Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Tak til ordførerne for modtagelsen af lovforslaget og for den gode debat, som jeg også synes der har været i salen her.
Jeg er glad for, at vi har haft lejlighed til at diskutere det nærmere indhold i lovforslaget, og jeg er også glad for, at der er opbakning til forslaget.
Lovforslaget udspringer som bekendt af en række konkrete sager på repatrieringsområdet, der bl.a. blev bragt i dagbladet B.T., og som var medvirkende til, at jeg besluttede at sende hele loven en tur på værkstedet, så den kunne blive set grundigt efter i sømmene.
Der er også parallelt med det gennemført et lidt mere grundigt eftersyn af repatrieringsordningen i sommeren 2020.
Hensigten med det her lovforslag er derfor at få strammet bardunerne i loven, så ordningen bliver endnu bedre, end jeg synes den er i forvejen.
Vi har efter min opfattelse grundlæggende en god og attraktiv ordning, men der har været behov for at regulere og optimere den på flere punkter.
F.eks. indfører vi nu en dedikeret hjemrejsesamtale, der skal vejlede om repatrieringsordningen, vi ændrer reglerne om tilbagebetaling af støtten, vi optimerer ydelsesstrukturen, og derudover lukker vi nogle huller i loven, så der ikke fremover bliver udbetalt støtte til kriminelle.
Jeg er derfor glad for, at der er flertal for, at vi med det her lovforslag sikrer, at en i forvejen god ordning kan blive lidt bedre.
Jeg vil ikke gennemgå hele lovforslaget i detaljer her fra talerstolen, bare et par enkelte ting.
Med forslaget sikrer vi, at kommunalbestyrelserne fremadrettet skal give afslag på støtte, hvis det viser sig, at ansøgeren er registreret som sigtet i Kriminalregisteret på ansøgningstidspunktet.
En tilsvarende ordning er tilføjet på tidspunktet for udbetalingen af den sidste del af hjælp til repatriering og for den fremadrettede udbetaling af reintegrationsbistand.
Her vil det fremover gælde, at kommunalbestyrelsen og det, der hedder Udbetaling Danmark, inden udbetalingen undersøger, om pågældende på det her tidspunkt er sigtet eller dømt for særlig grov kriminalitet, som er begået inden afgørelsen.
Og hvis der er registreret en verserende sigtelse for grov kriminalitet, tilbageholdes og eventuelt bortfalder den resterende støtte.
Det er en direkte udløber af nogle af de artikler, vi har læst om i medierne, hvor jeg tror vi er en del, der har rystet på hovedet.
Herudover foreslås det, at kommunalbestyrelsen kan afslå en ansøgning om støtte, »hvis der er grund til at antage, at ansøgeren har til hensigt at deltage i aktiviteter i udlandet, som kan indebære eller forøge en fare for statens sikkerhed, andre staters sikkerhed eller en væsentlig trussel mod den offentlige orden.«
Det er en meget lang sætning, men det er vel det, vi kan kalde fremmedkrigerparagraffen.
Kommunalbestyrelsen skal i den forbindelse indhente en udtalelse fra politiet, som også kan høre Politiets Efterretningstjeneste.
Kommunalbestyrelsens afgørelse om afslag på støtte på grund af hensynet til statens sikkerhed vil efter forslaget ikke kunne indbringes for Ankestyrelsen.
Afgørelsen vil derimod kunne prøves af domstolene.
Med lovforslaget sikres derudover mulighed for særskilt at regulere kommunalbestyrelsens adgang til at kræve repatrieringsstøtten tilbagebetalt, når en person fortryder repatrieringen og vender tilbage.
Det gør vi for at sikre, at støtten i højere grad end nu rent faktisk bliver tilbagebetalt og på den baggrund hindrer misbrug af ordningen.
Vi må nok erkende, også på baggrund af nogle af de artikler, der har været, at der har været misbrug af ordningen, og det er ret nødvendigt for ordningens legitimitet, at pengene faktisk også bliver tilbagebetalt, hvis folk fortryder.
Desuden breder vi ordningen lidt mere ud, da vi med forslaget gør det muligt at repatriere til et land, hvortil personen har nær familiemæssig tilknytning.
Lovforslaget indeholder også en ændring af sammensætningen af hjælp til repatriering, så de enkelte former for hjælp opdeles på en ny måde og i højere grad udgøres af faste beløb.
Formålet med den nye struktur er for det første at ændre tidspunktet for udbetalingen, så en større del af hjælpen udbetales efter udrejsen.
Ændringen mindsker derved muligheden for misbrug af repatrieringsordningen og øger udlændinges motivation til reelt at indrejse i repatrieringslandet.
For det andet er formålet at skabe en mere hensigtsmæssig og enkel administration af sagerne i kommunerne.
Sidst, men ikke mindst, foreslår vi at skabe en mere virkningsfuld vejledning om repatriering ved at indføre en dedikeret hjemrejsesamtale for udlændinge, som har haft lovligt ophold i Danmark i mere end 5 år, og som har været på kontanthjælpslignende ydelser i mindst 18 ud af de seneste 36 måneder.
Med den nye samtale om repatriering skal der sørges for, at udlændinge, der er langt fra arbejdsmarkedet, bliver sat ved et bord med en medarbejder fra kommunen, får en kop kaffe og her forholder sig aktivt til muligheden for at vende hjem.
Jeg vil afslutningsvis takke for debatten i dag om de forskellige initiativer i lovforslaget, og jeg har som sagt noteret mig, at der synes at være rimelig bred opbakning, og det er jeg selvfølgelig glad for.
Jeg ser frem til den videre behandling her i Folketinget.