runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-08:
Må jeg ikke bare først, jeg skal gøre det meget, meget kort med respekt for taletiden, sige, at jeg deler det syn om, at der er brug for en nuancering i forhold til amerikansk politik, ligesom jeg i øvrigt også håber, at mediernes massive interesse for det amerikanske valg er et forvarsel om et tilsvarende stort engagement, når der finder valg sted i andre lande, som har en stor betydning for Danmark.
Der er f.eks. valg i Tyskland næste år, hvor man uden at overdrive nok må sige, at udkommet af det valg sådan umiddelbart i virkeligheden måske har større effekt på Danmark end det amerikanske valg.
Så det bliver interessant at følge mediernes dækning af det tyske valg næste år.
Så til spørgsmålet.
Nu siger hr. Kristian Thulesen Dahl, at EU har lagt sin forhandlingsposition fast.
Det kan man jo diskutere, for ret beset står vi i en situation, hvor Storbritannien endnu ikke har fastlagt sin forhandlingsposition, og det er jo der, det starter.
Jeg havde selv fornøjelsen af at møde den britiske premierminister på Marienborg for nogle uger siden, og uden at referere i detaljer må jeg bare sige, at det ikke stod helt klart, hvad det var for en ambition, Storbritannien har fremadrettet i sin relation til EU, og det er jo det, vi afventer.
Det, vi har sagt fuldstændig enslydende fra de 27 resterende lande er, at vi ønsker os et fredeligt forløb, en fredelig skilsmisse, men vi ønsker også en aftale, som er balanceret, altså hvor rettigheder og pligter følges ad.
Og så er det i virkeligheden svært at komme rigtig videre med den her sag, indtil Storbritannien har valgt at aktivere den her berømte artikel 50, hvilket premierministeren har tilkendegivet vil ske senest med udgangen af marts måned næste år.
Givet Storbritanniens beslutning handler det jo nu også om at varetage danske interesser.
Og vi ønsker at have en frihandelsaftale med Storbritannien, der muliggør fremtidig eksport, men vi ønsker også, at det skal være balanceret, så man ikke vinder, kan man sige, særlige konkurrencefordele i Storbritannien ved kun at være med i dele af den her, kan man sige, samlede pakke, der balancerer, hvad der er lige konkurrence.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-11-08:
Jeg synes, der er meget logik i, at man afventer briternes udspil, selvfølgelig er der det.
Men jeg må da bare sige, at der altså ikke gik mange dage efter den britiske afstemning, før man i de 27 lande i EU satte sig sammen og meddelte briterne, at forudsætningen for en frihandelsaftale er, at briterne accepterer det, der kaldes de fire friheder, herunder den fri bevægelighed for personer.
Så man kan vel sige, at EU allerede ganske få dage efter den britiske afstemning meddelte briterne, at den fri bevægelighed for personer var en afgørende forudsætning for, at der kan laves en frihandelsaftale, og at EU ikke har afventet briternes position, for EU har forlods fortalt briterne, på hvilket grundlag en eventuel aftale kan finde sted.
Og det er det, som jeg gerne vil udfordre statsministeren på: Hvorfor er det sådan, at forudsætningen for, at man kan lave en frihandelsaftale med Storbritannien – som jeg mener at Danmark har en interesse i bliver lavet, og jeg anerkender, at det kræver massevis af forhandlinger, og at det er hammerbesværligt og alt det dér – er, at man forlods siger til briterne, at de så skal acceptere fri indvandring, bl.a. fra de øst- og centraleuropæiske lande, en indvandring, der jo ellers lige præcis var omdrejningspunktet for den afstemning, de havde i sommer?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-11-08:
Med det svar er det lige, før jeg føler mig dækket ind i forhold til det næste, fordi der jo er flere tilgange til det her.
Man kunne også diskutere en asylreform.
Lige nu er det jo x antal mennesker, der kan visitere sig selv til Danmark, hvis de har penge nok.
Men hvem er det, der bliver ladt tilbage?
