runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Tilladelsesdelen, når det bl.a. gælder politiets overvågning, vil jo være hos mig, og jeg vil meget gerne tage det på mig, for jeg har sådan set på ingen måde noget ønske om at skyde det fra mig, for jeg vil faktisk rigtig gerne diskutere det.
Vi har spurgt KL, og når vi har fået at vide, at de vil melde tilbage i februar – det er den melding, jeg har, og jeg har ikke lige her foran mig en dato – synes jeg, at vi skal diskutere det, når de så har meldt tilbage.
Men jeg ved da, at det vil komme til at kræve også nogle politiske diskussioner i Folketinget om, hvor vi vil have overvågning, og hvor langt man må gå i vores samfund, for det synes jeg da stadig er en diskussion værd og ikke bare være noget, der skal være op til den enkelte kommune.
Men det kan vi jo diskutere.
Men det kunne godt ske, at tingene kunne blive endnu bedre ved at gøre dem på en anden måde, altså gennem at skulle tage nogle nye initiativer.
Jeg har jo sådan sat mig for, at 2018 skal være det år, hvor vi i hvert fald starter en proces, der hedder: Hvordan får vi politiet tættere på borgerne – for det tror jeg er helt afgørende vigtigt.
Nu har vi skullet bruge politiet til nogle store ting.
Vi har set terror, vi har set integrationskrisen, vi har set det med grænsen.
Der har været nogle ting, hvor politiet bare skulle bruge rigtig mange ressourcer.
Det mener jeg er helt nødvendigt, også for den måde, vi opfatter vores politi på.
Den store forandring i det her, som jeg sådan umiddelbart kan forstå det, er, at der bliver ét udkørselssted mindre.
Der bliver ikke en station mindre, og det er ikke sådan, at borgerne ikke har samme åbningstid.
Der bliver et udkørselssted mindre.
Og så siger jeg, at inden vi nu vedtager, at det betyder dårligere betjening, så lad os lige følge det.
Så har vi en helt anden diskussion, men den er jo svær at tage med få sekunder her, om, hvordan vi får vores politi tættere på borgerne.
For det synes jeg er en helt anden diskussion, som er rigtig, rigtig vigtig, og som selvfølgelig også hænger sammen med det her.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-07:
Tak for det.
Ministeren fik sagt i det sidste svar på det tidligere spørgsmål – men emnet er det samme, så jeg tør godt citere ministeren for det i den her runde – at det var vigtigt, at patruljeringen kom så bredt ud som overhovedet muligt.
Jeg har ikke noget imod, at man har udkørselssteder begge steder.
Men burde man ikke, hvis man sådan skulle prøve at sætte sig ind i den faglige del af det, tænke, at hvis der sker noget helt ekstraordinært i Gentofte, er det i hvert fald tæt på andre politikredse, hvor der er hjælp at få?
Man kunne også argumentere for, at det er et relativt tæt befolket område.
Og så kan man så se på yderkanten af politikredsen, Frederikssund, hvor afstandene er store, og hvor menneskene er færre.
Er det ikke en spøjs prioritering, hvis man ønsker, at patruljeringen skal komme bredt ud?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Men jeg går da bare så sandelig ud fra, at de, der får deres løn for at være ansvarlige for politikredsenes daglige arbejde, tager hensyn til det, når man laver sådan en omorganisering, som man gør her.
Jeg har ikke nogen konkret viden om, præcis hvordan kriminalitetsbilledet er de steder, hvordan udrykningen er, hvor der er mest brug for patruljerne, hvor man får flest opkald fra, eller hvor der er brug for flere patruljer henne.
Jeg går ud fra, at der ligger nogle beslutninger og nogle undersøgelser bag, at der er en station, der bliver lukket som udkørselsstation.
Og jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at det selvfølgelig handler om, hvor man kører ud fra.
Derfor kan der jo godt være en god dækning med patruljer.
Altså, antallet af steder, man kører ud fra, behøver jo ikke betyde, at der så er færre patruljer ude.
