runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2025-09-09:
Det, vi gør, er jo her og nu at banke elafgiften i bund.
Det giver faktisk en lettelse for familien Danmark.
Så fjerner vi afgifterne på kaffe og chokolade.
Så skal vi da finde ud af, hvad det er, og hvad man kan gøre i forhold til momsen bl.a. på fødevarer op på frugt og grønt.
For det tager desværre adskillige år at indføre og implementere, efter hvad jeg har lyttet mig til.
Christina Olumeko (ALT), 2025-09-09:
Tak for talen.
I Alternativet er vi også optagede af at gøre hverdagen bedre for danskerne, og det er jo en ambition, vi deler, men vi kan undre os over, at det ikke sådan umiddelbart ligner, at der er noget i finanslovsforslaget, der gør det nemmere at leve f.eks. grønt og sundt.
Så kan Venstres finansordfører fortælle mig, hvad det gør det billigere at leve grønt og sundt?
Er det med finanslovsforslaget blevet billigere at tage tog?
Er det blevet billigere at købe frugt og grønt eller noget andet?
Er der et eller andet i finanslovsforslaget, som Alternativet har overset?
Hans Andersen (V), 2025-09-09:
Jeg synes, Alternativet skal glæde sig over, at vi faktisk gør det billigere for familien Danmark.
Elafgiften banker vi i bund.
Dem har de fleste sådan set råd til at købe.
Det er jo den samlede stigning, og der er vores greb og vores forslag at banke elafgiften i bund, og det skaber noget råderum til den enkelte familie.
Christina Olumeko (ALT), 2025-09-09:
Det her med at sætte elafgiften ned er egentlig også noget, som vi i Alternativet godt kan se noget logik i, men det er jo ikke noget, der som sådan gør det billigere at være grøn eller billigere at være sund.
Så i stedet for vil jeg spørge finansordføreren, om Venstre kunne være med på sammen med Alternativet at arbejde for, at vi får sat momsen ned på frugt og grønt i fremtiden.
Hans Andersen (V), 2025-09-09:
Vi afviser ikke, at det er et greb, men svaret er jo her og nu, at det er her og nu, familien Danmark er presset.
Der er det jo, at vi banker elafgiften i bund.
Vi fjerner de afgifter, vi kan her og nu, og det skaber råderum til, at man også i familien Danmark kan købe frugt og grønt og mere af det i de kommende år.
Så skal vi jo hele tiden drøfte, hvordan vi indretter vores skatte- og afgiftspolitik.
Det skal vi, og den diskussion indgår Venstre også gerne i.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-09-09:
Det er sådan et slogan, der har været kendt i Danmark i mange år fra Venstres side.
Det var måske det, Venstre var kendt for i de gode gamle dage.
Det er bare forøgelsen, og så er man oppe på 24 mia. kr.
Man vil også øge vores EU-bidrag med over 4.000 mio. kr. om året.
Oven i det har vi alle de her gængse steder, hvor man har øget udgifterne for familien Danmark ved f.eks. at lave en CO 2 -afgift på danskproducerede fødevarer.
Vi har en transportafgift på vores godskørsel.
Vi har en forhøjet dieselolieafgift.
Vi har sågar fået moms på bridgeklubber, zumba og fitness.
Der er næsten ikke nogen grænser for, hvor morsom den her regering har været.
Synes Venstres ordfører vitterlig, at det er en måde at behandle danskerne på, når man går til valg på, at det skal være billigere at være dansker?
Hans Andersen (V), 2025-09-09:
Jeg synes, at finanslovsforslaget, som vi står med her i dag, er rigtig godt.
Der gør vi det billigere at være familien Danmark.
Der er afgiftslettelser.
Vi kan se frem til 2026, hvor vi implementerer vores personskattereform.
Det gør det også billigere.
At udviklingsbistanden stiger, er jo, fordi vi har et mål og en politik, der handler om, at vi giver en fast procentdel af vores bnp.
Og når det går godt i Danmark, stiger den.
Jeg tænker sådan set også, at en del af de penge er godt givet ud, også når vi bruger dem til at støtte op om Ukraine.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-09-09:
Så glæder jeg mig da til at høre ordføreren redegøre for, hvad det konkret har betydet for Egypten, at man har lavet en ny kokkeskole i Kairo.
Det var det, der var på finansloven sidste år.
