runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-24:
Tak for ordet, og tak til SF for at rejse det her, som vi jo også er i fuld gang med at have fokus på, vedrørende efterretningstjenesterne med afsæt i den aktuelle FE-sag.
Som flere har været inde på, er det jo altid et hensyn at tage, når vi diskuterer efterretningstjenesterne, nemlig at tage det fornødne hensyn til balancen mellem sikkerhed, tilliden til Danmark som samarbejdspartner i den vestlige sikkerhedsalliance og på den anden side tilliden til efterretningstjenesterne fra befolkningen.
For det er hævet over enhver tvivl, at vi har efterretningstjenester, der hver dag gør et stort og vigtigt arbejde for et trygt og sikkert Danmark.
De forslag, der er skitseret her i beslutningsforslaget, handler bl.a. om en whistleblowerordning for ansatte i Forsvarets Efterretningstjeneste og i Politiets Efterretningstjeneste, og det kan Radikale Venstre fuldt ud støtte op om.
Der er også et forslag om, at det uafhængige tilsyn fremover får adgang til at kontrollere flere dele af efterretningstjenesternes arbejde.
Det er noget, vi kender fra andre lande, eksempelvis Norge, som det har været fremme i debatten her, men Storbritannien og andre giver også mulighed for, at der kan kontrolleres flere områder.
For i dag er det sådan, at det uafhængige tilsyn kun kan føre kontrol med tjenesternes behandling af personoplysninger osv., hvorimod den øvrige del såsom operationer og agentvirksomhed er undtaget fra tilsynets kontrol.
Radikale Venstre synes, at der er mange gode bud i det her beslutningsforslag, som vi godt kan støtte.
Derfor er vi positive over for det her og regner med at kunne støtte beslutningsforslaget
Naser Khader (KF), 2020-11-24:
Med dette beslutningsforslag fra SF bliver det foreslået, at der skal etableres en whistleblowerordning for ansatte i Forsvarets og Politiets Efterretningstjenester samt at udvide Tilsynet med Efterretningstjenesternes beføjelser til at kontrollere.
De danske efterretningstjenester har mange meget dygtige folk ansat, som hver dag er med til at sikre danskernes tryghed og sikkerhed.
Det skal vi være meget glade for og værdsætte.
Som efterretningstjeneste arbejder man under nogle helt særlige betingelser og vilkår.
Altafgørende er det, at samarbejdspartnere, kilder og allierede oplever, at vi lever op til den tillid, som er en forudsætning for at have efterretningstjenester i verdensklasse.
Med en whistleblowerordning, som SF foreslår, kan denne tillid blive svækket, og det må vi ikke risikere.
For tillid tager lang tid at opbygge med vores allierede, men den kan også forsvinde på et øjeblik.
Efterretningstjenesterne balancerer hver dag i en balancegang mellem demokratisk gennemsigtighed på den ene side og behovet for fortrolighed på den anden side.
Der er et klart behov for, at der bliver ført kontrol med vores efterretningstjenester – det er vigtigt – men vi skal også tænke os om, inden vi iværksætter initiativer på dette område.
For det kan som værste konsekvens have betydning for nationens sikkerhed, og vi må ikke gamble med nationens sikkerhed.
Vi vil gerne i dialog om, hvordan vi sikrer en ordentlig kontrol med vores efterretningstjenester, men vi mener ikke, at SF's beslutningsforslag er løsning en.
I øvrigt igangsætter man snart en redegørelse i forhold til det, der skete ved tilsynet her i august måned i år, og lad os vente og se, hvad redegørelsen bringer.
I øvrigt er det vigtigt, at alt ikke bliver offentliggjort, for, igen, så gambler vi med vores nations sikkerhed.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte SF's beslutningsforslag.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-24:
Danske efterretningstjenester skal kunne arbejde under radaren.
Det er fuldstændig afgørende for danskernes sikkerhed.
Følsomme oplysninger fra vores efterretningstjenester skal ikke ende i de forkerte hænder.
Det kan skade vores samarbejde med vores allierede og dermed danskernes sikkerhed.
På den anden side af det ønske – ønsket om en styrket sikkerhed – står et hensyn til borgernes retssikkerhed og den mulighed, der skal være for, at vi kan være sikre på, at de love og regler, der er omkring efterretningstjenesterne, også bliver overholdt.