De kommer jo bredt rundt, og jeg går ud fra, at dem, der har lavet det her, sandelig har tænkt sig om.
Det er det, de får deres løn for.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-07:
Det er jo netop de her faglige argumenter og analyser, der måtte ligge bagved, som vi er interesserede i. For det er jo det, der skal til, for at vi kan se, om butikken er veldrevet, om jeg så må sige.
Men jeg vil gerne stille mit sidste spørgsmål til ministeren i den her runde.
Ministeren har jo en fantastisk platform til at stå og redegøre for det her i Folketingssalen.
Jeg tror, der er en hel del borgere, bl.a. i Frederikssund, der kigger med – og i øvrigt i resten af Nordsjælland; i den politikreds, der er berørt.
Og jeg vil bare spørge ministeren: Hvad er beskeden til de borgere og betjente, som måtte kigge med?
Er der nogen løfter om forbedret service i det her, eller er det en spareøvelse?
Nu har ministeren jo så chancen for at sige det ganske åbent.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Jeg er overhovedet ikke bekendt med den konkrete økonomi i den fremtidige organisering af kredsen.
Men det, der er vigtigt for mig, er også, hvad det er for en service, borgerne får.
Jeg konstaterer, at åbningstiden for borgerne vil forblive den samme, og på et svar ved et af de tidligere spørgsmål har jeg også fortalt noget om det her med betjente i nærområderne, altså at man får nogle betjente tæt på og zonepatruljering.
Så jeg vil sådan set sige, at jeg går ud fra, at når man har gjort det her, er det, fordi man fortsat sikrer borgerne en god betjening.
Og det stoler jeg på, indtil det modsatte er bevist.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-02-07:
Tak for det.
Man kan undre sig over, at man er afhængig af at komme med et forslag om at lukke to stationer som udrykningssteder – nu bliver det så kun det ene, der bliver lukket som udrykningssted – og det skulle være for at få en bedre responstid, når borgerne i dag, selv om det er, som ministeren siger, bundne biler til bl.a. Frederikssund, så ikke oplever en bedre responstid, end man gør.
Derfor vil jeg gerne lige høre ministeren: Hvad er det, der skal til, for at vi sikrer en bedre responstid, bla. her i Frederikssund?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Det spørgsmål er et godt spørgsmål, men det er et, man ikke kan svare på, hvis man skal være helt ærlig.
Det ville være utroværdigt at give et svar på det.
For responstid er ene og alene udtryk for historie, altså hvor var patruljerne tilfældigvis, da der blev ringet om kriminaliteten.
Og havde der nu den dag været en patrulje kørende lige i nærheden, havde man haft en fantastisk responstid, og var man længere væk, havde man haft en dårligere responstid.
Derfor er det her ikke så enkelt.
Så den måde, vi skal sikre det på, er ved de her zonepatruljeringer, altså at politiet er tæt på.
Det er jo det, der samlet skal gøre, at man kommer tættere på borgerne, og give et bedre politi.
Det er sådan set, det bedste jeg kan sige, for responstid er desværre kun noget, man kan lave historisk.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-02-07:
Hvilke overvejelser gør ministeren sig i forhold til centralisering af politiet i forhold til at opretholde trygheden i yderområder?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Jo, det mener jeg også at vi har set flere eksempler på.
Vi har jo styrket politiet.
Spørgeren og jeg er jo begge to meget bevidste om, at vi har styrket med nogle enheder inden for politiet, altså bl.a. Særlig Efterforskning Øst og Særlig Efterforskning Vest, og vi har styrket PET og styrket nogle områder, som virkelig har trængt til det.
Og jeg tror også, at vi må sige, at det næste skridt vel bliver at finde ud af, hvordan vi får politiet tættere på borgerne, for jeg har jo også set en centralisering.
Vi ser en centralisering, det tror jeg ikke man kan komme uden om; det mener jeg også man må sige at der har været.
Og der vil jeg gerne finde en vej: Hvordan er det, at vi der, hvor vi står nu, når vi nu skal til at have mere politi og vil styrke politiet endnu mere, vender det her om, så vi kommer tættere på borgerne, altså ved en nytænkning?
