runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Reissmann (S), 2019-01-25:
Men lad det være, det drøfter vi i den nærmeste fremtid, går jeg ud fra.
Jeg har et nyt spørgsmål.
Ordføreren er jo også bekymret for det med, at gymnasieelever ikke tør række hånden op, og den bekymring deler jeg jo.
Men hvordan skal man arbejde med det, altså ændre den konkrete kultur ude på gymnasierne?
Dansk Folkeparti støtter jo regeringens 2-procentsbesparelser.
Dermed ved vi jo også fra gymnasierne, at man i øjeblikket fyrer undervisere, og at man allerede har skåret ned på vejledningsmulighederne, og feedback er også bare et ord, som man brugte i gamle dage.
Marcus Knuth (V), 2019-01-25:
Og tak for en spændende tale.
Jeg er altid nysgerrig på, hvordan den perfekte verden ifølge Enhedslisten egentlig ville se ud.
Og det får mig til at stille spørgsmålet: Hvis vi lever i en verden uden karakterer, hvordan skal man så bedømme, hvem der skal ind på de forskellige uddannelser, f.eks. efter gymnasiet?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-01-25:
Nej, jeg tror, at det bliver lige præcis omvendt.
Jeg tror faktisk, at den tilgang, der lå i 13-skalaen, og som vil ligge, hvis vi genindfører den, netop gav motivationen for at komme med noget særligt, motivationen for at sige noget.
Altså, jeg har selv levet under 13-skalaen, da jeg gik i skole i sin tid, og min erfaring er, at det, det handlede om, sådan set var at prøve at få sagt noget, at prøve at komme med nogle gode idéer, fordi det var med til at tælle op.
Det værste, jeg kunne gøre, var at lade være med at sige noget, at lade være med at prøve noget.
Så nej, jeg køber ikke den der.
Jeg tror faktisk på, at i det omfang, man kan tale om, at en karakterskala har en effekt på den kultur, vi har, så vil 13-skalaen have en positiv effekt på den kultur, vi diskuterer her i dag.
Marcus Knuth (V), 2019-01-25:
Jeg synes, det er en balancegang, og når nu vi har en målsætning om, at man skal gennemføre på normeret tid eller på den tid, der er afsat, er det selvfølgelig det, der er målet. Det er der jo altså rigtig mange studerende der gør på rigtig, rigtig god vis, samtidig med at de arbejder.
Jeg ser det ikke på nogen måde som en modsætning.
Selvfølgelig skal der være plads til et udlandsophold, og at man kan få overført merit osv., men der skal stadig væk være en forventning om, at man gennemfører på normeret tid, så længe det giver god mening.
Det synes jeg ikke er en selvmodsigelse.
Jeg tror, at det, der går igen og igen for flertallet ved de taler, vi hører i dag, er, at det her er en kultur som helhed, vi skal gøre noget ved.
Selvfølgelig er den nuværende karakterskala en del af det, men det stikker jo meget dybere end det.
Jeg mener også, at det stikker dybere end antallet af gange, man får en karakter.
Jeg ser ikke noget galt i, at man bliver bedømt løbende gennem året og får karakterer for enkelte opgaver osv.
Men det er jo hele kulturen, man skal gøre op med, det er den her nulfejlskultur, og det er ikke så nemt som bare lige at ændre en karakterskala eller antallet af bedømmelser.
Det er et opgør, vi skal tage med kulturen som helhed.
Lotte Rod (RV), 2019-01-25:
Bare for at forstå det: Er Venstres ordfører alene optaget af at ændre karaktererne, eller også af, hvor tit der bliver givet karakterer?
Når jeg spørger, at det jo, fordi det, vi også ved fra forskningen, er det her med gymnasieeleverne, som rækker hånden op for at få en god karakter, og ikke fordi de egentlig vil stille et nysgerrigt spørgsmål eller prøve et eller andet.
Og hvad gør vi ved det?
