runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-11:
Har ministeren planer om at udlicitere opgaven vedrørende brovagter på de fire klapbroer Aggersundbroen, Vildsundbroen, Hadsundbroen og Kronprins Frederiks Bro, således at de fire broer bevarer den personlige betjening?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Har ministeren planer om at udlicitere opgaven vedrørende brovagter på de fire klapbroer Aggersundbroen, Vilsundbroen, Hadsundbroen og Kronprins Frederiks Bro, således at de fire broer bevarer den personlige betjening?
Når jeg spørger, er det jo, fordi vi, når vi nu forsøger at spare penge i det offentlige, så som regel udliciterer – og jeg var faktisk lidt overrasket over at finde ud af, at de tre af broerne var udliciteret, når det drejer sig om det arbejde, som brovagterne udfører på dem – især når hele den her diskussion jo også går på, at det er Vejdirektoratet, der skal spare penge.
Kan ministeren ikke forklare mig, hvordan Vejdirektoratet kan spare penge ved udliciterede opgaver, som man så åbenbart helt åbenlyst ønsker at hjemtage via fjernbetjening eller fjernstyring, eller hvad vi nu skal kalde det?
For det forstår jeg simpelt hen ikke.
Vi kan normalt altid få tingene billigere, når de er udliciteret – det er i hvert fald det, vi får at vide – men nu skal man altså hjemtage opgaven.
Man skal så installere noget udstyr og sørge for, at der er uddannet personale til at fjernstyre de her broer og sørge for, at der er en bagvagt – kan vi sige – fordi broerne derude også kan gå i stykker, og der så skal tilkaldes noget hjælp.
Så kan ministeren ikke forklare mig, hvordan pokker man kan spare 5 mio. kr. på den vis?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
Jeg vil give spørgeren ret i, at der, hvis det offentlige i en mangeårig periode har haft et monopol på at udføre en eller anden opgave, og man så sender opgaven i udbud og spørger private virksomheder, hvad de kan gøre det for, meget ofte sker det – det er det normale – at de private virksomheder vender tilbage med et tilbud, som er billigere end den omkostning, som det offentlige afholder ved at gøre det selv.
Men det er jo ikke den samme opgave, vi har med at gøre med her.
Vi har – kan man sige – udliciteret en gammeldags måde at gøre det på, nemlig bemandingen med brovagter og har spurgt, hvilket firma der kunne løse den her opgave, og det har de så budt ind på.
Man bliver så, også som følge af, at der er ny teknologi, opmærksom på, at man måske kan gøre det på en anden måde, og at man selv kan gøre det billigere end det, man har udbudt, og det er jo det, der ligger bag det her.
Man har en forventning om, at hvis der sidder en person på et kontor og foretager videoovervågning af en bro, så vil denne person kunne betjene broen billigere, end hvis man har en udbudt opgave med broer bemandet med vagter.
Brovagttjenesten i forbindelse med Aggersundbroen, Vilsundbroen og Kronprins Frederiks Bro håndteres allerede i dag efter udbud af firmaet BV System.
Vejdirektoratet har oplyst, at de vil genudbyde brovagtopgaven på Aggersundbroen, Vilsundbroen og Hadsundbroen i en ny 4-årig periode gældende fra 2018 til 2021 med mulighed for yderligere op til 2 års forlængelse.
Da kun Kronprins Frederiks Bro som forsøgsordning overgår til fjernstyring pr. 1. januar 2020, drøfter Vejdirektoratet i øjeblikket benyttelsen af den 2-årige optionsmulighed for forlængelse af den eksisterende kontrakt for brovagtopgaven på Kronprins Frederiks Bro.
Såfremt dette ikke lykkes, er det Vejdirektoratets forventning, at opgaven bliver genudbudt.
Rune Lund (EL), 2017-01-12:
Det er punkt 2.5.
Jeg har læst det flere gange, og det er lidt uklart for mig, præcis hvad virkningen af det vil blive, og præcis i hvilke sager det vil få en betydning.
Det handler jo om, at hvis vi skal gå ind og begrænse brugen af domsmænd, kan der være en idé i det, hvis det ikke giver mening, eller hvis det er spild af ressourcer.
