runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2018-11-09:
Jeg vil helt klart sige, at der er mange ting.
Jeg synes, at sådan noget som fastholdelse af fleksjob skal vi selvfølgelig kigge på, for det er vigtigt.
Jeg har også set, at det koster rigtig mange penge, men det må vi så udfordre og tage det op.
Så er der den der med, om man så selv kan vælge, om man skal have et fleksjob eller førtidspension, hvis det er under, jeg tror, det er 5-7 timer.
Nu skal man høre her, for jeg har faktisk snakket med en person, som startede med få timer, men som senere fik flere, og han sagde: Det var da godt, jeg ikke selv havde mulighed for at vælge dengang, for så havde jeg valgt at tage førtidspension, og jeg er da glad for i dag at være i fleksjob.
Så det er bare ikke så simpelt, det er bare ikke så simpelt, og derfor vil jeg meget hellere sikre mig, at de her mennesker får en mulighed for at være tættere på arbejdsmarkedet, men jeg vil også have, at vi skal opføre os ordentligt over for dem.
Og jeg synes, det er forkert, hvis dem, der ikke er med i det her, forsøger at få det til at lyde, som om vi ikke vil de her mennesker det bedste, for det vil vi, og det var faktisk intentionen med reformen, og det er det, vi forsøger på.
Det er også derfor, vi netop prøver på at ændre reformen, altså fordi vi godt kan se, at den ikke har virket efter hensigten, og fordi det er vigtigt for os at gøre det bedre for de her mennesker.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-09:
Så vil jeg da gerne give ordføreren en chance mere på hr. Karsten Hønges spørgsmål, og så kan ordføreren få et helt minut, og han må også godt få det halve af mit minut til at svare på, hvad ordføreren så mener om de forslag, der er kommet fra partierne bag VærdigReform.
Det er jo nogle meget konkrete forslag, så det må være nemt at forholde sig til.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-11-09:
Det har jeg gjort før.
Men jeg kan i hvert fald sige, at når vi kommer til forhandlingerne, kommer vi med nogle bud på det.
Ud fra de temaer, jeg allerede har nævnt, tror jeg, man kan se, hvad det er, vi er utilfredse med, og hvad det er, der er af problemer, og det er meget godt i tråd med det, som evalueringen også viser, og det, som borgerne også fortæller.
Christian Juhl (EL), 2018-11-09:
Jamen jeg stillede et spørgsmål på 15 sekunder, og det vil jeg gerne gøre igen.
Skal fagforeningen have ret til at være med til at forhandle betingelserne i forbindelse med etablering af fleksjob, så vi er sikre på, at det er under overenskomstmæssige vilkår –
Skal de det?
Hans Andersen (V), 2018-11-09:
Jeg har også noteret mig de forslag, og dem kommer vi jo til at drøfte, også i forligskredsen.
Jeg er som udgangspunkt skeptisk over for, at det er et bestemt timeantal, der gør, om man skal have ret til førtidspension eller ikke skal have ret til førtidspension.
For historien viser jo, at der er mennesker, som har fået et fleksjob på 2 eller 5 timer, der så faktisk efterfølgende arbejder endnu mere, altså i dag, og som er glade for, at det var et fleksjob, de fik, og ikke en førtidspension.
Det synes jeg vi skal være opmærksomme på.
Torsten Gejl (ALT), 2018-11-09:
Jeg synes, ordføreren glemmer, at arbejdsløsheden er en eksisterende del af markedsøkonomien; den er der altid.
Lige nu er den lav, og den har været lavere endnu, men den har også i mange perioder været høj.
Og når ordføreren siger, at folk bare skal være klar til at tage et job i en anden branche osv., så synes jeg lidt, ordføreren glemmer, at der er en del mennesker, som til hver en tid er nødt til at være arbejdsløse, fordi vi har indført et system, som arbejdsløsheden er en permanent del af.
Hvis der nu er tale om en person, som bare gerne vil have job og er klar til at skifte, til hvilken branche det skal være, men hvor man er i en periode med 8-10 pct.s arbejdsløshed, mener ordføreren så stadig væk, at vedkommende skal have frataget sine frihedsrettigheder og skal kunne tvinges ind i et beskæftigelsessystem, altså hvis det er sådan, at vedkommende bare gerne vil have et job uanset hvad?