Er det alene bare at ændre karaktererne, eller er det også at få ryddet op i, at de ikke skal have karakterer så tit?
Marcus Knuth (V), 2019-01-25:
Nu tror jeg vi skal passe på, at der ikke går lidt for meget jantelov i den her.
Jeg synes, det er vigtigt, at politikere kan afspejle deres beslutninger og deres bedømmelser på nogle af de erfaringer, de selv har.
Det, at jeg siger, at jeg arbejdede i 3 år mellem gymnasiet og universitetet, synes jeg da bare er positivt – at jeg kan sige, at det er noget, som får mig til at bakke op om nogle af de ændringer, vi har her.
Det gælder også det, at man arbejder mellem bachelor- og kandidatniveauet.
Men lad mig lade det ligge dér.
I forhold til uddannelsesloftet har det jo intet at gøre med den karakterskala, som vi skal til at bedømme her.
Det er jo igen at blande tingene fuldstændig sammen.
Mette Reissmann (S), 2019-01-25:
I forhold til de besparelser, som regeringen jo har i form af omprioriteringsbidraget på 2 pct., så vil jeg bare sige, at det virker på mig, som om hr. Marcus Knuth benægter faktum, netop det faktum, at vi hører fra uddannelsesinstitutionerne, at de må fyre vejledere og i øvrigt også undervisere, som skulle have ydet den der feedback og vejledning, som er nødvendig for at kunne opnå det mål, at unge mennesker i større grad betrygges i deres ønsker for karrierevalg.
Hr. Marcus Knuth ynder jo altid selv at fortælle om sine meritter.
Det kan jo være underholdende for dem, der ikke har hørt det før, men jeg vil i hvert fald gerne sige, at problemet jo mange gange består i, at unge mennesker bliver hindret i tilsvarende at kunne træffe nogle valg og måske endda træffe nogle omvalg.
Så helt konkret: Vil hr. Marcus Knuth og Venstre medvirke til at fjerne uddannelsesloftet i nærmeste fremtid for at tage noget af det præstationspres af de unge menneskers skuldre?
Marcus Knuth (V), 2019-01-25:
Helt overordnet er jeg rigtig glad for, at vi tager en diskussion om karakterskalaen, for som jeg var inde på, giver den ikke plads til at belønne det ekstraordinære.
Der er desuden set med mine øjne nogle meget uhensigtsmæssige spring både i midten af skalaen, nemlig mellem 4,7 og 10, men også i bunden af skalaen.
Men præcis hvordan vi vil indrette den fremtidige skala, tror jeg at vi skal tage i den debat, der kommer nu her til foråret.
For det første i forhold til omprioriteringsbidraget, som jeg antager, at ordføreren henviser til, så synes jeg, at det klinger lidt hult, når nu hr. Henrik Dahl lige har spurgt, om Socialdemokratiet vil føre det tilbage til samme niveau som tidligere.
Det var der jo ikke noget svar på – så det angreb synes jeg klinger lidt hult.
Hvis ordføreren havde svaret anderledes, havde det været anderledes, men siden ordføreren ikke har tænkt sig at spole tingene tilbage, er det jo nemt nok at lægge byrden på vores skuldre og derefter tage gevinsten, hvis man vinder regeringsmagten.
I forhold til det konkrete spørgsmål: Selvfølgelig skal der være vejledning, det er der jo også langt hen ad vejen.
Det afhænger jo helt af, om der menes vejledning i løbet af året, eller om det er vejledning op til de endelige karakterer.
Det gør man i høj grad i udlandet.
Jeg siger ikke, at man skal gøre det ligesom visse andre lande, men en mere objektiv bedømmelse synes jeg i hvert fald er noget, der er værd at tage et kig på.
Mette Reissmann (S), 2019-01-25:
Ordføreren var inde på, at karakterer var et godt, objektivt måleredskab – det synspunkt deler jeg.
