runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-24:
Tak til ordføreren.
Det er jo vigtigt, at vi støtter den ukrainske frihedskamp.
Jeg har personligt indhentet nogle tal fra udlændinge- og integrationsministeren vedrørende baggrunden for de mennesker, der søger om ophold her i Danmark på grundlag af særloven.
Noget undrer mig en anelse, og det kan være, at der, hvis man dykker ned i tallene, er en god forklaring på det.
Men det kan undre mig en anelse, at en meget stor del af dem, der kommer og på baggrund af særloven får asyl, er mænd i den kampdygtige alder.
Jeg er lidt optaget af, om vi i virkeligheden ved at give et meget stort antal asyltilladelser til mennesker, der måske burde opholde sig i Ukraine og bidrage til den ukrainske frihedskamp, dermed indirekte er med til at undergrave den ukrainske frihedskamp.
Ministeren har bekendtgjort over for mig, at der ikke er nogen forskelsbehandling, i forhold til om man kommer som mand i den kampdygtige alder, eller om man kommer som kvinde med børn, så jeg er lidt optaget af, hvad ordføreren og Socialdemokratiet egentlig mener om den problemstilling.
Bør det ikke primært være kvinder og børn, der kommer her på baggrund af særloven, og ikke mænd i den kampdygtige alder?
Frederik Vad (S), 2024-10-24:
Jeg vil sige, at det primært er kvinder og børn, der kommer hertil efter særlovens bestemmelser, og jeg vil sige, at den her særlov jo også er lavet i tæt samspil med den ukrainske ambassade.
Altså, Danmark gør ikke noget her, som Ukraine synes undergraver deres berettigede kamp mod aggressive Rusland.
Så jeg tror ikke, ordføreren skal være så bekymret.
Vi er jo i tæt dialog med Ukraine, og Danmark er helt i front i forhold til at gøre det, Ukraine forventer af deres europæiske venner, så det tror jeg ikke ordføreren skal være så bekymret for.
Jeg synes bestemt ikke, at vi med det her undergraver nogen ukrainsk modstandskamp mod en aggressor.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-24:
Nej, det håber jeg heller ikke, men jeg er ikke så overbevist.
Altså, når 5.800 – jeg tror faktisk, det er 5.900 et eller andet, altså næsten 6.000 – ukrainske mænd i alderen 18-65 år opholder sig i Danmark, er det jo et meget stort antal.
Ukraine har selv forment mænd i den aldersgruppe mulighed for at udrejse af Ukraine, fordi man ønsker, at de bliver der og bidrager til frihedskampen.
Så jeg håber da, at ordføreren har ret, men det ville jo være uhensigtsmæssigt, hvis vi med den her særlov og ved at give rigtig mange asyltilladelser til ukrainske mænd i den kampdygtige alder er med til at undergrave den ukrainske frihedskamp.
Frederik Vad (S), 2024-10-24:
Ordføreren ved jo ikke noget om, hvilke individuelle omstændigheder der gælder for de her mennesker.
Det skal jeg ikke gøre mig klog på.
Det kan ordføreren jo spørge ministeren om skriftligt eller mundtligt, hvis han vil have et profilbillede, var jeg lige ved at sige, eller profilbeskrivelse af, hvilke typer mennesker der er tale om her.
Så det tror jeg sådan set ikke ordføreren skal være så bekymret for.
Jeg må sige, at jeg da håber, ordføreren har talt med nogle, som mener, det her bør give anledning til bekymring.
Jeg håber ikke, det bare er noget, ordføreren trækker ud af bagdelen.
Jeg har ikke hørt nogen med tilknytning til Ukraine mene, at Danmark bidrager til at undergrave Ukraines frihedskamp.
Hans Andersen (V), 2024-10-24:
Den fortsatte konflikt i Ukraine har skabt en humanitære krise, vi ellers ikke har set i Europa i årtier, og med det lovforslag, vi behandler her i dag, forlænges den midlertidige opholdstilladelse for de ukrainere, der har søgt beskyttelse i Danmark siden krigens start.
For mange ukrainere er hjemrejse ikke en mulighed, og vi har derfor et ansvar for at sikre, at de fortsat har et trygt grundlag at opholde sig på.
Med dette lovforslag forlænges opholdsgrundlaget efter særloven til den 17. marts 2026.
Derudover fastsættes der mulighed for, at opholdsgrundlaget kan forlænges yderligere, hvis situationen i Ukraine ikke forbedres.