Men at begrænse brugen af domsmænd er jo alt andet lige en forringelse af vores retssystem.
For brugen af domsmænd i vores retssystem betyder, at almindelige mennesker kommer ind og får en betydning, i forhold til hvordan der skal dømmes, og hvad strafudmålingen i givet fald skal være.
Så en begrænsning af det at bruge almindelige mennesker i vores retssystem synes jeg i udgangspunktet er problematisk, og derfor synes jeg, det er værd at bore mere i.
Så er det rigtigt, at det er meget svært, specielt på retsområdet, her i Folketinget at nå at komme igennem alle de mange vigtige punkter, der ligger i lovforslagene, fordi der er utrolig mange bunker af lovforslag, og det synes jeg egentlig er noget principielt problematisk, som vi bør tage op.
Og det er virkelig svært at gennemgå det hele inden for den taletid, som er fastsat, på 5 minutter.
Måske er det en sag for Præsidiet.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-12:
Jeg behøver ikke yderligere tid.
Tak for ordførertalen.
Jeg blev lidt nysgerrig vedrørende det punkt, som hr. Rune Lund nævnte, i forhold til domsmænd.
I betragtning af hvor mange forskellige initiativer der ligger i selve forslaget, er der jo ikke altid så meget tid til at uddybe på talerstolen, så jeg vil høre, om hr. Rune Lund ville uddybe det synspunkt.
For det kunne lyde, som om vi faktisk for et af de otte elementer måske kunne være enige med Enhedslisten i noget af det.
Christina Egelund (LA), 2017-01-12:
Lovforslaget her medfører en række rationaliseringer i retsplejen med henblik på en bedre udnyttelse af ressourcerne i politiet, hos anklagemyndigheden og hos domstolene.
Det er grundlæggende fornuftigt at indføre yderligere anvendelse af digitale løsninger, og der er taget de fornødne forholdsregler for at sikre retssikkerheden, når retsinstanserne kommunikerer digitalt med borgerne.
Derudover sikres ofre for incest anonymitet, således at deres identitet ikke fremgår ved meddelelse af aktindsigt og ved offentlig omtale af straffesager.
Det er kun rimeligt, at ofre for incest hermed sikres samme anonymitet som ofre for andre seksualforbrydelser.
Til sidst gøres det muligt for justitsministeren at tillade fængselsbetjente at bære peberspray i de lukkede fængsler, på de lukkede fængsels- og arrestafdelinger og i arresthusene.
Det er desværre nødvendigt set i lyset af en stigende, rå og uacceptabel adfærd over for fængselsbetjentene, der passer et hårdt arbejde og udfører en vigtig opgave for os alle sammen.
Alt i alt en række, i alt otte, ændringer, som Liberal Alliance støtter.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-01-12:
Jeg er fuldstændig enig i, at den mulighed skal være der.
Det, der ligger i det her lovforslag, er bare, at vi tager bemyndigelsen væk fra domstolene til selv at vurdere, om de vil afsige en dom, eller om de ikke vil.
Og dermed kan man sige, at vi jo lige præcis fratager vores domstole en myndighed, som jeg fornemmer at Liberal Alliance enig med os i Alternativet i er enormt vigtig, nemlig at vi har den uafhængige instans, som træffer de her beslutninger, som handler om faglig praksis.
Så det er mere i forhold til det: om Liberal Alliance synes, det er en positiv udvikling, at vi nu tager den myndighed væk fra domstolene og lægger den over i, kan man sige, ministeriet, i og med at vi siger, at domstolene skal afsige en udeblivelsesdom.
Christina Egelund (LA), 2017-01-12:
Det er jo i høj grad et spørgsmål om udlægning.
Det er rigtigt, at man kan sige, som spørgeren gør det, at vi fratager domstolene bemyndigelsen.
Man kan også sige, at vi med det her tager ansvar for at sikre, at der er den respektfulde omgang med retssystemet, som jeg synes der skal være.
Så det er jo et spørgsmål om ord.
Men det er helt sikkert noget, som vi vil følge løbende, og jeg er helt med på også de retssikkerhedsmæssige dilemmaer, som der er i det.
