runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-05-06:
Jeg har også lidt svært ved at følge det argument, må jeg indrømme, om, at det skulle være et brud på det markedsbaserede, at vi øger forskningen og udviklingen inden for en bestemt teknologi.
Men vi må jo se nærmere på regeringens argumenter.
Det er heller ikke det argument, vi bruger, i forhold til at vi gerne vil have det med i den samlede prioritering senere på året.
Det er, fordi vi tror, at det her kan håndteres inden for de eksisterende strukturer, og at det giver mere mening at få det med der, hvor man kan tænke det sammen med de strukturer, vi har i forvejen.
Så nej.
Jeg vil sige, at jeg i højere grad har andre bekymringer, end om det markedsbaserede bliver overholdt i forhold til vores teleforlig.
Ruben Kidde (RV), 2020-05-06:
Jeg vil gerne starte med at udtrykke, at jeg synes, det er et godt fokus med 5G, og jeg ved, at det er noget, ordføreren kerer sig meget om og har kæmpet for længe.
I Radikale Venstre mener vi bestemt også, at 5G er en meget, meget spændende teknologi, som kan bruges til mange forskellige formål.
Og vi sætter også pris på, at forslagsstillerne betoner de grønne perspektiver i det.
Alligevel kan vi ikke stemme for forslaget af de grunde og på grund af de argumenter, der allerede har været inde over, dels omkring finansieringen af det, dels omkring nogle mulige udfordringer i forhold til fortolkningen af teleforligets karakter.
Men det, der måske er endnu mere vigtigt for Radikale Venstre i vores tilgang til strategisk forskning, er, at vi ikke støtter udviklingen af specifikke teknologier, fordi den enkelte teknologi ikke er målet i sig selv.
Så vi vil rigtig gerne have flere penge til forskning, både til fri grundforskning og også gerne til innovation og fremme af grøn omstilling.
Derfor har vi også i vores grønne genstartspakke foreslået at give et løft inden for Innovationsfonden af den grønne pulje, der hedder forsknings- og innovationsløsninger til grøn omstilling, som vi foreslår at fordoble, og der er jeg sikker på, at der vil være mange gode 5G-projekter, der vil kunne vinde fremme inden for det, hvis de har kvaliteten.
Så ros for at have strategisk fokus på 5G, men lige præcis det her forslag på de præmisser, der bliver stillet, kan vi ikke stemme for.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-05-06:
Først i hvert fald tak for de positive bemærkninger om forslaget og i forhold til det overordnede om, at det også er et godt område at få noget viden på.
Nu er der jo debatten om, at man ikke kan støtte det, fordi det er et brud på teleforliget; at det skulle være markedsbaseret.
Men jeg forstod på den radikale ordfører, at man godt ville være med til at lave noget lignende, hvis det f.eks. bare var inden for Innovationsfonden eller de forhandlinger, der kører dér.
Så hvis man gør det på den måde, som jeg skriver i mit beslutningsforslag, er det et brud på teleforliget, men hvis man så gør det via en anden forhandling eller via en anden pulje, er det ikke et brud på teleforliget.
Altså, det er mest bare for at få udboret den argumentation om, at det skulle være et brud på det markedsbaserede, hvis man gør det via et beslutningsforslag, hvor man henviser til en finansiering, som kommer fra frekvensauktionerne, og så må man ikke – men gør man det med en anden finansiering, er det ikke et brud på det markedsbaserede.
Så det er jo ikke, fordi det sådan lige er ordføreren, der har fremført det argument, men forstår ordføreren, hvad logikken er i, at det skulle være et brud med den ene finansiering, men ikke med den anden finansiering?
Ruben Kidde (RV), 2020-05-06:
Altså, mit og Radikale Venstres hovedstandpunkt er, at vi ikke skal have for mange nye puljer, men at vi skal bruge de puljer, der eksisterer, til innovation og projekter inden for grøn omstilling og grøn forskning.
Dem skal vi have øget, og det skal være inden for de eksisterende puljer, hvor der er udmærkede muligheder inden for Innovationsfonden.
Og det er ligesom vores tilgang, at når vi får øget og forhåbentlig puttet endnu flere penge ind dér, kan også 5G-forskning og grønne initiativer ad den vej vinde fremme.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-06:
Tak for ordet, og også tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte det her forslag.
