runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-02-21:
Det er jo en fuldstændig grundlæggende ting og det primære i forhold til det med dyrevelfærd, nemlig at dyrene skal have mere plads.
Så det glæder jeg mig til fortsat at diskutere med Dansk Folkeparti.
Carl Valentin (SF), 2023-02-21:
Altså, hvis man tager de millioner og atter millioner af grise og de i øvrigt over 100 millioner kyllinger, som vi producerer i Danmark om året, og giver dem væsentlig mere plads, så er der ikke mere plads i Danmark.
Så det kan man simpelt hen ikke.
Det er ikke muligt arealmæssigt at have en animalsk produktion med så mange individer, hvor de har meget mere plads.
Derfor skal det gå hånd i hånd, at dyrene får bedre vilkår, og at vi får færre af dem.
Carsten Bach (LA), 2023-02-21:
Ja, og man kan sige, at ordføreren på en eller anden måde kommer mig lidt i forkøbet.
Men jeg vil så i virkeligheden godt stille spørgsmålet alligevel, for hvad så, hvis vi konverterer hele den animalske produktion i Danmark – gris for gris, ko for ko – fra normal konventionel drift til økologisk drift?
Ville det så rent faktisk ligge inden for det, der er SF's målsætning med den animalske produktion i Danmark?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-02-21:
Så det var åbenbart en fortalelse om, at Venstre vil nedbringe CO 2 -udslippene mest muligt i landbruget.
Altså, med hensyn til det der udviklingsspor i landbruget er det jo det, Enhedslisten er for.
Vi har været med til at sikre 3,5 mia. kr. i landbrugsaftalen, til at det økologiske areal kan udvides.
Vi har været med til at sikre det her plantespor sammen med andre partier, som gør, at der er ekstra midler til at udvikle flere plantebaserede fødevarer.
Der har vi forhåbentlig den fornøjelse på torsdag at stemme det lovforslag igennem sammen med Venstre.
Så der er masser af møder, vi kommer til at mødes ved, men jeg tror alligevel, vi er lidt forskellige med hensyn til den der hastighed på CO 2 -reduktionerne i landbruget.
Erling Bonnesen (V), 2023-02-21:
Tak for det.
Nu er det jo sjældent, at Enhedslisten og Venstre er enige om ret meget her i salen, men lige præcis på landbrugs- og fødevareområdet skal vi være det, for vi er jo havnet i den samme aftale.
Så det synes jeg da vi skal arbejde godt sammen om.
Jeg minder også om, at der også står, at vi lige præcis – oversat sådan lidt til dansk – ikke skal jage arbejdspladserne ud af landet.
Så det ser jeg da også frem til at Enhedslisten vil begynde at gå op i.
Og så er jeg da glad for, at Enhedslisten også har noteret sig, at vi også i Venstre synes, at vi selvfølgelig skal passe godt på vores klima, og jeg har også i min ordførertale markeret et par af de ting, der er gang i.
Og der er jo gang i den gode udvikling derude.
Vi er også sammen om at have afsat nogle flere penge til forskning i udvikling af flere tiltag.
Så lad os holde snuden i sporet på det, sådan at vi kan få de tiltag udviklet og sat ind, så vi kan sikre flere plantebaserede fødevarer.
Men vi skal også lige sikre den gennemstegte bøf.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-02-21:
Tak for ordførertalen.
Så det ser jeg meget frem til at vi kan arbejde godt sammen om.
Enhedslisten har jo stillet et moderat forslag om at halvere den animalske produktion i Danmark, for det vil være et godt første step til at komme i den retning, som Venstre nu også vil, med hensyn til at nedbringe CO 2 -udledningen
mest muligt.
For det er ikke gjort med det her lovforslag, at vi bare skal pumpe noget gylle ud lidt hurtigere.
Vi er jo lidt i den lavteknologiske ende med det her lovforslag.
For det med at reducere den animalske produktion er noget, der er meget effektivt, men vi har jo også lavbundsarealerne, hvor vi er bagud på point i øjeblikket, og det går for langsomt.
Kan ordføreren uddybe lidt, hvordan CO 2 -udledningen skal nedbringes mest muligt i landbruget?
Erling Bonnesen (V), 2023-02-21:
Tak for det.
Den danske landbrugs- og fødevaresektor skal udvikles og ikke afvikles.