Det er bare for lige at give et lille eksempel på, hvad det er, man excellerer i.
Vil ordføreren ikke prøve at delagtiggøre Folketinget i, hvad man har fået for de mange udviklingsmilliarder, man tonser ud – det er 2 mia. kr. om måneden nu – mens danskerne kan se, at de har fået en stigning på 30 pct. på deres fødevarer over de seneste 4 år?
Prøv dog at lytte lidt til, hvad der foregår i Danmark, frem for at lave kokkeskoler i Kairo.
Hans Andersen (V), 2025-09-09:
Jeg synes, det er vigtigt, at det, vi gør her med finanslovsforslaget, er, at vi gør det billigere at være familien Danmark, helt generelt.
Vi banker elafgiften ned.
Vi fjerner afgifter.
Vi implementerer skattelettelser til helt almindelige danskere, der går på arbejde.
Det tror jeg sådan set kommer til at kunne mærkes.
Det er jeg helt overbevist om.
Og så er vi ikke enige med Danmarksdemokraterne i, hvad størrelsen af vores udviklingsbistand skal være.
Vi er sådan set optaget af, at vi sikrer os, at der også bliver investeret i lande og i verden omkring os, for alternativet er jo, at man sætter folkebevægelser i gang, som vil bevæge sig op igennem Europa.
Det ser vi helst ikke.
Det tænker jeg heller ikke Danmarksdemokraterne gør.
Peter Kofod (DF), 2025-09-09:
Jeg synes, at et af den her regerings store problemer, er, at den prioriterer danskernes penge på en masse mennesker, der ikke er danskerne, altså den sender penge ud af landet.
EU skal nu have en ordentlig portion penge oveni, og udviklingsbistanden skal have en ordentlig portion penge oveni.
Der er snart ikke grænser for, hvad danskerne skal finansiere; om det er energiøen Bornholm, der skal skaffe grøn strøm til Tyskland, om det er Ørsted, noget, der skal sælge vindmøller til amerikanerne, som de ikke gider have, endda så meget, at et selskab, den danske stat ejer, nu er gået i gang med at sagsøge den amerikanske regering.
Det er jo absurd – det er jo helt absurd – og imens er vi i en situation, hvor der er danskere, som ikke har råd til hakket oksekød eller mælk eller smør.
Jeg synes, den her regering fundamentalt har svigtet sit ansvar.
Jeg kan ikke forstå – men det kan måske være, at hr. Hans Andersen kan gøre mig klogere på det – hvad det er, Venstre egentlig føler, man får ud af at være en del af den her regering sammenlignet med det sprudlende alternativ, som den blå opposition jo fremviste her i løbet af weekenden.
Hans Andersen (V), 2025-09-09:
Vi er af den opfattelse, at vi har gennemført en lang række reformer i den her regering.
Vi har faktisk øget arbejdsudbuddet, hvilket sikrer, at vi har en tårnhøj beskæftigelse i dag, at der faktisk er rigtig mange mennesker ansat i den private sektor, og at der også kan ansættes mennesker i den offentlige sektor – det går faktisk fantastisk godt i den danske økonomi.
For det skaber sådan set en vækst og en mulighed for at gøre flere ting, både at levere skattelettelser og afgiftslettelser og at investere massivt i vores velfærd.
Tag blot sundhedsområdet, men jo ikke mindst forsvarsområdet, som vi løfter massivt i øjeblikket.
Så jeg synes sådan set, at vi skal smile lidt mere, måske også i Dansk Folkeparti.
Peter Kofod (DF), 2025-09-09:
Det var sådan set ikke et fjendtligt spørgsmål; det var et venskabeligt spørgsmål.
Jeg er stolt af mit land, jeg er rigtig stolt af mit land.
Jeg er ikke så stolt af min regering, tværtimod; den vil jeg gerne have skiftet ud.
Jeg synes, at det, den her regering gør forkert, er, at den prioriterer vores penge på en masse ting, der ikke har noget med Danmark eller danskernes lykke at gøre.
Det er det, der er problemet.
Så spørger jeg Venstre: Hvad er det, Venstre kan få i den her regering, som man ikke ville kunne få sammen med blå blok efter et valg?
Et af Venstres problemer er jo, at man taler sig meget lagt ind i en regering, som i virkeligheden ikke har særlig meget at byde på.
Hans Andersen (V), 2025-09-09:
Og tak for talen.
