runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2019-04-05:
Tak for det, formand.
Det her er jo et lovforslag, der betyder, at får man en arbejdsskade på arbejdspladsen, så bliver den også anmeldt og anerkendt som arbejdsskade.
Vi har jo altid haft det der med, at man, hvis man får et eller andet, skal sørge for at anmelde det, men nu bliver det også anerkendt som en arbejdsulykke.
Det kan godt være, at det viser sig, at det ikke rigtig er noget, og at det går i sig selv igen, men hvis det så senere hen skulle vise sig, at der alligevel er noget efter den skade, man har fået, så kan man også få det genoptaget, fordi den jo er anmeldt og anerkendt som en arbejdsulykke.
Det er positivt for arbejderne, der kommer til skade, og det betyder også, at man ude i virksomhederne ikke skal være i tvivl om det, når der er sket en skade.
Så ved man, at der er styr på det.
Det kan godt være, at sagen bare bliver lagt til side, at der ingenting sker, og at den kan komme i et kartotek for sig selv, og hvis det som sagt så viser sig – det kan være efter 1 år eller 2 år – at der alligevel er noget efter den her skade, så har man jo sagen, som man lige kan tage frem.
Så det er et positivt tiltag.
Men vi mangler jo stadig væk noget.
Ministeren havde lovet, at vi skulle i gang med at lave en ny arbejdsskadereform her i foråret.
Så får vi en lille lappeløsning på noget af det her, og det er også fint nok, men det er jo måske ikke altid, at man lige skal skubbe det til efter et valg, som det bliver her.
Så må vi bare håbe, at vi efter valget kan komme i gang med at forhandle en ny arbejdsskadelovgivning på plads, for den, vi har nu, er fra 2003 og kan godt trænge til noget fornyelse.
Så derfor går jeg også ud fra, at den kommende regering vil tage fat på det her som noget af det første, vi skal have på plads efter et valg.
Men tiden må jo vise, hvad en kommende regering vil.
Det skal jeg ikke kunne afgøre her.
Men Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig det her lovforslag, da det er et godt tiltag.
Hans Andersen (V), 2019-04-05:
Tak for det, og tak til de forrige ordførere for at gennemgå lovforslagets detaljer.
Arbejdsskadesikringsloven er jo ikke blevet fundamentalt ændret siden 2009, og derfor har vi nu taget initiativ til at kaste et blik på loven, og hvorvidt vi kan opdatere den, så den bliver enklere og mere tidssvarende.
Som det er lige nu, bliver loven i vid udstrækning fortolket mod den oprindelige intention med lovgivningen, og det kan vi ikke acceptere.
Derfor præciserer vi lovgivningen, så flere lettere kan få anerkendt deres arbejdsskade, og det indebærer også, at loven i fremtiden skal anerkende forbigående skader som arbejdsskader.
Det mener vi giver mere tryghed til danskerne.
Samtidig forenkler vi sagsbehandlingen, så den bliver mere simpel og stringent.
Det gør vi bl.a. ved, at Arbejdsmarkedets Erhvervssikring får mulighed for at genvurdere afgørelser ved ankesager, frem for at borgerne skal trækkes igennem en længere sagsbehandling.
Lovforslaget indeholder en række yderligere elementer, som bidrager til en mere moderne og tidssvarende arbejdsskadesikringslov.
Dog vil jeg afslutningsvis bemærke, at lovændringen også skal skabe fundamentet for de resultater, vi forhåbentlig finder i forhandlingerne omkring et bedre arbejdsmiljø.
Her vil lovforslaget sikre, at der er bedre mulighed for en mere koordinerende og sammenhængende indsats fremadrettet.
Med de ord skal jeg meddele, at Venstre stemmer for lovforslaget, og jeg skal hilse fra Det Konservative Folkeparti, som desværre ikke kunne være til stede i dag, og sige, at de ligeledes støtter lovforslaget.
Laura Lindahl (LA), 2019-04-05:
Endnu en gang kan vi konstatere, at Liberal Alliance og Enhedslisten er helt enige: 60.000 mennesker, der rammes af en arbejdsskade, er alt for mange, og at 2.000 dør, er jo også vanvittigt i 2019.
Det er klart, at vi skal have det her ned, og jeg synes, det er rigtig godt, at vi nu får kigget på lovgivningen på det her område.
