runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Uffe Elbæk (ALT), 2018-12-11:
Så vil jeg starte med at sige, at det var supergodt, at statsministeren tog til Marrakesh.
Det skal statsministeren have ros for.
Nu håber jeg ikke, at statsministeren kommer i endnu mere dårligt humør, når jeg nu vil stille nogle spørgsmål omkring Klimaområdet.
Der har været rigtig meget opmærksomhed omkring Peter Birch Sørensens afgang som formand for Klimaområdet, og noget af det, som man, når man læser diverse interviews, kan blive rigtig usikker på, er, hvor uafhængigt et råd Klimarådet egentlig er.
Det havde vi en kontrovers om«.
Nu kender vi kun som sagt Peter Birch Sørensens udlægning af mødet, men det, der jo på alle måder må tænde alle mulige advarselslamper, er, hvor uafhængigt er Klimarådet egentlig?
I klimaloven står der, at Klimaområdet er uafhængigt og selv vælger sine opgaver, men når man læser interviewet i Politiken, får man en fornemmelse af, at der har været et konstant pres eller i hvert fald et markant pres på rådets arbejde, hvor regeringen ønskede, at rådet skulle fokusere på noget andet end det, rådet selv mente man skulle fokusere på.
Så mit spørgsmål er som sagt, om statsministeren er enig i, at regeringen ikke skal blande sig i Klimarådets arbejde, og hvis det er tilfældet, hvordan vil regeringen så sikre, at det rent faktisk også er situationen?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-12-11:
Jamen det er fint at være enig i vores målsætning og afskrive vores virkemidler, men så skal man bare komme op med nogle andre selv.
Og jeg står på mål for vores politik, som er en politik, der er båret af kærlighed til de børn, som ellers risikerer at vokse op med forældre, der vedvarende befinder sig på kanten af vores arbejdsmarked.
Det duer ikke.
Derfor har vi fremmet tilskyndelsen til at tage arbejde.
Derfor har vi lavet integrationsprogrammer, der har sikret, at dobbelt så mange med anden etnisk baggrund, der for nylig er kommet til Danmark, nu er selvforsørgende.
Og derfor kan vi også glæde os over, at det, man så definerer som fattigdomsgrupper, jo ikke er sådan nogle statiske grupper, der befinder sig i livslang fattigdom.
Det er det ikke.
Og jeg står på mål for det, fordi de resultater, vi opnår, er permanente og positive.
Ja, det gør det.
Ja, det gør vi.
Det er bl.a. grunden til, at vi har afsat nogle ekstra ressourcer her i den her juletid, som jeg tror at vi alle sammen ved er en tid, der kan presse privatøkonomien lidt mere.
Det er jo den måde, vi kan gå ind i det på, uden at gå på akkord med helheden i det, for helheden i det trækker Danmark i en bedre retning.
Det er supergodt, at der er i tusindvis af flere børn, der oplever, at deres forældre springer ud af sengen om morgenen for at skulle på arbejde.
Pernille Skipper (EL), 2018-12-11:
Jeg må simpelt hen sige til statsministeren, at det ikke er rigtigt.
Jeg kan godt være enig i målsætningen om, at forældre kommer i arbejde, men være uenig i virkemidlet.
Det kan man godt.
Det er Enhedslisten, og det er nok alle børneorganisationer i Danmark, socialrådgivere – alle, som arbejder med børn og konsekvenserne af børnefattigdom på både kort og lang sigt, siger, at det virkemiddel har skadelige konsekvenser for børnene, og det er nu det virkemiddel, som statsministeren og Dansk Folkeparti vil bruge mere af og sende børn ud i fattigdom.
Det har enorme konsekvenser, også langt ind i deres voksenliv, og for alle os andre.
Så jo, hvis bare det var så simpelt, som statsministeren siger.
Og ja, der er en højkonjunktur, der gør, at flere er kommet i beskæftigelse, men det er statsministeren, regeringen og Dansk Folkepartis lave, lave ydelser, som sender børn ud i fattigdom.
Det er også en konsekvens af den politik, der bliver ført.
Og statsministeren må jo forholde sig til, hvad statsministeren vil gøre med de tusindvis af flere børn, der kommer til at leve i fattigdom.
Deres forældre kommer ikke i arbejde.
Det er børn, der lever i fattigdom.