Ordføreren for Danmarksdemokraterne kritiserer, at der bliver investeret i vores velfærd.
Ordføreren nævner, at procentsatsen for det offentlige forbrug stiger både i 2025 og i 2026.
Men jeg må spørge ordføreren: Er det således, at Danmarksdemokraterne så ikke ønsker at være med i en aftale om det fremtidige politi?
Jeg tænker da, at det er godt, at vi kan investere i flere politibetjente ude på gaden, således at hr. og fru Danmark kan opleve, at der faktisk er nogen, der hjælper med til at passe på dem.
Så hvad er det, Danmarksdemokraterne ikke vil være med til, når vi tænker i f.eks. investering i politiet?
Er det ikke noget, Danmarksdemokraterne støtter op omkring?
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-09-09:
Nu var ordføreren inde på, hvor mange skatter man sætter ned.
Jeg synes måske også, ordføreren burde bruge lidt af sin taletid til at tale om nogle af de ting, der går op.
Noget af det seneste, der er kommet, er, at der skal være moms på bridge- og skakklubber.
Der er jo snart ikke nogen grænser for absurditeten.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om det ikke er korrekt, at når man bruger de 24 mia. kr. om året ud af Danmark, er det ene og alene en politisk beslutning.
Den kunne gøres om, man kunne sænke vores fødevaremoms i Danmark, og man kunne omprioritere pengene, hvis der var flertal for det.
Benny Engelbrecht (S), 2025-09-09:
Det er jo ikke sådan, at priserne på dagligvarer er bestemt politisk.
Man kan jo kigge til de systemer i verden, hvor den slags har været anvendt; jeg tænker på Cuba og Rusland og den slags, og det kan jeg ikke anbefale.
Men det ændrer ikke på, at det ikke er politisk bestemt.
Det, vi derimod kan gøre, er så at sikre, at danskerne får lidt flere penge mellem hænderne.
Det gør vi dels ved, at skattereformen slår igennem fuldt og helt i 2026, men også ved at vi letter afgifter ret betydeligt og dermed giver danskerne flere penge mellem hænderne.
Det synes jeg er en fornuftig prioritering.
Så er det også sådan, at vores udviklingbistand er bestemt af et bredt politisk forlig.
Det, det så må handle om, er, at vi bruger de penge så fornuftigt som muligt, ikke mindst sådan at vi forhindrer migrantstrømme til Europa i at opstå.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-09-09:
Men spørgsmålet var jo ikke blot, om Socialdemokratiet og Venstre var uenige, spørgsmålet var faktisk også, om Socialdemokratiets finansordfører kunne afvise det, økonomiministeren sagde om selskabsskattelettelser.
Det mener jeg er en forskel.
Så kan man jo sige, at det på mange måder går i nul, men det er jo sådan, at direktøren fra den 1. januar kan se frem til en skattelettelse på 11.000 kr., og at den arbejdsløse kan se frem til en skattelettelse på 1.300 kr.
Det tror jeg ikke de fleste vil sige er at gå i nul.
Er ordføreren ikke enig i, at det, der samlet set ligger, vil skabe en større ulighed i kroner og øre?
Benny Engelbrecht (S), 2025-09-09:
AE-Rådet har i øvrigt lavet en ganske udmærket analyse, hvor de måler på, hvad afgiftslettelserne kommer til at betyde for en almindelig familie målt op på de forskellige deciler, og det er helt tydeligt, at det første decil, altså dem, der har de laveste indkomster, er dem, der får den allerstørste lettelse.
2,6 pct. stiger deres dispositionsbeløb i gennemsnit.
Det er meget mindre hos dem, som har de højeste indtægte, og det giver jo egentlig sig selv.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-09-09:
Jeg holder bestemt også af hverdagen.
Det, der kendetegner hverdagen, er jo, at den er, som den plejer at være, altså at man gør det samme, som man gjorde i går, i forgårs, for en uge siden og for en måned siden.
Men engang imellem skal man jo også gribe muligheden, hvis den byder sig, og lave forandringer osv. for at få bedre hverdage på længere sigt, og det var engang sådan, at man brugte finanslove til det.
Man lavede nogle ting om, for at hverdagen blev bedre på lang sigt.
Socialdemokratiske regeringer har været med til at fjerne formueskatten, de har været med til at reformere efterlønnen, og jeg har selv været en del af et flertal, som påbegyndte en sænkning af registreringsafgiften på biler, for nu at nævne tre strukturelle tiltag, som gjorde hverdagen bedre på sigt.
