runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-04-23:
Jeg vil så høre, om ordføreren også mener, at vi skal kigge på den tilkendelsespraksis, der er i kommunerne for at udjævne de forskelle.
Som det er i dag, kan man få ét hjælpemiddel bevilget i den ene kommune, mens man i den anden kommune ikke kan få det bevilget.
Så der er altså et totalt tilfældighedsprincip på det her område.
Er Venstre med på, at det er et problem – erkender I det?
– og vil I være med til at løse det, både når vi kigger på, hvilke hjælpemidler man kan få, men også i forhold til sagsbehandlingstider?
Bare som et eksempel kan nævnes, at der i forbindelse med en bevilling på en kugledyne kan være en sagsbehandlingstid på helt nede fra 3 uger og helt op til ½ år, og vi ved godt, hvad der sker med et lille barns liv på bare et halvt år.
Så der er også rigtig meget en dynamisk effekt af at bevilge det i god tid.
Så vil Venstre være med til at kigge på opstramninger her?
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-23:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre Radikales ordfører om Dansk Folkepartis forslag om obligatorisk brug af tro og love-erklæringer ved genbevillinger, altså i forhold til hurtigere sagsbehandling, hurtigere genbevilling, når man har fået en kørestol eller en handicapbil og ens funktionsevne er uændret.
Man har stadig væk det samme behov for det her hjælpemiddel, men vi ved jo godt, at folk i dag skal kæmpe en kamp med klager til Ankestyrelsen og frem og tilbage og en lang sagsbehandlingstid.
Derfor kunne det være interessant at høre, hvad Radikale Venstre tænker om den del, og om Radikale Venstre vil være med til at forbedre det ved at gøre det obligatorisk i forhold til genbevilling af hjælpemidler.
Det vil jo sikre, at borgerne også får en tryghed og en vished.
Er Radikale klar på det?
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-04-23:
Det er jo svært at nå at fastlægge retningslinjer i en forespørgselsdebat og i en kort vedtagelsestekst om alt det, vi vil.
Men jeg er helt enig i sigtet og vil godt give tilsagn om, at Enhedslisten er indstillet på, at vi skal have kigget hele hjælpemiddelområdet igennem, sådan at vi ikke kun afgrænser det til det højt specialiserede, men i det hele taget kigger på: Hvor er der afgrænsningsproblemer, hvor er der problemer i lovgivningen, så borgerne ikke får de hjælpemidler, som de har behov for?
Det giver vi meget gerne tilsagn om at deltage i.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-04-23:
Ja, men det er også meget svært at løse så store og omsiggribende problematikker.
Men mit ønske med den her forespørgselsdebat i dag var jo i virkeligheden at sætte fokus på nogle ret vigtige emner, som altså faktisk gør, at mennesker med handicap i langt højere grad end andre ikke kommer i uddannelse, ikke kommer i job, har et ringere liv.
Der kunne jeg bare virkelig godt have ønsket, at vi sammen kunne have fastlagt nogle retningslinjer for, hvad det er, vi vil have lavet om: Hvad er vores analyse, og er vi klar til at kigge på løsningerne sammen?
Så det vil jeg gerne høre ordførerens bemærkninger til.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-04-23:
Jeg kan godt tilslutte mig det synspunkt, at det kan være svært at blive helt klar på, hvor langt enigheden rækker.
Altså, indtil videre går vi ind til de her forhandlinger med en forhåbning om, at vi kan løse en meget bred vifte af de problemer, der er.
Det kan diskuteres, hvor meget vi løser i forhold til hjælpemiddelområdet, fordi det hele jo ikke handler om høj specialisering; jeg har prøvet at belyse, at det gør det i rigtig mange sager.
Jeg er helt enig i, at afgrænsningscirkulæret rummer mange problemer, og det er rigtig vigtigt, at vi får løst de problemer, der er med afgrænsning i forhold til hjælpemidler i vores sundhedsvæsen og ovre på det sociale område og beskæftigelsesområdet – for nu ikke at glemme det, når ministeren der også er indkaldt.
Så jeg er helt enig i, at det ikke er sikkert, at alle problemer vil blive løst i forbindelse med forhandlingerne om det specialiserede socialområde.
Og så er vi helt indstillet på at løse de problemer, der udestår, bl.a. sammen med Socialistisk Folkeparti.
Altså, højesteretsdommen i går i den her såkaldte svømmepigesag er jo skandaløs, i hvert fald indholdsmæssigt.
