runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2017-03-30:
I Alternativet er vi positive over for de her tre forslag, ikke mindst fordi de er et resultat af frikommuneforsøg, og derfor er de gennemprøvet i praksis.
Vi er glade for, at kommunerne selv laver og efterprøver projekter i frikommuneforsøg, og vi vil gå langt for at give kommunerne mulighed for at implementere forsøg, som er baseret på lokalerfaringer.
Vi synes også, de tre forsøg her helt konkret giver rigtig meget mening.
Med hensyn til bekæmpelse af bjørneklo synes vi, det er en rigtig fin måde at bekæmpe dem på.
Vi havde gerne set, at flere af de fæle invasive arter var kommet med, f.eks. rynket rose og bjergfyr, men det kan i den her forbindelse ikke lade sig gøre, kan vi forstå.
Angående busserne giver det god mening og miljømæssige fordele at få nogle busser ud at køre noget mere, i stedet for at de skal stå stille, og det giver jo også mening og god service til borgerne.
I forhold til callcentrene hæfter vi os ved, at det trods besparelser ser ud til, at der ikke bliver forringelser af serviceniveauet.
Villum Christensen (LA), 2017-03-30:
Tak for det.
Flere af de forsøg, man foretog i forbindelse med frikommuneforsøget, har vist sig faktisk at være ret succesfulde, som vi har hørt.
Derfor vil man med det her lovforslag omsætte nogle af de erfaringer, man har gjort sig, så kommunerne får mere frihed, og det er jo faktisk meningen med de her forsøg.
Aktuelt handler det om en gang blandede bolsjer
, kan man sige.
Det er lige fra bekæmpelse af bjørneklo til busser, der kører for plejehjem og ældrecentre, og oprettelse af fælleskommunale callcentre.
For at gøre en lang historie kort er det nogle tiltag, som har vist sig at være holdbare på den lange bane, og derfor er det rigtig godt, at vi har de her muligheder for at få så effektiv en kommunal opgaveløsning som muligt.
I Liberal Alliance mener vi, at kommunerne bedst løser deres opgave, hvis de har mulighed for fleksibilitet, og hvis de har så frie opgaveløsningsmuligheder, som de nu kan få, og det får de jo kun ved at få større frihed.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-03-30:
SF er medforslagsstiller på det her forslag, der som nævnt handler om, hvorvidt man skal benytte den d'Hondtske metode eller største brøks metode ved kommunal- og regionsvalg, når man optæller stemmerne.
Det er rigtigt, at det er et meget teknisk forslag, og som ministeren også har sagt, er det et spørgsmål om, hvorvidt man ønsker marginalt flere stemmer til de største partier eller marginalt flere stemmer til de mindste partier.
Som nævnt er der også tale om unøjagtige optællingsmetoder, men i mangfoldigheden og demokratiets smukke navn giver mindretalsbeskyttelsen alligevel mening set med mine øjne.
Derfor er vi medforslagsstillere på det her forslag, og vi håber faktisk på, at det måske kan nyde en slags opbakning, måske ved hjælp af det ændringsforslag, som jeg lytter mig til at fru Susanne Eilersen har tænkt sig at fremsætte.
Sanne Bjørn (RV), 2017-03-30:
Tak for det.
Som flere ordførere før mig har været inde på, har de forskellige metoder jo fordele og ulemper.
Der er gjort rede for nogle af dem, så det skal jeg spare jer for her, men blot sige, at det er fuldstændig rigtigt, at når man indgår i et valgforbund, så er det i et forsøg på at mindske stemmespildet.
Det kan man vælge at gøre alene af tekniske årsager, men vi når dertil, mener jeg faktisk, at det er rigtig svært at gennemskue for den borger, der skal stemme, altså når det er et teknisk forbund, uden at forholde sig til det politiske.
Det er jo noget, man sidder og overvejer i partierne for netop at mindske stemmespildet.
Så efter min mening er der et demokratisk problem.
Vi gør det jo selvfølgelig for at sikre, at mindre partier ikke mister de stemmer, fordi de har det med at afgive nogle meget dyre mandater på grund af metoden.
Så hvis man skal se på det i sådan en åbenhedssammenhæng, vil jeg sige, at der er meget, der taler for, at den her brøkmetode vil forenkle det for den enkelte.
Så er der spørgsmålet om, om der vil være store partier, der vil gøre noget andet.
