runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bruno Jerup (EL), 2017-03-23:
Jeg ved ikke, om jeg har udtrykt mig uklart, men i hvert fald har jeg ikke udtrykt, at de strukturer, der er i folkekirken, er gøgl og pjank.
Jeg har sådan set fuld respekt for, at man har noget, der hedder menighedsråd, og alle mulige andre organer, og at de også har en rolle.
Men der tænker jeg sådan, at det jo er den forening, der har de ting, ligesom alle andre foreninger kan have nogle forskellige organer.
Og de er jo gode nok for dem.
Det er sådan set ikke det, der for mig er spørgsmålet.
Så kan du spørge: Skal Enhedslisten overhovedet forholde sig til det, eller skal man bare forlade salen?
Det er jo ikke sådan, at fordi vi måske gerne vil have nedlagt militæret, så kan vi ikke diskutere militærudgifter i det her Folketing.
Altså, det ville jo være mærkeligt.
Det er heller ikke sådan, at fordi vi ønsker, at Danmark skal ud af NATO, så må vi ikke snakke med, når man diskuterer NATO og NATO-politik her i Folketinget.
Det gør vi selvfølgelig.
Christian Langballe (DF), 2017-03-23:
Jamen jeg diskuterer ikke, om ordføreren må blande sig, for ordføreren må blande sig med samme ret, som jeg må det.
Jeg siger bare, at det er logisk inkonsistent at mene, at folkekirken er noget pjat, og så samtidig at ville blande sig i diskussionen om, hvordan folkekirken organiserer sig.
Jeg har fuldstændig respekt for det rene standpunkt.
Som jeg også har sagt, er jeg vokset op med munkemarxismen – jeg kender alt det der.
Jeg kender godt argumentet, og det er jo en ærlig sag.
Jeg synes bare, det er mærkeligt, at man vil blande sig i, hvordan folkekirken organiserer sig, når man alligevel ikke giver en døjt for foreningen.
Bruno Jerup (EL), 2017-03-23:
Jamen jeg har ikke sagt noget om, at vi ikke giver en døjt for foreningen.
Vi vil bare have, at den forening skal være en forening for sig selv – det er sådan set udgangspunktet – og at Folketinget skal trække sig mere tilbage.
Og som jeg også sagde i min ordførertale, er det på sin vis beklageligt, at vi overhovedet er nødt til at lave den her type love, for det burde være sådan, at det kunne folkekirken sådan set gøre uanset.
Så i virkeligheden er det jo, fordi man tidligere i forbindelse med andre love har lavet en indskrænkning, i forhold til hvad folkekirken kan gøre.
Og det, vi gør nu, er, at vi lemper de love, og det synes jeg sådan set er den rigtige vej i forhold til det, vi tænker.
Leif Mikkelsen (LA), 2017-03-23:
Tak for det.
I mit parti har vi for vane at støtte de lovforslag, som vores egne ministre kommer med.
De skal i hvert fald være ringe, for at vi ikke gør det, og det er det her ikke, så jeg kan godt indlede med at sige, at vi støtter lovforslaget.
Det her er jo et forslag, der forsøger at forfølge, skal vi sige det folkelige arbejde omkring kirken, og give større selvbestemmelse.
Men det har i hvert fald affødt den situation, at jeg i mandags optrådte i TV MIDTVEST i en diskussion om kirkens forhold – TV MIDTVEST er altså sådan noget, der foregår ovre i Jylland – og i dag har jeg faktisk været i Radio24syv for at diskutere det samme.
Det, journalister hænger sig i, og det er så ikke noget, der er nået inden for de her mure, er det antal medlemmer, der er i folkekirken, det sivende medlemstal, som vi jo dog må konstatere at der er, og så det, at folkekirken i øvrigt i den sammenhæng får flere og flere penge, og at det er noget, der går lidt op imod hinanden.
Det er sådan set en reel diskussion at tage: Er der manglende opbakning, eller hvad er det, der sker?