Det er det, jeg beder statsministeren om at forholde sig til.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-12-11:
Jo, men det er jo ikke sådan, selv om det jo selvfølgelig er meget tillokkende og meget enkelt, at fru Pernille Skipper kan definere ét spørgsmål, og så skal man svare på det, og at der kun findes det ene spørgsmål i hele verden.
Ting er jo nødt til at blive set i en sammenhæng.
Er det godt for børn at vokse op med forældre, der vedvarende er på kontanthjælp og uden for det danske arbejdsmarked?
Kontanthjælp er, jeg havde nær sagt en arvelig sygdom.
Det nedarves.
Derfor er det godt at bringe folk ud af kontanthjælp og ind på arbejdsmarkedet.
Derfor er det godt, at man skal tilbage til 1987 for senest at se et så lavt antal danskere på passiv forsørgelse, som vi har nu.
Derfor er det godt, at i titusindvis af danskere er flyttet ud af kontanthjælp.
Derfor er det godt, at vi har fordoblet antallet af folk, der er kommet til Danmark, som efter 3 år er selvforsørgende.
Det er ikke bare sket af sig selv.
Det er jo bl.a. sket, ved at vi har lavet 225-timersreglen, ved at vi har lavet kontanthjælpsloftet, ved at vi har lavet integrationsydelsen, som nu renames, får et nyt navn, men som jo i sin realitet er det samme.
Ligesom jeg er nødt til at stå vagt om, hvad effekterne er af den politik, jeg fører, er fru Pernille Skipper da også nødt til at stå vagt omkring sin.
Hvis vi rullede alt det her tilbage – det er lidt usikkert, om oppositionen er enige om det, fordi Socialdemokratiet ikke har defineret nogen klar politik på det her område – så skulle man også rulle resultaterne tilbage.
Så medgiver jeg, at der er forskel på børn, der lever med forældre på lav indkomst i en kort periode og i en længere periode, og derfor sætter vi også nogle andre tiltag ind, bl.a. den her julehjælp.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-12-11:
Mens vi står her i Folketingssalen, er der klimatopmøde i Katowice i Polen, og i virkeligheden skal der jo træffes rigtig afgørende beslutninger i forhold til vores alle sammens fremtid.
Det er vigtigt, at alle gode kræfter går i rette med den blanding af klimafornægtelse og opportunisme.
Men det er ikke nok at gøre det i ord.
Der skal handling til, både i Katowice, men også i Danmark.
På transportområdet har vi set statsministeren have store ord og meget lidt handling, ja, sådan cirka i forholdet 1.000:1.
På landbrugsområdet ser det noget anderledes ud, for her er der ikke engang grønne ord af betydning.
Det er meget lidt, regeringen foreslår der skal ske på landbrugsområdet, når det drejer sig om klima, selv om landbruget står for 30 pct. af den danske klimaudledning.
Er det, fordi det er for dyrt?
Nej, ikke ifølge Klimarådet og andre eksperter, som fremhæver, at nogle af de samfundsmæssigt billigste tiltag nemlig er at begrænse Danmarks klimaforurening i landbruget.
Så mit spørgsmål er helt simpelt: Hvorfor lytter statsministeren og regeringen ikke til eksperterne og kommer i gang?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-12-11:
Jamen vi lytter skam til eksperterne.
Jeg tror bare ikke, det er ret mange, der er eksperter i alting, og det er jo derfor, man så i øvrigt har politikere, som kan lytte til mange forskellige eksperter og veje det sammen og træffe nogle beslutninger.
For livet består af at finde nogle balancer.
Det gør det også, når vi taler om det her, hvor jeg jo er stolt af at tilhøre en grøn førernation, som også engagerer sig ude i verden ved COP24.
Klima- og energiministeren er til stede.
Vi har lige udpeget en særlig special envoy, tidligere direktør for Vestas, til at fremme hele det her globale arbejde, for det er jo der, det skal ske.
Det er også der, man kan sørge for, at vi bliver grønne i vores ambition på en måde, hvor vi ikke får uhensigtsmæssige konkurrenceforskelle landene imellem.
Vi gør vores indsats der.
I forhold til transport og landbrug skal vi jo gøre det klogt.
