runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2021-11-23:
Det var et lidt langt svar.
Finder ordføreren det ikke problematisk, at folk, som ikke er til stede i institutionerne, reelt kan tælle med i den her normering?
For når man herinde på Christiansborg fra hovedsagelig de røde partiers side så gerne vil have en styring af, hvad der sker ude i institutionerne, og tilsyneladende ikke mener, at dem ude i institutionerne selv kan lave det gode tilbud, mener man så ikke, at det er problematisk, hvis det på papiret fremstår, som om der reelt er flere voksne, end der egentlig er?
Jens Joel (S), 2021-11-23:
En af grundene til, at vi har lavet den her aftale om at kvalificere datagrundlaget, er, at det jo faktisk er helt reelt at have en diskussion om, hvad det er, det er udtryk for.
Altså, hvad er det for nogle tal, man får ind, og hvordan kan man sammenligne dem på tværs?
For i forhold til den her aftale har vi haft en Danmarks Statistik-opgørelse fratrukket nogle ting, som vi har aftalt skulle være anderledes.
Så på den måde kan man sige, at vi både korrigerer i aftalen, men at vi også diskuterer, hvordan vi laver det mest retvisende datagrundlag for at kunne sammenligne det på tværs og gennemskue, både som forældre og som politikere, hvad det er, der er virkeligheden i institutionerne.
Astrid Carøe (SF), 2021-11-23:
Mange tak.
Dansk Folkepartis ordfører var så hurtig, at jeg ikke nåede herop før.
Tak for ordet.
For SF er det fuldstændig afgørende, at alle har en mulighed for at uddanne sig, og at der også er mulighed for livslang uddannelse.
Det gælder børn, unge og voksne, for vi skal have mange flere med, end vi får i dag.
Vi ved, at uddannelse styrker det enkelte menneskes muligheder for et godt liv, og vi ved også, at uddannelse er et af de vigtigste redskaber, vi har, i udviklingen af vores velfærdssamfund og ikke mindst i den grønne omstilling.
Desværre ser vi stadig ind i en fremtid, hvor der er mange ufaglærte, og det står klokkeklart, at det kan vi gøre noget ved, og det gør vi med det her lovforslag.
Derfor skal vi have det bedste og stærkeste uddannelsessystem, der også kan løfte de voksne, der ikke fik så meget med fra folkeskolen, eller de ordblinde voksne, der ikke fik de rette værktøjer som børn.
Selvfølgelig skal vi sikre livslang læring.
Derfor er vi i SF glade for, at forslaget lægger op til, at de mange gode initiativer på området fortsætter i 2022.
For vi skal give mennesker i alle aldre muligheden for at opbygge kompetencer og for at blive en del af fællesskabet på arbejdsmarkedet.
Vi er også rigtig glade for, at det her område har fået mere og mere opmærksomhed de sidste par år, for det har haltet før, og alt for mange mennesker er blevet tabt på gulvet på grund af det.
Derfor er vi også glade for, at regeringen med det her forslag vil kigge ind i en mere langsigtet løsning, og jeg ser meget frem til, at vi i fællesskab kan finde de bedste løsninger.
Men selv om vi i SF overordnet set er glade for forslaget, undrer jeg mig over, at målgruppeudvidelsen fra 2022 ikke forlænges, ligesom Venstres ordfører gjorde.
Jeg har helt ærligt svært ved at finde logikken i at indsnævre målgruppen, så ledige ikke kan få adgang til fagene fvu-engelsk og fvu-digital.
For mig at se er de fag en væsentlig del af at understøtte og opruste de kortuddannedes og lediges jobmuligheder.
Det skal vi altså kunne imødekomme.
Med forslaget risikerer vi at tabe de ledige, der kunne have brug for lidt ekstra støtte til at komme ind på arbejdsmarkedet eller til at komme i gang med en uddannelse.
Derfor har vi stillet et udvalgsspørgsmål til det og stiller også et ændringsforslag, så vi forhåbentlig kan få alle med
om bord.
Med det sagt tilslutter vi os forslaget i SF, men vi ser frem til den videre diskussion i udvalget og håber, at vi også kan få de ledige med, som de har været indtil nu.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-11-23:
Tak for det.
Grundlaget for det her lovforslag er en trepartsaftale fra 2017, som igangsatte en lang række initiativer med det formål at øge kvaliteten og stabiliteten i det offentlige voksen- og efteruddannelsessystem og tilskynde virksomheder og lønmodtagere til opkvalificering.