Vi har i forbindelse med den verserende FE-sag aftalt, at der skal udarbejdes en redegørelse, som netop – forhåbentlig – giver en klarhed om, hvad forholdet er mellem borgernes retssikkerhed og tilsynets beføjelser og efterretningstjenesternes arbejde.
Jeg har noteret mig i de mange samråd, vi har siddet i med forsvarsministeren, at forsvarsministeren gentagne gange har sagt, at vi har en god og dygtig efterretningstjeneste, og at hun føler sig tryg ved efterretningstjenesten.
Når man sidder som et lille parti og dermed ikke sidder i Kontroludvalget, så har man ikke den direkte indsigt i, hvad der kommer frem, hverken i den redegørelse, som vi har igangsat på nuværende tidspunkt, eller i, hvad tilsynet i øvrigt har lavet af notater ud over det, som kommer ud til offentligheden.
Men den del af redegørelsen, som vi får tilgang til, vil vi i Nye Borgerlige kigge på – kritisk – og med det overordnede hensyn, at danskernes sikkerhed for os står over alt.
Vores forhold til vores allierede er fuldstændig afgørende for, at vi som et lille land også fremover kan være et frit land, så vores balance vil aldrig ende i en situation, hvor vi vil have mere tilsyn og mere åbenhed på bekostning af sikkerheden og dermed også friheden for borgerne.
På det grundlag kan vi ikke støtte SF's beslutningsforslag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-11-24:
Tak for de ord.
Jeg vil bare høre, om hr. Peter Skaarup ikke synes, at tilsynet rent faktisk har vist sin berettigelse.
Man kan jo i hvert fald se i årsrapporterne, at det af og til finder nogle ting, som der skal rettes op på, og det går jeg ud fra bliver gjort i god gænge.
Men for mig viser det egentlig, at det har haft en berettigelse, og at det var en god idé at lave det, dengang vi blev enige om det.
Så det, jeg egentlig bare vil høre om, er, om hr. Peter Skaarup ikke synes, at vi så også skal give dem den fulde pakke.
Altså, lad dem dog gå ind i alting; så kan vi sove roligt om natten og vide, at der er nogen, der ligesom holder øje med det her – vel vidende at de selvfølgelig ikke skal lægge alle de her ting frem for offentligheden.
Det ligger jo i tjenesternes natur, at det kan man ikke.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-24:
Tak for det.
For Liberal Alliance går frihed og sikkerhed hånd i hånd.
Vi har svært ved at forestille os en sikkerhed uden frihed, og vi har svært ved at forestille os en frihed uden sikkerhed, og derfor har vi det lidt svært med håndfaste udmeldinger om, at vi sætter det ene over det andet.
For vi synes, at begge dele er en forudsætning for hinanden.
Vi hilser forslaget fra SF velkommen, og vi tror, det er en god idé, som SF foreslår, at whistleblowere i efterretningstjenesterne kan gå til Tilsynet med Efterretningstjenesterne og berette om ting, der foregår i efterretningstjenesterne, som de mener er ulovlige.
Det tror vi er en god idé inden for de rammer, som tilsynet i dag beskæftiger sig med.
Altså, hvis man henvender sig med ting, som ligger inden for tilsynets arbejdsområder i dag, så tror vi, det er en god idé.
Vi har behov for at undersøge yderligere, om det også er en god idé at udvide tilsynets tilsyn med flere ting, end man i dag beskæftiger sig med.
Her er vi nervøse for, om det vil kunne risikere at gøre det problematisk for efterretningstjenesterne at beskytte danskernes sikkerhed, men det vil vi gerne dykke yderligere ned i, inden vi tager endelig stilling til, hvordan vi vil stemme til SF's beslutningsforslag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-11-24:
Det glæder mig, for jeg mener nemlig, at vi er nødt til at kigge på det samlede system.
Jeg er selvfølgelig lidt ærgerlig over, at ministeren ikke bare siger: Det er et fantastisk forslag – det tager vi.
