Mattias Tesfaye (S), 2021-10-27:
Tak for ordet til formanden, og tak til indkalderne af hasteforespørgselsdebatten.
Det er en forespørgsel, der er stillet med henvisning til det, der bliver kaldt M.A.-dommen, som blev afsagt af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, EMD, den 9. juli 2021, altså i starten af den danske sommerferie.
Det er Domstolens Storkammer, der har afsagt dommen, og det er det kammer, hvor der sidder 17 dommere.
16 ud af de 17 dommere fandt, at Danmark har krænket det, der hedder Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 8, og det er den, der handler om respekt for privat- og familielivet.
Dommen omhandler den såkaldte 3-årsregel i udlændingeloven, der betyder, at en flygtning med midlertidig beskyttelsesstatus som udgangspunkt først kan blive familiesammenført med sin ægtefælle og børn, når der er gået 3 år.
Domstolen fandt, at 3-årsreglen ikke levede op til kravet om proportionalitet – i hvert fald så længe vi ikke oplever en massetilstrømning af nye asylansøgere.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at jeg selvfølgelig gerne havde set, at dommen havde fået et andet resultat.
Domstolen anerkender dog, at vi kan have en 2-årsregel for udlændinge med midlertidig beskyttelsesstatus, og det vil sige, at der som udgangspunkt først skal gives opholdstilladelse med henblik på familiesammenføring, når den herboende udlænding har haft midlertidig beskyttelsesstatus i mindst 2 år.
Lige så væsentligt er det, at Domstolen ikke afviser, at vi i tilfælde af massetilstrømning af nye asylansøgere igen kan gå op til 3 år.
Det synes jeg trods alt er positivt, for det betyder, at asylpolitikken, som et bredt flertal på tværs af Folketinget står bag, ikke er kørt af sporet med den her dom.
Selv om vi havde ønsket et andet resultat, agter vi i regeringen at efterleve dommen.
Det er en klar juridisk vurdering, at der med de nuværende asyltal ikke er nogen anden vej end at tillade familiesammenføring til flygtninge med midlertidig beskyttelsesstatus efter 2 år i stedet for efter 3 år, hvis de øvrige betingelser i øvrigt er opfyldt, og myndighederne er derfor nu begyndt at administrere i overensstemmelse med dommen.
Udlændingestyrelsen vil således i sager, hvor den herboende flygtning har haft midlertidig beskyttelsesstatus i 2 år, og hvor de øvrige betingelser også er opfyldt, give ægtefæller og børn opholdstilladelse efter det, der hedder udlændingelovens § 9 c.
Det er den bestemmelse, der bruges til at efterleve Danmarks internationale forpligtelser, når der ikke er anden hjemmel i udlændingeloven.
3-årsreglen står altså stadig i udlændingeloven, og det gør den jo, indtil Folketinget måtte vedtage noget andet.
Det er imidlertid ikke retvisende, at loven giver udtryk for en retstilstand, der reelt ikke er gældende, og derfor vil regeringen, som jeg også har skrevet til udlændingeudvalget i Folketinget, i det her folketingsår fremsætte et lovforslag, hvori det vil blive foreslået, at 3-årsreglen ændres til en 2-årsregel.
Samtidig vil jeg også foreslå, at der indføres en bestemmelse, der bemyndiger den til enhver tid siddende udlændingeminister til at genaktivere 3-årsreglen i tilfælde af massetilstrømning af asylansøgere til Danmark.
Det er vurderingen, at sådan en ordning vil være i overensstemmelse med dommen og dermed med Danmarks internationale forpligtelser.
En sådan bemyndigelse vil gøre det muligt at reagere fleksibelt, både hvis en ny massetilstrømning måtte opstå, og når tilstrømningen aftager igen.
Lovforslaget vil få en sædvanlig høringsperiode, inden det fremsættes, og herefter vil Folketinget kunne afsætte den nødvendige tid til en grundig behandling og afklaring af alle de spørgsmål, der måtte opstå.
Som mange af jer ved, har jeg også allerede inviteret partiernes ordførere over i Udlændingeministeriet på fredag, hvor der vil være mulighed for at spørge nærmere ind til dommen og den juridiske vurdering, måske nogle mere tekniske spørgsmål, men også den juridiske vurdering, der er foretaget, og som er oversendt til Folketinget den 1. oktober i år.
Jeg kan også se, at der er stillet nogle skriftlige spørgsmål og indkaldt til samråd i Folketinget.
Lad mig slutte af for nu med at sige, at regeringen fortsat vil gøre, hvad der er muligt for at sikre, at der er styr på antallet af asylansøgere til Danmark.
Asyltallene er i de her år historisk lave, og der skal ikke herske tvivl om, at regeringen vil gøre alt, hvad der er muligt, for at fastholde de lave asyltal, også selv om vi ser stigninger i asyltallene i vores nabolande.
Men alt det skal naturligvis ske i respekt for domstolenes afgørelser vedrørende de internationale forpligtelser, som vi har tilsluttet os.
Det ene udelukker heldigvis ikke det andet.
Tak for ordet.