runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-17:
Som jeg allerede har tilkendegivet, har jeg inviteret Femern A/S til et møde, hvor jeg også har tænkt mig at drøfte med dem, om de har brug for yderligere værktøjer.
Og jeg kan konstatere, at en enig forligskreds udtaler, at forligskredsen understreger, at anlægsarbejdet med Femern Bælt-tunnellen skal udføres inden for lovgivningens rammer.
Femern Bælt er et vigtigt projekt, som vil give tusindvis af arbejdspladser på Lolland og andre steder i anlægsfasen.
Og forligskredsen ser frem til at få en orientering fra ministeren, i forhold til hvorvidt der er behov for yderligere værktøjer til at sikre, at der ikke opstår tvivl om, at det sker.
Christian Juhl (EL), 2021-03-17:
Jamen så er jeg nødt til at forstå ministeren sådan, at han synes, at Femern A/S burde have handlet noget tidligere.
Hvis ikke ministeren selv vil sige det, vil jeg gå ud fra, at det er det, han mener.
Jeg har læst det ottesidersnotat, og jeg vil gerne stille et andet spørgsmål.
Ville det ikke være fornuftigere, at en ledelse af Femern Bælt i stedet for at overveje, at man kunne se, om det måske var legalt at lade de her søfolk arbejde, så brugte tiden på at få sikret en arbejdstilladelse til dem eller sørge for, allerede inden de kom til landet, at få sådan nogle ting afklaret?
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-17:
For fuldstændighedens skyld skal det jo siges, at dagen før spørgeren stillede dette spørgsmål, havde jeg allerede reageret på sagen.
Faktisk meddelte jeg, 10 minutter efter at politiet meddelte, at man havde anholdt 28 søfolk, at jeg omgående ville bede om en redegørelse.
Det er den redegørelse, som spørgeren også henviser til.
Konkret er der jo nu sager, som kører ved domstolene, fordi søfolkene ikke har erkendt, at de har overtrådt lovgivningen, og derfor vil jeg ikke gå nærmere ind på det konkrete spørgsmål, men overlade det til domstolene.
Christian Juhl (EL), 2021-03-17:
Jeg citerer: »Det arbejde, der bliver udført for Femern A/S under byggeriet af den kommende faste forbindelse over Femern Bælt, skal ske under ordnede løn-og arbejdsforhold.
Det vil Femern A/ S som en statsejet og socialt ansvarlig virksomhed sikre ved at indføje en betingelse i udbudsdokumenterne, der pålægger både entreprenørerne og deres underentreprenører at sikre, at ansatte, der arbejder i Danmark, skal sikres vilkår, der ikke er mindre gunstige end dem, der blandt andet gælder i henhold til kollektiv overenskomst for arbejde af samme art, hvor arbejdet udføres.«
Det var en af transportministerens forgængere, nemlig hr. Henrik Dam Kristensen, der udtalte det her i starten af projektet, den 6. november 2012.
Det var også det, ministeren selv sagde lige før.
Hvad mener ministeren om, at man lader folk arbejde videre, selv om man allerede i februar ved, at det her sandsynligvis er ulovligt?
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-17:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig indledningsvis understrege, at der selvfølgelig skal være styr på tingene i statslige anlægsprojekter, og derfor vil jeg også bare sige, som det også er fremgået af dagspressen, at jeg er meget ærgerlig over denne sag, præcis som spørgeren, for min holdning er, at der selvfølgelig skal være ordentlige løn- og arbejdsvilkår på byggeriet af Femernforbindelsen, og det er naturligvis helt afgørende, at anlægsarbejdet med Femern Bælt-tunnellen udføres inden for lovgivningens rammer.
Derfor er jeg tilfreds med, at myndighederne, i dette tilfælde udlændingemyndighederne og politiet, har handlet resolut.
Også bygherren har ført tilsyn i sagen, og vi har også inddraget Kammeradvokaten, som har oplyst mig om forløbet i deres redegørelse, og heri fremgår det, at der er tale om en sag, som Femern A/S fandt var uklar, og Femern A/S har derfor selv vurderet, at der ikke var tilstrækkeligt grundlag for at standse arbejdet.
Men denne konkrete sag er som bekendt overgået til domstolene og deres vurdering, og i respekt for myndighedernes og domstolenes uafhængighed vil jeg derfor ikke gå yderligere ind i den konkrete sag.