Den diskussion var måske endnu mere interessant at tage – ikke så meget om det med mængden af penge og antal medlemmer – men lige præcis antallet af medlemmer har vel noget at gøre med, hvor engagerede vi er, hvor mange af os der er medlem af folkekirken og så kun bruger den ved særlige lejligheder, og hvor mange der engagerer sig.
Min erfaring – den er ganske vist fra det frivillige foreningsarbejde – er jo, at når man er medlem af en forening og betaler kontingent, bliver man faktisk også engageret; så vil man måske have noget for sine penge.
Det med, at vi betaler det over skatten, er sådan en lidt flygtig størrelse.
Derfor har jeg faktisk lanceret et synspunkt, og det er bestemt ikke noget, jeg helt hundrede procent har afstemt med kirkeministeren, at det var værd at overveje – jeg ved godt, det er på den lange bane, for så er vi i nærheden af grundloven – at diskutere kirken og statens sammenhæng endnu en gang.
Vi betaler det over skatten, og det er bare noget, der sker.
Dem, der tjener rigtig mange penge, kan så i øvrigt spare noget ved at melde sig ud af folkekirken, og så kan de alligevel ende med at få udført de kirkelige handlinger, hvis de får brug for dem på et eller andet tidspunkt.
Så det kunne godt være, at vi skulle tænke os om.
Så jeg har bare syntes, det var relevant, at vi så seriøst diskuterer, om der egentlig var andre muligheder, når nu man diskuterer, om det bare går den vej med folkekirken.
Jeg vil personligt ærgre mig, hvis det er noget, der fortsætter og på et tidspunkt fører til et eller andet.
Det er i hvert i fald det, man har diskuteret uden for murene i den her uge, vil jeg bare sige, og ikke så meget det, vi diskuterer her, selv om det er et udmærket forslag, der kommer her, om at give menighedsråd friere rammer og flere muligheder, og måske også ligefrem føre til mere engagement til at blive valgt til menighedsråd, for det er jo ikke noget, der ligefrem er slåskampe om alle steder.
Vi støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Martin Henriksen (DF), 2017-03-23:
Hvis Dansk Folkepartis forslag blev til lov, ville det jo være sådan, at vi afviste asylansøgere ved grænsen.
Så dem, der kom herop af sig selv, ville blive afvist på grænsen af en dansk politimand eller en dansk hjemmeværnsmand, alt efter hvem vi nu vælger at give kompetencen til det.
Og så ville man jo – for det system er der allerede i forvejen, nemlig FN's kvotesystem, hvor Danmark jo i mange år har taget 500 FN-kvoteflygtninge om året – tage de 500 FN-kvoteflygtninge om året ud fra et system, som allerede er der i dag, hvor man jo tager ud og vælger dem i de flygtningelejre, som allerede er der i dag.
De 500 ville så have mulighed for at komme til Danmark, de ville ikke efterfølgende skulle familiesammenføres, for familien er med i den kvote, så vi har styr på antallet, og så ville vi afvise ved grænsen.
Så det system er der faktisk allerede i dag, det kræver jo sådan set bare, at Folketinget vedtager, at det er det, vi gør.
Grunden til, vi ikke gør det, er, at der er et flertal herinde i Folketinget, som ikke bakker op om Dansk Folkepartis linje på det område, men gjorde man det, ville det jo være Danmarks politik, og så ville vores myndigheder jo agere efter det.
Og vi har systemer, som allerede fungerer, og hvor man allerede udpeger folk i de forskellige eksisterende flygtningelejre.
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-23:
Jo, det er jeg faktisk meget enig i, det er bare ikke lige den situation, vi står i lige nu.
Lige nu står vi i en lidt anden situation, og det synes jeg er det, vi må forholde os til her i Folketingssalen.
Men jo, det ville da være optimalt, hvis det var sådan, at når der udbrød krig i et land, flygtede folk over grænsen til nabolandet, og så kunne vi sikre ordentlige modtagelejre med medicin, undervisning til børnene og tæpper, og hvad der nu ellers skal til, for at folk kan leve et sikkert og et trygt liv.
