runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Signe Munk (SF), 2020-06-03:
Jeg er ikke uenig i noget af det, ordføreren har sagt.
Vi har også sagt, og det har vi også sagt klart i pressen, at skal man lave sådan en genopretningspakke, er det oplagt at tage fat på de generationsforureninger, hvor, som ordføreren også siger, teknologien er klar.
Det er jo bl.a. giftdepotet ved Høfde 42.
Så det er helt klart noget, der kan give beskæftigelseseffekter, og som vi kan sætte i gang dér, hvor det er klar til det.
Det skal jo ikke være sådan, at fordi der er nogle generationsforureninger, hvor vi stadig væk har brug for at få udviklet teknologien og få afklaret forureningen, hvilket regionerne også fremhæver i deres plan, sætter man en stopklods for de andre.
Det er jo præcis derfor, der er en god logik i, at man har en faseplan og kommer i gang.
Jeg vil ikke sige mere, for jeg kan se, at formanden har rejst sig op.
René Christensen (DF), 2020-06-03:
Tak for det.
Det er fuldstændig rigtigt.
Men vi har så meget viden nu.
Det, der bare skuffer os en lille smule i Dansk Folkeparti, er, at der hele tiden kommer det svar tilbage fra regeringen, at der ikke er nok viden, og hvad med de 37.000 andre steder, hvor der er punktforureninger og andet?
Men her har vi jo viden.
Nu har jeg været formand for Miljøudvalget i mange år, og vi har jo haft utallige samråd, hvor vi har diskuteret det her.
Vi har viden, og nu er der tre områder, hvor regionerne siger: Vi er klar til opgaven, vil I sende pengene?
Det er den opgave, vi har i Folketinget, og den skal vi selvfølgelig have løst.
Og det er et engangsbeløb, og derfor mener jeg også, som jeg også sagde i min ordførertale, at set i lyset af den genopretningsplan, vi skal have efter corona, er det her et oplagt emne at tage fat i, fordi vi også udvikler ny viden, som vi efterfølgende kan eksportere.
Mai Villadsen (EL), 2020-06-03:
Tak for det.
Jeg synes sådan set, det er helt rigtigt og en god strategi at lægge inden nogle forhandlinger, hvor vi forhåbentlig er enige om målet.
Jeg vil jo så sige, at der er to ting, som er ret positive i den her sag om generationsforureninger.
Den ene er, at det ikke er varige midler.
Så det er ikke noget, der for tid og evighed skal koste noget på en finanslov.
Derfor er det billigere at finansiere det her end meget andet.
Den anden er, at der er en beskæftigelseseffekt.
Nu er vi ikke dem, der synes, det er det bedste i verden at regne med en masse dynamiske effekter, men det er da ikke desto mindre bedre at have folk gående ude og oprense grunde og have et arbejde end at være i arbejdsløshed, som mange er nu.
Så derfor er der nogle fordele ved at gøre det her og gøre det nu som en grøn genstart.
Zenia Stampe (RV), 2020-06-03:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Netop fordi det er anlæg, er det også nemmere, end hvis vi skulle ud at finde 200 mio. kr. om året til pædagoger, og det er meget sværere at få igennem.
Så jeg tror også på, at det er muligt, hvis vi går sammen.
Så vil jeg også bare sige til oppositionen, der spørger, hvorfor der ikke skete noget ved sidste finanslov, at når man kommer til som ny regering og nyt parlamentarisk grundlag, har man jo mange opsparede ønsker efter mange år i opposition.
Signe Munk (SF), 2020-06-03:
Tak for det.
Nogle politiske kampe er lange, de kan være slidsomme, og de kan være svære.
Men der er en vigtig regel, og den er, at hvis sagen er vigtig nok, skal man altid fortsætte.
Sådan er det for SF, når det gælder kampen for at få oprenset de historiske generationsforureninger, de store generationsforureninger, rundtomkring i Danmark.
Ligesom de her forureninger desværre er gået i arv og i arv, så er kampen for at få dem renset op også gået i arv fra generation til generation i SF.
Den her kamp for SF startede ved Margrete Auken, den blev båret videre af Steen Gade og Pia Olsen Dyhr, og nu er depechen kommet videre til mig.
Det tror jeg samtlige ordførere i den her sag har gjort klart.