En lang række af initiativerne var midlertidige og stod til at løbe ud her til nytår.
Parterne har i oktober i år aftalt, at man ønsker at forlænge disse aftaler 1 år.
Det betyder, at der kan skabes et bedre vidensgrundlag for beslutninger om, hvorvidt aftalerne skal permanentgøres.
I den sammenhæng må Dansk Folkeparti opfordre til, at der iværksættes evalueringer, som er færdige så betids, at der kan træffes politiske beslutninger og vedtages nødvendig lovgivning, inden ordningerne udløber om 1 år.
I evalueringen håber vi også, at de enkelte tiltag indgår, og at de rammer forskellige aldersgrupper, så det kan sikres, at der ved en permanentgørelse er målrettede tilbud og muligheder, ikke mindst for seniorer, som netop kan have svært ved at fastholde kontakten til arbejdsmarkedet og netop har brug for opkvalificering.
Som det er blevet nævnt tidligere, og som det er nævnt i høringssvarene, er det også en udfordring i forhold til engelsk og digitalisering.
En ting er, at vi selvfølgelig – det går jeg ud fra som en given ting – tager det op i løbet af næste år, men det kunne selvfølgelig være interessant i forhold til behandlingen af det her lovforslag at se, om vi ikke kan finde nogle fornuftige løsninger på at få det ind, så de behov også kan dækkes.
Men når det er sagt, kan Dansk Folkeparti støtte forslaget.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-11-23:
Jeg synes bare, at fru Susanne Zimmer – i hvert fald i min optik – begår den fejl, at hun ser på klimakrisen som et nationalt spørgsmål.
Der er jo ikke nogen, der sår tvivl om, at vi skal handle.
Vi skal handle langt mere, end vi gør i dag.
Vi skal hele tiden have reduktioner på reduktioner i vores måde at producere fødevarer på og inden for transport, opvarmning, energi osv.
Noget af det, der også ligger i aftalen fra COP26, er netop den her ambitionsmekanisme, der jo skal til at fungere.
Men vi bliver nødt til også at bruge andre redskaber.
Og den pointe, jeg egentlig efterlyser i ordførerens tale, er lidt, at vi ikke kun skal se på os selv, og hvad vi selv skal gøre, men at vi faktisk ser på, hvordan vi kan være med til at gøre noget i forhold til klimakrisen globalt.
Susanne Zimmer (FG), 2021-11-23:
Jeg mener, det er realistisk, hvis vi træffer de rette beslutninger, og vi kan starte med os selv i Danmark.
F.eks. er landbrugsaftalen overhovedet ikke så ambitiøs, som den kunne være, og det gælder også transportaftalen og affaldsaftalen.
Hvis ikke vi går forrest og anviser de løsninger, som reelt reducerer vores CO 2 -udslip, så kan vi jo heller ikke forvente, at andre lande skal gøre noget.
Vi kunne jo netop være dem, der viste vejen, og som kunne eksportere de gode løsninger.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-11-23:
Der var noget, jeg ikke helt forstod i ordførerens tale.
For ét er, hvordan vi skal agere herhjemme i forhold til markante reduktioner, som både jeg selv og Enhedslistens ordfører var inde på.
Vi skal agere rundtomkring i verden, men klimakrisen er jo global.
Mener fru Susanne Zimmer, at man overhovedet ikke skal bruge lagringsteknologi for at få handlet på klimakrisen?
Mener fru Susanne Zimmer, at det er realistisk, at vi kun arbejder med reduktioner uden at tage andre redskaber i brug?
Er det virkelig realistisk?
Peter Seier Christensen (NB), 2021-11-23:
CCS, Carbon Capture and Storage, er en spændende teknologi, som har et stort potentiale for at reducere CO 2 -udledningen.
Man kan godt trække CO 2 ud af gas; det er allerede en kommerciel teknologi inden for visse områder.
Og man kan også pumpe CO 2 ned i undergrunden; det er også velkendt.
Så teknologisk er det muligt.
Hvordan det så hænger sammen økonomisk og praktisk er jo noget, man må se på.
Mona Juul (KF), 2021-11-23:
Tak for ordet.
Det, der er på spil, er 9 mio. t CO 2 , der bliver indfanget i skorstene, på forbrændingsanlæg og i den tunge industri og sejlet ud på Nordsøen og injiceret i udtjente oliefelter; mere end 3.000 grønne jobs; løsningen på op til 40 pct. af reduktionerne i 2030; lagring af store mængder CO 2 fra vores nabolande til gavn for klimaet.