Det er måske nogle af dem, vi også gerne vil tage os af.
Kunne vi på et tidspunkt komme dertil, hvor man siger til mennesker, at kommer man her og søger asyl, hjælpes man tilbage til en flygtningelejr i nærområdet, og så forpligter vi os som samfund til at modtage et antal om året, som det danske samfund kan løfte, kan bære, kan integrere, og hvor man også tager hensyn til dem, som ikke selv har tusindvis af dollars at betale til menneskesmuglere?
Men det vil jeg se frem til nogle flere diskussioner af, når vi engang kommer over på anden side af en finanslov.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-08:
Der er jo ingen tvivl om, at det er enormt dilemmafyldt, at vi har haft de her strømninger op gennem Europa af – nu skal udtrykket jo ikke misforstås – selvvisiterede flygtninge og migranter, samtidig med at vi har folk siddende i lejre, som måske i virkeligheden har et større eller mindst lige så stort beskyttelseskrav, og det skal der gøres noget ved.
Det kræver beslutninger, der rækker ud over landets grænser, og hvor vi jo så er udfordret af, at vi har et forbehold i relation til EU, så vi slet ikke deltager i den del af politikformuleringen fuldt ud.
Men jeg noterer mig jo, også med de sidste tyske meldinger her over de seneste dage, at der er et andet perspektiv på det, end der var for et år siden.
Det ville være perspektivrigt, hvis man ligesom kunne afskære de spontane veje, få styr på Europas ydre grænser og så på anden vis leve op til sine humanitære forpligtelser.
Det vil jeg da gerne tilkendegive.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-11-08:
Jeg havde overvejet, om jeg skulle finde på to opfølgende spørgsmål, men jeg tænkte, at det næsten blev for svært i dagens anledning, så jeg vil hellere kaste mig over noget andet
Der kommer jo en dag efter denne, og der kommer en dag efter finanslovsforhandlingerne.
Der er regeringen jo i sin 2025-plan, som vi på lange stræk synes er rigtig god, kommet med en del forslag omkring udlændingepolitikken, og det er noget, vi i hvert fald ser frem til forhåbentlig at få endnu mere på bordet, når vi på et tidspunkt får afsluttet finanslovsforhandlingerne.
Vi har et par ting, som vi synes kunne være interessante.
Vi har i øjeblikket en række borgere på tålt ophold i Danmark – folk, vi ikke kan komme af med, folk, som vi burde kunne komme af med.
Jeg vil høre, om statsministeren vil være med til, at vi får sat skub på og får sat mere fart på de diplomatiske garantier, der skal gennemføres, for at vi kan sende de borgere på tålt ophold tilbage, hvor de kommer fra.
Det er ikke rimeligt, at de skal sidde her i landet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-11-08:
Vi vil også gerne være med til at se på, om der er nogle steder, hvor man kan tilrettelægge den danske lovgivning bedre i forhold til spam og business to business og alle de her ting.
Det, vi så bare samtidig også skal have med, er, at vi må acceptere, at mange af de udfordringer, vi har med det her – hvor folk køber noget over nettet osv. og deltager i konkurrencer og alt mulig andet – er, at det meget ofte er vanskeligt at se, hvor de kommer fra.
Ofte er det jo fra udenlandske servere, fra udlandet i det hele taget, og det betyder jo, at vi i princippet kan vedtage nok så megen lovgivning i Danmark, men hvis det kommer fra andre lande, eventuelt uden for EU, hvor det er uden for EU-lovgivningen, som ellers giver os fælles regler vedrørende en lang række af delelementerne, så vil det alligevel medføre, at forbrugerne vil stå lidt forpjuskede og lidt forvirrede.
Og det kan man jo sådan set godt forstå, for det er jo meget irriterende, at man, fordi man vælger at købe et eller andet, så skal belemres med alle mulige andre såkaldt rigtig gode tilbud.