Det er jo derfor, vi bl.a. skruer op for mere forskning, så vi kan udvikle de teknologier, der gør, at et af de landbrug i hele verden, der har det laveste carbonfodaftryk, altså fortsat kan være her, også som inspirationskilde til landbrug ude i verden og for at yde et bidrag til den globale klimakamp, sådan at vi ikke bare flytter dansk landbrugsproduktion andre steder hen, hvor effekten på klimaet er ringere.
Det er den samme tanke, der ligger på transportområdet.
Vi har et ambitiøst mål, og det er ikke bare snak.
Det kan ikke blive meget mere ambitiøst end at sige, at vi gerne vil sætte det mål med en forpligtelse, at vi i 2030 ikke længere skal have benzin- og dieselbiler nyindregistreret i Danmark, og så tage ansvaret for, frem for bare at stå og tale om det, at sætte et arbejde i gang, der kan vise, hvordan vi kommer derhen i virkelighedens verden.
For hvis vi bare skulle komme derhen ved at afgiftsfritage elbiler og ikke gøre andet, ville vi komme til at mangle 50 mia. kr. – altså 50 mia. kr. til sygehuse, til plejehjem, til folkeskoler – og det vil jeg ikke være med til.
Så jeg kan jo ikke nøjes med at lytte til én ekspert.
Der er også nogle andre eksperter, der siger, at vi skal bruge mere på sygehuse.
Peter Kofod (DF), 2018-12-11:
Tak for det.
Siden vi behandlede forslaget i Retsudvalget, er vi blevet opmærksomme på, at forslaget kan have nogle utilsigtede og negative konsekvenser for politiets mulighed for at bruge gps-montering.
Det var ikke lige pointen med lovforslaget, og derfor vil vi gerne have det en tur tilbage i Retsudvalget og kigge på det en gang mere inden tredjebehandlingen.
Det håber jeg at vi har mulighed for.
Merete Riisager (LA), 2018-12-11:
Titler på de anmeldte sager vil fremgå af www. folketingstidende.dk.
Forslag til lov om ændring af registreringsafgiftsloven.
Alternativets folketingsgruppe har meddelt mig, at medlem af Folketinget fru Carolina Magdalene Maier er udpeget som medlem af Lønningsrådet for den resterende del af indeværende funktionsperiode i stedet for fru Josephine Fock.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-12-11:
Jamen der er jo ikke nogen, der har fået mundkurv på.
Det skaber nok en forpligtelse til, at man lytter efter, men jo ikke, at man retter ind.
Og helt ærligt: Der er jo ikke noget særlig overraskende i, at hvis man havde et forslag om, at man gav alle, der købte en elbil, penge for at købe den, så ville der nok blive solgt flere elbiler, end hvis ikke man gav folk penge for at købe den.
Det kan jeg da sådan set godt regne ud, endda helt uden brug af eksperter.
Skal vi så bare gøre det?
Ja, det skal vi da lige overveje en gang.
For hvor får vi pengene fra, og hvad kunne vi ellers bruge dem til?
Det er jo derfor, at der ikke findes noget råd, hvad enten det er det ene eller det andet eller det tredje, hvor man bare kan sige, at nu ophæver vi dem til eksperterne over alt, og uanset hvad de siger, gør vi, hvad de siger.
Så kunne vi jo gå hjem alle sammen, så er der jo ikke nogen grund til, at vi er her.
Vores opgave er da netop at veje forskellige ting sammen.
Vi har sat en ambitiøs målsætning, som inspirerer ude i Europa.
Vi havde nu Folkevognsgruppen ude her i sidste uge, og de prøver at sætte målpunktet 2026 ...
[Lydudfald]
... Nu oplever vi så en stor producent, der altså siger det samme.
Derfor kan jeg ikke deponere min politiske handlefrihed hos et råd og sige, at uanset hvad de foreslår, er det bare min politik.
Det tror jeg heller ikke at nogen regering efter min vil kunne gøre, for nu at være helt ærlig og seriøs omkring det her.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-12-11:
Jeg synes jo, at statsministeren er vanvittig ukonkret, når det kommer til landbrugsområdet, men egentlig også, når det kommer til transportområdet.
Det er, som om man gerne vil have et grønt slips på og man gerne vil snakke om det grønne – i dag har statsministeren så ikke et grønt slips på, men ellers – men pointen er jo, at vi er nødt til at levere konkret, hvis vi kræver det af andre, og der kan jeg ikke forstå, at statsministeren ikke lytter til sit Klimaråd.