Dette lovforslag er nødvendigt for også at undgå en overbelastning af vores eget asylsystem, og i tråd med den fælles EU-tilgang og Danmarks internationale forpligtelser skal vi sørge for, at vi hjælper dem, der er fordrevet af krigen.
Det er fortsat en prioritet for Venstre, at vi i denne situation yder den helt nødvendige og naturlige hjælp.
Mange danske kommuner og ikke mindst lokalsamfund har allerede gjort en formidabel indsats, og det arbejde skal vi selvfølgelig også bakke op om.
Krigen i Ukraine er uforudsigelig, og ingen ved, hvornår den slutter.
Men vi ved, at vi fortsat har et medansvar for de mennesker, der er tvunget på flugt til Danmark.
Vi skal stå last og brast med det ukrainske folk, og med lovforslaget sikrer vi ro og forudsigelighed om opholdsgrundlaget for ukrainere i Danmark.
Med de ord kan jeg meddele, at Venstre støtter lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2024-10-24:
Tak, og tak til de andre ordførere for, at jeg fik lov til at springe i rækkefølgen.
Jeg taler stadig på vegne af hr. Søren Søndergaard, som er valgobservatør i Georgien, og fremfører hermed hans synspunkter.
Ruslands forbryderiske angrebskrig mod Ukraine er langt inde i sit tredje år, og det er, uden at der er udsigt til våbenhvile for slet ikke at tale om en varig fred, der kan sikre genopbygning og en tryg mulighed til de ukrainske krigsflygtninge for at vende tilbage, herunder de mange, der har søgt tilflugt i Danmark.
Efterhånden som årene går, begynder Ruslands angrebskrig mod Ukraine at ligne mange andre krige, der ikke bare lige holder op efter kort tid, og med tiden bliver det klart for både os danskere og for de ukrainere, som vi har påtaget os at beskytte, at deres ophold i Danmark ikke bare er helt midlertidigt.
I det hele taget er erfaringerne fra tidligere krige, at mange krigsflygtninge kommer til Danmark eller andre europæiske lande med et forståeligt håb og måske også en forventning om snart at kunne vende tilbage til deres vante rammer og genoptage dagligdagen der.
Men krige trækker ud, og i mange tilfælde smadrer krigen flygtningenes vante rammer i hjemlandet til ukendelighed.
Efterhånden som månederne og årene går, bliver tanken om at vende tilbage stadig mere fiktiv for mange krigsflygtninge.
Vi så det med bosnierne tilbage i 1990'erne, hvor Folketingets flertal fastholdt dem på særlige jugoslavercentre i asylsystemet i årevis, før man kom til fornuft og indledte asylbehandlingen og integrationen af de bosniske krigsflygtninge, som vi i dag i høj grad kender som gode og aktive medborgere i vores samfund.
Derfor er det skuffende, at regeringen i det her lovforslag igen lægger op til, at den tid, ukrainerne tilbringer i Danmark efter ukrainersærloven, ikke tæller med, når og hvis de engang vil søge permanent opholdstilladelse.
Vi opfatter det som unødig småligt at behandle ukrainerne på den måde.
Det var baggrunden for, at vi i sidste folketingssamling stillede en række ændringsforslag til lovforslag L 40, som indebar, at ophold efter ukrainersærloven ville tælle med ved en fremtidig beregning af retten til permanent ophold.
De blev stemt ned, men nu er der gået endnu et år.
Vi håber, at flertallet herinde vil ændre opfattelse.
På samme måde er vi kritiske over for, at lovforslaget lægger op til en berostillelse af asylansøgninger fra ukrainere med ophold efter ukrainersærloven.
Faktisk mener UNHCR i sit høringssvar, at berostillelsen rejser spørgsmål om overholdelsen af Danmarks konventionsmæssige forpligtelser.
Enhedslisten ønsker alle ukrainere i Danmark en tryg og god fremtid og en snarlig tilbagevenden til Ukraine, hvis de selv ønsker det, men som månederne og årene går, breder fornemmelsen sig af, at deres ophold her i landet kan blive langvarigt.
Derfor er vi skeptiske på de punkter, jeg har talt om her, og opfordrer regeringen til at lytte til UNHCR og ngo'erne og sikre de ukrainske krigsflygtninges retmæssige retsstilling i Danmark.
