runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Bendixen (DF), 2017-12-07:
Tak for det.
Ordføreren siger, at kommunerne ikke har kunnet gøre det bedre, og at de kun bevidst har skåret i ældreplejen, hvis de ikke har haft andet valg.
Det er simpelt hen forkert.
Det handler om prioriteringer, og der er det rigtig nok, som hr. Jeppe Jakobsen siger, at der jo bliver ansat Djøf'ere og dyre konsulenter, mens man skærer i hjemmeplejen.
Det kan vi jo se sker.
Jeg sidder selv i en kommune, der i øvrigt er ledet af en S-borgmester, som jeg har siddet i de sidste 8 år – ledet af næsten samme S-borgmester – og der har vi med hård kamp måttet holde fast i de penge, der er blevet prioriteret her fra Folketingets side til kommunerne, fordi det røde flertal ønskede at bruge pengene på noget helt andet end ældre.
Så det er en helt bevidst øvelse, man laver ude i kommunerne.
Det vil jeg gerne bede ordføreren om at bekræfte.
Karin Gaardsted (S), 2017-12-07:
Altså, jeg kan jo ikke stå her og være ansvarlig for, hvad nogle gør, og hvad andre ikke gør.
Det er rigtigt, at der er tale om prioriteringer ude i kommunen – det er det altid.
Men en kommune er jo også ansvarlig for, at man har en dagpasning, som fungerer, at man har et skolevæsen, som fungerer, at man ikke har veje i kommunen, som er fyldt med huller.
Så selvfølgelig er der tale om prioriteringer.
Det med, at man vil skære på hjemmeplejen, er jo noget, som kommunerne er blevet presset til, fordi de ikke har penge nok til at løfte opgaven, som de gerne ville.
Pernille Bendixen (DF), 2017-12-07:
Det passer simpelt hen ikke.
Altså, det handler om prioriteringer, og det er det, der sker ude i kommunerne.
Så er det rigtigt, at der har været et kommunalvalg, og nu har man så valgt nogle nye til at styre kommunerne mange steder.
Der kunne det bare være rart at høre, om der ikke er en grænse for, hvor langt ned man synes man skal i ældreplejen i respekt for det kommunale selvstyre.
Vi oplever jo, at vi er nødt til at øremærke pengene, for ellers bliver de simpelt hen taget og puttet ned i nogle andre kasser, fordi man ude i kommunerne prioriterer noget andet end det, der bliver prioriteret her i Folketinget.
Der kunne det bare være rart at høre, om Socialdemokratiet har en grænse for, hvor langt man vil ned i ældreplejen.
Karin Gaardsted (S), 2017-12-07:
Som jeg sagde før, har vi ikke diskuteret nogen nedre grænse.
Det er, fordi vi arbejder den anden vej.
Vi ønsker faktisk at opprioritere det her område i stedet for; vi ønsker at gøre det bedre, end det bliver gjort i dag.
Så bliver der talt om det med øremærkning.
Altså, jeg har det også dårligt med, at når vi sender penge ud fra Folketinget, så bliver de brugt til noget andet end det, vi havde regnet med.
Det, der er problemet, er, at når vi øremærker penge, øremærker vi dem jo også over for de kommuner, som allerede gør det godt på det her område, og det vil sige, at de ikke må bruge pengene til andet end det, de er øremærket til.
Det er ikke let.
Det er helt korrekt.
Det er en stor udfordring, som kunne se ud til at blive større i de kommende år.
Noget af det, vi kan se som en løsning, er, at vi placerer de uddannelser, hvor man bliver uddannet som SOSU-medhjælper, SOSU-assistent, længere ude i landet, altså, at vi ikke centrerer de uddannelser, men at vi tværtimod decentraliserer de uddannelser, så der simpelt hen bliver spredt flere af den slags skoler ud i hele Danmark.
Det tror jeg ville være en af mulighederne.
Jane Heitmann (V), 2017-12-07:
Jo, det gør altid indtryk på mig, når jeg hører nyt fra Ældre Sagen.
Men jeg synes også, det er vigtigt her at understrege, at der jo ikke er nogen, der er i tvivl om, at der under den her regering samlet set bliver brugt flere penge ude i kommunerne, end der gjorde under den tidligere socialdemokratisk ledede regering, som SF's ordfører jo selv var en del af.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-12-07:
Mange tak.
Jeg er meget optaget af fremtiden, men selvfølgelig også af nutiden.