Den har ikke været moderniseret siden 2003, og det her er jo et område, hvor der er udvikling, så det er klart, at vi skal følge det meget tættere også fremadrettet, så vi får det her tal bragt ned.
Vi støtter naturligvis lovforslaget og støtter også intentionerne om at følge det her område tættere fremadrettet, så vi sikrer, at de arbejdsulykker, som måtte ske, ikke bliver så bøvlede for dem, der bliver ramt, men også at selve antallet kommer ned.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-04-05:
Tak for det.
Der er også andre elementer i lovforslaget, og alt i alt støtter Radikale Venstre også lovforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-04-05:
Vi bliver heller ikke enige i dag om kommunernes økonomi, vil jeg sige til hr. Finn Sørensen.
Sandheden er jo, at i de kommuner, der arbejder med en investeringsstrategi – røde som blå, der er ingen forskel, det må jeg også desværre anerkende – er der en mærkbar effekt.
Det er der i Aabenraa, det er der i Silkeborg, det er der i Hjørring, og det er der i Brønderslev, fordi der kan man se, at den helhedsorienterede, håndholdte indsats er med til at sikre, at man får rigtig mange mennesker hjulpet videre end at være på passiv overførsel.
Det en god idé for den enkelte, det er en god idé for kommunens økonomi, og det er en god idé for virksomhederne.
Så jeg anerkender ikke den præmis.
Karsten Hønge (SF), 2019-04-05:
Nu hæftede jeg mig ved hr. Torsten Gejls bemærkninger om den her umyndiggørelse af den arbejdsløse, så jeg vil høre, hvad Alternativets holdning er til, at man nu forsøger netop at give a-kasserne, som er meget tæt på medlemmerne, og som jo er ejet af medlemmerne selv, mulighed for at spille en rolle.
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-05:
Det synes jeg helt klart er en af de gode ting i forslaget.
Mens det her lovforslag var under udarbejdelse, fremsatte jeg et beslutningsforslag i Folketinget om at lave et reelt dagpenge uden modkrav-forsøg.
Så vidt jeg husker, stemte SF ikke for det.
Men det handlede simpelt hen om i meget højere grad at give a-kasserne selv lejlighed til at servicere de ledige, altså at sætte dem fri.
Og der var flere a-kasser – dem, der havde min a-kasse f.eks., endda Magistrenes A-kasse – der gerne ville flytte de medarbejdere, de plejer at bruge til tvang og kontrol, over i servicering af de ledige.
Der er en stor interesse for det her.
Så ja, det her lillebitte skridt, som ordføreren nævner, vil da være fint, men i forhold til de muligheder, der er, og som jeg selv har stået på den her talerstol og foreslået, så er det et meget, meget lille skridt.
Karsten Hønge (SF), 2019-04-05:
Jeg kan forstå, at a-kasserne og dem, der ejer a-kasserne, faktisk synes, at det er et stort skridt, men det mener hr. Torsten Gejl altså at vide meget bedre end de a-kasser, der er meget glade for, at man nu forsøger på det.
Men jeg vil så snævre mit spørgsmål til hr. Torsten Gejl ind.
Her er altså et fremskridt, og der er vel også et fremskridt, i forhold til hvordan vi nu får defineret virksomhedspraktik.
Så det, jeg vil ende med at spørge ordføreren om, er: Er den her lov ikke bedre end den gamle? Så burde Alternativet ikke stemme for?
Altså ikke i forhold til hvor man gerne vil hen, hvilket indeholder nogle meget store visioner, som man så kan være enig eller uenig i – det er jeg med på – men i forhold til at den her er bedre end den gamle?
Kan jeg ikke få et svar på det?
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-05:
Hvis SF vil sælge sine principper og stemme for så meget tvang og så meget kontrol til fordel for så få forbedringer, så er SF velkommen til det, men det gør Alternativet ikke.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-04-05:
Vi udmønter med disse lovforslag aftalen om en forenklet beskæftigelsesindsats.
Der er mange komponenter i lovforslagene, som det også er fremgået af debatten.
Vi er fra radikal side glade for helheden, og jeg er særlig tilfreds med det 4-årige forsøg med, at udvalgte a-kasser får kontaktforløbet med dagpengemodtagere i opsigelsesperioden og i de første 3 måneder af ledigheden.
Det tror jeg vil gøre en forskel.