Jeg tror ikke, at vi her mener, at det, domstolene afgør, er skandaløst – det tror jeg at vi og bukker og retter os efter – men det viser jo, at der er problemer med lovgivningen.
Og derfor er der i den grad brug for at få strammet op på retssikkerheden.
Spørgeren vil også kunne huske, at Enhedslisten faktisk har støttet bl.a. forslag om opsættende virkning og en retssikkerhedsfond.
Det mener jeg vi hurtigt skal have indført.
Vi ser det gerne indført som led i en samlet aftale.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-23:
Det er godt, det forpligter jo.
Jeg håber jo, at man inviterer alle Folketingets partier til det.
Men nu har vi en konkret sag – lad mig bare tage eksemplet fra i går; jeg ved, at hr. Jakob Sølvhøj har fulgt med i svømmepigesagen – om, at man simpelt hen ikke får kompensation, når man bliver fejlbehandlet i det sociale system i dag.
Så lige præcis der kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre, om Enhedslisten kunne være med på, at man prøvede at lave en fælles beretning i forhold til det, at man selvfølgelig ikke kvit og frit kan bryde lovgivningen, uden at det også har nogle konsekvenser i den anden del; jeg er helt sikker på, at hr. Jakob Sølvhøj ved, hvad jeg taler om.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-04-23:
Tak for det.
Og tak til ordføreren.
Jeg er jo meget enig i, at der er rigtig mange ting, vi skal have kigget på, når det gælder mennesker med handicap og psykiske lidelser.
Men en del af evalueringen omfatter desværre ikke hjælpemiddelområdet.
Og jeg må også sige – efter det, jeg har hørt i dag – at jeg er lidt usikker på, hvad der egentlig er enighed om.
Det, der jo kunne have været rigtig fint, var, hvis vi i dag kunne have fastlagt nogle retningslinjer for, hvad det egentlig er, vi er enige om.
Og der vil jeg spørge ordføreren: Er Enhedslisten enig i, at vi skal have kigget på afgrænsningscirkulæret, så vi får stoppet den kamp, der foregår mellem kommuner og regioner – og dermed stiller borgeren bedre – og også den tilkendelsespraksis, der er på kommunens område, som jo ikke alene forhindrer mennesker i at komme i uddannelse og job, men i virkeligheden også skaber meget store forskelle på, hvilken hjælp man kan få?
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-23:
Tak for det.
Jeg står med det her forslag til vedtagelse, som Enhedslisten er med i, og så skal jeg bare høre, om Enhedslisten er fuldstændig tilfreds med den her vedtagelsestekst.
For jeg synes jo, at der mangler rigtig meget i forhold til at pålægge regeringen noget; man opfordrer regeringen, og det er meget sødt alt sammen.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet, jeg lige vil høre ordføreren om, vedrører, at Enhedslisten jo gerne plejer at være fortaler for forandringer på handicapområdet, og nu har vi ventet i rigtig mange år – det må hr. Jakob Sølvhøj medgive – på reelle forbedringer på det her område.
Altså, vi har jo haft vores kampe på hver sin side med at være støtteparti, og nu er Enhedslisten støtteparti, så man indimellem kan få gennemtrumfet nogle ting; det har vi i hvert fald selv fået fra Dansk Folkepartis side, selv om det jo langtfra er godt nok.
Så vil Enhedslisten være med til at lave en fælles beretning i Socialudvalget, hvor vi virkelig kan få skrevet ned, hvad det er, vi ønsker skal indgå i den forhandling?
Henrik Vinther (RV), 2021-04-23:
Jeg er glad for, at der er mange, der vælger at flytte til Aarhus.
Det er et godt sted at bo, og det skal selvfølgelig være sådan, at udgangspunktet ikke er kommunen, men den enkelte.
Vi skal bygge et system, som gør, at det er den enkelte, der er i centrum, og ikke den praksis, man har i kommunen.
Derfor er det, jeg siger, at vi skal se på hele området i sammenhæng og se på, hvordan vi møder den enkelte, så den enkelte er sikker på at få den rigtige hjælp.
Vi udelukker ikke noget på forhånd.
Det ville være forkert af mig at tage diskussionen her, men en af vejene er at se på, hvordan vi sikrer, at mennesker, hvis behov man ved er konstant så at sige over tid, ikke skal udsættes for tilfældighed over tid.
