Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Beslutningsforslaget handler om, at regeringen pålægges inden udgangen af indeværende folketingssamling at fremlægge forskellige modeller for, hvordan der kan afholdes screeningssamtaler med enten alle eller udvalgte statsborgerskabsansøgere.
Jeg vil med det samme slå fast, at jeg er meget enig i, at det er dybt frustrerende, når personer, som har erhvervet dansk indfødsret, senere foretager handlinger, der viser, at de er imod alt det, som demokratiet handler om.
I dag er det allerede sådan, at ansøgere om dansk indfødsret skal leve op til samme stramme krav om ikke at have begået kriminalitet for at kunne blive danske statsborgere.
Derudover kan en person i dag fratages sit danske statsborgerskab i nogle bestemte situationer.
En person, der søger om dansk statsborgerskab, skal på tro og love oplyse, om den pågældende har begået kriminalitet her i landet eller i udlandet.
Hertil skal ansøgeren love troskab og loyalitet over for Danmark og det danske samfund og erklære at ville overholde dansk lovgivning og respektere grundlæggende danske retsprincipper samt at ville overholde grundloven og respektere grundlæggende danske værdier.
Herudover tjekker Udlændinge- og Integrationsministeriet det, der hedder Kriminalregisteret, for, om der er oplysninger om, at den pågældende er sigtet eller dømt for forhold, som udelukker personen fra at blive dansk statsborger enten midlertidigt eller permanent.
Det gøres ikke kun en gang, men flere gange under behandlingen af en sag.
Herudover vurderer Politiets Efterretningstjeneste, om en person, som står til at blive dansk statsborger, kan være til fare for statens sikkerhed.
Endelig vurderer Udlændinge- og Integrationsministeriet som noget nyt 2 år efter vedtagelsen af en lov om indfødsrets meddelelse, om der er grundlag for at indlede en frakendelsessag på grund af fortielse af kriminelle handlinger, som er begået forud for meddelelse af dansk statsborgerskab.
Alle de skridt har til formål at sikre, at personer, som tildeles dansk statsborgerskab, lever op til de krav og forventninger, vi har til nye medlemmer af det danske samfund.
I forbindelse med den nye indfødsretsaftale fra juni 2018 blev det indført, at ansøgerne fremover skal deltage i en grundlovsceremoni for at blive danske statsborgere.
Ved ceremonien skal ansøgerne udvise respekt for danske værdier og optræde respektfuldt over for repræsentanter for myndighederne og skrive under på at ville overholde grundloven samt respektere grundlæggende danske værdier og retsprincipper, herunder det danske demokrati.
Det tilfælde, hvor en ansøger bl.a. skriver under på at ville overholde dansk lovgivning, og hvor det efterfølgende viser sig, at ansøgeren på tidspunktet for underskriften ikke havde til hensigt at ville overholde dansk lovgivning, vil i udgangspunktet kunne være omfattet af indfødsretslovens regler om frakendelse på grund af svig.
Hvis en ansøger har brudt loven og i forbindelse med ansøgningen har undladt at oplyse eller har afgivet urigtige eller vildledende oplysninger herom, vil vedkommende efter erhvervelsen at statsborgerskabet også kunne frakendes dette ved dom på grund af svig, hvis det svigagtige forhold har være bestemmende for erhvervelsen.
Hertil kommer, at den, som dømmes for overtrædelse af en eller flere bestemmelser i straffelovens kapitel 12 og 13 om bl.a. terror, ved dom kan frakendes sin danske indfødsret, medmindre personen bliver statsløs.
Endelig er der med den seneste ændring af indfødsretsloven etableret adgang til administrativ fratagelse af statsborgerskabet, hvis en person har udvist en handlemåde, som er til alvorlig skade for landets vitale interesser.
Som opfølgning på indfødsretsaftalen fra 2018 blev der iværksat en høring af en lang række lande i og uden for EU, hvor der blev spurgt ind til deres erfaringer med screening af ansøgere før tildeling af statsborgerskab.
Høringssvarene blev oversendt til Folketingets Indfødsretsudvalg i september i år.
Det fremgår bl.a. af høringssvarene, at visse lande benytter sig af ansøgningsskemaer og samtaler med ansøgere for at screene ansøgere for deres antidemokratiske holdninger.
Det er dog ikke sådan, at vi uden videre kan kopiere et andet lands ordning.
I Danmark erhverves statsborgerskab ved lov.
Det er man nødt til at tage hensyn til i forbindelse med overvejelserne om, hvordan man kan etablere en ordning med screening i Danmark.
Hertil kommer, at en eventuel screeningsordning rejser en hel del administrative og juridiske udfordringer, som ville skulle afdækkes nærmere, samt nogle væsentlige politiske spørgsmål, som der bør tage stilling til.
Det drejer sig bl.a. om, hvilke oplysninger der skal indhentes, hvordan de tilvejebringes, og hvordan de vægtes.