Vi kan simpelt hen ikke tiltrække nok kvalificeret arbejdskraft til området.
Så det, jeg gerne vil høre ordføreren fra Venstre om, er, at nu, hvor vi står med det her problem og også står med problemet med, at der er færre og færre unge, som rent faktisk vælger at søge ind på en SOSU-uddannelse, hvad har Venstre så i lommen af initiativer, som skal dæmme op for den kedelige udvikling?
Jane Heitmann (V), 2017-12-07:
Jamen jeg deler da til fulde Dansk Folkepartis bekymring, og vi ved jo alle sammen, at der er iværksat en reform af området.
Jeg har også noteret mig, at der er færre, der søger ind, og det skal give anledning til bekymring.
Men hvis jeg skal pege på et lille lyspunkt, så er det, at der faktisk er flere, der har gennemført grundforløbet efter reformen, end der var før reformen, og det synes jeg sådan set peger i den rigtige retning.
Så lad nu reformen derude slå igennem, og lad os så håbe på, at vi kan holde fast i de gode og positive takter, hvor gennemførelsesprocenten faktisk er højere, end den har været hidtil.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-12-07:
Ældre Sagen giver indtryk af, at de oplever, at der er en strammere visitation til overhovedet at få hjælp.
En anden mulighed er at skrue på tiden til den ydelse, der er leveret, sådan at de ansatte skal løbe hurtigere.
Der er store rekrutteringsproblemer inden for området.
Vi ved, at der er forholdsvist færre ansatte inden for området, samtidig med at der bliver flere og flere ældre over 80 år, og så lytter vi os jo altså desværre også til, at både Ældre Sagen og de ældre og pårørende giver udtryk for, at der er problemer.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-12-07:
Jeg må indrømme, at jeg nok ikke er lige så tålmodig som fru Jane Heitmann i forhold til den sag.
Jeg mener, at vi skal handle langt hurtigere end bare at gå og vente på, at en reform virker, for lige nu og her står man og mangler de her hænder ude i ældreplejen, og det vil fortsætte de kommende år, hvis ikke vi handler nu og her.
Så vil Venstre være med til sammen med Dansk Folkeparti at give håndslag på, at vi handler på det her lige nu og her?
Jane Heitmann (V), 2017-12-07:
Jeg synes sådan set, det er et meget frisk bud.
Der pågår jo finanslovsforhandlinger i øjeblikket, og der har jeg da sådan set en forventning om, at hvis det her er hjerteblod for Dansk Folkeparti, bliver det her også ført ind til det store bord der.
Stine Brix (EL), 2017-12-07:
Når jeg lytter til Venstres ordfører, og også når jeg hører det forslag til vedtagelse, som regeringspartierne kommer med, får jeg sådan en oplevelse af, at det vigtigste for Venstre er at fortælle om, hvor god man har været, og hvor meget bedre man har været end andre.
Jeg synes ikke, det er særlig interessant at høre på.
For den virkelighed, der består, er, at ældreplejen er blevet forringet.
Og så kan Venstres ordfører godt remse forskellige tal op, man har sat af til noget, men det, som Venstre udelader i den ligning, er, at der bliver flere ældre i Danmark, der har behov for pleje.
Derfor skal der markant flere ressourcer til, hvis vi skal kunne følge med.
Vi kan kigge på udviklingen bare inden for de sidste par år.
Jeg har bidt mærke i en ret interessant undersøgelse fra Ældre Sagen, som viser, at det i dag er blevet normen – i seks ud af ti kommuner – at hvis man ikke selv kan komme i bad, kan man kun får et tilbud om det én gang om ugen.
Det er en markant forringelse, der er sket på bare 2 år.
Det burde fortælle Venstres ordfører, mener jeg, at det, man burde koncentrere sin energi om, er, hvordan vi får løftet ældreplejen; hvordan vi får sikret, at der er de tilstrækkelige ressourcer, som der tydeligvis ikke er i dag.
Jane Heitmann (V), 2017-12-07:
Nu har jeg jo nævnt adskillige initiativer, som den her regering har taget – alt fra værdighedsmilliard til et styrket tilsyn.
Listen var lang.
Jeg nævnte den lige før.
Det er jo også fuldstændig legitimt, at kommunerne bruger den værdighedsmilliard, som jo kommer fra Christiansborg, til flere varme hænder.
Det tegner jo bare et billede af, at behovet er der, når langt hovedparten af midlerne bliver brugt til varme hænder.
