runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2023-03-14:
Tusind tak for ordet.
For det her lovforslag er jo i virkeligheden en lille pind af en større aftale, nemlig »Klimaaftale om grøn strøm og varme 2022«, og jeg kan se, at alle de repræsentanter, der er til stede her i salen, er en del af aftalen – sågar er Kristendemokraterne også en del af aftalen, selv om de ikke længere sidder i Tinget.
Men ikke desto mindre er det faktisk også en rigtig god aftale, hvor hovedformålet med det her lovforslag er at give danskere med olie- og gasfyr hjælp til at få udskiftet deres fyr.
Det lovforslag, som vi behandler, består af to dele.
Den ene er en særordning om udskiftning af olie- og gasfyr, altså en godtgørelse af tinglysningsafgift for pant tinglyst til sikkerhed for lån ved udskiftning af olie- og gasfyr; med lovforslaget sikrer vi billigere finansiering af lån til udskiftning af olie- eller gasfyret, da man slipper for at betale tinglysningsafgift for lånet helt frem til 2028.
I praksis godtgøres den, der yder lånet, afgiften, og den, der yder lånet, vil fortrinsvis være en bank eller et realkreditinstitut, da de fleste boligejere formentlig vil søge at få finansiering et af de to steder.
Men der er to modeller, og de er, at bankers og realkreditselskabers afregning sker i forhold til afgiftsregnskabet, så de ikke skal have pengene op af lommen, og hvis der så er andre, der yder lån, kan de få godtgjort tinglysningsafgiften via en elektronisk blanket til skatteforvaltningen.
Den anden del af lovforslaget, som vi behandler, er en fremrykning af kategoriseringen af ejendomme.
Der foreslår man at fremrykke tidspunktet for kategoriseringen af visse ejendomme efter det nye ejendomsvurderingssystem.
En ejendom kategoriseres som f.eks. ejerbolig eller landbrugsejendom, og det kan selvfølgelig have betydning for beskatningen af ejendommen.
Forslaget skal derfor sikre, at der er en afklaring af ejendommens kategorisering, før vi overgår til det nye ejendomsvurderingssystem i 2024.
Jeg har været høringssvarene igennem, og jeg kan også se, at i forhold til den information, som der skal være, i forbindelse med at man kan fremrykke kategoriseringen af ejendommene, er man fuldt bevidst om, at man skal gøre sig utrolig umage fra myndighedernes side.
Med de bemærkninger – og i øvrigt også med den glæde, at alle, der er til stede her i dag, jo har været en del af hovedaftalen; det er enormt flot, når Tinget på tværs af partier fra rød til blå, fra venstre mod højre kan være enige om en aftale, og her er der bred enighed mellem i hvert fald alle de partier, der er til stede i salen her i dag – kan Socialdemokratiet støtte lovforslaget.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-14:
Tak for det, og mange tak for ministerens afrunding her med de mange facetter, som den her debat rummer og også har haft i eftermiddag, og som EU-debatten jo skal have.
Mit spørgsmål er følgende: Jeg er egentlig enig med ministeren i, at man ikke kan løse problemer i verden ved at være sig selv nok, og jeg er også enig i – det var også det, jeg gjorde rede for i ordførertalen – at vi skal have et europæisk samarbejde; det er nødvendigt, og det er også ønskeligt.
Vi er givetvis ikke enige om, hvordan det skal skrues sammen, og hvad præmissen skal være for det.
Men derfor vil jeg også gerne spørge lidt ind til regeringens syn på EU's rolle i den store verden.
Altså, en ting er, at man nu går ind på et spor, der handler om de her modtagecentre – der er Enhedslistens synspunkter velkendte – men en anden ting er i virkeligheden årsagen til, at mennesker drives på flugt, og EU's rolle i verden i forhold til at bekæmpe årsagerne til flugt og fordrivelse.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-14:
Jamen jeg skal da sige helt åbent, at vores tilgang til spørgsmålet om statsstøtte – og med vores taler jeg om regeringens og dermed også Danmarks, for det har egentlig været positionen under skiftende danske regeringer – jo er under en eller anden form for revision, ikke?
For Danmark er en lille åben økonomi.
Vi lever af fri handel, level playing field, og der skal ikke være en konkurrence på statskasser eller gældsætning.