Og dem, der ikke kunne være i de flygtningelejre af flere forskellige årsager, havde mulighed for på ordnede vilkår at komme til f.eks. Europa og få et videre liv efter nogle fastsatte tal på, hvor mange det kunne være.
Vi er bare ikke i nærheden af at være i den situation.
Vi er i en situation, hvor Europa er nødt til at håndtere, at der er krig i vores nærområde, og at der ikke er sikre nabolande, de nabolande, der i hvert fald er, har rigeligt at tage sig af, og at der er ikke nok penge til at håndtere de flygtninge, der er.
Derfor bliver det en lille bitte smule fortænkt situation.
Og i den aktuelle situation, som det ser ud, ville det her ikke gavne Danmark, for det ville de facto betyde, at vi trådte ud af Dublinkonventionen.
Martin Henriksen (DF), 2017-03-23:
Jeg er helt enig i, at hvis man når op på det niveau, som man havde i 2015, er det helt oplagt, at man selvfølgelig trækker i nødbremsen.
Man skulle gerne gøre det lidt før.
Man kunne også godt have den opfattelse, at Dublin ikke fungerer den dag i dag, fordi formålet med Dublin jo er at undgå asylshopping, og det er der jo i dag.
Så derfor kunne man jo sagtens sætte spørgsmålstegn ved, om Dublin reelt fungerer i dag.
Jeg er med på, at Danmark selvfølgelig sender nogle folk tilbage med henvisning til Dublinforordningen, altså sender dem tilbage til andre europæiske lande, men når formålet med Dublinforordningen er at undgå asylshopping, og det finder sted i dag i stor stil – det gør det jo, hver evig eneste dag, asylansøgere shopper rundt mellem de forskellige lande og ender med at søge asyl der, hvor de synes at det er mest attraktivt – forhindrer Dublinforordningen det i hvert fald ikke, ikke hundrede procent.
Så derfor er spørgsmålet: Mener ministeren, at Dublinforordningen fungerer tilfredsstillende i dag?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-03-23:
Jeg tror egentlig, at ministeren allerede har svaret på mit spørgsmål.
Jeg spørger for en sikkerheds skyld.
Med hensyn til den her alt andet lige-formulering om sommeren 2015 forstår jeg ministeren sådan, at hvis det her lovforslag, vi behandler i dag, havde været gældende lov i Danmark, kunne ministeren have besluttet sig for der i sommeren 2015, at nu skulle den her nødbremse træde i kraft, altså at man skulle kunne sige ved grænsen: Vend om, vi vil ikke behandle jeres asylansøgning.
Inger Støjberg (V), 2017-03-23:
Det vil jo være, hvis Dublinsamarbejdet reelt er brudt sammen.
Jeg vil sige, og det har jeg også sagt tidligere, at i en alt andet lige-situation, og nu er alting jo ikke, som det var i 2015, da vi så de store vandringer op ad motorvejen, men i en alt andet lige-situation vil jeg vurdere, at så vil man i hvert fald overveje meget kraftigt at trække i nødbremsen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-03-23:
Når jeg spørger, også selv om jeg tror, at jeg ved, hvad ministeren mener, er det selvfølgelig, fordi jeg ser det her som et meget uklart lovforslag.
Jeg synes, at det er uklart, hvornår regeringen ligesom har kompetence til at beslutte, at nu må man sætte den her nødbremse i kraft.
Jeg kan forstå, at de fleste partier egentlig synes – der i hvert fald flere partier, som synes – at det er lidt uklart, og derfor er det vigtigt for mig at høre ministeren om, om sommeren 2015 altså var sådan en situation, hvor man ville have kompetence med det her lovforslag til at trække i nødbremsen.
Jeg forstår på ministeren, at det er bl.a. sådan en situation, man har tænkt på.
Inger Støjberg (V), 2017-03-23:
Man vil i hvert fald kunne overveje det i en situation, der var lignende den.
Men som sagt er der jo sket mange ting både i Danmark og også i andre europæiske lande siden hen, og det skal jo nødvendigvis tages med ind i betragtningen.
Det er også derfor, at lovforslaget er skrevet, som det er.