Det står klart og tydeligt i landbrugsaftalen fra oktober 2021, og det er også klart markeret i regeringsgrundlaget.
For vi skal udvikle på de nye muligheder og samtidig passe godt på det, som vi har.
Danske fødevarer er efterspurgte både herhjemme i Danmark, men også mange andre steder rundtom i verden, og det kan vi jo kun glæde os over.
Det er jeg sikker på at finansministeren også altid glæder sig over.
I lyset af et presset klima skal vi også have øje for den effekt, som dansk landbrug har på klimaet, og heldigvis er vi godt med fremme her i Danmark med hensyn til at producere fødevarer med så lav udledning som muligt og med de værktøjer, som aktuelt er til rådighed, og med den teknologiske udvikling og de muligheder, der nu er, og som der stadig væk udvikles på.
I Venstre har vi stor tillid til vores landmænd og dem, som driver udviklingen i dag, og vi skal ikke jage landbrug og fødevareerhverv ud af landet – tværtimod.
Vi skal nedbringe udledningen af drivhusgasser mest muligt under hensyntagen til en fortsat bæredygtig udvikling af erhvervet og dansk landbrugs konkurrenceevne.
Fortsat teknologiudvikling og videreudvikling af produktionsmetoderne er en vigtig del af vejen frem til det.
For kort tid siden førstebehandlede vi et lovforslag om Fonden for Plantebaserede Fødevarer, og i dag behandler vi lovforslaget om hold af husdyr, der ligeledes implementerer dele af landbrugsaftalen fra oktober 2021, som er baseret på et bredt flertal her i Folketinget.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, skaber den juridiske ramme for at udmønte de tiltag i forhold til husdyrproduktionen, der ligger i landbrugsaftalen, og det drejer sig både om implementeringstiltag, men også om de nye teknologier, der løbende udvikles.
Med den foreslåede bemyndigelse sikres også grundlaget for at indføre hyppig udslusning af gylle i svinestalde, som også ordføreren for Socialdemokratiet var inde på, og det er et godt eksempel på, at der også er god gang i videreudviklingen og indførelsen af nye tiltag.
På klimaområdet kan det også nævnes, at der er god gang i udviklingen af f.eks. det nye fodertilsætningsstof Bovaer, som også kan reducere udledningerne, når det først bliver endelig indført.
Landbruget skal fortsat skabe arbejdspladser og bidrage til at producere gode, sunde, klima- og miljøvenlige og sikre fødevarer for derigennem at fastholde sin gode position både på hjemmemarkedet og i den danske fødevareeksport.
Så på det grundlag støtter Venstre naturligvis det her lovforslag.
Anne Paulin (S), 2023-02-21:
Tak for det.
Danmark har nogle af verdens mest ambitiøse klimamål, og hvis vi skal nå dem, skal vi også finde konkrete reduktioner i landbrugssektoren.
Landbruget har været, er og vil fortsat være et vigtigt dansk erhverv, der sikrer fødevarer af høj kvalitet, som ikke blot er med til at brødføde os selv, men også mange mennesker uden for landets grænser.
Danmark er også et stærkt opdyrket land, og vi har mange dyr.
Det ses på klimaregnskaberne, hvor udledningerne fra landbrugsarealer og skovdrift i dag udgør over 35 pct. af vores samlede udledninger.
Men det er et tal, som vel at mærke vil stige til over 45 pct. i 2035, i takt med at reduktionskurverne knækkes markant inden for energi, industri og transport.
Derfor er landbrugsaftalen og dens bindende reduktionsmål for landbruget utrolig vigtig.
Og lovforslaget, som vi behandler nu, L 47, følger netop op på landbrugsaftalens ambitioner om, at dansk landbrug skal levere konkrete CO 2 -reduktioner både i 2030, men også i 2025.
L 47 giver miljøministeren bemyndigelse til at kunne følge op på vigtige implementeringsspor i landbrugsaftalen, bl.a. i forhold til at fastsætte regler vedrørende hyppig udslusning af gylle i svinestalde, som er et af implementeringstiltagene i landbrugsaftalen, som ventes at kunne medføre CO 2 -reduktioner på 160.000 t i 2030.