Jeg kan da godt forstå det efter den tidligere regerings ageren, hvor man jo sænkede servicerammen med 3 mia. kr.
Det var den regering, som Enhedslisten også støttede.
Lad mig så afslutningsvis sige, at der jo ikke er en en til en-sammenhæng, mellem at der kommer flere ældre og mere økonomi.
For vi ved jo alle sammen, at de ældre, der er i dag, har et bedre helbred, og at de ikke er lige så plejekrævende.
Stine Brix (EL), 2017-12-07:
Og i den tid, regeringen har siddet – først en Venstreregering og nu en trekløverregering – er der sket en forringelse med hensyn til noget så centralt som, hvor ofte man får tilbud om at komme i bad, så det nu er blevet normen, at det kun er én gang om ugen.
Det var det ikke i 2015.
Det er blevet værre.
Det var også sådan i 2015, at man i 20 pct. af kommunerne fik et tilbud om at kunne komme i bad hver dag.
I dag er det kun i 3 pct. af kommunerne.
Det er det, jeg savner Venstres ordfører forholder sig til, i stedet for kun at forholde sig til de aftaler, man har skrevet under på.
Kig på virkeligheden – og hvad gør vi ved den virkelighed, der er derude, for den er ikke god nok?
Jane Heitmann (V), 2017-12-07:
Lad mig starte med at sige to ting.
Den her regering har jo prioriteret ældreområdet – det er der ikke nogen tvivl om; jeg har netop læst listen op, den kunne have været endnu længere – og også prioriteret ældreområdet på en helt ny og markant anderledes måde end den tidligere regering.
Jeg går ud fra, at det, som ordføreren henviser til, er det demografiske træk.
Det demografiske træk, som Finansministeriet har beregnet, skal man, præcis som ældreministeren har gjort opmærksom på i et af sine svar,
jo tage varsomt.
For det er jo en mekanisk beregning, og der er ikke taget højde for, hvad der sker, når man ibrugtager ny teknologi, hvad der sker, når der er nye behandlingsmuligheder, eller når man organiserer ældreplejen på en mere smart og måske også effektiv måde.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-12-07:
Tak for det.
Jeg vil sådan set bare høre ordføreren, om ordføreren er enig i, at de kommunale budgetter ikke kompenseres i forhold til, at vi får flere og flere ældre, og at det helt konkret betyder, at flere og flere ældre, der har brug for hjælp, skal deles om den samme hjælp.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-12-07:
Ordføreren nævnte den køkkenpulje, som blev vedtaget under den foregående regering, Venstreregeringen.
Og derfor var det jo også Venstreregeringen, der fremsatte det finanslovsforslag, som der blev forhandlet med udgangspunkt i.
Jeg vil bare lige høre Venstres ordfører, om hun kan huske, hvor mange penge det var, man i regeringen prioriterede til de køkkener, man i dag er så glade for.
Jane Heitmann (V), 2017-12-07:
Hånden på hjertet, jeg kan ikke huske, hvad der blev prioriteret til køkkener.
Men jeg har i hvert fald glædet mig over, at man på plejehjemmene har taget muligheden for at renovere køkkenerne eller lave nye plejehjemskøkkener til sig.
Og for os i Venstre er en værdig ældrepleje også, at man har mulighed for at få en nylavet og veltilberedt måltid.
Det er vigtigt for os, at man på gangene på plejehjemmene kan dufte flæskestegen og en nystegt fiskefrikadelle, men det er også vigtigt, at man i de plejehjemskøkkener, som der jo nu er sikret finansiering til, har mulighed for at bidrage og hjælpe til med at lave mad.
Det er set fra vores stol
en meningsfuld aktivitet.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-12-07:
Jeg kan så minde ordføreren om, at beløbet var 15 mio. kr., mener jeg, og ikke de 450 mio. kr., vi endte med.
Det kan selvfølgelig godt være, at det var De Konservative eller Liberal Alliance, der vurderede, at der var brug for så meget mere offentligt forbrug.
Det skal jeg ikke kunne sige, altså hvem der lige præcis fik tvistet den.
Jeg skal lige høre i forhold til den lovgivning, vi nu skal hygge os med her i Folketingssalen om konkursaftalen: Hvilke partier var det, der ligesom tog initiativ til, at vi skulle have bekæmpet det problem?
Jane Heitmann (V), 2017-12-07:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi har været igennem et langt forhandlingsforløb.