Det er noget man må drøfte, men bottom line vil jeg sige, at Det Radikale Venstre er tilhængere af det her forslag.
Det vil tilgodese mindre partier i en grad, som ikke er tilfældet i dag.
Og det her med stemmespild, altså at mindre partier afgiver uforholdsmæssig mange stemmer, vil blive forhindret.
Torsten Gejl (ALT), 2017-03-30:
Mange tak.
Vi har drøftet ret detaljeret, om vi skal bruge den d’Hondtske eller den største brøks udregningsmetode i forhold til kommunale og regionale valg.
Så jeg vil ikke gå dybt ind i det igen.
Vi har som sagt været meget i detaljer omkring det.
Det, som jeg vil sige, er, at den d’Hondtske metode ser ud til at favorisere de store partier en lille smule ved kommunale og regionale valg, mens den største brøk ser ud til at favorisere de små partier og lokallisterne en lille smule.
I Alternativet vil vi gerne have mangfoldighed i vores demokrati – vi kan godt lide små partier, vi kan lide lokallister, vi kan godt lide mangfoldighed.
Så derfor støtter vi det her forslag, som vil lade den urimelighed, vi har diskuteret, der er i begge vinkler, der er i begge synspunkter, komme de små partier til gode.
Så vi støtter beslutningsforslaget.
Villum Christensen (LA), 2017-03-30:
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort, og jeg vil gerne være helt ærlig og sige, at der er rigtig mange gode elementer i det her beslutningsforslag.
Men som alle ved, taler regeringen jo som kollegium med en stemme, og derfor vil jeg med henvisning til ministerens argumentation og de dilemmaer, der blev nævnt, afvise forslaget fra Liberal Alliances side.
Jeg synes, der har været vendt rigtig mange ting, og jeg ved ikke, om de sidste er ved at stå af debatten, det kunne man godt forstille sig.
Det er et meget teknisk forslag, og jeg ved ikke, om man kan finde på nye modeller.
Men ellers er mit synspunkt, at den usikkerhed, der er, imellem det, der bliver stemt, og det, der kommer ud af det med mandater i den anden ende, i langt højere grad er påvirket af de valgforbund, man indgår i – jeg har prøvet det rigtig mange gange.
Bottomline betyder det langt, langt mere, end om man vælger den ene eller den anden metode.
Carl Holst (V), 2017-03-30:
Jeg anerkender, at spørgeren kan have den opfattelse, at jeg har misforstået det, når jeg gør opmærksom på, om et flertal/mindretal kan få et flertal.
Morten Marinus (DF), 2017-03-30:
Så tror jeg, at Venstres ordfører har misforstået i hvert fald halvdelen af den her debat.
Der er det altså ikke et spørgsmål om, hvem der har flertallet eller ej.
F.eks. får de små partier, hvis man regner om, der får det, der svarer til 0,6 mandater, kun 0, mens et stort parti, der får 10,4 bliver rundet op til 11 mandater.
Det er altså også en del af den her debat.
Allerede ved sidste behandling for nogle år siden kom Socialistisk Folkeparti frem med, at det godt kunne være, at der var et parti, der havde fået over halvdelen af stemmerne, men ikke flertallet af mandaterne.
Da sagde mange partier herinde faktisk, at vi skulle kigge på det og få den ventil med ind.
Vi vil stadig væk gerne kigge på at få det med ind, hvis det er det, der er det store problem for Venstres ordfører og regeringen.
Carl Holst (V), 2017-03-30:
Nej, det har jeg ikke givet udtryk for.
Jeg har bare givet udtryk for, at der er fordele og ulemper.
Det er et dilemma.
Man kan spørge, hvad den største fordel og største ulempe er.
Er det største demokratiske problem, at dem, et flertal har peget på, kan blive sat helt udenfor?
Det er vi forhåbentlig alle sammen enige om kan være et problem.
Men er det et endnu større problem eller et mindre problem eller det samme problem, at et mindretal kan sætte sig på flertallet?
Det er jo det, det drejer sig om.
Derfor er der fordele og ulemper i problematikken.
Susanne Eilersen (DF), 2017-03-30:
Tak for det, formand.
Tak for en spændende debat her i dag.
Jeg vil takke både Enhedslisten og SF for at være medforslagsstillere her i dag, og også tak for opbakning fra nogle af de andre og mindre partier, som jeg har hørt.