Derudover rummer landbrugsaftalen også et krav om, at der skal findes CO 2 -reduktioner fra kvægbestandene svarende til 170.000 t CO 2 -e i 2025, og der gives også med L 47 en bemyndigelse til at kunne fastsætte nærmere regler for, hvordan det kan opnås, eksempelvis gennem krav til fedtfordeling i foder eller på anden vis.
Her er det opløftende at se, at der er gode resultater i forbindelse med test af fodertilskud, som peger på, at vejen fra udvikling til implementering bestemt er mulig og kan give solide reduktioner i metanudledningen fra dyrene.
Men der er også fortsat brug for mere udvikling, og derfor giver L 47 også hjemmel til, at ministeren kan fastsætte yderligere regler om de tiltag, som forligskredsen bag landsbrugsaftalen bliver enige om at implementere.
Socialdemokratiet bakker op om L 47 og ser frem til det videre arbejde med landbrugets grønne omstilling.
Morten Bødskov (S), 2023-02-21:
Tak for det, formand.
Tak for bemærkningerne og den brede opbakning til lovforslaget.
Lovforslaget, som vi behandler her, skal sikre de gode finansieringsmuligheder i KommuneKredit og skal jo så samtidig også styrke og opdatere den ramme for tilsyn, der er omkring det.
Kernen i lovforslaget er jo selvfølgelig KommuneKredit, der som bekendt er en forening, der låner ud til danske kommuner og også til vores regioner.
Kommunerne og regionerne er jo så medlem af KommuneKredit og nyder herigennem godt af de gunstige finansieringsmuligheder, som kan opnås gennem lige nøjagtig KommuneKredit.
Jeg vil først give lidt baggrund for, hvorfor vi overhovedet behandler lovforslaget.
Ressortansvaret for KommuneKredit blev overført fra det daværende Økonomi- og indenrigsministerium til Erhvervsministeriet i 2019, og Finanstilsynet har siden da forestået tilsynet med KommuneKredit.
Formålet med lovforslaget er så at fastsætte rammerne for det tilsyn, som Finanstilsynet skal føre med KommuneKredit, og i samme forbindelse modernisere reguleringen af KommuneKredit.
Med forslaget lægges der op til, at KommuneKredit skal omfattes af nogle af de krav og tilsynsrammer, som gælder for øvrige kreditinstitutter, dog således at rammerne tilpasses KommuneKredits særlige virksomhed og de afgrænsede risici, som KommuneKredit påtager sig.
Med den gældende lovgivning er det KommuneKredit selv, der beslutter, hvor store finansielle risici foreningen ønsker at påtage sig.
Tilsynsmyndigheden skal dog godkende den beslutning.
Med forslaget styrkes rammerne for styring og begrænsning af de finansielle risici, som KommuneKredit påtager sig.
Finanstilsynet vurderer så også, at KommuneKredit allerede i dag i sine interne regler for styring og begrænsning af finansielle risici holder sig betryggende inden for de grænser, som ligger i lovforslaget.
Så der foreslås ikke ændringer i det kapitalkrav, som KommuneKredit allerede i dag skal opfylde.
Forslaget indebærer desuden, at KommuneKredit fremover underlægges regler på visse områder, der svarer til de regler, som også gælder for andre finansielle virksomheder.
Der er bl.a. tale om regler vedrørende ledelsesmæssige strukturer, videregivelse af fortrolige oplysninger, regnskaber, revision, ophør og også strafbestemmelser.
KommuneKredit vil, som det har været fremme, fremover også kunne låne ud til grønlandske og færøske kommuner.
De grønlandske og færøske kommuner bliver ikke medlemmer af KommuneKredit og skal derfor ikke hæfte for KommuneKredits forpligtelser.
Da den danske stat fuldt ud garanterer for de grønlandske og færøske kommuners lån hos KommuneKredit, vil det ikke have nogen effekt for de danske kommuners og regioners hæftelse over for KommuneKredit.
De nærmere forhold bliver så reguleret i en rammeaftale mellem KommuneKredit, de danske myndigheder og henholdsvis Grønlands selvstyre og de færøske myndigheder.
Jeg er glad for, at grønlandske og færøske kommuner nu selvfølgelig også får den her mulighed.
Tak for opbakningen.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget i Folketinget.
Nick Zimmermann (DF), 2023-02-21:
Lovforslaget flytter jo tilsynsansvaret for KommuneKredit fra Indenrigs- og Boligministeriet til Finanstilsynet.