Og jeg deler faktisk også det, ordføreren yderligere tilføjede, netop at karakterer jo ikke kan stå alene, men for at man skulle sikre, at unge mennesker sættes i en position, så de kan vælge selv – det bedst mulige karrierevalg var udtrykket, ordføreren brugte – skulle karakterer i hvert fald kombineres med vejledning.
Jeg antager, at det var det, ordføreren var inde på.
Her er spørgsmålet: Hvordan kan hr. Marcus Knuth og Venstre se, at der kan tilbydes en bæredygtig vejledning og en feedback, sådan at vi opnår det fælles mål, når hr. Marcus Knuth er medlem af et parti, som skærer så voldsomt ned på ungdomsuddannelser og på de videregående uddannelser?
Mikkel Dencker (DF), 2019-01-29:
Tak for anerkendelsen til Socialdemokratiets ordfører.
Jeg vil da sige, at et sted, hvor vi synes, at det vil være relevant at sætte ind, er måske at sætte nogle flere krav til kommuners og regioners bygninger og til energirenoveringen af dem.
Noget af det, som hæmmer kommunernes mulighed for at foretage sig alt det, de vil, er jo, at der er en vis styring af kommunernes økonomi herindefra.
Der kunne man måske lave nogle undtagelser, i forhold til at man i anlægslofterne måske på en eller anden måde kunne undtage energirenoveringer af bygninger.
Jens Joel (S), 2019-01-29:
Tak for det.
Det synes jeg vi skal arbejde videre med i den kreds af energiforligspartier, som vi jo heldigvis er.
I forhold til transportområdet hvad er så Dansk Folkepartis appetit på eller lyst til eller holdning til, at man sætter et mål for, hvor mange grønne biler vi gerne vil have ud at rulle på vejene?
Jeg mener i hvert fald, at det kan være vigtigt at sende et politisk signal om, at vi gerne vil sætte den her bevægelse i gang.
Ordføreren nævnte jo selv, at det i forhold til den teknologiske udvikling heldigvis tyder på nu, at det vil blive nemmere.
Men vil Dansk Folkeparti være med på at drøfte, at man kunne have nogle målsætninger for, hvordan det kunne se ud, også på antalsiden, i forhold til grønne biler i årene, der kommer?
Mikkel Dencker (DF), 2019-01-29:
Det vil jeg da svare meget klart på.
Jeg synes, at det er betænkeligt at have alt for firkantede målsætninger for, hvor mange af de her grønne biler der skal indføres hvornår.
Man risikerer at skulle tage nogle meget dyre beslutninger for at opnå et bestemt antal til et bestemt tidspunkt.
Til gengæld har vi jo i mange år talt om, at vi synes, at man i stedet skulle fokusere på at omlægge registreringssystemet, altså registreringsafgiften, sådan at den i højere grad favoriserer de grønne biler for på den måde via en incitamentsstruktur at lokke danskerne til i højere grad at tage de grønne biler til sig.
Det mener vi i højere grad er vejen frem, men det har indtil videre ikke rigtig vundet gehør blandt Folketingets øvrige partier.
Ida Auken (RV), 2019-01-29:
Mange tak.
Jeg spekulerer på, om Dansk Folkepartis ordfører er klar over, om der er flest flygtninge i verden, der flygter fra krig, eller flest flygtninge, der flygter fra klimaforandringer og ressourcemangel.
Mikkel Dencker (DF), 2019-01-29:
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt hørte, hvad spørgsmålet gik på, men jeg er klar over, at der er nogle, som ønsker at bevæge sig rundt og migrere til andre dele af verden, fordi deres levevilkår i deres hjemlande ikke er tilfredsstillende.
Dem er der så nogle, der kalder for klimaflygtninge, og det er jo også muligt, at der er nogle, der flygter på grund af dårligt vejr eller andre naturkatastrofer, som skyldes klimaet.
Men vi mener ikke, at det er noget, som betyder, at vi i Danmark skal tage imod de folk.
