runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2021-05-10:
Under en fredagsbøn i 2017 kom imam Monzer Baajour med en opfordring til de fremmødte muslimer, som gik på drab på jøder.
Budskabet blev pakket ind i en forkvaklet middelalderprædiken om, at sten og træer ville gribe til orde og afsløre jødernes gemmesteder, så muslimerne let og ubesværet ville kunne finde dem og dræbe dem.
Hvorfor tillader vi, at moskéer hertillands er hjemsted for den slags forskruede holdninger?
Og når vi samtidig ser, at en moské som Grimhøjmoskéen har været et arnested for rigtig mange syrienskrigere, som er blevet radikaliseret, så synes Konservative, det er en rigtig god idé at se på, hvordan man eventuelt ville kunne lukke en ekstremistisk moské, bl.a. inspireret af Loyal To Familia.
Vi er godt klar over, at det ikke er nogen nem opgave, og at der ikke er nogen snuptagsløsning, ikke mindst på grund af grundloven og foreningsfriheden.
Men som sagt sagde man også det om Loyal To Familia, og det er i hvert fald i landsretten indtil videre lykkedes at få dem forbudt.
Lad os håbe, at det også holder i Højesteret.
Samtidig, som ordføreren fra Venstre var inde på, har vi jo hørt om f.eks. Frankrig, hvor man i kølvandet på de seneste terrorangreb har slået hårdt ned og i hvert fald mig bekendt har lukket moskéer.
Så vi er rigtig kede af, at Socialdemokratiet ikke engang vil undersøge muligheden for at kunne lukke en moské, og at man fejer det så blankt til side.
Det klinger jo lidt hult, at Socialdemokratiet gør, hvad de kan, for at holde syrienskrigere i Syrien, alt imens man ikke vil kigge på at undersøge, hvordan man kan lukke de moskéer, som måske har været med til at radikalisere de her mennesker.
Så vil jeg også lige sige til fru Pernille Vermund, at idet Socialdemokratiet afviser det her forslag, bortfalder det forslag, vi har om, at flere, lad os sige fredelige trossamfund, skal lade sig registrere.
For hvis vi ikke kan gennemføre det her, ønsker vi selvfølgelig heller ikke at gennemføre det andet, for så er det jo netop, vi risikerer, at ekstremistiske trossamfund skal registreres, og det bakker vi på ingen måde op om.
Det var derfor, jeg var rigtig ærgerlig over den vinkling i Jyllands-Posten, for de to forslag hænger sammen: Hvis det ene ikke bliver gennemført, trækker vi simpelt hen det andet.
Tak for ordet.
Morten Dahlin (V), 2021-05-10:
Tak til ordføreren for et forslag, vi kan støtte op om.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at fortsætte den debat, som fru Pernille Vermund startede her.
Samtidig har ordførerens parti tidligere været ude med ret skarp kritik af f.eks. Grimhøjmoskéen.
Derfor kunne jeg bare godt tænke mig at spørge, om ordføreren ikke anerkender det lidt mærkværdige i, at ordføreren på den ene side pålægger ministeren at anerkende Grimhøjmoskéen, så de får nogle skattefordele, og på den anden side står og tordner mod Grimhøjmoskéen.
Altså, hvis man giver Grimhøjmoskéen skattefordele, bliver det så ikke lettere at drive Grimhøjmoskéen?
Marcus Knuth (KF), 2021-05-10:
Det er jo netop derfor, jeg siger, at de to forslag skal ses i sammenhæng.
Altså, vi ønsker at undersøge muligheden for at kunne lukke de ekstremistiske moskéer, således at der ikke er ekstremistiske moskéer i Danmark.
Og de trossamfund, som så er en integreret del af Danmark, og som ikke opfører sig på den måde, hvis jeg må sige det sådan, har vi ikke noget imod bliver registreret, for så er der øget kontrol.
Men det er netop derfor, at hvis det her ikke bliver gennemført, ønsker vi selvfølgelig ikke at gennemføre det andet, for så er det, vi bevæger os ned ad en vej, hvor man begynder at registrere problematiske trossamfund, og det ønsker vi jo på ingen måde.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-10:
Men kunne et skridt på vejen ad den sti – for at danskerne ikke skal være helt til grin for deres skattekroner, og for at vi ikke skal stå her og sige én ting og så gøre noget andet – så ikke være, at man sørger for, at de vilkår, der er for at opnå anerkendelse og godkendelse som trossamfund i Danmark, kigger vi på, så det ikke bliver sådan, at man har en moské, et trossamfund, som er anerkendt på ministeriets liste over anerkendte trossamfund, og som så samtidig fremgår her i nogle bemærkninger?