Udrulningen af 5G-netværket har jo givet anledning til mange diskussioner af forskellig faglig og saglig karakter og også af forskellig kvalitet, vil jeg sige, men vi er glade for, at Dansk Folkeparti i dag på en saglig og god måde sætter fokus på, hvad fremtidens netværk kan og skal bruges til.
Vi kommer jo ikke uden om, at 5G er afgørende for fremtidens kritiske infrastruktur, og at vi i Danmark skal i gang med at udrulle næste generations netværk.
Derfor deler vi i SF faktisk ønsket om at fremme nye teknologier og udviklingen af fremtidens digitale løsninger.
Og så vil jeg gerne rose Dansk Folkeparti for klimaaspektet i det her forslag.
Det er jeg faktisk begejstret over at Dansk Folkeparti har med, for hvis vi kan få sat skub i CO₂-reduktionen og klimakampen generelt med hjælp fra den næste generation af mobilt netværk, er jeg sikker på, at det vil begejstre over en bred kam i alle brancher, hvor nye muligheder udfolder sig parallelt med udrulningen af 5G.
Vi har også været i kontakt med Dansk Erhverv, som bekræfter, at det her er et godt forslag, og de fremhæver nogle af de samme pointer i klimapartnerskabet.
Der bliver også nævnt et bud på, hvordan puljen skal finansieres, og det har vi haft en diskussion af.
Vi synes umiddelbart, at det var et meget godt bud.
Jeg har så forstået, at det her skulle være et brud på teleforliget, og det må vi jo prøve at undersøge nærmere i udvalgsbehandlingen af det her forslag, men det er klart, at vi ikke er indstillet på at bryde et forlig.
Mona Juul (KF), 2020-05-06:
Tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for beslutningsforslaget.
Jeg skal gøre det helt kort.
Jeg er vild med 5G, og jeg glæder mig til det, og jeg ser frem til, at vi kommer rigtig i gang.
Vi har endda et teleforlig fra 2018 om at være førende, og jeg er derfor rigtig glad for, at Dansk Folkeparti med dagens beslutningsforslag har bragt emnet på banen.
Vi er fuldstændig enige om, at vi lige nu sakker lidt bagud på 5G, og at det fra nu af kun kan gå for langsomt med at komme op i gear.
Danmark må og skal være førende på ny teknologi, og vi skal udnytte vores unikke og innovative og kreative tilgang til lige præcis teknologi, for det er nemlig der, vi kan adskille os, det er der, vi kan gøre en meget stor forskel.
Vi bakker således helt op om de rigtig gode intentioner, men vi ser dog gerne, at indsatsen prioriteres via forskningsreserven, i stedet for at vi laver en pulje for sig, for dem findes der mange af i forvejen, og dermed risikerer vi, at der går for meget bureaukrati i det.
Når vi med 5G revolutionerer vores digitale formåen, så lad os gøre det på den helt rigtige måde.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-06:
Tak for ordet.
Konkret foreslås det at oprette en ny pulje på 300 mio. kr. til at teste 5G-teknologi.
I Nye Borgerlige ser vi naturligvis generelt positivt på øget digitalisering og introduktion af nye teknologier på teleområdet, men vi er imod en ny specialrettet skattefinansieret tilskudspulje, som ligger ud over de allerede bevilgede forskningsmidler.
Der beskrives i beslutningsforslaget en lang række specifikke anvendelsesområder for 5G, som kan understøttes, bl.a. selvkørende biler, intelligente trafikløsninger, sikring af, at landbruget sprøjter mere præcis, og 5G-opkoblede ambulancer.
Staten sætter rammerne, men skal ikke detailstyre og planøkonomisk pick the winner.
B 90 vil derfor blot øge omfanget af skattefinansierede tilskud.
Finansieringen foreslås at komme fra indtægterne for salg af gamle frekvenser, som bl.a. skal bruges til etablering af 5G-netværket.
Det var bedre at lade flere af pengene blive i erhvervet og lade dem stå for den nødvendige udvikling.
I det omfang, forskningen skal foregå i offentligt regi, må pengene findes inden for de eksisterende forskningsmidler gennem prioritering.