Jens Joel (S), 2019-01-29:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg trykkede mig egentlig ind, fordi jeg ville anerkende, at ordføreren havde et fokus på energibesparelser, som Socialdemokratiet deler, og som jeg glemte i min ordførertale.
Så jeg vil bare kvittere for, at Dansk Folkeparti satte det på dagsordenen.
Jeg vil bruge anledningen til at spørge ordføreren, hvordan Dansk Folkeparti tænker, vi bedst kan prøve at få lokket regeringen til at mene noget mere om det her.
I Socialdemokratiet har vi foreslået, at man kunne stille krav til energibesparelser i alle offentlige bygninger og ikke kun i de statslige, vi har i dag.
Det kunne også være, at ordføreren mente, at man skulle prøve at lande på et mål for, hvor meget vi skal reducere f.eks. frem til 2030 totalt set eller ved puljeordning eller et eller andet.
Så hvordan kunne Dansk Folkeparti bedst se sådan et system indrettet?
Der er ingen tvivl om, at det, man kører efter lige nu, er EU's absolutte minimumskrav, og hvis vi skal understøtte det erhvervsliv og de kompetencer, vi har i Danmark, er jeg enig med Dansk Folkeparti i, at vi faktisk kan have en fordel i at gå længere på energisparesiden, end vi gør lige nu.
Tak for det.
De milliarder, som vi havde sat af i vores finanslovsudspil, var jo ikke noget, der først opstod til tredjebehandlingen.
Det var jo også noget, vi sagde i de forhandlinger om elbiler, som hr. Thomas Danielsen i øvrigt også var med i.
Det var jo ikke Socialdemokratiets valg, at vi ikke var med i finanslovsforhandlingerne.
Det var regeringen, der valgte at lave en finanslov med Dansk Folkeparti, og det er man jo i sin gode ret til.
Men de penge, som vi gerne ville have brugt nogle flere af på det grønne område, var dem, vi anviste i vores finanslovsudspil, og dem vidste hr. Thomas Danielsen og andre forhandlere på elbilområdet jo også noget om i ugerne og månederne før, for det havde vi sådan set sagt.
Et konkret eksempel er – og det tilbød den samlede opposition i øvrigt også at man kunne gøre – at vi foreslog at bruge nogle af de penge, vi i fællesskab havde sat af i energiforligskredsen, hvilket jo kræver jo enighed, bl.a. til billigere firmabiler.
Og hvis jeg skal rose regeringen, så er det faktisk mit indtryk, at det forslag om billige firmabiler, som De Konservative også tidligere har fremsat, og som regeringen også har med i deres klima- og luftudspil, er et rigtig godt forslag, som branchen – Dansk Elbil Alliance osv. – meget, meget gerne vil have.
Det har for nylig været til afstemning her i Folketingssalen, hvor regeringen så stemte imod, til trods for at det sådan set er en del af regeringens politik.
Det synes jeg er ærgerligt, for det er en lille ting, men det er noget, som branchen også gerne vil have, og som kunne sætte skub i elbilmarkedet.
Jens Joel (S), 2019-01-29:
Altså, hvis vi taler om de konkrete forslag om eksempelvis firmabiler, er det jo ifølge regeringens egne tal nogle relativt beskedne millionbeløb.
Så vidt jeg husker frit fra hovedet var det 15, 20 og 25 mio. kr. i de forskellige år, som det ville koste at lave den her firmabilsbeskatning, som branchen anbefalede.
Dem kunne man nok godt have fundet på det statsbudget, som er blevet lagt frem til nytår, men vi kunne også godt have fundet dem i de 100 mio. kr., vi faktisk havde lavet energiforlig om.
Så siger hr. Thomas Danielsen, at vi har profileret os på, at vi gerne ville gøre det her.
Altså, nu er det jo en del af det socialdemokratiske grønne udspil, som kom, inden vi lavede en energiaftale.