Når jeg så nu har sat et projekt i gang, er det jo sådan noget af det, vi skal snakke om.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-07:
Jeg er nu ikke blevet så meget politiker endnu, at jeg har glemt eller mistet lysten til at forholde mig til det, der foregår ude på den anden side af muren og vinduet der, og derfor har vi selvfølgelig også en holdning til, hvad der foregår i vores politikredse rundtomkring.
Og jeg blev sådan i tvivl om – for nu er spørgsmålet jo lidt bredere – om ministeren egentlig mente, at der foregik en centralisering.
Det er egentlig ikke et drillespørgsmål, men bare ud fra det, vi har set i en lang række af politikredse inden for de sidste par år, efter at vi lavede flerårsaftalen, hvor vi jo havde det klare udgangspunkt, at vi gerne ville have mere politi.
Altså, det er jo derfor, at både ministerens parti og mit eget parti er med, nemlig fordi vi gerne vil have mere politi.
Så i lyset af det vil jeg bare høre ministeren, om det, der er i gang i langt de fleste politikredse, altså det, vi har set inden for de sidste år, ikke er en centralisering.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Vi har jo både en politiforligskreds og mig selv som minister, der selvfølgelig vil tage nogle diskussioner, hvis man i nogle særlige kredse laver en meget voldsom centralisering eller lægger op til det.
Så må vi jo drøfte, om vi er på vej et sted hen, hvor vi ikke vil have dansk politi.
Jeg siger bare, at når jeg sådan har svaret det ved nogle af de andre spørgsmål, så er det, fordi det jo er en balance.
Det er jo fint, at vi diskuterer det, men med diskussionen følger også ansvaret for, hvor langt vi så vil gå ned i den enkelte kreds, på den enkelte station og disponere – det er bare den balance.
Altså, det er ikke et carte blanche, et frikort til bare at gøre, hvad man vil, ude i kredsene, til at man kan centralisere og lukke alle stationer.
Selvfølgelig er det ikke det.
Men i forhold til sådan nogle fornuftige analyser, hvor man vil noget nyt og også vil gøre noget for borgerne og har en god dialog med kredsrådet, så synes jeg også vi skal være åbne for det.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-02-07:
Det kunne i den her forbindelse egentlig være interessant at høre ministeren svare på, hvor meget kompetence ministeren egentlig har lagt ud til kredsene i forhold til at kunne centralisere.
Altså, er det sådan, at ministeren har lagt en mulighed ud til de forskellige kredse, så de bare kan gøre og strukturere, som de vil, for ministeren vil ikke blande sig, uanset hvad de gør?
Er det sådan, det skal forstås, at man bare kan centralisere i et væk, uden at ministeren blander sig?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Men hvis vi kigger på, hvad der faktuelt skete, skal vi passe på med, hvor meget vi gør ud af den her centraliseringsøvelse, for man kan sige, at stort set alt forbliver, som det var – der er et udkørselssted mindre, men der er stadig væk tre udkørselssteder.
Man siger, at man vil styrke hele forebyggelsesindsatsen med ekstra årsværk, så der tilknyttes en områdebetjent til hver kommune, og så der tilknyttes en områdebetjent til særlige steder, hvor man har ekstra brug for det.
Det er jo ikke en centralisering – det er jo en decentralisering.
Nogle gange skal man jo lave nogle forandringer for at få ressourcer til at gøre noget andet og gøre noget mere direkte lokalt, og det er det her vel også et udtryk for.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-02-07:
Mange tak til ministeren for svaret.
Det glæder mig selvfølgelig, og jeg ved jo også godt, at vi deler og har en interesse i, at politiet kommer helt derud, hvor borgerne er.