Det holdt op med hr. Nicolai Wammen som finansminister i Danmark siden 2019.
Der laver man ikke ting om i finansloven, man bruger bare flere penge, end man gjorde sidste år.
Er det ikke lidt tamt af et nuværende SVM-flertal, at man bare bruger flere penge i hver finanslov i stedet for at lave nogle ting om?
Benny Engelbrecht (S), 2025-09-09:
Når det er muligt at bruge flere penge, ikke mindst på forsvaret,
må jeg jo lige minde om, at det ikke er sådan, at SVM-regeringen sidder alene og bliver enige med sig selv om, at der skal bruges flere penge på forsvaret, men at der både er et meget bredt flertal i det danske Folketing, som bakker fuldt og helt op om det, også spørgerens parti, og tak for det, og at der også er en europæisk konsensus, et pres, som kommer udefra, for at vi skal bruge flere penge.
Det skyldes ikke mindst den russiske invasion i Ukraine.
Så når de penge skal bruges, er det også på baggrund af brede flertal i dette Folketing det bliver implementeret.
Men det skyldes jo selvfølgelig også, at der er et overskud i det danske samfund på baggrund af en række reformer, som er gennemført.
Der er både de direkte reformer, som giver et arbejdsudbud, og der har denne regering jo altså øget arbejdsudbuddet eller den strukturelle beskæftigelse i størrelsesordenen ca. 30.000 fuldtidspersoner, og det er rigtig, rigtig godt.
Men det skyldes jo altså også, at der er lavet en lang række andre reformer, som jeg kan uddybe efter det næste spørgsmål.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-09-09:
Ja, det er jo en evig sang fra regeringen, at det skyldtes forsvaret, men de investeringer i forsvaret, som vi laver i disse år, og som vi skal lave endnu flere af i de kommende år, er jo ikke offentlig forbrugsvækst.
Investeringskontoen og forbrugskontoen er jo to forskellige ting, og vi er ikke for alvor begyndt at ansætte flere i forsvaret, som driver forbruget til forsvaret op.
Så det er alt muligt andet, som regeringen klatter pengene væk på.
Det, jeg efterspørger her, er en åbenhed over for, at vi kan bruge af de mange penge, som er i statskassen, til at lade borgere og virksomheder, lønmodtagere og arbejdsgivere få nogle flere penge tilovers, så de bedre kan bedrive produktiv virksomhed i Danmark.
Benny Engelbrecht (S), 2025-09-09:
Den 1. januar 2026 træder en skattereform i kraft, som også er lavet med et bredt flertal her i Folketinget, og som jo giver almindelige danskere flere penge mellem hænderne.
Oven i det kommer så den virkning, der ligger i finanslovsforslaget, som stiger til en effekt på lidt over 11 mia. kr. i 2027.
Det er jo nogle ret betydelige summer, som vi dermed sørger for at danskerne får i hånden til at kunne betale deres regninger, til at kunne betale for deres hverdagsindkøb, samtidig med at vi altså gør alle de andre ting, ikke mindst det at styrke den offentlige velfærd.
Så jeg vil ikke give spørgeren ret i, at der ikke også er plads til det.
Per Larsen (KF), 2025-09-09:
Tak for det, og tak til hr. Benny Engelbrecht for talen.
Ordføreren var inde på, at fødevarepriserne er steget, og man kan jo ved selvsyn konstatere, når man går ned i supermarkedet, at der så rent faktisk er en stigning der, og det er alle bekendt med.
Vi har i transportsektoren lavet en dieselafgift i forhold til den grønne omstilling, og det er jo ganske fornuftigt, men regeringen har så også sammen med de røde partier lavet en kilometerafgift, hvor man estimerer et provenu på 2,5 mia. kr.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om, hvem det er, der kommer til at betale de 2,5 mia. kr.
Benny Engelbrecht (S), 2025-09-09:
Det er som med alle mulige andre CO 2 -afgifter, også de CO 2 -afgifter, som Konservative selv har foreslået og indført, at det jo sidste ende er dem, der udleder CO 2 og bidrager til det, som betaler det.
Så når den kilometerbaserede CO 2 -afgift påvirker, påvirker den jo selvfølgelig især de lastbiler, som udleder CO 2 , og den er langt mindre på de lastbiler, som ikke udleder CO 2 , f.eks. elektriske lastbiler.
