runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2017-01-26:
Nu er jeg jo af den opfattelse, at ordføreren også er glad for, at man kan lave teknologisk velfunderede løsninger.
Der er steder, hvor der er lodsejere, som reelt set ikke har råd til at bidrage til en løsning, eller hvor kommunerne kan være så hårdt presset økonomisk, at de ikke har mulighed for at finansiere en kystsikringsløsning, netop fordi det er ekstremt omkostningstungt, ikke bare at etablere, men også at vedligeholde.
I de tilfælde er det ikke et spørgsmål om, at kommunerne bare vil have, at staten skal betale, eller at lodsejerne vil have, at nogle andre skal betale.
De er med på, at det her handler om, at de selv finansierer en del, men hvis vi ud fra et samfundsmæssigt perspektiv skal sikre, at de områder bliver kystsikret, er der brug for, at der også er statslig medfinansiering.
Jeg vil bare gerne høre, hvad ordførerens budskab er til de borgere og kommuner, som egentlig er villige til at bidrage, men som ikke har kapaciteten til at gøre det.
Carsten Bach (LA), 2017-01-26:
Der skal i forhold til det sidste spørgsmål fra fru Maria Reumert Gjerding absolut ikke være nogen tvivl om, at Liberal Alliance i den her forbindelse ikke ønsker at trække noget som helst i langdrag, på ingen måder.
I forhold til det første, hvad angår økonomi, er det, jeg refererer til, at der er kommuner, der jo, kan man sige, i mange sammenhænge, også i kystbeskyttelsessammenhænge, i virkeligheden egentlig ønsker en statslig finansiering.
Som jeg også sagde i min tale, mener jeg, at vi skal holde os til princippet om, at det er de enkelte grundejere, der skal finansiere det her.
Som jeg også sagde i min tale, og som jeg kvitterede for i forbindelse med ministerens initiativer, vil jeg da bestemt ikke afvise, at der kan være enkelte steder af forskellige årsager, hvor der kan være tale om statslig medfinansiering fremadrettet.
Vi har jo allerede eksempler på det i forbindelse med fællesaftalen om den jyske vestkyst.
Jo, det synes jeg for så vidt, og det er vel i virkeligheden også det, vi har på nuværende tidspunkt i form af Kystdirektoratet og det samarbejde, der foregår mellem Kystdirektoratet, kommunerne og så de sammenslutninger af grundejere, der er rundtomkring i landet.
Peder Hvelplund (EL), 2017-01-26:
Jamen det er jeg sådan set fuldstændig enig i, og vi kunne jo godt nære det håb, at vi kunne få ministeren til at binde sig til det løfte.
Det er bare ikke lige de signaler, vi har fået indtil nu.
Ordføreren har jo sådan set også ret i, at kystanalysen ikke er voldsomt konkret i forhold til at pege på, hvad man skal gøre.
Men kystanalysen er dog så konkret, at den peger på nogle specifikke områder, hvor man siger, at her bliver presset ekstremt stort de kommende år.
Mener ordføreren ikke, at det også ligesom forpligter Folketinget til at sige, at vi i hvert fald bliver nødt til at gøre noget.
Det er ikke sikkert, at det her konkret er den helt rigtige måde at gøre det på.
Men det er i hvert fald en måde at få sat debatten i gang på, og måske kunne vi ende ud med en fælles beretning til det forslag her.
Ida Auken (RV), 2017-01-26:
Radikale er helt enige i, at der skal gøres noget.
Man kan også sige, at kystanalysen jo viser, at der er en brændende platform eller drivvåd platform, eller hvad vi nu skal kalde den – at det er rigtig alvorligt, og at der skal gøres noget nu her.
Så det tryk skal være på ministeren.
Jeg synes bare til gengæld ikke, at ministeren har lukket fuldstændig ned og sagt, at nu skal der ikke ske noget.
Han har faktisk åbnet op, og jeg tænker, at det er bedre, at vi prøver at gå ind der.
Vi er alle sammen kommet med nogle ønsker i dag, som er nogle af de ting, vi tror skal ligge i det, så nu tror jeg, det er bedre at sørge for, at vi holder det tryk på regeringen og får ministeren til at sætte sig for bordenden, frem for at vi beslutter et eller andet.