Men jeg synes, at med den måde, som lovforslaget er udformet på, rammer det en meget fin balance, og jeg synes sådan set, det er okay, at vi kan gå ind og tage ansvar for at tage hånd om det, når vi kan se, at der er et problem med, at der sjofles med det samlede retssystem og særlig med de forurettede.
Zenia Stampe (RV), 2017-01-12:
Det er jo en blandet landhandel, og må jeg ikke derfor starte med som en indledende bemærkning at opfordre Justitsministeriet og justitsministeren til at opdele den her type forslag en lillebitte smule mere .
Det her forslag indeholder syv forslag, og det er jo ikke, fordi vi ville have lyst til at sidde her i måske 7 timer, hvis vi lavede et lovforslag pr. punkt, men man kunne måske overveje at klumpe dem lidt sammen efter tema.
Der kunne jo være noget, der handlede om digitalisering – altså som eksempel på en klump.
Jeg synes, det bliver en lidt underlig debat, vi har her i Folketinget, hvor der er ganske kort tid til nogle temmelig principielle diskussioner.
Men vi ser også problemer i det.
Altså, helt åbenlyst er det jo et problem, at man har begrænset forsvarets adgang til at tage computer og iPad, altså elektroniske hjælpemidler, med i fængslerne – det kolliderer jo helt åbenlyst med digital kommunikation i strafferetsplejen.
Det er nogle konkrete problemer, som jeg håber at justitsministeren løser.
Så kan vi selvfølgelig også godt støtte den del, der handler om at sidestille forurettede i en straffesag om incest med forurettede i sager om seksualforbrydelser.
En ting er den øgede anvendelse af udeblivelsesdomme, ja, ikke bare en øget anvendelse, men også en automatisering så at sige, altså det, at man fjerner beslutningen fra dommerne og gør det til et obligatorisk krav.
Det bryder vi os ikke om.
Det stiller vi os stærkt kritiske over for, og det samme gør sig gældende i forhold til den øgede anvendelse af peberspray som del af den almindelige personlige udrustning.
Vi er slet ikke afvisende over for at bruge peberspray i nogle tilfælde – det er jo den sidste mulighed, og den er nogle gange nødvendig – men vi synes, det er et lidt løst mandat, vi giver justitsministeren, i et spørgsmål, som er så vigtigt.
Vi synes simpelt hen, der er for lidt kød på til for alvor at være tryg ved at give det mandat.
Det sidste, som vi også er stærkt kritiske over for, er altså at flytte den her takstfastsættelse fra landsretspræsidenterne til Justitsministeriet, som er overordnet for anklagemyndighederne, altså forsvarets modpart i retssalen.
Det mener vi er stærkt problematisk.
Så med de ord kan konklusionen jo ikke være anderledes, end at vi ikke kan støtte det samlede forslag.
Hvis ministeren var indstillet på at dele det op i nogle forskellige klumper og stykker, skulle vi nok kunne stemme for noget af det, men den samlede pakke kan vi altså ikke støtte.
Og jeg kommer altså med en opfordring til, at man fremover prøver at sakse de her store blandede landhandler op i nogle mere sammenhængende dele – for den demokratiske behandlings skyld.
Christina Egelund (LA), 2017-01-12:
Jeg er med på, at der kan være nogle dilemmaer i det spørgsmål, men når vi har et retssystem, som jeg ved at også Alternativet kerer sig om, når vi har solide retsinstanser og man så har mennesker, som er anklaget for noget, og som sjofler systemet ved, nogle gange flere gange, at udeblive fra behandlinger i retten, så synes jeg, det er rimeligt, at retssystemet kan håndtere det på en rimelig måde, specielt over for de forurettede og selvfølgelig over for andre implicerede i retssager.
Zenia Stampe (RV), 2017-01-12:
Man kunne måske godt forvente lidt flere ord, når nu der bliver rejst så mange bekymringer fra aktører, som er repræsenteret så bredt.
Jeg regner også med, at Socialdemokraterne har respekt for de her aktører, som fremfører et meget principielt synspunkt.
