Pelle Dragsted (EL), 2024-02-28:
I går kunne man læse, at Jyske Bank havde et overskud på næsten 6 mia. kr.
Det er det største, banken nogen sinde har haft.
I dag var det så Sydbank, som meddelte, at de har haft det største overskud, banken nogen sinde har haft i sin historie, og tidligere på måneden var det Danske Bank, der præsenterede et overskud på 21 mia. kr. – det største banken har haft i sin hundredårige historie.
De milliarder, som bankerne har tjent, kommer et eneste sted fra, og det er nede fra lommen af danskerne.
Det er borgere og erhvervsdrivende, landbrugere og pensionister, som i forvejen er hårdt pressede af stigende priser på energi og elektricitet og fødevarer osv.
Så når lønmodtageren eller folkepensionisten får sin pension eller løn indbetalt på sin NemKonto, overfører bankerne de penge til Nationalbankens konto, hvor de hæver en rente på omkring 3½ pct.
Når de så bagefter skal give borgerne eller den lille erhvervsdrivende rente, ligger den på omkring 0 pct., måske lidt mere, og på den måde tager de altså selv næsten hele gevinsten af de stigende renter.
Det kan læses i tallene: Forskellen mellem den rente, borgerne får, og så den rente, bankerne får for borgernes penge, er højere end i mange, mange årtier.
Det betyder, at bankerne har tjent omkring, anslås det fra Nationalbankens side, 2 mia. kr. om måneden på danskernes indlån.
Det svarer til ca. 5.000 kr. pr. voksne dansker i 2023, og de penge går lige ned i foret på bankerne.
Samtidig har de jo fortsat med meget høje gebyrer.
De sagde, de indførte gebyrerne, fordi de ikke tjente på renterne.
Nej, det er de ikke.
Så spørgsmålet er, hvor længe regeringen vil nøjes med at løfte pegefingeren og i øvrigt se passivt til, mens danskerne bliver snydt på den her måde.
Det er jo selvfølgelig enormt vigtigt, også fordi det er en skærpende omstændighed i den her type af sager.
Jeg er i øvrigt også sikker på, hvad angår den seneste rapport om antisemitiske hændelser, at alene de hændelser, som man nærmest selv har registreret har været omtalt, jo overstiger det antal, som vi ser i den rapport.
Så selv dér er der et mørketal, og det er jo derfor, det er så vigtigt, at vi får det her fokus.
Er ministeren sikker på, at man med de gældende regler får sikret, at alle anmeldelser af, det kan være vold, det kan være tilråb, og det kan være trusler, som har karakter af hadforbrydelser, også registreres som hadforbrydelser under de gældende regler?
Problemet er jo, at den konkurrence ikke fungerer, og det har Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen jo også peget på.
Det er meget uigennemsigtigt for borgerne at skulle sammenligne to banker, fordi de typisk har en lang række bankydelser.
Det er fint, at regeringen har løftet pegefingeren over for bankerne, men virkeligheden er jo, at de er fløjtende ligeglade.
I november opfordrede ministeren igen igen bankerne til at hæve indlånsrenten og dele deres rentegevinster, og hvad var bankernes svar?
De svarede: Vi har i sektoren noteret os, hvad ministeren mener om det her; vi mener grundlæggende, at det er bedst, at bankerne selv sætter deres priser.
Oversat til almindeligt dansk betyder det: Du kan rende og hoppe, minister.
Så spørgsmålet er, hvor længe regeringen vil finde sig i det.
Der er jo en enkel måde at gøre noget ved det her på, og det er jo at gå ind og regulere indlånsmarginalen, altså simpelt hen sige, at der må være et loft over, hvor meget bankerne må have i forskel mellem det, de selv hæver, når de sætter borgernes penge ind på Nationalbankens konto, og det, som de giver almindelige borgere og små selvstændige.
Var det noget, regeringen ville kigge på?