Så må man sige, at står vi her igen om et år og der ikke er sket noget som helst, ja, så kan det være, at vi bliver nødt til med et flertal uden om ministeren – og med Dansk Folkeparti har vi jo faktisk flertal – at lave et pres for, at der faktisk sker noget.
Men lad nu lige ham og regeringen forsøge at gøre det, de faktisk i dag har lovet de vil gøre.
Men jeg synes ikke, at kystanalysen er sindssyg konkret, hvis jeg skal være helt ærlig.
Jeg synes ikke, det står mejslet i neon eller stål, eller hvad man nu mejsler i i de her dage – sten? – at det lige er det her, der skal gøres.
Igen må jeg sige, sådan lidt erfaringsramt: Det kræver altså bare, at der er en minister, der sætter sig for bordenden her.
Det vigtigste, vi kunne få ud af i dag, for virkeligheden derude, hvis du spørger mig, er ikke, at nu binder vi regeringen til at gøre lige det her og finde 400 mio. kr.
Det er, at nu binder vi regeringen til at mærke, at der er et kæmpe tryk fra Folketinget for, at der er en minister, som siger: Nu sætter jeg mig simpelt hen i spidsen for det her.
Nu sørger vi for at få lavet en plan, en finansieringsmekanisme, og vi tør også godt at tage fat på den her lidt varme kartoffel om, hvordan vi sikrer, at det ikke bliver et kapløb mellem kommunerne om at give lov til at bygge nede i nogle områder, der så bagefter skal ryddes op i, fordi, kan man sige, de var for usikre.
Peder Hvelplund (EL), 2017-01-26:
Jeg vil da gerne kvittere for de bemærkninger, som den radikale ordfører har til selve intentionerne i forslaget.
For som jeg hører ordføreren, er ordføreren jo sådan set enig i, at når vi taler om kystsikring, er det helt essentielt, at vi får lavet nogle helhedsorienterede løsninger, og at vi netop får udpeget de steder, hvor der er væsentlige samfundsmæssige interesser på spil, så vi kan sige, at her skal vi sikre, om det så er med hård kystsikring kombineret med sandfodring, eller hvordan det er.
Der er så også nogle områder, hvor vi kan sige, at her har det ikke så stor betydning; her skal vi måske sikre de rekreative værdier – netop at der er muligheder for, at man stadig væk kan bruge en strand.
Men jeg vil godt lige høre ordføreren, om ordføreren ikke godt vil anerkende, at det, der ligger i det her forslag, sådan set bare er, at vi bygger videre på det, der ligger i kystanalysen – altså, at det faktisk også er det, kystanalysen peger på, og at det her så netop bare er et forsøg på at konkretisere de skridt, der bliver peget på i kystanalysen.
Nu fremlægger vi jo et forslag til en konkret finansiering her, og når nu ordføreren anerkender, at der kan være brug for en statslig medfinansiering, kunne ordføreren så pege på, hvor det så er, ordføreren vil finde pengene til den statslige medfinansiering, hvis det her ikke er løsningen?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-01-26:
Jeg kunne godt tænke mig lige at stille et spørgsmål om økonomi.
For det lyder på ordføreren, som om det nærmest vil blive et omkvæd, at staten skal finansiere det hele.
Er det ordførerens opfattelse, at det er det, kommunerne mener er den eneste løsning, eller at det er det, grundejerne mener er den eneste løsning, eller Enhedslisten og Alternativet, altså hvem er det, der har dén opfattelse?
Jeg har selv refereret til et gammelt forslag fra Dansk Folkeparti, og det er måske det, ordføreren mener.
Men jeg tænker, at alle andre – inklusive det forslag, som vi behandler i dag – ikke lægger op til det.
Så den bekymring vil jeg gerne bede ordføreren om at begrunde.
Der er også en anden ting omkring økonomi.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvad mener ordføreren kommer til at koste flest penge – at kystsikre der, hvor det samfundsøkonomisk giver mest mening at gå i gang så hurtigt som muligt, eller at trække processen i langdrag med risiko for, at flere storme vil ramme og skabe kolossale skader?
Hvad vil blive det billigste for vores samfund?
Mette Abildgaard (KF), 2017-01-26:
Mit indtryk af det besøg, jeg havde i går, er egentlig primært, at det, der kan være uoverskueligt for den enkelte lodsejer, sådan er koordinering, det er planlægning. Man skal huske på, hvor mange frivillige kræfter det her trækker fra digeformænd, og hvad de ellers hedder derude, som har et kæmpe ansvar.
