runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Betina Kastbjerg (DD), 2025-01-07:
Tak for det.
For Danmarksdemokraterne er det afgørende at sikre danske sømand et godt og trygt arbejdsmiljø.
I det lys er det positivt, at der nu indføres en mulighed for at fratage personer muligheden for at gøre tjeneste på danskflagede skibe, hvis de dømmes for bl.a. vold, seksualforbrydelse, frihedsberøvelse, psykisk vold eller trusler om vold, hvis forbrydelsen er sket om bord eller i relation til tjenesten.
Derudover foretages der en række mindre justeringer af loven, herunder Søfartsstyrelsens gebyrstruktur.
Bl.a. vil færger til småøer med forslaget blive fritaget for den årlige afgift i det omfang, at færgeruterne er omfattet af § 21 b i lov om kommunal udligning og generelle tilskud til kommuner.
Desuden gives der mulighed for at udstede en ny gruppe af sønæringsbeviser.
Alt i alt er det gode initiativer, synes vi i Danmarksdemokraterne, så vi stemmer for.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-01-07:
Mange tak for ordet, formand.
Jeg skal gøre det rigtig kort og holde den her tale på vegne af SF's erhvervsordfører, fru Lisbeth Bech-Nielsen, som desværre ikke kunne være til stede her i salen i dag.
I SF ser vi det her lovforslag som et vigtigt skridt i retning af øget sikkerhed og retfærdighed til søs.
At tage retten til at arbejde på danske skibe fra dem, som begår alvorlig kriminalitet, styrker jo ikke bare vores maritime sikkerhed, men beskytter samtidig også rettighederne for vores ærlige og redelige søfarende, og derfor hilser vi lovforslaget velkommen.
Det gør vi også med den nye uddannelsesmulighed for færgenavigatørerne, som på sigt vil være med til at styrke infrastrukturen til de små øer i de danske farvande, og det er jo selvsagt rigtig vigtigt.
Kort sagt støtter vi lovforslaget, som styrker vores nationale maritime arbejdsmiljø og medvirker til at sikre en retfærdig og sikker fremtid for dansk søfart.
Og så skulle jeg hilse fra repræsentanten fra IA og sige, at de også støtter lovforslaget.
Pernille Vermund (LA), 2025-01-07:
Tak for det.
Det skal være sikkert og trygt at arbejde på danske skibe.
Derfor skal mobning og chikane stoppes.
Det er hovedformålet med det lovforslag, som vi behandler i dag, og det er umiddelbart et formål, som det er svært at være uenig i.
Men er løsningen mere lovgivning?
Og er det rimeligt at liste en afgiftsstigning med ind i forsøget på at fremme dette noble formål?
Det mener vi ikke i Liberal Alliance.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, omhandler ændringer af lov om sikkerhed til søs, lov om skibes besætning, søloven og forskellige andre love.
Konkret ønsker regeringen med lovforslaget bl.a. ved dom at kunne fratage personer retten til at gøre tjeneste på danske skibe, hvis de bliver dømt for vold eller sædelighedsforbrydelser, og at indføre nye krav om uddannelsesniveau af skibenes besætning.
Men er der noget, der i dag forhindrer rederier og færgeselskaber i at bede jobansøgere om at fremvise en ren straffeattest?
Hvis de ansvarlige for driften af danske skibe vil sikre, at tidligere dømte ikke får ansættelse, er der ikke noget til hinder for, at de selv sørger for det.
Hvis en medarbejder føler sig utryg ved at være ansat på et skib, hvor en tidligere dømt har job, er der intet, der forhindrer medarbejderen i at søge væk.
Det er ikke en politisk opgave at tvinge danske skibe til at fravælge ansættelse af medarbejdere, der tidligere har modtaget og udstået en straf.
Det er tværtimod endnu et eksempel på den stigende overregulering, der medfører unødvendigt bureaukrati blandt danske virksomheder.
Det er opgaver, som bør kunne løses af arbejdsmarkedets parter.
Lovforslaget har desuden til formål at øge afgiften for skibe, der vil sejle under dansk flag, samt indføre en refusion til de skibe, der sejler på ruter omfattet af lov om kommunal udligning.
I Liberal Alliance er vi kritiske over for, at regeringen vil hæve brugerbetalingen uden at fremlægge beregninger, der anskueliggør, hvilken del af Søfartsstyrelsens drift meropkrævningen skal dække.
