runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Tak for at bringe det konkrete projekt frem i den her debat.
Det er nok det, jeg burde have svaret, da jeg fik spørgsmålet fra SF lige før: Hvordan skal man tænke miljø med her?
For det er jo et stjerneeksempel på lokal idérigdom i forbindelse med en klimabeskyttelse.
Vi skulle have Juvrediget forhøjet og forlænget.
Det lykkedes så også.
Det udleder CO 2 og er også til skade for miljøet.
Lad os i stedet for få det udgravet der, selv om det var Natura 2000-område og det ikke var helt nemt.
Og hvad skal hullet så bruges til?
Det er en enormt stor glæde for mig at være med til at åbne det.
Min yndlingsfugl er viben – viben, som ellers er en presset fugl i det danske landskab.
Vi kunne se viber flakse præcis på det her område, og vi giver bedre muligheder for at få viber dertil for at leve og bygge reder.
Det var et enestående flot arbejde.
Så jeg forstår godt, at man lokalt er stolt af det, og det er noget, man kan lære af i hele Danmark.
Marianne Bigum (SF), 2025-05-16:
Tusind tak.
Tak for et positivt svar og tilkendegivelse.
Det andet spørgsmål har jeg stillet regeringsordførerne, og det er om den der samlede økonomiske plan, som der bliver arbejdet på, og som – det hører vi ministeren sige – ligesom er en forudsætning for at komme igennem med det her arbejde.
Kan vi komme lidt tættere på, efter hvilken sommerferie det er vi snakker om at den skal være færdig, altså hvor lang tid der kommer til at gå?
Henrik Frandsen (M), 2025-05-16:
Jeg vil jo heller ikke holde mig tilbage, når nu der er så stor en spørgelyst, og være den eneste i salen, der ikke har stillet et spørgsmål.
Nej, det tror jeg ikke jeg er endnu.
Derfor tænkte jeg, at jeg ville spørge til ministerens oplevelse her på det sidste.
Jeg kan huske, at vi for en små 14 dages tid siden var på et fælles besøg på et naturprojekt på Rømø.
Det var et fantastisk naturprojekt på adskillige hektarer, hvor der er lavet fugleskjul og det hele.
Det naturprojekt udspringer i virkeligheden af et klimasikringsprojekt, hvor rigtig gode folk på Rømø er gået sammen om at få finansieret renoveringen af et kæmpedige, Juvrediget.
Kan ministeren ikke se en masse mulige naturgevinster i klimasikringsprojekter, netop fordi man kan kombinere tingene, og to og to ikke altid giver fire; nogle gange giver det også fem, og her synes jeg faktisk, at det gav syv, otte, ni, ti stykker?
Så kan ministeren ikke følge mig i det?
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Det er jo relevant, og det rammer direkte ned i noget, vi har brugt en del energi på i dag, nemlig hvem der skal betale den regning.
Nogle gange kan det i debatten godt lyde, som om at dem, der har råd til at bo helt ude ved vandkanten, ude på Strandvejen, eller hvad man nu siger, må være meget velhavende, for det er jo de dyreste huse, der ligger derude, så de skal betale det hele selv.
Hvis vi ser på de klimafremskrivninger, vi har, og de risikoscenarier, vi får udarbejdet, så kan vi se, at man ikke kan sige, at det ud af de mange boliger, som ligger udsat, og som jo vil blive skyllet væk, kun er den øvre kvartil, eller at det kun er dem, som ikke har nogen sociale eller økonomiske problemer, der bliver ramt.
Det er jo derfor, at vi indtil nu har haft den ordning, at vi kan give støtte på op til 40 pct. til lokale klimasikringsprojekter.
Samfundet, fællesskabet, giver 40 pct., og så giver kommunen skråstreg beboerne resten.
Jeg tror altså, vi skal have sådan et miks i finansieringen, hvor beboerne giver noget – det er deres værdier, vi beskytter – men hvor samfundet altså også er med til at betale for sikringen.
Det er jo hele Danmark og typisk et stort bagland, som også er med til at beskytte.
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-05-16:
Man skal jo komme venner til undsætning, og man kan have regeringen en lille smule mistænkt for at trække store bededag lidt ekstra i dag, når man sidder her på store bededag og skal have tiden til at gå og skal debattere trivsel lige om lidt.