Ikke et eneste parti har nævnt det dilemma og det paradoks.
Altså, kunne vi ikke prøve at kigge på de vilkår igen?
Marcus Knuth (KF), 2021-05-10:
De vilkår kigger vi meget gerne på, for et af formålene med, at et trossamfund bliver registreret, er jo netop, at staten så kan udføre kontrol, således at hvis de går i den forkerte retning, kan der være en sanktion, eller man kan fjerne dem fra listen, eller hvad det nu kunne være.
Så de regler kigger vi meget, meget gerne på.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-10:
Tak for det.
Forslagsstillerne nævner selv i bemærkningerne til forslaget her den såkaldte Taibamoské på Nørrebro og skriver, at den er en af flere moskéer, som udøver en adfærd stærkt i strid med helt fundamentale danske værdier og normer.
Men det her er jo netop en af de moskéer, som ordføreren og ordførerens parti understøtter med særlige rettigheder, for det er en af de moskéer, som er anerkendt i Danmark.
Det betyder, at de har særlige privilegier i forhold til at invitere prædikanter, de har særlige privilegier i forhold til at kunne trække kontingenter fra i skat, og de har særlige privilegier, i forhold til at de kan vie ægtefolk.
Og det er jo langtfra alle trossamfund, der er anerkendte, så kan ordføreren ikke se, at når man i dag har den her anerkendelse af trossamfund, som jo i den grad – altså i hvert fald i en sådan grad, at selv ordførerens eget parti siger det – er i strid med danske værdier, så er der altså noget lidt mærkeligt i, at man ikke er villig til at se på det i stedet for bare at sige, at nu må vi så forbyde hele foreninger?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-10:
Min opfattelse af forløbet var ikke, at der var nogen, der blev holdt udenfor, men det er klart, at hvis man ikke havde en interesse i at prøve at være med i en aftale og man prøvede at gøre, hvad man kunne, for at komme til at stå uden for den for at kunne skærpe en profil i den ene eller anden retning, så kan det selvfølgelig være vanskeligt.
Jeg kan godt lide repatrieringsordningen i modsætning til, hvad der er blevet sagt her, og det kan jeg, fordi jeg synes, det handler om, at vi i den her sammenhæng har fundet en ordning, der kan fange mus – for bruge en gammel kinesisk allegori eller parafrase – og det er det, jeg synes er det væsentlige her.
Ellers kunne det jo godt virke lidt kontraintuitivt, at det var rimeligt at give penge til nogle udlændinge for at rejse hjem igen.
Men hvis alternativet er, at udlændingene bliver her og er på passiv forsørgelse i årevis og de ikke rigtig kan overskue, hvordan de kan komme hjem, og vi så for et i den store sammenhæng meget lavere beløb kan sørge for, at de vender retur til deres hjemland, så har alle parter jo vundet på det.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-10:
Repatrieringsordningen sender jo nærmest ikke nogen mennesker hjem.
Det er jo at stikke folk blår i øjnene at lade, som om repatriering kommer til at finde sted ved det her.
Det er jo en brøkdel af alle de migranter, der er kommet hertil, og som har fået opholdstilladelse de sidste mange år, som rejser hjem – vel at mærke med danske skattekroner på lommen.
Grunden til, at jeg tager ordet, er simpelt hen, at ordføreren får det til at fremstå, som om det her forslag fra Konservative kommer sådan på bagkant af den aftale, der er indgået, og det er simpelt hen ikke rigtigt.
Det var lige præcis det, Det Konservative Folkeparti fremførte i de dage.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-10:
Jeg er sådan set enig i, at der er for få, der benytter sig af repatrieringsordningen.
Det er jo også derfor, at vi har haft et ønske om at forbedre den og få den målrettet.
Tidligere blev den præsenteret for en masse mennesker, som den ikke var relevant for, og det var jo noget af det, der var årsagen til, at der var et behov for at lave den om.