Det er vi jo nødt til at forholde os til, og så skal vi finde det rigtige gensvar.
Det rigtige gensvar kan ikke bare være statsstøtte.
Det rigtige gensvar kan heller ikke bare være regulering.
Altså, det rigtige gensvar må være et balanceret gensvar.
Og fokuseret statsstøtte, hvor vi så samtidig også står vagt om at fastholde det indre markeds autonomi, så vi ikke pludselig får en konkurrence mellem de 27 lande, er en del af det, men det står selvfølgelig ikke alene.
Marianne Bigum (SF), 2023-03-14:
Mange tak.
Tak igen til ministeren for hans redegørelse.
I redegørelsen er der en passage om EU's grundlæggende værdier, herunder retsstatsprincipperne.
Jeg lagde mærke til, at ministeren også selv bragte det op i forhold til Europa-Kommissionens sagsanlæg mod Ungarn.
Jeg vil spørge ministeren, om den proaktive side, som ministeren siger Danmark tager i den her sag, også kommer til at indebære, at regeringen i lighed med andre ligesindede europæiske lande vil intervenere til støtte for Europa-Kommissionen i sagen om Ungarns anti-lgbt-lov.
Det er i håb om, at vi kan spare et samråd, som vi haft svært ved at finde tid til.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-03-14:
Jeg er rigtig tilfreds med, at ministeren har en rigtig god tilgang til Europa og netop fokuserer på værdierne.
Det er også derfor, jeg tænker, at vi på den måde kan tale EU op som et politisk fællesskab.
Men det, jeg i virkeligheden gerne vil spørge om og bruge tiden på, selv om der jo er tusind ting, man kunne spørge om, er det her med statsstøttekapløbet.
For vi har et andet instrument, og det er, at vi kan regulere og vi kan udfase den sorte energi.
Det vil faktisk skabe det bedste rum for, at de frie markedsaktører selv kan finde ud af, hvad de rigtige løsninger er.
Jeg er enormt bange for den statsstøtteordning, der kommer nu, hvor man fra statslig side skal lave en hel masse puljer, som ødelægger markedet, og jeg er sikker på, at ministeren måske netop er politisk enig i det.
Ja, det er faktisk rigtigt.
Jeg er glad for den korrigering.
Karin Liltorp (M), 2023-03-14:
Tak for det.
Det er i virkeligheden ikke så meget et spørgsmål, men mere en kommentar, for jeg blev så ked af det, da ordføreren sagde, at hun var meget pessimistisk og syntes, at vi altid brugte EU til at skyde på.
Jeg er ikke sikker på, at ordføreren har hørt den samme debat, som jeg har hørt, for jeg synes faktisk, at de fleste af os, der har udtalt sig, har været utrolig positive og set alle mulighederne i EU-samarbejdet.
Så derfor vil jeg bare gerne korrigere ordførerens forståelse af, at vi bare bruger EU som en prygelknabe.
Det synes jeg bestemt ikke vi gør.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-03-14:
Nej, det tror jeg ikke.
Det tror jeg ikke giver mening.
Det er jo ligesom, at vi også har kommuner.
Altså, jeg går da meget ind for, at vi har nogle forskellige lag der, hvor det giver mening.
Jeg går også ind for og vores parti går også ind for stærke kommuner, der har meget lokal beslutningskraft.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-03-14:
Lige nu har vi trods alt stadig væk en opdeling: Der er noget, der er EU-kompetence, og der er noget, der stadig væk er national kompetence.
Det, jeg egentlig bare spørger til, er, om der slet ikke er nogen grænse for, hvad der egentlig skal bestemmes i det store fællesskab.
Altså, mener ordføreren reelt set, at vi godt kunne nedlægge Folketinget og sige, at alle beslutninger simpelt hen træffes nede i Bruxelles?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-14:
Vi mener i Enhedslisten, at der skal gøres væsentlig mere for at bekæmpe de reaktionære tendenser, der er i bl.a. Polen og Ungarn, også fra EU's side.
Karin Liltorp (M), 2023-03-14:
Så vidt jeg er informeret, lægger man jo netop pres på dem.
Bl.a. har man forhindret Ungarn i at modtage de udbetalinger, de ellers skulle have, netop med henvisning til at de bliver nødt til at rette op på forholdene.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-14:
Ja, det anerkender jeg, og jeg ville ønske, at man gjorde det.