Men det her forslag blev faktisk til i kølvandet på, at Berlingske skrev en række historier om en påstået agent, som befandt sig i Spanien, og det, jeg lagde mærke til i de her artikler, var, at der åbenbart var folk i tjenesterne, som var utilfredse med sagens behandling eller noget i den stil – det var i hvert fald det, som artiklen beskrev.
Var det ikke bedre, om vi havde en ekstern whistleblowerordning, så vi kunne få folk til at gå derhen i stedet for?
Det er klart, at hvis den er intern, vil man ikke bruge den.
Nick Hækkerup (S), 2020-11-24:
Det, som jeg siger nu, har ikke noget at gøre med kommentarer, stillingtagen eller forholden mig til den sag, der bliver henvist til, og som har været omtalt i Berlingske, så jeg forholder mig ikke til, om det, der er skrevet, sagt eller gjort i den sag, er rigtigt eller forkert.
Det er fuldstændig løsrevet fra den sag.
Jeg synes, at noget af det, vi skal se på, selvfølgelig er, hvordan vi sikrer, at der laves en trykventil, sådan at også folk, der måtte arbejde i vores tjenester, har mulighed for at kunne komme af med oplysninger.
Det, vi bare skal være opmærksomme på, er, at det er uhyre sensitive oplysninger eller kan være det, og derfor bliver vi nødt til at finde en anden ramme end den ramme, som gælder i øvrigt.
Jeppe Bruus (S), 2020-11-24:
Tak for det, og tak til SF for at fremsætte det her forslag, og som ordføreren for forslagsstillerne var inde på, er det jo fremsat før den verserende, vi kan kalde den FE-sag, som jo også har aktualiseret diskussionen om tilsyn og de anbefalinger, der kommer fra tilsyn.
Derfor handler det her jo også om at finde balancen mellem, at vi på den ene side har nogle efterretningstjenester, som kan fungere, og som er en del af det vigtige fundament for danskernes sikkerhed, og at vi på den anden side selvfølgelig også sørger for, at der er mulighed for at kontrollere det arbejde, og at det arbejde foregår inden for lovens rammer.
Det er jo hele fundamentet for at leve og virke i et demokratisk samfund, altså det er, at vi har tillid til vores efterretningstjenester, at vi har tillid til hinanden, og at vi har tillid til, at loven gælder alle steder.
Det er selvfølgelig også helt afgørende, i lyset af den anden sag, vi drøftede her i Folketinget, og rammerne for det arbejde, der nu er sat i gang, at den tillid ikke skal stå i vejen for, at vores efterretningstjenester kan fungere og fungere fortroligt.
Det er jo ligesom essensen af at have de her efterretningstjenester, at de opererer i det skjulte til gavn for os alle sammen.
Og som ministeren også var inde på, har regeringen jo tilkendegivet, at man sideløbende med og på baggrund af den undersøgelse af FE, som er i gang med at blive iværksat, også kommer til at kigge på tilsynets rolle og herunder de spørgsmål, som også bliver adresseret i beslutningsforslaget.
Derfor, selv om det her beslutningsforslag er fremsat før FE-sagen, er det stadig væk aktuelt i forhold til at følge op på den undersøgelse, der er sat i gang, og så tænker jeg, at det må glæde forslagsstillerne, at forsvarsministeren i dag har iværksat en whistleblowerordning, der også på kort sigt gør, at man har en ordning for de oplysninger, som er klassificerede eller hemmelige.
Med det sagt støtter Socialdemokratiet ikke forslaget, men arbejder videre i det spor, der er lagt.
Morten Dahlin (V), 2020-11-24:
Tak for det.
Beslutningsforslaget her handler om at etablere en whistleblowerordning for ansatte i Forsvarets og Politiets Efterretningstjenester, og man ønsker i øvrigt også med beslutningsforslaget, at tilsynets beføjelser skal udvides, så de får adgang til at kontrollere alle dele af efterretningstjenesternes arbejde, f.eks. deres operationer og agentvirksomhed.
Det er afgørende for Venstre, at vi har nogle velfungerende efterretningstjenester, som har mulighed for at agere i et sikkert og fortroligt rum.
Vores efterretningstjenester udgør en vital funktion for at sikre danskerne og Danmarks sikkerhed, for der er en reel og alvorlig terrortrussel mod Europa og mod Danmark.
