runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2025-03-13:
Jeg synes faktisk, det er et relevant spørgsmål og et vigtigt emne at komme omkring, og derfor har jeg også nærlæst både høringssvarene, men også de bestemmelser, der er, i forhold til afvejningen af, hvad det er for nogle hensyn, der gør, at der er flere myndigheder, der skal have bemyndigelser på det her område til at foretage overvågning.
Som jeg i øvrigt har forstået det, tager vi det første skridt med implementeringen af forordningen, men der kommer et næste skridt, hvor der i øvrigt også vil være en central diskussion om, hvem det er, der skal have beføjelser til hvad i forhold til overvågning.
Jeg har noteret mig de forskellige begrundelser i forslaget, og dem henholder jeg mig til.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-03-13:
Når jeg spørger, er det også, fordi jeg har en formodning om, at ordføreren og jeg ser relativt ens på det, at der ud over fordele også er risici, der kan følge med implementeringen af AI, og at de ikke kun handler om eventuelt misbrug fra privates side, altså såkaldte techgiganter osv., men egentlig også om det, at det enkelte menneske og den enkelte borger skal have beskyttet sine rettigheder mod staten og regeringen osv. i forhold til overvågning, samkøring af data osv.
Derfor synes jeg og SF, at det er afgørende, at der er et reelt armslængdeprincip, i forhold til hvem der har myndighedsopgaven.
Eva Kjer Hansen (V), 2025-03-13:
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at det her ikke kun handler om de private virksomheder.
Det handler i allerhøjeste grad også om de offentlige myndigheder og i øvrigt om den drift, der foregår i offentlig regi.
For mig er det faktisk ikke så afgørende, hvilken myndighed der skal have ansvaret.
Det er mere vigtigt, at der er en ordentlig vejledning på området, og at der er klare regler for, hvad man må, og hvad man ikke må.
Nu har jeg jo gennem mange år beskæftiget mig med både GDPR-reglerne og for den sags skyld også hvidvaskreglerne, og jeg må bare sige, at jeg håber, at man tager ved lære af den uklarhed, der var, især på GDPR-området, og at vi ikke kommer til at se gentagelser af det.
Så for mig er det helt centralt, at der bliver lavet en ordentlig vejledning, så man ved, hvad man har at gøre med.
Tak, formand.
Det er noget værre noget, for vi er jo vant til, at den socialdemokratiske ordfører kommer og gennemgår, hvad det er for et forslag, vi har til behandling, og siger noget pænt om de forskellige elementer.
Der er jo rigtig mange arbejdsopgaver, der fremadrettet vil kunne løses mere effektivt ved brug af kunstig intelligens.
Det gælder både i det private erhvervsliv, men det gælder også i den offentlige sektor, og jeg er ikke i tvivl om, at der kommer rigtig mange spørgsmål, overvejelser og refleksioner, i forhold til hvordan man kan anvende kunstig intelligens.
Det er jo så værd at fremhæve, at dansk erhvervsliv gør det rigtig fint i forhold til at tage ny teknologi og kunstig intelligens i brug.
Faktisk brillerer dansk erhvervsliv, når vi ser ud over det europæiske landskab.
28 pct. af de danske virksomheder med mindst ti ansatte har taget kunstig intelligens i anvendelse, og det er faktisk cirka dobbelt så højt som resten af Europa og cirka en fordobling fra 2023 til 2024.
Dermed står danske virksomheder jo så også som en rollemodel for det europæiske erhvervsliv i det indre marked.
Det er helt afgørende for Venstre, at brugen af kunstig intelligens ikke må medføre brud på borgernes rettigheder.
Så derfor skal vi sørge for, at der ikke bliver anvendt forbudte praksisser og forkert brug af kunstig intelligens, og det kræver jo, at vi giver hjemmel til, at myndighederne kan holde øje med det, overvåge det og også komme efter dem, der måtte finde på at bruge kunstig intelligens på en forkert måde.
Det er jo det, vi gør med det her lovforslag.
Vi giver ministeren bemyndigelse til at udpege myndigheder til at kunne holde øje og til, at de får udarbejdet de nærmere beføjelser og arbejdsopgaver.
Vi ser frem til at få implementeret forordningen i den danske lovgivning, så vi får skabt de rette rammer for brugen af kunstig intelligens.