Jeg er også overbevist om, at den øgede frihed til kommunerne vil give en bedre beskæftigelsesindsats, og at vi bedre vil kunne følge effekten af kommunernes indsats.
Loven vil forhåbentlig fjerne noget bureaukrati.
En gennemskrivning af loven skulle gerne gøre det lettere at læse loven.
Så Radikale støtter naturligvis lovforslagene.
Karsten Hønge (SF), 2019-04-05:
Det handler om at gøre afstanden mellem den arbejdsløse og jobs kortere.
Den nuværende lov er fuldstændig uoverskuelig for alle.
Ingen – hverken kommunerne, a-kasserne eller for så vidt den arbejdsløse – er i nærheden af at kunne overskue love, regler og bekendtgørelser på beskæftigelsesområdet.
Derfor er det et selvstændigt formål med det her lovforslag at forenkle og modernisere loven.
Er vi i mål?
Slet ikke – den er stadig væk meget omfangsrig, men den er dog lidt mere overskuelig end den gamle.
Der er så to ting i lovforslaget, som vi er særlig glade for i SF.
Den ene er, at fremover skal udvalgte a-kasser overtage kontaktforløbet for egne medlemmer i de første 3 måneder af ledigheden.
På den måde bryder lovforslaget igennem muren.
Man kunne sagtens have en ambition om, at det var mange flere a-kasser i meget længere tid, men vi får brudt igennem muren, så vi nu kan få erfaringer ind, som jeg er sikker på vil vise os, at netop a-kasserne kan håndtere opgaven til glæde for den arbejdsløse, virksomhederne og samfundet.
Den anden forbedring, vi er tilfredse med, er opstramningerne på virksomhedspraktik.
Når virksomhedspraktik bruges præcist og kun i situationer, hvor man faktisk løfter de ledige og bringer dem tættere på job, kan det faktisk være et godt værktøj.
Det kan være en slags træningsbane ind på arbejdsmarkedet, men kun når det bliver brugt helt konkret og præcist i forhold til det enkelte menneske og i forhold til den konkrete virksomhed.
Vi har desværre set mange eksempler på udsigtsløse praktikker og misbrug af praktikanter.
Til gengæld er jeg også helt sikker på, at det fremover skal være vores opgave at følge det her område tæt, for det skulle jo også meget gerne slå igennem derude i kommunernes samarbejde med virksomhederne.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-05:
Jeg er jo enig i, hvis man skal sige det på den måde, at skiftende regeringer ikke har været gode til at holde kommunerne i ørerne, og det er jo også derfor, at Enhedslisten har stillet et forslag, vi skal behandle i næste uge, nemlig om, at der indføres en såkaldt afklaringsgaranti for kontanthjælpsmodtagere.
Det handler igen om vores forskellige syn på det her, fordi vi mener, at vi skal udstyre de ledige med nogle rettigheder, som de kan stå på over for kommunen, og så skal regeringen sørge for, at kommunerne har den fornødne økonomi til at opfylde de rettigheder.
Og der betragter jeg jo, mange gange når skiftende regeringer skælder ud på kommunerne, for
det har de alle sammen været gode til – hver gang der kommer et problem, har den til enhver tid siddende beskæftigelsesminister haft travlt med at sige, at det også er kommunerne, der ikke kan finde ud af det – at problemet er selvpåført, fordi man i den samme lange periode har udsultet kommunerne økonomisk.
Og så kan det jo være lidt svært for dem at leve op til de krav, medmindre de vil skære på nogle andre områder, og det er jo det, der er problemet.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-04-05:
Tak for det.
Altså, man må jo sige, at med den nuværende lovgivning, som er meget detaljeret, synes jeg, at man kan konkludere, at skiftende regeringer jo ikke har været gode nok til at holde kommunerne i ørerne i forhold til at sikre borgernes retssikkerhed.
Det kan vi jo se på den vilkårlighed, der præger indsatsen rundtom i landets kommuner.
Der er jo en årsag til, at der desværre er en del kommuner, der er blevet bedt om at redegøre over for mig for deres manglende indsats både på dagpengeområdet og også kontanthjælpsområdet.
Jeg er helt enig i, at man jo som offentlig myndighed er sat til at hjælpe borgerne, altså, det offentlige er jo til for borgernes skyld og ikke omvendt.