KommuneKredit underlægges endvidere tilsvarende krav, som gælder for øvrige kreditinstitutioner med visse tilpasninger.
I Dansk Folkeparti støtter vi et godt og effektivt tilsyn med kreditinstitutioner og finder det i forlængelse heraf naturligt, at tilsynsansvaret flyttes til Finanstilsynet.
På den baggrund kan vi godt støtte lovforslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-21:
Tak for det.
Men så vil jeg da prøve at få lidt liv i kludene, for diskussioner af den her type kan jo ofte hives op på et lidt mere ideologisk niveau, og det kan man egentlig også med den her.
For når vi i Enhedslisten – gennem tiden og aktuelt – argumenterer for behovet for offentlige banker, bliver vi nogle gange lidt mødt af rullende øjne, kommentarer om nordkoreanske tilstande og lignende.
Det har jeg egentlig altid syntes var pudsigt, fordi vi jo faktisk har en række offentlige banker i Danmark allerede: Vi har vores su-lån, vi har Vækstfonden, og vi har Eksport Kredit Fonden, som alle er offentlige banker, og så har vi, som vi diskuterer i dag, KommuneKredit, som er et kommunalt, fællesejet offentligt finansinstitut, som i øvrigt er medlem af den europæiske sammenslutning af statsbanker.
Det er godt.
Derfor kan man sælge obligationer billigt og finansiere kommunale investeringer betydelig billigere, end hvis man skulle hente det her på det private bankmarked.
Så KommuneKredit er en rigtig god idé.
Nå, det var et langt tilløb til selve forslaget, men nu skulle det jo ikke være kedeligt.
Men vi støtter i Enhedslisten op om forslaget.
Vi synes, det er fornuftigt, at man lægger et tilsyn der, hvor der er de rette kompetencer, og det her tilsyn er jo blevet flyttet lidt rundt mellem forskellige ministerier.
Vi noterer os, at det bliver understreget, at man i det her tilsyn – og det vil vi også følge – tager højde for, at KommuneKredits forretningsmodel er af en helt anden karakter end, lad os bare tage Nordeas eller Danske Banks.
Altså det er et langt mere simpelt produkt, og dermed er der også langt mindre risici, og derfor skal tilsynet selvfølgelig heller ikke have det omfang, som det har, i retning af de private banker.
Så genlæste jeg lige KommuneKredits eget høringssvar fra sidst – lovforslaget har åbenbart været fremsat tilbage i 2021 – og de peger i det på noget, der i hvert fald er vigtigt: Med en ny EU-dom er der ligesom åbnet for bedre muligheder for inden for statsstøttereglerne at øge långivningen til den grønne omstilling i kommunerne.
Det er meget vigtigt.
De har også adgang til med kommunegaranti at få finansiering gennem KommuneKredit, og det er bare afgørende for os i Enhedslisten, at der ikke ændres ved det, og det håber jeg ministeren måske kan opklare, og ellers kan vi lige vende tilbage til det i udvalgsbehandlingen.
Jeg ser nemlig ikke de her selskaber nævnt i lovforslaget.
Så med de ord kan jeg sige, at vi er tilhængere af forslaget.
Og nåh jo, den anden del af det – at også færøske og grønlandske kommuner kan få adgang til en billigere finansiering – er jo positivt, og det betyder også, at borgere i de to lande kan slippe billigere i skat, når de skal have finansieret forskellige investeringer.
Tak for ordet.
Mette Abildgaard (KF), 2023-02-21:
Tak for det, formand.
Ministeren foreslår, at jeg bare skal gå op og sige, at jeg er enig, for at optimere i forhold til tidsforbruget.
Men jeg er her i stedet for min kollega Mona Juul, som stadig væk er fanget i et samråd, og hun har altså skrevet en vældig tale, så den skal I have – den skal I ikke snydes for.
Jeg lover, at den ikke er så lang, men I skal have den alligevel.
Den tidligere S-regering besluttede engang i 2019, at KommuneKredit skulle flytte ressort fra det tidligere Økonomi- og Indenrigsministerium til Erhvervsministeriet.
Erhvervsministeriet har så besluttet, at Finanstilsynet skal forestå tilsynet med KommuneKredit, og det medfører et behov for at opdatere de regulatoriske rammer, hvorfor vi nu står med L 42.