Det kunne være en af vejene at gå, så lad os tage det med i de videre snakke om det her.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-23:
Det glæder mig.
Så er der den anden del i forhold til det her, og det er et ønske, Dansk Folkeparti har, og som jeg egentlig hører SF også har.
Det er jo det, der sker, når man flytter kommune, i forhold til at man så faktisk risikerer at miste sit hjælpemiddel.
For nylig var der jo en artikel om det og om Mikkel, som trak en nitte i postnummerlotteriet, og hjælpemidlet forsvandt med flytningen til Aarhus.
Så er det også et emne, vi her kan blive enige om, altså at hjælpemidlet simpelt hen følger med, uanset om man flytter kommune eller ej?
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-04-23:
Altså, med hensyn til om alt er med i de 150 ord, man har til rådighed i et forslag til vedtagelse, må jeg sige: Nej, det er det ikke; der var meget mere, der kunne siges i den sag.
Vi har sådan set ikke behov for i den her sag – det kan vi have i andre sager – at pålægge regeringen at gøre noget helt bestemt.
Så det går jeg ud fra, indtil andet er bevist, er i god gænge.
Vi er i gang med de grundige forberedelser, og vi har et tilsagn fra ministeren om, at når vi kommer frem til fjerde kvartal i år, altså når evalueringen er klar og sommerferien er slut, så går vi i gang med de konkrete forhandlinger.
Jacob Mark (SF), 2021-04-26:
Det er det her med sund fornuft, som jeg gerne bare lige vil udfordre ordføreren lidt på, for hvor er der i ordførerens optik bedst forudsætning for at skabe en vellykket integrationsindsats?
Er det på Høje-Taastrup Gymnasium, hvor 57 pct. af eleverne er tosprogede, eller er det på gymnasiet i Sønderjylland, hvor det er 2 pct.?
På hvilket af de to gymnasier er der bedst chance for, at den danske kultur, de danske traditioner og den danske levevis er den mest almindelige del af hverdagen?
Mette Thiesen (NB), 2021-04-26:
Jeg er rigtig glad for, at ordføreren stiller det spørgsmål, fordi hele præmissen for ordførerens spørgsmål er, at man tror på, at integration er noget, som den danske stat, de danske kommuner, de danske skoler skal sørge for.
I Nye Borgerlige er vi af den klare overbevisning – igen: det er ganske sund fornuft – at integration er et personligt ansvar.
Vi har set igennem årtier, hvordan der er ført en fuldstændig forfejlet udlændingepolitik, hvor der er væltet ind med indvandrere hovedsageligt fra de muslimske lande, der skaber de her problemer i dagtilbud, i skoler og på gymnasier, i boligområder rundtomkring i Danmark.
Integration er og bliver et personligt ansvar.
Det er ikke en statslig opgave, og derfor mener vi, at man skal lade være med at tvangsfordele.
Man skal undlade det, og så skal man have løst udlændingepolitikken fra bunden.
Det er det eneste, der er sund fornuft.
Der er ikke noget evidens, der beviser, at hvis man fordeler dem ud på de her skoler, som ordføreren siger, så giver det bedre integration.
Jeg har en masse rapporter baseret på eksempelvis det, man har gjort i Aarhus Kommune, der netop beviser det.
Det giver ikke bedre integration, som ordføreren siger.
Det giver ikke bedre fagligt niveau.
Det giver ikke bedre trivsel.
Så der er ikke noget evidensgrundlag for det.
Det er derfor, jeg siger, at hele den her tvangsfordelingstankegang er baseret på mavefornemmelser.
I Nye Borgerlige baserer vi os på sund fornuft, viden og erfaring, og det er jo derfor, vi selvfølgelig siger nej til tvangsfordeling og ja til det frie valg, og at vi skal have løst udlændingepolitikken fra bunden.
Jacob Mark (SF), 2021-04-26:
Jeg bliver altid lidt glad på andre partiers vegne, når de sådan finder sammen i en stor forbrødring.
Og nu vil jeg så bare lige høre, hvor langt forbrødringen rækker.
For jeg blev noget overrasket, da jeg læste beslutningsforslagene og så, at Dansk Folkeparti ønsker at have det her 30-procentsloft på både dagtilbud, skoler og uddannelser.
Og så vil jeg egentlig bare høre: Vi var en række partier – som jeg husker det: Venstre, Konservative, SF, Radikale og Socialdemokratiet – der før valget lavede en aftale om et 30-procentsloft i dagtilbuddene i Danmark, hvor Dansk Folkeparti stod udenfor.