Nu – endelig – skal vi have lovgrundlaget for lagring på plads.
Det er godt nok også på tide; det har vi ventet på, siden Klimaaftalen for energi og industri m.v. af 22. juni 2020 blev en realitet.
For mens flere af vores nabolande tildeler licenser i høj hastighed, forventer vi i Danmark, at der først uddeles CO 2 -lagringslicenser i slutningen af næste år.
Den træghed betyder, at det med den nuværende plan desværre ikke er realistisk, at der bliver etableret faciliteter i Danmark, der kan sikre lagring i Danmark allerede i 2025, som det ellers er aftalt.
Det kunne godt betyde, at udlederne, der vil lave fangst af CO 2 , må kigge til udlandet for at få lagret CO 2 , og at de mange milliarder danske støttekroner ender med at ryge til udlandet i stedet for at understøtte en udvikling i Danmark.
Dagens lovforslag er afgørende, og det samme er de nuværende forhandlinger om CCS.
CONCITO mener, at meget tyder på, at CCS giver en billigere vej til CO 2 -reduktioner end CCU.
Det er Konservative helt enig i.
Vi har også bragt det frem i forhandlingerne og håber meget, at den allerede skabte usikkerhed i forhold til tilgængelig dansk transport af især lagringskapacitet ikke afholder de største udledere i Danmark fra at igangsætte fangst af CO 2 eller tvinger dem til at skulle vælge udenlandske leverandører af transport og lagring.
Hvis det sker, har vi svigtet, og så har vi ikke levet op til vores aftale om Nordsøen, og vi har ikke fået konverteret nogle sorte jobs til grønne jobs.
Men ja, selvfølgelig stemmer Konservative for L 79.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-11-23:
Jeg kan som halvgammel tømrer sagtens italesætte, at træhusbyggeri er langt bedre end cementbyggeri.
Cement er alletiders til fundamenterne, og så stopper det også der.
Altså, vi har jo vedtaget nogle bæredygtighedskriterier for byggeri, hvor vi strammer op på CO 2 -kravene i de kommende år for byggeriet.
Det vil jo fremme bæredygtigt byggeri, og det er byggeri med langt mindre beton.
Jeg hopper ikke med på den der med, at CO 2 -lagring er det bedste.
Der er vi altså ikke.
Det er andre indsatser, der skal til.
Thomas Danielsen (V), 2021-11-23:
Jeg er helt med på, at Enhedslisten er begejstret for afgifter, også CO 2 -afgifter, men det gør jo bare ikke, at folk stopper med at bygge huse, så der skal jo stadig væk laves cement hos Aalborg Portland.
Så hvis nu man kunne fange den røg og putte den ned i undergrunden, altså CO 2 'en fra den røg, så kan jeg simpelt hen ikke forstå, at ordføreren ikke bare vil sige det, som det er, at det er en megasmart teknologi.
For der bliver fortsat udledt CO 2 , og der er på nuværende tidspunkt ikke nogen teknologi, som tilnærmelsesvis kan rumme det potentiale, som det her kan.
Kan ordføreren ikke få det over sine læber?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-11-23:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil godt spørge ordføreren, hvad Venstre har tænkt sig at foreslå vi skal gøre for de her børn.
For jeg hører ordføreren sige, at vi er enige om, at børnene skal have ordentlige vilkår, at vi er enige om, at de har ret til et godt børneliv, men jeg synes ikke, jeg hører noget om, hvad det egentlig er, Venstre reelt set vil gøre.
For det, vi tidligere har set under Venstres regeringsperioder, er jo netop, at det kun er gået ned ad bakke.
Det er jo her, vi har set de rigtig forfærdelige udsendelser; det er der, hvor vi forældre har oplevet det og mærket i vores maver, når vi har afleveret vores børn, at det ikke er gået.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om, hvad det reelt er, Venstre vil gøre, der kan matche et løft på 1,8 mia. kr., som vi faktisk sikrer med den her aftale.
Susanne Zimmer (FG), 2021-11-23:
Altså, jeg håber egentlig, at jeg sagde, at vi skal være det gode eksempel, ved at vi skal vise vejen til, hvordan vi kan køre vores landbrug videre uden den store CO 2 -belastning, hvordan vi kan reducere vores transport på vejene osv. osv., så landene rundtomkring i verden kan se, at det faktisk kan lade sig gøre.