Der er i lovforslaget ikke givet nogen begrundelse for at flytte ressort, og jeg har heller ikke fundet nogen forklaring på, hvorfor det så først sker nu, altså snart 4 år efter og endda med endnu en ny regering, ligesom jeg også er i tvivl om, om det bidrag til Finanstilsynet, som der lægges op til, stemmer overens med det tidligere niveau for tilsyn.
Så er vi i øvrigt enige i den overordnede linje om, at Finanstilsynet med L 42 kan føre tilsyn med KommuneKredit på samme måde, som Finanstilsynet i dag fører tilsyn med andre finansielle virksomheder.
Den her tale leder mig tilbage til tankerne fra første gang, jeg stod på Folketingets talerstol og i 15 år havde kæmpet for at blive valgt til Folketinget og var så glad og stolt og skulle holde min første tale.
Den var cirka lige så tør som den her.
Det var sådan lidt en halvfesen oplevelse.
Så jeg håber ikke, at der er nogen, der har deres første ordførertale i dag med det her lovforslag.
Men vi bakker op.
Lars-Christian Brask (LA), 2023-02-21:
Tak for det.
Det er endnu et lovforslag, hvortil det ganske kort kan siges, at det logiske sted, hvor der er regulering af en finansinstitution, og hvor der også er tilsynsansvar, er i Finanstilsynet snarere end i Indenrigs- og Boligministeriet.
Så når KommuneKredit fremover skal have tilsyn af Finanstilsynet, er det noget, vi støtter i Liberal Alliance.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-02-21:
Tak for ordet.
I dag skal vi behandle L 42, som skal forankre tilsynsansvaret for KommuneKredit hos Finanstilsynet.
Dette ansvar har tidligere ligget hos Indenrigs- og Boligministeriet.
Det vil sige, at KommuneKredit bliver omfattet af tilsvarende vilkår som øvrige realkreditinstitutter.
Det giver også ens rammevilkår samt lige konkurrencevilkår, hvilket er vigtigt.
Der bliver opdateret mere detaljerede regler om ledelse, som udspringer af lov om finansiel virksomhed, som vi har drøftet tidligere i dag.
Det gælder krav til bestyrelsens overordnede funktion samt krav om egnethed og hæderlighed.
Ligeledes bliver reguleringen for KommuneKredits finansielle risici opdateret og styrket, så der fastsættes krav til likviditet og markedsrisici, som vi kender det fra andre realkreditinstitutter.
Der er dermed fundet en balanceret model for den fremtidige regulering af KommuneKredit.
Derudover lægges der op til, at det i fremtiden også bliver muligt for grønlandske og færøske kommuner at optage lån igennem KommuneKredit.
I Danmarksdemokraterne synes vi, det er positivt, at Danmark kan være med til at bidrage til en omkostningseffektiv finansiering på både Grønland og Færøerne.
Danmarksdemokraterne støtter derfor forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2023-02-21:
Jamen jeg aner også sådan en lille smule ironien i det, men vi kan jo sige, det er fælles gods, og vi har en fælles opgave med at få de her ting bragt videre i mål, i hus.
Og lige præcis om det plantebaserede kan jeg bare henvise til den ordførertale, jeg også holdt her for et par uger siden.
Det står vi jo fuldstændig bag i Venstre.
Så også på den plantebaserede del er det fælles gods.
Og jeg håber da på, at det også kan blive fælles gods, for så vidt angår den animalske produktion, og at Enhedslisten vil være med til også at se på den gennemstegte bøf fremover.
Det ville da være fantastisk, hvis jeg kunne få ordføreren fra Enhedslisten til at svare på det på et tidspunkt.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-02-21:
Tak til ordføreren for Socialdemokratiet for en god gennemgang af L 47.
I landbruget er der stor forståelse for og vilje til at nedbringe udledningen af CO 2 .
Vi skal sørge for en kontinuerlig udvikling af og forskning i løsninger, der reducerer vores klimaaftryk.
I henhold til de aftalte reduktioner fra dansk landbrug tager vi med dette lovforslag nu endnu et skridt mod at reducere udledningen af drivhusgasser.
Danmark skal fortsat gå forrest i klimakampen, men vi skal også sikre os, at vores landbrug kan følge med.
De bedste resultater skabes efter min bedste overbevisning i et tæt samarbejde med landbrugets aktører.