Så det er en opfordring til lige at tænke igennem og prøve efter, hvordan man selv ville have det i den situation.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-10-24:
Tak for det.
Ukraine er i krig.
Modige ukrainske mænd og kvinder står ved fronten og kæmper imod den invaderende russiske hær.
De kæmper for deres frihed, for deres land, for deres familier.
De står i den værst tænkelige situation, man som menneske kan stå i, nemlig krigens grusomhed.
De kan ikke forsørge deres familier, de kan ikke være der for deres børn, for de står i skyttegrave og kæmper for retten til at være et selvstændigt folk, en fri nation.
De kæmper for, at deres familier og børn i fremtiden kan vokse op i et frit, uafhængigt Ukraine.
Vi skal i Danmark gøre, hvad vi kan for at hjælpe de modige ukrainske mænds og kvinders familiemedlemmer, imens de kæmper deres frihedskamp.
Det er dette lovforslag i den grad med til, og det bakker vi naturligvis op om i Liberal Alliance.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-10-24:
Mange tak.
Der er syv forskellige dele i lovforslaget, som jeg ikke vil gennemgå her, da flere ordførere allerede har været inde på dem.
Overordnet set er vi i Det Konservative Folkeparti positive over for forslaget.
Vi deler dog Danmarksdemokraternes bekymring omkring, om lovforslaget kan øge incitamentet til at flygte til Danmark, hvis mindreårige asylansøgere lettere kan indkvarteres hos nærtstående familiemedlemmer i stedet for at blive indkvarteret på et asylcenter.
Derudover vil vi også gerne have afdækket nærmere i udvalgsarbejdet – og det har vi også stillet spørgsmål til – hvilken opgave der ligger i det for socialtilsynet, når de nu kan føre det her faglige tilsyn med særindkvarteringssteder og steder, hvor der sker ekstern indkvartering af voksne udlændinge med et særligt behov for støtte, som ikke kan rummes på et ordinært indkvarteringssted.
Vi vil også gerne vide, hvad det vil koste.
Men som nævnt er vi overordnet set positive over for lovforslaget og vil gerne lige have svar på nogle ting i udvalgsarbejdet.
Tak for ordet.
Frederik Vad (S), 2024-10-24:
Tak for det, formand.
Vi står her med et lovforslag, som er et forslag, der indeholder mange, mange forskellige elementer.
Normalt synes man jo nogle gange, at det godt kan være lidt irriterende, men jeg synes faktisk, det giver mening i dag.
Det her lovforslag har til hensigt at rydde op i en masse uhensigtsmæssige ting i udlændingelovgivningen.
Dog synes jeg, der er et par af de tekniske elementer i lovforslaget, som er ret interessante og i virkeligheden sådan symbolsk vigtige.
Det er f.eks. den del af lovforslaget, der handler om ophør af hvervet som repræsentant, hvor vi nu ligesom slår fast i lovgivningen, at en mindreårig, som er gift i udlandet og indrejser med sin ægtefælle, ikke betragtes som uledsaget.
Det ændrer jo ikke noget i den måde, praksis er på i dag, for der er en individuel vurdering, der ligger til grund, men symbolsk har det en ret vigtig betydning.
Men igen vil jeg sige, at det er af teknisk karakter.
Hvis man kigger på nogle af de mere substantielle elementer i det her lovforslag, vil vi med det her lovforslag sikre, at der indføres en ligedeling af det forsørgertillæg, der udbetales til udlændinge under Udlændingestyrelsens forsørgelse, så udlændingelovens regler om udbetaling af forsørgertillæg bringes i overensstemmelse med reglerne om udbetaling af børne- og ungeydelse.
Det betyder altså, at vi sikrer den form for ligestilling, kan man sige, som vi også har på børne- og ungeydelsen, sådan at der er mulighed for, at ydelsen kan udbetales til begge forældre og ikke kun moderen.
Derudover foreslås det at indføre en hjemmel til, at en mindreårig asylansøger kan indkvarteres privat hos et herboende nært familiemedlem på samme vilkår, som det er tilfældet for mindreårige med herboende forældre.
Endelig foreslås det at indføre en hjemmel til iværksættelse af øvrige sociale indsatser i en anbringelse for uledsagede mindreårige med ulovligt ophold, så denne persongruppe kan modtage disse indsatser med direkte hjemmel i udlændingeloven frem for som i dag efter principperne i barnets lov, og så man også kan iværksætte andre indsatser end anbringelse.