Da lovforslaget her som nævnt samlet set vil medføre både mere bureaukrati og øgede afgifter, stemmer vi i Liberal Alliance imod.
Tak for ordet.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-01-07:
Tak for ordet, og godt nytår.
Moderaterne støtter forslaget, fordi det skaber tryghed, klarhed og balance i reguleringen.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at det, der er enormt vigtigt, når man er ude på søen, er, at man har et godt arbejdsmiljø, at man kan omgås hinanden, at man er tryg, og at der ligesom på enhver anden arbejdsplads ikke pågår og foregår mobning.
Der er simpelt hen ikke nogen, der skal frygte for deres sikkerhed, når de går på arbejde, heller ikke til søs.
Så ændrer vi på færgenavigatøruddannelsen, og det vil sige, at vi gør det nemmere få flere kvalificerede færgenavigatører, så de får et sønæringsbevis, så de kommer til at undgå unødig ventetid, for der er brug for dem derude.
Reguleringen af afgifter er jo ikke noget, som Moderaterne normalt ville synes var fornuftigt, men i den her henseende må man sige, at den bliver øget, og den er ikke blevet øget i 12 år, og der er kommet flere opgaver til, så alt andet lige er det en nødvendighed.
Afslutningsvis vil jeg sige, at forslaget her øger sikkerheden, forenkler reglerne og styrker de danske skibsregistre.
Helle Bonnesen (KF), 2025-01-07:
Vi har i flere sammenhænge kigget på arbejdsmiljø og sikkerhed i mange brancher, både i det her udvalg og i andre udvalg, og nu er turen så kommet til det maritime.
Vi taler her om ændrede straffebestemmelser i lov om sikkerhed til søs, så domstolene i fremtiden har mulighed for at fratage personer retten til at gøre tjeneste på danske skibe, hvis de bliver domfældt for alvorlige forbrydelser.
På enhver arbejdsplads og måske i særdeleshed i lukkede miljøer, som et skib eller en båd er, vil det skabe et mere trygt og sikkert arbejdsmiljø.
Vi kender i øvrigt også den her fremgangsmåde fra andre brancher, bl.a. medicinske, pædagogiske og sociale.
Det er nok lidt for naivt at tro, at forslaget betyder, at mobning, chikane og det, der er værre, om bord dermed bliver udryddet, men vi mener, at det er et godt skridt.
Og så er det et initiativ, som også bygger på stor opbakning i branchen, hvilket vi noterer som en væsentlig del af behandlingen.
Forslaget går også ud på, at den årlige afgift, der betales af ejere eller noterede befragtere af skibe, der er optaget i danske skibsregistre, sættes op med en anselig procentsats.
Det forhold agter vi at dykke ned i og høre mere om beregningerne bag.
Endvidere nævner høringssvarene også, at der måske bør ændres på visse fagterminologiske udtryk for i lovforslaget.
Vi forventer, at det kan afklares enten ved opfølgende spørgsmål eller i andenbehandlingen.
Men alt i alt mener vi, at initiativet er positivt, og vi hælder til at støtte forslaget, under forudsætning af at de nævnte forhold giver mening efter nærmere dialog.
Katrine Robsøe (RV), 2025-01-07:
Tusind tak for det.
I Radikale Venstre synes vi også, at lovforslaget her grundlæggende lyder fornuftigt.
Vi er glade for, at der naturligvis er en retssikkerhed i forhold til det her med, at en dommer naturligvis er inde over, når de her ting skal besluttes i forhold til at udelukke, at man kan arbejde i branchen bagefter og på de her skibe.
Vi ser det også som en ret vigtig ting, at branchen jo selv har været ude at bakke op om de her initiativer.
Vi ønsker nemlig også at sikre, at branchen har de bedste muligheder for at sikre sikkerheden til søs.
Vi ser også fine takter i forhold til uddannelse som færgenavigatør, og derfor støtter Radikale Venstre lovforslaget.
Pause Pause (Pause), 2025-01-07:
Mødet er udsat.
Ida Auken (S), 2025-01-07:
Mange tak, formand.
I Danmark har vi mange husdyr.
Hvis disse gylletanke ikke er ordentligt sikret, kan de forårsage store problemer.
Laver man en lille, hurtige søgning, finder man desværre let eksempler på uheld med gylletanke.
I marts sidste år sprang en gylletank læk ved Salling og truede den nærliggende Spøttrup Sø.