Vi skal understøtte landbruget med implementering af disse nye teknologier, så vi sammen kan gøre Danmark grønnere.
Tak for ordet.
Carl Valentin (SF), 2023-02-21:
Grunden til, at jeg lige rystede på hovedet i starten, var, at ordføreren sagde: afvikling af den animalske produktion – som om SF slet ikke mener, der skal være en animalsk produktion i Danmark.
Det, vi har vedtaget, er, at vi har en langsigtet målsætning om at afvikle konventionelt husdyrhold, og det er to meget forskellige ting.
Det er bare lige for at få det på plads.
Men ja, det er jo rigtigt, at vi har et langsigtet mål om at udfase konventionel dyreproduktion.
Og det handler simpelt hen om, at vi synes, at det er en uetisk måde at producere dyr på at putte tusindvis af dyr ind i store betonhaller, som er den måde, man primært producerer kød på i dag – desværre.
Vi synes, at det er vigtigt, at dyrene har mulighed for at udfolde deres naturlige adfærd.
Det har de meget mere i produktioner, der er økologiske eller minder om økologisk produktion.
Derfor ser vi, at det er den måde, man i fremtiden bør producere kød på.
Hvis man vælger at give dyrene markant mere plads, hvilket man efter vores etiske overbevisning bør gøre, så er man dog også nødt til at have meget mindre dyreproduktion, for ellers kan vi bruge hele vores land på at producere dyr, og det er måske heller ikke en farbar vej.
Carsten Bach (LA), 2023-02-21:
Det kommer måske ikke så meget bag på hr. Carl Valentin, at jeg godt vil kredse lidt mere rundt om de her målsætninger, som man har i SF i forbindelse med afvikling af den animalske produktion i Danmark.
Jeg kan se, at ordføreren allerede ryster lidt på hovedet, men nu må vi lige se, hvordan hovedbevægelserne bliver senere, når jeg har fået stillet mit spørgsmål.
Ordføreren lægger jo vægt på i sin tale, at man står på mål for, at dansk landbrug skal udvikles og ikke afvikles, og det er jeg jo sådan set meget glad for.
Der bliver også talt om mindre kød, og på svaret på et tidligere spørgsmål blev der jo sagt: afvikling af konventionel animalsk produktion i Danmark.
Det betyder jo 100 pct., sådan som jeg forstår det.
Er det korrekt – altså 100 pct. afvikling af konventionel animalsk produktion i Danmark?
Carl Valentin (SF), 2023-02-21:
Det er jo klart, at det, når vi har et langsigtet mål om at udfase konventionelt dyrehold, så er af dyreetiske grunde, men det er åbenlyst også af klimamæssige grunde, og det skal gå hånd i hånd.
Det er det, vi forsøger at få indskrevet i aftalen her, og det er klart i forlængelse af det, der står i landbrugsaftalen.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-02-21:
Det er jeg jo meget glad for at høre, for det er også der, hvor vi er enige.
Men ordføreren lægger selv op til, at det her med en reduktion af CO 2 -udledningen er én ting, og at det ikke må gå på kompromis med dyrevelfærd.
Så jeg undrer mig over, hvis SF egentlig selv har en politik, der er baseret på klimagasser og ikke så meget på det enkelte dyrs rettigheder.
Så kan ordføreren eventuelt sige lidt mere om, hvad forskellen er på klimagasudledningsreduktionen og så dyrevelfærden?
Carl Valentin (SF), 2023-02-21:
Ja, det er sjovt; jeg fik faktisk det samme spørgsmål fra Liberal Alliances ordfører, sidst vi havde en fødevaredebat her i Folketingssalen.
Derfor er det også klart, at vi, hvis vi skal nå i mål med de måltal, så skal reducere vores animalske produktion markant.
Og vi har da også det langsigtede mål – som jeg i øvrigt også sagde til Liberal Alliances ordfører sidst – at vi ønsker, at man helt afvikler konventionel dyreproduktion, for vi mener simpelt hen ikke, at det er en etisk måde at producere dyr på.
Vi ser meget hellere, at man satser på økologisk produktion og noget, der ligner det, og så meget mere på planteproduktion.
Men det er selvfølgelig klart, at det er et langsigtet mål, og at det er en meget stor omstilling af dansk landbrug.
Men det er der, vi gerne vil hen, og det vedtog vi i vores grønne program på vores landsmøde sidste gang.