Så det er jo ikke, fordi det bliver hemmeligt lige pludselig, efter vi har lavet en energiaftale, hvad det er, Socialdemokratiet mener om ting.
Det mente vi før energiaftalen, og det mente vi selvfølgelig også efter energiaftalen.
Jeg er ærgerlig over, at vi ikke har fået det igennem i Folketinget, for hvis jeg tæller mandaterne, så burde der sådan set være flertal for lige præcis det forslag.
Men regeringen stemte jo imod, da vi fremsatte det – i øvrigt som en lille ændring af regeringens pakke.
Thomas Danielsen (V), 2019-01-29:
Jeg synes, at hele problemstillingen i det her er, at man kommer til at tale for lidt om konkrete løsninger, fordi en ordfører som hr. Jens Joel er så polemisk på talerstolen, f.eks. når vi taler grønne firmabilsordninger.
Det var tragisk for mig at se på, synes jeg.
Vi havde f.eks. energiaftaleforhandlingerne, hvor vi i øvrigt skulle slæbe Socialdemokratiet ind, og vi blev nødt til at forhandle uden om dem med bl.a. De Radikale for at få dem ind til bordet.
Da aftaler vi, at vi ikke går ud og profilerer os på grønne firmabiler, for det har vi en aftale om.
Og frem til, at vi så lancerer det udspil, som vi så forhåbentlig kunne blive enige om, er det jo klart, at vi ikke løber fra den aftale, altså at vi ikke går ud og profilerer os på grønne firmabiler.
Så vi går jo ikke ud og siger, at vi ønsker grønne firmabiler, og at hvorfor vil regeringen ikke det.
Det er den linje, som ordføreren fører, som jeg synes er beklagelig – i stedet for at komme med de konkrete tiltag, som ordføreren agter at gennemføre.
Og jeg fik ikke fat i, hvor mange penge der skulle til for at nå de mål, som ordføreren har henvist til på talerstolen.
Tak for det.
Vi ved faktisk noget inden for landbrugsområdet.
Det er også derfor, der er flere initiativer med i udspillet.
Men hr. Jens Joel henviser til, at man ikke bare skal skyde dyrene.
Det tror jeg ikke er løsningen, nej.
Men det, som debatten gik på, er den sammenhæng, som ordføreren så ikke nævner, nemlig det, at jeg tror, de fleste klimaforskere vil være enige i, at den billigste måde isoleret set at reducere CO 2 -udledningen på vil være at reducere husdyrholdene.
Så jeg synes, det ville klæde ordføreren, hvis man satte det i den rigtige kontekst – ligesom i måske det meste af resten af talen, hvor ordføreren kun nævner halvdelen af sandheden.
Det lyder selvfølgelig meget sjovt, hvor meget man til næste år vil få af positiv effekt på elbiler med den her nye kommende afgift, som så stort set er ens i forhold til det, vi har i dag.
Men det er jo rent faktisk det, som bilalliancen, altså Dansk Elbil Alliance, selv har ønsket: 2 rolige år uden nye afgifter.
Det er ikke det, der har den store effekt, men derfra vil vi så gerne se noget frem mod 2030, og det er lige nøjagtig det, vi leverer på.
Det, som Jens Joels beregninger går på,
er jo præcis, hvad der vil være ved den afgiftsmodel – ikke de mange andre initiativer, vi tager på elbilområdet, med taxavognmænd, altså klimataxaer og klimaspor inden for kørebaner, ventepladser med klimavenlige taxaer, hurtigladestandere osv. osv.
Alle de tiltag er ikke med i den beregning, og det, jeg begræder, er sådan set bare, at ordføreren finder behov for kun at sige halvdelen af sandheden og så gøre sig morsom på et så vigtigt område, som klimadagsordenen er.
Så det ville egentlig klæde ordføreren at sige hele sandheden.