Betyder det så, at Dansk Folkeparti vil tilslutte sig det?
Jacob Mark (SF), 2021-04-26:
Det var mange ord, som overhovedet ikke svarede på det, jeg spurgte om.
Det kommer så ikke til at ske, men man kunne godt ændre karakterkravet.
Det vil så også gå ud over nogle af de allermest udsatte i etnisk danske familier og deres børn, vil jeg så bare sige.
Men hvilket sted – det er det, jeg gerne vil have svar på – er der den bedste forudsætning for integration, hvor man mødes på tværs?
Er det det sted, hvor der er 2 pct. tosprogede, eller det sted, hvor der er 57 pct. tosprogede?
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-04-26:
Jamen det virker jo, som om ordføreren ikke har læst beslutningsforslaget.
Vi skriver jo bl.a., at det virker, som om regeringen har behov for et kærligt skub i den rigtige retning, og vi citerer så fra Socialdemokraternes udlændingeudspil.
Så det er for at hjælpe regeringen på vej, at vi har lagt alle disse beslutningsforslag frem i salen, og jeg kan så forstå, at Radikale Vestas kritiserer forslaget fra, hvad man tror er Dansk Folkeparti, men som egentlig kommer fra Socialdemokratiet.
Så mit spørgsmål er egentlig bare: Ændrer det ved kritikken fra Radikale Venstre til Socialdemokraternes forslag om de 30 pct.?
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-26:
Jeg kan berolige spørgeren med, at jeg naturligvis har læst beslutningsforslaget, ligesom jeg har læst alle de andre beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti har fremsat på det seneste og også fremsætter i næste uge, hvor man bl.a. henviser til det udspil, som spørgeren omtaler.
Jeg kan bare sige, at jeg hører ministeren sige, at der er et forberedende arbejde i gang med det her, og det er klart, at det går Radikale Venstre naturligvis konstruktivt ind i.
I dag behandler vi Dansk Folkepartis forslag, og det kommer Radikale Venstre ikke til at stemme for, men vi synes, at blandede skoler og uddannelser er vigtigt.
Jeg går ud fra, at det, når Dansk Folkeparti har lagt det her beslutningsforslag frem, selvfølgelig er, fordi det er Dansk Folkepartis politik.
Derudover noterer jeg mig, at ministeren i sin indledning har sagt, at der er et forberedende arbejde i gang med det her emne omkring blandede skoler og uddannelser, og vi går selvfølgelig konstruktivt ind i arbejdet, så vi sammen kan sparke det i mål.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-04-26:
Er ordføreren klar over, at forslaget jo egentlig er inspireret af Socialdemokraternes udlændingeudspil fra før 2019, og som sådan egentlig ikke Dansk Folkepartis forslag?
Men vi har lagt det frem i Folketingssalen, fordi Socialdemokraterne på en lang række områder ikke har formået at løfte det ind i Folketingssalen, som de havde lovet før valget.
Ændrer det på ordførerens kritik af forslaget?
Altså, det kan jeg faktisk ikke svare på i dag, i og med at jeg ikke er ordfører på de forhandlinger, der kommer til at foregå.
Altså simpelt hen for at sige til dem: Nu må I se at komme i gang.
Vi står fortsat uden for de der 30 pct. tvangsfordeling, og det er jo selvfølgelig også lidt underligt at stå her og fremføre
Socialdemokraternes politik.
Det har vi gjort før, også på friskoleområdet, hvor de havde nogle ret markante holdninger.
Når vi så lagde dem ned i salen, stemte de ja og andre gange nej til deres egne forslag.
Men jeg tror, at vi på et eller andet tidspunkt måske kan nå til en aftale, også om ungdomsuddannelserne.
Det håber jeg.
Jeg kan jo forstå, at der allerede så småt er forhandlinger i gang.
Tak, formand.
I Dansk Folkeparti har vi ikke nogen problemer med at kalde tingene ved deres rette navn.
Jeg kan forstå på Venstre, at det har man til gengæld dér, nemlig ved, at man ikke bryder sig om vurderingen ikke parat, men vi ved jo, at der er nogle unge mennesker, som ikke er parate til en uddannelse, og derfor giver udtrykket ikke parat jo god mening, men de kan blive parate.