Men det må jeg jo lade ministeren svare på.
Jeg er lidt nysgerrig på noget i den her klimadebat.
Som gammel socialordfører på området tænker jeg på, at der jo kan sidde nogle udsatte borgere, som måske ikke har muligheder for at klimasikre.
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Den pointe er jeg meget, meget glad for kommer.
Nogle gange, når man læser og følger debatten i aviser og i medier generelt – og også nogle gange debatten i Folketinget, må jeg nok være ærlig og sige – kan det godt lyde, som om, der var eksperter, der sagde sådan, og at det gjorde de ikke en til en.
Derfor er vores opgave ikke at sige, at der er en ekspert, der skal diktere alt; vores opgave er at sikre, at eksperterne bliver lyttet til.
Dem bliver man klogere af at lytte til, når de så taler sammen, og så må vi jo politisk tage ansvaret for at afgøre, hvad vi så kan finde midler til eller vil gøre politisk ud for den debat, der er mellem de eksperter.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-16:
Jeg synes faktisk, det der med, hvordan vi håndterer og bruger eksperterne, er relevant.
Jeg har ofte været til en eksperthøring, fordi jeg måske har indkaldt til samråd eller udfordret en minister, og ministeren har så sagt, at vedkommende nu stiller en ekspert til rådighed, som man kan lytte til.
Oftest er den ekspert faktisk så dygtig, at jeg meget tidligt bliver en dårlig opponent, fordi jeg mangler faglig viden.
Derfor sætter jeg pris på at se eksperter snakke med hinanden.
Det er der, jeg bliver klogere, for jeg har simpelt hen ikke den viden, der skal til for at udfordre den enkelte, men de kan udfordre hinanden.
Det er dér, jeg synes, det bliver spændende.
Det er også derfor, jeg prøver i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet at samle eksperter fra DMI og iskerneeksperterne og Golfstrømseksperterne.
For de kan udfordre hinanden, og så kan jeg som politiker prøve at tage essensen ned.
Det er også derfor, jeg peger på et bredt råd af eksperter, der måske kan blive til et kommende klimasikringsråd.
Jeg forstår, at Folketingssalen i dag lidt er sådan et arbejdende maskinrum.
Det er sjældent, det er sådan, og det er jo en kæmpe fornøjelse når det er sådan, at man prøver at arbejde sine tekster sammen, så man kan komme ud med en fælles stemme om en vigtig ting.
Derfor skal vi holde ministeren på talerstolen, så han kan læse den tekst op, der forhåbentlig er ved at blive fabrikeret.
Det vil jeg meget gerne bidrage til, men jeg vil ikke bare spørge, hvad for et fodboldhold ministeren holder med, jeg vil gerne holde mig til sagen.
Det, som har været utrolig vigtigt for os, er at få nogle stemmer ind.
Jeg synes ofte, der har været refereret – også når vi har debatteret det her med klimaministeren – til de samme stemmer: Det er altid DMI, FN's Klimapanel osv.
Katrine Robsøe (RV), 2025-05-16:
Tak, og tak for det.
Det er også et enormt komplekst spørgsmål rent faktisk at finde en præcis fordelingsnøgle – det tror jeg heller ikke at jeg selv ville påstå at jeg ville kunne gøre lige på stående fod her.
Det er jo lige præcis derfor, vi nok har behov for at få nogle eksperter med ind, der rent faktisk kan hjælpe os til, hvordan vi kan se på det her.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-16:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo altid dødrelevant, hvor pengene skal komme fra, når vi så finder ud af, hvor mange vi skal bruge.
Der nævner ordføreren staten, kommunen og borgerne.
Der er helt sikkert en fordelingsnøgle.
Det her er så dyrt, at det kommer til at ramme os alle sammen.
Men jeg synes, vi skal tage en part mere ind: forureneren.
I Alternativet går vi ind for, at dem, der har glæde af at lave forureningen, også er dem, der i meget høj grad skal finansiere planen for at dæmme op for de konsekvenser, der er af forurening.
Så den fjerde part vil jeg tage med ind, uden at jeg kan lave en præcis fordelingsnøgle lige den her fredag her fra den her stol.
Katrine Robsøe (RV), 2025-05-16:
Tak for det.
Nu er vi gået i gang
Tak til ordføreren for det gode samarbejde, det vil jeg også gerne kvittere for den anden vej.
