runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2020-01-15:
Endnu en gang synes jeg, det hænger fint sammen.
For jeg synes, vi har været meget ærlige omkring de svære hensyn, der et eller andet sted også er i forhold til den her problemstilling.
Vi har hele vejen igennem
sagt, som hr. Hans Andersen rigtigt fremhæver, at vi ikke har en intention om, at man pludselig skal til at give meget mere i bestemte ydelsesformer, men at vi gerne vil have nogle bedre balancer.
Vi har kunnet se af de historier, som har stået i kø både i medierne, og som børneorganisationer, og som sociale organisationer i mangfoldighed har indrapporteret om, at der er nogle familier, at der er nogle børn, der lider for store afsavn, og det vil vi gerne gøre noget ved.
Men vi insisterer jo også på, at der skal være den balance, som hr. Hans Andersen tilsvarende synes optaget af, og derfor håber jeg også, at Venstre, når Ydelseskommissionen kommer med sine anbefalinger, vil være med til at forhandle om, hvordan et nyt ydelsessystem kan se ud.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-01-15:
Spørgsmålet lyder: Ønsker ministeren, at en kommende politisk aftale som opfølgning på Ydelseskommissionens anbefalinger skal medføre, at gruppen, for hvem det ikke kan betale sig at arbejde, stiger eller falder i forhold til situationen, før det midlertidige børnetilskud trådte i kraft?
Hans Andersen (V), 2020-01-15:
Men udgangspunktet er jo blot blevet sværere.
For nu har regeringen sammen med støttepartierne ydet et ekstra tilskud til primært arbejdsløse udlændinge, og det gør det jo mindre attraktivt for de pågældende mennesker at komme i arbejde.
Jeg er jo meget enig i, at vi skal forfølge det at få ledige i arbejde, og det er sådan set også det, der er sket i de senere år med kontanthjælpsloftet.
Så jeg har sådan set meget svært ved at forstå, hvorfor regeringen vil bryde kontanthjælpsloftet ned.
Det må jeg forstå regeringen ønsker at gøre.
Peter Hummelgaard (S), 2020-01-15:
Det er i hvert fald det opdrag, som kommissionen har fået.
Der er mange knopskydninger, reglerne er meget komplicerede.
Det er faktisk også til syvende og sidst derfor, vi har bedt kloge mennesker med Torben Tranæs i spidsen om at prøve at bure sig inde i et rum og tænke grundigt over de her ting.
Vores forhåbning er jo også, at vi kan lave en meget bred politisk aftale om fremtidens ydelsessystem, så vi også lidt slipper for det, der har været tendensen igennem de sidste alt for mange år efter min mening, nemlig at når den ene regering kommer til, bliver ydelserne justeret i den ene retning, og når den anden regering kommer til, bliver ydelserne justeret i den anden retning, og midt imellem står nogle af dem, der har brug for tryghed, på vores nederste sikkerhedsnet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-01-15:
Så kan det godt være, at ministeren har formuleret sig kluntet; det kan også være, at jeg har lyttet forkert – men okay, så må jeg jo rette min opfølgende kommentar.
Det vil sige, at den midlertidige svækkelse af arbejdsudbuddet så skal reduceres med aftalen.
Det er sådan set positivt, at Ydelseskommissionen skal komme med en model, der fjerner den forringelse af arbejdsudbuddet, som det midlertidige børnetilskud har medført.
Peter Hummelgaard (S), 2020-01-15:
Jeg ved ikke, om jeg formulerede mig kluntet – det gjorde jeg nok, og det tager jeg på mig.
Men jeg tror, at spørgeren misforstod mit svar, for det, der var svaret, var, at kommissionens opgave er at komme med anbefalinger, der er udgiftsneutrale, eksklusive det midlertidige børnetilskud.
Det skal altså forstås på den måde, at de skal være udgiftsneutrale inden for det eksisterende system, fraregnet – man skal altså ikke tælle det med – hvad der er blevet givet i det midlertidige børnetilskud.
Det skal være inden for det eksisterende system, uden det midlertidige børnetilskud.
Så det gælder jo både den merudgift, der er, men også den teoretiske svækkelse af arbejdsudbuddet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-01-15:
Tak for det svar, for det var jo åbent og ærligt: Den forringelse, der er lavet i arbejdsudbuddet – den lavere beskæftigelse, som vil være gældende, fordi regeringen har lavet den her aftale om et midlertidigt børnetilskud – skal så videreføres.