Vi ser altså hellere, at offentlige tilskud reduceres, og at skatter og afgifter til gengæld lettes, ikke mindst for dansk erhvervsliv – det er den rigtige vej at gå.
Derfor kan Nye Borgerlige ikke støtte B 90.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-06:
Tak for ordet.
Det er jo vigtigt, at Danmark bliver ved med at være et foregangsland, når det gælder digital udvikling og omstilling.
Det har vi været i mange år, og nu høster vi også fordelene af det i den her tid, når vi skal finde nye måder at arbejde og mødes på – tvunget af omstændighederne.
Den udvikling, der har været i Danmark indtil nu, har først og fremmest været markedsdrevet, og vi lægger vægt på, at det bliver ved med at være sådan, så alene af den måde, som det markedsdrevne princip så at sige bliver undermineret på af det her forslag, gør os en anelse skeptiske.
Men frem for alt er vi skeptiske over for puljer.
I oktober 2018 indgik et enigt Folketing, og det vil altså også sige Dansk Folkeparti, en aftale med den daværende minister for offentlig innovation om at begrænse puljer, og det var ikke mindst efter et meget stærkt ønske fra os i LA, så det var vi glade for.
Puljer har meget høje såkaldte transaktionsomkostninger, og det vil altså sige, at de sluger tid til at skrive ansøgninger, til at bedømme udbuddet, typisk skal de rapporteres løbende, og til sidst skal de afsluttes, og det er som regel med hjælp fra en revisor, hvilket også bidrager til at sætte transaktionsomkostningerne op.
Det var derfor, alle Folketingets partier
for et par år siden blev enige om at prøve at holde mængden af puljer nede.
Konsekvensen er jo, at de ressourcer, som staten afsætter, i betydeligt omfang bliver ædt op af andre formål end af de formål, som puljen egentlig er bevilget til, og det bør man generelt være ret kritisk over for.
Så behovet for markedsdreven udvikling og skepsis over for puljer som virkemiddel gør altså, at vi ikke kan støtte beslutningsforslag nr. B 90.
Tak for ordet.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-06:
Jamen det er bare for lige at bede ordføreren om at uddybe det lidt mere.
Nu blev der sagt en lille smule om det, men hvordan er det egentlig man har forestillet sig sådan en pulje faktisk skal fungere i praksis?
Det er jo ikke kun forskning, der lægges op til her, som jeg hører det, det er også i meget høj grad sådan forskellige programmer eller forsøgsordninger eller eksperimenter, som i lige så høj grad kunne være støtte til, at virksomhederne rullede det ud, eller hvordan?
Er det hovedsagelig forskning, vi snakker om, eller er det i virkeligheden hovedsagelig forsøg, eller hvordan ser man det?
Og hvem ville det i så fald gælde?
Jeg synes, det er fint at have den åbenhed om, at man kan gøre det på en anden måde, men hvordan er det egentlig oprindelig tænkt?
Hvem skulle ligesom være dem, der var tovholdere på, at det her faktisk også var nogle meningsfulde forsøg osv.?
Hvordan har man tænkt sig det?
Så har jeg måske mere bare en tilføjelse.
Jeg vil gerne høre ordførerens holdning til det.
Der er ikke alt for mange penge at rutte med i forvejen på forskningsområdet, så jeg synes, det er vigtigt, at der kommer en ekstra tilførsel.
Det ville jeg gerne høre ordførerens holdning til.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-05-06:
Lad mig tage det sidste først.
Jeg har faktisk også indtryk af, at der er sådan et bredt flertal i Folketinget, som synes, at der skal flere penge til forskning i grønne løsninger, hvor jeg så også prøver at sælge det som en del af den grønne løsning.
Nu vil man ikke være med til at krydsfinansiere de her penge, som man får ind fra frekvensauktionerne, og det går så bare i statskassen.
Men så er der jo også de penge i statskassen, når man kommer til finanslovsforhandlinger.
Så man kunne godt lave finansieringen på en anden måde alligevel.
Det er jeg sådan set enig i.
Om det så er forskning eller praktiske løsninger – jeg synes jo, det hænger sammen.
Altså, det er lidt begge dele, men det skulle jo gerne ende ud i praktiske løsninger i hvert fald.