Der er jo et hav af elementer, som man netop skal vurdere, også fordi det er et relativt stort indgreb, det vedgår jeg gerne, så det er jo ikke noget, man bare lige gør fra den ene time til den anden uden at have overvejet og analyseret på situationen.
Josephine Fock (ALT), 2017-03-23:
Tak, og tak til ministeren.
Jeg hører ministeren sige, at vi selvfølgelig skal leve op til vores internationale forpligtelser – det er jeg rigtig glad for at høre.
Inger Støjberg (V), 2017-03-23:
Jeg synes, at det er fint, at man bare lige for en god ordens skyld stiller et spørgsmål, selv om man egentlig mener allerede at have fået svar på det – men fint nok.
Når jeg siger en alt andet lige-situation, er det jo, fordi man ikke bare kan tidsforskyde og sige, at hvis det så ud præcis i dag, som det gjorde dengang, vil vi trække i nødbremsen, for der er ikke noget, der ser ud præcis i dag, som det gjorde dengang.
Lad mig bare minde om de ændringer, som vi også har foretaget i dansk lovgivning f.eks. Et eksempel på det kunne være modtagecentrene og de regler, der gælder om dem, hvor vi kan tilbageholde flygtninge og migranter på ubestemt tid, indtil vi har fået dem registreret.
På samme måde er der jo sket ting i andre europæiske lande, så alting er ikke alt andet lige, men hvis man kunne forestille sig en alt andet lige-situation, vil jeg sige, at så var vi der, hvor jeg ville overveje at diskutere med den øvrige regering, om ikke jeg skulle trække i nødbremsen – ja.
Martin Henriksen (DF), 2017-03-23:
Tak for det.
Vi så jo gerne, at man allerede begyndte at afvise asylansøgere ved grænsen i morgen.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-03-23:
Det giver jo ikke mening at diskutere alle de her hypotetiske situationer med, hvordan det ser ud til sidst osv.
Det, jeg siger, er, at man har Børnekonventionen, der sikrer, at børnene får en ordentlig behandling.
Og jeg synes, ligesom hr. Mattias Tesfaye sagde tidligere, at det måske ikke er det vigtigste spørgsmål lige nu, om det er i Tyskland, Sverige eller Danmark, at man får asyl.
Det kan være det, det kan jeg da ikke udelukke, og i den situation vil det spille en rolle.
Men igen vil jeg sige, at man jo ikke kan svare generelt på det.
Altså, det her er jo beregnet for en fremtidig situation, som vi ikke kender, og det er også derfor, det er en sådan lidt håbløs diskussion, vi i virkeligheden har om det her.
Og det, som det for mig at se så handler om, er, at man har nogle procedurer for, at man til sin tid, hvis det bliver nødvendigt – hvad jeg ikke håber, jeg håber bestemt ikke, det her bliver brugt – har en eller anden sikkerhed for, at det bliver håndteret ordentligt.
Josephine Fock (ALT), 2017-03-23:
Egentlig ville jeg gerne have spurgt nærmere ind til, hvad det så er for nogle kriterier, SF ser for sig.
Men jeg er nødt til lige at gribe fat i det sidste, ordføreren sagde, og det var: Det her er jo svært, for det er en fremtidig diskussion, og det gælder, hvis man er i en håbløs situation, så forhåbentlig kommer muligheden aldrig i brug.
Nej, men det er jo derfor, at vi skal være stensikre på, hvornår vi så i givet fald kan tage den i brug, og derfor kunne jeg godt tænke mig, at ordføreren trods alt gik lidt tættere på, hvad SF tænker, og hvornår SF tænker at det her lovforslag, hvis det ender med at blive vedtaget, skal tages i brug.
Kan SF komme lidt tættere på det?
Det kunne jeg godt tænke mig.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-03-23:
Jeg kan ikke komme det tættere end det, jeg har sagt tidligere i dag, men jeg håber da på, at vi i den videre behandling, også gennem inspiration fra Alternativet, måske kan få opstillet nogle kriterier for, hvornår man skal kunne trække i den her nødbremse.