Vi har nogle idéer, som er værd at eksportere, ligesom vi har gjort det med vindmøllerne.
Thomas Danielsen (V), 2021-11-23:
Man kan altid diskutere udvindingsformer i Danmark og i USA osv., man kan også diskutere lagringsteknologier i Danmark og USA, men jeg forstår bare ikke, hvorfor ordføreren skal om på den anden side af jorden for at komme med uheldige eksempler.
Det kan vi også inden for udvinding af olie; det har vi da gjort med succes i Nordsøen i mange år, med et lavt klimaaftryk, men derfor vil ordføreren vel ikke begynde at sammenligne med, hvordan udvindingen af olie foregår i USA eller andre steder i verden.
Hvorfor nævner ordføreren ikke, at man har lavet CCS i Norge siden 1990'erne uden problemer?
Kan du f.eks. finde et eksempel på, at der er noget, der er gået galt i Norge med CCS siden 1990'erne?
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-11-23:
Tak for det, formand.
Vi behandler jo et forslag, som har til formål at forlænge de initiativer, som er omfattet af solnedgangsklausuler i veu-trepartsaftalen fra 2017, og det er en forlængelse med 1 år.
Initiativerne skal bidrage til, at arbejdsgivere og medarbejdere har adgang til et solidt udvalg af voksen-, efter- og videreuddannelser.
Trepartsaftalen, som foreslås forlænget her, blev jo til i 2017 under den Venstreledede regering, så måske alene af den grund bakker vi selvfølgelig op om en 1-årig forlængelse.
I Venstre er vi nemlig tilhængere af voksen-, efter- og videreuddannelse.
Det er både godt for den enkelte, men det er i høj grad også godt for samfundet.
Vi taler om livslang læring og ikke mindst om læring til alle, og det er med til at holde hjulene kørende under samfundet.
Derfor er det også vigtigt, at vi sikrer gode rammer for at tilegne sig ny viden og for at bygge oven på den viden, som man jo allerede har i forvejen.
Engelsk og it er nogle af de færdigheder, der i stigende grad efterspørges på arbejdsmarkedet.
En del af høringssvarene til lovforslaget kredser om, at mange ledige er bevidste om, at man skal kunne begå sig digitalt og man skal kunne mestre det engelske sprog for at kunne honorere virksomhedernes krav.
Og blandt de ledige har der også i den forgangne periode været stor efterspørgsel på de her to fag.
Og derfor er det også ærgerligt, at målgruppen til fvu-engelsk og fvu-digital begrænses med lovforslaget, så de ledige ikke længere har mulighed for at bruge ledighedsperioden på at blive bedre til to af de fag, som er helt centrale for at komme i beskæftigelse.
Af lovforslaget fremgår det, at retstilstanden bringes tilbage til før den lovændring i juni 2020, der udvidede målgruppen til også at gælde ledige – en lovændring, der baserer sig på en politisk aftale og altså ligger uden for trepartsaftalen.
Initiativet med at udvide målgruppen skulle alene gælde midlertidigt, blev det også dengang besluttet.
Men spørgsmålet er så: Bør vi ikke også gøre noget ved det nu?
Hvorfor skal de ledige ikke også have mulighed for at bruge ledighedsperioden på at styrke to af de fag, som måske kan være indgangen til et job?
Og det håber jeg at ministeren vil indgå i drøftelser omkring, og jeg håber, at ministeren vil gøre det allerede nu og ikke vente til drøftelserne i løbet af 2022.
Som tidligere nævnt støtter Venstre forslaget.
Lea Wermelin (S), 2021-11-23:
Jeg tror, det er vigtigt lige at skitsere de to elementer, som jeg var inde på.
Dels er der den generelle miljøvurdering, som handler om de regler, vi også behandler her i dag.
Dels er der de konkrete projekter og den miljøvurdering, der vil være af de konkrete projekter.
Så det sikrer vi jo der, og der er nogle helt generelle regler for det.
Jeg tænker, at vi kan give et skriftligt svar på, præcis hvad det er for nogle elementer, der indgår der.
Jeg nævnte også et par af de miljøpåvirkninger, der kan være, og hvordan man så forholder sig til dem.
Susanne Zimmer (FG), 2021-11-23:
Så mit spørgsmål er: Vil der være høringsprocesser i forbindelse med hver enkelt miljøvurdering?