Jeg kunne godt være lidt nysgerrig på, hvordan Alternativet står i forhold til det her med rent faktisk at få set på, hvordan finansieringen skal fordeles mellem staten, kommunen og den enkelte borger.
Hvor mener Alternativet vi skal finde løsningerne?
For det er jo enormt dyrt bare at smide hele regningen ind til staten og måske heller ikke den mest hensigtsmæssige måde at sørge for, at vi får gjort det her på en måde, hvor vi rent faktisk får mest omkostningseffektivt løst de udfordringer, vi står over for i forhold til klimatilpasning.
Hvad gør Alternativet sig af tanker på det område?
Katrine Robsøe (RV), 2025-05-16:
Klimaforandringerne er her, klimahandling er nødvendigt, og derfor også tusind tak til Enhedslisten for at indkalde til forespørgselsdebatten i dag, så vi rent faktisk har mulighed for også at diskutere det endnu en gang hernede i salen.
Det er jo et område, vi har berørt ad flere omgange.
Jeg er også rigtig glad for den vedtagelsestekst, vi har lavet, men jeg vil dog også faktisk egentlig gerne sige tak til regeringen for de ting, vi indtil videre har fået gennemført i forhold til klimasikring.
Der bliver taget skridt i den rigtige retning.
Der bliver gjort noget.
At vi så efterspørger en helhedsplan, synes jeg er grundlæggende sund fornuft og det eneste rigtige skridt, vi bør tage fremadrettet, for at det nemlig ikke bliver en kamp mellem forskellige dele af landet eller mellem forskellige befolkningsgrupper, men rent faktisk en samlet indsats, hvor vi er ærlige omkring, hvordan vi prioriterer, og hvordan vi rent faktisk kan komme i mål med så meget som overhovedet muligt af vores sikring.
Det er et enormt komplekst område.
Vi har brug for, at den viden, der er i vores land, om, hvordan vi gør det her smartest og på den bedste måde, kommer i spil.
For mens vi alle sammen her kan sige, at der kommer vand både nedefra og fra oven og fra siden, så er det ikke os, der er eksperterne på, hvordan vi så rent faktisk får gjort noget ved de udfordringer, som det vand fra de tre forskellige steder rent faktisk også medfører.
Jeg håber, at selv om vi står med to forskellige vedtagelsestekster i dag, ender vi rent faktisk med, måske ikke efter den her debat, men så til andre forhandlinger, samlet at kunne stå og forhandle og finde løsninger.
Det vil vi i Radikale Venstre i hvert fald forsøge at gøre.
Vi mener ikke, at staten skal stå med hele regningen.
Vi mener heller ikke, at den enkelte skal stå med hele regningen, eller at kommunen skal det, for den sags skyld.
Vi mener, at vi skal finde fælles løsninger, også på, hvordan vi finder finansieringen, og på, hvordan vi bedst kommer i mål.
Tak for ordet.
Henrik Frandsen (M), 2025-05-16:
Jo, men i mit tidligere svar afviste jeg jo heller ikke, at jeg, hvis jeg kunne blive overbevist om, at det var en god idé, ville være åben over for at se på det her.
For det, det har tilfælles, altså det, som klimasikringsområdet har tilfælles med klimaområdet, er jo, at det er utrolig komplekst, og at der er utrolig mange steder, man skal sætte ind.
Det er jo ikke kun havvandsstigninger.
Det er jo også grundvand; det er bagvand, der kommer fra vandløb osv., og som skal ud; og det er tørke.
Det er en hel masse komplekse ting.
Så jeg vil jo ikke afvise, at jeg kan overbevises om, at det er en god idé, og vil være positiv over for at se på det.
Jeg siger bare, at jeg ikke er blevet overbevist endnu.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-16:
Det er jeg med på.
Det kan godt blive lidt for konkret at stå at tage her, men det er bare for at understrege, at der jo er førende danske forskere og der er universitetscentre, der arbejder med det her.
Der er forskere, der har bidraget til FN's Klimapanel, der sidder og kigger på klimasikring, og som er ude at arbejde ved kommuner, der inviterer internationale gæster til Danmark, for at de kan se, hvad vi gør i de kommuner, hvor det går godt.
