Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Tak for ordet.
Jeg pakker lige alle mine papirer ud; det er et stort lovforslag.
I dag har vi tredje behandling af finansloven, som handler om fordeling af danskernes penge.
Og jeg vil godt starte med en ros til regeringen: I er virkelig gode til at bruge løs af andre folks penge.
Væksten i det offentlige forbrug har mig bekendt ikke været højere siden år 2000.
Det er altså en bedrift i sig selv, må man sige.
Næste år er der en offentlig forbrugsvækst på hele 3 pct.
Det er historisk højt, og det ved man sådan set formentlig godt i regeringen er et problem, for det virker, som om man prøver på at skjule det for danskerne.
I den finanslovsaftale, man har lavet, har man ikke engang gjort sig den umage at indsætte en økonomitabel sidst i forslaget, hvor man kan se, hvad man bruger penge på, og hvad man så har prioriteret ned, så pengene går op.
Tilsvarende stod der blot under finansieringen, altså da man lavede finanslovsudspillet, der lagde op til aftalen, at finanslovsforslaget for 2025 er tilrettelagt inden for ansvarlige økonomiske rammer.
Men der var igen ikke nogen prioritering af, hvordan man ville bruge pengene eller finde pengene.
Det kunne godt tyde på, at man godt ved, at det er lidt atypisk, at en vækst på 3 pct. i offentligt forbrug er ret højt.
Man kan nævne, at gennemsnittet siden år 2000 har været 1,1 pct., eller at den røde regering med fru Helle Thorning-Schmidt i spidsen lagde op til, at der skulle være en vækst i det offentlige forbrug i 2025 – altså næste år – på 0,6 pct.
Så 3 pct. er ekstremt højt.
Det er fem gange højere end det, fru Helle Thorning-Schmidt havde i sin røde regering.
Det er simpelt hen et udtryk for manglende prioritering, at man bare bruger løs.
Man kigger ikke engang på, om noget kan bruges anderledes – nej, man smider bare nye penge af sted efter nye tiltag.
Og det er en utrolig usund og dårlig måde at forvalte borgernes penge på.
Men hvad bruger man så pengene på, og er det så nødvendigt?
Udviklingsbistanden står til at stige med 4,8 mia. kr. siden 2022.
Der bliver også brugt rigtig mange penge på Afrika i den her finanslov: Der er 1,4 mia. kr. til en Afrikastrategi, 750 mio. kr. til en investeringsfond for udviklingslandene og 1 mia. kr. til vandindsatser.
Der er endda sat penge af til partnerskaber med Indien og Filippinerne om arbejdskraft.
Kulturen skal selvfølgelig også have et nøk op.
Der er sat 700 mio. kr. af til, at flere mennesker kan komme ud og få en scenekunstnerisk oplevelse, altså flere midler til, at folk kan komme i teatret.
Der er også en ny ting med et kulturpas, som går ud på, at arbejdsløse unge nu skal have penge for at kunne komme ud og se på noget kunst eller komme til en koncert.
Jeg tror altså, det er de færreste unge mennesker, der er arbejdsløse, fordi de ikke ser nok på malerier eller andre kulturting, men det skal der så også bruges penge.
Der er 60 mio. kr. mere til Danmarks Radio; selv en genbrugsbro er der afsat penge til.
Der er simpelt hen ingenting, der er for småt for regeringen.
Alt kan sådan set få støtte, og det er faktisk lige før, man kan sige, at det bedste bevis på, at der ikke er liv på Mars, er, at hvis der var, så havde regeringen helt sikkert sendt milliarder af kroner i støtte dertil for længst.
Det har de trods alt ikke – det er da trods alt heldigt, hvis man skal se det på den måde.
Men jeg vil altså sige tillykke til regeringen med en historisk høj stigning i det offentlige forbrug og virkelig er gode til at bruge penge.
Med den rekord kan det ærgre, at regeringen smed de fire blå partier ud af finanslovsforhandlingerne.
Vi kom med et fuldt finansieret forhandlingsoplæg med ønsker for ca. 2 mia. kr.
Vi ville bl.a. indføre en forsøgsordning for pasning af ældre familiemedlemmer; der var en fjernelse af besparelserne i forsvaret, der var en akutpakke til kriminalforsorgen, og vi ville fjerne tinglysningsafgiften for de første 500.000 kr. af et huskøb, bare for at nævne nogle af forslagene.
Og det var som sagt fuldt finansieret, fordi vi havde fundet 2,8 mia. kr., altså 800 mio. kr. mere i finansiering, bl.a. ved, som det også er fremgået af debatten, at tilbagerulle antallet af statsligt ansatte til antallet før SVM-regeringen.
Og vi synes faktisk, det er lidt uforståeligt, at vi blev smidt ud, for det er faktisk ikke urealistisk at komme med ønsker for 2 mia. kr. fra fire partier, som kunne trække finansloven i en mere borgerlig retning.
Til sammenligning har Enhedslisten stillet to ændringsforslag til finansloven, som vi skal stemme om senere i dag, og som tilsammen koster 12 mia. kr., men altså fra ét parti.
At vi fra fire partier så kommer med ønsker for 2 mia. kr., hvor vi også godt ved, at man ikke kommer igennem med alt, virker faktisk ikke som noget, der kunne afskrække nogen regering overhovedet.
Vi vil så samtidig hjælpe regeringen med at finde yderligere besparelser på den offentlige administration og have det rullet tilbage, til før Venstre kom i regering.
Mens Venstre og Moderaterne har været i regering med Socialdemokraterne, er der kommet i alt 2.900 flere administrative medarbejdere i staten, og nu siger man, at man vil fjerne 1.000 – men der er altså stadig kommet 1.900 flere.