Jeg tror faktisk ikke, det så meget er økonomien, men det er heller ikke det, jeg hører Enhedslistens ordfører sige.
Ofte kan man lave nogle løsninger.
Jeg hørte et eksempel i går.
Der skal selvfølgelig være nogle løsninger for den enkelte.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-01-26:
Jamen jeg synes, det er rigtig spændende, hvis man vil tage det videre der, og så synes jeg også, man skal huske tankerne om, at det kan være regionerne eller i hvert fald en eller anden form for koordinerende enhed, der lige præcis sikrer det, som kystanalysen peger på, nemlig sammenhængende projekter, så det ikke er den enkelte grundejer, der skal stå for at sikre sin egen grund, eller den enkelte kommune, så problemet bare skubbes videre.
Mette Abildgaard (KF), 2017-01-26:
Siden hen har vi fået en kystanalyse, som jo giver et fornyet vidensgrundlag.
Og selvfølgelig skal man tage det ind i revisionen, når man næste gang kigger på, hvor der skal laves de her aftaler, hvor vi går ind og støtter fra statens side.
Jeg er sådan set åben over for at se på, om statens støtte skal fordeles anderledes.
Det vigtigste for mig er sådan set, at der er en logik bag den fordeling, der sker, og at det sker på baggrund af, hvor behovet er størst, hvor erosionen er størst, og hvor opgaven ikke ville blive løst, hvis ikke man gik ind og støttede op fra statens side.
Men det er jo en forhandling, vi skal have til den tid i 2018, når den aftale, der foreligger nu, ikke længere er gældende.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-01-26:
Tak for en rigtig fin ordførertale, som jo lidt giver en tryghed for, at regeringen ikke går i stå, eller at ministeren ikke går i stå, hverken i hr. Erling Bonnesens tænkeboks eller i en tværministeriel arbejdsgruppe, men at der er kræfter internt, der vil skubbe på for, at der sker noget.
Jeg noterede mig tidligere i en bemærkning, som ordføreren havde til Socialdemokratiets ordfører, at man i dag har statslig medfinansiering der, hvor man har vurderet at der var behov for det.
Men det er jo netop ikke en opdateret vurdering af, hvor det er, der er behov.
Det er jo lidt det, som kystanalysen giver os, nemlig en opdateret vurdering af, hvor der er behov, og hvor der også kan være behov for statslig medfinansiering.
Er ordføreren generelt positivt indstillet over for, at man bruger kystanalysen til at udvide der, hvor staten kan gå ind og give en hjælpende hånd, hvor man lokalt ikke har mulighed for at finansiere det?
Trine Torp (SF), 2017-01-26:
Det er faktisk også den imødekommelse, jeg kommer med, og det er også derfor, jeg tænker, at vi skal tænke os godt om, hvad angår finansieringen.
Lad os sige, at vi nu vil over i at have en forsikringstilgang.
Jeg synes faktisk, det vil være udmærket at tænke i, om vi kunne lave en eller anden fælles fond, for det er jo et spørgsmål om at prøve at forsikre sig imod at få andre udgifter.
Der skal man jo lave en fordeling, der sikrer, at dem, der har størst nytte af de løsninger, der bliver skabt, også er dem, der bidrager mest.
Der er det, jeg tænker, at hvis vi får puljet det sammen med de andre klimatilpasningsudfordringer, vi har, så er det måske også nemmere at finde en finansieringsmodel, som holder.
Så det er bare en respons på det.
Carsten Bach (LA), 2017-01-26:
Jeg tror, at jeg, ligesom flere andre ordførere her i dag i den her debat har gjort, vil afvente ministerens gennemgang i den tværministerielle arbejdsgruppe, som jeg tror det meget fint hedder, og de udmeldinger, der kommer derfra, og vi kan så derefter tale økonomi.
Ellers opstår der jo en lejlighed i forbindelse med genforhandling af fællesaftale i, så vidt jeg husker, 2018.
Christian Poll (ALT), 2017-01-26:
Det er en vigtig del af vores demokrati, at man kan klage.
Og for mig ligger det ikke lige for at begynde at fjerne forskellige beskyttelseslinjer i den her sammenhæng.