Så regeringen vil altså ikke rette op på den svækkelse af beskæftigelsen, som aftalen om det midlertidige børnetilskud har medført som en følge af Ydelseskommissionens arbejde.
Det synes jeg er trist, og det var jo sådan set også lidt det, der var min frygt og derfor bekymring i mit spørgsmål.
Regeringen har jo i sit forståelsespapir en bestemmelse om, at arbejdsudbuddet samlet set ikke må svækkes.
Jeg skal bare høre, hvilke initiativer regeringen så har tænkt sig at komme med for at kompensere for de reducerede arbejdsudbud.
Tak for svaret eller forsøget på at svare.
Jeg har jo også læst kommissoriet til Ydelseskommissionen, og der står der, at anbefalingerne skal samlet set være udgiftsneutrale og må ikke svække beskæftigelsen.
Det er en anden formulering, end at det ikke må reducere arbejdsudbuddet.
Jeg skal bare spørge, hvordan jeg skal forstå kommissoriet.
Det er ikke særlig polemisk.
Betyder det, at den reduktion i arbejdsudbuddet, der er lavet i forbindelse med den aftale, som regeringen har lavet om det midlertidige børnetilskud, som reducerer beskæftigelsen med 250 i Danmark, så skal nøjes – i anførselstegn – med at reducere arbejdsudbuddet med de 250, hvilket allerede er sket, eller er det ministerens ambition, at det skal kompensere for de 250, som arbejdsudbuddet allerede er svækket med?
Peter Hummelgaard (S), 2020-01-15:
Tak for spørgsmålet.
Vi har givet Ydelseskommissionen 1 år til at komme med sine anbefalinger til et nyt kontanthjælpssystem.
Regeringen har udstukket en ramme for Ydelseskommissionens arbejde.
Som det fremgår af kommissoriet, skal kommissionens anbefalinger samlet set være udgiftsneutrale og må ikke svække beskæftigelsen.
Ydelseskommissionen skal nu have arbejdsro, og jeg vil afvente kommissionens anbefalinger og ikke begynde at foregribe indholdet i en kommende politisk aftale, herunder eventuel betydning for arbejdsudbuddet.
Når kommissionen har præsenteret sine anbefalinger om et års tid, indkalder jeg til forhandling om fremtidens kontanthjælpssystem.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-01-15:
Spørgsmålet lyder: Er det ministerens intention, at en kommende politisk aftale som opfølgning på Ydelseskommissionens anbefalinger skal videreføre det tab i arbejdsudbud, som aftalen om det midlertidige børnetilskud medfører, eller ønsker ministeren, at en kommende aftale skal fjerne tabet i arbejdsudbud?
Peter Hummelgaard (S), 2020-01-15:
Hvis man anlægger den præmis, som jeg synes Hans Andersen og nogle af hans meningsfæller ofte gør, altså at det udelukkende er ydelsernes størrelse, der afgør, om man kommer i beskæftigelse eller ej, så kunne vi jo lige så godt afskaffe ydelserne og give madkuponer i stedet for.
For så måtte alle jo vælte ud på arbejdsmarkedet og tage de job, der nu engang er.
Jeg tror ikke, at verden hænger sådan sammen.
I mange af de lande, hvor man har den type systemer, kan vi ikke se, at der er en meget høj beskæftigelse blandt nogle af de grupper, der har andre problemer end bare arbejdsløshed.
Som jeg også svarede hr. Hans Andersen på det foregående spørgsmål, er kommissoriet strikket sådan sammen med de anbefalinger, som kommissionen skal give, at det skal være udgiftsneutralt, eksklusive det midlertidige børnetilskud.
Det gælder så selvfølgelig også ud fra den forudsætning, at den svækkelse, der måtte være i arbejdsudbuddet, som alt andet lige er meget teoretisk, fordi den er så lille, er eksklusive det, der er opdraget til kommissionen.
Altså, det, som regeringen har en holdning til, er jo, at vi kan se et ydelsessystem, hvor der er lavet mange og meget store ændringer i løbet af de sidste mange år – også ændringer, som den daværende socialdemokratisk ledede regering var med til at indføre, og ændringer, som skiftende borgerlige regeringer har været med til at indføre – og hvor der er et problem med balancen i systemet.