Men det er jo ikke overraskende, at sagen får det udfald, vi ser i dag, og jeg må konstatere, at når små partier går i regering, ændrer de ofte deres politik på nogle punkter, og det gælder så også på det her område.
Jeg kan ikke synge, men jeg vil komme med et citat fra den tidligere statsminister Jens Otto Krag om, at man har et standpunkt, til man tager et nyt.
Men lad nu det ligge.
Beslutningsforslaget lyder som noget rent teknisk, men det drejer sig faktisk om kernen i vores demokrati.
Der er sagt meget om, hvem der får glæde af det her, og hvem der ikke gør, og det er absolut til for store partier, at man fastholder den d'Hondtske metode.
Jeg kunne ikke have været mere enig med ministeren, altså dengang ministeren var kommunalordfører, og jeg kunne heller ikke have sagt det på en bedre måde.
For problemet er jo netop, at de små partier og lokallister, der ved et valg har fået opbakning fra en del borgere, herved ikke får en repræsentant, der varetager deres interesser og politiske synspunkter i kommunalbestyrelsen.
Som vi har talt os frem til tidligere i dag, vil jeg se på, om vi kan udarbejde et ændringsforslag.
Det vil jeg så sende ud til medforslagsstillerne fra de to andre partier for at se, om vi kan blive enige om det, og vi vil så prøve at fremsætte det.
Jeg glæder mig til en god udvalgsbehandling, og jeg kan love, at Dansk Folkeparti vil fortsætte den her debat, uanset om Dansk Folkeparti er små eller store, som det er i dag, eller vi går med i en regering.
Tusind tak for en god debat.
Tak for det.
Så kan ministeren godt forvente, at der kommer sådan et ændringsforslag.
Så vil jeg lige spørge om noget helt andet: Hvad er ministerens holdning til, at der er en masse borgere i en given kommune, der stemmer på nogle små partier og også på lokallister, hvilket vi ser – og det kan sådan set godt dreje sig om en del borgere – og at den politiske holdning, de borgere ønsker skal fremmes i den kommune, ikke bliver repræsenteret?
Hvad er ministerens synspunkt om det?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-03-30:
Svaret er ja.
Selvfølgelig skal vi have vendt og drejet hver eneste sten i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Det er hele naturen i det, så et klart tilsagn til det herfra.
Rasmus Prehn (S), 2017-03-30:
Først og fremmest mange tak til hr. Kristian Pihl Lorentzen for lige at øse ud af nogle af sine militære erfaringer.
Det er altid berigende.
Jeg vil gerne sige, at vi jo er helt indstillet på at følge terrænet.
Noget af det, der er det gode ved det her forslag, er, at der har været en tæt dialog med de interesseorganisationer, der er på det her område, dem, der ved, hvor skoen trykker, og at vi så rent faktisk får implementeret det og får lavet en lovgivning, som er bedre på det her område.
Det er parlamentarisk arbejde, når det er bedst.
Nu er det så, at vi er blevet opmærksomme på, at der i høringssvarene er nogle indsigelser fra bl.a. Rigspolitiet.
Der skal jeg høre Venstres ordfører, om Venstres ordfører sammen med os andre vil være med til i udvalgsarbejdet at få kigget lidt nærmere på det her, sådan at vi undgår det, de advarer imod, nemlig at noget af den præventive effekt forsvinder, og at vi får præciseret nogle steder.
Kan vi have en konstruktiv dialog om det, kan vi også følge terrænet der i forhold til indsigelserne fra Rigspolitiet?
Kim Christiansen (DF), 2017-03-30:
Tak for det.
Som udgangspunkt synes Dansk Folkeparti, det er fint, at vi får kigget på de her lempelser.
Det er ikke så meget lempelser i form af en sænkning af bøder, der optager os, for vi skal jo alle sammen huske på og minde hinanden om, at vi altså lavede de her køre-hvile-tids-regler på et tidspunkt, fordi der simpelt hen var et omfattende snyd i branchen med deraf følgende dårlig trafiksikkerhed, dårligt arbejdsmiljø osv. osv.
Det synes jeg bare lige at vi skal huske at minde hinanden om.
Så ved jeg godt, at der har været, hvad skal man sige, et vist antal af dummebøder i det gamle system, og det er jeg glad for at vi kigger på, for jeg synes egentlig, det er vigtigt at kigge på årsagen til, at man får bøder, og så måske forenkle det, og det er jo også det, vi gør med det her forslag.