Josephine Fock (ALT), 2017-03-23:
Vil det sige, at SF, trods det, at SF tilkendegiver, at de ser det som en positiv ting, at man ville kunne lukke grænserne under visse betingelser, slet ikke har gjort sig tanker om, hvad det er, der skal til?
Og hvordan forholder SF sig til hele problemet om de uledsagede flygtningebørn?
Jeg forstår på SF's ordfører – og det er jeg rigtig glad for – at Børnekonventionen selvfølgelig skal være overholdt, men det, det her lovforslag lægger op til, er jo altså, at vi skal kunne afvise børn ved grænsen.
Vil det så være nok for SF, at der er et sikkert land som f.eks. Tyskland, som de så kan få ophold i, mens vi stadig væk kan afvise dem ved grænsen og de selv må finde ud af at finde et opholdsland?
Holger K. Nielsen (SF), 2017-03-23:
Der bliver jo tale om en konkret vurdering i den situation.
I de fleste tilfælde vil det være vores vurdering, at Tyskland vil være et sikkert sted, men der kan da godt tænkes situationer, hvor det ikke vil være tilfældet.
Det er derfor, jeg siger, at vi jo er nødt til at få udboret under udvalgsbehandlingen, hvordan vi kan håndtere den form for dilemmaer, som måtte komme op der.
Naser Khader (KF), 2017-03-23:
Da Erdogan i august-september 2015 åbnede sine grænser for at presse EU-landene, skete der det, at vi oplevede et enormt flygtningepres.
Vi så flygtninge på motorvejene på vej ikke kun mod Danmark, men også mod Norge og Sverige, og det kaldte på nye løsninger.
For hvad kunne vi gøre?
Flygtninge kom fra Tyskland, et sikkert land, men de ville videre til bedre lande i Skandinavien.
Det hele skulle formelt set være styret af Dublinforordningen, men den var i praksis brudt sammen på det tidspunkt.
Incitamentsstrukturen er helt sort.
Hvis en flygtning er kommet over grænsen og du gerne vil slippe for at bruge penge på sagsbehandling, skal du bare lade personen gå videre til næste land.
Den logik gavner både flygtninge og grænselandet, der slipper for sagsbehandlingen, men den gavner ikke Danmark og slet ikke Sverige.
En alt for stor andel af de udlændinge, der kom til Danmark i efteråret 2015, var rejst igennem en række Schengenlande uden at blive registreret.
Af efteråret 2015 lærte vi derfor, at vi med Dublinforordningen er alt for afhængige af, at de andre Schengenlande løfter deres ansvar.
Det var dyre lærepenge, og vi ser ikke nogen grund til at betale dem igen.
Som bekendt er det i dag ikke muligt at afvise en person ved grænsen, hvis personen, der kommer, søger asyl, heller ikke selv om personen kommer fra et sikkert land som Tyskland eller andre Schengenlande, som har svigtet samarbejdet ved at undlade at registrere vedkommende og i øvrigt heller ikke passer godt på Schengens yderste grænser.
Vi risikerede også, at der var nogle, der infiltrerede flygtningestrømme såsom islamister, Assadagenter, Iranagenter, Hizbollahagenter.
Det var virkelig en uholdbar situation.
Med det her lovforslag giver vi regeringen mulighed for at løse det problem, som vi ikke havde mulighed for at løse i efteråret 2015.
Flygtningenævnet skal levere asylfaglig ekspertise i spørgsmålet om, hvorvidt et Dublinland kan sidestilles med et sikkert tredjeland, og i tilfælde af en krisesituation kan vi så afvise asylansøgeren ved grænsen.
Det er et spørgsmål om at være klar, hvis lignende situationer skulle opstå igen.
Det er et spørgsmål om rettidig omhu.
Selv om den her regering faktisk er lykkedes med at få styr på flygtningetallet, kan der hurtigt ske ændringer.
Derfor skal vi også konstant sikre, at vi har de rigtige midler til at passe på Danmark og samtidig fremme frihedsrettighederne over hele verden, så vi giver den svageste del af verdens befolkning mod på at kæmpe for demokrati.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Josephine Fock (ALT), 2017-03-23:
Tak for det.