Der har været adskillige modeller på bordet; både aftalemodellen og modellen omkring lovgivning, som vi så er enedes om.
Det, der er afgørende for os i Venstre, er, at man, hvis man er ældre og man har et plejebehov, kan forvente, at det plejebehov bliver opfyldt.
For os i Venstre er det også afgørende, at der er noget at vælge imellem.
Uanset om vi taler ældrepleje, om vi taler børnehaver, om vi taler skoler, så er det rigtig vigtigt for os i Venstre, at der er noget at vælge imellem.
Jeg skal ikke gøre mig til dommer over, om en offentlig aktør er bedre end en privat aktør.
Karin Gaardsted (S), 2017-12-07:
Venstres ordfører jublede jo over alt det, som regeringen har gjort på ældreområdet.
Er ordføreren også jublende over det, der sker i virkeligheden i kommunerne med færre ansatte?
Eller betyder antallet af ansatte ikke så meget?
Jane Heitmann (V), 2017-12-07:
Det, der betyder noget, er jo, at man som ældre kan være helt tryg ved, at uanset hvilket plejebehov man har, så bliver den pleje og den omsorg leveret af kommunerne.
Vi ved jo, at mennesker er forskellige, nogle har et stort plejebehov, og nogle har et lidt mindre plejebehov.
Det, der er afgørende for os i Venstre, er, at kommunerne lever op til den lovgivning, der er, nemlig serviceloven, som jo siger, at en borger har krav på den nødvendige pleje og omsorg.
Det er sådan set det, der tæller for os i Venstre.
Så tæller det også for os i Venstre, at det er mennesker, der ved, hvad de har med at gøre, altså at det er kvalificeret omsorg, som bliver ydet fra kommunernes side.
Karin Gaardsted (S), 2017-12-07:
Jeg kunne godt lige tænke mig at vide: Hvem anser ordføreren for at være bedst til at løse den opgave, de kommunalt ansatte eller de privatansatte?
Josephine Fock (ALT), 2017-12-08:
Ja, det er jo selvfølgelig teknisk set rigtigt, hvad finansministerens siger om omprioriteringsbidraget, men det betyder stadig væk, at vi centralt går ind og styrer, hvordan pengene så skal bruges.
Der er det, at jeg er langt større tilhænger af, at vi i virkeligheden lægger pengene ud i kommunerne.
Der mener jeg så at der skal et større beløb til for at give kommunerne og regionerne mulighed for at tage højde for demografien.
Men jeg har et kort andet spørgsmål: Kan der ikke være en for høj pris i forhold til de nuværende finanslovsforhandlinger?
Jeg synes jo, det er meget, meget bekymrende med den måde, man sætter flygtninge og familiesammenføringsreglerne i spil på, og her og nu lader sådan en i forvejen hårdt belastet gruppe betale prisen i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Er det med ministerens accept, at det går den vej?
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-08:
Først og fremmest en stor tak for den imødekommenhed, som Dansk Folkeparti viser over for forslaget.
Vi har endnu ikke taget stilling til, om vi bringer dette forslag til afstemning, eller vi eventuelt skal overveje at lave en beretning om det.
Det må vi jo tage i den videre drøftelse om i udvalgsbehandlingen, men det, at Dansk Folkeparti tilkendegiver så positivt som her, er rigtig godt, da det jo viser så tydeligt, at det flertal, der er uden om den nuværende regering, som ønsker at styrke velfærden, er til stede.
Så tak for det.
Jeg har bare et enkelt spørgsmål, som jeg synes måske trænger sig på for os alle sammen, fordi der jo i øjeblikket pågår en række forhandlingsforløb, og jeg forstår også, at ordføreren er her i dag, fordi der er mange af ordførerens partifæller, som er optaget andetsteds.
Men er det korrekt forstået, at Dansk Folkeparti holder fast i det synspunkt, at den finanslov, som man arbejder med for tiden, skal behandles særskilt og ikke sammen med eksempelvis et forslag om en skatteplan?
Marlene Harpsøe (DF), 2017-12-08:
I Dansk Folkeparti vil vi gerne starte denne behandling af B 28 med at takke forslagsstillerne.
Tak til forslagsstillerne fra Socialdemokratiet for at rejse denne meget, meget vigtige debat og have fokus på en utrolig vigtig sag.