Men overordnet set er vi i Dansk Folkeparti egentlig glade for, at vi nu efter flere års tilløb kan se frem til, at vi i det mindste får sammensat en lovgivning, som er bedre på området, set i forhold til, at den også både bliver mere forenklet og overskuelig, set i forhold til den markedsføringslovgivning, vi har haft indtil nu, som vi kan se ofte har været præget af spredt fægtning og dermed også en mere uhåndgribelig lovgivning, hvor nogle ting decideret talte imod hinanden rent forbrugermæssigt.
Den forrige regering nedsatte jo udvalget, som det blev sagt tidligere, og den nuværende har så valgt at følge op på det, dog med de præciseringer, som også blev nævnt af Socialdemokratiets ordfører – dem anerkender vi selvfølgelig også.
Vi vil meget gerne i Dansk Folkeparti have, at der bliver en høj grad af minimumsimplementering af de her EU-standarder i Danmark.
Vi vil kun støtte dem, hvis de er mere til gavn for danske forbrugere og danske interesser i øvrigt end minimum.
Men overordnet set
synes vi faktisk at lovforslaget her indeholder rigtig mange gode præmisser.
Vi synes, det er godt, at vi får revideret loven og får en mere overskuelig og forenklet lov, men vi vil selvfølgelig også gerne være med til at se på nogle af de eksempler, der blev rejst fra Socialdemokratiets side.
Og jeg håber selvfølgelig, at vi får stillet de spørgsmål i udvalgsarbejdet.
Men på nuværende tidspunkt er vi positive over for lovforslaget og ser frem til den videre behandling.
Pelle Dragsted (EL), 2016-11-08:
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget, sådan som det foreligger, og det kan vi ikke, fordi det, som vi ser det, indebærer en række elementer, som svækker beskyttelsen af forbrugerne i forhold til aggressiv markedsføring fra erhvervslivets side.
Vi deler sådan set helt de kritikpunkter, som rejses af dels Forbrugerombudsmanden, dels Forbrugerrådet TÆNK, og som man jo kan læse i høringssvarene.
Det drejer sig bl.a. om nogle af de spørgsmål, som tidligere ordførere også har været inde på, altså om den her såkaldt uanmodede henvendelse til forbrugere, for med forslaget åbnes der jo op for større muligheder for at bombardere forbrugerne med markedsføring i mailboksen.
Og når man ligesom kender til udviklingen over de seneste år og ikke kan sige, at der er blevet mindre af den slags eller færre af den slags henvendelser, så er det nok ikke den rigtige vej at gå at udvide erhvervslivets muligheder for at sende os den her type tilbud, som for mange er en stor irritationskilde; man kan jo, hvis man ønsker nye vinterdæk, selv søge oplysninger om dem.
Det drejer sig også om ophævelsen af den her selvstændige bestemmelse om salgsfremmende foranstaltninger som f.eks. konkurrence, om ophævelsen af bestemmelsen om organiseret rabat, der ifølge Forbrugerrådet vil svække prisgennemsigtigheden, og om ophævelsen af det nuværende forbud mod indholdsløse garantier, altså at virksomhederne skal have lettere ved at oversælge garantier, som de sælger med et produkt, selv om forbrugeren i virkeligheden allerede er sikret af den almindelige købslovgivning.
Og der en række andre elementer, som jeg synes fremgår af de meget grundige og fine høringssvar fra forbrugerorganisationerne. Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at regeringen langt hen af vejen har siddet den her kritik overhørig og ikke har taget højde for de her organisationers mindretalsudtalelser og for deres høringssvar, særlig fordi man selv inden for implementeringen, eller hvad kan man sige, af de her EU-regler havde kunnet fastholde mange af de her elementer.
Man har med andre ord brugt den her tilpasning eller implementering af EU-regler som en slags undskyldning for at svække beskyttelsen af forbrugerne.
Vi synes sådan set slet ikke, EU skulle bestemme det her, men i det her tilfælde er det så ikke EU, der bestemmer det.
Man bruger sådan set EU-regler som en undskyldning for at lempe nogle regler og på den måde svække forbrugerbeskyttelsen.