Susanne Zimmer (FG), 2021-11-23:
Nu handler det her jo ikke om forsøg; det handler om at sætte det her i gang.
Og det er det, som vi ikke kan stå inde for og synes er en god idé, for der er en usikkerhed forbundet med det.
Thomas Danielsen (V), 2021-11-23:
Men hvis ordføreren kerede sig lidt om vores 1,5-gradersmålsætning osv., så ville ordføreren nok tage det lidt mere seriøst, at det her ikke drejer sig om bare at give frit løb for CCS i Danmark.
Det her er forudsætningen for, at man kan lave de små demonstrationsprojekter i undergrunden, som netop skal dokumentere det, som ordføreren er usikker på.
Så ordføreren ønsker ved at stemme nej til det her ikke at tilegne sig den viden, som kan fjerne de usikkerheder, der er.
At man arbejder på den måde, har jeg bare svært ved at tage seriøst; det beklager jeg.
Susanne Zimmer (FG), 2021-11-23:
Jeg kan ikke finde et eksempel i Norge eller nogen andre steder, men jeg kan forholde mig til de forskere og de videnskabsfolk, som er bekymrede for det her, og som så fremdrager nogle eksempler, men der kan da sagtens være masser af gode historier rundtomkring.
Så jeg snakker om den marginal, der gør, at vi risikerer at efterlade en CO 2 -ophobning i vores undergrund, som vi ikke er sikre på vil blive dernede, også om 100 år.
Kim Aas (S), 2021-11-23:
Det er korrekt.
Tak skal du have, og tak for ordet.
Vi starter forfra.
Tak for ordet.
Verden forandrer sig hurtigt.
Den teknologiske udvikling og den grønne omstilling er begge eksempler på, hvordan behovet for kompetencer og viden ændrer sig hurtigere end nogen sinde før.
Det betyder også, at de færdigheder og kompetencer, vi får, når vi første gang uddanner os, ikke er de samme 10, 20, 30 år efter endt uddannelse, uanset hvad man har uddannet sig til.
Derfor er det så også ekstremt vigtigt, at vi har et stærkt og fleksibelt opkvalificeringssystem, som kan tage hånd om dette.
Den grønne omstilling er et af de bedste eksempler på, hvorfor et godt og velfungerende opkvalificeringssystem er så vigtigt.
Den grønne omstilling er nemlig afhængig af, at vi formår at videreudvikle de kompetencer, som mange faglærte og ufaglærte har, så de kan indgå som klimakampens fremtidige kamptropper.
Derfor er jeg meget glad for, og det er vi alle sammen, at ministeren og parterne har anerkendt den vigtige rolle, som veu-området har i opkvalificeringsindsatsen.
Ved at forlænge aftalen her fra 2017 med 1 år skaber vi noget ro og stabilitet for sektoren.
Derudover har en række initiativer været lukket ned som følge af den pandemi, vi jo desværre stadig væk oplever.
De får også mulighed for at virke under mere normale omstændigheder
, må vi da i hvert fald håbe – hvis det ikke bliver ved med at udvikle sig som i øjeblikket – så det er en klog beslutning.
Derudover har jeg også noteret mig, at man vil vende tilbage til forhandlingerne i foråret, hvor regeringen og arbejdsmarkedets parter vil drøfte de langsigtede løsninger, og her er jeg også sikker på, at man vil tage hånd om de enkelte bemærkninger, der har været i høringssvarene, omkring fvu og det digitale og det engelske, som man er lidt nervøs for ikke bliver involveret så meget i den her 1-årige forlængelse.
Men det tænker jeg ministeren vil tage med i forhandlingerne.
Jeg ser i hvert fald frem til resultaterne.
Forlængelsen af veu-treparten fra 2017 betyder også, at vi skal forlænge de solnedgangsklausuler, som er tilknyttet de midlertidige og lovbundne initiativer fra trepartsaftalen, og så får de også lov til at virke under den her 1-årige forlængelse.
Det bakker vi naturligvis op i Socialdemokratiet.
Mette Thiesen (NB), 2021-11-23:
Tusind tak.
Det har været sådan en af de her paroler, for da man lavede en samlet aftale om minimumsnormeringer, gik man jo også ind og de facto forbød det i forhold til de private.
Men jeg er simpelt hen nødt til at spørge ordføreren: Hvad er forskellen på, at en ejer af en virksomhed giver sig selv løn, når der er råd til det, og så den løn, der betales til kommunaldirektører, afdelingschefer, kontorchefer, mellemledere, teamledere, distriktschefer og alle mulige andre kommunale chefer, som aldrig nogen sinde kommer i nærheden af et barn?