Hvorfor inddrager vi ikke dem systematisk, så vi får en kortlægning af behovene, når vi skal træffe nogle beslutninger, som koster mange penge?
Det er store investeringer, som rækker langt ud i fremtiden.
Kunne vi ikke se på, hvordan vi opbygger noget af den samme systematik, som vi jo er enige om har været en rigtig god løsning på klimaområdet?
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Jeg kan godt huske, at der blev stillet et spørgsmål sidste år, og jeg husker også, at der kom et meget godt svar, men det kan være, at man fra ordførerens side ikke er helt enig.
Men det er en helt oplagt fejl at begå, hvis man ikke ser det her med ind.
Vi kan jo se på nogle af de andre lande i Europa, som f.eks. har haft alvorlige ødelæggelser fra store regnskyl – vi kan måske huske billederne med floder og mudderskred m.m., hvor det var fuldstændig ødelæggende – og en af årsagerne til, at man har haft det, er, at man har bygget befæstet og brolagt med asfalt osv., og naturen, med dens store vandtilbageholdende egenskab, har man så glemt.
Det er så en af grundene til, at der har været ødelæggelser, og det er vi jo selvfølgelig nødt til at lære af.
Vi har jo ikke de store bjerge i Danmark, men vi kan jo også se, at vi her har erfaringer med, at vandet, når det presser sig på, så har en meget, meget voldsom kraft, især når det både kommer inde fra vores åer og ude fra kysten.
Henrik Frandsen (M), 2025-05-16:
Jeg synes, Klimarådet har enormt stor værdi, når det gælder hele vores arbejde omkring klimamål og omkring den måde, vi arbejder med CO 2 -reduktionsmål på, og den der slags ting.
Der synes jeg, det har enormt stor værdi.
Jeg har ikke set noget, der overbeviser mig om, at vi, hvis vi lavede et klimasikringsråd, ville få den samme værdi ud af det.
Jeg mener, det er to vidt forskellige opgavetyper, vi har at gøre med her, men hvis jeg kan blive overbevist om, at det ville være gavnligt og det ville være nyttigt for klimasikringsindsatsen, så er jeg da villig til at se på det.
Selvfølgelig er jeg det.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-16:
Jeg kan godt lide princippet, vil jeg sige til hr. Kim Edberg Andersen, at man genskaber det, man ødelægger.
Og hvis man ødelægger 1 m² konventionelt landbrug med en solcelle, ville jeg meget gerne bytte det til 1 m² regenerativt landbrug, permakulturlandbrug – noget andet end det her sædvanlige konventionelle landbrug.
Jeg ville nok sige: Lad os prøve at finde nogle af den type landbrug, som bygger jorden op.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-16:
Der er jo slet ingen tvivl om, også når jeg driller ordføreren med, at han er helt afsporet politisk, at jeg på mange områder ser ordføreren som en ekspert, og jeg kan så håbe, at man, når man planter 1 m² jernmark, sørger for, at man har produktionsjord et andet sted.
Det er jo et godt bytteprincip, og det synes jeg jo man kunne udnytte på mange områder, også fordi alle danskere jo skal kunne rummes i det her, og det er om ikke andet så i hvert fald væsentligt i forhold til det med et 100-årigt perspektiv, for gud forbyde, at det er Socialdemokraterne, der kommer til at bestemme i de 100 år.
Det kan jo være, at der kommer regeringer med lidt mere sund fornuft og lidt mere føling med danskerne, som de er flest.
Marianne Bigum (SF), 2025-05-16:
Mange tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg tror, ordføreren er beskeden, for jeg ved, at ordføreren ligesom SF synes, vi skal have en flod tilbage i Danmark, som jo vil være en stor del af et klimatilpasningsprojekt, som i høj grad også giver mening for naturen.
Ordføreren bragte selv den her dystre rapport ind omkring Golfstrømmen, som muligvis stopper, og de her forfærdelige konsekvenser ved det.
Jeg kan simpelt hen ikke huske det, men ordføreren var mere inde i det end mig, så mit spørgsmål til ordføreren vil være: Hvad er tidsperspektivet, vi risikerer at se ind i, fra de forskere på den?
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-16:
Klimasikring og sikring mod oversvømmelser har en miljømæssig konsekvens.