Derfor kan vi ikke fra Enhedslisten side støtte forslaget, som det ligger, men vi vil selvfølgelig med interesse forholde os til eventuelle ændringsforslag, som måtte komme.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-11-08:
Mange tak.
Jeg skal gøre det ganske kort og sige, at vi kan støtte L 40.
Vi ser det som en forenkling af den eksisterende lovgivning.
Det er et resultat af et grundigt arbejde i det udvalg, som den tidligere regering nedsatte, og det vil sige, at relevante parter har været inddraget.
Der er tale om administrative lettelser for erhvervslivet.
Det mener vi i den grad der er brug for.
Vi synes også, der er god balance i forhold til de rettigheder, eller jeg vil hellere sige muligheder, som erhvervslivet har, og i forhold til den forbrugerbeskyttelse, som vi også finder rimelig.
Derfor kan vi som sagt støtte det her lovforslag.
René Gade (ALT), 2016-11-08:
Jeg beklager forsinkelsen.
I Alternativet er vi meget skeptiske over for den her ændring af markedsføringsloven, fordi vi ser nogle elementer, der skal implementeres fra EU, nogle direktiver, der skal gøres up to date, og det er vi meget enige om er på sin plads.
Så den første del af forslaget er vi helt med på. Så er der elementet af, som der også er tidligere ordførere, der har været inde på, at man vil gøre noget lettere for virksomhederne i forhold til at markedsføre sig.
Det ligger mig meget på sinde at imødekomme virksomhedernes muligheder for at gøre det godt, men jeg har selv arbejdet intenst med både permission-tildeling og markedsføring og reklame, og jeg må bare sige, at det ofte er sådan, at når man laver sådan nogle lempelser her, er det ikke nødvendigvis til gavn for dem, der laver de bedste produkter.
Så er det ofte for dem, der har den bedste kanal og den bedste markedsføringsplatform at gøre det ud fra.
Man giver mulighed for, at folk kan krydssælge, som der bliver lagt op til her, altså at du kan gå ind med en produktpalet, hvor du eksempelvis, som det er blevet fremført, har en bil, du har solgt, og så også kan gøre det med vinterdæk.
Og hvis du har en meget stor organisation eller en koncern, kan du også gøre det på helt andre produkter, kunne jeg forstå af den tekniske gennemgang, vi fik.
Det kan jeg ikke se bliver til gavn for dem, der sidder i positioner, hvor de ikke har den samme kapacitet og ikke er lige så store som de andre virksomheder.
Det kunne da godt være, men det er ikke sådan, jeg læser lovforslaget.
Jeg synes, at det i høj grad er en imødekommenhed af nogle meget store virksomheders interesser, der kan udnytte den her reklameplatform på en måde, der ikke er hensigtsmæssig for forbrugerne, og som jeg også tror vil kvæle nogle af mulighederne for mindre virksomheder, der har mere nichebaserede produkter og produktkategorier.
Derudover er der blevet sagt flere ting i forhold til den vejledning, man modtager som forbruger i supermarkederne, eller hvor man nu måtte være, i forhold til grupperede rabatordninger.
Det synes jeg heller ikke er hensigtsmæssigt, at man går væk fra den ordning med at være så transparent som overhovedet muligt.
Ved at indføre de direktiver, der kommer fra EU, synes jeg, at vi imødekommer ønsket om at skabe bedst mulige konkurrencevilkår, men den anden del af lovforslaget kan vi ikke gå med til i Alternativet, og derfor bliver vi også nødt til at sige nej tak, medmindre man splitter lovforslaget op i to.
Så vil jeg beklage igen, at jeg kom for sent på talerstolen.
Ida Auken (RV), 2016-11-08:
Det bygger jo også på arbejdet fra en arbejdsgruppe, som vi selv har været med til at nedsætte.
Der er en række gode ting, såsom at man stadig skal undgå skjult reklame, at man opretholder god markedsføringsskik som noget, der er bredt kendt i en dansk sammenhæng, men der er også en række spørgsmål, som vi gerne vil have boret ud under lovarbejdet, som både Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti har peget på.