Men når det er, at der så er f.eks. sådan et omstruktureringsforslag hos Nordsjællands Politi, hvor det er, at samtlige betjente på politigården i Helsingør går sammen og siger: Det her omstruktureringsforslag går bare ikke, det hjælper ikke borgerne, og det gør faktisk bare de kriminelle meget gladere, og når borgmesteren i Frederikssund, der har en baggrund som tidligere indsatsleder i politiet, går ud og siger, at det her simpelt hen ikke går, fordi det betyder en øget utryghed for lokalbefolkningen i Frederikssund og Hornsherred og Skibby osv., så tænker jeg, at det må gøre indtryk på ministeren.
Gør det ikke det?
Hvor langt skal den her centralisering gå?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Som jeg lige har redegjort for, er det nødvendigt, at politiets organisering følger med de forandringer, der er i den virkelighed, politiet opererer i.
Som jeg også har slået fast her i dag, arbejder jeg som justitsminister hver dag for, at borgerne skal opleve et synligt og nærværende politi, der er til stede i lokalområdet – et politi, der gør alt, hvad der er tænkeligt muligt, for at skabe tryghed.
Når det er sagt, er det jo ikke nogen hemmelighed for nogen, at politiet har været hårdt spændt for de sidste år, og derfor glæder jeg mig også over, at vi har en regering, der sammen med Dansk Folkeparti arbejder for et bomstærkt politi.
Jeg synes, vi skal kigge tilbage og sige, at vi faktisk har gjort det godt.
Vi har tilført politiet ressourcer ad flere omgange, senest med finansloven for 2018, der har styrket politiet med 1,3 mia. kr. i perioden 2018-2021.
Vi uddanner betjente som aldrig før.
Alene i 2016 og 2017 optog vi i alt 1.350 politistuderende på Politiskolen, og vi fortsætter det store optag med forventeligt 1.300-1.400 politistuderende i de kommende 2 år.
Kigger man på tværs af de forskellige initiativer, vi har taget, bl.a. opgaveglidning, er forventningen, at vi frigør ca. 700 betjente til operativt politiarbejde; vi indsætter 345 politikadetter; og ikke mindst får vi uddannet 600 ekstra betjente, altså en nettostigning i antallet af ansatte i korpset.
Det synes jeg godt vi kan være lidt stolte af.
Det er jo præcis det, der skal gøre, at vi på sigt kan få et endnu stærkere politi, kan komme endnu tættere på borgerne, for det er jo den vej vi skal kunne gå i en tid, hvor politiet har været presset.
Jeg tror sådan set, at vi deler ønsket om, at vi får politiet endnu tættere på borgerne, end de er i dag.
Jesper Kiel (EL), 2018-02-07:
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren arbejde for, at der etableres sikre forhold for cyklister på den statslige vejstrækning mellem Ollerup og Svendborg, og mener ministeren, at staten bør afsætte anlægsmidler, som kan sikre, at der etableres cykelsti på strækningen?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-07:
Vil ministeren arbejde for et mere lokalt forankret politi med fokus på nærpoliti og landbetjente?
Tak for det.
Vil ministeren arbejde for et mere lokalt forankret politi med fokus på nærpoliti og landbetjente?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Så er vi jo lidt inde på det, vi fik åbnet for lige før.
Og det har vi jo gjort, fordi vi prioriterer trygheden rigtig højt, og fordi vi ved, at politiet har løst og kommer til at løse nye store opgaver i fremtiden.
For mig er tryghed også, at borgerne skal vide og føle, at politiet er nær, både på det helt konkrete plan, når de møder politiet i hverdagen, men også nærhed i sådan lidt mere abstrakt betydning, altså der, hvor politiet er nær i borgernes bevidsthed – så føler man sig også tryg.
Og derfor er det et af mine mål for i år, at vi får den nære relation mellem borgere og politiet mere i fokus.
Det er ikke det samme, som at vi skal spole tiden tilbage.
Der skal være en nær relation, der knytter sig til den tid, vi lever i, og det kriminalitetsbillede, vi står over for, og de forventninger, borgerne har.
Så jeg er enig med spørgeren i, at vi skal sikre et nærværende politi.