Med de ord kan Socialdemokratiet tilslutte sig lovforslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-24:
Tak for det.
Som ordføreren også nævner, er der jo som en del af det her lovforslag bl.a. en ligedeling af forsørgertillægget.
Jeg og Dansk Folkeparti er nysgerrige på, hvorfor det overhovedet er, vi skal udbetale ydelser og forsørgertillæg til udlændinge, der kommer til Danmark, og som vel burde forsørge sig selv.
Burde det ikke være sådan, at hvis man kommer som udlænding til Danmark, er det ikke danske skatteydere og ikke den danske stat, der fra dag et skal finansiere ens underhold, men at det er en selv?
Frederik Vad (S), 2024-10-24:
Altså, det er jeg jo sådan set enig med hr. Mikkel Bjørn i.
Det er jo derfor, vi fører en meget, meget aktiv arbejdsmarkedspolitik og vel aldrig har haft flere mennesker, der har forsørget sig selv, end vi har i øjeblikket, i Danmark.
De ydelser, der er tale om her, er nogle forholdsvis lave ydelser, og det er jo, fordi vi principielt mener, at det ikke skal være en dans på roser at være på de her ydelser.
Omvendt er der jo f.eks. nogle børn, som vi har et ansvar for at tage os godt af som samfund, og som jo heller ikke altid selv har valgt deres forældre, så det synes vi egentlig er rimeligt nok.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-24:
Men er det de danske skatteyderes opgave, fra dag et udenlandske familier kommer til Danmark, at finansiere udenlandske familiers børns underhold?
Bør det ikke være de familier, der kommer til Danmark, selv, under den forudsætning, at de selvfølgelig kan forsørge sig selv og kan forsørge deres egne børn?
Altså, jeg tror, der er mange skatteydere, der sidder derude og tænker: Hvorfor skal vi finansiere udlændinge, der kommer til Danmark, allerede fra dag et?
Det bør vel være sådan, at de udlændinge, der kommer til Danmark, forsørger sig selv?
Hvorfor er det ikke det, man har foreslået i det her forslag i stedet for at udvide mulighederne for forsørgertillæg?
Frederik Vad (S), 2024-10-24:
Det er jo forkert, hvad ordføreren siger.
Altså, der bliver ikke lavet en udvidelse af mulighederne for forsørgertillæg her.
Det her er en rent teknisk ændring, der sikrer, at det ikke kun er moren, der får alle pengene.
Jeg synes, Dansk Folkeparti, som jo excellerer i facebookvideoer med alt, hvad der foregår her i Folketingssalen, skulle forholde sig til den lovgivning, der bliver fremlagt her, og hvis Dansk Folkeparti ønsker at afskaffe alle ydelser for mennesker, synes jeg, Dansk Folkeparti skal fremsætte et beslutningsforslag om det, og så må vi jo tage den diskussion.
Hans Andersen (V), 2024-10-24:
Den socialdemokratiske ordfører har på udmærket vis gennemgået lovforslaget, som både har en teknisk del og en mere substantiel del.
Forslaget indebærer bl.a. en ligedeling af forsørgertillæg, så begge forældre modtager halvdelen.
Det sikrer en større ligestilling og sikrer, at reglerne også afspejler reglerne for børneydelse.
Derudover udvides fradragsmulighederne for udlændinge, der oppebærer en indkomst, og det er jo også helt rimeligt.
En anden ændring er den lempede adgang til privat indkvartering for mindreårige hos nærtstående familiemedlemmer, hvilket er en forbedring i forhold til barnets tarv.
Endelig får socialtilsynet et styrket tilsyn med særindkvarteringsstederne, så vi kan sikre ordentlige forhold for udlændinge med særlige behov.
Samlet set indeholder det her lovforslag en række fornuftige justeringer af de gældende regler, og på den baggrund skal jeg meddele, at Venstre støtter lovforslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-24:
Jeg vil i lighed med mit spørgsmål til Socialdemokratiet gerne høre Venstre, som jo i hvert fald er et erklæret borgerligt parti, hvorfor det er, at danskerne skal finansiere eksempelvis forsørgertillæg til udlændinge.
Mohammad Rona (M), 2024-10-24:
Tak for det, formand.
Tak for ordet, og tak til mine ordførerkollegaer, som på glimrende vis har givet en fin gennemgang af lovforslaget.