Det, det gælder om for Venstre, er, at vi ikke kommer til at se misbrug af de muligheder, der ligger i den her nye teknologi, og at vi sørger for at varetage borgernes rettigheder helt generelt.
Søren Søndergaard (EL), 2025-03-13:
Nu har jeg siddet og lyttet til debatten her, og jeg kunne bare godt tænke mig, at Det Konservative Folkeparti oplyste os om, hvornår det var, at man nåede frem til den erkendelse, at der var nogle konsekvenser af at tildele folk dansk statsborgerskab.
Altså, når man tildeler folk dansk statsborgerskab efter en eller anden procedure, der er vedtaget, så bliver de jo i princippet danske, og det har så nogle konsekvenser i forhold til nogle rettigheder.
Hvornår nåede man den erkendelse i Det Konservative Folkeparti?
For det er jo noget, der ligger langt tilbage.
Det er jo ikke noget nyt.
Men der må være et eller andet tidspunkt, hvor det ligesom er gået op for Det Konservative Folkeparti, at sådan hænger det sammen.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-03-13:
Altså, jeg vil jo ikke blande mig i domstolenes afgørelser osv.
Jeg er politiker, og jeg laver lovgivning, så det vil jeg som sådan ikke blande mig i.
De bedste aftaler bliver jo lavet i fredstid, og dem skal vi stå ved, og jeg mener, det er vigtigt, at vi forbliver i de internationale konventioner, som vi er en del af.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-03-13:
Ja, for mig virker det også lidt som symbolpolitik, det her, for at være helt ærlig, altså at ansætte en.
Vi har ventet i 2½ år på den her ambassadør, og så vælger man at ansætte en på deltid.
Det synes jeg sender et kraftigt signal om, hvor meget eller hvor lidt det her er vægtet af regeringen.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-03-13:
Jeg vil gerne høre, hvad Socialdemokratiets ordfører mener om det, der står i forordningen om kunstig intelligens i artikel 70, stk. 1, 2. pkt., om kravet om, at de nationale kompetente myndigheder, og jeg citerer: udøver deres beføjelser uafhængigt, upartisk og uden bias for derved at beskytte objektiviteten, deres aktiviteter og opgaver.
Så vil jeg også stille lidt det samme spørgsmål, som jeg stillede til Venstres ordfører: Hvordan kan man sikre, at der i en styrelse – og her taler jeg jo ikke om de enkelte meget dygtige medarbejdere, men om en styrelse, der er underlagt et ministerium og en regering – er en reel upartiskhed i forhold til den her meget vigtige opgave, som jo også handler om at holde øje med myndigheder, stat, offentlige organer osv.?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-03-13:
Jeg sagde egentlig bare det, der også står i beslutningsforslaget, som Konservative har skrevet ind.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-13:
Ja, men så er det jo også nødvendigt i de situationer at forholde sig til de konventioner, som måtte være skrevet med en anden baggrund eller i hvert fald være fortolket ind i en anden historisk kontekst, og som i dag sætter meget vide begrænsninger for vores evne til at fratage selv nogle af de mest bestialske forbrydere statsborgerskabet.
Altså, hvad har eksempelvis det, at vi ikke kan tage statsborgerskabet fra en 42-årig mand, der har voldtaget en 9-årig pige, med anden verdenskrig at gøre?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre Alternativet redegøre for.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-03-13:
Mange tak, og tak for debatten, og tak til Danmarksdemokraterne og Liberal Alliance og Dansk Folkeparti for at støtte vores forslag.
Det er skuffende, at regeringen ikke engang ønsker at undersøge de to forslag, som er i forslaget her.
Vi kan allerede nu se, at flere og flere stemmer i den offentlige debat argumenterer for, at Danmark helt skal melde sig ud af de internationale konventioner.
Hvis ikke vi tager ansvar og sørger for at justere de mest problematiske aspekter, vil dette synspunkt vinde større opbakning, og det ønsker vi ikke.
Vi ønsker et stærkt internationalt samarbejde baseret på retfærdige og realistiske regler, der respekteres af både borgerne og staterne.
Men hvis konventionerne står i vejen for sunde og fornuftige nationale beslutninger, underminerer de sig selv.