Omvendt er jeg også fuldstændig enig i, at når man så har dummet sig, skal hammeren altså også falde.
Og når vi nu lemper de her regler, vil jeg da i hvert fald gerne sende det signal til branchen, at jeg er klar til at skærpe reglerne igen, hvis ikke branchen forstår det her budskab, for det handler altså stadig væk om trafiksikkerhed. Noget af det, jeg synes er rigtig godt i det her forslag, er jo selvfølgelig, at man ikke bare sådan bliver banket tilbage til stenalderen, fordi man har mistet førerretten til sin lastbil i en kort periode.
Så kan man altså stadig væk godt køre sønnike i skole i personbilen.
Jeg synes, det er rigtig godt, at det element er med, og også – som hr. Rasmus Prehn også var inde på – at der bliver nemmere adgang til at generhverve sit kørekort igen.
Så der er mange gode elementer, men jeg kan se, der også er nogle tidsler i det, som hr. Henning Hyllested var en lille smule inde på.
Dem kan vi jo så se om vi kan prøve at pille ud under udvalgsarbejdet.
Men som udgangspunkt synes jeg, der ligger et godt fundament at arbejde videre på, så Dansk Folkeparti er positive.
Rasmus Prehn (S), 2017-03-30:
Jeg vil glæde mig over to ting i den her sammenhæng, dels at vi har en procedure i Folketinget, hvor vi i udvalgsbehandlingen kan få rettet op på tænkelige fejl, dels at vi har så dygtig og engageret en ordfører som hr. Henning Hyllested, som jeg er sikker på vil vide at slå ned de steder, hvor der er nogle huller, og det skal vi selvfølgelig bruge til at få det rettet op, sådan at vi ikke bare får et lovforslag, der mildner straffen for de her stakkels mennesker, men også sikrer, at der ikke er nogen af de her udspekulerede typer, der slipper for let af sted med det.
Så tak til hr. Henning Hyllested for at være opmærksom på de her ting.
Henning Hyllested (EL), 2017-03-30:
Det er jeg helt enig i, og jeg kan tilslutte mig, at vi skal have uddybet Rigspolitiets og Rigsadvokatens meget, meget omfattende høringssvar og mange af de spørgsmål, som de stiller.
Med hensyn til sanktionerne vil jeg sige, at jeg synes, det er problematisk, at der også lempes på sanktionerne for det, der hedder meget alvorlige forseelser, som også er egnede til at forhindre kontrollen.
Og det er der faktisk en disput om i høringsnotatet mellem Rigspolitiet og Rigsadvokaten og Transportministeriet.
Rasmus Prehn (S), 2017-03-30:
Enhedslistens ordfører, hr. Henning Hyllested, har fuldstændig ret i, at der er helt almindelige chauffører, der møder ind på arbejde og laver en dum menneskelig fejl, og så får de med den helt store hammer, og det er urimeligt.
I det her tilfælde med Preben er det ikke engang en fejl, han laver, men simpelt hen en hændelig hændelse, altså lastbilen er indstillet anderledes, end den plejer at være, så det er helt urimeligt, at han bliver straffet så hårdt.
Men ja, vi har også set nogle kedelige eksempler på udspekulerede typer, som prøver at snyde med køre-hvile-tids-bestemmelsen for at kunne score en større gevinst.
Men der lægger lovforslaget også op til her, at hvis der er nogen, der udspekuleret og med onde bagtanker prøver at snyde det her system, finder man den helt store kæp frem, sådan at de får en ordentlig straf.
Rigspolitiet har stillet nogle opklarende spørgsmål og har nogle ønsker om præciseringer, og det vil vi fra socialdemokratisk side, som jeg også nævnte i min ordførertale, gerne have uddybet og præciseret og arbejdet videre med, for vi har helt den samme holdning som hr. Henning Hyllested og Enhedslisten.
Er der nogen, der bevidst snyder eller laver systematisk svindel med det her, skal de have en straf, så de kan mærke det – også i lang tid.
Henning Hyllested (EL), 2017-03-30:
Ja, ligesom den socialdemokratiske ordfører har jeg også en vældig sympati for Preben og ligestillede, som jo af forskellige årsager, fejlbetjening, lidt sjusk, lidt uopmærksomhed, og hvad det nu kan være, indimellem render ind i nogle gevaldige sanktioner i form af nogle kraftige bøder, måske endda frakendelse af kørekortet.