Laura Lindahl (LA), 2018-11-09:
Jamen der er ikke nogen tvivl om, at Liberal Alliance ikke er interesseret i at lempe på det her område.
Vi synes ikke, at det er den rigtige vej at gå.
Vi ser, at Sverige, som tildeler meget, meget færre førtidspensioner, end Danmark gør, formår at få flere mennesker i arbejde.
Vi synes, at vi skal kigge på andre muligheder.
Vi skal ikke lempe i forhold til førtidspension, det er vi ikke indstillet på.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-09:
Det er da rene ord for pengene.
Ordføreren siger, at hvis det står til hende, skal det i hvert fald ikke blive nemmere, altså hvis det står til fru Laura Lindahl.
Så er spørgsmålet bare: Vil fru Laura Lindahl benytte sig af den vetoret, hun har som forligspart, til at forhindre, at der bliver lavet nogle lempelser i den her lovgivning, sådan at det måske bliver nemmere at få både førtidspension, ressourceforløb og fleksjob?
Laura Lindahl (LA), 2018-11-09:
Lad mig først slå fast, at det er fuldstændig korrekt, at jeg er liberalist.
I min bog er der så ikke særlig stor forskel på at være liberal og være liberalist, men jeg er liberalist.
I forhold til om vi ønsker at ændre loven, vil jeg sige, at nu tager vi drøftelserne om evalueringen, som ministeren har lagt op til, og der sidder vi selvfølgelig med.
Men jeg tror da godt, at jeg kan være ærlig her og sige, at hvis det stod til os, så gjorde man det sværere at komme på førtidspension, end det er i dag.
Det er helt klart min tilgang til det, og det tror jeg også godt hr. Finn Sørensen ved.
Jeg synes, det skal være sværere at komme ind på en høj varig ydelse som førtidspensionen, og hvis det stod til mig og mit parti, så ville vi lægge yderligere begrænsninger ind for at komme ind på denne ordning.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-09:
Det er rigtigt opfattet af min kollega, at det ikke var nogen liberal tale, fru Laura Lindahl holdt, men det var en liberalistisk tale, og det kom jo helt klart frem.
Det gør ordføreren da i allerhøjeste grad.
Jeg har lige nævnt nogle eksempler her.
Men lad det nu ligge; det ville vi jo kunne bruge hele eftermiddagen på uden at komme hinanden nærmere.
Det, jeg er nysgerrig efter, er at høre, om ordføreren mener, at der overhovedet er behov for ændringer i lovgivningen.
Det er jo rart for os andre at høre lidt om, når nu Laura Lindahl skal sidde med ved bordet i de der forhandlinger.
Laura Lindahl (LA), 2018-11-09:
Jamen jeg er ked af, at min holdning bliver tolket som en særlig måde at tale til de her mennesker på.
Det her er min holdning, og jeg synes, det er mest ærligt at stille sig op og sige, at det er sådan, det er.
Men jeg er fuldstændig enig og kan godt forstå, at man bliver frustreret, når man har betalt skat et helt liv og så føler, at nu skal man endelig have noget tilbage.
Men det kan jo løses ved at lave private forsikringsordninger i stedet.
Nu har vi et velfærdssamfund, hvor man betaler ind til en fælles kasse, hvor fællesskabet så også definerer, hvad de her penge skal gå til.
Hr. Christian Juhl kan jo komme ud over det, hvis folk i stedet for at betale ind til fællesskabet selv tegner sig en forsikring.
Så råder de jo også over de penge, hvis de vil trække sig tilbage.
Christian Juhl (EL), 2018-11-09:
Det her er mennesker, der har betalt skat i et helt liv.
De har taget de tungeste job, vi har i samfundet.
De har også haft en relativt lav løn i det meste af deres liv.
Hvis de så oveni skal ydmyges ved at få at vide, at de stjæler andre folks penge, så stopper min leg her.
For de har selv betalt i forventning om, at den skat, de har betalt, kunne sikre dem, når det engang gik galt.
Mange af dem er kommet uforskyldt i den situation, de er i, så det er ikke en pæn måde at tale til de folk på.
Laura Lindahl (LA), 2018-11-09:
Det er jo store spørgsmål, som er svære at besvare.
Men lad mig prøve.
Der er helt klart udfordringer ved at være liberal i et velfærdssamfund som det danske.
Problemet med at være liberal er jo, at vi har indrettet os på en måde, hvor det at sige fra betyder at sige til i forhold til ydelser, som andre mennesker betaler.