For Klimarådet er jo den objektive, sande vagthund.
Er det, fordi statsministeren i virkeligheden ikke synes, at vi skal have et Klimaråd?
Er det sådan en måde, hvorpå man siger, at man i virkeligheden gerne vil lukke munden på Klimarådet?
Når nu den afgåede eller fyrede formand Peter Birch Sørensen blev nødt til at gå til medierne og råbe vagt i gevær, er vi jo ude på et skråplan, hvis regeringen ikke generelt vil lytte til et objektivt Klimaråd.
Nu tillod statsministeren sig at kalde Peter Birch Sørensen for en martyr i medierne, men det er jo da netop forskernes opgave at råbe vagt i gevær, når retningen er den forkerte.
Så vil statsministeren fremadrettet sørge for, at det Klimaråd, der nu kommer, får lov til at råbe vagt i gevær, eller skal de, som Peter Birch Sørensen har oplevet det, også have mundkurv på?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-12-11:
Ja, vi leverer både ord og handling, når man ser på, hvad det er for en profil, Danmark har, og hvordan vi lever op til vores forpligtelser efter Paris, som skal udleves i fællesskab med andre EU-lande.
Hele ideen om at lave målrettet regulering i landbruget er jo i virkeligheden et instrument, som skal fremme den tænkning, der ligger bag det, der bliver sagt her, altså at vi får landmændene til at tænke nærmere ind i, hvilken jord der kan drives intensivt, og hvilken jord der ikke kan drives intensivt.
Det er egentlig også i det lys, at vi i den her lille tørkepakke, som regeringen jo gerne havde set blev større, også har elementer af jordfordeling.
Så jeg er slet ikke i tvivl om, at der er det perspektiv, der bliver tegnet.
Men jeg vil bare sige, at mit ansvar er bredere – det er vel også derfor, vi har politiske forskelle – end bare at iagttage én ting.
Jeg synes også, jeg ved siden af at gøre landbruget grønt har et ansvar for at sikre, at landbruget på vej derhen er levedygtigt og stærkt.
For det genererer i titusindvis af arbejdspladser, ikke kun i landbruget, men i hele fødevaresektoren.
Det genererer teknologi, som vi eksporterer.
Det genererer inspiration til landbrug globalt, som, hvis vi skal gøre en forskel, også skal med.
For det er rigtigt, at landbruget står for de 30 pct., og hvis man lægger Danmarks udslip sammen totalt, står vi for 0,01 pct. af det globale CO2-udslip.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-12-11:
Det er jo interessant, at statsministeren siger, han gerne vil lytte til eksperterne, men at der også kan være andre eksperter.
Ja, men her er alle eksperter faktisk enige, helt fra landbrugets eksperter til Klimarådets eksperter til uafhængige eksperter – nemlig om, at Danmarks landbrug står for 30 pct. af vores klimaudledning
30 pct. – det er ikke en lille del, det er en tredjedel.
Og hvis man går ind og laver en indsats på landbrugsområdet, kan man lykkes med det ganske billigt, meget billigere, end statsministeren lægger op til på f.eks. elbilområdet.
Lad mig bare komme med ét eksempel og prøve at være en lille smule konkret, når statsministeren nu ikke vil være det: Hvorfor foreslår regeringen ikke i sit eget klimaudspil at gennemføre de billige tiltag som f.eks. at tage nogle af de kulstofholdige landbrugsjorder ud af drift, som er et meget billigt tiltag samfundsøkonomisk?
For vi er nødt til at være konkrete her, hvis det for Danmarks vedkommende ikke bare skal blive ved ordene, og netop på det her område leverer statsministeren jo ikke engang ordene.
Pernille Skipper (EL), 2018-12-11:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at det er godt for børn, hvis deres forældre er i arbejde og kan betale medicin og forsikringer og have penge til, at de kan deltage i børnefødselsdage.
Der er jo aldrig nogen i diskussionen om børnefattigdom, der har sat spørgsmålstegn ved, altså om det er en god idé.
Problemet er jo, om det at sende forældrene ud i fattigdom med markant lavere ydelser rent faktisk får den positive effekt for børnene, og det er der bestemt ikke noget der tyder på.