Så må man jo også konstatere, at i forhold til den økonomiske prioritet ved vi jo bare fra de kommuner, der nu vælger at investere, at der er det en rigtig, rigtig god idé, og ud over at det er en menneskelig god idé, er det også en økonomisk god idé.
Det blev så sent som her for nogle få dage siden igen understreget med den investeringsstrategi, som Brønderslev Kommune nu har lavet over for deres kontanthjælpsmodtagere.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-05:
Jeg mener, at når der kommer et lovforslag af den her art og i det hele taget alle andre lovforslag, skal man da lave en nuanceret gennemgang af det og vurdere både plusser og minusser, og så må man jo gøre sin stilling op ud fra en helhedsvurdering.
Der vil jeg da bare sige for Enhedslistens vedkommende, at hvis vi i udvalgsbehandlingen kan få fjernet det, som vi opfatter som forringelser, så vil vi da stemme for lovforslaget, selv om vi stadig væk er utilfredse med den økonomiske ramme.
Det er jo et andet flertal, der har gennemført det.
Så vil jeg bare sige til ministeren, hvis det var møntet på Enhedslisten, at der er nogle, der er bekymrede for at give kommunerne mere frihed: Jeg tror, at jeg fik sagt det rimelig klart: Mere frihed er godt.
Men der er to forudsætninger, der skal opfyldes, hvis man giver kommunerne mere frihed.
Den ene er, at de ledige skal udstyres med nogle rettigheder, nogle klare rettigheder til tilbud om ordinært arbejde og opkvalificering, vejledning og uddannelse, og så skal man sikre, at pengene følger med.
Jeg vil faktisk påtage mig at kunne skrive en forenkling af beskæftigelseslovgivningen, der kan klares på en A4-side eller to, som siger sparto til det her stadig væk, vil jeg sige, meget, meget indviklede monstrum, man nu har præsenteret os for.
Så det er bare lige for at præcisere vores holdning til det.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Jeg tror egentlig bare, jeg vil bede ordføreren om at forklare, punkt 1, hvordan ordføreren vil sikre – med streg under sikre – at vi ikke fremover skal opleve, at kontanthjælpsmodtagere får lov til at være i systemet i årevis, og, punkt 2, hvordan ordføreren vil sikre, at de ca. 30.000, der på nuværende tidspunkt har været i kontanthjælpssystemet i mere end 5 år, meget hurtigt får en afklaring og en afgørelse og noget hjælp til at komme videre i deres liv.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-04-09:
Jeg tror, jeg kan give det samme svar til begge spørgsmål.
For det, som også er vigtigt, og som også blev diskuteret – hr. Finn Sørensen har også diskuteret det med ministeren før – er netop det der med, at vi har sagt til kommunerne, at vi nu vil måle dem på de resultater, de opnår.
Og hvis det viser sig, at de ikke får folk i gang, og at de ikke skaber nogle gode resultater, så kommer vi efter dem.
Så er der simpelt hen nogle konsekvenser.
Det kaldes frihed under ansvar, og det synes jeg er super vigtigt.
Derfor tror jeg på, at det her har en virkning.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Så må jeg bare spørge ordføreren: Betyder det, at der i de faktorer, kommunerne skal måles på, kommer til at indgå et klart krav om, at der skal være en grænse for, hvor længe kontanthjælpsmodtagere skal være i systemet?
Det er jo sådan set det, som hele det her lovforslag handler om, og det er den problematik, vi forsøger at adressere.
Så jeg vil spørge, om det der med at komme efter kommunerne så også vil være betinget af, at kommunerne får nogle klare tidsfrister for, hvornår de skal have afklaret kontanthjælpsmodtagere og hjulpet dem videre i deres liv.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-04-09:
Det tror jeg også ministeren svarede på.
Det bliver sådan, at vi kommer til at måle kommunerne på de resultater, de opnår, med hensyn til om de får folk videre i systemet, om de får folk i arbejde, om de egentlig gør noget på de indsatsområder, om de rent faktisk afholder nogle samtaler, om de i hele taget gør noget.
For det er jo sådan lige nu, at stort set ingen kommuner overholder lovgivningen – stort set ingen.
Og det kan vi da ikke finde os i, og det er jo netop derfor, vi lige har lavet den her aftale, og det er også derfor vil skal komme efter dem.