I Det Konservative Folkeparti ønsker vi et stærkt internationalt samarbejde, som er baseret på retfærdige og realistiske regler, der respekteres af både borgerne og staterne.
Men hvis konventionerne står i vejen for sunde og fornuftige beslutninger, underminerer de sig selv.
Europarådets statsborgerretskonvention gør det i praksis næsten umuligt at tage statsborgerskabet fra kriminelle udlændinge, medmindre de har begået landsforræderi, terrorisme eller organiseret bandekriminalitet.
Det betyder, at selv voldtægtsforbrydere, voldsmænd og mordere kan beholde deres danske pas, hvis de har opnået statsborgerskab.
Samtidig binder den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8 vores hænder, når det kommer til udvisning af kriminelle udlændinge.
Danske domstole er tvunget til at tage særlige hensyn til familieforhold, hvilket har ført til en lang række absurde sager, hvor farlige kriminelle ikke kan udvises, fordi de har en bror eller en søster i Danmark.
Derfor foreslår vi, at Danmark genindtræder i konventionen med et forbehold over for artikel 8, så det udelukkende er danske domstole, der afgør udvisningssager uden indblanding fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols.
Lad mig gentage det: Det handler ikke om at forkaste internationalt samarbejde, det handler om at sikre, at det samarbejde fungerer og har legitimitet.
Hvis ikke vi gør noget nu, risikerer vi, at mistilliden til konventionerne vokser, og at langt mere vidtgående forslag om helt at trække Danmark ud af disse forpligtelser vinder frem.
Det må vi ikke lade ske.
Vi ønsker en pragmatisk tilgang, hvor vi fastholder Danmarks internationale engagement, men samtidig sikrer, at vores nationale interesser og retssikkerhed ikke bliver tilsidesat.
Danmark bør ikke være underlagt konventioner, som vores naboer ikke engang er med i, hvis det betyder, at vi ikke kan tage statsborgerskabet fra kriminelle udlændinge.
Vi må have en lovgivning, der sætter danskernes retssikkerhed og retsfølelse først.
Hvis man vender ryggen til landet og begår grov kriminalitet, skal man ikke være her, og så skal vi have de juridiske redskaber til at handle konsekvent.
Det synes vi er sund fornuft, som de fleste danskere bakker op om.
Frederik Vad (S), 2025-03-13:
Ordføreren taler om, at vi ikke skal være dukse i klassen, og Det Konservative Folkeparti mener nu, at vi skal træde ud af statsborgerretskonventionen.
Kommer Det Konservative Folkeparti til at holde fast i det synspunkt, også hvis partiet igen kommer i regering?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-03-13:
Vi fremsætter jo ikke et beslutningsforslag her i Folketingssalen, hvis ikke det er noget, vi gerne vil arbejde for, og hvis ikke det er noget, vi ligesom godt kunne tænke os kunne lade sig gøre.
Det, vi foreslår, er jo rent faktisk, at man skal afsøge mulighederne, netop i forhold til at der er en juraprofessor, der om det her forslag om, at man kan træde ud og træde ind igen og have forbehold for artikel 8, har været ude at sige, at det kan man rent faktisk godt.
Det vil jo så betyde, at de danske domstole kan dømme kriminelle udlændinge til udvisning, uden at Menneskerettighedsdomstolen så lige pludselig kan dømme noget andet.
Det er jo noget af det, vi gerne vil have og havde håbet på at regeringen ville afsøge muligheden for, når man nu har ansat den her deltidsambassadør, men det har han måske ikke tid til.
Det ved jeg ikke.
Frederik Vad (S), 2025-03-13:
Jeg ved godt, det er Det Konservative Folkepartis politik nu.
Det ved jeg godt.
Men kan ordføreren garantere, at det også er Det Konservative Folkepartis politik efter et folketingsvalg, hvor magten eventuelt måtte skifte?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-03-13:
Jeg går da ud fra, at den politik, man fremlægger her i salen – også fra Socialdemokratiets side – er den politik, man også har fremadrettet.
Selvfølgelig er det her noget, vi godt kunne tænke os at få afsøgt.
Ellers kom vi jo ikke med det her forslag.