Jeg mener, at det er finansministerens egne tal, der siger, at det måske er et par hundrede, der er kommet i arbejde af kontanthjælpsloftet – måske! – samtidig med at der er kommet tusindvis af flere børn i fattigdom som direkte konsekvens af de lavere ydelser.
Spørgsmålet er ikke, om det er godt, hvis forældre er i arbejde.
Det er ikke det, der er spørgsmålet.
Og bare et enkelt år i fattigdom har varige konsekvenser for børn.
Det viser forskningen sådan set.
For nylig sagde CEPOS' direktør i et interview, at det sådan set også tjener børnene godt.
Det er jo det, der er spørgsmålet: Tjener det også børnene godt og lærer de noget af de her markant lavere ydelser?
Det vil jeg egentlig gerne have statsministeren til at forholde sig til.
Er det godt for børnene at leve kort eller lang tid i fattigdom?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-12-11:
Målet med finansloven er at sikre, at Danmark bliver stærkere og rigere og mere rimeligt, at flere mennesker har noget at stå op til, at flere kan forsørge sig selv.
Og det er rigtig, rigtig godt.
Derfor er det også sådan, at når man kigger lidt mere ned i de her statistikker, vil man jo se, at de børn, som AE-Rådet nu vurderer skal listes, ikke er de samme børn år efter år.
Der er en betydelig mobilitet.
Og det er rigtig godt, fordi det bedste er, som jeg siger, at børn kan se op til forældre, der går på arbejde og tjener deres egne penge.
Så kan der være nogle veje derhen.
Der kan være en selvforsørgelses- og hjemsendelsesydelse, som er på et lavere niveau, der skaber en stærk tilskyndelse til, at man kommer i arbejde, i kombination med at vi har skabt en integrationsgrunduddannelse.
Der er dobbelt så mange, der nu er selvforsørgende efter 3 år som asylansøgere og familiesammenførte i Danmark, som da jeg fik statsministerposten.
Det er rigtig godt, fordi det sådan set er vejen ud af varig fattigdom.
Det er vejen ind i varig velstand.
Det er sådan, jeg ser på det.
Så anerkender jeg fuldt ud, at der kan være nogle udfordringer.
Det er bl.a. en af grundene til, at vi jo også i den her finanslov mig bekendt har afsat en pulje på, hvis jeg husker rigtigt, 4 mio. kr. til brug for – nu konkret det med den tilstundende jul, som fru Pernille Skipper er så optaget af – de her målgrupper.
Altså, helt overordnet kan jeg sige, at jeg er meget, meget pragmatisk anlagt i forhold til at få rigsfællesskabet til at fungere, og at lovgivningen jo er klar, og at processerne også er klar, alting initieres jo fra færøsk side, og så belyser vi tingene, og så bliver områderne hjemtaget.
Og jeg må bare sige, at jeg ikke er bekendt med, at der er knaster af et sådant omfang i nogen konkrete hjemtagelsesspørgsmål, at det skulle stille sig hindrende i vejen for, at man når i mål.
Altså, jeg kan ikke ihukomme, at jeg har fået henvendelser – breve, telefonopringninger eller andet – fra min færøske pendant, altså lagmanden, som har søgt at engagere mig i, at her er der et eller andet problem, der skal løses.
Så lige nu svæver jeg i glad uvidenhed om, at der skulle være nogen problemer overhovedet, og hvis det er en fejl, satser jeg på, at de relevante færøske myndigheder vil bringe mig ud af den vildfarelse, så vi kan komme videre.
Magni Arge (T), 2018-12-11:
Velkommen tilbage fra Marrakesh.
Der skete flere ting i går.
Vi kunne jo gå og glæde os over meddelelsen om, at Lagtinget har besluttet, at kort- og matrikelforhold bliver hjemtaget til april næste år.
Tidligere i år hjemtog vi også person-, familie- og arveret.
Der har pågået forhandlinger om yderligere hjemtagelser – af udlændingeområdet og luftfartsområdet – men man er endnu ikke nået i mål med dem.
Jeg ved godt, at der er forskel på kompleksiteten i diverse sagsområder, og det bevirker selvfølgelig forskellige udfordringer i hjemtagelsesprocessen.
Jeg formoder, at man er stødt på nogle knaster på udlændinge- og luftfartsområderne, der forhindrer en videre fremdrift, og som bekendt forudsætter overtagelsesloven fra 2005, at hjemtagelse af et område sker fuldt og helt i én proces.