Samtidig er det vigtigt, at der er tillid til de danske efterretningstjenester i befolkningen, og vi har jo desværre set nogle sager omtalt i offentligheden.
Dem skal jeg ikke gå ind i, men vi kan i hvert fald konstatere, at det nogle steder har sået tvivl om efterretningstjenesternes arbejdsmetoder.
Det er sagen simpelt hen for vigtig til.
Og jeg kunne komme med mange kommentarer om at forhaste sig lige i øjeblikket, men det skal jeg undlade.
I Folketinget er der bred opbakning til, at vi får undersøgt Forsvarets Efterretningstjeneste, tilsynet med det, og den her brede opbakning har jo også medført, at justitsministeren og forsvarsministeren i samme forbindelse har sagt, at de ønsker at se på rammerne for tilsynet samt forholdet til Folketingets Kontroludvalg.
Det betyder så i øvrigt, at evalueringen af PET-loven trækker ud – det mener jeg også at ministeren nævnte før – fordi man afventer en afklaring af hele den her proces.
I Venstre mener vi, at vi bør vente på, at den her undersøgelseskommission har udført sit arbejde, og vi vil også gerne høre, hvilke konklusioner regeringen drager efter det.
Det er vigtigt at understrege, at det ikke er, fordi vi afviser, at der kan ske noget på det her felt, men når det kommer til vores efterretningstjenester og rigets sikkerhed, mener vi i Venstre ikke, at vi skal træffe nogen forhastede beslutninger.
Det er vigtigt, at vi gør arbejdet ordentligt og grundigt og ikke bare prøver at se handlekraftige ud – og det er en kommentar til den her sag.
Så vi er selvfølgelig positive over for at kigge på den her balance, når undersøgelsen er afsluttet og konklusionerne er fremlagt.
Og med det kan jeg meddele, at Venstre ikke kan støtte det her beslutningsforslag.
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-24:
Altså, vi forhaster jo ikke noget ved at give os i kast med at gå videre i nogle af de retninger, der er i det her beslutningsforslag.
Det er jo sådan, at vi har diskuteret efterretningstjenesterne i mange, mange år – og gudskelov for det, for det er jo altid en spændende debat.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, om han mener, at det sår tvivl om, at efterretningstjenesterne agerer i et sikkert og fortroligt rum, hvis man indfører en whistleblowerordning, som der er lagt op til her; hvis man indfører, at der er et årligt møde mellem Kontroludvalget og Tilsynet med Efterretningstjenesterne; eller hvis man giver tilsynet de samme beføjelser, som man har i eksempelvis Norge.
Sår det tvivl om, at efterretningstjenesterne agerer i et sikkert og fortroligt rum?
Morten Dahlin (V), 2020-11-24:
Det kloge svar på det spørgsmål er jo, at der er bred opbakning her i Folketinget til, at vi nu skal have undersøgt det her til bunds.
Jeg tilkendegav lige før på Venstres vegne, at vi er klar til at kigge dybt ind i, om balancerne er de rigtige, og om vi har de rigtige værktøjer til at kunne kontrollere.
Men det kloge svar er jo, at tingene skal tages i den rigtige rækkefølge.
Nu må vi se, hvad undersøgelsen viser.
Vi vil også høre, hvilke konklusioner regeringen drager på vegne af undersøgelsen.
Og så må vi bagefter tage stilling til, hvad der skal gøres.
Det er den rigtige måde at gøre det på.
For det her er ekstremt vigtigt.
Det er ikke for sjov.
Derfor – i respekt for opgavens vigtighed – må tingene blive taget i den rigtige rækkefølge.
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-24:
Tak for det.
Nu fik jeg så det kloge svar.
Så vil jeg gerne høre Venstres holdning.
Venstres ordfører sagde jo, at det er vigtigt, at når man træffer nogle beslutninger, skal der ikke sås tvivl om, at efterretningstjenesterne agerer i et sikkert og fortroligt rum.
Morten Dahlin (V), 2020-11-24:
Jamen Venstres holdning er krystalklar.
Venstres holdning er nemlig den, at vi forholder os til det ekstremt kloge svar, som Venstres ordfører gav lige før, nemlig at det her skal gøres i den rigtige rækkefølge.