Beredskabet måtte sættes ind for at forhindre, at gyllen løb ned i bækken og siden i søen.
Brandvæsenet pumpede løs for at forhindre, at gyllen nåede helt ned til søen.
I februar sidste år løb en gyllebeholder over i Hødalen, Mølgård, i Aars, hvor Nordjyllands Beredskab måtte ud.
Der ligger en å blot 500 m fra gården.
Formentlig var der tale om en utæt hovedhane på gyllebeholderen.
I april var den gal tæt på Skive Fjord, hvor brandfolk fra Skive måtte suge gyllen op, inden den løb ud i fjorden.
»Lige nu pumper vi ti kubikmeter gylle op i timen.
Vi pumper det op fra åen og ud på markerne,« fortalte beredskabet til TV MIDTVEST.
I juni kollapsede en 8.000 m³ stor gylletank ved Tarm i Vestjylland.
Når gyllen slipper ud, ender den ofte i noget vand et sted.
Det kan være en fjord, der i forvejen kæmper med iltsvind, eller et vandløb på vejen mod havet.
Det er en risiko, vi ikke skal løbe.
Det duer heller ikke, at vores beredskab igen og igen skal alarmeres ved den slags uheld.
Derfor skal der være bedre kontrol med området.
I dag har vi regler for, at man skal være autoriseret for at udføre kontrollen med beholdere til flydende husdyrgødning og ensilagehaft, altså gylletankene, men desværre har det vist sig, at kontrollen alligevel har været meget mangelfuld.
Der er fundet fejl i mellem 52 og 89 pct. af de udførte stikprøvekontroller, og det er ikke bare småfejl; der er fundet graverende fejl med betydelig risiko i mellem 23 og 42 pct. af tilfældene.
Den eksisterende beholderkontrolordning erstattes af en akkrediteret inspektions-ordning .
Ministeriet vurderer, at det vil højne kvaliteten af kontrollen og dermed sikre vandmiljøet bedre.
Det vil forhåbentlig også betyde, at endnu flere får fuldstændig kontrol over deres gylletanke, når risikoen for kontrol også stiger.
For Socialdemokratiet er beskyttelsen af det danske vand af største betydning.
Vi ønsker ikke at udsætte vores søer, fjorde og vandløb for risikoen for gylletanke, der springer læk.
Derfor strammer vi op på loven, og Socialdemokratiet kan støtte L 114.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-01-07:
Tak, og tak for at ridse nogle konkrete eksempler op med nogle konkrete problemer med forurening af vores natur.
Det, der undrer mig, er, hvorfor vi først ser det her lovforslag nu.
Socialdemokratiet har jo haft ansvaret for miljøområdet i flere perioder, og der står det her i lovforslaget: »Stikprøvekontrol af de autoriserede beholderkontrollanters arbejde viser, at der siden 2013« – 2013 – »er fundet fejl i mellem 52 pct. og 59 pct. af de udførte stikprøvekontroller, hvoraf betydelige og grove fejl udgør mellem 23 pct. og 42 pct.« Jeg synes, det er helt vildt.
Det, som jeg egentlig ønsker at spørge ind til, er sådan set, hvorfor vi først ser en opstramning nu.
For det, der bl.a. er registreret, er, at der ikke bliver foretaget tilsyn af de her kabler eller wirer, der går rundt om en gylletank, og som skal være i orden, for at gylletanken ikke kollapser.
Det er jo katastrofalt, at man så konstaterer, at der ikke er ryddet omkring beholderen, når man skal lave kontrollen.
Ved ordføreren, hvorfor vi først ser det her forslag, den her opstramning nu?
Peter Kofod (DF), 2025-01-07:
Tak for det, formand.
Ændringen af uddannelsen som færgenavigatør er der en forbedring af, for man gør det mere enkelt med lovforslaget, og derfor synes vi også, det er et udmærket element.
Så alt i alt kan Dansk Folkeparti godt støtte lovforslaget her.
Ida Auken (S), 2025-01-07:
Mange tak for spørgsmålet.
Nej, jeg ved faktisk ikke, hvorfor man først gør det nu.
Man kan sige, at for mit vedkommende er jeg først blev bevidst om, at der var den udfordring, nu.
Og eftersom ministeren i dag, ministeren for grøn trepart, har været minister i ganske få måneder, tror jeg, man må sige, at han udviser rettidig omhu ved at få strammet op på de her ting, så snart det overhovedet kommer på hans bord.