Jeg synes jo, det er oplagt, at man f.eks. fik SEGES til at stå for den del, der omhandler landbruget.
I sundhedssektoren kunne det jo være, at man fandt nogle, der kunne forske og finde nogle praktiske løsninger f.eks. i forhold til det her med en drone med en hjertestarter eller få noget teknologi ud i ambulancerne, så man kan live transmittere i en HD-kvalitet, altså høj kvalitet, og få video direkte ind til akutklinikken, så man allerede kan begynde tidligt med behandlingen, fordi man ret hurtigt kan diagnosticere og få data af sted.
Der er jo masser af gode ting, man kan bruge den her 5G-teknologi til.
Så det er selvfølgelig forskning i løsninger, men det skulle jo også gerne være praktiske løsninger.
Det skal gerne ende med noget, som er håndgribeligt derude, som man kan bruge.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-05-06:
Tak for det.
Hvis den her ambition skal opfyldes, er det nødvendigt, at vi har en digital infrastruktur i verdensklasse.
Det vil sige, at der er god mobildækning i hele landet, at alle virksomheder og boliger får adgang til bredbåndsforbindelse, og at vi er blandt de lande, hvor de nye teknologiske muligheder hurtigst kommer i spil.
Det er forudsætningen for, at der i takt med den stigende digitalisering af samfundet stadig kan skabes vækst og udvikling i hele landet.
Coronakrisen har også mindet os om, hvor afgørende en velfungerende digital infrastruktur er.
Derfor er vi også stolte af, at der i maj 2018 under VLAK-regeringen blev indgået et nyt teleforlig, der omfatter alle Folketingets partier, hvor visionen for telepolitikken er, at Danmark skal have den bedste udrulning af og de bedste telepolitiske rammer for anvendelse af digital infrastruktur, herunder at Danmark skal være førende i forhold til 5G-teknologien.
5G vil give meget højere datahastigheder, end vi kender fra det eksisterende mobilnet.
Samtidig vil 5G-nettene muliggøre, at langt mere udstyr kan kobles på internettet på samme tid.
Endelig vil 5G give en markant bedre pålidelighed og kvalitet, hvilket giver mulighed for, at mobilnettet kan bruges til helt nye formål.
Der bliver bl.a. nævnt, at det bliver centralt i forhold til den grønne omstilling, hvor elementer som intelligente elmålere og den slags ting kommer til at skulle indgå, at vi får et godt 5G-net rullet ud.
Desværre har regeringen ikke foretaget sig det helt store for at opnå målsætningen fra teleforliget om, at Danmark skal være førende i forhold til 5G-teknologien.
Regeringen var også meget fodslæbende, da det gjaldt om at få forlænget bredbåndspuljen, og i forståelsespapiret stod der heller ikke ret meget om, hvordan vi skulle komme videre med den ambitiøse digitalisering, der er foregået de senere år.
Derfor har vi også stor forståelse for Dansk Folkepartis forslag og hilser det velkommen, at man rejser debatten om, hvordan vi kan komme videre med vores fælles mål om at være et foregangsland, når det gælder digitalisering.
Vi deler også ærgrelsen over, at der ikke er tilstrækkelig gang i forsknings- og udviklingsaktiviteterne, når det gælder 5G i Danmark, i forhold til de andre nordiske lande.
Det blev bl.a. illustreret i en rapport fra Nordisk Råd i efteråret, der viste, at Danmark faktisk halter bagefter, når det gælder forskningen og udviklingen inden for 5G.
Så vi er fuldstændig enige i analysen fra Dansk Folkeparti om, at der skal gøres noget på det her område.
Selv om vi er enige i målet, er vi dog ikke helt enige i midlet.
I de seneste år har vi i Venstre arbejdet for at nedbringe antallet af statslige puljer.
Derfor mener vi ikke, at den rigtige måde er at afsætte midler til en ny pulje.
Vi vil i stedet forsøge at prioritere området i forbindelse med forhandlingerne om forskningsreserven og finansloven, som også andre partier tidligere har nævnt.
Vi er rigtig glade for de signaler, der kom, om, at man er villig til at snakke om, hvordan vi kan styrke 5G, når det kommer til de her forhandlinger til efteråret, så det ser vi meget frem til.