Der er et bredt politisk ønske om at få undersøgt det her til bunds.
Når vi har fået undersøgt det og vi har konklusionerne, er vi sådan set klar til at kigge på, om balancen i forhold til tilsynets beføjelser er den rigtige i dag.
Og det skal jo ske med det for øje, at det på den ene side er vigtigt, at der er en retlig kontrol med, at love og regler bliver overholdt, og at der på den anden side er det forhold, at de her efterretningstjenester har brug for et fortroligt og sikkert rum for at kunne udøve deres arbejde, som er ekstremt vigtigt for Danmark og for danskernes sikkerhed.
Mona Juul (KF), 2020-11-24:
For min skyld må alle stille sig op og sige, at de er direktør i deres eget liv og for det hele.
Det er ikke det, vi på nogen som helst måde skal finde nogen som helst form for forargelse i.
Det, der er vigtigt, er, at vi giver så konkurrencevenlige vilkår for at starte virksomhed i Danmark som muligt, og det kunne vi gøre ved at sænke kapitalkravet til 8.000 kr.; så ligger vi på linje med landende omkring os.
Vi behøver ikke at gå ned på 1 kr., vi behøver ikke at være Sørøver Sally hele bundtet; det var også i 1970'erne, så vi skal måske også lige huske at opskrive den lidt.
Det er så vigtigt, at vi sikrer de her gode vilkår for iværksætterne.
Jeg er sikker på, at vi får en rigtig god forhandling om det her punkt, og jeg tror, at vi skal længere ned end de 40.000 kr.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-24:
Det kan vi godt støtte.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-24:
Jamen jeg må tilslutte mig ordene fra hr. Lars Boje Mathiesen.
Også vi stemmer for lovforslaget, og det gør vi med de samme argumenter, som har været benyttet af andre partier før os.
Vi stemmer for.
Troels Ravn (S), 2020-11-24:
Tak for ordet.
Lovforslaget, vi behandler her i dag, er en udløber af regeringens kasseeftersyn for 2019.
Der viste sig at være en række kritiske udviklingsopgaver i skatteforvaltningen.
Det gælder i særlig grad på it-området.
Lovforslaget skal ses som et led i regeringens plan for at genoprette og styrke tilliden til skattevæsenet.
Regeringen vil på sigt tilføre skattevæsenet 1.000 flere skattemedarbejdere og oprette otte nye skattecentre i hele landet.
Med finansloven for 2020 har vi allerede ansat de første 250 nye skattemedarbejdere og åbnet de to første nye skattecentre.
Konkret handler lovforslaget om at styrke styringen og kontrollen af skatteforvaltningens it-område, og derfor oprettes et uafhængigt tilsyn bestående af fem eksterne eksperter, som skal udbygge og styrke kontrollen med skatteforvaltningens it-område og understøtte den parlamentariske kontrol af skatteforvaltningens it-drift og it-udvikling.
Det vil være It-tilsynets overordnede opgave at føre tilsyn med skatteforvaltningens it-område samt yde it-faglig strategisk og teknisk rådgivning til skatteforvaltningen.
Det uafhængige It-tilsyn skal supplere den rådgivning, der ydes af Statens It-råd, og understøtte det eksisterende tilsyn i Skatteministeriet.
It-tilsynet vil skulle afrapportere til skatteministeren om It-tilsynets arbejde i en årlig redegørelse, som offentliggøres og forelægges Folketinget.
It-tilsynet vil skulle underrette skatteministeren om forhold, som ministeren efter It-tilsynets opfattelse bør have kendskab til.
Og It-tilsynet vil skulle behandle underretninger, som It-tilsynet modtager gennem indberetninger i regi af en whistleblowerordning på skatteforvaltningens it-område.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-11-24:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne spørge ordføreren til, hvor mange forskellige tilsyn der skal til for at redde et dårligt produkt.
Her handler det om et nyt, eksternt tilsyn.
I forvejen er der Statens It-råd, der er nedsat en it-ekspertgruppe, der er også et internt tilsyn i Skatteministeriet, og Rigsrevisionen fører også i en vis grad tilsyn.
Så hvis man har f.eks. en bil, der ikke kan køre, er løsningen så, at man får synet den hvert år eller hvert halve år, eller hvor mange synshaller skal bilen igennem, før man konstaterer, at produktet er dårligt?