Det er den ene side af sagen.
Den anden side af sagen er jo, at der i branchen er rigtig mange både chauffører og vognmænd, som forsøger at finde alle de smuthuller, de overhovedet kan finde i reglerne, og det er klart, at når reglerne er indviklede, har de sådan set et bedre vand at svømme i, kan man næsten sige.
Og der kan man sige, at skrappe sanktioner trods alt virker præventivt.
Er den socialdemokratiske ordfører ikke enig med mig i det, og hvordan synes man balancen er fundet her?
Morten Marinus (DF), 2017-03-30:
Jeg skal bare have bekræftet, at Venstre og Venstres ordfører mener, at det er mere retfærdigt, at et parti – hvis man omregner det til mandater med decimaler – der får stemmer svarende til 10,4 mandater, får det 11. mandat, frem for at et parti, der får 0,6 pct., får 0 mandater.
Mener Venstre, at det mest retfærdige er, at det er det største parti, der bliver belønnet?
Carl Holst (V), 2017-03-30:
I sit forrige indlæg sagde ordføreren, fru Susanne Eilersen, at der kommer flere og flere lokallister.
Der kan ordføreren hjælpe mig med at komme op på et højere oplysningsniveau.
I forhold til pointen om hellere at støtte de mange små end støtte de store vil jeg sige, at jeg udmærket forstår tankegangen, og det er jo også et af dilemmaerne i forhold til spærregrænser, og hvad ved jeg.
Jeg forstår det til fulde.
Og nogle valglister kan ikke blive valgt, selv om de får flere stemmer end en anden lokalliste, der kan, fordi den er med i et valgforbund.
Det er nogle af dilemmaerne.
Men det, vi taler om, er, at der er fordele og ulemper, og jeg anerkender alle eksemplerne på ulemperne, og jeg beder om forståelse for, at jeg så har forsøgt at skitsere fordelene.
Sanne Bjørn (RV), 2017-03-30:
Tak for det.
Jeg kan ikke helt lade være, for jeg skal jo lige høre lidt mere om de der opstande i gaderne, altså om ordføreren kan nævne, hvor der bliver opstande i gaderne.
For det, jeg jo kan se, er, at forslagsstillerne også er et stort parti, som man kan forestille sig ved kommunale og regionale valg vil kunne få et stort flertal nogle steder.
Forestiller man sig så også, at der bliver opstande i gaderne, hvor forslagsstillernes parti får flertal?
Magnus Heunicke (S), 2017-03-30:
Jeg synes, jeg har redegjort for det.
Jeg siger ikke, at den d'Hondtske metode er perfekt – jeg har endda også redegjort for, hvor jeg ikke mener at den er perfekt – men jeg synes også, jeg har redegjort for, at der er nogle elementer i det, der foreslås her, som mildest talt heller ikke er perfekte.
Et af dem prøver man så nu at komme med et ændringsforslag til, og lad os prøve at se på, hvad det vil betyde, og om det kan hegne noget ind – det er jeg åben over for at kigge på – men jeg kan overhovedet ikke love noget, for det kræver meget, meget grundige studier.
Det andet med valgforbund og opsplitninger
synes jeg også jeg har nævnt, men det har vi ikke rigtig fået noget svar på.
Så der er nogle elementer i det her forslag, som jeg vil være bekymret for, for nu at være ærlig.
Susanne Eilersen (DF), 2017-03-30:
Jeg ser frem til, at Socialdemokratiet går konstruktivt ind i forhandlingen, når der nu kommer et ændringsforslag, som vi så skal kigge på.
Jeg vil så alligevel gerne holde lidt fast i, at ordføreren altså mener, at det ikke gør noget, at nogen, sådan som man ser det her forslag, kan få absolut flertal og ikke en demokratisk ret til at lede en kommune med færre end 50 pct. af stemmerne, som der her også er tre glimrende eksempler på.
Det synes ordføreren så er et mindre problem, end hvis det andet skulle være tilfældet, hvor et parti, der har 50,1 pct. af stemmerne, når valget er ovre, jo også kan gå ud og gå i valgforbund med andre osv. eller kan finde sammen med andre partier og derved få forslag igennem.