Vil der være det, som Forbrugerombudsmanden peger på, altså om det er nødvendigt at have ordet væsentlig med ind i diskussionen om, hvorvidt der sker en væsentlig forvridning af forbrugernes økonomiske adfærd?
Har man oversat direktivet helt rigtigt her?
Det synes jeg også er værd at komme lidt længere ned i.
Jeg synes også, at de andre ting er vigtige at få rejst spørgsmål om her: Konkurrence på nettet, og rabatordninger, som man tidligere skulle skilte med, der nu bliver fjernet.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-08:
Tak for det, og tak for denne engagerede mindetale for en tidligere amerikansk præsident, som jeg også selv satte stor pris på.
Det er rigtigt, at det ikke er lykkedes hr. Søren Pape Poulsen at skjule Det Konservative Folkepartis holdning til boligbeskatningssystemet, og det er der jo sådan set heller ingen grund til at beklage.
Det havde været værre, hvis det havde forholdt sig omvendt.
Så det har jeg selvfølgelig også noteret mig.
Jeg har også noteret mig det ønske, der er i de igangværende forhandlinger om at låse grundskylden i 2017, og også noteret mig, at det er et ønske, som bakkes op andre steder fra i de partier, vi forhandler med, og jeg skal jo ikke foregribe resultatet af forhandlingerne eller gøre dem hverken lettere eller sværere ved at give forhåndsindrømmelser.
Så jeg tror bare, at jeg skal indskrænke mig til at sige, at det forekommer at være et naturligt udtænkt ønske til forhandlingerne.
For det, vi ser i Tyrkiet helt aktuelt, er meget, meget bekymrende på alle måder.
Og det er jo også baggrunden for, at udenrigsministeren, som spørgeren også refererede til, i går havde indkaldt den tyrkiske ambassadør til en samtale for i klart sprog at komme med den tilkendegivelse, at vi er dybt bekymrede over menneskerettighedssituationen i Tyrkiet.
Og det er særlig det forhold, at vi helt aktuelt har set de her politiaktioner mod ledende politikere fra det tyrkisk-kurdiske parti HDP med tilbageholdelsen af partiets to formænd.
Så det er bekymrende.
I det hele taget må man jo sige, at der i efterspillet oven på det mislykkede kupforsøg har været en situation, hvor menneskerettighedssituationen generelt i Tyrkiet har lidt et knæk, og hvor den i øvrigt folkevalgte – det må vi jo lige huske – præsident i kølvandet på det har strammet op på menneskerettighedssituationen.
Det er vigtigt, at det påtales, og det har udenrigsministeren gjort i går, og det gør vi tilsvarende også i det europæiske perspektiv.
Uffe Elbæk (ALT), 2016-11-08:
Det, som vi jo i Alternativet er oprigtig bekymret for, er, at det ikke er nok at indkalde ambassadøren til en seriøs samtale.
EU må træde i karakter på et helt andet niveau end – i anførselstegn – bare en samtale med de respektive ambassadører rundtomkring i Europa.
Det, man jo kan frygte, er, at den situation, som startede borgerkrigen i Syrien, som vi alle sammen kender konsekvenserne af, til en vis grad kan finde sted på samme måde i Tyrkiet med alle de afledte og dybe, dybe alvorlige konsekvenser, der vil være af det. Så har regeringen nogen overvejelser om, at man fra EU's side simpelt hen skal stoppe samarbejdet med Tyrkiet, herunder også stoppe den aftale, man har med Tyrkiet på flygtningeområdet, set i lyset af den situation, vi befinder os i i dag?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-08:
Nej, vi har ikke nogen tanker om stoppe samarbejdet med Tyrkiet.
For helt uagtet den bekymrende situation, jeg har givet udtryk for, er det jo fortsat er en realitet, at Tyrkiet er Tyrkiet og har den geografiske position, Tyrkiet har, og derfor også er korridor for en potentielt meget stor strøm af både flygtninge, men også migranter.