Jeg synes, det er et grundlæggende problem, når man kan se, at der er børn, der vokser op i familier, som er på kontanthjælp eller andre ydelser, og som har svært ved at have de samme opvækstbetingelser som andre børn – hvad enten det er, at man ikke har mulighed for at tage til børnefødselsdag eller at gå ordentlig mætte i skole, eller hvad ved jeg.
Det er det problem, vi grundlæggende gerne vil løse med bedre balancer.
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-15:
Jeg har faktisk ikke spørgsmålet med, jeg beklager.
Det var jo en pinlig start, men her kommer det: Hvad mener ministeren at man kan gøre for at sikre, at sprogundervisningen etableres mest hensigtsmæssigt i forbindelse med afskaffelse af egenbetaling på danskuddannelserne for udlændinge?
Hans Andersen (V), 2020-01-15:
Det fremgår jo af Ydelseskommissionens kommissorium, at anbefalingerne skal være udgiftsneutrale.
Og det betyder jo med andre ord, at hvis nogle skal have flere penge mellem hænderne, ja, så skal de hentes i lommerne på andre i kontanthjælpssystemet.
Noget af det første, den socialdemokratiske regering gjorde, da den kom til magten, var jo at hæve ydelserne til især arbejdsløse indvandrere.
Så man kan jo være bekymret for en gentagelse.
Så hvem er det, ministeren mener skal have flere penge, og hvem skal have færre?
For det må ministeren vel have en holdning til, Ydelseskommission eller ej.
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-15:
Jeg vil starte med at sige, at vi er for, at man giver hånd, når et andet mennesker rækker hånden frem.
Selve det at give hånd kan man godt kalde symbolsk, men det dækker jo over et syn på det andet køn, som jeg synes er rimelig grundlæggende, og det er en indgroet del af vores demokrati, at vi betragter køn som ligestillede.
Ja, håndtrykket er måske symbolsk, men det dækker over noget, der er virkelig væsentligt, virkelig vigtigt at holde fast i.
Det er mit udgangspunkt.
Jeg har besluttet mig for at deltage i ceremonier frem til sommerferien, og de ligger spredt ud over landet og ud over månederne, og til den tid kan vi snakke sammen.
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-15:
Det er jo rigtig dejligt, at ministeren kommer rundt i landet og hilser på en masse af de nye danske statsborgere, men hvornår vil ministeren så vurdere at have nok praktisk erfaring med de her håndtryksceremonier til at kunne lægge sig fast på, om Socialdemokratiet og regeringen rent faktisk er for eller imod en håndtrykslov?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-15:
Jamen jeg vil sige, at det altid gør indtryk på mig, både hvad partifæller og hvad andre borgmestre siger.
Som jeg også sagde i min besvarelse, har jeg det selv sådan, at der nogle gange går lidt selvsving i Christiansborg.
Vi kan synes, at noget er utrolig interessant at diskutere med hinanden, uden at vi overhovedet har nogen praktiske erfaringer med, hvordan det fungerer i virkeligheden.
Derfor har jeg i den her sag og i andre, vil jeg sige, besluttet mig for, at nu tager vi lige en dyb indånding, og så ser vi lige, hvordan det fungerer.
Jeg kommer rundt i landet, i hovedstadsområdet, i Jylland, og kommer til at deltage i en hel del af de her grundlovsceremonier.
Der vil jeg forsøge at snakke både med borgmestrene, men også med de nye statsborgere og deres familier for at høre, hvad de mener om hele ceremonien – alt, hvad ceremonien handler om.
Men det er jo ikke nogen hemmelighed, at jeg også før valget selv syntes, at det måske var lidt mærkværdigt at skulle læse i en dansk lovtekst, at et håndtryk skulle foregå håndflade mod håndflade.
Nu synes jeg bare, at det kan ende med at blive lige så symbolpolitisk at rulle det tilbage, så lad os nu lige se, hvordan det fungerer.
Og så tror jeg, at et ret bredt flertal i Folketinget, efter de her ceremonier har fået lov til at fungere første gang, vil kunne blive enige om, hvordan vi kommer videre.
Det kan jo også være, at der er andre dele af ceremonierne, der skal justeres lidt på.
