Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-09-09:
Tak for ordet.
Det er jo en skøn dag i dag at diskutere finanslovsforslag, for vejret er med os.
Siden valget i 2019, hvor Siumut kom ind i Folketinget igen, har vi i tæt samarbejde med regeringen sikret historiske tiltag for Grønland gennem finansloven.
I flere årtier har det grønlandske politi og anstaltsbetjente kæmpet for højere lønninger, hvor man kom længere og længere bagud.
For grønlandske anstaltsbetjente var lønforskellen op til 5.000 kr. om måneden sammenlignet med en dansk betjent – i et land, hvor leveomkostningerne er så høje, at en agurk kan koste op til 40 kr.
Det var ikke nok penge at leve for, og man tjente flere penge ved at arbejde nede i en pølsebar, end man gjorde ved at være anstaltsbetjent.
Derfor var der også stor mangel på betjente, og det var dermed også en katastrofal udfordring for hele det grønlandske retssystem.
Grønlandske politibetjente har det samme uddannelsesniveau som danske politibetjente, og alligevel arbejder de grønlandske betjente mere, men får mindre i løn.
Det var et kæmpe efterslæb fra tidligere forhandlinger, som ikke alene kunne løses af foreningerne og forbundene i Grønland, og af samme årsag gik en stor del af de grønlandske politibetjente væk fra deres højt elskede job og fandt andre arbejdspladser, der gav en bedre løn.
Man kunne simpelt hen ikke fastholde de veluddannede og erfarne grønlandske politibetjente.
Men med den nordatlantiske pulje på finansloven i 2020 insisterede Siumut på at lave en pulje udelukkende til lønninger, således at vi kunne få skubbet på, for at fagforbundene også ville prioritere Grønland i de konkrete lønforhandlinger.
Jeg er stolt over, at vi fra Siumut trods modstand fra politiske forhandlingspartnere, der ønskede at bruge puljen til andre initiativer, insisterede på, at puljen udelukkende skulle gå til lønninger, for da Grønlandsudvalget var i Kalaalit Nunaat for nogle uger siden, besøgte vi både politi- og anstaltsbetjentene.
Det var svært ikke at blive rørt over, at der endelig var anstaltsbetjente til rådighed som et direkte resultat af dette lønløft.
Og politiforeningen i Grønland fik endelig en aftale på plads om en løn, så man fremover kan fastholde politibetjentene.
Uagtet selvstyre er det jo et faktum, at vi til stadighed er en del af det danske kongerige, hvorfor medlemskabet af Folketinget for Grønland består.
Derfor har vi som folketingsmedlemmer også et ansvar for, at riget som helhed hænger sammen, politisk, følelsesmæssigt, men i den grad også økonomisk, og de 50 mio. kr., vi brugte til at hæve politi- og anstaltsbetjentenes lønninger, eller de 80 mio. kr. til udsatte børn er i det store billede måske ikke helt så meget sammenlignet med f.eks. minkkompensationen på 19 mia. kr. eller de 21 mia. kr., man bruger til uddannelsesstøtte hvert år, men altså, de der 80 mio. kr. eller de der 50 mio. kr. har rykket rigtig meget hjemme i Grønland.
I dette faktum befinder den danske finanslov sig som en betydelig brik til at sikre gensidighed og lighed.
Det er en lighed, som vi skal kæmpe for, i særdeleshed når det gælder ansvarsområder, som vi står for i Folketinget.
Det er et faktum, at de områder, som direkte er underlagt staten og dennes ansvarsområder i Grønland, skal prioriteres for at sikre den lighed og kontinuitet.
Derfor håber jeg og tror jeg på, at der er forståelse for, at der seriøst skal til at ses på nogle af de følgende delelementer, der efter Siumut i Folketingets bedste overbevisning må og skal opprioriteres i de kommende finanslove: Det gælder hele det grønlandske retssystems økonomiske prioritering.
Ved Grønlandsudvalgets besøg så vi også retsvæsenet, der ikke engang har adgang til et elektronisk arkivsystem.
Derudover var der også lange sagsbehandlingstider, ventelister til at afsone dom, ikke nok kapacitet og ressourcer til anstalterne og ikke nok psykiatrisk behandling, og spørger man ledelsen, er det altid samme svar: mangel på økonomisk prioritering.
Det gælder beredskabs- og målingsudstyr, der skal sikre sikkerhed til lands og til søs.
Folk er urolige og mangler svar samt afklaring på sikkerheden i forhold til fjeldskred, som potentielt kan føre til livstruende tsunamier, som tidligere har kostet liv, og vi skal fra Folketingets side sikre det rette varslingsudstyr, så befolkningen i området kan føle sig trygge.
I Norge og i Schweiz har man i årevis haft varslingssystemer for bjergskred og sneskred, og der kan vi sagtens hente noget viden fra.
Det gælder også de danske statsborgere med grønlandsk baggrund, der bor i Danmark.
Der er flere danske statsborgere med grønlandsk baggrund, der desværre bliver glemt i Danmark.
Vi ser et alarmerende antal velfungerende grønlændere, der fortæller om racisme og uretmæssige tvangsfjernelser af børn og oplevelsen af at blive tabt i systemet i Danmark.
Det er vigtigt at minde alle i salen om, at de grønlændere i Danmark, jeg snakker om, er jeres vælgere.
Vi snakker om, at de bor i jeres valgkreds og derfor også har brug for jeres bevågenhed.