Jeg ser også lovforslaget som en vigtig opdatering og justering, der er krævet på forskellige områder, vedrørende indkvartering, forskellige sociale indsatser og forskellige ydelser.
Når det så er sagt, synes jeg også, at lovforslaget åbner op for en nemmere adgang for de mindreårige udlændinge, der er en del af indkvarteringssystemet.
De kan i fremtiden se frem til at få adgang til at blive indkvarteret privat hos et herboende nært familiemedlem på samme vilkår, som er tilfældet med mindreårige med herboende forældre.
Det synes jeg sådan set giver supergod mening, og jeg synes, det giver rigtig god mening, at man har sådan en type lovforslag, hvor man virkelig kigger ned i det og opdaterer de forskellige ting.
Det synes vi i hvert fald giver rigtig god mening, og derfor bakker vi selvfølgelig også op om forslaget.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-10-24:
Tak for det.
Vores udlændinge- og integrationsordfører kunne desværre ikke være til stede i Folketingssalen i dag, så jeg har lovet at vikariere.
Vi behandler her et lovforslag, der indeholder en række ændringer af reglerne på udlændingeområdet.
Det vedrører eksempelvis ændringer inden for området med indkvartering, ydelser og sociale indsatser.
De mange elementer må man sige er lidt en blandet landhandel.
Der er elementer, der strammer op på lovgivningen på udlændingeområdet, hvilket vi i Liberal Alliance generelt er positive over for, men lovforslaget indeholder også en lempelse af de nuværende regler.
Overordnet set mener vi, at lovforslaget trækker i en mere positiv retning, og af den årsag støtter vi lovforslaget.
Mohammad Rona (M), 2024-10-24:
Tak, formand.
Krigen i Ukraine var et af de mest omdiskuterede emner i valgkampen i 2022, og det husker jeg tydeligt, fordi det sådan set også var min første valgkamp, og det var også første gang, jeg mødte hr. Kim Edberg Andersen.
Det var også en fornøjelse.
Det er jo en krig, der har varet i ca. 3 år, og jeg synes, at mine ordførerkollegaer på glimrende vis har fortalt, hvad lovforslaget handler om.
Det handler jo i bund og grund om, at vi står fast, i forhold til at vi hjælper Ukraine.
Ukraine er i en enormt svær situation, for der er krig, og der synes jeg at Danmark har vist sig fra sin bedste side, vil jeg sige, i forhold til så hurtigt og så effektivt at sige ja til omkring 40.000 ukrainske flygtninge.
Det synes vi er stærkt, og vi synes, det er stærkt, at vi i Danmark går forrest, ikke kun med særlove, men også i forhold til hvordan vi er med til at finansiere Ukraine.
Men vi bakker selvfølgelig op om lovforslaget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Tak for det, formand, og tak til ordførerne.
Jeg har fået æren af at være indskifter for hr. Peter Skaarup i dag med de fordele og ulemper, der følger med det, men nu tager vi den oppefra og ned, og først vil jeg rigtig gerne takke for ordet.
Som det fremgår af lovforslagets indledning, er baggrunden for lovforslaget et ønske om at opdatere og justere en række af reglerne på udlændingeområdet vedrørende indkvartering, ydelser og sociale indsatser.
Det er dermed tydeligt, at det her lovforslag har karakter af en form for efterårsrengøring på udlændinge- og integrationsområdet, hvor man ligesom tager en masse lovændringer og får dem afviklet og klaret i et samlet lovforslag, og jeg vil godt lige understrege, at jeg sådan helt generelt mener, at det er en uskik, når regeringen ligesom blander en masse love sammen og på den her måde blander pærer og bananer.
Når det så er sagt, mener vi faktisk i Danmarksdemokraterne, at der er ret mange fornuftige elementer i lovforslaget.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at det er helt rimeligt, at når en asylansøger har en lønindkomst eller lignende, skal der også ske fradrag i kontante ydelser, som asylansøgeren modtager.
Udlændinge, der opholder sig i Danmark, skal arbejde.
De skal bidrage til deres ophold her i landet.
Der er en ret og en pligt, og det skal vi holde fast i.
Derfor er regeringens forslag om udvidelse af fradragsadgangen for beskæftigelse eller lønnet praktik ganske fornuftigt.