Kunne jeg ikke få et par flere ord på, hvorfor Socialdemokraterne ikke opfatter det som et problem, og kunne jeg måske også få et par ord på, hvorfor man synes, det er fornuftigt at nedsætte timetaksten for forsvaret, også selv om retterne siger, at det bestemt ikke er det, der er behov for, fordi de tværtimod har været underfinansieret i en periode?
Kunne jeg få et par uddybende ord vedrørende det, både det principielle, men også vedrørende hvorfor forsvarernes timetakst skal ned?
Rune Lund (EL), 2017-01-12:
Ja, det forstår jeg.
Diskussionen om peberspray er en større debat, fordi det jo har vist sig, at introduktionen af peberspray hos politiet ikke har ført til mindre anvendelse i forhold til andre magtanvendelsesmidler, f.eks. brug af pistol.
Det var jo egentlig det, der var intentionen; det har sådan set bare betydet mere magtanvendelse samlet set.
Så peberspray er ikke nødvendigvis løsningen altid, specielt da ikke i en situation, hvor vi ser, at der i kriminalforsorgen jo desværre er mange nedskæringer, som alt andet lige øger presset på fængselsbetjente.
Men spørgsmålet er: Skal det ikke være Folketinget, som lægger rammerne for det her, ligesom det var i forbindelse med vedtagelsen af L 17?
Trine Bramsen (S), 2017-01-12:
For at gentage svaret fra før: Nej, vi mener ikke, at vi i Folketinget skal sidde og være dem, der vurderer, hvor det er præcist, at de her peberspray skal opbevares, og præcis i hvilke situationer man må gå rundt og bære dem.
Det synes vi sådan set er fair at en justitsminister har kompetence til at kunne fastsætte rammerne for.
Igen: Vi vedtog det jo selv, dengang vi sad i regering, og nu får vi jo så bare det juridiske grundlag på plads i forhold til at sikre, at fængselsbetjentene kan bære peberspray.
Zenia Stampe (RV), 2017-01-12:
Jeg vil gerne høre, hvordan Socialdemokraterne forholder sig til de høringssvar, der er kommet fra bl.a. Østre Landsret og Advokatrådet, Danske Advokater og Forsvarsadvokaterne, som spørger ind til det her med, at takstfastsættelsen bliver foreslået flyttet over til Justitsministeriet, som jo er anklagemyndighedens overordnede.
Man mener – og det er det, jeg gerne vil spørge om – at der er noget principielt betænkeligt, endog meget betænkeligt, ved, at anklagemyndighedens overordnede skal fastsætte rammerne for forsvaret.
Trine Bramsen (S), 2017-01-12:
Det ser vi ikke noget problem i.
Til det første vil jeg sige, at vi har stor tiltro til anklagemyndigheden, og vi har ingen grund til at tro, at de ikke skal kunne administrere den del af det.
Men skulle vi så ikke tage den, såfremt der skulle opstå problemer?
I forhold til det andet er der jo tale om en generel justering, og det har vi heller ikke nogen problemer med.
Rune Lund (EL), 2017-01-12:
Og det ligger lidt i forlængelse af det, som fru Zenia Stampe spurgte fru Trine Bramsen om før.
For der har været et efterslæb på advokatsalæret, og når der så nu samtidig sker det, at der bliver lavet en besparelse på advokatsalærerne, så er der jo en nærliggende fare for, at der bliver taget et skridt i retning af, at der bliver en slags retssikkerhed for dem, som har penge, og en anden retssikkerhed for dem, som ikke har penge.
For det er desværre sådan, at det at være forsvarsadvokat i dag er væsentlig lavere lønnet end at være advokat på andre områder.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-12:
Hr. Rune Lund har jo ret i, at Dansk Folkeparti er den lille mands parti.
Men vi værner altså også om den lille mands skattepenge, for vi har set en noget voldsom stigning i udgifterne til lige præcis det her område.
Og det er jo helt fint at arbejde på at bringe dem i ro og sørge for at gå lidt længere på literen og at der bliver passet på, også på det område.
Det synes jeg er meget prisværdigt.
Men vi følger selvfølgelig udviklingen meget nøje også på det her område.
Rune Lund (EL), 2017-01-12:
Jeg er glad for, at hr. Peter Kofod Poulsen i hvert fald giver en tilkendegivelse af, at Dansk Folkeparti vil følge udviklingen på området.