Men jeg skal høre, om ordføreren mener, at demokratiet er bedst repræsenteret, ved at man kan sidde med færre end 50 pct. af stemmerne og så alligevel lede en by og byens borgere.
Magnus Heunicke (S), 2017-03-30:
Jeg har respekt for, at man forsøger at sige, hvad der så kan lade sig gøre, men det kan jeg simpelt hen ikke svare på, mens jeg står her.
Jeg kan slet ikke vurdere, hvad det vil få af konsekvenser, og det er jo ikke en del af beslutningsforslaget her.
Så det er vi simpelt hen nødt til at dykke længere ned i for at se, hvad det vil få af konsekvenser.
Jeg kan sagtens forstå, hvor man vil hen med det forslag – det har jeg udmærket forståelse for – men vi er simpelt hen nødt til at dykke længere ned i det.
Næh, det tror jeg nu ikke nødvendigvis at der vil komme.
Men jeg skitserede en situation, hvor borgerne går til valg, og det er jo i kæmpestort tal, man møder op, hvilket vi skal have så meget respekt for og passe på.
Vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at systemet er indrettet sådan, at vi respekterer den stemme, som borgerne altså lægger i stemmeurnerne, når de kommer og sætter deres kryds.
Så borgerne deltager altså i høj grad.
Den situation, jeg beskrev, var så den, hvor et flertal af vælgerne – altså mere end 50 pct. – havde stemt på et parti, men hvor det parti og den borgmesterkandidat med den her ændring, som vi nu står med, vil være i mindretal i byrådet.
De andre partier kan så rotte sig sammen og sige: I kan ikke lige bruges til noget, I kommer ikke med i noget, I får ikke borgmesterposten.
Borgernes stemme vil så ikke blive hørt der, og det synes jeg vil være en stor knægtelse af vores demokrati, og jeg tror, det vil være et fundamentalt problem for os.
Jeg forudser, at borgerne der med god ret vil kunne spørge, om det virkelig kan være rigtigt, at et flertal af borgerne i den her kommune, altså over 50 pct., har stemt, men at systemet alligevel er indrettet sådan, at det ikke giver et flertal.
Det ville jeg synes var et problem.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-03-30:
Det er klart, at man kan have en del overvejelser om det.
For hvis vi ser både på kommunalbestyrelserne, regionsrådene, Europa-Parlamentet og Folketinget, kan vi se, at der er forskellige metoder, enten en absolut spærregrænse, som vi kender det fra folketingsvalg, eller de naturlige spærregrænser, som vi kender det fra de øvrige valg, der gør, at der er synspunkter, som kan være udbredte, men som ikke bliver repræsenteret.
Liberal Alliance fik f.eks. ved det seneste europaparlamentsvalg flere stemmer, end det ville kræve at komme i Folketinget, men det er ikke nok til at komme i Europa-Parlamentet, og sådan er det nogle gange, når forsamlinger har en bestemt størrelse.
Det er klart, at det er det, der er fordelen ved den største brøks metode frem for den d'Hondtske, og det er en del af de dilemmaer, som jeg ridsede op i begyndelsen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-03-30:
Jeg er ikke sikker på, at jeg kan tænke så langt frem, for jeg regner jo med, at den her regering, som foreløbig ser ud til at være fast og stabil, kommer til at sidde i rigtig mange år.
Og så må vi se.
Det kan jo være, at vi har ændret reglerne, inden vi nogen sinde kommer dertil, hvor jeg ikke længere skal være økonomi- og indenrigsminister.
Derfor er det jo svært på forhånd at forestille sig, hvordan de så skulle ændres igen.
Jeg vil dog sige, apropos det her med forskellige holdninger, at jeg i min tale dengang til det daværende forslag roste Det Radikale Venstre, netop for at den radikale ordfører havde en hudløst ærlig tilgang til diskussionen, og jeg sagde – og jeg citerer mig selv: »Jeg synes, det er fair, at ministeren indgår i kollektivet – det må det siges at ministeren gør – mens ordføreren repræsenterer partiet og forklarer, hvordan tingene hænger sammen partipolitisk.
Og så må jeg bare sige, at jeg lidt kommer til at tænke på omkvædet i den gamle Liva Weel-sang, når jeg diskuterer med hr. Morten Marinus: Han har min sympati, men han har ikke noget at have den i – i lige den her sag.