Hvordan det kan gøres i højere grad end i dag, er jeg selvfølgelig sikker på at vi kommer til at drøfte meget mere i den kommende tid.
Men jeg har simpelt hen sat det som et af mine mål for 2018, at vi kommer i gang med den her proces.
Jeg har hos politiet også udbedt mig nogle forslag til, hvad det er for nogle initiativer, vi kunne tage for at komme det her skridt tættere på borgerne, så man, uanset om man bor i en storby eller en lille by, føler, at man ser politiet en gang imellem.
Vi skal jo ikke have politistationer alle steder, og det har vi aldrig haft, men man skal komme tættere på borgerne.
Og det synes jeg er noget af det, vi skal arbejde med, især i en situation, hvor vi nu endelig langt om længe kan se, at vi har godt styr på mange ting, og at der bliver uddannet nogle flere nye betjente.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-07:
Tak for besvarelsen.
Så har jeg et meget konkret forslag til ministeren, og det er at kigge på landbetjentene.
I 2008 var der 140 landbetjente i Danmark.
I 2011 var tallet faldet til 105, og det nyeste tal, jeg har, er fra september sidste år, 2017, og der var der 20 tilbage.
Jeg tror, der sidder nogle landsbysamfund, landdistriktsområder tilbage og er dybt bekymrede og ærgerlige over den udvikling, der er sket.
Man har været glad for at have sin landbetjent, og det har givet en tryghed, men det er måske ikke nødvendigvis noget, man kan lave en statistik over eller putte i smarte kurver i alle mulige farver.
Og derfor er det også et stærkt ønske hos Dansk Folkeparti, at vi ser, at det her antal vender, altså at man begynder at se, at vi ikke taber landbetjente, men at vi faktisk får flere og flere af dem.
Så det er bare et af mange gode forslag, synes jeg, fra Dansk Folkeparti, som jeg vil give videre.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Det er i hvert fald et spørgsmål om, om det er den rigtige vej og den økonomisk bedste vej at gå, og om det er det, flest får gavn af.
Altså, der er jo masser af byer, der ikke har en landbetjent, og vi kan jo ikke plastre landet til med landbetjente, for hvor skulle vi få folkene fra?
Jeg ser det også sådan, at der findes masser af mindre bysamfund, som jo nok også gerne vil se politiet, selv om de ikke har en landbetjent i dag.
Og derfor synes jeg, at vi skal prøve at nytænke her og finde en måde, så politiet kan være til stede lokalt, men måske uden at det lige er i en bygning hver dag fra 8.30 til 16.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-07:
Men altså, som sagt har vi mange gode forslag i Dansk Folkeparti, og det her var bare et forslag.
Man kan sige, at der jo i 2008 altså var 140 steder i Danmark, hvor man havde en landbetjent, og hvor man altså havde den her lokalt forankrede politistyrke, kan man sige, som der var et personligt ansigt at sætte på, som folk kunne have en god relation til, og som kendte sit område.
Det synes jeg da er en god ide.
Så i stedet for at spørge om, hvor det så skulle være henne og gøre tingene besværlige, synes jeg egentlig bare, at ministeren skal komme i gang og invitere forligskredsen til nogle forhandlinger om det her.
For der har i hvert fald været 140 steder, hvor man tidligere har haft en eller anden begrundelse for, at her var det godt at have en landbetjent.
Her var der et landsbysamfund, der var glad for det her.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Jeg tror, at et hvilket som helst landsbysamfund har været glad for deres landbetjent.
Og jeg tror, at alle kan se en stor værdi i det, landbetjenten kunne.
Altså, landbetjenten rykkede ikke ud til noget som helst, men landbetjenten kendte jo lusene på travet og vidste lige præcis, hvor i lokalsamfundet man måske lige skulle gå hen og banke på og spørge osv.
Og der havde det en værdi.
Jeg kunne så bare godt tænke mig, at vi finder en måde og kigger på, hvordan man kunne komme endnu mere rundt og endnu mere forbi.
Det er jo ikke sikkert, at der hver dag i ugen skulle være en betjent i den by.