Er statsministeren og regeringen åbne over for at se pragmatisk på hjemtagelse af områder, så man kan overtage dele af et område, der naturligt kan administreres selvstændigt, når en knast i øvrigt forhindrer en videre fremdrift i det samlede kompleks?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-12-11:
Jeg må blankt indrømme – og jeg ved ikke, om det er en fejl, jo, det er det jo, for man burde jo vide alt – at jeg simpelt hen ikke er bekendt med den henvendelse, der ligger fra FN's menneskerettighedsråd, det må jeg sige.
Men det vil jeg selvfølgelig dyrke og sætte mig ind i.
Det er sådan set også derfor, at jeg bruger ret meget energi på at række ud efter den grønlandske landsstyreformand og også den færøske lagmand i tilrettelæggelsen af, hvordan vi kan skabe et ordentligt og gnidningsfrit samarbejde om de her ting, herunder hvordan vi kan skabe det fortrolighedens rum, som er nødt til at være der, hvis man skal kunne håndtere nogle af de spørgsmål, som fru Aleqa Hammond rejser her.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-12-11:
Igen: For kort tid siden offentliggjorde FN's menneskerettighedsråd en rapport om Grønland, hvor det fremgår, at Danmark i langt højere grad bør involvere det grønlandske folk i beslutninger angående tilstedeværelse af fremmede militære styrker i Grønland.
Derudover pointerede statsministeren i sin åbningstale, at han ville åbne op for at diskutere, hvordan Færøerne og Grønland kan blive mere inddraget i kongerigets udenrigspolitik.
Når vi spørger regeringen, er der ikke noget ekstraordinært i gang på Thulebasen, mens vi i amerikanske medier kan læse om væsentlige opgraderinger af radaren.
Kunne man forestille sig, at FN's rettighedskonklusion og statsministerens udmelding om mere udenrigspolitisk inddragelse kunne være byggesten til at lade os i Grønland vide, hvad amerikanerne foretager sig på vores jord lige netop nu?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-12-11:
Tak for det.
Jeg er sådan set meget glad for, at den her meget omtalte FN-specialrapportør – som, hvis jeg husker det rigtigt, jo begyndte at interessere sig på baggrund af en henvendelse fra en minister i den grønlandske regering, som så aftrådte efterfølgende og brevet blev trukket tilbage, men interessen var vakt, da man kom – jo har bemærket de dansk-grønlandske initiativer vedrørende tidligere amerikansk militærtilstedeværelse i Grønland, som jo er initiativer, der sådan set understreger, at vi tager vores ansvar ret alvorligt.
Vi har jo så sent som i indeværende år indgået en aftale mellem den danske miljø- og fødevareminister på den ene side og formanden for landsstyret på den anden side om oprydning.
Vi har i vores forsvarsforlig med bred opbakning fra en bred kreds her i Folketingssalen afsat 180 mio. kr. til formålet.
I min optik har vi et fornuftigt samarbejde med de grønlandske myndigheder om at håndtere de her spørgsmål.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-12-11:
Den særlige undersøger fra FN's menneskerettighedsråd blev sidste år sendt til Grønland for at se på mulige trusler mod menneskerettighederne via håndtering af affald og farlige stoffer.
Den særlige undersøger kunne rapportere, at det ikke alene var et seriøst problem, at Grønland var blevet holdt uvidende om, hvad de amerikanske militære aktiviteter gennem tiden havde medført af affald efterladt i landet, men undersøgeren kunne også slå fast, at Danmark skal kortlægge og fjerne alt militært affald i Grønland, som er uønsket af det grønlandske folk.
Gennem årene er det lykkedes visse danske politikere at så tvivl om, hvem der har ansvaret for oprydningen efter disse elendigheder i Grønland nu, hvor områderne er blevet civile og derfor hører under det grønlandske selvstyres ansvar.
Men indførelsen af det grønlandske selvstyre har altså ikke betydet, at vi dermed også har overtaget ansvaret for USA's militære synder og Danmarks aftaler i fortiden.
Er Danmark klar til at tage det fulde ansvar for oprydningen efter militære aktiviteter i Grønland, altså i lyset af FN's menneskerettighedsrapport om Grønland?