Karin Liltorp (M), 2023-03-14:
Tak for det.
Ordføreren nævner de problematiske forhold, der nogle gange er i Polen og Ungarn, og jeg vil høre, om ordføreren anerkender, at det faktisk er gennem EU, vi har mulighed for at lægge pres på de her lande for at få forbedret de her forhold.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-14:
Det spørgsmål tror jeg ordføreren skal stille til et andet parti.
Jeg står faktisk og argumenterer for, at begge dele er noget af det, vi gerne vil se et europæisk samarbejde være med til at løfte.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-03-14:
Ja, men der indsniger sig en misforståelse på en lang række punkter.
Men så kan jeg spørge på en anden måde: Hvordan tænker du at vi fra dansk side, hvis nu vi slet ikke havde EU, så ville kunne løfte byrden i forhold til klimapolitikken og skattely, som jeg hører ordføreren interesserer sig for?
Hvordan skulle vi gøre det uden et europæisk samarbejde?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-14:
Tak for det.
Med al respekt for fru Theresa Scavenius er det næsten som at høre De Radikale i 1990'erne tale om EU; at det hele er mennesker og menneskers vilje til at træffe beslutninger og der er ingen strukturer og ingen rammer, som i virkeligheden regulerer noget af det, vi kan.
Men spørgsmålet til ordføreren er egentlig: Mener ordføreren, at EU altid leverer klimapolitik, der fremmer Danmarks muligheder for at træffe ambitiøse klimapolitiske beslutninger?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-03-14:
Tak for det.
Når jeg hører ordføreren sige, at vi flytter den politiske diskussion væk, vil jeg sige, at jeg oplever det stik modsatte.
Når vi taler barselsregler, har jeg faktisk haft en oplevelse af, at nogle her har ønsket, at vi her i Folketinget skulle lave nye barselsregler, som man ikke kunne komme igennem med, og så er man trukket ned i EU, og så er man glade for, at beslutningen blev truffet i EU.
Det, jeg bare gerne vil høre ordføreren om, er: Er der slet ingen grænse for, hvad der skal besluttes nede i EU?
Altså, er der ingenting, som vi kan sige om, at det holder vi faktisk heroppe, fordi det er i Danmark, det skal besluttes, altså vi bestemmer selv?
Jeg ville jo synes, at vi selv skulle bestemme her, hvordan barselsreglerne skulle være.
Jeg oplever et EU, der begynder at tænke på, hvordan børnene skal passes – om de skal være i daginstitution, eller om de skal være hjemme.
Er det ikke noget, hvor vi må få lov til stadig væk at have suverænitet i Danmark?
Theresa Scavenius (ALT), 2023-03-14:
Jeg vil ikke lægge hovedet på blokken og sige »altid«.
Men det, der grundlæggende er linjen, er jo ikke, at jeg er vild med alt, hvad der foregår nede i Europa.
Jeg vil bare gerne have en politisk samtale om, hvad der skal ske, og hvad vi skal bruge europapolitikken til.
Og der kan man bare se, at der sket et skifte lige her på det sidste på klimapolitikfronten, og jeg har generelt været kritisk over for, at der ikke er sket nok, og historisk set har Danmark været mere ambitiøs, end man har været i Europa, men det er bare ved at skifte lige nu, og det er bare det, man skal være opmærksom på.
Peter Kofod (DF), 2023-03-14:
Tag ikke fejl – jeg ønsker Nordafrika og det afrikanske kontinent og alle andre lande ude i verden alt godt og alt det bedste, og hvis vi kan føre en politik, der er til glæde for dem og til glæde for os, så er det absolut kun dejligt.
Så nej, jeg har ikke som sådan noget imod, at vi fører en politik, som andre også har noget ud af.
Jeg synes bare, det er nærliggende også at kontrollere vores ydre grænse og se, hvem det er, der kommer ind.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-03-14:
Men er ordføreren f.eks. klar over, hvilke negative økonomiske konsekvenser vores landbrugspolitik har for Nordafrikas muligheder for at have en bæredygtig, selvstændig økonomi?
Jeg vil bare spørge ordføreren, om ordføreren vil være interesseret i at lave politik for det, der er årsagen til, at der er nogle, der flygter, i stedet for bare at ville sætte et hegn eller en mur op.