Vi er her med det måske tredje lovforslag overhovedet i det her år, så vi er helt enige med Enhedslisten i, at det her skal rettes op nu.
Kim Aas (S), 2025-01-07:
Tak for ordet, formand.
Vi skal i dag behandle L 113, som er et lovforslag med tre elementer.
Med det første element gør vi mere for at skabe sikre rammer for alle ansatte, der arbejder på danske skibe.
Med lovforslaget her strammer vi reglerne yderligere.
Fremover skal det være muligt for domstolene at forbyde personer med domme for vold eller seksualforbrydelser at kunne arbejde på skibe i Danmark og i udlandet.
Det er et afgørende skridt for at skabe rammerne for, at ansatte, der arbejder til søs, kan gå sikkert på arbejde.
Det skal man kunne gøre, om man arbejder til søs eller til lands.
Den anden del af lovforslaget er en forlængelse af det, vi i foråret 2024 gjorde, da vi gjorde det muligt at uddanne sig til færgenavigatør i Danmark.
Det var afgørende for at få flere dygtige navigatører i de danske indre farvande.
Det har dog vist sig, at der har været nogle bureaukratiske udfordringer efter endt uddannelse, og det skal vi gøre op med.
Det ændrer vi nu på, ved at der åbnes for, at færgenavigatører fremadrettet lettere kan inkluderes og ansættes i skibsbesætningerne, og at der også gives et sønæringsbevis ved færdiggørelse af de her uddannelser.
Det skal være en styrke at videreuddanne sig i Danmark, også når det handler om arbejdet til søs, og her skal vi ikke skabe unødigt besvær.
Det tredje element i L 113 er, at det foreslås, at den samlede brugerbetaling for at have skibe under dansk flag hæves til 15 pct.
Det tiltag skal styrke det fremadrettede danske skibsregister.
Dette opnås, ved at der sker en justering af afgifterne, sådan at man hæver det fra 5 til 15 pct.
Dog fastholder man modellen, som indebærer, at de store skibe betaler en forholdsmæssigt større afgift end de mindre skibe.
L 113 er dermed et lovforslag, der er med til at styrke og skabe et sikkert arbejdsmiljø på danske skibe, som gør det endnu mere attraktivt at uddanne sig inden for branchen.
Ikke mindst styrker man med L 113 fremtiden for det danske skibsregister.
Vi kan her fra Socialdemokratiet støtte lovforslaget, og vi ser frem til det kommende samarbejde og de kommende forhandlinger.
Tak for ordet.
Jesper Petersen (S), 2025-01-07:
Vi behandler L 111, forslag til lov om styrket beredskab i energisektoren.
Det vil give store problemer og ramme samfundsvigtige funktioner, hvis energiforsyningen svigter eller bliver forstyrret.
Der skal være sikkerhed for forsyningen med elektricitet, brændstof osv.
Vi oplever desværre i disse år både øgede risici ved eksempelvis mere ekstremt vejr og trusler om cyberangreb, sabotage og hærværk.
Regeringen vil mindske vores sårbarhed over for på de risici, vi møder som samfund, på forskellig vis, og på klima-, energi- og forsyningsministerens område er der behov for at styrke beredskabet og modstandskraften i energisektoren.
Derfor fremsætter regeringen lovforslaget her, der implementerer to EU-direktiver på området, nemlig NIS2-direktivet om et højt cybersikkerhedsniveau i EU og CER-direktivet, der omhandler kritiske enheders modstandsdygtighed.
Dertil kommer forskellige andre tiltag, som regeringen foreslår med lovforslaget.
Energisektorens beredskab skal gøre, at sektoren er robust og bedre forberedt til at kunne beskytte og videreføre energiforsyningen, når uheldet er ude, eller når nogen har prøvet at skade os, måske med held.
Mere konkret skal virksomhederne i henhold til lovforslaget styrke både deres fysiske sikkerhed og overvågning.
Samtidig skal cybersikkerheden styrkes på forskellige måder, så man f.eks. kan undgå spredning af virus i tilfælde af hackerangreb.
Endelig stilles der krav til virksomhedernes ledelser, der skal sikre et fokus på og et tydeligt ansvar for beredskabsplaner og opfølgning på tilsynsrapporter fra Energistyrelsen m.m.
Virksomheder inden for el-, gas-, olie-, fjernvarme-, køling- og brintsektoren er omfattet af det.