Ministeren sagde, at det skulle være med en hammer, men jeg ville nok bruge ordet forhammer, for det skal være en af de helt store hamre, hvis de ikke opfører sig ordentligt, og det synes jeg ikke de har gjort.
Vi skal bare sørge for at sikre, at de her mennesker kommer i arbejde, eller hvor de nu skal hen.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Ja, de virker da forhåbentlig i et eller andet omfang, men vi kan altså konstatere ud fra de tal, jeg har fået af ministeren, at det går den forkerte vej.
Andelen af folk, der har været meget lang tid i kontanthjælpssystemet, stiger, og antallet af dem, der har været i systemet 7-10 år, stiger også.
Så trods alle de her ihærdige bestræbelser, og på trods af at vi har haft en højkonjunktur med øgede beskæftigelsesmuligheder, kan vi altså se, at det faktisk går den forkerte vej, når vi taler om og kigger på den gruppe, der har været lang tid i kontanthjælpssystemet.
Så hvis ordføreren ikke kan støtte det her forslag, kan vi så få nogle konkrete forslag til, hvordan man så vil sikre, at det ikke sker?
Bent Bøgsted (DF), 2019-04-09:
Hvis man kigger på det, der er lavet, og tager dem, der er syge, dem, der ikke kan komme ud på arbejdsmarkedet, ser vi, at vi jo har lavet en indsats, der virker.
Der er rigtig mange, der har fået en afklaring, enten til førtidspension, fleksjob, uddannelse eller arbejdsmarkedet.
Men hvis man ser bort fra de syge, dem, der slet ikke skal være i systemet – syge skal ikke være i kontanthjælpssystemet, og jeg tror, vi er enige om, at er man syg, skal man ikke være i kontanthjælpssystemet – og kun kigger på dem, der er jobparate kontanthjælpsmodtagere, så ja: De skulle gerne have en afklaring, når de tilmelder sig kontanthjælpssystemet og fortæller, at de er ledige og skal have kontanthjælp.
Når de er jobparate, skal de have hjælp til at få et job, og så er de jo afklaret.
Det er det, vi har indbygget i det med at matche de ledige til ledige job, men også i kontanthjælpsloftssystemet, hvor det er skrevet ind, at kommunerne skal hjælpe med at finde job til dem, der ikke selv kan finde et job.
Det er der, hvor vi skal gøre en indsats.
Dem, der er jobparate, kan hurtigt afklares, og det burde de kunne blive i løbet af en uge, for det er bare et job, de skal have.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Det er fuldstændig rigtigt, og bortset fra det med kontanthjælpsloftet er vi jo enige om, at dem, der ikke har alle mulige andre problemer – psykiske, fysiske lidelser og alt muligt andet – da skal have et tilbud om et ordinært job.
For – i runde tal – en fjerdedel af den gruppe, der har været lang tid i kontanthjælpssystemet, er jobparate, men der er bare ikke nogen, der har fundet et job til dem.
Man skærer ned på deres ydelser og deres økonomi, men job har de ikke fået.
Hvis vi nu indførte en klar forpligtelse for kommunerne og indførte i loven, at de inden 1 år, i særlige tilfælde 2 år, skulle have afklaret vedkommende, tror ordføreren så ikke, at der ville komme noget mere skub i sagerne?
For det ville jo give borgeren rettigheden til at få en afgørelse i det spørgsmål.
Bent Bøgsted (DF), 2019-04-09:
Det er jo et spørgsmål om, hvad der ligger i afklaringsgarantien.
For hvis man er jobparat og man ikke fejler noget og kommer ind på jobcenteret i kommunen og siger, at man ikke har noget at forsørge sig for, hvad skal man så afklares til, hvis man er rask og rørig og bare skal have et job?
Så skal man have hjælp til at finde et job, for så er man afklaret.
Hvis de så ikke lige kan finde et job til en og de ikke gør nok ud af det, skal vi komme efter kommunerne, så de yder den indsats.
Det er det, der ligger i det i forbindelse med den aktive beskæftigelsesindsats, hvor man skal ud og matche de ledige til de ledige job.
Man skal yde en ekstraordinær indsats for at hjælpe dem, der er ledige, i job.
Det kan være, at de så skal have et kursus for at blive gjort klar til et job.
Men afklaringen til, at man er jobparat og så skal have et arbejde, sker hurtigt, og det er den afklaring, der skal ske.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-04-09:
Det er jo aldrig godt, når Finn Sørensen ikke forstår, hvad jeg siger som beskæftigelsesminister.