Hvis de mindreårige, i tilfælde af at deres myndige ægtefæller indrejser i landet, ikke vil få den nødvendige støtte og rådgivning, som en repræsentant for myndighederne vil kunne give, eksempelvis om deres nuværende situation, så har vi simpelt hen et lovgivningsmæssigt problem.
Det bliver der nu rettet op på.
Dog har vi i Danmarksdemokraterne nogle bemærkninger til forslaget om at udvide lempelig adgang til private indkvarteringer for mindreårige udlændinge, der opholder sig i indkvarteringssystemet.
For Danmarksdemokraterne er det vigtigt, at en eventuel indkvartering hos et nærtstående familiemedlem sker efter en vurdering af barnets tarv, og at mindreårige asylansøgere ikke placeres hos familiemedlemmer, som ikke vil den mindreårige noget godt, f.eks. ved at bidrage til arrangerede ægteskaber eller at fastholde den mindreårige i tvangsægteskaber.
Desuden vil Danmarksdemokraterne i lovgivningsarbejdet gerne høre, om det her lovforslag kan have nogle utilsigtede konsekvenser.
Kan det f.eks. øge mindreårige udlændinges incitament til at flygte til Danmark, hvis de nemt kan indkvarteres hos nære familiemedlemmer, som allerede opholder sig her i landet, i stedet for at blive indkvarteret i et ganske almindeligt asylcenter?
Samlet set ser Danmarksdemokraterne både nogle gode takter og bestemt også nogle dårlige takter i dette lovforslag, og derfor ender vi også sådan midt imellem den grønne og den røde knap, og derfor har vi nogle spørgsmål, som vi ønsker at få besvaret, inden vi på et tidspunkt kommer til at sige, om vi stemmer for eller imod dette lovforslag.
Hans Andersen (V), 2024-10-24:
Så skal vi tage en helt overordnet diskussion, og jeg ser frem til behandlingen af beslutningsforslaget, for vi skal sådan set diskutere en formulering i grundloven.
For i grundloven står der sådan set, at vi er forpligtet til at sikre, at der er et underhold.
Så kan vi diskutere, hvad pligten skal være som borger for at få denne ydelse, og der siger vi så, at der skal der fremadrettet være tale om en arbejdspligt, således at man skal yde en indsats for at kunne få en offentlig ydelse.
Det ser jeg frem til at der senere i dag kommer en drøftelse af.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-24:
Men hvorfor er det overhovedet, at vi skal udbetale sociale ydelser til udenlandske borgere, der kommer hertil?
Hvorfor står man ikke bare fast på det udgangspunkt, at hvis du kommer til Danmark, er det altså på egen forsørgelse?
Det er ikke danske skatteydere, der skal finansiere udenlandske familiers underhold allerede fra første dag.
Hans Andersen (V), 2024-10-24:
Men det er også derfor, at jeg glæder mig over, at vi jo faktisk senere i dag skal behandle et lovforslag, der handler om arbejdspligt, altså at vi nu gennemfører en arbejdspligt, der skal sikre, at hvis man kommer her til landet og er ledig, bliver man sat i arbejde for at kunne modtage en offentlig forsørgelse.
Det er sådan set, synes jeg, et godt skridt, med henblik på at endnu flere med indvandrerbaggrund kommer i arbejde, og der har vi brug for at gøre det langt bedre end i dag.
Så der har vi jo taget et skridt – som et svar på ordførerens spørgsmål.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Det kan jeg godt forstå, for selv hvis man har den holdning, som jeg har, at det er mænd, som skal kæmpe for landets frihed, hvis ens eget hjemland bliver invaderet, er det jo ikke, fordi man synes, det er fedt, at mænd skal kæmpe og risikere at miste deres liv i en krig; det er vi jo alle sammen enige om.
Men jeg tror bare, at man skal passe på, hvis det bliver for lempeligt, med, at de mænd, som nu engang er dem, der skal kæmpe for hjemlandet, så er i resten af Europa.
Det er jo det, der er problemstillingen, selv om der ikke er nogen af os, der ønsker, at ukrainere, hverken mænd eller kvinder, skal dø.
Det der med at stemme gult og fedtspille lidt, fordi man ved, der er et flertal for det, er fair nok.
Jeg køber fuldstændig præmissen, og det er da rart, at Alternativet så i hvert fald nok ville have stemt for, hvis det var nødvendigt for at få 90 mandater.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-24:
Jeg ved ikke, hvor meget spørgsmål der var i det.