Hvis vi er nødt til at bygge et dige på en strandeng fyldt med bevaringsværdige orkidéer og vandsalamandere, og det er nødvendigt for at undgå oversvømmelser af en by, altså bydende nødvendigt, kan vi overveje at gøre det, de gør i Norge, hvor du, hvis du ødelægger en kvadratmeter, skal genskabe en anden.
Det er faktisk et forslag fra Norges grønne parti, som jeg har tænkt mig at løfte ind i det danske Folketing.
I det hele taget i Danmark med vores lille land og så lidt natur tilbage, hvis vi ødelægger en kvadratmeter, skal vi genskabe en anden.
Hvis vi ødelægger naturen for en kvadratmeter, skal vi genskabe den samme naturværdi et andet sted.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-16:
Tak for det.
For lige at følge op på det med fødevareproduktionen kan jeg som Danmarksdemokrat sige, at man kan lade være med at gøre produktionsjord til jernmarker, man kan lade være med at plante skov steder, hvor man måske kunne lave majs eller springbønner, eller hvad man nu ellers kan fodre med, når jeg engang er gået bort.
Så der er masser af ting.
Det var bare en biting, for det er det, der hedder en direktør i fodbold.
Men der er nogle andre problemstillinger.
Man kan godt forledes til at tro, at så skal det her med diger og klima fylde meget, men man bliver også nødt til at have den hårde debat over for dem, som går ind for biodiversitet.
For hvis du bygger et dige, er der f.eks. strandengområder, hvor man bliver nødt til at sige, at det jo risikerer at dø nu.
Der er også områder, som man lige nu blæser op til himlen, som også kan blive noget, som vi vil komme til at ofre.
Det er derfor, at vi skal have eksperter ind, altså for at vi får alle vinkler ind, så vi som samlet Folketing kan tage en voksen debat med danskerne og siger, at det kommer til at koste alle, også dem, der er vilde med strandenge, for de risikerer altså også at forsvinde.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-16:
Det om at klimasikre vores fødevareproduktion er jo et stort spørgsmål.
F.eks. synes jeg, det er vigtigt, at vi beholder dansk jord på danske hænder.
Det er ét spor at gå ned ad.
I øjeblikket er vi ved at sælge ud af vores jord.
Der er åben ladeport.
Internationale kapitalfonde kan købe lige så meget, de vil, af vores jord.
Den produktion kan blive meget, meget vigtig her i Danmark, efterhånden som tørken rykker tættere på fra syd, hvilket den jo gør.
Det er ét svar på spørgsmålet.
Marianne Bigum (SF), 2025-05-16:
En anden ting, vi hørte ministeren snakke om, var den her tørke, Danmark faktisk står i, og det er jo også derfor, jeg er glad for, at den her vedtagelsestekst, som vi har lagt frem, nævner netop fødevareproduktionen, som kommer til at være voldsomt udfordret.
Jeg ved, det er noget, ordføreren og ordførerens parti også har nogle visioner for, hvordan vi gør i forhold til at klimasikre vores fødevareproduktion med den hastige klimaforandring, vi også ser ind i lige nu.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-16:
Frit fra hukommelsen antydede forskeren, at Golfstrømmen kunne komme kraftigt ned i tempo, ikke kun i vores levetid, men måske inden for 10-15-20 år.
Det var ikke et scenarie, hvor han gik ud og sagde: Sådan bliver det hundrede procent sikkert.
Men det var et scenarie, som var udregnet i et meget, meget stort videnskabeligt projekt, og som fik anerkendelse fra internationale forskere.
Men for at svare præcist på spørgsmålet rykkede det lige præcis lige pludselig den mulighed, at der kunne ske noget alvorligt med Golfstrømmen med medfølgende meget, meget store konsekvenser for det danske klima, helt tæt på.
Jeg tror, det allerværste var sådan et 10-15-årsscenarie.
Marianne Bigum (SF), 2025-05-16:
Tusind tak, og jeg vil faktisk stille ministeren det samme spørgsmål, jeg stillede sidste år, da vi diskuterede det.
For jeg fik ikke et klart svar sidste år, så nu krydser jeg fingre for, at det bliver i år.
Ser ministeren naturgenopretning og store naturgenopretningsprojekter som en del af løsningen, når vi skal lave en klimatilpasningsplan, så vandet har sikre steder at komme hen, og så vi tænker naturbaserede løsninger med ind i det?