Kystdirektoratet tænker vi jo skulle være en af aktørerne i sådan et kystråd, og forskellen bliver jo, at man med et kystråd kan have en mere overordnet tilgang til det, hvor Kystdirektoratet jo mere går ind sådan sag for sag og siger: Okay, nu er der nogle, der gerne vil have noget her, så må vi se på, hvad det er for noget, og så hjælper man på forskellig vis.
Der vil vi godt have, at det ligesom bliver vendt på hovedet, så man siger: Lad os nu få aktørerne ind i et råd, og så bliver der lavet en overordnet prioritering, og så arbejder vi ud fra den.
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-26:
Tak for svaret.
Jeg skal så bare spørge, og det er i forhold til det med at nedsætte et kystråd: Vil man i Alternativet så nedlægge Kystdirektoratet?
For mig bekendt er det jo sådan, at Kystdirektoratet netop nu har et rejsehold, der rejser rundt og sørger for at hjælpe folk, der gerne vil have nogle projekter i gang, så der netop bliver lavet nogle helhedsorienterede løsninger og man får talt med de borgere, der bor derude, om, hvad der er bedst i det her område.
Det er dem, der er eksperterne, siger de.
Det er det ene spørgsmål.
Så vil jeg igen sige noget i forhold til lynhurtige resultater.
Altså, jeg har svært ved at se, at man kan få lynhurtige resultater.
Jeg kan godt se, at man skraber nogle penge sammen, men de lynhurtige resultater har jeg bare svært ved at se.
Er Alternativet indstillet på at fjerne nogle af de regler, der er, om linjer osv., så man netop kan slippe for at få alle de klager over alting?
Christian Poll (ALT), 2017-01-26:
Og nogle har en idé om, at der skal bruges sten der eller sandfodring her.
Og så bliver det en lidt tilfældig indsats, både i forhold til hvor det sker og hvor lang en strækning man laver det på osv.
Og der er det, at vi med et kystråd netop gerne vil lave en objektiv prioritering.
Og så går man så i gang der, hvor behovet er størst, og æder sig stille og roligt igennem gode og sammenhængende kystbeskyttelsesprojekter, hvor man nu finder det formålstjenligt.
De hurtige resultater handler jo i den her sammenhæng om, at hvis man afsætter f.eks. 400 mio. kr. om året, vil der typisk skulle arbejdes på at få afløb for de penge, og så vil der blive sat projekter i gang.
Men det er ikke det, vi lige adresserer med det her forslag.
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-26:
Tak for det.
Jeg vil spørge om noget; der er måske nogle ord, som jeg simpelt hen ikke forstår.
Når ordføreren siger, at vi skal kigge på en objektivt prioriteret tilgang til kystsikring, så er jeg simpelt hen nødt til at få det oversat til godt, gedigent, brugbart dansk, som jeg forstår, og det håber jeg så ordføreren kan.
Det er ikke for at være flabet eller noget, men jeg er nødt til at vide, hvad det er.
For jeg opfatter det, som om nogen skal sidde og sige: Vi starter med kystsikring der og der.
Og det kan være, det er rigtigt.
Jeg har også brug for at vide: Når ordføreren snakker om lynhurtige resultater, fordi man samler 400 mio. kr. ind om året, mener ordføreren så, at der slet ikke vil være nogen forhindringer i den eksisterende kystbeskyttelseslov, når man kan mene, at der kan komme lynhurtige resultater?
Jeg spørger selvfølgelig, fordi jeg jo ved, at der er projekter, der har ligget i rigtig mange år, hvor der har været procesklager og alle mulige slags klager over sø- og åbeskyttelseslinjer og fredninger, og jeg ved ikke hvad.
Vi har simpelt hen så mange linjer i Danmark, så vi næsten ikke kan overskue dem.
Så hvad er de lynhurtige resultater?
Christian Poll (ALT), 2017-01-26:
Som medforslagsstiller har jeg ikke det store behov for at fortælle, hvor vi står, men jeg vil benytte lejligheden til lige at adressere nogle af de ting, der har været debatteret indtil videre.
Hr. Carsten Bach har spurgt om, hvor de 400 mio. kr. kommer fra, hvad det er for et tal, og det er jo inspireret af den størrelsesorden, som stormflodsordningen har.