Men jeg vil gerne svare på det mere principielle, for ja, jeg vil i hvert fald også gerne dykke dybere ned i, om der er behov for at gøre yderligere for at sikre ordentlige vilkår og sikre, at loven overholdes, i forbindelse med byggeriet.
Derfor vil jeg invitere Femern A/S til et møde, hvor vi kan drøfte, om selskabet har brug for yderligere værktøjer eller redskaber til at kontrollere arbejdet.
Jeg ærgrer mig ikke mindst over denne sag, fordi den skygger for de kæmpestore gevinster, som anlægget af Femern Bælt-forbindelsen fører med sig – de tusindvis af arbejdspladser på Lolland, de bedre jernbaneforbindelser mellem Danmark og Tyskland, de kortere rejsetider og det visionære i at bygge tunnellen.
Så igen: Mange tak for spørgsmålet.
Jeg ser i øvrigt også frem til at drøfte sagen nærmere på et samråd i Beskæftigelsesudvalget, som spørgeren jo har foranlediget at jeg er blevet indkaldt til.
Christian Juhl (EL), 2021-03-17:
Det er for at være klar, når formanden siger start.
Magnus Heunicke (S), 2021-03-17:
Altså, jeg ved ikke, hvad der ligger i sådan en debat her, men man vil åbenbart tegne et billede af, at den her regering skulle have et eller andet politisk ønske om at holde børn hjemme fra skolen.
Hvorfor skulle vi dog have det?
Vi har kun et ønske om at få dem tilbage i skolen – hvorfor skulle vi have nogen som helst andre mål?
Men det, vi kan se, er, at siden vi – og det var godt, vi gjorde det, og jeg står ikke og roser os selv for det, men det var det rigtige at gøre – fik de mindste klasser tilbage i skole, kan vi nu spore, at der er en stigning i smitten i de aldersgrupper.
Det er jo helt faktuelt, og det er det, der er situationen.
Det er på et lavt niveau, og vi kan håndtere det, men det er situationen.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-17:
Afdelingschef ved Statens Serum Institut
Tyra Grove Krause sagde tilbage i november, og jeg citerer: »Sammenligner man smittetal i Finland, hvor grundskoler har været lukkede, og Sverige, hvor skolerne har været åbne gennem hele epidemien, ses der ikke en forskel i incidensen for bekræftede covid-19-tilfælde hos børn i alderen 1 til 19 år«.
Anerkender ministeren det?
For hvis ministeren ikke gør, modsiger ministeren jo netop myndighederne, som han ellers læner sig op ad.
Og hvis ministeren anerkender udsagnet fra Statens Serum Institut, hvorfor er skoler og gymnasier så ikke åbnet for længst?
Magnus Heunicke (S), 2021-03-17:
Det, vi jo altså kan se, er, at vi nu har rigtig, rigtig gode danske lave smittetal trods det, at den engelske variant udgør 90 pct. og driver vores epidemi, ligesom der formentlig er – andre lande har ikke så gode tal, som vi har – nogenlunde samme situation i andre lande, men de har blot langt flere smittetilfælde, og man begynder nu at lukke markant og drastisk ned i mange, mange lande omkring os.
Så er det et faktum, at siden vi åbnede op – det var klogt at gøre – er der nu en stigning blandt dem i den helt unge målgruppe, der kom først tilbage i skole.
Det er et faktum.
Anni Matthiesen (V), 2021-03-17:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er logisk, at langt de fleste af landets 5.-8.-klasser – kun undtaget dem på Bornholm og øvrige ikkebrofaste øer – udelukkende må vende tilbage i skole én dag om ugen, vel at mærke med udendørs undervisning?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Det er jo sådan et ja-nej-spørgsmål.
Ja, det mener jeg er logisk, og det mente Venstres formand også omkring det tidspunkt, hvor aftalen om det her blev indgået.
Faktisk opfordrede Venstres formand til, at man gik fleksibelt til en genåbning.
Det har vi selvfølgelig lyttet til, altså idéen om at gøre det fleksibelt.
Det er der også andre partier, der har slået på tromme for at man skulle, og at man simpelt hen sagde, at mistrivslen blandt 5.-8.-klasserne er for stor.