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-15:
Tak for det.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, tror jeg, at jeg ikke finder særlig meget fornuft i den her håndtrykslov, ikke fordi jeg på nogen måde underkender, at vi som udgangspunkt hilser på hinanden ved at give hinanden hånden, men fordi jeg simpelt hen ikke synes, at det giver mening at have det nedskrevet i en lov, hvordan vi håndflade mod håndflade skal hilse på hinanden til en ceremoni.
Jeg synes, det er indbegrebet af symbolpolitik.
Ministeren udtalte selv til DR – som han sagde, har han udtalt sig flere gange om emnet – den 12. september 2019, at der bør ryddes op i symbolpolitikken.
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-15:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er meget enig med spørgeren i, at det ville være absurd, hvis en borgmester skulle give hånd til sig selv, men sådan er det heldigvis heller ikke.
Som reglerne er skruet sammen, er afholdelse af grundlovsceremonierne en opgave for kommunalbestyrelserne.
Det er derfor op til den enkelte kommunalbestyrelse at tilrettelægge, hvordan kommunens ceremonier skal afholdes.
Det kunne f.eks. være kommunaldirektøren.
Jeg kan i øvrigt oplyse, at ministeriet har været i kontakt med Samsø Kommune for at besvare de her spørgsmål, som kommunen har.
I sidste uge deltog jeg selv i en grundlovsceremoni, som Hvidovre Kommune afholdt som den første kommune i landet, og jeg vil sige, at det faktisk var en ret god oplevelse.
Jeg er varm tilhænger af, at vi højtideligt markerer sådan en vigtig begivenhed, som det er at få tildelt dansk statsborgerskab.
Det er med til at understrege, at det betyder noget, og jeg havde også indtryk af, at det var noget, de nu danske statsborgere, der deltog i ceremonien, var glade for.
Ingen af os ved dog helt endnu, hvordan de nye ceremonier kommer til at fungere i praksis, når de har været i mange kommuner.
Jeg synes derfor, det er klogt, at vi lige prøver at afholde en eller to runder af ceremonier, og jeg har også selv tænkt mig at deltage i nogle af dem.
Jeg synes, jeg har deltaget i rigelig mange debatter her i Folketingssalen og i medierne om det her spørgsmål.
Jeg kunne godt tænke mig at prøve at komme ud i virkeligheden og se, hvordan det fungerer.
Når jeg så har været på rundtur og set, hvordan det fungerer i praksis, er det egentlig min ambition, at vi på den baggrund skal tage stilling til, hvad der skal ske med ceremonierne fremadrettet.
Men indtil videre er mit udgangspunkt faktisk, at det har været en succes, men det er som sagt på baggrund af en enkelt ceremoni, jeg har deltaget i.
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-15:
Anerkender ministeren, at håndtryksloven forekommer absurd, når den medfører, at Samsøs borgmester, Marcel Meijer, for at blive dansk i princippet skal give hånd til sig selv?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-01-15:
Jeg vil i hvert fald gerne give et tilsagn om, at jeg gerne og også sammen med socialministeren vil dukke op, og så kan vi få drøftet igennem, hvad problemstillingen er, for det er fuldstændig rigtigt, at det indimellem bliver sådan noget siloagtigt noget.
Og min opfattelse er faktisk, at socialministeren og jeg på det her punkt ligesom på utrolig mange andre punkter er meget, meget enige om, hvor vi skal hen, hvad der er slagretningen, og hvor problemerne er.
Så jeg vil i hvert fald være indstillet på, at vi prøver at sætte os ned og prøver at kigge igennem, hvor det går galt, og hvordan vi kan løfte det op på et bedre niveau end det, der er i dag.
For der er jo ikke nogen, der skal komme i klemme i det.
Så det synes jeg bestemt vi skal kigge på.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-01-15:
Nu er det således, at der er flere kommuner, der finder på det her, og det hænger jo også sammen med, at der ikke er penge nok.
Men det, der i virkeligheden er sagen, er jo, at der ikke er særlig gode regler for, hvordan den slags overgange skal foregå.
Er ministeren interesseret i at sende et hyrdebrev ud eller komme med en form for indskærpelse eller sætte nogle rammer for, hvordan den her slags ting skal foregå, så vi sikrer, at vi ikke taber de her børn og familier på gulvet og egentlig også svigter dem?
For det er faktisk reelt det, der sker.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-01-15:
Nu taler spørgeren så igen om et meget konkret eksempel, og det vil jeg simpelt hen ikke tage stilling til.