De ti store generationsforureninger, der ligger rundtomkring i Danmark i dag, truer på hver sin måde miljøet, men i sidste ende også vores sundhed, for kemikalier holder sig jo ikke pænt væk fra mennesker, uanset om det i første omgang udledes til havet, til åløb eller til grundvandet.
Omsorgen for vores havmiljø, sundhed eller bare sådan god, ordentlig respekt for den klode, vi er en del af, har fået mange borgere til at arbejde aktivt for at sikre, at der kommer en oprensning af generationsforureningerne.
Det er, hvadenten man ser til nordvest og Thyborøn ved Høfde 42, eller om man ser mod Sydjylland til Grindsted, eller om man ser mod øst til hovedstaden.
Alle de steder er der borgere, der kæmper en vedholdende kamp for at bede os politikere om at tage et ansvar i den her sag, og at vi handler politisk.
Nu står vi der, hvor der flere steder er teknologi til at gå i gang med at få renset op og til at afværge generationsforureningerne i at sprede sig mere.
For nylig kom det frem, at de to firmaer Krüger og Fortum bl.a. ved giftdepotet ved Høfde 42 nu endelig færdiggjorde deres forsøg med en rensningsteknologi.
Så spørger borgerne os: Hvad venter I på?
Det er jo et åbenbart og logisk spørgsmål, hvis man spørger SF.
Og til det spørgsmål er der efterhånden kun ét svar, nemlig at vi hurtigst muligt skal finde penge til at sætte det her arbejde i gang.
Danske Regioner har givet os en samlet plan med faser for, hvordan vi over tid kan håndtere generationsforureningerne.
Teknologierne udvikler sig, og det er på tide, at vi tager sagen til det politiske bord.
Det kræver selvfølgelig finansiering, og det er SF klar til.
Der er tale om omkostningstunge forureninger, som regionerne ikke kan håndtere inden for de nuværende bevillinger.
Det er afgørende, at der sikres en ekstra og adskilt bevilling, sådan at den nuværende finansiering af jordforureningsområdet målrettes indsatsen til beskyttelse af grundvand, natur og sundheden fra de mange mindre jordforureninger, som også kræver en hurtig indsats.«
Mai Villadsen (EL), 2020-06-03:
Tak for det.
Jeg vil simpelt hen bare bruge anledningen i dag til at sige tak til Signe Munk og til SF for at lægge et fortsat pres på, at der skal ske noget med de her generationsforureninger.
Jeg ved, at det er noget, som SF også har bragt ind i finanslovsforhandlingerne.
Jeg ved, det er noget, som fru Signe Munk og SF tager meget alvorligt, og jeg er rigtig glad for at have jer som en allieret i kampen for det her.
Så tak for det.
Signe Munk (SF), 2020-06-03:
Der er vist ikke andet at gøre end at kvittere for Enhedslistens flotte ord og også sende bolden tilbage og sige tak for samarbejdet.
For der er jo intet parti her, der har 90 mandater, og derfor kan man ikke klare den her sag alene.
Jacob Jensen (V), 2020-06-03:
Også fra min side skal der lyde en tak for samarbejdet.
Vi har jo stillet den her forespørgsel sammen, Venstre og SF, og det siger måske noget om, at det her også er en sag, som fylder rigtig meget, og hvor vi også mener der er brug for den indsats.
Jeg synes i øvrigt også, at det er flot, at det er et samlet Folketing, der står bag det forslag til vedtagelse.
Er det tilfredsstillende, som SF ser det?
Er SF tilfreds med miljøministerens indsat på det her felt, eller er der brug for mere?
Signe Munk (SF), 2020-06-03:
Jamen som Enhedslisten også fremhævede, tog vi jo et forslag om at afsætte penge til generationsforureningerne med til finansloven.
Derfor har vi set os nødsaget til at følge op.
Det var relevant for os at få den her forespørgselsdebat i Folketingssalen, også med muligheden for lige præcis at kunne få samlet Folketinget omkring en fremadrettet handling.
Det er jo det, vi gør, med det forslag til vedtagelse, vi står med i dag.
Så selvfølgelig er den her forespørgselsdebat et resultat af, at vi ikke har været tilfredse, for vi vil gerne stå bag vores ord om, at vi selvfølgelig vil have handling, og at vi jo hellere havde set, at man var gået i gang med at oprense generationsforureninger i går frem for i morgen.
Så det her er et resultat af, at vi er utilfredse med, at der ikke er sket mere på det område og derfor er skredet til handling.