Vi har jo i Danmark også nogle direktivforpligtelser og nogle kæmpenaturproblemer og en biodiversitetskrise, og det ville jo være oplagt, at man tog det med, når man snakker klimatilpasning.
Så det vil jeg høre ministeren om.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-20:
Tak for det, og tak til ordføreren, og det er altid skønt, og jeg har altid haft stor veneration for ordføreren.
Den grønne gas har jeg jo heller ikke hørt ordføreren fra Alternativet sådan svinge sig rundt i forhold til, ligesom jeg hørte Enhedslisten gøre det, hvor det lige var belejligt, så det er fair.
Men der er jo ingen tvivl om, at vi i Danmarksdemokraterne gerne ser, at man får gasforsyningen endnu mere over i forhold til en animalsk produktion.
For det er jo tudetosset, når resten af verden gerne vil købe vores produkter, at vi så forsøger at ødelægge det, altså når vi CO 2 -mæssigt har et af de mest effektive landbrug i verden.
Så vi skal selvfølgelig producere det det sted, hvor det er mest effektivt, og det er nu engang det danske landbrug, og det tror jeg de fleste er enige i.
Men ordføreren er jo også villig til at kigge ind i fornuften med f.eks. at begynde at teste atomkraft – det ved jeg at ordføreren er – og der er vi uenige om hvordan.
Men man skal jo kigge på alle teknologier, hvis man skal nå i mål.
Er det ikke korrekt, at Alternativet, selv om de ikke er sådan halleluja med det, i hvert fald ser lige på alle teknologier?
Nick Zimmermann (DF), 2025-05-20:
Jeg må jo også bare sige, at jeg har meget svært ved at forstå Socialdemokraternes massive modstand mod atomkraft.
Altså, det er jo noget, deres kollegaer rundtomkring i hele Europa gør, alt, hvad de kan, for at fremme, netop fordi de går op i at være selvforsynende, og det er svært at tage seriøst, at regeringen ønsker, at vi skal opruste militært, når man ikke er parat til at være selvforsynende.
Hvad har de tænkt sig at gøre i en krisesituation, når vi ikke er selvforsynende?
Hvad har de tænkt sig at gøre i en krisesituation, når regeringens politik er at gøre os endnu mere afhængige af slyngelstater, som vi absolut ikke ønsker at have noget med at gøre?
Jesper Petersen (S), 2025-05-20:
Først og fremmest skal vi jo bruge noget mindre.
Men jeg synes bare, at når Dansk Folkepartis ordfører går så meget op i, hvad elprisen er de dage, hvor den er høj, så skylder man vel også at sige, at der faktisk bliver flere og flere dage, hvor den er meget lav.
Ja, danskerne oplevede højere energipriser fra 2022 og frem.
Det gjorde vi jo alle sammen i Europa, fordi der blev krig i Ukraine.
Det var da ikke et dansk fænomen.
Vi skal væk med det gas fra Rusland.
Det er vi i fuld gang
Men Dansk Folkeparti vil blive ved med at basere vores system på olie og gas, og man vil trække tæppet væk under de her 90.000-100.000 danskere, der arbejder i energisektoren, også uden for Danmarks største byer, ikke mindst i Jylland.
Nick Zimmermann (DF), 2025-05-20:
Det er fuldstændig korrekt.
Men jeg må bare lige sige, at hvis hr. Torsten Gejl stiller sig herop og taler om at øge svineproduktionen i Danmark, så kan vi i hvert fald formå at skabe breaking news, altså seneste nyt.
Men jo, det er da meget pudsigt, at hr. Jesper Petersens parti og vores egen statsminister fru Mette Frederiksen synes, at det er en god idé at blive ved med at sende penge af sted til Putin hver evige eneste måned ved at købe russisk gas, og det er jo så åbenbart en linje, som statsministeren og vores klimaminister synes er den, vi skal fortsætte med, altså at vi skal stoppe med at bruge vores egen danske gas, og at vi så i stedet for skal øge indkøbet af russisk gas.
Så bliver det jo også spændende at være vidne til, om regeringens fremtidige planer er at begynde at sende noget ulandsbistand af sted til sauderne og irakerne ved også at købe deres olie og gas.
Men det må vi jo så vente spændt på, for vi kan jo ikke få svar på, hvem der bliver den heldige vinder.