Det synes jeg ikke er rimeligt jeg gør som minister.
Men jeg vil bare sige, at jeg selvfølgelig opfordrer til, at man, hvis man laver forandringer, så gør det i god nok tid til, at man kan nå at visitere borgerne på forhånd, så man ikke gør det, efter at man har lavet forandringen.
Principielt kan man jo godt ifølge lovgivningen ændre noget fra at være en heldagsskole til ikke at være det, hvad enten det er et almindeligt folkeskoletilbud eller et specialtilbud.
Det kan man jo sagtens.
Det er ikke det, der afgør, hverken hvad barnet har ret til eller behov for, kan man sige.
Så spørgsmålet om, om vi skal have en heldagsskole eller ej, er et almindeligt spørgsmål at tage stilling til, men det er jo klart, at man skal tage hensyn til de børn, der er bagved, hvis man laver en forandring.
Så er der en forandringsproces, og den har jeg tillid til rigtig mange af kommunerne er rigtig gode til at gennemføre, men jeg ved også erfaringsmæssigt, at det er der også en hel del der ikke er.
Peter Hummelgaard (S), 2020-01-15:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg har fremhævet i de forrige besvarelser i relation til Ydelseskommissionen, er det en præmis for kommissionens arbejde, at der skal være en betydelig gevinst ved at tage et arbejde.
Ydelseskommissionen har nu fået et år til at komme med sine anbefalinger til et nyt kontanthjælpssystem.
Jeg vil ikke foregribe begivenhedernes gang og allerede nu begynde at spekulere i, hvad der konkret skal ligge i en politisk aftale som opfølgning på kommissionens arbejde.
Der er dog ingen tvivl om, at kontanthjælpsloftet har ramt nogle kontanthjælpsmodtagere hårdt på pengepungen.
Især er nogle af børnefamilierne blevet hårdt ramt.
Det skyldes oftest, at de har de største huslejer og derfor mister mest, hvis de rammes af kontanthjælpsloftet.
Det har vi bedt ydelseskommissionen tage højde for, så man har en rimelig levestandard i en midlertidig periode, hvor man er uden arbejde.
Men jeg kan fuldstændig afkræfte påstanden om, at vi har givet ydelseskommissionen carte blanche til blot at fjerne kontanthjælpsloftet og rulle systemet fuldstændig tilbage til tiden før kontanthjælpsloftet.
Regeringen tror fuldt og fast på, at det bedste for børnene er, at mor og far kommer i arbejde, og det betyder, at vi har stillet som krav til ydelseskommissionen, at der skal være en betydelig gevinst ved også at påtage sig et arbejde.
Når Kommissionen har præsenteret sine anbefalinger om et års tid, indkalder jeg til forhandlinger om fremtidens kontanthjælpssystem, og så håber jeg, at vi kan lande en ambitiøs politisk aftale, der skaber ro om kontanthjælpssystemet og sikrer, at det er robust og fremtidssikret.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-01-15:
Når der laves den her form for ændringer, kan man næsten begynde at se et skrækscenarie for sig med en socialminister og en undervisningsminister, der begge synes, at bolden ligger et andet sted.
For det er således, at hvis man er i et heldagstilbud og kommunen lige pludselig vælger at lave det om, så er det nogle forskellige lovgivninger, vi har med at gøre.
Og i mellemtiden, mens vi andre står og diskuterer, hvad vi skal gøre, eller hvordan vi kan løse det, så er det familierne og de her børn, der bliver taget som gidsler, for de skal ind i en helt ny visitationsproces, og de har en meget ringe klageadgang og en meget ringe retssikkerhed med hensyn til at sikre deres børn en fortsat helhedsorienteret indsats, som de i virkeligheden har behov for for at kunne trives, udvikle sig og blive til mennesker, som forhåbentlig kan udnytte deres bedste potentialer.
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-15:
Mener ministeren så, at borgmesteren på Samsø bliver mere dansk og bedre integreret af at give hånd, eller ville han være mindre integreret, hvis han ikke deltog i en håndtryksceremoni?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-15:
Når han får sit danske statsborgerskab, bliver han jo dansk statsborger, og det gælder for min partifælle på Samsø, ligesom det gælder for tusindvis af andre mennesker, som får tildelt statsborgerskab, når de har deltaget i grundlovsceremonierne.