Man jeg vil også sige, at når vi står med det forslag til vedtagelse, der er, synes jeg også, vi tydeligt ser, at nu peger det fremad.
Regeringen giver faktisk nogle klare indrømmelser og flytter sig, og det vil jeg til gengæld kvittere for.
Det er jeg rigtig, rigtig glad for.
Jacob Jensen (V), 2020-06-03:
Jeg synes, det er rigtig fint, at det peger fremad.
Man kan sige, at næste gang, der er mulighed for at forhandle de her ting – det er der jo selvfølgelig altid – må være i forbindelse med finansloven, der skal laves til efteråret.
Jeg ved godt, at fru Signe Munk ikke er finansordfører for SF, men alligevel har en vis indflydelse på tingene.
Kan fru Signe Munk forestille sig, at SF kan stemme for en finanslov, hvor der ikke er ekstra bevillinger til at oprense generations- og jordforureninger, som vi taler om her i dag?
Signe Munk (SF), 2020-06-03:
Vi kommer til at tage et forslag om, at der skal sættes i gang, hvad angår den første fase af den plan, regionerne har lagt frem, til finanslovsforhandlingerne.
Den anledning bruger vi selvsagt til at få afsat de her penge for lige præcis at følge op på det forslag til vedtagelse, der siger, at der hurtigst muligt skal findes finansiering til generationsforureningerne.
Der bruger vi selvfølgelig finanslovsforhandlingerne som den første anledning.
René Christensen (DF), 2020-06-03:
Tak for ordførertalen, også tak for at være med til at rejse forespørgselsdebatten i dag.
Jeg vil gerne blive lidt ved pengene, men først en lille smule historie.
Hvis man nu tager Høfde 42, som alle kender, også dem, der ikke bor i området, er det jo sådan, at det var virksomheden Cheminova, der i en lang periode brugte det til at dumpe pesticider, men staten har også i en periode anvendt depotet til deponering af kemikalieaffald.
Ministeren er jo rejsende i et motto, der hedder, at forureneren skal betale, altså ligger den på vores bord.
Det er sådan, at fra 1970'erne og frem til nu har vi på bare Høfde 42 brugt over 100 mio. kr. på at forsøge at afværge, at det kommer ud i miljøet, og i dag har man jo fået indrammet det med jern og andet.
Derfor vil jeg egentlig bare sige til ordføreren og også lidt til regeringen: Det er 2,7 mia. kr., vi snakker om.
Det er mange penge, men det er jo en engangsinvestering.
Den radikale ordfører blandede det her sammen med, at det her var en del af, om man skulle have flere børnehavepædagogerne og andet, men det er jo en drift.
For så har man grundlaget for at arbejde videre, både med de tre områder, hvor man kan rense op, men selvfølgelig også med de syv områder, hvor man mangler viden.
Ligger den ikke sådan – undskyld, jeg siger det – en lille smule til højrebenet?
Signe Munk (SF), 2020-06-03:
Nu har jeg spillet fodbold i mange år, og det, der ligger til højrebenet, skal jo sparkes i mål, så det er det, vi skal til nu.
I SF anerkender vi fuldt ud, at regionerne faktisk har lavet den her samlede plan, hvor der jo, måske i modsætning til det, der bliver sagt af andre ordførere i debatten, er en faseplan, hvor de også sætter beløb på.
Jeg er jo enig i det, ordføreren netop sagde, nemlig at det er en engangsudgift.
Man afsætter pengene til, at man kan sende opgaven i udbud, og at der kan blive oprenset.
Jeg vil dog også sige, at det tal, vi står med nu, selvfølgelig i udgangspunktet er de 2,7 mia. kr. over 10 år, men vi kan jo godt komme til at stå i den situation, at det faktisk bliver billigere, fordi der er flere teknologier, der kan bruges til det her.
René Christensen (DF), 2020-06-03:
Jeg vil sige to ting.
For det første var det helt reelle penge.
Det er sådan, man har gjort, siden Bjarne Corydon var finansminister – der har man kunnet bruge dynamiske effekter.
Det var Socialdemokratiet, der indførte den ordning, og den bruger man jo stadig væk.
Så det bliver svært at lave en finanslov, hvis man går væk fra det, men det kunne være dejligt at gå væk fra det, for så var der nogle ting, der blev lidt sværere, men også mere reelle.
