Dan Jørgensen (S), 2021-01-12:
Tak for det, og tak for muligheden for at komme her i dag og sambehandle de to beslutningsforslag, B 74 og B 97.
Begge beslutningsforslag handler om at give kommunerne øgede muligheder for i deres lokalplaner at stille krav om flere almene boliger.
I dag har kommunerne mulighed for at fastsætte krav om op til 25 pct. almene boliger i lokalplaner for nye boligområder.
Nye boligområder vil sige områder, der ikke allerede lovligt anvendes til eller er lokalplanlagt til boligformål.
Med beslutningsforslag B 97 lægges der op til at ændre planloven, så kommunerne skal kunne stille krav om 33 pct. almene boliger i nye boligområder mod de 25 pct., som planloven i dag giver mulighed for.
Samtidig lægges der med beslutningsforslag B 74 op til, at kommunerne skal kunne stille krav om 33 pct. almene boliger i forbindelse med nye lokalplaner for fortætning af eksisterende byområder.
Det fremgår, at kravet om 33 pct. almene boliger i den forbindelse kun skal gælde for de nye etagekvadratmeter, der muliggøres med en ny lokalplan.
Samlet set er der altså tale om en udvidelse af den gældende regel, så kravet om almene boliger generelt kan hæves og også kan stilles i situationer, hvor kommunen i en lokalplan øger boligarealet i et område, der allerede er udlagt til boligformål.
Lad mig begynde med at sige, at jeg har stor sympati for ønsket om at sikre mere blandede byer.
Hvis vi skal sikre sammenhængskraft og samhørighed i det danske samfund, er blandede boligområder, hvor vi møder hinanden på tværs af sociale og etniske skel, helt afgørende.
Det er derfor også regeringens klare ambition at sikre flere almene boliger, især i de større byer.
Kommunernes muligheder for i lokalplaner at stille krav om almene boliger er et vigtigt værktøj.
Muligheden for, at kommunerne kan stille krav om 25 pct. almene boliger i nye boligområder, blev indført af den daværende socialdemokratiske boligminister, Carsten Hansen, i 2015 efter aftale med bl.a. forslagsstillernes parti.
Og da planlovsforliget blev indgået i 2016, var det en topprioritet for Socialdemokratiet at fastholde denne mulighed.
Vi har i Socialdemokratiet også inden valget foreslået at give endnu bedre muligheder for, at kommunerne kan prioritere almene boliger i deres planlægning, og det indgår jo også som en del af forståelsespapiret »Retfærdig retning for Danmark«.
Begge beslutningsforslag, der er fremsat, vil forudsætte en ændring af planloven.
Planloven er forligsbelagt med aftalen »Danmark i bedre balance« fra 2016.
Alle ændringer af planloven kræver derfor enighed i forligskredsen.
Det er Socialdemokratiet, Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti.
Jeg har forhørt mig i forligskredsen, om der er opbakning til forslagene.
Det er imidlertid ikke tilfældet.
Som en del af et forlig respekterer vi i regeringen naturligvis, hvis den samlede forligskreds ikke støtter et beslutningsforslag.
På den baggrund kan regeringen heller ikke støtte beslutningsforslagene.
I den forbindelse vil jeg gerne bemærke, at vi aktuelt er i gang med en evaluering af planloven, som jeg forventer kan offentliggøres i foråret 2021.
I evalueringen ser vi bl.a. bredt på balancen i planlovgivningen, herunder også, hvordan planloven bedre kan understøtte kommunernes arbejde med at sikre en blandet og bæredygtig by.
Vi hilser i den forbindelse alle gode forslag i forhold til planlovens regler velkommen, med henblik på at vi her til foråret kan få en samlet politisk drøftelse af loven.