Ceremonierne skal jo højtideligholde det, men det er bare det absolut sidste og måske også det mindste af de krav, der bliver stillet til at få dansk statsborgerskab, som ellers handler om, at man har været i beskæftigelse, man har boet her i en årrække, man har permanent opholdstilladelse, man ikke har begået kriminalitet, og det er jo alt det, der er vurderingen af, hvorvidt man har levet op til kravene for at få statsborgerskab.
Peter Hummelgaard (S), 2020-01-15:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at slå fast, at det er centralt for regeringen, at et nyt ydelsessystem skal balancere en række hensyn.
På den ene side skal der også fremadrettet være en væsentlig økonomisk gevinst ved at være i arbejde; på den anden side skal man kunne have en rimelig levestandard, når man i en midlertidig periode er uden arbejde.
Den balance er der ikke i det nuværende ydelsessystem, hvor kontanthjælpsloftet, som blev indført af den forrige regering, i nogle tilfælde rammer skævt og tilfældigt.
Det har ramt nogle familier, herunder børnefamilier, hårdt på pengepungen.
Det kan bl.a. gå ud over børnene, og det synes regeringen ikke er rimeligt.
Derfor har regeringen nedsat en Ydelseskommission, som skal komme med bud på et nyt ydelsessystem, som netop skal sikre den ellers manglende balance.
Det er selvfølgelig alt for tidligt at sige noget om, hvorvidt regeringen vil følge de anbefalinger, som Ydelseskommissionen kommer med, herunder om regeringen vil være enig i anbefalinger, der indebærer, at nogle skal have mere i ydelse, mens andre skal have mindre.
Men med den kompleksitet og knopskydning, der karakteriserer reglerne i kontanthjælpssystemet, kan der da sagtens være nogle elementer i kontanthjælpssystemet og i de relaterede tillægsydelser, som kan sammentænkes på en mere fornuftig og enkel måde.
Nu skal kommissionen i gang med sit arbejde, som jeg ser frem til at følge.
Hans Andersen (V), 2020-01-15:
Tak for det.
Er regeringen klar til at følge Ydelseskommissionens anbefalinger, hvis kommissionen anbefaler at hæve de sociale ydelser til en gruppe – f.eks. integrationsydelsesmodtagere – for til gengæld at sænke de sociale ydelser for en anden gruppe, f.eks. syge danskere på kontanthjælp?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-15:
Jeg tør ikke afvise, at en kommune kan betale for deres borgere, hvis de deltager i danskuddannelse – det kan godt være – og hvis der er nogle kommuner, der vil det, så har jeg ikke noget politisk problem med det.
Om der skulle være nogle juridiske problemer, tør jeg ikke lige sige.
Jeg vil da også sige, at det er nogle sprogskoler, der kan se frem til øget aktivitet på den anden side af sommerferien, og hvis de ellers har en nogenlunde sund likviditet, så kunne det jo også godt være, at de i det første halvår af 2020 kunne køre med lidt driftsunderskud mod til gengæld at kunne se frem til øget aktivitet på den anden side af sommerferien.
Ellers skal de godt nok have en rimelig dårlig likviditet.
Det kan selvfølgelig være, at der er nogle af dem, der har det, men så tror jeg måske også, at det skal håndteres individuelt, i stedet for at vi ruller nogle generelle regler ud over hele sprogcenterverdenen.
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-15:
Det vil sige, at man forestiller sig ikke, at man vil give kommunerne mulighed for f.eks. selv at betale eller at finde en ordning for det.
Nu ved jeg, at der f.eks. i Kolding Kommune er politikere, der er meget positive over for en sådan ordning, og det ville konkret for den kommune koste et par hundrede tusinde.
Så derfor er spørgsmålet egentlig lidt: Ville det være en ordning, man kunne overveje at indføre, så man gennemførte den f.eks. den 1. marts eller den 1. april?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-15:
Så jeg er nok desværre nødt til at bede spørgeren om at væbne sig lidt med tålmodighed.
Til gengæld vil jeg sige, at jeg også selv er interesseret i, om vi ser et fald i antallet af kursister her i de første måneder af 2020, for det håber jeg ikke; det håber jeg virkelig ikke.
Jeg håber, at folk trods alt fortsætter deres danskuddannelse og så bare glæder sig over, at på den anden side af sommerferien vil det være billigere for dem, fordi de slipper for deltagerbetalingen.