For for mig er der ikke nogen tvivl om, at der er et efterslæb hos forsvarsadvokaterne, altså at de bliver lavere betalt end andre advokater.
Og når man så her ser en decideret besparelse på området, vil det jo betyde en ringere retssikkerhed.
Jeg synes, det er et problem, hvis vi får et samfund, hvor nogle mennesker simpelt hen får en ringere retssikkerhed, fordi der ikke er lige så mange gode advokater, der gerne vil være forsvarsadvokater for de personer, mens mennesker med mange penge så i modsætning til det vil få langt bedre muligheder for at gøre deres sag gældende inden for retssystemet.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-12:
Som jeg sagde, følger vi udviklingen meget nøje.
Jeg er nu ikke sikker på, at det ser lige så dystert ud, som hr. Rune Lund lægger op til her.
Det kan jeg ikke forestille mig.
Men jeg må sige, at der jo er tale om nogle ret drastiske udviklinger i forhold til prisstigningen her, og der synes jeg det er helt fair selvfølgelig at arbejde på at bringe det i ro.
Naser Khader (KF), 2017-01-12:
Der er to primære formål med lovforslaget.
Det første er at sikre, at behandlingen af straffesager fungerer så effektivt som muligt, og det andet er at fastholde respekten for retssystemet.
Som flere ordførere har været inde på, indeholder lovforslaget en række lovændringer, der tilpasser og forenkler dele af strafferetsplejen, så vi bedre kan udnytte både politiets, domstolenes og anklagemyndighedens tid og tidsrettelæggelse.
Det gælder ikke mindst forslaget om at gøre det muligt i stigende omfang at anvende digital kommunikation i strafferetsplejen og også forslaget om at flytte forkyndelsesopgaven fra politiet til retterne.
Forslaget indeholder også muligheden for, at fængselsbetjente kan gå rundt med peberspray.
Det synes vi er fornuftigt.
Der har været flere sager, hvor der har været meget, meget grove overfald på fængselsbetjente.
I dag skal de hen til et depot for at hente peberspray.
Fremover vil de få lov til at gå rundt med det, og det synes vi er fornuftigt.
Alt i alt er det et fornuftigt lovforslag, som vi i Det Konservative Folkeparti støtter.
Laura Lindahl (LA), 2017-01-12:
Som det er blevet nævnt i de tidligere ordførertaler, er der er tale om et lovforslag, hvor man flytter en række klagesager fra Udlændinge- og Integrationsministeriet til henholdsvis Flygtningenævnet og Udlændingenævnet.
Vi synes også i Liberal Alliance, at det giver rigtig god mening.
Det giver klarhed, og den politiske armslængde er vi også tilhængere af.
For det betyder jo ikke, at man som politiker ikke kan forholde sig til enkeltsager og ændre loven, hvis man mener, at loven er forkert, men overordnet mener vi, at det her styrker retssikkerheden.
Så i Liberal Alliance tilslutter vi os også lovforslaget.
Josephine Fock (ALT), 2017-01-12:
Tak for det.
Som de øvrige ordførere også har været inde på, er det jo overførslen af opgaver fra Udlændinge- og Integrationsministeriet til Flygtningenævnet og Udlændingenævnet, vi her behandler.
I Alternativet er vi på linje med de fleste af høringssvarene, som siger, at forslaget overordnet set vil styrke retssikkerheden, og det synes vi jo er rigtig vigtigt, fordi flere af de udlændingeretlige afgørelser hermed vil blive truffet af uafhængige domstolslignende organer, hvor fagligheden allerede er funderet, i stedet for at blive afgjort administrativt af Udlændinge- og Integrationsministeriet.
Vi finder det også positivt, at der etableres en klageadgang i Udlændingenævnet for visse sager, der i første instans behandles af Styrelsen for International Rekruttering og Integration.
Jeg synes så lige, det er vigtigt at pege på, at Udlændingenævnet ikke selv finder det i overensstemmelse med sit generelle kompetenceområde, at det skal have flere af de her foreslåede overførsler af specifikke klagesager.