I forhold til det andet vil jeg sige: Nej.
Jeg mener faktisk, at man skal bruge det her som en løftestang, også i forhold til den genopretningspakke, man skal lave.
Og det er jo faktisk sådan, at når man kigger på den strukturelle saldo, kan man jo se – det er også det, vi hører – at hvis man optager lån, betyder det ikke noget.
Vi har så lav en statsgæld, og så længe vi holder os under 60 pct. af bnp – det er EU, der har sagt det – betyder det faktisk ikke ret meget.
Og det, vi snakker om her, er 2,7 mia. kr. over en 10-15-årig periode; selvfølgelig kan det lade sig gøre.
Og vi tror faktisk også på i Dansk Folkeparti, at det her er en investering, både i natur og miljø, men det er faktisk også en investering i arbejdspladser og knowhow og viden, som vi kan eksportere.
Så det kunne jo også godt være, at de 2,7 mia. kr. ad åre kunne forrente sig ganske udmærket.
Signe Munk (SF), 2020-06-03:
Tak til ordføreren for Dansk Folkeparti.
I forhold til hvor mange penge der så reelt var fra den tidligere regering, og hvor meget der var fugle på taget, tror jeg bare, at vi skal blive enige om at lægge os på den flade og sige: Der lå 100 mio. kr., det var rigtige penge, dem fik de afsat.
Og når jeg mener det, er det egentlig, fordi det var under forudsætning af, at regionerne blev nedlagt, og at man har effektiviseret på jordforureningsopgaven.
Det vil i bund og grund sige – og det var jo den store kritik fra fagfolk – at man så at sige ville fodre hunden med sin egen hale og ikke lave en særskilt bevilling, som vi egentlig diskuterer i dag, hvor vi siger, at det faktisk er vigtigt at have fokus på, at der både skal være penge til jordforureningsområdet, de mindre jordforureninger, og en særskilt pulje til generationsforureningerne.
Så jeg vil bare høre, om ordføreren forestiller sig, at det er samme finansieringsvej, som Dansk Folkeparti vil gå, altså med nedlæggelse af regionerne og ved faktisk at finansiere generationsforureningerne med den eksisterende jordforureningsindsats, eller ej.
Mai Villadsen (EL), 2020-06-03:
Tak for det.
Men jeg følte mig alligevel kaldet til at sige noget, fordi jeg faktisk er bekymret for, hvis vi som politikere bliver ved med at tale modsætningen mellem klima og miljø, klima og natur eller klima og drikkevand op og i øvrigt også grøn omstilling og velfærd.
Det synes jeg faktisk er farligt.
For ordføreren siger det jo også selv: Det her handler om, om man er villig til at finde pengene.
Jeg har sådan set
set finanslovsudspil fra De Radikale, men også fra SF og Enhedslisten, som finder markant flere penge end det, som regeringen lagde op til.
Så handler det jo bare om, om vi kan blive enige i de finansieringsforslag, og for vores vedkommende – og jeg tror også, jeg taler på SF's vegne – handler det jo om beskatning af kapital og aktieindkomst, balanceskat på banker og meget andet, og der tror jeg ikke, vi er enige med Radikale, og så bliver det jo også svært at finde pengene.
Derfor synes jeg faktisk, at det kunne være håbefuldt, hvis man kunne kopiere modellen fra klimaområdet, hvor vi sammen foreslår, at der skal være en art CO 2 -afgift, og så laver en kemikalieafgift eller en anden afgift på de virksomheder, som jo i hvert fald i nogen grad stadig udleder og forurener, så man kan finde nogle penge til det her.
For jeg vil virkelig advare mod, at det her bliver en kamp mellem klima og miljø, også fordi der faktisk er en sammenhæng.
Jacob Jensen (V), 2020-06-03:
Man kan selvfølgelig mene – og det var også det, jeg prøvede selv at være en lille smule ydmyg omkring – at de midler, som vi afsatte rent fysisk på finansloven, ikke var nok.
Det sagde jeg så også selv ikke var nok til at løse opgaven, og det er der heller ikke nogen der har påstået, heller ikke fru Mai Villadsen.
Men det betyder ikke, at man så ikke skal gøre mere, og at man ikke skal fortsætte den indsats.
Det var ligesom de spor, vi forsøgte at lægge ud både med finansloven og i de aftaler, som der blev indgået, som så ikke kunne fortsætte efter folketingsvalget.