Peter Kofod (DF), 2023-03-14:
Nej, jeg mener, at vi skal bygge Fort Europa.
Jamen det vil jeg gerne, for jeg vil gerne løse problemer ude i verden.
Jeg tror bare, at hvis man kigger på indvandring, så er det mere realistisk at beskytte grænserne, end det er at løse alle Afrikas problemer.
Karin Liltorp (M), 2023-03-14:
Tak for det.
Nu kunne jeg forstå, at ordføreren mener, at EU har svigtet totalt i forhold til migrationsproblemet.
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstod det – mener ordføreren, at alle problemer med migration vil blive løst, hvis bare vi opsætter et hegn?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-14:
Men er ordføreren så ikke også enig i, at det i virkeligheden er ærgerligt, at det i den her debat, når det i virkeligheden helst skulle handle om substansen, bliver til et spørgsmål om, at Enhedslisten ikke ønsker at diskutere EU's klimapolitiske, hvad kan man sige, rammesætning eller muligheden for, at man fra dansk side kan levere en bedre klimapolitik?
Det er jo netop – faktisk som Moderaternes ordfører her sagde – at gå ind konkret og forholde sig til, om den lovgivning, som EU laver, løfter Danmarks muligheder eller ikke løfter Danmarks muligheder.
Det er jo den politiske kamp.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-03-14:
Men så vil jeg bare sige, at det er en misforståelse; at jeg misforstod dig.
For jeg hørte det, som om du sagde, at du var ked af, at man i Europa ikke var særlig ambitiøs i forhold til Danmark, og det mener jeg ikke er rigtigt.
Men hvis du mener, at det handler om at lave rigtig meget europæisk klimapolitik, er vi jo bare politisk enige.
Marianne Bigum (SF), 2023-03-14:
Mange tak.
Jeg kan forstå, at ordføreren efterspørger den ærlige samtale fra det sure provinshul, særlig oven på den tamme EU-redegørelse.
Hvad jeg også bed mærke i, var, at ordføreren nævnte et egentlig interessant punkt omkring, at afrikapolitikken kræver en ny landbrugspolitik i Danmark, og jeg vil spørge, om ordføreren kunne uddybe det forslag.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-03-14:
Tak for den gode opsummering af, hvad jeg har snakket om.
Som jeg også sagde tidligere i forhold til den arktiske diskussion, er det jo meget, meget komplekse spørgsmål, så jeg har ikke alle svarene.
Jeg kan bare se, at vi bliver nødt til at kigge på, hvilke konsekvenser vores landbrugspolitik i Danmark og i Europa har for vores nærområder.
Der er masser af rapporter, der viser – og jeg er sikker på, at spørgeren også kender alle de rapporter – de negative effekter, det har.
Og hvis vi så bekymrer os for flygtninge og vi bekymrer os for alle mulige andre ting, bliver vi nødt til at kigge på: Hvad er årsagen til, at man flygter fra f.eks. Nordafrika?
Jamen det er klimaforandringer, manglende produktion af landbrugsprodukter, som vi med europæiske midler underminerer og udkonkurrerer.
Det synes jeg vi skulle kigge på, og det håber jeg der på et tidspunkt bliver politisk villighed til.
Torsten Gejl (ALT), 2023-03-15:
I over 20 år har vi importeret spildevand fra den norske olieindustri som affald til bortskaffelse.
Så fandt man ud af, at det var forbudt.
Nu fortsætter man importen og den medfølgende udledning af forurenet spildevand, fordi man kan nyttiggøre et par procent af spildevandet.
Hvad tænker ministeren om det, og forstår ministeren godt, at det ikke giver mening for særlig mange andre end Miljøstyrelsen og Miljøministeriet?
Men hvis der er risiko for, at udledningen er ulovlig, forstår ministeren så godt, hvis de lokale beboere omkring sundet og i øvrigt alle andre, der gerne vil passe på vores indre farvande, har svært ved at forstå, at udledningen foregår lige nu? Vil det ikke være relevant, at ministeren efter den her samtale tager sin telefon og undersøger alle muligheder for at stoppe udledningen lige nu?
Magnus Heunicke (S), 2023-03-15:
Jeg forstår det udmærket godt.
Jeg har jo også selv mødtes med naboer i de konkrete tilfælde.