Og jo tidligere de får at vide, at de måske ikke er parate, jo hurtigere kan man sætte ind, og så kan de blive parate i løbet af folkeskolen.
Det er faktisk en hjælp til de unge, som jeg tror mange vil sætte pris på.
Jeg synes, vi er blevet et Curlingfolketing efterhånden.
Vi er næsten blevet fuldstændig skræmte over at skulle stille krav til mennesker, herunder til unge.
Jeg tog selv 10. klasse, efter min lærer og min vejleder sagde til mig, at jeg ikke var parat; bogligt var jeg, men modenhedsmæssigt var jeg måske ikke, fordi jeg kom et år for tidligt i skole og blev så mobbet i 8. og 9. klasse, og jeg var ikke klar.
Jeg tog mig sammen.
I 9. klasse gik det helt galt, men i 10. klasse, efter jeg havde fået den melding om, at jeg ikke kunne komme i gymnasiet, tog jeg mig sammen.
Nu skal man ikke spænde sine egne erfaringer ud over alle, men det, jeg siger, er, at det kan være gavnligt at få at vide, hvordan tingene er.
Vi kan sagtens sige ja til, at der nedsættes en arbejdsgruppe og også til, at der kommer en økonomisk vurdering.
Så vidt jeg husker, sparede vi omkring 130 mio. kr. på at afskaffe den individuelle vejledning.
Hvad den ville koste i dag at gennemføre, ved jeg af gode grunde ikke, så derfor er det måske meget godt.
Som sagt sparker Venstre en åben dør ind, og vi glæder os til, hvad Folketinget eventuelt beslutter i dag, og til at se, om vi fremover skal have en individuel vejledning igen i folkeskolen.
Jacob Mark (SF), 2021-04-26:
Jeg tænker bare, også set i lyset af den gode stemning, at når det nu er sådan, at Dansk Folkeparti selv har foreslået, at der skal være et 30-procentsloft i dagtilbuddene, og der er allerede er det, mens Dansk Folkeparti står uden for den aftale, så vil jeg i hvert fald gerne sige på vegne af SF, at I skal være velkomne i den aftalekreds.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-04-26:
Det giver faktisk god mening, for der er jo virkelig mange unge mennesker, som i dag bliver optaget på gymnasiet, og som ofte ikke er parate til at gå i gymnasiet.
Man kan jo bare snakke med gymnasielærerne, og så vil de bekræfte det.
Der er alt for mange, der bliver sendt ind på gymnasiet, fordi det er blevet den store mode, og fordi man ikke stiller krav til dem tidligt i skoleforløbet, og fordi mange unge mennesker ikke ved, hvad de vil.
Mange af dem ville da have haft større gavn af et andet tilbud, og der giver det god mening at sige: Ved du hvad, kære ven, du er ikke parat til en ungdomsuddannelse på et gymnasium, men vi har noget, der er meget bedre til dig, og det skulle du overveje.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-26:
Tak for ordet, formand, og tak til Dansk Folkeparti for at sætte fokus på blandede skoler og uddannelser.
»Danskerne findes i mange modeller«
er en af mine yndlingssange i Højskolesangbogen.
For vi lever sammen på tværs, vi handler ind sammen i den lokale Brugs, og vi går i den lokale fodboldklub sammen, så selvfølgelig uddanner vi os også på tværs – på tværs af sociale skel og kulturelle baggrunde.
De lærte hinanden at kende i et fællesskab, hvor sociale skel ikke havde betydning.
Vi hang ud sammen efter træning, og vi var sammen på mange foldboldture, for i fodbold kan man godt præstere, score mål og lægge en god aflevering, selv om man har svært ved at læse »Søren og Mette« eller huske tabellerne i matematik.
Ligesom på fodboldbanen har det også en værdi, at vi i skolen er sammen med hinanden.
For det er i skolens og uddannelsernes fællesskab, vi lærer at leve sammen i vores fælles demokrati.
Mangfoldige skoler udvider vores horisont om, at danskerne findes i mange modeller.
Derfor skal hverken skoler eller uddannelser være steder, hvor man kun møder dem, man ligner.
Vi skal sætte ind, men vi skal gøre det med nuancerne i behold for at styrke fællesskabet og uden at stemple nogen børn eller unge som forkerte.
Dansk Folkepartis forslag her er meget stift og kan måske endda medføre, at nogle ikke må tage en uddannelse.
Det tror jeg ikke nødvendigvis er en klog fremgangsmåde.