Når du vil have, at mennesker skal have en ret til at sige fra, er det en ret til at få nogle ydelser, som andre mennesker er blevet tvunget til at betale for.
Det er jo det, der er dilemmaet for en liberal som mig.
Jeg ved godt, vi er uenige, men det er bare det udgangspunkt, jeg har.
Jeg mener ikke, at du har særlig mange rettigheder eller skal have særlig mange rettigheder, når dine rettigheder indbefatter tvang af andre.
Du må gerne sige fra, men hvis du gerne vil have fat i andre menneskers penge, jamen så er vi nødt til at have nogle fagfolk ind over til at vurdere din arbejdsevne.
Det er min tilgang til det.
Christian Juhl (EL), 2018-11-09:
Jeg vil gerne bore lidt mere i det der med at være liberal.
For jeg synes somme tider, det nærmest er en falsk varebetegnelse.
I nogle lovgivninger er de liberale – eller liberalisterne, som jeg plejer at kalde dem – mere umyndiggørende og mere formynderiske end samtlige andre partier, f.eks. i det her tilfælde.
Når der er et misforhold mellem, hvordan borgeren ser på situationen, og hvordan situationen reelt er, så er det systemet, der har ret,
siger ordføreren.
Det er systemet, der ved bedst.
Er det en liberal tilgang ikke at spørge borgeren og tage borgeren alvorligt og tro på, hvordan borgeren oplever tingene?
Hvornår skal mennesker have rettigheder i en af de værste situationer, der er, nemlig når man ikke kan klare arbejdet længere, og når man ikke længere kan forsørge sig selv?
Hvilke rettigheder mener liberale partier, f.eks. Liberal Alliance, at man skal have i sådan en situation?
Skal man ikke have ret til at kunne sige fra over for de værste ting?
Skal man ikke, hvis man kun kan arbejde under 7 timer f.eks., som nogle har foreslået her, have ret til at sige, at så vil man vælge pensionen, så vil man vælge ressourceforløbet frem for fleksjobbet?
Det kan også godt ske, at man vil vælge fleksjobbet, og så har man ret til det.
Hvornår får mennesker rettigheder?
Hvornår begynder de liberale at sige, at mennesket skal før systemet?
Man skal give mennesker muligheder for selv at vælge at have en smule indflydelse på deres liv, i stedet for at nogle placerer dem i den ene eller den anden kasse.
Jeg vil gerne fortælle en historie om en bekendt, jeg har, som kom på førtidspension i en ung alder, fordi hun var ødelagt i ryggen af at være sygeplejerske.
Da kommunen tilbød hende, at hun kunne prøve et fleksjob med den udtrykkelige garanti, at hun kunne komme tilbage på sin førtidspension, så turde hun springe ud.
Hun har nu i 15 år haft et job med fuld løn på en skole og lavet et rigtig godt stykke arbejde for vanskelige unge – fordi hun havde en sikkerhed og en ret til at vælge.
Hvorfor kan vi ikke bygge sådan noget ind i systemet i et meget, meget større omfang, altså give flere muligheder og dermed få flere til at få et godt liv og føle, at de har indflydelse på deres liv?
Hans Andersen (V), 2018-11-09:
Men den mulighed er der jo i dag, hvis man er på førtidspension, altså hvis man er på førtidspension.
Det, vi taler om her, er jo mennesker i forhold til fleksjob, altså som endnu ikke er på en førtidspension, men som ikke kan arbejde på fuld tid.
Og der synes jeg, at vi skal forbedre reformen.
Vi skal gøre kvaliteten af de fleksjob, af de ressourceforløb, vi iværksætter, langt bedre end i dag, for vi skal hjælpe mennesker.
Dermed siger jeg også, at vi heller ikke skal parkere mennesker på en førtidspension, hvis de har en arbejdsevne.
Torsten Gejl (ALT), 2018-11-09:
Hver gang Venstre præsenteres her i salen, så præsenteres Venstre som Danmarks liberale parti, og hvordan har ordføreren det med, at vi midt i vores liberale land har et beskæftigelsessystem baseret på tvang?
Når vi har det, betyder det så ikke, at den personlige frihed, ens suveræne frihed, på en eller anden måde er ophævet, og at det er os, der er ved muffen, os, der har arbejdet, som kan bestemme over dem, som er arbejdsløse, som er syge, som er udsatte?