Det er et bud på et sted at gå i gang, og ideen er jo, at man ser, hvordan det går, og hvordan sådan et kystråd så får prioriteret, og hvad de mener der skal gøres, og så kan det være, at det tal skal justeres op eller ned i det andet år og måske også i det tredje år og fjerde år, så man finder et leje.
Det er sådan, vi tænker det skal gå i gang.
Så det er bare et kvalificeret bud på de penge, der kunne sætte noget seriøst i gang.
Det, jeg lidt fornemmer på debatten indtil videre, er, at alle i salen sådan set synes, at vi her har med en vigtig problemstilling at gøre.
Vi går en tid i møde, hvor klimaforandringerne bliver mere og mere tydelige, og hvor vi altså får behov for at adressere gode løsninger på det byggeri, der er langs kysterne i Danmark, og så er der så forskellige tilgange til, hvordan vi kommer i gang.
Jeg og Alternativet er helt åbne for, at vi kan gøre det på andre måder, og jeg har næsten indtryk af, at det vigtigste her er, hvem der sidder for bordenden, og der vil jeg også sige, at jeg er helt åben for, hvem der skal sidde for bordenden, bare vi får nogle løsninger, som er mere helhedsorienterede, og som giver en mere objektivt prioriteret tilgang til kystsikring i det hele taget end det, vi har i dag.
Bliver det her så noget, vi skal vente længe på går i gang?
Vi er også spændt på at se, hvad den her tværministerielle arbejdsgruppe finder på i stedet.
Vi er rigtig glade for, at det har skabt så meget positiv debat om at finde løsninger på det her indtil videre.
Peder Hvelplund (EL), 2017-01-26:
Jeg vil egentlig bare kvittere for de bemærkninger, som ordføreren kom med her i talen.
Så har ordføreren jo ret i, at der er andre aspekter i form af monsterregn og opstigende grundvand, som vi sagtens kan tænke ind.
Det her er bare et forsøg på at sige, at vi skal have lavet en løsning, som er national, og som også inddrager den kommunale indsats, men sådan at vi får lavet nogle helhedsorienterede løsninger og vi også sikrer, at finansieringen ikke kun pålægges de borgere, der bliver ramt af den her udfordring, men at det netop bliver et nationalt ansvar.
Og det ser jeg da frem til at vi i udvalgsarbejdet kan samarbejde med SF om.
Erling Bonnesen (V), 2017-01-26:
Nu kan jeg forstå på det, jeg har nået at kunne se, selv om der står meget, meget lidt beskrevet i det forslag, som Alternativet og Enhedslisten er kommet med, at det finansieringsmæssige er ret usikkert for ikke at sige meget usikkert.
Det synes ikke engang at være sikkert, at man har 400 mio. kr. til rådighed.
Så jeg vil hellere gå den vej, at vi diskuterer, hvad der er behov for.
Hvem har ansvaret, hvad kan man gøre lokalt?
Bliver der så nogle udfordringer, man ikke kan håndtere lokalt, må det gøres til genstand for drøftelse og forhandling til syvende og sidst, så vi kan få en sikker finansiering til det.
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-26:
Jeg må have forklaret det meget dårligt.
Jeg er ikke interesseret i at få flere overblik.
Vi har en kystanalyse på x antal sider.
Den giver et glimrende overblik over, hvor problemerne er.
Den ventede jeg på med længsel.
Jeg synes ikke, der var noget nyt i den.
Det har jeg også sagt.
Jeg vidste godt, hvor problemerne var.
Det kan man se nu, når man kommer rundt i landet.
Det er der, hvor husene falder i havet, eller hvor der er oversvømmelser; hvor folk sider og putter halve millioner kroner i renovering af deres huse, og jeg ved ikke hvad, for bare at kunne eksistere.
Det behøver man jo ikke at være akademiker for at finde ud af.
Jeg kan bare tage rundt i landet.
Men nu har jeg en rapport, og den synes jeg da vi skal bruge.
Der er ingen grund til at lave flere rapporter.
Så vil jeg bare sige, at det er fint med fagfolk.
Det kan man godt få gode input af.
Men det er ikke fagfolk, der styrer Danmark.
Det er os som politikere, og vi har en holdning til tingene
Og jeg gør bare klart, hvad der er Dansk Folkepartis holdning i forhold til kystsikring.