For det er nemlig ikke kun en vigtig sag for Socialdemokratiet som forslagsstillere, det er faktisk også noget, som vi i Dansk Folkeparti arbejder meget målrettet for at sikre - netop at der er tryghed om velfærden, som det hedder i titlen på beslutningsforslaget, som vi altså her behandler.
I Dansk Folkeparti er vi meget optaget af velfærden.
Vi er løbende med til at gøre alt, hvad vi kan, for at sikre bl.a. bedre kræftbehandling, og vi er også meget glade for, at det nu er lykkedes at afskaffe det her produktivitetskrav, som har været lagt ud over vores sundhedsvæsen.
For det er utrolig vigtigt, at vi som danskere, når det er, vi bliver syge eller kommer til skade, bliver mødt af nogle medarbejdere i sundhedsvæsenet, som både har kompetencer, men også tid til at gøre en kæmpe indsats for, at vi bliver raske igen.
I sidste uge kom der tal fra KL om, at tre ud af fire kommuner mangler hænder i ældreplejen, og at de simpelt hen har svært ved at rekruttere hænder til ældreplejen.
Så det er et meget, meget stort og vigtigt problem, som vi jo også har taget op både i en forespørgselsdebat, men også i et samråd med de relevante ministre.
Når jeg tænker på velfærd, tænker jeg også på sådan noget som politi, for det er også vigtigt, at vi kan føle os trygge, når vi går rundt på gader og stræder, og når vi er i vores eget hjem.
Der er det i Dansk Folkepartis øjne også vigtigt, at vi gør en indsats for simpelt hen at få nogle flere politibetjente uddannet.
Det er vigtigt for den tryghed, som vi oplever.
Vi ved jo, at vi både har problemer med bandekriminalitet, indbrudskriminalitet og rockerkriminalitet osv., og der er rigtig meget at tage fat på.
Vi har i Dansk Folkeparti det helt samme ønske som forslagsstillerne om at prioritere velfærden og sikre tryghed om velfærd.
Derfor er vi meget, meget positivt indstillet over for det beslutningsforslag, som der er fremsat.
Kristian Jensen (V), 2017-12-08:
Vi har specifikt for erhvervsskolerne en fælles udfordring.
Vi har lavet en fælles, ny erhvervsskolereform, som er i gang med at træde i kraft og blive rullet ud nu her i de år og blive implementeret fuldt ud.
De første lærlinge, der startede på den nye uddannelse, er ikke færdige endnu.
Derfor er der en fælles interesse – tror jeg – for Socialdemokratiet og regeringen i at følge erhvervsskolereformen til dørs.
Jeg synes, at vi skal kigge på, hvad der er for nogle udfordringer i erhvervsskolerne.
Jeg synes, at det er værd at undersøge, hvad der gør, at vi alligevel ikke på trods af reformen har kunnet få flere unge til at vælge det.
Hvad er det, der gør omkring økonomi og andet, at vi ikke får overtalt nok unge til at vælge erhvervsskolerne, ikke får overtalt nok forældre til at anbefale deres unge at gå den vej igennem?
Det synes jeg, og det vil jeg faktisk gerne prioritere noget tid på i løbet af 2018.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-12-08:
Vi synes, at det er ret vigtigt, at vi får landet en finanslov hurtigst muligt.
Derfor har vi sådan set lagt op til – og det har vi også fortalt i medierne via min partiformand, hr. Kristian Thulesen Dahl – at vi sådan set gerne så, at de forhandlinger blev adskilt, sådan at vi kunne arbejde i ro og mag med det, som optager regeringen, altså en skatteaftale, og det, som optager os i Dansk Folkeparti, nemlig at sikre flere hjemsendelser, på et andet tidspunkt.
Så kunne man lande den finanslov nu og her, for som jeg hører fra det store bord, hvor mine finanslovsforhandlere sidder, er det, at en finanslovsaftale faktisk ville kunne aftales inden for ganske få timer, hvis regeringen også var villig til det.
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-08:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at der har været sådan en debat om, hvorvidt den offentlige sektor er i stand til at dække de ekstra opgaver, der er, når der kommer flere ældre, og der har været en diskussion om det demografiske træk, og hvordan det nu skal forstås og fortolkes og sådan noget, men det korte af det lange er jo, at vi har behov for en offentlig sektor, som er i stand til at levere i hvert fald det samme serviceniveau, som den har gjort tidligere.
Det kan man jo ikke med den politik, som regeringen har lagt frem, og den finanslov, der er lagt frem.