Er det ikke at gå på kompromis med frihedsbegrebet, og bliver det ikke sådan et hersker og undersåt-begreb, i det øjeblik vi skal bestemme, hvad så utrolig mange mennesker skal bruge deres liv på?
Karsten Hønge (SF), 2018-11-09:
Kunne man komme det lidt nærmere ved at spørge om Socialdemokraternes holdning til de forslag, som organisationerne bag VærdigReform har stillet?
Hans Andersen (V), 2018-11-09:
Nej, det synes jeg ikke, for man skal jo huske på, at man jo har frihed i det her land.
Hvis man ønsker at forsørge sig selv, kan man jo gøre det, uanset hvilken arbejdsevne man har, men når man ønsker at blive forsørget af det offentlige, så synes jeg da, det er vigtigt, at der er en dialog mellem den pågældende og det offentlige system, og at vi her i Folketinget prøver at aftale de spilleregler.
Så er jeg helt med på, at den dialog skal være langt bedre, og at man i kommunerne skal være mere optaget af at hjælpe folk videre, enten ind på en førtidspension, hvis man er berettiget til det, eller ud i et fleksjob og videre som en del af det arbejdende fællesskab.
Torsten Gejl (ALT), 2018-11-09:
Men der er jo mange, som utrolig gerne vil forsørge sig selv, men vi har jo ledighed som en del af det markedsøkonomiske system, så der vil jo altid være mange, der gerne vil forsørge sig selv, men som vi alligevel sætter under tvang.
Kan ordføreren godt forstå, at vi en gang imellem har lidt svært ved at forstå, at ordføreren kalder det hjælp, eller at ordføreren siger, at man ikke vil opgive mennesker?
Kan det ikke oversættes, som om vi faktisk tvinger mennesker, der godt ville have et arbejde, til at gøre bestemte ting, fordi vi ønsker det, under forudsætning af at vi lader, som om de faktisk ikke vil arbejde?
Hans Andersen (V), 2018-11-09:
Nej, det mener jeg sådan set ikke kan være opfattelsen.
Vi ønsker sådan set, at vi i førtids- og fleksjobreformen hjælper mennesker videre.
Historien var jo, at vi desværre fik parkeret rigtig mange mennesker på en førtidspension, og jeg mener ikke, det er noget, man skal stræbe efter.
Hvis der er en arbejdsevne, så mener jeg, det klart er at foretrække, at man er en del af et arbejdende fællesskab, og det skal vi hjælpe mennesker til.
Og så er det jo ikke sådan, at der ikke er nogen, der får tildelt førtidspension i Danmark.
Vi runder måske 12.000 i år her i 2018, og det bliver måske endnu flere næste år, så den mulighed er der jo stadig væk.
Laura Lindahl (LA), 2018-11-09:
I Liberal Alliance er vi godt tilfredse med reformen af førtidspension og fleksjob.
Vi synes, at det er ret åbenlyst, at der blev tilkendt mange førtidspensioner inden reformen, at systemet gav dårlige incitamenter til merbeskæftigelse, at der var for store forskelle i den kommunale behandling, og at fleksjobsystemet var med til at understøtte nogle temmelig velhavende borgere.
Reformen er ikke gået gnidningsfrit; det gør store reformer sjældent.
Vi har set en række tåbelige sager, og vi har løbende forsøgt at forbedre lovgivningen.
Der har været en kritik af ressourceforløbene, som er berettiget.
Der er sager, hvor sund fornuft ville tilsige en anden sagsbehandling end den, som der er foregået.
Men der er også en række sager, hvor borgere er blevet frustreret, uden at det er et udtryk for et problem med systemet.
Det er for mig at se fair nok, at systemet bruger noget tid på at sikre sig, at en syg persons tilstand er af en karakter, som gør, at vedkommende ikke kan udvikle arbejdsevnen, inden man sender personen på varig forsørgelse.
For den syge borger kan processen være frustrerende, selv om den er nødvendig.
Så er der også en række sager, hvor der er et misforhold mellem, hvordan borgeren ser sin egen arbejdsevne, og hvordan den rent faktisk er.
I Frederiksberg Kommunalbestyrelse har jeg siddet som formand for Beskæftigelsesudvalget, og jeg har oplevet en række sager, hvor borgere ikke længere har kunnet varetage deres meget fysisk krævende jobs.