Det har man så gjort nu, og jeg håber da, at langt flere vil benytte sig af den.
Nogle af dem, den kunne være relevant for, er nogle af de syrere, der er kommet siden 2015 og 2016.
237 af dem benyttede sig af ordningen de sidste par år.
Nu ved vi jo endnu ikke, hvor mange der gjorde det i 2020, men der skulle gerne være flere, der benyttede sig af den.
Mads Fuglede (V), 2021-05-10:
Tak for ordet.
I Venstre deler vi forslagsstillernes ønske om bedre vejledning om muligheder for at give støtte til repatriering.
Vi har, som det har været nævnt ad nogle omgange, selv været med til at stramme op tidligere på året, da vi indgik en vigtig aftale med regeringen.
Og vi vil gerne være ærlige og sige, at det gjorde vi, fordi vi har nogle mål på det her område, som vi gerne vil nå.
Lige nu repatrieres der alt for få, og vi har et ønske om, at man inden for en 5-årig ramme når op på mindst 1.000 repatrieringer om året.
Jeg er også af den opfattelse, at repatrieringsordningen kommer til at blive meget vigtig, når vi skal få de mennesker, som er kommet hertil fra især Syrien i sin tid, til at vende tilbage.
Så vi imødeser positivt, at den her problemstilling bliver rejst, så vi kan diskutere, om den her vejledning om repatriering fungerer efter de bedst mulige vilkår.
Vejledningen, der skulle foregå ude i kommunerne, foregik jo ikke, som den skulle, i praksis.
Det blev alt for nemt at komme rundt om, møderne var ofte frivillige, eller det var et brev, som ingen læste, eller en pjece, der pludselig dukkede op i halen af en helt anden samtale.
Derfor var det vigtigt, at vi skabte nogle rammer, hvor man tog fat i den gruppe, som vi har ønske om skulle repatrieres, så de kom i samtale med det offentlige system.
Og der forventer vi også, at man bruger støtten og så rejser hjem.
Med dette forslag har vi mulighed for at målrette vejledningen yderligere.
I stedet for blot at have en hjemrejsesamtale hvert andet år for de udlændinge, som forslaget er henvendt til, så kan vi tilbyde én samtale hvert år.
Og det kan sagtens være, at det er der, vi skal hen.
Måske skal vi lige trække vejret og se, hvordan det, vi har aftalt, virker.
Men jeg kan sagtens se, at det kan blive nødvendigt.
Som sagt skal vi meget højere op i forhold til andelen af repatrieringer, og vi skal især derhen, hvor kommunerne tager repatrieringssamtaler meget mere alvorligt, end de har gjort tidligere.
Der er mange, der har været ude at sige, at det, vi aftalte, var, at man gik fra, at alle skulle til repatrieringssamtale, og til, at det kun var omkring 10.000 om året.
Sandheden er jo, at det var lige den modsatte vej, det gik; der var ikke rigtig repatrieringssamtaler tidligere.
Så vi deler forslagsstillernes ønske – som jeg læser det – om, at vi skal have så mange som muligt til repatrieringssamtale, hvor der også er en mulighed for, at de rent faktisk repatrierer.
Selv om aftalen fra februar gik i den retning, kan det jo sagtens være, at vi skal gøre mere.
Som De Konservative her er inde på, kan det godt være, at vi skal konkretisere reglerne yderligere, og det er vi i Venstre meget åbne for kan blive nødvendigt.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-10:
Jeg har to spørgsmål.
Når Venstre bruger rigtig meget tid på at sige, at man ikke vil lave udlændingepolitik med Radikale Venstre, hvorfor var det så nødvendigt at gå ud og lave en aftale uden om Konservative og Dansk Folkeparti med netop Radikale Venstre?
Det andet spørgsmål: Jeg blev ikke helt klar over, om Venstre stemmer for det her eller imod det her.
Mads Fuglede (V), 2021-05-10:
Vi har ikke lavet nogen aftale med Radikale Venstre; jeg har ikke været til nogen forhandlinger om repatriering med Radikale Venstre på noget tidspunkt.
Radikale Venstre stemmer for den her aftale, kan jeg se, men de har aldrig været en del af forhandlingerne.
Jeg har heller aldrig orienteret modsat, når jeg undervejs har orienteret De Konservative om forhandlingsforløbet.