Og når vi ser på de aktuelle tal til Danmark, kommer der vel flere afghanere, end der kommer syrere.
Derfor har vi brug for at fastholde den og i øvrigt også holde Tyrkiet fast på de forpligtelser, de har i den aftale, vi har indgået med dem, som jo altså er en stor del af svaret på, at vi nu har en helt anderledes flygtningesituation i Europa og dermed også i Danmark, end vi havde sidste år, hvor der altså kom 100 om dagen, hvor der i dag kommer under 100 om ugen.
Situationen i den virkelige verden er altså, at der er behov for at opretholde et samarbejde med Tyrkiet på den dimension, samtidig med at vi så i øvrigt fordømmer, kan man sige, og påtaler de skred, vi ser finde sted på menneskerettighedsområdet.
Vi har også brug for et fortsat samarbejde med Tyrkiet, ikke mindst i forhold til netop at finde en permanent løsning i forhold til Syrien.
Og så har vi i øvrigt en dimension i det tyrkisk-europæiske samarbejde, hvor Tyrkiet jo altså er forpligtet på at vise nogle fremskridt, hvis man vil have ekstra rettigheder, bl.a. i forhold til visum og andet.
Det er jo den balance, vi skal finde, og hvis hr. Uffe Elbæk har nogle andre brugbare, kan man sige, bud på, hvordan vi kan ændre situationen, så hører jeg selvfølgelig gerne om det.
Uffe Elbæk (ALT), 2016-11-08:
Der er ingen tvivl om, at vi kommer til at forfølge det – på tværs af partierne, tror jeg da – fordi situationen som sagt er så alvorlig, som den er.
Erdogan bryster sig nærmest af, at han bliver omtalt som diktator i de vestlige medier.
Altså, det har han ingen problemer med.
Og det er jo i det lys dybt problematisk med de aftaler, vi så eventuelt har og måske endda vil indgå med dem.
Men det kommer vi tilbage til.
Vi hopper videre til det sidste spørgsmål, det tredje spørgsmål – og statsministeren er jo vant til, at det kommer fra Alternativets medlemmer.
Vi har nogle medlemmer, som primært er optaget af hele den grønne dagsorden.
Der er mange, der simpelt hen ikke kan forstå, at den danske regering ikke bakker op om Europa-Kommissionens ambitioner om at begrænse pesticidudledningen – i det her tilfælde på det, der hedder miljøfokusområder, altså landmændenes miljøfokusområder.
Et spørgsmål fra et af medlemmerne er så: Er statsministeren parat til at tage ansvaret for de konsekvenser, som et øget forbrug af pesticider kan få for både natur, miljø og folkesundhed?
Der er altså en undren over, at regeringen ikke bakker Europa-Kommissionens ambitioner om at begrænse brugen af pesticider op.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-08:
Selve spørgsmålet var, om jeg var parat til at tage ansvaret, og det er jeg.
Altså, det kan jeg svare ja til, uanset hvad jeg bliver spurgt om – hvis det relaterer sig til at tage ansvaret for regeringens politik.
Ja, det vil jeg gerne.
Med hensyn til de sådan nærmere enkeltheder, der lå bag spørgsmålet, må jeg nok henvise til miljøministeren.
Men jeg kan sige helt overordnet, at vi jo ønsker, at man bruger pesticider på en gennemtænkt, ordentlig måde, der også tager højde for vores grundvand.
Og det er jo baggrunden for de pesticidhandlingsplaner, vi har lavet i Danmark.
Vi er også meget optaget af, at når vi lægger restriktioner ned over dansk landbrug, sker det på en balanceret måde, hvor vi står vagt om, at vores landbrug har, kan man sige, den samme konkurrencekraft som sammenlignelige lande.
Og derfor er vi jo som udgangspunkt tilhængere af, at den her dimension, der handler om miljø, er EU-reguleret, altså for netop at sikre en ligeværdig konkurrence landene imellem.