De mente ofte, at de så skulle have en førtidspension eller et fleksjob med rimelig få timer, selv om de havde en arbejdsevne, som jo betød, at de kunne arbejde på ordinære vilkår i en anden jobfunktion.
Jeg anerkender fuldstændig, at det kan være rigtig, rigtig svært efter mange år i et fag og efter i mange år at have arbejdet i en særlig branche at skulle indstille sig på fuldstændig at skifte spor.
Men det er helt forståeligt, at når borgere møder det, retter de en kritik mod systemet.
Men igen, jeg mener også, at vi må insistere på, at varige forsørgelsesydelser skal være til dem, som ikke har mulighed for at forsørge sig selv.
Det tager tid at afklare, og nogle skal have en besked om, at de skal tilbage på arbejdsmarkedet.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-09:
Altså, undskyld mig, det var ordføreren selv, der kom ind og gav en udlægning af loven, som simpelt hen ikke er rigtig, at det er fuldstændig op til forligspartierne, om de har lyst til at stemme for eller imod.
Der er en meget, meget klar og firkantet mekanisme i lovgivningen, som beskriver det, jeg siger.
Og så er mit spørgsmål: Er Dansk Folkeparti parat til at trodse den mekanik, nemlig stigningen i den gennemsnitlige levealder, og stemme imod en forhøjelse til 69 år i 2020?
Det er da lidt vigtigt, både for vælgerne og for de andre forligspartier, at Dansk Folkeparti melder klart ud om det.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-11-09:
Det kan jeg bekræfte.
Forudsætningerne ligger selvfølgelig altid i det, vi har aftalt med andre partier, og det gør de også i forhold til velfærdsaftalen.
Men jeg er også bare nødt til sige igen: Vi vil ikke være med til, at pensionsalderen skal stige yderligere.
Vi skal også huske på, at vi skal mødes hver femte år, og hvis det viser sig, at levealderen ikke stiger, men begynder at falde, så er der en anden situation, og så skal vi selvfølgelig diskutere det igen.
Men jeg er også nødt til at sige noget i dag, der er rigtig vigtigt for mig: Jeg synes egentlig også, at hr. Hans Andersens parti, Venstre, og nogle af de andre skulle komme til den erkendelse, som Socialdemokratiet er kommet til, nemlig at når vi har været med til i velfærdsaftalen at sige, at man skal arbejde længere, så er vi også nødt til at komme med et forslag eller nogle løsninger på problemet i forhold til de nedslidte eller i hvert fald at anerkende, at der er et problem, og at man selvfølgelig ikke kan arbejde, fra man er 17 år, og gå rundt på tagene som tømrer, eller hvad ved jeg, indtil man er langt over 70 år.
Det synes jeg også at nogle af partierne, bl.a. Venstre, er nødt til at anerkende.
Karina Due (DF), 2018-11-09:
Hvordan Dansk Folkeparti vil stemme til noget i 2020 synes jeg at vi skal lade Bent Bøgsted om at diskutere med hr. Finn Sørensen, det skal jeg ikke begynde at kloge mig på.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-11-09:
Det er i høj grad sammentænkt med de 21 sundhedsfællesskaber.
For de 21 sundhedsfællesskaber, som vi vil folde yderligere ud i sundhedsreformudspillet, er jo den forpligtende ramme for det samarbejde, der skal være mellem almen praksis, kommune og sygehus.
I forhold til det her spørgsmål om, hvad der skal til, eller hvor langt vi er, vil jeg sige, at vi i høj grad er i god gang, altså både i økonomiaftalen med kommunerne, hvor vi bl.a. har sat fokus på kompetenceløftet – nu nævnte ordføreren det ikke, men det er sådan set også en vigtig del af det at kunne være klar til at løfte yderligere opgaver, altså at kompetencerne også er tilstrækkelige – og med en specialuddannelse på sygeplejeområdet i forhold til det nære sundhedvæsen og med den plan om nær kvalitet, der også er i gang.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-11-09:
Det med revisionen tager vi i udvalgsarbejdet.
Det var det første spørgsmål.
Så var der det andet spørgsmål, og det er, hvornår kommunernes ramme for at efterleve det her kommer på plads.
For det er altså alment, at der bliver sagt: Hvad skal der til?
For ellers presser vi bare regionerne.