Men jeg tror også, at vi er enige om, at der kan være en række andre tilfælde, som er lignende eller har nogenlunde samme karakter.
Derfor har jeg meget, meget stor forståelse for det, men jeg er ked af det – jeg er nødt til at respektere, at vi har jurister, der er i gang med at arbejde på højtryk på det.
Og det er jo dem, der skal klæde mig på, i forhold til hvad jeg kan sige, hvad vi kan vurdere, og hvad konklusionen er.
Tak for spørgsmålet.
Det siger jo sig selv.
Og det er sådan, at Miljø- og Fødevareklagenævnet for nylig har truffet afgørelse om, at Miljøstyrelsens vejledning på nogle punkter ikke er i overensstemmelse med reglerne.
I den situation – altså hvor der er kommet en ny fortolkning af regler fra vores klagenævn – har ministeriet anbefalet, at vi suspenderer vejledningen, og den anbefaling har jeg fulgt.
Der er så brug for nu, at ministeriet får analyseret den nye afgørelse grundigt, og fagfolkene i ministeriet, altså juristerne osv., er ved at blive klogere på, hvilke konsekvenser det får, men vi har selvfølgelig suspenderet dele af vejledningen i den her periode.
De skal så også følge den nye afgørelse – og helt konkret er det, der spørges til, jo Slagelse Kommune, som konkret skal tage højde for den nye afgørelse i forbindelse med revurderingen af RGS Nordics miljøgodkendelse.
Den har så også konsekvenser for mange andre kommuner og mange andre sager rundtom i landet, og jeg har forståelse for, at det her ikke er nogen let situation at stå i som kommune.
Derfor kan jeg sige, at Miljøministeriets folk er i fuld gang med at analysere afgørelsen, så vi kan hjælpe forskellige kommuner rundtom i landet med fortolkningen af reglerne.
Min holdning er altså, at det er rigtigt at suspendere dele af vejledningerne, og så kan juristerne jo så se på, hvilke konsekvenser afgørelsen har – om den betyder, at vi skal ændre vores vejledninger – og en hurtig afklaring har høj prioritet.
I mellemtiden vil ministeriet og Miljøstyrelsen selvfølgelig være behjælpelige med rådgivning.
Torsten Gejl (ALT), 2023-03-15:
Jamen tak til ministeren for at handle på det her.
Der har jo været udledt forurenet spildevand fra den norske olieindustri i Agersø Sund i 25 år, og det udledes faktisk stadig væk, mens vi står her og taler.
Nu stopper det tilsyneladende, fordi Miljøstyrelsen har trukket den vejledning tilbage, som har vejledt Slagelse Kommune til at give tilladelse til at udlede forurenet spildevand med tungmetaller, PFOS, hormonforstyrrende stoffer osv. i Agersø Sund.
Men hvis vejledningen er trukket tilbage, må det jo betyde, at Miljøstyrelsen og Miljøministeriet er i tvivl om, hvorvidt vejledningen er lovlig ifølge EU's vandrammedirektiv.
Og hvis det ikke er lovligt, må der jo være blevet udledt spildevand ulovligt i godt 20 år i Agersø Sund, og det må der være nogle der er ansvarlige for.
Mit spørgsmål til ministeren er: Hvem er ansvarlig for det?
Hvordan skal de stilles til ansvar?
Og er det de samme myndigheder, der skal betale for oprensning og genopretning af Agersø Sund?
Magnus Heunicke (S), 2023-03-15:
Jeg forstår udmærket godt det her spørgsmål.
Altså, vi har fagfolk i ministeriet, der er ved at vurdere de juridiske konsekvenser af den her nye afgørelse, og det er sådan, at miljøbeskyttelsesloven indeholder regler om, hvornår en tilsynsmyndighed har pligt til at revurdere en miljøgodkendelse og eventuelt skærpe vilkår.
Det gælder jo f.eks., hvis der er kommet nye oplysninger om forureningens skadelige virkning – det kan også være andre ting.
Så jeg forstår godt, der er brug for at kende konsekvenserne af det her, men jeg er nødt til at respektere, at vi har jurister, der knokler på højtryk for at lave de her analyser, før vi kan komme med et mere præcist svar.
Jeg er nødt til at sige, at situationen nu er den, at det handler om en konkret virksomhed, som miljøgodkendes hos en konkret myndighed, og der er jeg nødt til at respektere, at vi har lighed for loven, og alle virksomheder skal være sikre på, at de behandles fuldstændig ens i Danmark.