Der findes jo forskellige krav allerede i dag, men nu er der flere, der bliver omfattet af tilsyns- og beredskabskrav med de omkostninger, som det desværre har.
Virksomhederne skal fortsat være inddelt i forskellige kategorier, alt efter hvor vigtige og hvor kritiske de er, og det giver altså os mulighed for at differentiere kravene og omfanget af tilsyn.
Det er altså vurderingen, at det er nødvendigt trods de omkostninger, som det også medfører.
Alle, der ser, hvad der sker omkring os, tror jeg vil være enige i, at det er klogt, at vi tager vores forholdsregler.
Det gør Socialdemokratiet i hvert fald, og vi støtter lovforslaget.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2025-01-07:
Tak for det.
Lovforslaget, vi behandler i dag, tager hånd om de udfordringer ved at styrke sikkerheden i vores energisektor på flere fronter.
Vi implementerer to EU-direktiver, nemlig NIS 2-direktivet om cybersikkerhed og CER-direktivet om kritiske enheders modstandsdygtighed, og med det lægger vi et solidt fundament for at beskytte Danmarks energiinfrastruktur.
Helt konkret betyder det, at der indføres skærpede krav til både sikkerhed og beredskab.
Lovforslaget styrker beskyttelsen mod cyberangreb og spionage ved at stille krav til alt fra cybersikkerhedsuddannelse til håndtering af sårbarheder i software og genoprettelse af netværk efter hændelser, og derudover bemyndiger loven til indførelse af krav om baggrundskontrol og sikkerhedsgodkendelser for nøglepersoner, der arbejder med kritiske funktioner i energiforsyningen.
For at sikre en stabil og sikker energiforsyning i Danmark tilpasser vi kravene, så de imødekommer de konkrete udfordringer, som vores nationale energiinfrastruktur står over for.
De mest kritiske virksomheder i el-, gas-, olie-, fjernvarme-, fjernkølings- og brintsektorerne får skærpede retningslinjer for fysisk sikring og organisatoriske beredskabsforanstaltninger.
Alt i alt handler det her jo om at styrke robustheden i energisektoren og sikre, at vi er forberedte på nuværende og fremtidige trusler, og i en tid, hvor usikkerhed præger vores omverden, er det vigtigt, at Danmark tager ansvar for sin kritiske infrastruktur.
Vi skal sikre, at borgerne og virksomhederne kan have tillid til, at energiforsyningen fungerer og er robust, og derfor stemmer Venstre for lovforslaget.
Tak for ordet.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-01-07:
Tak for det.
Jeg skal undlade at gennemgå det indholdsmæssige i lovforslaget, da de to foregående ordførere grundlæggende har gennemgået det godt, men jeg vil sige, at vi som Danmarksdemokrater synes, det her lovforslag er ganske fornuftigt.
Det er godt, at der er et styrket fokus på beredskabet i energisektoren, ganske enkelt fordi det er noget, der hænger stærkt sammen med vores sikkerhedspolitiske situation.
Jeg tror, det er ret åbenlyst for de fleste, hvis vi nu forestiller os, at vi ikke havde fjernvarme, at vi ikke havde strøm, at der ikke var noget benzin, at der ikke var nogen gaslagre, og at du ikke kunne oplade din elbil, at vi så som samfund ville være ret lammede.
Så derfor er det jo helt afgørende, at vi har et styrket beredskab på det her område, og det synes vi også det er positivt at vi får fokus på med det her lovforslag, og at det også kommer på EU-plan.
For vi har jo bl.a. et energimarked, der hænger sammen, så det, hvis hele den tyske infrastruktur bryder sammen, også går galt i Danmark, eller det, hvis den svenske infrastruktur bryder sammen, også går galt på Sjælland.
Så vi synes faktisk, det er godt, at man her også tænker lidt bredere end kun på Danmark, så Danmarksdemokraterne kommer til at stemme for det her lovforslag.
Men jeg vil også lige kort nævne, at vi i udvalget eller ministeren måske i hvert fald også bare kan gentage, at der står i høringsnotatet, at der er flere af aktørerne, der synes, at der er lidt uklarhed omkring, hvordan ansvarsplaceringen er på det her område, og det synes jeg måske det kunne være godt at man fik klarlagt noget mere i lovforslaget.