Vi vil gerne have afsøgt, om det er muligt at træde ud og træde ind igen i den europæiske menneskerettighedskonvention og tage forbehold for artikel 8.
Og så sætter vi spørgsmålstegn ved, at Danmark skal ratificere statsborgerretskonventionen, når vores nabolande ikke gør det og stadig væk lever op til deres internationale forpligtelser.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-13:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Men jeg vil bare give ordføreren muligheden for at sige: Jamen det er jo ikke normalt, at blå partier gør det.
De blå partier, der sidder tilbage herude i blokken, kan man jo stole på.
Det, de siger før og efter et valg, er det samme.
Så er det ikke bare, fordi det er meget logisk, at det er Frederik Vads parti, som har fået Venstre til at sige ét og gøre noget andet, og så tror man, det er det?
Så det er en meget naturlig fokusering på det.
Så er der det der med deltidsambassadøren.
Mener ordføreren, den her problemstilling er noget, som en deltidsstilling er nok til at rette op på, eller kunne man f.eks. fra regeringens side have sørget for, at man så havde 25 timer eller 30 timer – der er jo mange snitpunkter.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-03-13:
Til det første spørgsmål jeg sige, at det selvfølgelig er klart, at det, vi siger før valget, mener vi også efter valget.
Sådan er det selvfølgelig fra vores partis side.
I forhold til det med deltidsambassadøren synes jeg jo, at det er utrolig ærgerligt, og jeg synes, at det sender et skidt signal, at man ansætter en konventionsambassadør på deltid.
For det synes jeg siger noget om, hvor meget man egentlig vægter det der meget, meget vigtige arbejde: at vedkommende faktisk kun skal arbejde på deltid.
Måske er det også derfor – jeg ved det ikke – at der ikke er tid til overhovedet at undersøge det, vi rent faktisk foreslår, for det får han aldrig tid til, når han kun er på deltid.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-13:
Nej, og med hensyn til det der med deltid, er det jo så nu blevet officielt, at vigtige personer i Danmark skal arbejde på deltid.
Det kan være, det kan forklare, hvorfor der kom 12.000 flere offentligt ansatte under den her regering: De arbejder alle sammen kun på deltid.
Det kan vi jo selvfølgelig få undersøgt.
Men en ting, der er rigtig, og der giver jeg ordføreren fuldstændig ret, er, at det er et enormt dårligt signal set fra de partiers side, som rent faktisk ønsker at gøre noget ved det her.
Det er et super stærkt signal fra en regering, som bare vil snakke og ikke gør noget ved det, og det er jo en kæmpe sejr for Moderaterne, som vi alle sammen ved, for havde det kunnet være 8 timer, havde man valgt det, men jeg er ikke sikker på, man kan få en 8-timerskontrakt.
Jeg ved ikke, om kvart tid er muligt i Danmark.
Caroline Stage Olsen (M), 2025-03-13:
I forhold til at du synes, at lovgivningen ulæselig, vil jeg sige, at det jo ikke er os, der har skrevet lovgivningen.
Den kommer jo fra EU.
Men det kræver jo i så fald, at der er en god vejledningsindsats, og at vi sikrer, at de tilsynsførende myndigheder tager virksomhederne i hånden, sådan at vi sikrer, at der er plads til innovation.
Og det kommer jeg til at lægge meget vægt på, også i forhold til resten af den her forordning, og altså ikke kun i forhold til de forbudte AI-tilsyn.
For jeg giver spørgeren fuldstændig ret; det er en balancegang, og i EU, og det er jo selvforskyldt, har der været en forkert balance i forhold til trangen til at regulere og muligheden for at innovere.
Det skal vi blive bedre til.
Christina Olumeko (ALT), 2025-03-13:
Tak for ordet.
Vi har lige lavet en ordførerrokade i Alternativet, hvor jeg desværre har måttet afgive digitaliseringsordførerskabet til min kollega Helene Brydensholt.
Til gengæld kunne hun ikke være her i dag, så jeg er vikar på den her lovforslag, og det bliver dermed også min sidste ordførertale.
Der er flere ordførere, der allerede har gennemgået lovforslaget, så det vil jeg ikke gøre.
Vi mener, det ligger i god forlængelse af vores politik omkring digitale borgerrettigheder og ansvarlig digitalisering.