Men det vil sige, at ministeren ikke selvstændigt tager initiativ til f.eks. at tydeliggøre kriterierne for, hvad der så skal til for at sætte det her i værk?
Og jeg er helt med på sammenligningen med efteråret 2015, men det kunne jo være rart, at vi her i Folketinget ved, hvad det præcis er, der skal til, for at man sætter den her beslutning i kraft.
Inger Støjberg (V), 2017-03-23:
Altså, jeg må sige, at jeg mener, det er helt afgørende, at vi forbliver i Dublinsamabejdet, og igen vil jeg sige, at løsningen jo ikke på lang sigt er, at landene i Europa værger for sig.
Det ville jo også betyde, at man så derfra ville kunne søge asyl ind i Europa.
Men jeg mener vitterlig, at løsningen skal findes et andet sted, og indtil da mener jeg så at vi er i vores fulde ret til selvfølgelig at gennemføre de opstramninger, som vi gør, for vi kan ikke stå med så stort et pres og så stort et indrejsetal, som vi f.eks. gjorde i 2015.
Christian Langballe (DF), 2017-03-23:
Jeg er sådan set med på, at udviklingen i Syrien og i forskellige andre krigszoner har fremmet en flygtningekrise.
Men jeg vil så også mene, at en af grundene til, at det gik så galt, var, at Schengensamarbejdet og kontrollen med de ydre grænser, som skulle have været der, ikke var der.
Det, jeg synes er problemet med de europæiske lande, er, at fordi de ikke selv rigtig gider tage det alvorligt, lægger de spørgsmålet om flygtningekrisen i hænderne på en tyran som Erdogan, hvilket jeg ikke finder særlig betryggende.
Min pointe med det er jo sådan set bare, at hvis Europa skal værges, tror jeg, at den eneste vej frem er, at hvert eneste land passer sin grænse.
Og det er også, fordi det her jo aldrig nogensinde ville være sket, hvis de flygtninge, der gik op igennem Europa, skulle have passeret nationale grænser med nationale grænsekontroller.
Det er altså en del af flygtningekrisen, at EU, i hvert fald Schengensamarbejdet, er et defekt system.
Inger Støjberg (V), 2017-03-23:
Altså, jeg kan sådan set bare gentage mit svar til hr. Martin Henriksen.
Og jeg vil sige, at hvis man indførte det beslutningsforslag, som er fremsat her fra Dansk Folkepartis side, så er vi ude af Dublinsamarbejdet, og det mener jeg ganske enkelt ikke er ønskværdigt for Danmark.
Christian Langballe (DF), 2017-03-23:
Jeg synes bare, det er mærkeligt ud fra en historisk betragtning.
Altså, Danmark og andre lande har haft grænser og grænsekontroller.
Danmark har haft det i 1.000 år, og så har vi lige en parentes i historien, hvor vi ikke har grænsekontrol.
Og så bryder det hele løs, og Folketinget og den danske regering står fuldstændig afmægtige over for det her og ved ikke rigtig, hvad der skal gøres.
Jeg mener jo, at grunden til, at vi overhovedet diskuterer det her, er, at grænsen er nået, også i forhold til, hvad det her land kan bære, hvis Danmark skal være Danmark også om 20, 30 og 40 år.
Vi har jo en pligt over for vores efterkommere til at værne om det land, vi har fået i arv, og give det videre på en ordentlig måde.
Og det er altså en forpligtelse, som politikere og regeringer overhovedet ikke kan vige uden om.
Inger Støjberg (V), 2017-03-23:
Det er jeg jo ikke uenig med hr. Christian Langballe i.
Det mener jeg ikke at det er.
Jeg mener, at løsningen skal findes et andet sted, og det er i et større europæisk perspektiv.
Så der kan vi selvfølgelig godt være uenige, for jeg mener ganske enkelt ikke, at det forslag, der ligger her, vil løse problemet.
Men jeg er enig i, at konklusionen om, at vi skal sikre, at Danmark i morgen og om 20 år og om 50 år også står på det fundament af frihedsværdier, som det gør i dag.