Jeg er med på, at Konservative på dette område synes, at man skal øge CO 2 -udledningerne, og derfor synes jeg måske også bare, at hr. Per Larsen skylder at forklare, hvor man så vil finde CO 2 -reduktioner svarende til det, som den kilometerbaserede CO 2 -afgift bidrager til, fordi det står der faktisk ikke noget om i den 50-punktsplan er, som De Konservative har været med til at udarbejde, men det kan hr. Per Larsen jo få lov til at svare på her.
Per Larsen (KF), 2025-09-09:
Jeg havde håbet, at ordføreren havde været så ærlig at sige, at den afgift havner ude ved forbrugerne, og det er bl.a. en af årsagerne til, at fødevarepriserne stiger, og det simpelt hen, fordi transporten er blevet væsentlig dyrere.
Så kan ordføreren ikke anerkende, at den afgift er inflationsdrivende og dermed også holder gang i inflationen i Danmark?
Benny Engelbrecht (S), 2025-09-09:
Jeg kan forstå, at Konservative ikke rigtig går op i det med klima længere.
Det er åbenbart sådan bare lidt varm luft, der kommer fra hr. Per Larsen, men det må jeg jo bare notere mig.
Jeg har ellers set reklamer i bybilledet så sent som i dag, hvor Konservative taler om, at det, som regeringen kommer med på CO 2 -området og klimaområdet, bare er varm luft.
Men det er åbenbart Konservative selv, der er tale om her.
Det er jo sådan, at alle CO 2 -afgifter bliver pålagt dem, som udleder CO 2 , også de CO 2 -afgifter, som Konservative selv har været med til at indføre.
Det er ligesom princippet i det.
Vi vil begrænse CO 2 ved at indføre en afgift på det, og dermed er det med til at skubbe forbruget i en mindre CO 2 -udledende retning.
Det er rigtigt, at vi med finanslovsforslaget lægger op til yderligere afgiftslettelser, som kommer oven i den skattereform, som et bredt flertal i Folketinget gennemførte.
Det, som man også skal huske at notere sig i den sammenhæng, er, at det især på grund af elafgiftens særlige sammensætning kommer til at betyde, at vi med forslagene i finanslovsforslaget samlet set kommer til at mindske uligheden, og at det i forhold til de samlede skattereformer og skatteinitiativer, som denne regering har taget, stort set går i nul.
Det synes jeg er ret væsentligt, ikke mindst også, hvis man kigger på nogle af de tidligere skattereformer, der er lavet, også nogle af dem, som SF har været med til at lave, og som har haft en anden ulighedssammensætning.
Det er velkendt, at der er forskellige holdninger til forskellige ting.
De tre partier, som er i regeringen, har et regeringssamarbejde, et fællesskab, men vi behøver ikke at være enige om alting, og der er ting, vi ikke er enige med Venstre om, og der er ting, vi ikke er enige med Moderaterne om.
Men derfor kan vi jo stadig væk finde ud af at styre landet igennem både svære tider og også tider, hvor der er plads til at give borgerne lidt flere penge mellem hænderne, når deres privatøkonomi er presset.
Lotte Rod (RV), 2025-09-09:
Regeringen vil gøre børnehaverne billigere, men det, børnene har brug for, er, at børnehaverne bliver bedre.
Og det allervigtigste for kvaliteten er, at der er uddannede pædagoger, og derfor vil jeg spørge Socialdemokratiet, om ikke vi skulle bruge pengene på at få uddannet pædagoger i stedet for på at gøre det billigere.
Pause Pause (Pause), 2025-09-09:
Mødet er udsat.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-09-09:
Tak for det.
I forlængelse af det om finansieringen vil jeg høre ordføreren, om han ikke har sit eget finanslovsforslag med op på talerstolen og måske kunne kigge på side 23 og forklare, hvad der står om finansieringen i regeringens finanslovsforslag.
Som man måske ikke kan se, er der en pænt stor blank side.
Til gengæld har man pumpet det offentlige forbrug op med nu 5,4 pct. på 1 år i år.
Der er noget, der undrer mig meget.
Altså, man har råd til at drysse gaver ud over hele samfundet, helligdagen kunne indbringe 3 mia. kr., og nu er forbruget over en 2-årig periode steget med 97 mia. kr.