Men der er også, som andre partier har været inde på, en række væsentlige bekymringer, som vi mener skal adresseres.
Flere af dem bliver fremhævet i høringssvarene.
Det mener vi indebærer en risiko for politisk indblanding, som potentielt kan kompromittere objektiviteten i tilsynet.
Dataetisk Råd anbefaler derfor, at det er Datatilsynet, som alene skal varetage tilsynet med forordningen, netop også, fordi Datatilsynet allerede har erfaring med uafhængigt at håndtere og effektivt føre tilsyn med GDPR-lovgivningen.
Det synspunkt støtter vi i Alternativet.
Vi mener grundlæggende, ligesom både SF og Radikale Venstre har været inde på, at det er vigtigt med armslængden i det her tilsyn.
For det andet bemærker IT-Branchen F & P og igen Dataetisk Råd, at det kan udgøre et problem, at lovforslaget helt afskærer klagemuligheder til den administrative instans.
Der er kun adgang til domstolsprøvelse, hvilket kan være både dyrt og langvarigt for både virksomheder og borgere, der har brug for en hurtig afklaring.
Her er vi altså på linje med Liberal Alliance, som også har den bekymring.
Når det så handler om forbudte AI-systemer, kommer Danmarks retsforbehold på tværs af forordningen i en række henseender.
Det gælder bl.a. myndighedernes brug af ikkemålrettet biometrisk fjernidentifikation i realtid, men retsforbeholdet ændrer i vores øjne ikke på, at vi har et moralsk og etisk ansvar for at beskytte borgere mod masseovervågning og dataindsamling, som den her forordning faktisk forsøger at fremme.
Derfor mener vi også, at Justitsministeriets nylige udmeldinger om at øge brugen af realtidsovervågning er bekymrende. Som lovgivningen er lige nu, slipper vi i Danmark for at lave et forbud mod denne type overvågning på grund af vores retsforbehold, men vi mener ikke, at det er acceptabelt at udnytte forbeholdet som en smutvej til at underminere borgernes fundamentale rettigheder.
Så for at opsummere kommer vi i Alternativet til at støtte lovforslaget, men vi mener også, at implementeringen af forordningen må sikre, at vi har reelt uafhængige myndigheder uden risiko for politisk styring, men også at vi får en mere smidig klageadgang for både borgere og virksomheder, og samtidig kommer vi til at holde regeringen op på, at vores retsforbehold ikke skal undtage os fra at beskytte vores borgere mod masseovervågning.
Det handler om borgernes tillid i sidste ende.
Tak for ordet.
Caroline Stage Olsen (M), 2025-03-13:
Tak for det.
Først vil jeg gerne kvittere for modtagelsen af lovforslaget og takke for den konstruktive debat, som vi har haft indtil videre i salen i dag.
Med forordningen om kunstig intelligens tager Europa et afgørende skridt med verdens første og, som hr. Morten Messerschmidt også påpeger, lidt omfattende regulering af kunstig intelligens.
Kunstig intelligens er en teknologi, synes jeg, med et enormt potentiale.
Den kan skabe vækst, den kan effektivisere processer, og den kan bidrage til løsninger på nogle af samfundets største udfordringer.
Det er risici, som kan true vores demokrati, vores værdier og vores grundlæggende rettigheder.
Enkelte anvendelser af AI-systemer indebærer en så stor og uacceptabel risiko, at de bliver forbudt med forordningen omkring kunstig intelligens.
Med det her konkrete lovforslag sætter vi rammerne for, at de danske myndigheder effektivt kan føre tilsyn med de her forbudte former for kunstig intelligens.
Det indebærer udpegning af tilsynsmyndigheder, tildeling af de nødvendige håndhævelsesbeføjelser samt etablering af sanktionsmuligheder.
Konkret, som det også er blevet diskuteret lidt i dag, udpeges Digitaliseringsstyrelsen, Datatilsynet og Domstolsstyrelsen som markedsovervågningsmyndigheder.
Det her lovforslag er det første skridt.
Vi forventer også at fremsætte yderligere forslag til lovgivning næste folketingsår, som vil omhandle tilsynet med krav til højrisiko-AI-systemer.