Det vil sige, at de redskaber, der kan anvendes, bør anvendes.
Og i den forbindelse blev det muligt at åbne for 1 dag om ugen, hvor børnene kunne komme tilbage og få den der fornemmelse af fællesskab, som jeg tror en rigtig stor del af dem, der mistrives, simpelt hen mangler og savner.
Jeg ville jo selvfølgelig hellere have dem tilbage på fuld tid eller på halv tid – det giver sig selv – men nu var det så 1 dag, som sundhedsmyndighederne anbefalede, og det synes jeg bestemt er bedre end ingenting.
Jeg tror, de unge har rigtig godt af at komme tilbage og få set deres kammerater, også selv om det er mindre end det, vi kunne ønske.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-03-17:
Og man må bare sige, at man ikke bliver murer uden at få en murerske i hånden og ved bare at sidde med en mus hjemme foran en computerskærm.
Og vi er forlængst forbi det punkt, hvor der er et teoretisk indhold i uddannelserne.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Ja, vi er nødt til at træffe nogle beslutninger.
Og det, som vi i hvert fald har prioriteret sammen med vores støttepartier, er, at der skal kigges på erhvervsskolerne i den her næste pulje som noget af det allerallerførste, og det er selvfølgelig, fordi der jo netop er en problematik i forhold til at gennemføre den praktiske undervisning.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-03-17:
Tak for det.
Vil ministeren redegøre for, hvordan det giver mening, at elever skal bruge tid og kræfter på at blive testet for kun at møde i skole én dag om ugen udendørs, og hvilket udbytte forventer ministeren at de ældste skoleelever vil få ud af undervisning én skoledag om ugen udendørs?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Hvad angår den første del af spørgsmålet, bliver jeg simpelt hen nødt til at få spørgeren til at afklare, om vi taler om, hvordan det sundhedspolitisk giver mening at lade sig teste, fordi det så må være sundhedsministerens område.
Så nu vil jeg forklare, hvorfor jeg mener, at den ene dag giver mening.
I forhold til det her med om det er en god idé at have dem tilbage på én dag, vil jeg sige, at det jo sådan set var Venstres formand, som i fællesskab med et par af de andre partier slog på tromme for, at vi fik lavet en fleksibel genåbning.
Der har vi jo grebet handsken, og det er så blevet muligt at få dem tilbage én dag om ugen, og det, som jeg tror eleverne får ud af det, er, at de får den der fornemmelse af fællesskab, som jeg tror der sidder rigtig mange børn og unge og savner helt vildt.
Og for børn og unge, der, tror jeg, savner det der fællesskab mindst lige så meget – jeg tror, de savner det endnu mere, end vi voksne gør – er det klart, at bare det at kunne få lov til at komme ind én dag om ugen er bedre end ingenting.
Ville vi hellere have, at det var alle dage om ugen?
Ja, selvfølgelig, det tror jeg da sådan set alle helst ville.
Der skal vi bare passe på med at bevæge os så hurtigt derudad, at vi ender med at skulle lukke alt ned igen, ligesom vi kan se det andre steder i Europa lige nu.
Der har man så haft genåbnet, også lidt mere end vi har her i Danmark, og nu lukker man så hårdt ned for en række af uddannelsesområderne igen.
Så det er altså en balanceakt.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-03-17:
Tak for det svar.
Jeg håber jo, at vi er enige om, at det har gigantiske negative konsekvenser for vores børn og unge, at de ikke er tilbage i skole på fuld tid endnu.
Og i lyset af de konsekvenser kunne det jo være interessant at høre ministeren, hvad det er for nogle beregninger, der ligger til grund for, at man er endt på den her løsning, altså én dag om ugen udendørs, og hvilke overvejelser ministeren har gjort sig i forhold til den løsning, som man er landet på, i forhold til de konsekvenser, det har for børnene og de unge, at de har den her ene dag om ugen udendørs.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
De sundhedsmæssige beregninger må spørgeren tage med sundhedsministeren.
Men hvis det, der menes med beregninger, er, hvad det er man pædagogisk får ud af at være tilbage én dag om ugen,
så vil jeg sige det på den måde, at vi jo aldrig har stået i situationen før.
Og det vil sige, at der ikke er lavet beregninger, der viser, at det er bedre for de unge at være tilbage én dag om ugen end slet ikke at være tilbage.