Jeg mærker det helt konkret på erhvervsskolerne, hvor jeg jo godt kan se, at den nedskæring, der kører år efter år, betyder færre lærere til undervisning, og det betyder forringet undervisning.
Så kan vi godt stå her og have en eller anden teknisk diskussion, om det kan effektiviseres på en eller anden måde, men det korte af det lange er, at der bare er færre og færre lærere pr. elev, og at kvaliteten får sværere og sværere ved at kunne blive opretholdt.
Kan finansministeren ikke bekræfte, at det er en rimelig lavpraktisk og logisk konsekvens af den økonomiske politik, regeringen fører, med så lav en vækst i den offentlige sektor?
Kristian Jensen (V), 2017-12-08:
Jeg tror, det sidste spørgsmål var en lille smule uden for dagsordenen generelt.
Men lad mig så bare understrege, at jeg mener, at vi skal behandle flygtninge, der er kommet til Danmark, og familiesammenførte, der er i Danmark, godt og ordentligt.
Jeg synes, det er bedst, hvis de er selvforsørgende.
Jeg synes, det er godt, at de er i stand til at tjene deres egne penge i stedet for at skulle modtage penge fra det offentlige.
Men jeg har det også sådan, at det over for folk, der er heroppe for at få midlertidig beskyttelse, er vigtigt også at understrege, at det er midlertidigt, og at målet er, at de, hvis der er mulighed for det, skal tilbage til deres eget land.
Vi har en indvandringspolitik, i forhold til hvem vi vil tillade at indvandre i Danmark, og vi har en flygtningepolitik, i forhold til hvem der har behov for beskyttelse.
De to ting skal ikke smelte sammen; det er to forskellige retninger.
Jeg er tryg ved, at vi får lavet en god finanslovsaftale og en god aftale også om en skattereform og udlændingepolitikken.
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-08:
Jeg er bare nødt til at sige, at i den første finanslov, regeringen lavede, var der et omprioriteringsbidrag på 2 pct.
Det annullerede vi så med 150 mio. kr.
I 2017 blev der så lagt 2 pct. yderligere oveni, så det var så 4 pct., og det kompenserede vi stadig væk kun med 150 mio. kr.
Nu er der så lavet en trepartsaftale, som vi også igen vil kompensere med de 150 mio. kr., så den 2-procentsbesparelse på erhvervsskolerne fortsætter jo år efter år.
Den er sådan set bare et år baglæns eller et år bagud, end den er på gymnasieområdet
Så hvis ministeren har den intention, at der ikke skal skæres ned på erhvervsskolerne, skal vi jo tilbage til det niveau, der var i 2015, selvfølgelig reguleret fra de tal i 2015.
Det vil altså betyde, at vi skulle op og finde 460 mio. kr. i år, og så vil jeg bare høre, om regeringen var indstillet på at stoppe de nedskæringer, der er på erhvervsskolerne, og sikre, at omprioriteringsbidraget i praksis ikke vil have nogen betydning.
Kristian Jensen (V), 2017-12-08:
Så er det rigtigt, at der er nogle nedgange på grund af taxameter, altså det, at man får en betaling pr. elev.
Hvis der så er færre elever, får man mindre betaling, men så går jeg også ud fra, at hvis der er færre elever, går det nogenlunde op med, at der er behov for færre lærere til at være der.
Selvfølgelig kan man ikke, hvis der i en klasse var marginalt en enkelt elev eller mindre, sige, at så skal der være en vis andel af lærerens tid, der går væk derfra.
Men samlet set burde det være sådan, at taxametrene afhænger af, hvor mange elever der er, og taxametrene dækker over de variable omkostninger, der er på området.
Vi har faktisk tilført mere i kvalitetspuljen end det, der blev taget i omprioriteringsbidrag specifikt på erhvervsskolerne, og vi lægger op til med en trepartsaftale, vi har indgået, at gøre det samme for 2018.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-12-08:
Vi har i Dansk Folkeparti et helt klart ønske at tilføre flere midler til velfærd.
Jeg sidder ikke med ved det store bord og er dykket ned i alle papirer, så et helt klart svar på hr. Benny Engelbrechts spørgsmål kan jeg ikke give, men vi har de fuldstændig samme intentioner som Socialdemokratiet.
Det er også derfor, vi siger, at vi synes, det er et rigtig fint forslag, som Socialdemokratiet har fremlagt.