På den her måde sikrer vi, at Danmark står klar til at håndhæve forordningen omkring kunstig intelligens og understøtte anvendelsen og udbredelsen af ansvarlig kunstig intelligens i Danmark, og jeg står selvfølgelig til rådighed for at besvare de spørgsmål, som udvalget måtte have under udvalgsbehandlingen, men selvfølgelig også nu, hvis der måtte være nogen.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-03-13:
Jeg vil stille et spørgsmål, som jeg også har spurgt nogle af ordførerne om: Kan ministeren så forstå den bekymring, der bliver rejst i en række høringssvar, både om, at ansvaret er delt – det er der nogle der er bekymrede over – og om, at Digitaliseringsstyrelsen overhovedet har et myndighedsansvar i den her sag, fordi der jo helt åbenlyst er behov for armslængde?
I forhold til det at høre ressortmæssigt under et ministerium er der mange af høringssvarene, som tilkendegiver, at det simpelt hen ikke er nok, da man her skal udøve en myndighedsopgave både over for private virksomheder, men jo også over for en stat og offentlige myndigheder.
Caroline Stage Olsen (M), 2025-03-13:
I forhold til det første omkring det delte myndighedsansvar synes jeg også, at man er kommet det i møde og har lavet en mere klar fordeling.
For det er jo superrelevant, at også myndighederne ved, hvem der styrer hvilke tilsyn.
Så det synes jeg var en fuldstændig relevant, hvad kan man sige, del af høringssvaret, og det har vi selvfølgelig også prøvet at tilpasse.
I forhold til den anden del af spørgsmålet vil jeg sige, at som ordføreren også selv påpeger, er det jo ikke en ny diskussion som sådan.
Den har også været der, før jeg var minister.
Digitaliseringsstyrelsen har jo i forvejen rollen som en uafhængig tilsynsmyndighed på en lang række andre områder – DSA-tilsynet, tilsynet med ePrivacy, tilsynet med Tele – som jo fungerer efter samme princip, og indtil videre har jeg i hvert fald ikke hørt nogen klager om det.
Så jeg er tryg ved, at de kommer til at løfte den opgave.
Så vil jeg også påpege, at der er en masse høringssvar, som kvitterer for, at Digitaliseringsstyrelsen bliver den tilsynsførende myndighed.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-03-13:
Er der nogen som helst andre EU-lande, som har en styrelse eller det, der svarer til en styrelse, som tilsynsmyndighed?
Caroline Stage Olsen (M), 2025-03-13:
Der må jeg simpelt hen blive ordføreren svar skyldig – det ved jeg ikke, men det vil jeg meget gerne følge op på skriftligt.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-13:
Jeg bemærkede forleden dag, at ministeren var ude at efterlyse, at der kom nogle flere europæiske techvirksomheder.
Tror ministeren, det muligvis har noget at gøre med den her form for regulering, at de alle sammen ligger i USA?
Helt generelt har vi jo over de sidste 20 år oplevet en økonomisk deroute for EU.
Jeg kan huske, da jeg blev valgt første gang, det er 20 år siden; der var EU's og USA's økonomier sådan nogenlunde lige store, altså i forhold til andelen af verdensøkonomien.
I dag er USA, tror jeg, 50 pct. foran, og jeg tror, at det er meget selvforskyldt.
Det er netop på grund af sådan en form for lovgivning som den her.
Derfor er mit spørgsmål: Når ministeren er ude at efterlyse, at der kommer mere teknologisk innovation, altså at virksomheder af den art rykker til Europa, er det så i virkeligheden ikke det modsatte, vi bidrager til ved at lave lovgivning, som mennesker ikke kan læse?
Nu læste jeg jo referatet sådan, at Danmark har stemt ja til den her forordning, så jeg går ud fra, at man står på mål for den.
Det leder mig tilbage til spørgsmålet: Tror ministeren, at den her form for regulering sætter gang i den europæiske økonomi og sætter gang teknologiske udvikling, eller skræmmer den virksomhederne væk?
I lyset af de meldinger, hun var ude med den anden dag, om at hun gerne vil have flere techvirksomheder til Europa,
er det så ikke selvmodsigende, at man stemmer ja til lovgivning, som, med ministerens egne ord, kræver, at man får myndighederne til at tage virksomhederne i hånden, for overhovedet at kunne håndhæves?