Men jeg har aldrig orienteret Radikale Venstre om det, og jeg har ikke i de timer, jeg har forhandlet repatriering med regeringen, hørt et eneste ord fra Radikale Venstre.
Men at de har set lyset og stemmer for noget, som de ellers aldrig har stemt for tidligere, nemlig at vi får flere mennesker til at vende tilbage til især Somalia, Syrien, Tyrkiet og Eksjugoslavien, hilser jeg bare velkommen.
Så blev der spurgt til, hvordan vi stemmer.
Jamen vi kommer til at stemme for en stramning af det her, hvis vi ikke synes, at den aftale, vi har indgået, repatrierer nok.
Så vi kan sagtens se os selv i det, som Konservative foreslår.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-10:
Det vil jeg gerne sige mange tak for, for vi kan alle sammen begå fejl her i livet.
At lave en udlændingeaftale, som appellerer til Radikale Venstre, er en stor fejl, men hvis Venstre stemmer for det her, viser man jo, at det rent faktisk er en styrket repatriering, man vil.
Og alt andet lige håber jeg, at Venstre også støtter det, når vi stiller det som et ændringsforslag til den overordnede lov om repatriering.
Er ministeren enig i, at det forslag, vi kommer med her, vil få markant flere til at rejse hjem end den lempelige aftale, som regeringen lavede bag ryggen på Konservative og Dansk Folkeparti sammen med Det Radikale Venstre, Venstre og Liberal Alliance?
Pernille Vermund (NB), 2021-05-10:
Med al respekt: Repatrieringsydelsen er virkelig ikke noget, vi synes om, og vi synes heller ikke om, at der skal bruges flere penge på sagsbehandlere.
Men faktum er jo, at det forhandlingsforløb, som ordføreren kalder det, netop foregik, som hr. Marcus Knuth fortæller.
Altså, der blev præsenteret en løsning, og særlig fordi vi ikke var super pjattede med det, Konservative foreslog, husker jeg da, at vi i de dage hørte Konservative sige: Vi bliver nødt til at have flere kaldt ind til samtaler.
Jeg blev ringet op, som jeg husker det, om fredagen.
Onsdagen efter er der indgået en aftale.
Ret mig, hvis jeg tager fejl; det kan også have været om torsdagen.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-10:
Nej, det anerkender jeg ikke, og det der med, at det skulle være sket i ly af mørket, anerkender jeg bestemt heller ikke.
Konservative havde været mere end velkommen til at deltage i arbejdet med at forbedre den aftale, der lå.
Alle har da en interesse i, at vi kan lave så brede aftaler som muligt her i Folketinget.
Der havde Konservative været velkomne, men i stedet for havde man vist travlt med nogle forskellige social media-kampagner, der handlede om at tilsmudse den ellers meget fine aftale, der blev lavet.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-10:
Jeg tør ikke lægge hovedet på blokken og sige, hvad effekterne af de her ting bliver, for det ved vi simpelt hen ikke nok om.
Men jeg har sagt, at min egen ambition er, at vi går fra de nuværende omkring 400, der benytter sig af repatrieringsordningen hvert år, til at komme op på over 1.000, som jeg håber på.
Om de her tiltag, som den politiske aftale, er nok, ved jeg ikke, men hvis ikke det er nok, hvis ikke rigtig vi ser, at det har nogen effekt, synes jeg, det er helt rimeligt, at vi sætter os ned igen og diskuterer, om man kan styrke vejledningen endnu bedre.
Nogle af de forslag, I har fra De Konservatives side her, kan selvfølgelig indgå i den samtale, men i første omgang vil jeg gerne lige se, om ikke de her hjemrejsesamtaler faktisk bringer os et stykke ad vejen.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-10:
Da regeringen landede aftalen med bl.a. Det Radikale Venstre, var Det Radikale Venstre ude at sige, at det var en fantastisk aftale, for nu var der færre udlændinge, der skulle vejledes i hjemrejse.
Hvad vil ministeren sige, hvis det er sådan, at Det Radikale Venstres intention, som jo er, at der er færre, der skal rejse hjem, rent faktisk bliver til virkelighed, og hvis den aftale, som regeringen har lavet med Det Radikale Venstre, fører til, at der er markant færre, der rejser hjem?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-10:
Formålet er, at flere skal benytte sig af ordningen.
