Dan Jørgensen (S), 2021-11-24:
Tak for det.
Og lad mig indledningsvis takke ordførerne for bemærkningerne til lovforslaget.
Elektrificering er et grundelement i den grønne omstilling og skal være med til at bane vejen for, at vi kan leve op til 70-procentsmålet i 2030 og videre mod klimaneutralitet i 2050.
Med elektrificering følger et markant øget elforbrug og en ny VE-elproduktion, der skal integreres i vores elsystem.
Lovforslagets overordnede formål er at fremtidssikre og modernisere elforsyningsloven.
Det sker igennem en tilpasning af rammerne for elproduktion, transmission, netvirksomhed, handel og øvrig elektrificeringsaktivitet.
Nye fremtidssikrede rammer for elsektoren skal understøtte et energisystem i balance, der leverer grøn omstilling og forsyningssikkerhed til rimelige priser.
Inden jeg gennemgår lovforslagets hovedelementer, vil jeg gerne fremhæve, at lovforslaget følger op på flere politiske aftaler.
Det skal selvfølgelig også nævnes i relation til de forskellige input og holdningstilkendegivelser, der har været fra ordførerne, at mange af dem jo er velkendte.
Nogle af dem afspejler jo også, at der er meningsforskelle, og dermed også være sagt, at det, der fremlægges her, er et forsøg på efter bedste evne fra min og ministeriets side at finde de kompromiser, vi har lavet i en række forskellige forhandlinger.
Og sidst, men ikke mindst, følger lovforslaget op på stemmeaftalen »En effektiv og fremtidssikret elinfrastruktur til understøttelse af den grønne omstilling og elektrificeringen« af 4. juni 2021.
De foreslåede ændringer i lovgivningen er herved i vidt omfang en implementering af dele af disse aftaler.
Jeg vil fremhæve fem hovedelementer i lovforslaget, som særligt er dem, der følger op på de førnævnte aftaler.
For det første indebærer lovforslaget en modernisering af dele af elforsyningsloven.
Det foreslås særligt, at der ændres i formålsbestemmelsen, hvorefter varetagelsen af hensynet til klimaet kommer til at fremgå som et hovedformål.
Samtidig foretages en række forenklinger i loven for at gøre loven mere overskuelig og brugervenlig i praksis.
For det andet indebærer lovforslaget en ophævelse af reglerne om opkrævning af PSO og dermed en endelig afskaffelse af PSO-systemet.
Hermed implementeres dele af PSO-aftalen, som jeg tidligere nævnte.
Den endelige udfasning betyder, at støtte til vedvarende energi fra 2022 vil blive finansieret over finansloven, og at PSO-systemet er afviklet fra den 1. januar 2022.
Begge dele følger af klimaaftalen fra 2020.
Der indføres konkret mulighed for geografisk differentierede tilslutningsbidrag og indfødningstariffer for producenter på både distributions- og transmissionsniveau.
Ændringerne skal sikre, af tarifferne fremover i højere grad bliver omkostningsægte ved, at forskellige brugere af nettet betaler for de omkostninger, de faktisk giver anledning til.
Derved sikres en mere ressourceeffektiv elektrificering og grøn omstilling.
De nye tariffer vil træde i kraft fra 2023.
Derfor vil udligningsordningen i 2022 erstattes af en overgangsordning, der skal bygge bro mellem udligningsordningen og de nye tariffer.
Udformningen af metoderne påhviler netvirksomhederne og Energinet og skal godkendes af Forsyningstilsynet.