Så ja, det vil vi absolut fortsætte med, og det er også derfor – nu ved jeg ikke, om jeg røber en statshemmelighed – at der kommer et forslag til vedtagelse lidt senere, som vi også er med i, hvor vi netop lægger op til, at vi får bundet både os selv som parti, men også alle andre, der er med i det forslag til vedtagelse, til, at vi står bag, at der forsat skal ske noget af de grunde, som jeg nævnte: usikkerheden i de lokalområder, miljøpåvirkning, sygdomsrisici osv.
Så ja er svaret til det spørgsmål.
Mai Villadsen (EL), 2020-06-03:
Jamen det vil jeg sådan set bare gerne kvittere for, og jeg vil i øvrigt også sige, at ydmyghed klæder den her sal en gang imellem.
Men jeg vil da tage det som en garanti for, at Venstre vil videreføre det forhåbentlig ambitiøse program, vi får lagt for oprensningen af de her generationsforureninger med det flertal, der er.
Så jeg har da en klar forventning om, at hvis magten skifter, vil Venstre også løfte den her opgave lige så ambitiøst.
Jacob Jensen (V), 2020-06-03:
Jeg er jo ikke formand for mit parti, og derfor kan jeg jo heller ikke diktere præcis, hvad Venstres position skal være, men jeg kan i hvert fald garantere, at jeg vil gøre alt for det.
Jeg er næsten også sikker på, at jeg kan sige på vegne af Venstres formand, fordi han jo selv har siddet med det her område og faktisk var den, der fik initieret de her ting, herunder de millioner af kroner, der blev sat af på den nuværende finanslov, at det er Venstres position.
Så kan man selvfølgelig diskutere, hvor hurtigt og i hvilket tempo det skal ske, og hvor man skal starte og sådan noget, men vi ved, at der er steder, hvor man simpelt hen kan gå i gang.
Så det her med, at man siger, at nu skal man have en plan mere og den skal prioriteres lidt anderledes, synes jeg er en dårlig undskyldning.
Der er steder, hvor man kan gå i gang.
Så det er bare om at gøre det.
Troels Ravn (S), 2020-06-03:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Nu tænker jeg, at vi kan være enige om, at man ikke sådan skal pynte sig med lånte fjer eller oversælge sine budskaber, og derfor vil jeg gerne spørge ordføreren ind til den her finansiering, der lå hos VLAK-regeringen i forhold til oprensning af generationsforureningerne.
Var det reelle penge, eller var det et estimat?
Jacob Jensen (V), 2020-06-03:
Altså, jeg kan bare henvise til den aftale, som der blev indgået før valget.
Der kan man så mene, at hvis man laver en vurdering af, hvad det vil have af konsekvenser for finansieringen, så er det et estimat, og så er det ikke reelle penge.
Altså, vi laver jo hver eneste dag herinde aftaler, hvor vi estimerer og siger, at det her har den og den økonomiske konsekvens.
Det er jo nogle af landets bedste økonomer, der i Finansministeriet og andre steder vurderer det.
Det er selvfølgelig det, som der lå før valget, men det anerkender vi jo så fuldt ud at der ikke er flertal for; men det ændrer ikke på, at opgaven stadig væk ligger der, og så må vi jo finde andre veje.
Det er de eneste penge på finansloven, der rent faktisk er ude at arbejde i øjeblikket.
Men det vil vi gerne arbejde videre med.
Og så håber vi også, at regeringen og i øvrigt et flertal i Folketinget vil være med på det – og det tror jeg sådan set godt kan lade sig gøre.
Jamen altså, jeg tror, at miljøet har gavn af, at der sker noget aktivt.
Så kan man selvfølgelig mene, at vi sætter 40 mio. kr. af, som vi fandt i en finansiering, som den nuværende regering så viderefører.
Dem smykker man sig så med, som hr. Troels Ravn siger.
Det ved jeg ikke, for det er da penge, der er der.
Og det er da mere, end den nuværende regering har sat af på finansloven.
Altså, der er ikke kommet nogen nye penge på finansloven ud over de penge, der var der fra den tidligere regering.
Men jeg er egentlig ikke kommet her i dag – undskyld, jeg siger det lidt firkantet – for at diskutere, hvor de penge kommer fra, og hvem der har ejerskab til dem.