Jeg synes, det er en god ordning, både for udlændinge og for det danske samfund, både økonomisk, men også integrationsmæssigt.
Der er også nogle, der ikke er faldet til i Danmark.
Så selve formålet er, at flere skal benytte sig af muligheden, og jeg tror også, at flere vil benytte sig af muligheden, hvis ikke vejledningen kan være en pjece, der bliver slynget hen over bordet, eller en besked i e-boks, men at det er en samtale, der kun handler om muligheden for at benytte sig af repatriering.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-10:
I Socialdemokratiet er vi store tilhængere af repatrieringsordningen.
Udlændinge, der aldrig har integreret sig i Danmark, er en stor økonomisk belastning.
Dårligt integrerede indvandrere koster hvert år statskassen 33 mia. kr.
Derfor indgik vi i februar en aftale med Venstre, Radikale Venstre og Liberal Alliance om at styrke og målrette kommunernes vejledning om repatriering.
Den aftale er motiveret af et ønske om at sørge for, at langt flere udlændinge ved hjælp af dedikerede hjemrejsesamtaler skal tage imod et tilbud om at vende hjem til deres oprindelseslande.
Da vi for nylig har indgået denne, synes jeg, gode aftale om at sikre, at flere gør brug af repatrieringsordningen, og netop har førstebehandlet et lovforslag, der skal implementere denne aftale i lovgivningen, så støtter Socialdemokratiet ikke forslaget.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-10:
Kan hr. Rasmus Stoklund forklare mig logikken i, hvordan det skal få flere til at rejse hjem, når regeringen laver en aftale med Radikale Venstre, som friholder 30.000 ud af de 60.000 arbejdsløse udlændinge, der er, fra at blive vejledt i repatriering?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-10:
I den aftale, vi har lavet, er det jo netop langtidsledige udlændinge, der målrettes samtaler mod, og derudover er det udlændinge, der har været her i kort tid.
Hvis Konservative havde nogle gode idéer – og det kan jeg ikke forestille mig andet end Konservative ville have haft – så synes jeg, det er ærgerligt, at de så ikke i stedet for at begive sig ud i en eller anden værdipolitisk drilleleg havde udnyttet muligheden for sammen med os andre at forbedre ordningen, da vi gjorde det for nylig.
Jeg synes, det er en fin aftale, vi fik landet sammen med Venstre, Radikale og Liberal Alliance.
Jeg synes, at Konservative med fordel kunne have meldt sig på banen dengang i stedet for både at komme med det her forslag nu og et forslag i sidste uge, som jeg mest opfatter er af sådan lidt drillende karakter.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-10:
Den mest drillende karakter ligger hos regeringen og Venstre, som i ly af mørket går bag ryggen på os i forbindelse med en eksisterende aftale med Dansk Folkeparti og Konservative.
Så hr. Rasmus Stoklund må da alt andet lige give mig ret i, at det forslag, der ligger her, er mere ambitiøst end den vandede aftale, som man har lavet med Radikale Venstre.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-10:
Det korte svar er, at vi er i gang med at se på de her udvisningsregler, og det er bl.a. §§ 22-24, der er interessante i den forbindelse.
Vi er ikke der endnu, hvor vi kan konkludere noget på den undersøgelse, og derfor prøvede jeg også til slut i min tale at sige – nu skal jeg prøve at læse det op igen – at: På den baggrund kan regeringen for nuværende ikke støtte forslaget.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-10:
Tak, formand.
Lad mig begyndte med at sige, at Konservative ikke kan bakke op om forslaget her.
Derimod er vi rigtig glade for den nye aftale om statsborgerskab, som vi lavede sammen med Socialdemokratiet, Venstre og Liberal Alliance, og hvis jeg må formulere det sådan, med i hvert fald indirekte opbakning til, at vi strammede op, fra Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti, i forhold til hvem der kan få det danske statsborgerskab, eller rettere, hvem der kan søge det danske statsborgerskab.
Jeg bruger her ordet søge, fordi statsborgerskab ikke er en ret; det er en gave, som et flertal her i Folketinget kan tildele.
Vi synes ikke, at man skal have dansk statsborgerskab, hvis man har fået en fængselsdom, heller ikke, hvis man ikke taler ordentligt dansk, og heller ikke, hvis man ikke har haft et fast arbejde gennem længere tid.