Det sker også her.
Det vil sige, at mit ansvar er, at vores jurister er på sikker grund, når de arbejder med det her.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-03-15:
Jeg tror både, vi skal lave en handlingsplan, og at jeg også skal have dialogen med arbejdsmarkedets parter, men derudover vil jeg også godt slå et slag for, at der i de helt konkrete tilfælde er en mulighed for at klage til Ligebehandlingsnævnet, at man, hvis man oplever at blive forskelsbehandlet på baggrund af bl.a. etnisk oprindelse, så altid kan klage, og at det er gratis at klage til nævnet, som kan træffe afgørelse i sagen, og at man på ryggen af at få medhold kan få en økonomisk godtgørelse.
Så vi bliver også nødt til at stå på, at loven i dag siger, at det er ulovligt, og at der faktisk er muligheder for at løfte det, hvis man har nogle helt konkrete oplevelser.
Jeg ønsker mig, at der ikke er nogen, der har de oplevelser i fremtiden, og det er både et politisk ansvar, og det er et arbejdsgiveransvar, men vi har også bredt set i samfundet et behov for at tale om det her, og det bidrager spørgsmålet i dag til.
Så endnu en gang tak.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-03-15:
Tak skal du have.
Hvilke initiativer vil ministeren igangsætte for at begrænse den diskrimination, som etniske minoritetsborgere oplever på arbejdsmarkedet, eksempelvis i forbindelse med at søge efter læreplads eller komme til jobsamtale?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-03-15:
Jeg vil godt starte med at takke spørgeren for at sætte fokus på det her emne.
Justitsministeren svarede på et lignende spørgsmål fra en af partifællerne lige før og slog et slag for, at regeringen går rigtig meget op i det her, men også, at tanken omkring en handlingsplan mod diskrimination fortsat også lever, og at det er et arbejde, der er i fuld gang.
På beskæftigelsesområdet er det jo ret vigtigt lige til at starte med at slå fast, at det allerede er helt og aldeles imod loven at diskriminere og at lave forskelsbehandling på baggrund af etnicitet.
Det er jo ikke det samme, som at det ikke er rigtigt, at det foregår, og der vil jeg godt understrege, at det er fuldstændig uacceptabelt, og jeg mener også, det er dumt i en situation, hvor vi ved, at det her er talenter, vi går glip af.
Og når det for nogles vedkommende også er i situationer, hvor man mangler arbejdskraft, er det decideret at skyde sig selv i foden at fravælge nogle alene på grund af etnicitet eller navn.
Men det sætter sig jo selvfølgelig også i en oplevelse af ikke at have lige så let adgang eller at høre til på samme måde som andre, og derfor er det et fokus, som ikke bare jeg, men hele regeringen tager meget alvorligt, og som vi også ser med alvor på, og som jeg også løbende vil tage op med arbejdsmarkedets parter.
For når loven er der, er det i sidste ende arbejdsgivers ansvar, at der ikke bliver diskrimineret.
Det sker bare stadig, og derfor er det også noget, som vi politisk vedvarende skal have fokus på.
Så tak for at bidrage til det i dag.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-03-15:
Som ministeren jo også siger her, er det imod loven at diskriminere på arbejdsmarkedet, og det sker bare stadig.
En undersøgelse har vist, at mennesker med mellemøstligt klingende navne i gennemsnit skal sende 53 pct. flere ansøgninger end folk med danskklingende navne trods de samme kompetencer.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-03-15:
Jeg synes faktisk, når vi kigger med et bredt perspektiv ud over samfundet, at diskrimination jo desværre ikke er noget, der kan afgrænses til arbejdsmarkedet eller til uddannelser eller til nattelivet, men at det går på tværs, og derfor synes jeg også, det er fornuftigt, at de mange forskellige idéer, der måtte være, også fra spørgeren og spørgerens parti, kommer ind i arbejdet med en handlingsplan.
Så vil jeg i hvert fald herfra bare signalere, præcis ligesom min kollega justitsministeren lige for lidt siden gjorde det, at regeringen tager det alvorligt, og at den meget gerne arbejder videre med det arbejde, vi allerede i fællesskab har besluttet skal sættes gang.