Skal de også arbejde gratis?
Marie Krarup (DF), 2021-11-23:
Jeg må indrømme, at jeg ikke lige synes, at det er relevant for den her diskussion med det klasseloft.
Altså, det kan jeg ikke helt se.
Det har jeg ikke lyst til at fjerne; jeg synes, det er okay, at vi har det.
Det kan jeg slet ikke se hvorfor man ikke kan.
Astrid Carøe (SF), 2021-11-23:
Skulle vi så sprede 1,8 mia. kr. ud på alt det?
Altså, vi må jo tage et skridt ad gangen.
Vi kan jo heller ikke, hver eneste gang vi laver et lovforslag, sige: Hvad så med det her?
– det skal også med.
Nu starter vi med det her.
Men jeg synes sådan set heller ikke, at ordføreren svarer på spørgsmålet.
For hvis det ikke er muligt at få minimumsnormeringer på alle de områder, ordføreren snakker om, vil ordføreren så fjerne minimumsnormeringer der, hvor vi allerede har dem, og som jo altså er klasseloftet i folkeskolen?
Tak for det.
Jeg er helt sikker på, at ordføreren er klar over, at vi jo også tilfører 1,8 mia. kr. til det her område, så det er jo ikke, fordi vi beder kommunerne om at have en minimumsnormering for daginstitutionerne og så ikke ligesom giver dem pengene til at gøre det.
Derfor synes jeg også, det er en meget teoretisk diskussion at stille op, når ordføreren siger, at det måske vil give besparelser på andre områder.
Er det ikke godt at sætte ind her med en minimumsrettighed til børnene?
Det ændrer jo ikke noget ved, at vi godt kan lave minimumsrettigheder på alle mulige andre områder på et senere tidspunkt, men nu er det jo minimumsnormeringer i daginstitutionerne, vi har som lovforslag her, og som også er finansieret.
Det er jo ikke, fordi kampen for midler på velfærdsområdet slutter i morgen.
Nu starter vi bare med den her rettighed.
Det kan jeg ikke forstå man ikke kan bakke op om.
Marie Krarup (DF), 2021-11-23:
Jeg mener nu ikke, at man lader tingene sejle, fordi man lader det kommunale selvstyre virke.
Der er jo kommuner, der har flere ansatte, end minimumsnormeringerne tilsiger.
Det er jo forskelligt, hvordan kommunerne har det.
Der er kommuner, der kan finde ud af det.
Men bortset fra det mener vi simpelt hen, at det kan være farligt at indføre minimumsnormeringer, som kun er rettet mod et område, fordi man så kan fristes til at tilføre midler til andre ting, man ønsker, og tage dem fra de områder, som ikke er låst.
Jeg siger jo ikke, at det sker, men der er en teoretisk mulighed for det, og det gør, at man kun kan hente besparelser på de områder, der ikke er låst.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-11-23:
Jeg er så ikke enig i, at det de facto kommer til at betyde, at man kommer til at spare på alle de andre områder, i og med at vi også tilfører rigtig mange penge, så det kan hænge sammen derude.
Så et eller andet sted tager vi også det ansvar på os at levere midler, så det kan lade sig gøre.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren så mener, at vi skal fjerne det klasseloft, der er for antallet af elever – altså om det er det, ordføreren mener vi skal, så der ikke er nogen, der står bedre.
Eller er det – og det kan være, at det er et lidt ledende spørgsmål – måske ikke bedre, at vi starter et sted i stedet for bare at lade alting sejle?
Marie Krarup (DF), 2021-11-23:
Altså, vi synes, at det er farligt at gøre det på ét område i stedet for at gøre det på alle områder med det samme.
Man risikerer at udsulte områder, som ikke er låst, mens områder, som er låst, som det her jo så vil være – det vil være finansieret, og der vil være nogle bestemte standarder, som man skal leve op til – kan man ikke røre.
Og det kan man jo så sige er meget fint, men det er ikke fint for de andre områder, som der kan røres ved, og det er der, vi ser problemet.
Så hvorfor ikke, når man nu ønsker det, indføre minimumsnormeringer på alle tre områder, jeg her har nævnt, og det kan godt være, at der er flere endnu, men i hvert fald på børneområdet, på ældreområdet og på det specialiserede socialområde, med det samme?