Vi kan jo se, at i den seneste finanslovspamflet, man lavede, var der 0 kr. sat af.
Hvor mange penge er det, man vil sætte af til at nå de mål, som ordføreren taler om?
Jens Joel (S), 2019-01-29:
Men hvorfor er det, at regeringen synes, at noget hører til i et forskningsspor, hvis vi allerede ved, at det er en god idé?
Hvorfor hører det så ikke til i et udveksling af best practise-spor?
Hvorfor hører det så ikke til, at det, som de gør, der gør mest og gør det bedst, skal andre tage ved lære af?
Hvorfor er man ikke i den dialog med landbruget om at få sat gang i nogle af de ting, vi allerede ved?
Jeg er bare lidt uenig i, at det, at man ikke ved alting, betyder, at så kan man ikke gøre noget.
Ida Auken (RV), 2019-01-29:
Mig bekendt er der flere flygtninge i dag, som flygter fra klimaforandringer og mangel på ressourcer, og Radikale og Dansk Folkeparti kan sådan set blive enige om, at jo færre flygtninge i verden, jo bedre.
Men hvis man er optaget af, der skal være færre flygtninge, burde man så ikke være mere optaget af, at vi gør noget ved det, der får folk til for alvor at bevæge sig og bevæge sig i retning af Europa, nemlig klimaforandringerne?
Burde man ikke sætte alle kræfter ind på at bremse den udvikling, der gør, at vi får flere flygtninge i verden?
Carsten Bach (LA), 2019-01-29:
Der er jo helt sikkert masser af gode erfaringer.
Hr. Jens Joel nævnte så selv et par stykker, fodersammensætning, gylleudslusning osv.
Det er jo begge to initiativer, som også ligger i regeringens plan, og som er forskningsinitiativer, der allerede er på skinner.
Så jeg hører stadig væk ikke rigtig sådan nogen helt konkrete tiltag fra Socialdemokratiet om, hvordan det er, tempoet skal sættes op.
Jeg har så i øvrigt heller ikke – det nåede jeg slet ikke at få sagt i min første bemærkning – hørt noget om finansiering fra Socialdemokratiet.
Thomas Danielsen (V), 2019-01-29:
Altså, jeg gør bare lige opmærksom på, at man kun kan bruge pengene én gang, og her var Enhedslisten ved at bruge pengene to gange eller i hvert fald på to forskellige måder.
Der er ingen tvivl om, at lavbundsjordene har et stort potentiale, det er også en dyr løsning, men det er noget af det, vi netop også har sat penge af til at kigge på.
Årsagen til, at vi får nogle muligheder i EU i forhold til CO 2 -reduktioner på papiret, som ordføreren kalder det, hvilket jeg så ikke er enig i, er jo netop, at vi har en meget stor landbrugssektor, som, hvis vi nu reducerer den, vil flytte til udlandet, fordi fødevarerne stadig væk vil blive efterspurgt, og dermed vil udledningerne blot blive større.
Det er en udfordring, som EU er bekendt med og selvfølgelig anerkender, og derfor er det ikke bare en snuptagsløsning, vi kan bruge.
Jens Joel (S), 2019-01-29:
Og det er jo alt fra nogle meget komplicerede ting, som lyder simple, omkring ændret foderstofsammensætning i forhold til husdyrene eller hyppigere udslusning af gylle eller andre ting, som er lavpraktiske, men som jeg godt kunne tænke mig at regeringen lavede et overblik over.
Hvis man nu alle sammen opførte sig sådan som de landmænd, der faktisk er bedst til det her, hvor meget kunne man så egentlig vinde ved at overføre de gode eksempler på de landmænd, som ikke bruger dem i dag?
Det undrer mig egentlig lidt, at man overhovedet har et klimaudspil uden at have gjort de indledende knæbøjninger, kan man sige, i forhold til at spørge, hvad det er, vi allerede ved derude.