Tak for ordet.
Kasper Roug (S), 2020-05-06:
Arh, nu synes jeg måske nok lige, at ordføreren fordrejer mine ord lidt.
Pointen er jo sådan set bare, at vi også er front runners på det her område, og at det er nu, det foregår på 5G-området.
Der foregår allerede forskning på området, vi har allerede testområderne, og vi er jo da selvfølgelig enige om, at Danmark også skal forsøge at være så meget i front som overhovedet muligt med hensyn til den digitale infrastruktur, som er nødvendig.
Der er jo store perspektiver i 5G – det er der ingen tvivl om, det er vi kun enige om – og jeg glæder mig da også kun over, at Dansk Folkeparti vil spille ind i den idérigdom, der gerne skulle komme ud af det.
Så lad os dog endelig bare komme ud over stepperne og finde ud af, hvordan vi gør det her bedst muligt, også i forhold til 5G, og så finder vi ud af, hvordan vi bedst muligt kan få Danmark helt i front.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-06:
Det er rigtigt, at ved den forespørgselsdebat, vi havde, blev der vedtaget et forslag til vedtagelse.
Det blev vedtaget af regeringen og partiet Venstre, som udgør et flertal i Folketinget, og som står på det synspunkt, at for nærværende synes vi, at der er en rimelig balance mellem på den ene side hensynet til offentligheden, og på den anden side, at regeringen skal kunne gøre sig interne, foreløbige overvejelser i fortrolighed.
Og det har sådan set ikke forskubbet sig.
Jeg har ikke hørt nye argumenter, så det har sådan set ikke forskubbet sig med Ytringsfrihedskommissionens rapport.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-06:
Jeg må indrømme, at jeg er lidt overrasket over, at ministeren så nu fuldstændig lukker den bog, der hedder at kigge på offentlighedsloven igen, for der har været et meget heftigt stykke arbejde i gang, men det lykkedes så ikke at blive enige.
Jeg skal i parentes sige, at Dansk Folkeparti slet ikke var en del af det her, for vi stemte jo ikke for den her mørklægningslov eller lukkethedslov, eller hvad man nu kalder det, dengang, men uanset det hilser vi det da velkommen, hvis der kan ske nogle ændringer i den rigtige retning.
Derfor vil jeg godt spørge regering igen: Er det virkelig sådan, at man slet ikke vil tage offentlighedsloven op til debat og specielt de to udskældte regler, mens den her regering sidder?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-06:
I politik skal man altid passe på med at sige »aldrig« eller for den sags skyld »altid«, og derfor siger jeg heller ikke, at det aldrig kommer på tale.
Timingen er jo så tit afgørende i politik, fordi de problemer, vi står med, altid skal ses i den relevante kontekst.
Men det grundlæggende dilemma, nemlig om balancen mellem hensynet til offentlighed og hensynet til, at regeringen skal kunne gøre sig foreløbige interne overvejelser, er efter min mening ikke med Ytringsfrihedskommissionens rapport forskubbet.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-06:
Undskyld, jeg siger det.
Jeg synes, vi har brug for de svar i Folketinget, der jo interesserer sig levende for det her.
Jeg skal i parentes sige, at Danmarks Journalistforbund jo også har vurderet offentlighedsloven til at være den mest lukkede offentlighedslov i Norden, og det synes jeg ikke rigtig vi kan være bekendt.
Og når Ytringsfrihedskommissionen siger det så klart, som den gjorde her for cirka en uge siden – de er jo grundlæggende inde i sagerne – så er det et budskab til regeringen, der ikke er til at misforstå.
Så kan man ikke komme med noget klar tale her?
Vil man åbne den bog, altså sikre, at der kommer mere åbenhed i processerne, eller vil man ikke, og hvornår træffer man den beslutning?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-06:
Det synes jeg faktisk jeg svarede på allerede i den indledende besvarelse af spørgsmålet, hvor jeg sluttede af med at sige: Derfor ser jeg ikke noget behov for at genåbne drøftelserne om at ændre offentlighedsloven.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-05-06:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg er selvfølgelig ked af, at man ikke kan støtte forslaget.
Jeg synes, argumentationen halter lidt.
Man henviser til, at der står i teleforliget, at det er en markedsbaseret tilgang.