Til gengæld er der en fuldstændig entydig indstilling fra nær og fjern og alle, der beskæftiger sig med børn, om, at hvis det kan lade sig gøre at være tilbage én dag om ugen, så er det bedre end ingenting.
Men beregninger kan man desværre først lave på bagkant, og jeg tænker, at det er meget klogt, at vi bevæger os ud ad det her spor, fordi der er så stor enighed om, at børnene selvfølgelig har brug for at komme tilbage i et fællesskab.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-03-17:
Jeg har lidt svært ved at forstå svaret.
Altså, når man siger, at det er sundhedsfagligt forsvarligt, at børnene kan komme tilbage én dag om ugen udendørs, så må man vel også have en idé om, hvad det ville betyde, hvis de kom tilbage 2 dage om ugen udendørs, eller hvis man lod dem komme helt tilbage i skole, ligesom man har gjort med de mindre elever.
Og hvad ved ministeren, i forhold til hvilke konsekvenser det vil have sundhedsmæssigt at få dem tilbage på fuld tid?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Som sagt er sundhedsmæssige beregninger sundhedsministerens ressort, og der plejer at være en respekt for i Folketingssalen, at vi tager det ressortmæssigt.
Vi har jo selvfølgelig også set sundhedsmyndighedernes anbefalinger i Undervisningsministeriet i forbindelse med de forhandlinger, der har været, og som jeg også har deltaget i.
Men diskussioner af sundhedsmyndighedernes konkrete data, og hvad der ligger af beregninger,
er sundhedsministerens ressort.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-03-17:
Så vil det sige: Er det sundhedsministeren eller undervisningsministeren, der har besluttet, at børnene skal tilbage én dag om ugen udendørs?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Altså, nu har vi jo i fællesskab truffet nogle beslutninger, som jeg mener er kloge, altså i forhold til at lave forlængelser af uddannelser.
Og på baggrund af de slag på tasken, der er givet fra erhvervsskolesektorens side, i forhold til hvor lang tid man overhovedet kan køre den onlineundervisning, før det faktisk ikke rigtig længere kan lade sig gøre, fordi der så ikke er mere, der kan læres af online, eftersom man, hvis man skal være kok, egentlig nok skal have et køkken at stå i osv., så mener jeg, at den aftale, vi har indgået med hinanden, dækker det for nu.
Det er klart, at hvis alting stadig er lagt i dybfryseren, når vi når maj måned, og ingenting er åbent, så skal vi jo kigge på det igen.
Men det er da min forhåbning, at vores respektive partilederne kommer frem til noget, der har en lidt mere positiv ånd, end at alting stadig ligger i dybfryseren i maj.
Så vi må, fuldstændig ligesom vi har gjort det hele vejen igennem i den her situation, tage bestik af, at hvis alting åbner efter påske for erhvervsskolerne – lad os sige, at det var scenariet – så står vi i én situation, og er vi henne i maj, er det en anden situation.
Og der har vi heldigvis haft et tæt samarbejde med hinanden om så at håndtere det konkrete.
Anni Matthiesen (V), 2021-03-17:
Ja, netop i forhold til noget af det, som ministeren er inde på her, altså det efterslæb, der også bliver for den gruppe af unge mennesker, vil jeg sige, at mange af dem jo er unge mennesker, som egentlig havde drømt om inden længe at være klar til at gå i gang med at arbejde som udlært murer eller som udlært tømrer eller for den sags skyld som kok, eller hvad det nu er.
Men nu har de et kæmpe efterslæb i form af tabt læring.
Og der kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge: Kommer ministeren til at gøre mere for at hjælpe de her unge mennesker, så de hurtigere kan komme i gang?
Det kan godt være, at regeringen er blevet anbefalet, at man ikke skal gå for hurtigt frem.
Jeg vil egentlig gerne gøre det klart, at vi i Venstre mener, at det går for langsomt.
Det er egentlig også derfor, vi prøver at lægge et pres, og det tror jeg egentlig også ministeren, hvis hun ser på dagsordenen i dag, kan se at der er rigtig mange der stiller spørgsmål om.
Og det er, fordi vi er nervøse for vores børn og vores unge.