Det er der sikkert andre der har meget større interesse i.
Miljøet har ikke nogen interesse i det overhovedet.
De mennesker, der lever ude omkring med de her forureninger, har ingen interesse i det overhovedet.
De har kun én interesse og den alene, og det er, at der kommer til at ske noget – og det er det, jeg også står her for at sikre at der kommer til at gøre.
René Christensen (DF), 2020-06-03:
Tak for en rigtig god ordførertale.
For at blive lidt i det, som den socialdemokratiske ordfører spørger om, er det jo sådan, at vi har regnet med dynamiske effekter, siden der var en socialdemokratisk ledet regering med Bjarne Corydon som finansminister: Når man foretager nogle ting, som frigiver nogle beløb, så kan man finansiere med det.
Det gjorde man ikke førhen.
Det var dengang, vi havde en finansminister, der var fra Venstre, hvor det var: Hvor kommer pengene fra?
Det skal finansieres krone til krone.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at der kom 0,5 mia. kr. fra en nedlæggelse af regionerne, og at der var 100 mio. kr., som var fuldstændig rene penge, som var taget fra kassen, og at man derved nåede frem til 600 mio. kr., og at det er et langt højere beløb, end den nuværende grønne regering har sat af til at oprense de her forureninger?
Jacob Jensen (V), 2020-06-03:
Jo, det kan jeg fuldt ud bekræfte, fuldstændig, og det kommer måske ikke som nogen stor overraskelse, for det jo var det, der var tilfældet.
Som jeg også sagde i mit svar til hr. Troels Ravn, kan vi sagtens – det kan vi givetvis også udeomkring i medierne – slås om, hvem der har gjort mest og sådan noget, og der har jeg helt ren samvittighed, fordi jeg sådan set føler, at jeg godt kan stå på mål for det, vi gjorde.
Men som jeg også sagde før, og det var til også til fru Mai Villadsen, er jeg også ydmyg, i forhold til at vi jo ikke gjorde nok.
Jeg tror ikke, der er nogen, der har prøvet at bilde nogen andre ind, at vi gjorde nok, men vi gjorde dog noget, og vi gjorde dog mere end det, der foregår nu, og det er derfor, vi har den her forespørgsel, altså simpelt hen for ligesom at holde tempoet og – kan man sige – holde presset på den til enhver tid siddende regering.
Nu er det så den socialdemokratiske regering, og det er også derfor, det er dem, der har ansvaret for at drive den her proces videre, og hvis ikke man vil det, må man jo ty til andre midler, om man så må sige.
Det er jo det, vi prøver på med den her forespørgsel, nemlig at skaffe et flertal, der ligesom kan skubbe på i den gode retning.
René Christensen (DF), 2020-06-03:
Ja, og situationen er også en anden nu.
For nu står vi jo med planen fra regionerne, og nu har man fået styr på de ti generationsforureninger.
Det er ikke alle, man er hundrede procent klar til at gå i gang med, men med en del af dem er man dog, også med de tekniske løsninger, som skal til.
Derfor vil jeg egentlig bare gerne spørge Venstres ordfører, ligesom der også blev spurgt om tidligere, når det her nu er så vigtigt, og når vi ved, hvor forureningerne er, og når vi ved, hvad det er for nogle værktøjer, der skal til, om jeg også hører, at Venstre, hvis Venstre en dag skulle få magten, er klar til at gennemføre de her oprensninger.
Og jeg vil gerne sige, at det er Dansk Folkeparti.
Jacob Jensen (V), 2020-06-03:
Det er vi, og jeg synes også, det er væsentligt nok at have en prioritering – det er jo også derfor, Danske Regioner har lavet den plan, og der kan sikkert være flere prioriteringer – og finde ud af, hvorhenne man så kan gøre det.
Men jeg synes bare ikke, at man skal bruge det som en stadig undskyldning for at sige, at så gør vi ingenting.
Vi skal selvfølgelig, som miljøministeren siger – der stjal hun nærmest mit slogan – have mest miljø for pengene, men pointen er bare, at det jo ikke er sådan, at man så ingenting kan gøre, før vi ved fuldstændig ned til sidste spadestik, hvor vi skal starte, og hvor vi skal slutte.
Der er steder, hvor man sådan set bare kan gå i gang, og det er det, vi prøver at opfordre til, altså om ikke vi skulle fortsætte den indsats, der allerede er lagt ud.