Victoria Velasquez (EL), 2019-12-11:
Tak skal du have.
Vores skatteordfører er desværre forhindret, og jeg vil derfor læse skatteordførerens tale op.
Enhedslisten støtter varmt, at man hæver bo- og gaveafgiften ved generationsskifte.
Vi opfattede den skattelettelse, som den tidligere borgerlige regering gennemførte som en ren skattegave til nogle af Danmarks absolut rigeste mennesker.
1 mia. kr. vil det koste, hvis vi i 2020 havde fuldt indfaset den lempelse fra 15 pct. til 5 pct., som et snævert borgerligt flertal havde vedtaget.
Det var en af de mest uforståelige skattelettelser af alle dem, der blev lavet, mens hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister.
Enhedslisten har været meget stor modstander af skattelettelsen.
Det er jo simpelt hen helt modsat de generelle principper i en progressiv skattemodel som den danske, at en arving af et sommerhus til 900.000 kr. skal af med 15 pct. af værdien, der overstiger bundfradraget, som i 2019 er 295.300 kr., mens en arving til en virksomhed med en værdi på 7 mia. kr. skal af med 5 pct.
Det har jo intet med rimelighed at gøre – intet overhovedet.
Skattelettelsen blev gennemført efter en massiv lobbykampagne fra netværket Vækst i Generationer, der tæller nogle af Danmarks rigeste virksomhedsejere.
Efter det kom frem, at det nye flertal ville rulle skattelettelsen tilbage, har lobbykampagnen fra de store virksomheder kørt for fulde gardiner, og det har medført en masse debat.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg synes, at de borgerlige har en rigtig dårlig sag.
Lad os prøve at kigge på substansen: Skattelettelsen har ikke gavnlige samfundsøkonomiske effekter.
Skatteministeriets økonomer og vismændene plejer ellers ikke normalt at være nærige med deres antagelser om positive dynamiske effekter, når man sænker skatterne.
Men begge parter peger på, at der ikke antages af være nogen samfundsøkonomiske argumenter for at lempe afgiften.
Det fik da også daværende skatteminister, hr. Karsten Lauritzen, til at indrømme, at der ikke var et økonomisk argument for at lempe afgiften, men blot et moralsk argument.
Tværtimod er det potentielt dårligt for økonomien.
Skatteministeriet har i et svar skrevet: »Den asymmetriske beskatning indebærer et forvridningstab og trækker isoleret set i retning af lavere velstand.«
Det er uhensigtsmæssigt, da det øger de negative forvridninger, der er ved den samlede beskatning.«
Kort sagt: Der er ikke brede samfundsøkonomiske argumenter for at lempe arveafgiften.
Så er der spørgsmålet om det kapitaldræn, det påfører virksomhederne.
Det skulle jo ifølge de borgerlige og de familieejede virksomheder medføre en masse katastrofer, herunder lukning af virksomheder.
Nu er det jo sådan, at vi har haft arveafgift i mange år, og Enhedslisten har endnu ikke set den undersøgelse, der dokumenterer, hvordan arveafgiften historisk har aflivet virksomheder på stribe.
Hvor er den rygende pistol, hvor er evidensen for, at arveafgiften faktisk medfører alskens ulykker?
Det postuleres, men det er på ingen måde bevist.
Er det ikke korrekt, at vi tidligere har haft en arveafgift for store overdragelser, der hed 19 pct. op til 1 mio. kr., og 32 pct. for alt derover?
Hvad betød den langt højere afgift for generationsskifter tilbage i tiden?
Lad os dog få nogle tal og fakta på bordet.
Derudover er det i debatten fremstået, som om arvingen til en virksomhed slet ikke har andre muligheder end at betale lige med det samme ved kasse et, selv hvis ikke de kan.
Men det er jo ikke rigtigt.
For det første har man muligheden for at lave en skattemæssig succession, og dermed kan afgiften udskydes, indtil virksomheden afstås.
For det andet er der mulighed for en henstandsordning på 15 år med de nugældende regler og en ordning, som med dette lovforslag udvides til 30 år, og som man har retskrav på.
Dermed er der altså allerede i den nuværende lovgivning og i særdeleshed i forlængelse af L 76 mulighed for, at man kan betale over mange år.
Vi skal ikke lave skattepolitik, der tilgodeser den absolutte elite og erhvervsadelen i Danmark, men vi skal i Enhedslistens optik lave en skattepolitik, der er fair, og som bekæmper uligheden.
Så Enhedslisten kan som sagt varmt støtte forslaget, der også indgår i finanslovsaftalen for 2020.
Så skulle jeg hilse fra Alternativet og sige, at de også støtter forslaget.