Det er altså, at folk skal have lov til at gøre noget, sådan at de kan bevare deres værdier, så de kan bevare deres ejendom, og så de ikke sidder med en kæmpe gæld på et hus, der ligger under havets overflade.
Christian Poll (ALT), 2017-01-26:
Tak for det.
Syltekrukke var mit eget ord.
Det er rigtigt.
Bureaukratisk, ja.
Nu prøver jeg at spørge igen: Er det ikke rigtigt, at hvis man har et råd, som har 400 mio. kr. om året til sin rådighed, skal der typisk være afløb for de penge?
Det vil jo give fremdrift i sig selv.
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-26:
Nej, det giver ikke mening.
Jeg synes, det står fremragende i kystanalysen, hvor de har analyser af, at frem til 2050 ser det sådan ud, og frem til, jeg tror faktisk det er til 2115, ser det sådan og sådan ud.
Det kan man også læse i kystanalysen.
Så det her med, hvad vi ved, står der.
I forhold til finansieringen vil jeg sige, at det er klart, at der er nogle, der har svært ved at finde finansiering.
Den mulighed har kommunerne faktisk.
Det har man gjort i Roskilde i Jyllinge Nordmark.
Det betyder, at den udgift, man har hver måned, er meget, meget minimal.
Og for de folk, jeg snakkede med i går, var det ikke finansieringen, der var problemet.
Det var trygheden.
Trygheden for, at kunne sove i sit eget hjem, når det blæser og stormer; at ens børn ikke skal komme ind i sengen, selv om de er 10 år gamle, fordi de siger, at mor, vi vil hellere hjem til mormor, det blæser.
Det er den, vi skal give folk tilbage.
Christian Poll (ALT), 2017-01-26:
Så står vi jo stadig i den situation, at der er rigtig mange mennesker derude, som ikke kan være med, fordi de simpelt hen ikke har råd til at gå ind i en kystsikringsindsats lokalt.
Det kan godt være, at de kan finde penge et eller andet sted, hvis de virkelig tager sig sammen, men det vil være en rigtig svær indsats for rigtig mange af dem.
Jeg tror, at dem, som ordføreren fremhæver, og som ordføreren har talt med, måske ikke er de rigeste, men det er dog nogle, der kan finde nogle midler.
Og det, vi vil med vores forslag fra Enhedslisten og Alternativet, er jo at gøre det her helt generelt.
Lad os nu få et løbende overblik, ikke bare et øjebliksbillede som kystanalysen, men løbende have nogle, der holder overblikket og prioriterer fælles midler til, at vi kan få lavet kystsikring der, hvor der er behov for det.
Giver det slet ikke mening, og er det ikke en fornuftig tilgang?
Tak for det.
Når jeg indimellem tager min bil til mekanikeren, er det jo, fordi jeg egentlig meget godt kan lide, at der er fagfolk, der har styr på, hvordan de skal reparere min bil.
Hvis jeg får en idé om, at jeg kunne sætte en kabelbremse på, fordi det jo både er meget billigere og nemmere at have med at gøre, så er jeg sådan set meget glad for, at der er nogle regler, der siger, at nej, sådan kan jeg ikke indrette min bil, fordi den skal kunne bremse sikkert.
Derfor er jeg faktisk glad for, at vi har nogle fagfolk, der vurderer, hvilke løsninger vi skal vælge hvor.
Det vil vi jo gerne styrke også med det her kystråd.
Et kystråd skal være en samling af forskellige aktører, som både kan kigge på helheden, og som kan vælge de løsninger, der nu passer bedst.
Og de er vidt forskellige forskellige steder i landet.
Ordføreren nævner, at ordføreren ud af forslaget kan læse, at det kun handler om naturen.
Der vil jeg bare lige nævne, at der jo i bemærkningerne står, at kystrådets opgave skal være at udvikle og vedligeholde kriterier for kysthåndtering og i samarbejde med lokale interessenter prioritere konkrete indsatser i henhold til kriterierne og i øvrigt prioritere kystfondens midler.
Kommunerne får i tilknytning hertil til opgave at udarbejde oplæg til kystrådet vedrørende indsatsen for deres kystområder.
Der er slet ikke noget natur i det her endnu.
Det handler altså om at skabe et overblik og skabe en koordineret indsats, som netop bliver mindre bureaukratisk, fordi den ikke skal genstartes lokalt hver gang, men har et overordnet sigte.