Hvorfor er det helt præcis, at danskerne skulle miste store bededag, når man nu alligevel har åbnet for sluserne og pengene vælter ud af statskassen?
Benny Engelbrecht (S), 2025-09-09:
Det er rigtigt, at regeringen har ladet det offentlige forbrug stige, som hr. Dennis Flydtkjær peger på, med over 5 pct. i 2025.
Det skyldes jo ikke mindst Accelerationsfonden, altså det, at vi i fællesskab på tværs af Folketingets partier er blevet enige om at løfte vores forsvarsinvesteringer betydelig mere.
Også i det kommende år, hvor der kommer til at være yderligere investeringer i forsvarsområdet, kommer vi til at se et løft i det offentlige forbrug.
Det vil ikke være så højt som det, der skete i 2025, men ja, det bliver et større offentligt forbrug, og det skyldes jo ikke mindst, at der er lavet de forskellige tiltag, som er med til ikke mindst at øge den strukturelle beskæftigelse, som igen er med til at øge det økonomiske råderum.
Der spiller afskaffelsen af en helligdag selvfølgelig en rolle, men det er der også mange andre initiativer der gør.
Når jeg i min tale peger på, at Borgerligt fundament ikke er kommet med nogen forslag til, hvordan man øger den strukturelle beskæftigelse, så er det jo selvfølgelig en påpegning af, at man tværtimod i nogle af de 50 forslag, man fremlægger, faktisk forværrer den strukturelle beskæftigelse.
Derfor mener jeg bare, at man også har et ansvar for at pege på, hvordan man så vil skaffe en ansvarlig finansiering til det samlet set.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-09-09:
Tak for det.
Altså, forbruget i år er på 5,4 pct.
Det lægger man så til næste år, og så står man og taler om, at alle andre er uansvarlige for at lægge nogle visioner frem om, hvad de gerne vil gøre efter de første 100 dage.
Det offentlige forbrug har ikke været højere siden under Anker Jørgensen i 1978.
Man har jo næsten danmarksrekord i at bruge flest penge.
Der vil jeg bare sige, at det måske skulle have været en anden tale, hr. Benny Engelbrecht skulle have holdt.
Benny Engelbrecht (S), 2025-09-09:
I 1970'erne var der en betydelig ubalance i dansk økonomi.
Det er der ikke i 2025.
Tværtimod har vi jo, som jeg også nævnte i min tale, kørt i mange år med overskud på de offentlige budgetter, og det er et udtryk for, at vi har taget en lang række fornuftige og ansvarlige beslutninger.
Jeg må også minde om, at rigtig mange af de beslutninger, som er med til at øge det offentlige forbrug, er noget, som også hr. Dennis Flydtkjærs parti har været en del af, ikke mindst i forhold til forsvarsudgifterne, hvorom man bl.a. har noteret sig, ved jeg fra hr. Dennis Flydtkjærs parti, at man har anvendt det provenu, der kom fra afskaffelsen af en helligdag, til at finansiere løftet af forsvaret.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-09-09:
Tak for det.
Tak til ordføreren for talen, selv om den kom til at handle en del om Borgerligt Fundament og måske også mere om det end om selve finansloven.
Nu var vi ved danmarksrekorderne, og når jeg kigger på tallene, kunne der jo også godt være en danmarksrekord i skattelettelser til næste år.
For ud over de skattelettelser og afgiftslettelser, der ligger i selve finanslovsforslaget, ruller regeringen jo også sin personskattereform ud og navnlig topskattelettelserne.
Senest har økonomiministeren så været ude at snakke for flere skattelettelser, altså selskabsskattelettelser.
Jeg vil bare høre Socialdemokratiets finansordfører, om Socialdemokratiet klart vil afvise, at der kommer selskabsskattelettelser.
Benny Engelbrecht (S), 2025-09-09:
Når ordføreren f.eks. fremhæver chokoladen, og at den ligesom skulle være et argument for at ændre momssystemet, må jeg lige minde om, at finanslovsforslaget, altså det forslag, vi behandler her i dag, indeholder en afgiftslettelse på præcis den varegruppe, som hr. Lars Boje Mathiesen omtaler, og dermed får vi jo rent faktisk gjort de varer billigere for danskerne uden at skulle ændre en masse it-systemer.
Måske skulle man lige være lidt bedre i sin argumentation, inden man fortsætter ned ad den vej.