Så kære minister, hvorfor giver man ikke de samme frihedsrettigheder, som man har givet til de udendørs foreninger, til skolebørnene i 5.-8. klasse?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Jeg synes egentlig, det var det samme, jeg svarede på lige før, og svaret forandrer sig jo ikke meget af at blive gentaget.
Men det er, fordi det er den samlede mængde af smitte, vi kigger på.
Der har det været rigtig vigtigt for os, at skolerne kom først.
Det er de kommet, og så er der blevet åbnet for fritidsaktiviteter også, og jeg tror sådan set slet ikke, man skal undervurdere, hvor positiv en betydning det har for børn og unge, at de har mulighed for at kunne lave nogle ting i deres fritid også, udendørs og med de restriktioner, der er.
Men vi skal selvfølgelig tage skridtene derudad på en måde, hvor vi ikke risikerer at skulle lukke alle tingene igen.
For jeg tror sådan set, den allerhårdeste situation for børn og unge på tværs af generationen vil være, hvis vi skal til at lukke ned for 0.-4.-klasserne igen og sende afgangseleverne hjem.
Så vi skal holde en balance.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-03-17:
Tak for det, hr. formand.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at en murerelev skal uddanne sig til murer uden at have en murerske i hånden og tilsvarende for alle øvrige unge på erhvervsuddannelserne, hvilket jo er konsekvensen af regeringens genåbningsplan, hvor erhvervsskoleeleverne, som er dem, der har brug for at komme tilbage på skolerne og få materialerne i hænderne, bliver glemt?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Tak for det spørgsmål.
Hvis man ligesom tager den første del af spørgsmålet, om ministeren mener, det er rimeligt, må jeg så ikke bare sige: Nej, det gør jeg ikke!
Altså, jeg mener, det er en utrolig svær situation, vores ungdomsgeneration står i.
Det er nogle grundlæggende færdigheder, de skal have på plads på det her tidspunkt i livet.
Alle vi andre har fået mulighed for det, da vi var unge, altså at tage vores skoleuddannelse og vores videre uddannelse uden den type af afbrydelser, som den ungdomsgeneration, der står her i coronatiden, har skullet igennem.
Men man kan desværre ikke forhandle med pandemien om, om den er der eller ej, for så tror jeg, de fleste politikere ville have gjort, hvad man kunne, for at få forhandlet pandemien væk, men så nem er verden ikke.
Og jeg mener, der er nogle selvstændige problemstillinger knyttet til erhvervsskolerne, og derfor er jeg mægtig godt tilfreds med, at vi i den aftale, vi har indgået med regeringens støttepartier om genåbning, har valgt at sige, at det, vi kigger på som det, der står næst for, er erhvervsskolerne.
Så er jeg i øvrigt utrolig taknemlig for den fælles aftale, vi har indgået med hinanden, hvor Venstre også deltager, i forbindelse med at kigge på mulighed for forlængelse af de forskellige erhvervsuddannelser.
Det tror jeg har været helt på sin plads.
Venstre har kæmpet for det undervejs, og det synes jeg I skal have ære af, for det er selvfølgelig en af grundene til, at de dele også er kommet til at så veje tungt, som de er, i den aftale, vi har lavet med hinanden.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-03-17:
Og tak for ministerens anerkendelse af den aftale, vi har lavet, som jo både sikrer, at vi holder hånden under de skolepraktikelever, som er kommet i klemme, men at vi også forlænger uddannelserne.
Vi havde da langt hellere set, at vi kunne åbne, end at vi skulle lave et sikkerhedsnet for eleverne.
Det er jo også noget af det, vi har spurgt om helt fra dag et, nemlig: Hvad med dem på certifikatkurserne - altså eleverne på erhvervsuddannelserne på certifikatkurser?
Amu-sektorens certifikatkurser har haft åbent hele tiden
, så hvorfor må en elev på en erhvervsuddannelse, som tager det samme certifikatkursus, som man godt må tage på amu, ikke tage det på erhvervsskolen?
Det forstår vi ikke.
Et andet element i regeringens beslutninger på det her område, som vi simpelt hen ikke har forstået på noget tidspunkt, er det forhold, at rigtig mange af erhvervsuddannelserne jo er indrettet mere som arbejdspladser, end de er indrettet som skolelokaler.
Jeg har f.eks. besøgt EUC Syd i Sønderborg.