Vi skal have respekt for den forskellighed, der er på tværs af kommuner.
Befolkningssammensætningen er forskellig, og geografien er forskellig, og udfordringen kan derfor være forskellig på tværs af landet, og måden at løse udfordringen på kan derfor også være forskellig.
Derfor kan det ikke nødvendigvis gøres til ét centralt forsimplet procenttal alene, som forslaget her lige lægger op til, og derfor kommer vi ikke til at støtte beslutningsforslaget.
Men jeg noterer mig, at ministeren også har gjort klart rede for, at der arbejdes på en løsning og en afklaring, og det arbejde bidrager Radikale Venstre naturligvis gerne konstruktivt til, så vi sammen kan skyde bolden i mål.
For danskerne findes i mange modeller, og det gør vores skoler og uddannelser også, og vi bliver kun stærkere og dygtigere af ikke kun at møde dem, som vi ligner, men at være sammen på den måde, som vores samfund afspejler.
Jacob Mark (SF), 2021-04-26:
Der er jo cirka en tredjedel af de danske unge, der får stemplet, at de ikke er uddannelsesparate, og det kan jeg så høre at ordføreren mener er meningsfuldt for de unge.
Men når jeg kigger ud over uddannelseslandskabet, så har vi jo ungdomsuddannelserne, erhvervsuddannelserne, gymnasierne osv., så har vi 10. klasse og efterskole, og så har vi de forberedende grunduddannelser, som jo er for alle dem, som f.eks. ikke læser på en ungdomsuddannelse, og så har vi jo også den særligt tilrettelagte uddannelse, som har til formål at sikre, at alle dem, som ikke normalt vil kunne tage en uddannelse, og som ikke engang vil kunne klare sig på arbejdsmarkedet, får en uddannelse.
Alle de uddannelser har vi.
Hvordan kan det så give mening, at der er en tredjedel af alle danske unge, der skal have at vide, at de ikke er klar til uddannelse?
Er de ikke klar til noget af alt det?
Jens Joel (S), 2021-04-26:
Jeg er sådan set enig i – og det er jo en af grundene til, at vi synes, det er en lidt bredere diskussion end det, der står her – at det selvfølgelig er vigtigt, hvordan man tilrettelægger vejledningsindsatsen.
Og det er jo også rigtigt, at det virker underligt, hvis man siger: Hvis du har høje karakterer, regner vi med, at du klarer det selv.
Det er jo så heller ikke helt sådan, det er, for der er selvfølgelig vejledning; den er bare kollektiv.
Og jeg vil ikke sige, at det for alle er lykken at have individuel vejledning.
Jeg tror både, vi skal kigge på, hvordan vi får bedre fat i eleverne, men også, som jeg indikerede, bedre fat i forældrene, og så skal vi selvfølgelig tilrettelægge vejledningsindsatsen sådan, at den rammer de unge, og vi skal ikke, om man så må sige, kun sige: Du har fået et stempel, der siger, at du ikke er klar; så må vi finde ud af, hvad vi stiller op med dig.
For det er jo en lidt underlig måde at inddele det på.
Så vi vil gerne kigge bredere på vejledningsindsatsen.
Det er jo en af grundene til, at vi ikke har lavet det endnu, altså at vi stadig væk afventer den udboring af, hvad der er hensigtsmæssigt, også for den enkelte.
Stén Knuth (V), 2021-04-26:
Der var nogle hjørner omkring vejledningen, som jeg egentlig godt kunne tænke mig at udbore en lille smule for ordføreren, for det kom ordføreren ikke så meget ind på.
Og ja, man skal også koncentrere sig om dem, der er parate; de får bare vejledning i grupper – men fred nu være med det.
Kan ordføreren sige lidt om vejledninger og om, hvad det fylder hos regeringspartiet, hos Socialdemokraterne, i forhold til at det, ud over at man åbner skolen mere op i forhold til det praksisnære, også i fremtiden vil kræve, at man vejleder de fleste af de unge mennesker i 8. og 9. klasse, som jo er det, der i forslaget står at vi skal kigge på?
Stén Knuth (V), 2021-04-26:
Vi har jo fremsat det her forslag for et par måneder siden, fordi vi regnede med, at vi så kunne komme i gang i maj måned.
Men alt er jo skubbet, og 2 år efter forståelsespapiret er vi endnu ikke kommet i gang.
Altså, jeg tror, vi har brug for, at vi snart kommer i gang, minister.