Vi så gerne, at vores aftale om statsborgerskab havde sat endnu højere krav, ikke mindst til, at alle skal bestå danskprøve 3.
Vi så også gerne en individuel behandling af hver enkelt sag i udvalget, og vi håber også i fremtiden at kunne inkludere samtaler som en del af den proces at søge dansk statsborgerskab.
Og så har vi selvfølgelig også et ønske om et loft over antallet af årlige tildelte statsborgerskaber for personer uden for EU og Norden.
Men aftalen, som vi indgik for et par uger siden, er et stort skridt i den rigtige retning.
Mange tak.
Altså, jeg kan jo slet ikke se logikken i, at det skal være en formildende omstændighed, at en kriminel udlænding har opholdt sig i Danmark i længere tid.
Hvis ministeren er enig i, at offeret bliver ramt lige hårdt, uagtet om den kriminelle udlænding lige er kommet til Danmark eller har været i Danmark i flere år, hvorfor så ikke bare fjerne de her to paragraffer, der gør det til en formildende omstændighed, og simpelt hen få det ud af dansk lovgivning?
Pernille Vermund (NB), 2021-05-10:
Tak for det.
Det er jo rigtigt, at der på en række områder, f.eks. banderelateret kriminalitet og andet, er strammet op på strafferammerne de seneste år, men det her er jo faktisk et område, hvor man i virkeligheden nærmest ingenting har gjort, altså hvor vi tydeligt kan se, at der er en stigende andel af særlig udlændinge, som svindler – ikke begår fejl, men svindler – med sociale midler, og hvor vi har nogle bestemmelser i vores straffelov, som gør, at der nærmest ikke er nogen konsekvens af det.
Så er der nogle af dem, der får en bøde, men at være så fuldstændig ligeglad med, hvordan man snyder sig til andre menneskers penge, og så få lov til bare at blive i Danmark og måske til og med få lov til at blive ved med at leve på passiv forsørgelse, vækker det ikke en eller anden form for, hvis ikke forargelse så trods alt undren i Radikale Venstre?
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-10:
Tak for ordet, formand.
I beslutningsforslaget her foreslås det, at enhver fældende dom for socialt bedrageri fremover skal medføre udvisningsdom for udlændinge.
Når domstolene fastsætter en dom, kan det være en ubetinget dom, en betinget dom eller en bødestraf.
Socialt bedrageri er en alvorlig kriminalitetstype – det er jeg sikker på vi alle sammen herinde er enige om – for Danmark er bygget op om, at vi har et socialt sikkerhedsnet, der griber dem, som har behov for en særlig hjælp.
Derfor svækker det tilliden til samfundskontrakten, når nogen snyder med offentlige ydelser og dermed snyder fællesskabet, fordi vi i fællesskab betaler skat, afgifter og andet for netop at hjælpe dem, der har behov for hjælp, og ikke dem, der snyder statskassen.
Vi har lige haft to andre beslutningsforslag, der også vedrørte udvisningsdomme, og derfor skal jeg ikke stå og gentage alt, hvad jeg sagde i den seneste debat, vi havde, men det er Radikale Venstres overbevisning, at vi i øjeblikket går ganske tæt på vores folkeretlige forpligtelser.
Vi har ikke noget ønske om at beskytte nogen mennesker, der har med den her slags kriminalitet at gøre, men vi har et ønske om, at vi naturligvis overholder vores retlige forpligtelser.
Derfor kommer Radikale Venstre ikke til at støtte nærværende beslutningsforslag, og jeg skal hilse fra Enhedslisten og sige, at de heller ikke støtter det.
Carl Valentin (SF), 2021-05-10:
Jo, jeg anerkender sådan set, at det kan true vores velfærdssamfund, hvis man ikke sætter hårdt ind over for socialt bedrageri.
Og det er også derfor, at jeg mener, at socialt bedrageri er et stort problem, og særlig når det eksempelvis er bandemedlemmer, der gør det, altså render og laver kriminalitet, mens de er på kontanthjælp.
Altså, det tager jeg meget, meget alvorligt.
Men det betyder ikke, at man skal vedtage et forslag i præcis den udformning, som Nye Borgerlige foreslår her.