enig i det, den socialdemokratiske ordfører og den socialdemokratiske minister siger: at grænsen for, hvornår overvågning kan forenes med en retsstat, alene er politisk og ikke juridisk?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-12-02:
Ja, men der er jo noget i, at vi er et af de mest digitaliserede lande.
Så, hvad kan man sige, mulighederne er jo uendelige for, hvilke data vi kan fremskaffe.
Det er også derfor, jeg tænker, at det er en god idé, når vi nu vedtager og lægger lag på lag på lovgivningen, at kigge på, hvor det så er, vi ender henne.
Alt er jo vedtaget, kan man sige, i en eller anden god mening og med et eller andet godt formål.
Det bliver bare en ret stor giftig cocktail, når man så lægger det oven på hinanden.
Det er derfor, jeg tænker, det måske kunne give god mening at have lidt eftertanke, og det kunne sådan en privatlivskommission jo bidrage til.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-12-02:
Derfor tror jeg så afslutningsvis, jeg vil sige, at det deltager vi også meget gerne konstruktivt i.
Men lad mig bare prøve at give nogle eksempler på, hvor jeg f.eks. kan se, at mere overvågning eller at bruge mere moderne teknologi giver en større grad af retssikkerhed.
Hvis vi f.eks. taler om genetisk slægtsforskning, betyder det, at vi har fået det værktøj nu, at man alene sidder og arbejder med en gerningsmands dna.
I stedet for at man går rundt og banker på døre og beder om 2.000 eller tusindvis af menneskers dna, som man så sidder og arbejder med, arbejder man alene med gerningspersonen.
Steffen Larsen (LA), 2025-12-02:
Heldigvis var langt de fleste partier her i Folketinget jo enige om genetisk slægtsforskning, men det er nu ikke det, mit spørgsmål skal handle om.
For få år siden var det Socialdemokratiet, som sad alene i regering, og dengang indførte man bl.a. det, at man fjernede kravet om retskendelse, når en kontanthjælpsmodtagers bankkonti skulle ses på af kommunen.
Det medførte jo, da man fjernede det, at kommunerne gik i gang med at masseovervåge kontanthjælpsmodtagere, for nu kunne de jo bare bede banken om at udlevere oplysningerne, og så fik de dem bare.
Så det satte jo et enormt bureaukrati i gang – det er en ting – men det førte ikke til særlig mange sager, og de steder, hvor det førte det til rigtig mange sager om kontanthjælpsmodtagere, som ikke stod til rådighed for det danske arbejdsmarked, var i grænselandet, hvor folk handlede ind i Tyskland.
Så stod de tilsyneladende ifølge kommunerne lige pludselig ikke til rådighed for arbejdsmarkedet, og derfor skulle de ikke have kontanthjælp længere.
Det mener jeg jo er et glimrende eksempel på, at man rammer de forkerte med sin overvågning, fordi det var mennesker, som man ikke havde nogen årsag til at tro man skulle ramme, og fordi, det var blevet nemt at indsamle oplysningerne, brugte man dem bare.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-12-02:
Først og fremmest vil jeg da sige, at det er en rørende omsorg, der er for kontanthjælpsmodtagerne hos Liberal Alliance lige pludselig.
Jeg har lige læst et interview med ordføreren, som siger, at det ikke er noget problem, at man kigger på kontanthjælpsmodtageres rammer, fordi de alligevel bare bruger alle pengene på smøger.
Det er jo også et andet syn, man har på de mennesker.
Jeg har ikke noget imod, at folk handler ved grænsen.
Jeg synes også, det retfærdigvis skal siges, at vores kommuner har mulighed for, som det er med alt mulig andet, når man får en overførselsindkomst, at kontrollere, at de personer, der får de ydelser, også er nogle, der er berettiget til at få dem.
Steffen Larsen (LA), 2025-12-02:
Det synes jeg også.
Men så var det jo, vi førhen arbejdede med noget, der hed begrundet mistanke.
Derudover vil jeg egentlig gerne bare lige bede ordføreren om at rette bager for smed.
Når han siger »ordføreren«, henvender han sig umiddelbart til mig her i salen.
Jeg har ikke sagt de ting, som ordføreren på talerstolen står og siger.
Det vil jeg egentlig bare gerne have en berigtigelse af.
Men kontanthjælpsmodtagerne blev ramt dér, og der var folk, som jo blev fanget uskyldigt og mistede kontanthjælpen i flere måneder, inden fejlen blev rettet igen.
Det synes jeg jo egentlig er et godt eksempel på, at netop overvågning kan have meget skadelige virkninger, når det bruges forkert.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-02:
Tusind tak.
Jeg havde lidt på fornemmelsen, at det ville blive sådan en debat her, og nu stiller jeg mig op som repræsentant for et parti, som jo faktisk ligger lidt i midten, kan man sige.
Vi stemte også for det her med overvågning på S-togsstationer osv., for det er vi sådan set fortalere for.
Det synes jeg selv er rart, når jeg skal hjem om aftenen sent, og jeg synes, at det er rigtig rart, når min søn skal hjem om aftenen sent.
Så vi er sådan set ikke bange for nogen af de her værktøjer.
Vi ville gerne have udvidet det i forhold til genetisk slægtskabsforskning.
Der venter vi stadig på, at man gør det, så man kan identificere uidentificerede lig osv.
Så jeg havde bare håbet, at den her debat blev en reel debat, hvor man ikke skød på de partier, som faktisk har nogle ret valide pointer i forhold til det.
For vi har set en PET-lov, som vi heller ikke i Dansk Folkeparti støtter, som den ligger lige nu.
Nu bliver der så lavet ændringer.
Vi har i forhold til sådan noget som chatkontrol set, at regeringen er gået ned ad en vej, som vi i Dansk Folkeparti i hvert fald ikke støtter, hvor det bliver mere masseovervågning af danskerne.