Det kunne jo være, at man kunne komme tættere på andre måder og komme rundt.
Kristian Jensen (V), 2018-02-07:
Jeg tillader mig så at glæde mig over, at der i de seneste 2 år har haft en stadig større opbakning bag det danske EU-medlemskab.
Men jeg anerkender selvfølgelig også det danske EU-medlemskab, som vi kender det i dag.
Derfor er jeg klart af den overbevisning, at det, vi skal kæmpe for fra dansk side, er, at EU udvikler sig i den retning, vi gerne vil have.
Det er en retning, hvor EU er stærkere på færre ting, altså f.eks., at vi får færdiggjort det indre marked.
Jeg ærgrer mig over, at det indre energimarked ikke er kommet på plads.
Jeg ærgrer mig over, at der stadig væk er for meget bureaukrati i EU-systemet.
Og selv om Juncker-kommissionen har reduceret antallet af nye forslag i forhold til den tidligere Kommission, er der stadig væk for meget, der mangler at blive ryddet op i.
Derfor skal vi selvfølgelig kæmpe for, at EU udvikler sig i den retning, vi kan bakke op om fra dansk side.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Jo, men jeg vil sige to ting.
Jeg har for det første bedt politiet om at sige, at hvis det nu er opgaven, så lad mig høre nogle gode forslag, så vi også har noget at drøfte det ud fra.
Den anden ting er, at vi i øjeblikket ser – og den første er kommet i Midt- og Vestjyllands Politi – en ny type af de her mobile stationer, som både kan bruges til events, men også kan tage ud i mindre lokalsamfund og måske være der et stykke tid, hvor borgerne kommer hen og taler.
Man laver særlige begivenheder, nu er det snart vinterferie, og så er politiet i nogle byer, hvor de laver nogle aktioner med at passe på indbrudstyveri op til ferieperioderne.
Der er masser af tiltag, og det her er bare et lille eksempel på, hvad man kunne gøre.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-07:
Hvad vil regeringen gøre for at begrænse problemerne i Kriminalforsorgen med den aktuelle overbelægning?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Jeg vil gerne slå fast, at vi selvfølgelig skal have en kriminalforsorg, som har plads til alle de personer, som afsoner en straf, eller som er varetægtsfængslet, mens deres sager behandles ved domstolene.
Kriminalforsorgen spiller på den måde en vigtig rolle i forhold til at sikre, at Danmark er et trygt og sikkert samfund.
Samtidig er det jo ikke usædvanligt, at der hen over året er nogle udsving i, hvor mange der sidder i fængslerne.
Det ændrer selvfølgelig ikke på, at det aktuelle overbelæg i Kriminalforsorgen, som nævnes i spørgsmålet, skal håndteres.
Lige nu er der et særligt behov for at finde pladser til de varetægtsfængslede.
Kriminalforsorgen er derfor bl.a. i gang med at genåbne inaktive pladser i f.eks. Odense Arrest.
Det er sådan i dag, at der på grund af et lavt belæg de senere år er en række inaktive pladser, som kan tages i anvendelse igen.
Herudover vil der i løbet af februar blive åbnet et antal nye pladser i det nye Storstrøm Fængsel, ligesom det løbende overvejes, om den gradvise åbning af Storstrøm Fængsel skal fremrykkes for at håndtere belægget.
I forbindelse med den nye flerårsaftale for kriminalforsorgen, som regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet indgik i efteråret, var afsoningen et tema.
Netop Kriminalforsorgens evne til at anvende kapaciteten fleksibelt og sikre en moderne afsoning, der kan justeres efter det aktuelle behov, var i fokus, og jeg har derfor også indkaldt forligskredsen til et møde senere på måneden, hvor Kriminalforsorgen vil præsentere et oplæg til, hvordan kapaciteten skal se ud de kommende år.
Jeg ser frem til, at vi i den forbindelse også taler om, hvordan vi i forligskredsen kan ruste Kriminalforsorgen endnu bedre til at håndtere spidsbelastningsperioder i belægget i fremtiden.