Jeg vil i hvert fald sige, at ministeren, som jeg husker det fra høringsnotatet, også skriver, at man sådan set gerne vil gå ind i en dialog om, hvordan man kan få gjort det her mere klart, men jeg vil i hvert fald også bare nævne, at vi i Danmarksdemokraterne som parti også har et øje på, at når høringsparterne sådan i en bred skare alle sammen siger, at der her måske er en udfordring, og at det godt kunne stå lidt mere klart, så kunne det måske også være, at vi som Folketing skulle kigge lidt ned ad den vej.
Men vi forventer i hvert fald stærkt, at vi kommer til at støtte det her lovforslag ved tredjebehandlingen.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-01-07:
Energisektoren står over for stadig mere komplekse og alvorlige hybride trusler.
Cyberangreb kan være så alvorlige og store, at de kan lamme store dele af vores kritiske infrastruktur og vores energisektor, og det har eksempelvis allerede været tilfældet i Ukraine, hvor målrettede angreb mod energisektoren har resulteret i omfattende strømafbrydelser, som efterlod hundredtusindvis af mennesker uden elektricitet, altså en katastrofe for almindelige mennesker og for samfundssikkerheden.
Digitaliseringen og decentraliseringen, som i høj grad driver den grønne omstilling, skaber jo ikke kun nye muligheder, men altså også alvorlige sårbarheder.
De her udfordringer kræver en skarp og målrettet indsats, og derfor er det afgørende, at energisektoren bliver rustet til at modstå og håndtere hændelser, som kan true eller forstyrre vores energiforsyning.
Ved at indføre krav om beredskabsplaner, fysisk sikring og digitale sikkerhedsforanstaltninger tager vi med lovforslaget her et vigtigt skridt i retning af at få en bedre beskyttelse af vores kritiske infrastruktur og vores energiinfrastruktur som helhed, og det er rigtig godt.
Men der er i mine øjne også nogle uhensigtsmæssigheder i det her lovforslag og nogle spørgsmål, som står ubesvaret, og det første synes jeg handler om, at implementeringsplanen for NIS 2 og særdirektivet jo fortsat ikke er klar for rigtig mange andre samfundskritiske sektorer.
Overordnet set kan vi jo altså risikere, at det skaber forvirring i energisektoren, hvis man i praksis med den her lovgivning indfører nogle krav på energiområdet, før det sker på andre sektorers områder, eksempelvis i telesektoren og i sundhedssektoren, og i sidste ende vil det måske resultere i både modstridende praksisser, forskellige definitioner og fortolkninger og uklare regler.
For mig at se er der behov for en fuld implementering af NIS 2 og særdirektivet på alle samfundskritiske sektorers områder, fordi der jo arbejdes på tværs af sektorer på det her område.
Samtidig synes jeg, at det er nødvendigt at sikre, at virksomhederne kender til de specifikke krav, som de skal leve op til, hvilket er en lille smule svært med så overordnet en lovgivning og uden en lidt tydeligere bekendtgørelse.
Vi har derfor behov for at få svar på nogle spørgsmål angående det her fra ministeren om, præcis hvilke krav virksomhederne skal leve op til, og hvad det er, der kommer til at gælde, inden lovgivningen træder i kraft, både af hensyn til den grønne omstilling, men sådan set også af hensyn til de andre sektorer, der står over for en implementering på et senere tidspunkt.
Så synes jeg måske også, det ville være formålstjenligt, at man indarbejdede nogle risikovurderinger som grundlag for yderligere krav af hensyn til konkurrenceevnen for de virksomheder, som skal sikre den grønne omstilling, men det kan vi jo snakke om i udvalgsbehandlingen.
Jeg håber, at ministeren kan besvare nogle af spørgsmålene, men overordnet set støtter SF lovforslaget.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-01-07:
Tak for det, formand.
Lovforslaget er en implementering af EU-direktiver, som vi ikke mener bryder med nærhedsprincippet, da det er en fælles europæisk opgave at sikre modstandsdygtighed i energisektoren, herunder også på området for cybersikkerhed.
Baseret på høringssvar fra f.eks. Green Power Denmark og Dansk Industri ønsker vi at sikre, at lovforslaget præciserer følgende: arbejdsdelingen mellem myndigheder og branchens virksomheder og lovforslagets økonomiske konsekvenser for branchen.
I forbindelse med disse kritikpunkter har jeg bemærket, at ministeriet påpeger, at det vil blive præciseret i bekendtgørelsen til loven.
Derfor stemmer LA for.