Tror man virkelig på, at det er endnu et tilsyn, der skal til for at redde det her?
Troels Ravn (S), 2020-11-24:
Jeg har stor tillid til, at det tilsyn, der bliver oprettet her, vil komme til at fungere på den måde, at det kan være med til at genetablere den tillid, der skal være til vores skattevæsen.
Et velfungerende it-system er en forudsætning for, at vi kan have en effektiv skatteopkrævning.
Det er nødvendigt at kunne vejlede og rådgive med hensyn til mere styring.
Jeg tror også, at vi som politikere må anerkende, at der er grænser for, hvor meget der kan sættes i gang på én gang; altså, kompleksiteten har været meget voldsom i forhold til den lovgivning, der er vedtaget gennem mange år, og det har belastet vores it-systemer.
Derfor er det så også vigtigt at sætte ind med en styring, og det her tiltag om et it-tilsyn på skatteforvaltningens område hilser jeg meget velkommen.
Jeg er sikker på, at det bliver godt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-11-24:
Det er jo der, hvor vi godt kan blive lidt uenige alligevel, fru Mona Juul.
For Konservative siger, at vi bare skal sætte prisen ned – ja, ja, bare sæt prisen ned – men omvendt må ordføreren vel også kende lidt til det her med, at det kan være fornuftigt nok, at dem, der etablerer sig og kalder sig direktører osv., også har hånden lidt på kogepladen.
Hvis man kigger på den måde, man kan definere de 40.000 kr., man lægger ind i eksempelvis et anpartsselskab, på, så er det jo ikke så svært at finde 40.000 kr., hvis det både kan være varelager, andre værdier osv., som ligger til grund for det.
Og så skal vi jo ikke glemme, at den måde, rigtig mange iværksættere som f.eks. mig selv gjorde det på, var ved at bruge vores cpr-nummer; det var simpelt hen hele baduljen, og krakkede du, så krakkede du.
Det siger jeg ikke man skal, men anerkender ordføreren ikke, at vi også er nødt til at stille nogle krav til den der bagvedliggende finansiering, for ellers kan alle folk jo stille sig op og sige: Jeg er direktør for det hele?
Mona Juul (KF), 2020-11-24:
Tak for spørgsmålet.
Jeg insinuerer bestemt ikke, at det går ned ad bakke for iværksætteriet.
For jeg er sikker på, at ordføreren er enig med mig i, at jo flere iværksættere, jo bedre – i hvert fald de sunde og stærke af dem.
Orla Hav (S), 2020-11-24:
Uden at fornærme nogen kan man vist godt sige, at L 82 er en skønsom blanding af mange elementer vedrørende erhvervslovgivningen – ændring af selskabsloven, ændring ved kombinationen af selskabsloven og årsregnskabsloven og lov om bemyndigelse til midlertidig fravigelse af virksomheders pligter på selskabs- og regnskabsområdet i forbindelse med covid-19.
Det meget konkrete i L 82 er dog lempeligere krav til omregistrering fra iværksætterselskaber til anpartsselskaber og bemyndigelse til midlertidig fravigelse af bestemmelser om fysisk fremmøde ved generalforsamling i virksomheders vedtægter eller tilsvarende aftaler i forbindelse med covid-19.
Det er et udtryk for en meget bred og meget positiv vilje til at give gode muligheder for mennesker, der ønsker at etablere egen virksomhed, altså det, der ligger bag dagens lovforslag.
Det lå også bag lovgivningen om ivs'erne, altså iværksætterselskaberne, da man kun stillede krav om 1 kr. for at etablere et sådant.
Med L 82 muliggør vi en lettere omregistrering af et iværksætterselskab til et anpartsselskab ved indskud af restkapitalen, der er differencen mellem iværksætterselskabets registrerede selskabskapital og minimumskravet til anpartsselskabers selskabskapital, der i dag er 40.000 kr.
Tidsmæssigt forlænges fristen for omregistrering med 6 måneder fra den 15. april til den 15. oktober 2021, så der er tid til at anvende den nye mulighed for omregistrering.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget, og vi indgår gerne aktivt i udvalgsbehandlingen heraf.