Jeg har noteret mig ministeriets svar, men jeg synes, det er noget af det, det er vigtigt lige at arbejde lidt videre med i udvalgsbehandlingen.
For det er helt klart, at når vi gør det her, så er det vigtigt, at der både er fokus på, at kompetencerne er der og så sandelig også ressourcerne.
Så det er noget af det, jeg vil have fokus på i udvalgsbehandlingen.
Men overordnet set er vi i Alternativet positive.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-01-12:
Tusind tak for ordet, formand.
Også fra Radikale Venstres side bakker vi op om det her lovforslag.
Vi er rigtig glade for, at man får lagt sager ud til de uafhængige nævn, Udlændingenævnet og Flygtningenævnet.
Jeg har det ligesom de tidligere ordførere sådan, at høringssvarene jo selvfølgelig skal tages alvorligt, og at vi i udvalgsbehandlingen må få afdækket, om der er ressourcer og kompetencer til at behandle de klagesager, der så vil komme.
Vi har jo haft en tidligere behandling i forhold til kompetencerne i Flygtningenævnet.
Det er bestemt heller ikke nogen hemmelighed, at vi i Radikale Venstre er kede af, at der ikke længere er kompetencer fra dem i forhold til mennesker på jorden, både der, hvor flygtningene kommer fra, og her, hvor de kommer til, i Dansk Flygtningehjælp og Udenrigsministeriet, som jo har den saglige og faglige viden om forholdene i verden.
De er heller ikke længere en del af Flygtningenævnet.
Men samlet set er det et rigtig fint skridt i den rigtige retning med de her overdragelser.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-01-12:
I SF støtter vi også det her lovforslag.
Specielt i de sager, som beskrives her, er det vigtigt, at der er en armslængde så meget som overhovedet muligt, og det er jo det, som man fremmer gennem det her lovforslag, og derfor bakker vi op.
Jeg kan henvise til mange af de andre kloge bemærkninger, der er kommet fra ordførerne tidligere under debatten.
Naser Khader (KF), 2017-01-12:
Lovforslaget betyder, at behandlingen af en række klagesager overføres fra Udlændinge- og Integrationsministeriets departement til Flygtningenævnet og Udlændingenævnet.
Vi forstår forslaget sådan, at sager, der i høj grad ligner de sager, som Flygtningenævnet og Udlændingenævnet allerede behandler, også placeres i Flygtningenævnet og Udlændingenævnet.
Behandlingen af klagesager er som sådan ikke en del af et departements kerneopgave, så vi synes, det er fornuftigt at flytte opgaverne ud til styrelserne, hvor man er eksperter i netop den type sagsbehandling.
Mattias Tesfaye (S), 2017-01-12:
Om sagsbehandlingstider sagde Venstre i valgkampen, at vi skulle have sagsbehandlingstiden ned på 3 måneder i begge instanser for asylsager.
Så vidt jeg kan se, er man på over ½ år nu bare i første instans, og nu lægger vi så yderligere opgaver over i Flygtningenævnet og Udlændingenævnet.
Er ministeren ikke nervøs for, at vi med det her udmærkede forslag kommer endnu længere væk fra det, som var Venstres valgløfte?
Inger Støjberg (V), 2017-01-12:
Der er jo ingen tvivl om, at sagsbehandlingstiderne skal ned, men man bliver jo nok også nødt til at se det i lyset af det store antal af asylansøgere, som vi jo så i 2014 og 2015.
Nu har vi så set en markant nedgang i 2016, og det må alt andet lige lette opgaverne i nævnet.
Mattias Tesfaye (S), 2017-01-12:
Ja, det er klart.
Det er en ekstraordinær situation, og det er selvfølgelig svært at forudse.
Men er det regeringens politik og ambition, at vi skal ned på en sagsbehandlingstid på 3 måneder i begge instanser for en normal asylansøgning?
Inger Støjberg (V), 2017-01-12:
Det er helt bestemt ambitionen, at sagsbehandlingstiderne skal sættes væsentligt ned, og jeg så meget gerne, at vi ramte et mål på omkring de 3 måneder.
Det tror jeg ville være godt for alle.
Men vi har været i en ekstraordinær situation her, og det er klart, at det har været en stor belastning også for nævnet.