Astrid Krag (S), 2018-12-14:
Jeg er lidt ked af det på Venstres vegne, hvis Venstre regner med at genvinde regeringsmagten på at tale om, hvad der skete under en dyb økonomisk krise sidst, og så endda ikke har styr på tallene.
Altså, da vi forlod regeringskontorerne, blev der brugt 3 mia. kr. mere på velfærden i kommunerne, end da vi satte os ind i dem.
Så kan Venstre hoppe og danse alt det, de vil, og synge løftebrudssange, som de plejer.
Hvis vi så kigger fremad, står vi med en sund dansk økonomi, hvor vi faktisk har mulighed for at lade pengene følge med det stigende antal ældre, hvor vi faktisk har mulighed for at sørge for, at der ikke bliver løbet så hurtigt derude, at man ikke er så presset, at der er en værdig pleje og omsorg til de ældre, både i ældreplejen og på vores sygehuse.
Det bør vi da investere i.
Men hvad vil den nuværende regering?
De vil føre en økonomisk politik, hvor der kommer til at mangle 10.000 medarbejdere i den offentlige sektor i 2025.
Det er da fuldstændig håbløst.
Ja, bl.a. er der jo en ganske udmærket socialdemokratisk borgmester i Aarhus Kommune, som blev fremhævet af Dansk Folkeparti ordfører tidligere.
Jamen en del af det at få en mere ensartet kvalitet, som er noget af det, vi efterlyser, handler jo om arbejdet med de kvalitetsindikatorer, som det vel er 3 år siden vi afsatte penge til, og hvor man så har løftet arbejdet videre.
Og jeg håber, vi er tæt på at få det arbejde ud at virke, altså at vi får nogle ensartede og ikke særlig mange, men gennemgående indikatorer, vi kan måle på, så man kan måle, hvad det er for en kvalitet, de forskellige kommuner kan levere.
For det her med at sikre, at de ældre får den samme hjælp i kommune A som i kommune B, at det ikke er postnummeret, der afgør, om man får den hjælp, man har brug for, løses jo ikke alene med de midler, der øremærkes på toppen af de omkring 45 mia. kr., der i forvejen bruges på ældreplejen, vel?
Hvis vi skal løse det, skal vi sørge for at få ensartet kvalitet ud af alle de penge, vi bruger, og ikke kun de nye penge, der bliver lagt oveni.
Derfor har vi brug for mere systematisk at kunne sammenligne og kunne se, hvad det er for en kvalitet, man får som borger; hvad det er for nogle kvalitetsstandarder; hvad det er, vi kan levere; hvor der er færre ældre borgere, der f.eks. bliver indlagt på sygehuset; hvor man er bedst til at forebygge forebyggelige indlæggelser osv. Så vi bliver nødt til ikke kun at snakke øremærkning af nye midler, men jo af alle de penge, der bliver brugt på ældreområdet.
Venstres ordfører kom godt nok vidt omkring der, det må man sige.
Jamen hvis vi skal starte med to af de bagudskuende ting, sagde jeg det faktisk også tidligere her i salen, nemlig at da vi gik ud af regeringskontorerne, blev der brugt omkring 3 mia. kr. mere på velfærd i kommunerne, end da vi gik ind.
Det synes jeg sådan set er dumt af Venstre at kritisere, al den stund at det var et løft, der skete i en periode, hvor Danmark stod i den dybeste økonomiske krise siden 1930'erne.
Det er jo ikke her, vi er i dag, og det er en væsentlig stor forskel, i forhold til hvad det er for nogle muligheder, man har som regering, og det bruger den nuværende regering ikke rigtigt, det mener jeg ikke.
Jeg mener, det er håbløst, at man har en finanslov, hvor det bliver billigere at have et privatfly og en lystyacht – lige nu.
Det er nu, vi faktisk har råd til at investere i det, vi er fælles om, og det er jo bl.a. vores ældrepleje, det er vores sygehuse, det er vores børnepasning.
Det er et politisk valg, hvad vej man vil gå, og det politiske valg har danskerne jo heldigvis lige om lidt, og så får vi se, om de har mest tiltro til Venstres ordførers statsministerkandidat, Lars Løkke Rasmussen, eller det socialdemokratiske bud på samme, Mette Frederiksen.