Så har vi jo en alvorlig situation – den indtræder nærmest ugentligt.
Altså, det, jeg forsøgte at sige om LAB-forslaget, var, at i det forslag har vi jo også udviklet den her særlige mekanisme, der gør, at vi nu giver mulighed for, at man kan lave en model, hvor beskæftigelsesministeren med forligskredsens opbakning kan sætte en kommune under administration og lave særlige proceskrav, særlige regler for en enkelt kommune.
Det er jo et nybrud, det har ikke været muligt før.
Jeg er da glad for, at Finn Sørensen har ladet sig inspirere så meget af »Flere skal med«-indsatsen, både 1 og 2, at det har betydet, at man har fremsat et beslutningsforslag.
Jeg mener sådan set bare ikke, at det her beslutningsforslag på nogen måde en til en er en gengivelse af »Flere skal med«.
Anders Johansson (KF), 2019-04-09:
Tak for det.
SF foreslår med beslutningsforslaget her at hæve dagpengesatsen og reducere kontingentet for unge, og det kan vi i Det Konservative Folkeparti ikke bakke op om.
Der er allerede i dag et rigtig godt dagpengesystem, som vi er glade for.
Og når det handler om tryghed, er det jo netop grundpillen i den store og brede aftale om et tryggere dagpengesystem, som vi har indgået på baggrund af Dagpengekommissionens anbefalinger.
I Det Konservative Folkeparti er vi glade for aftalen, fordi vi mener, at der er fundet en god balance mellem tryghed og den nødvendige tilskyndelse til at tage et arbejde.
Vi ser jo også nu, at der faktisk er langt færre, som opbruger deres dagpengeret, og samtidig er fire ud af fem personer medlem af en a-kasse.
Det allervigtigste er jo, at vi sikrer, at vores virksomheder skaber job.
Det er den allermest effektive måde at hjælpe folk på, når de er havnet i ledighed.
Det sidste, arbejdsmarkedet har brug for i øjeblikket, er højere overførselsindkomster, som vil være med til at reducere arbejdsudbuddet og øge det store pres, der er på arbejdsmarkedet i forvejen.
Så derfor kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte beslutningsforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Tak til ordføreren for en glimrende tale, som jeg jo kun kan erklære mig enig i.
Mit spørgsmål til ordføreren er for at følge lidt op på min ordførertale i forhold til dagpengene til de unge under 25 år.
Jeg vil bare høre, hvordan ordføreren vil se på det, hvis Enhedslisten fremsætter et forslag – eller vi kunne eventuelt gøre det i fællesskab – om, at vi går den anden vej for at sikre ligestilling, altså siger: De unge betaler det samme i kontingent som alle mulige andre dagpengeforsikrede, og så skal de også have den samme ydelse og altså ikke sættes ned i ydelse efter 26 uger.
Karsten Hønge (SF), 2019-04-09:
Som jeg sagde i min indledning, vil jeg jo ikke påstå, at det her er supergenialt og løser alle problemerne.
Det, vi tænkte i SF, var at fremsætte et forslag, som er overskueligt økonomisk, men som til gengæld vil betyde rigtig meget i forhold til frygten for at få en fyreseddel, altså ved at tage af for det værste lige de første måneder.
Så syntes vi bare, at vi ville indføre sådan en almindelig snusfornuft, en fairness, ved at sige, at hvis man halverer dagpengesatsen, skal man også halvere kontingentet.
Men jeg er i øvrigt enig med hr. Finn Sørensen i, at den rigtige vej at gå var at hive det op til fuld dagpengesats.
Vores vurdering var bare, at det ville der ikke være den mindste chance for at komme igennem med, hvorimod jeg tænkte, at jeg godt kunne tale ind i en borgerlig snusfornuft, en borgerlig form for fairness: at hvis vi nu ville have den halve dagpengesats, hvad jeg synes er dårligt, så kunne de måske også overtales til sådan en fairness, så den ydelse, man får, skulle hænge sammen med den pris, man betaler.
Så det var alene et taktisk forsøg på at se, om vi ikke kunne hjælpe lidt.
Men ellers vil jeg da give hr. Finn Sørensen ret i, at den rigtige vej at gå er det, som hr. Finn Sørensen foreslår.