Men alt det, det drejer sig om, i forhold til genindlæggelser og akutte indlæggelser er jo et spørgsmål om, om faglighed og kapacitet er på plads ude i kommunerne.
Hvornår kommer det?
Og hvordan er det her sammentænkt – det spurgte jeg også om i min ordførertale – med de 21 akutfællesskaber?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-11-09:
Tak for spørgsmålet.
Jeg ved det ikke helt i forhold til revisionsdiskussionen, men jeg kan sige, at i relation til nærhedsfinansiering er det jo aftalt med Danske Regioner, at vi allerede efter 2 år ligesom evaluerer, om retningen er strategisk og om indholdet er korrekt.
Det, der lægges op til med lovforslaget, er jo sådan set at få afskaffet aktivitetspuljen og 2-procentsproduktivitetskravet, eller man kan sige aktivitetspuljen og den måde at udbetale det på, og jeg har i hvert fald ikke hidtil hørt nogen af partierne i Folketingssalen ligesom sige, at det er forkert, at vi afskaffer 2-procentskravet, eller at vi afskaffer aktivitetspuljen.
Så det kan være, jeg ikke helt har forstået, hvad spørgeren egentlig tænkte på.
Det er klart, at nærhedsfinansiering som et nyt styringsinstrument er vi nødt til tæt og løbende at forholde os til, med hensyn til om det sætter den rigtige strategiske retning, om det bliver taget rigtigt ned på ude på sygehusene.
Men at lovforslaget, som giver lovhjemmel til udbetaling, er resultatorienteret og ikke aktivitetbaseret, er måske ikke det, jeg er så bekymret for, rækkevidden er der for så vidt.
Men det kan være, jeg misforstod det, spørgeren spurgte om.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-11-09:
Mange tak.
Og mange tak til ministeren.
Først vil jeg lige spørge: Er der bygget en revisionsparagraf ind i loven her?
Ellers vil vi fra socialdemokratisk side sige, at vi synes, at det er godt lovarbejde, hvis der er det.
Men der er et andet spørgsmål.
Nu kan jeg høre, at der i ministerens tale her fokuseres rigtig meget på de praktiserende læger, men der var en konference i går omkring styring i sundhedsvæsenet, og det var et alment spørgsmål, at vi i den grad mangler at få opstillet kriterier, rammer, faglighed og kompetence op i entydighed i de 98 kommuner.
Der vil jeg spørge ministeren: Hvad sker der på det område?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-11-09:
Jeg må sige, at man godt kan blive sådan lidt forvirret af de meldinger, der kommer fra nogle af ordførerne her i salen i dag.
På den ene side skal vi høre om, at der ikke er igangsat noget, og på den anden side skal vi så høre, at noget af det, som vi så har lagt op til at folde yderligere ud, er vi i gang med.
Enhedslistens ordfører må jo finde ud af, hvad Enhedslistens ordfører egentlig mener.
Er der intet i gang, eller er der en masse i gang?
Og jeg kan svare, at der er en masse i gang.
Den kvalitetsplan for det nære og sammenhængende sundhedsvæsen, som vi præsenterede at vi ville iværksætte tilbage i december måned 2017, er jo det arbejde, som Sundhedsstyrelsen i høj grad er i fuld gang med, for det skal jo være fagligt funderet, og det bliver så yderligere foldet ud i forbindelse med sundhedsreformen.
Stine Brix (EL), 2018-11-09:
Det er jo en rigtig god service, at regeringen har markeret med farver, hvilke initiativer der er nye, og hvilke der allerede er i gang.
Det er jo et fåtal, der rent faktisk er nye i det udspil.
Det kunne være en fin service, hvis man også gjorde sådan i fremtiden.
Et af de forslag, der ligger, er jo, at man f.eks. vil lave en plan for, hvordan man sikrer en kvalitet i det nære sundhedsvæsen, og forslaget lyder så, at man i løbet af 2018 vil præsentere den plan.
Den har vi stadig væk ikke set.
Og man kan jo ikke kalde det et initiativ, at man skriver i en plan, at der kommer et initiativ senere.
Det initiativ er ikke kommet endnu.
Var det ikke langt mere hensigtsmæssigt, at man sikrede, at kapaciteten og kvaliteten i kommunerne var på plads, før man begyndte at binde økonomiske sanktioner op på, at man skulle have færre sygehusforløb i regionerne?