Jeg er jo lidt ked af, at når der så kommer en debat, forvildede ministeren sig ud i en forklaring om, at den eneste måde at reducere udledningen fra landbruget på var ved at skyde køerne.
Det synes jeg er lidt ærgerligt for debatten.
Det ville også være lidt ærgerligt for køerne, og det ville også være lidt ærgerligt for dansk landbrug.
Jeg mener faktisk ikke, det er der, vi skal ende.
Men hvis vi ikke skal ende der, er vi jo nødt til at spørge, hvad man faktisk realistisk kunne gøre.
Og der er jeg ikke enig i det, jeg opfatter som regeringens måde at sige på: Vi ved ikke noget, derfor er vi nødt til at vente med at gøre noget.
Jeg tror faktisk, vi ved en hel del ting.
Jeg har prøvet at nævne et par stykker af dem, men jeg tror, vi har flere gode erfaringer derude, end regeringen siger højt.
Ida Auken (RV), 2019-01-29:
Nu er det faktisk muligt, bare lige for at forsvare hr. Søren Egge Rasmussen, både at lave noget, der gavner landdistrikterne, og udtage landbrugsjord, hvis man gør det på en klog måde og hjælper med at lave andre ting på de arealer som f.eks. jagt, høslæt, turisme.
Men det var ikke det, jeg ville spørge om.
Jeg vil spørge ordføreren, om det ikke ærgrer en økonomisk ansvarlig ordfører som hr. Thomas Danielsen, at man skal bruge over 1 mia. kr. om året på at købe papir i andre lande frem for at gøre noget herhjemme.
Når vi ved, at vi skal i mål med alt det herhjemme, er det så ikke ærgerligt, at vi spilder en masse år og bruger over 1 mia. kr. om året på at købe kvoter og aflad i andre lande først?
Thomas Danielsen (V), 2019-01-29:
Altså, jeg kan høre, det er lidt forskelligt, alt efter om ordføreren er på talerstolen som Enhedslistens landdistriktsordfører eller som Enhedslistens klimaordfører.
For når ordføreren er på talerstolen som Enhedslistens landdistriktsordfører, taler ordføreren om at bruge landdistriktsmidlerne i landdistrikterne og at tage dem fra landbruget, og nu kan jeg så forstå, at man som klimaordfører mener, at de skal bruges i klimaindsatsen i landbruget.
Sådan er der nok så meget, der svinger.
Men der er ikke nogen tvivl om, at årsagen til, at vi netop har skrevet de her lavbundsjorde ind i vores klimaudspil, er, at der er et stort potentiale der.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-29:
Jamen det er godt, at ordføreren nævner, at landbruget skal bidrage, og der er jo sådan set måder, hvorpå landbruget kan bidrage.
Og jeg ser det som en mulighed, at man modellerer på EU-landbrugsstøtten ved at hæve landdistriktsmidlerne op til 15 pct. – fordoble det.
Derved vil man få 700 mio. kr., som man sådan set kan bruge til at præmiere den del af landbruget, som laver noget, der har en klimaeffekt.
Det kunne f.eks. være de her lavtliggende arealer, som har en kæmpe CO 2 -udledning, hvis man pløjer dem.
Hvorfor ikke give landmændene måske 1.000 kr. for at have det som permanent græs, altså give et tilskud ud fra de landdistriktsmidler?
Kan ordføreren ikke se, at vi kunne bruge en del af vores landdistriktsmidler mere målrettet ved at øge dem og så målrette dem en miljøindsats og få en CO 2 -effekt ud af det?
Thomas Danielsen (V), 2019-01-29:
Altså, det er jo ikke sådan, at landbruget ikke skal bidrage med noget eller med mere frem mod 2030.
Der er dog flere, og dem har vi så også med i vores klimaudspil.
Men det ændrer ikke på, at der ikke er de her lavthængende frugter, hvorfor en stor del af dem også kredser omkring forskning på området, netop fordi landbruget er en af vores store udfordringer.