I tømrerområdet udenfor – der er også noget indenfor – er der rigtig god plads, og man kan stå og arbejde uden at stå og gnubbe sig op ad hinanden.
Det er jo en helt anden situation, end hvis man skal beregne det, som om man sidder 28 elever i et klasselokale.
Alligevel har regeringen ikke været åben over for, at vi kunne lade dem komme tilbage på de værksteder, der ikke ligner klasselokaler, men mere ligner arbejdspladser, og det forstår jeg simpelt hen ikke.
Derfor vil jeg bare spørge ministeren: Hvornår kan de komme tilbage?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Jamen altså, jeg er sådan set enig fra ende til anden.
Ordføreren får det til at lyde
, som om vi fra Socialdemokratiets side har lagt os på knæ og ønsket os en pandemi, der væltede ind over Danmark, sådan at vi kunne få lov til at lukke uddannelserne, herunder særlig erhvervsuddannelserne – det kan jeg afkræfte.
Der har ikke været noget ønske fra regeringens side om, at der skulle komme en pandemi; der har ikke været noget ønske om, at vi skulle stå i en situation, hvor vi skulle håndtere en nedlukning.
Derfor er der fra vores side også alene et ønske om at åbne, så hurtigt vi overhovedet kan gøre det, men på en måde, hvor vi undgår at skulle lukke alting ned igen.
Og med hensyn til spørgsmålet om, hvornår det sker, så kan ordføreren svare på det lige så godt, som jeg kan, for vores respektive partiledere sidder og forhandler med hinanden om det, og hvornår der kommer hvid røg op fra de forhandlinger, vil vise sig.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-03-17:
Og hvis det stod til Venstre, var eleverne hellere kommet tilbage i går end i morgen.
Og det er jo sådan set det, der har været vores udgangspunkt rigtig længe, nemlig at når det handler om certifikatkurserne, så synes vi, at de skulle have været tilbage helt fra starten, for det er de i amu-sektoren.
Men jeg spurgte egentlig ministeren om, hvornår ministeren vil sikre at alle eleverne er tilbage.
GF1'erne sidder derhjemme, hovedforløbseleverne, der ikke skal til at afslutte, sidder derhjemme, eleverne i skolepraktik sidder derhjemme – hvornår kan de komme tilbage?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Jeg synes jo, man skal bemærke, at der hen over de sidste par uger har været utrolig meget opmærksomhed om Norge, og man har spurgt, om vi ikke bare kunne gøre som i Norge, men nu er de jo så i gang med at lukke alle uddannelserne i Norge.
Altså, man skal bare huske på, at hvis vi gør tingene for hurtigt, kan det, at vi lader nogle komme tilbage, betyde, at alt andet lukker ned igen, og at vi så i virkeligheden går tilbage, i forhold til hvor vi er henne.
Det er jo derfor, vi tager de her balancerede skridt fremad.
På spørgsmålet om, hvornår det sker, er svaret som i sidste runde, nemlig at vores respektive partiledere lige nu sidder og drøfter genåbning med hinanden, og derfor kan spørgeren svare lige så godt på det spørgsmål, som jeg kan.
Anni Matthiesen (V), 2021-03-17:
Ja, tak.
Jeg kan måske indlede med at sige, at jeg tror, at Venstres formand er parat til – også selv om det så for den sags skyld skulle tage flere døgn – at blive i forhandlingslokalet for at nå i mål, fordi vi har den holdning, at de her unge mennesker har brug for at komme tilbage til deres uddannelse.
Noget af det, der har undret mig, er, at hele håndværksbranchen jo har været åben under hele pandemien.
Det kan jeg sige, også fordi
ham, som jeg er gift med derhjemme, er håndværker.
Han har haft medarbejdere på arbejde hver eneste dag, og det har fungeret superfint.
Det, jeg synes er helt ulogisk, er, når vi så kigger på de her unge mennesker, som er i gang med at tage en håndværksuddannelse – og som egentlig arbejder på værksteder, hvor der er lige så meget plads, som der for den sags skyld er på de forskellige byggepladser, som håndværkerne er på – hvorfor i alverden de så ikke kan få lov til at tage på arbejde, men at de i stedet for er tvunget til at sidde bag en skærm.
Synes ministeren ikke, at det er modstridende og det er ulogisk, at man på den måde ikke hjælper de her unge mennesker?