Det er vi jo sådan set enige i, men er ministeren klar over, at dem, som vi sådan skulle beskytte med en markedsbaseret tilgang, og som jo er dem, der støtter det, er teleindustrien, er erhvervsorganisationerne?
De støtter alle sammen det her forslag.
De har offentligt meldt ud, at de synes, at det her er en fremragende idé.
Mange af dem har faktisk taget det med i deres genstart dansk økonomi-coronapakke.
De synes, det her er et godt tiltag.
Så typisk når vi snakker om, at det skal være markedsbaseret, er det jo bl.a. for at beskytte markedet, men markedet synes selv, det her er en fremragende idé.
Så halter det jo også lidt, når man siger, at man ikke vil lave en statslig pulje, men henviser til, at der er masser af andre statslige puljer, folk kan søge i.
Det er så ikke et brud på det markedsbaserede, hvis det bare er en EU-pulje eller en anden statslig pulje.
Så jeg synes egentlig, at argumentationen for at sige nej til det halter lidt, hvis det skulle være, fordi det skal være markedsbaseret, når man så henviser til andre offentlige puljer.
Og markedet ønsker selv det her.
Det er jo ikke sådan, at vi så går ud og laver noget, hvor markedet så siger: Lad være, for det ødelægger vores investeringslyst.
Det er jeg opmærksom på at man skal lade være med.
Men markedet anbefaler det her.
Dan Jørgensen (S), 2020-05-06:
Jamen man skal jo se princippet om, at det skal være markedsbaseret, koblet til princippet om, at det skal være teknologineutralt.
Jeg tror ikke, man kan bruge som argument for, at noget er markedsbaseret, at aktører på markedet gerne vil have det.
Sådan tror jeg ikke – som spørgeren gør – at man kan ræsonnere.
Det er klart.
Men dertil kommer jo altså, at det er et brud på budgetloven, plus at der allerede findes mange andre puljer, man vil kunne søge, som lever op til kravet om teknologineutralitet.
Og endelig vil det jo altså være et brud på det forlig, som ordførerens parti selv har været med til at lave i 2018.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-05-06:
Jamen jeg synes ikke, at argumentationen om, at det skal overholde budgetloven, sådan i de her tider skulle være en forhindring.
Altså, i de her coronatider har nogle af de her hjælpepakker overskredet budgetloven med, hvad er det, 20 mia. kr. om måneden.
Det er ikke noget, der sådan er på en finanslov; det er noget, der er lavet tillægsbevillinger om efterfølgende.
Her kommer der så et forslag, som der faktisk er en utrolig god finansiering af, for det er de penge, man får ind fra frekvensauktionerne.
Altså, når teleselskaberne køber nogle rettigheder til at kunne bruge frekvenserne for at lave mobilnet, så bruger vi de penge til at lave en god efterspørgsel efter deres produkter ved at lave en innovationspulje, så vi finder ud af, om vi kan bruge det i, ja, det kan være ambulancer, det kan være industrien og andre ting.
Så jeg synes, det er sådan et lidt underligt argument at bruge lige i den her tid i hvert fald, at det skulle være i strid med budgetloven, når vi nu bruger flere milliarder kroner om måneden og overskrider budgetloven på grund af coronakrisen.
Dan Jørgensen (S), 2020-05-06:
Det faktum, at coronakrisen har kastet os ud i en specifik situation, som kræver, at vi laver hastelovgivning, at vi indretter os på en måde, vi ikke har gjort før, og at vi gældsætter os på en måde, vi normalt selvfølgelig ikke ville have gjort, kan jeg ikke se som et argument for, at så er alle kasser bare åbne, og så skal vi ikke overholde budgetloven længere – selvfølgelig ikke.
Nu er jeg med de indledende argumenter imod sådan en pulje her og synes, den er et brud på de grundlæggende principper, som ordførerens parti selv har været med til at stadfæste i forliget.
Men selv hvis jeg ikke var det, ville jeg stadig væk af hensyn til budgetloven og den måde, vi normalt finansierer ting på her i landet, som jeg synes er formålstjenstligt, synes, at en mere rigtig måde at gøre det her på havde været at sige: Okay, det er så et ønske, vi har i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Så kan man tage diskussionen der.