Lise Bech (DF), 2020-05-05:
Det her beslutningsforslag fra Enhedslisten vil jo faktisk tilbagerulle noget af L 114, en del af landbrugspakken, der blev vedtaget i februar 2017, og som omhandler adskillelse af regulering af staldanlæg og udbringning af gødning på markarealer.
Den lovændring i 2017 gjorde, at det i dag er kommunalbestyrelsen, der tillader og godkender anlæggene, altså stalde osv., mens reguleringen af udbringningsarealerne sker ved generelle regler.
Formålet med lovændringen i 2017 var bl.a. at skabe større fleksibilitet og administrative forenklinger for de danske husdyrproducenter.
Det skriver forslagsstillerne selv i bemærkningerne til beslutningsforslaget her.
Men forslagsstillerne har jo så glemt at tage resten af teksten med, nemlig at det skal være under hensyntagen til natur og miljø samt sikre kortere behandlingstider for tilladelser og miljøgodkendelser af husdyrbrug.
Man kan jo rolig sige – og ministeren var inde på det før – at der virkelig er sket noget med sagsbehandlingstiderne, hvor det i 2013 var 7,9 måneder, og jeg tror, at ministeren gik tilbage til 10 måneder, men hvor det i 2018 var nede på omkring 4 måneder, og det betyder virkelig noget, når man har været ude at søge om at udvide sin bedrift og låne penge osv.
Så en sagsbehandlingstid, der er nede på 4 måneder, er vigtigt.
Det her beslutningsforslag kommer jo så på baggrund af kommunerne, og så tænker man: Hvor mange kommuner drejer det sig egentlig om?
For jeg synes, det er de samme kommuner, der bliver nævnt igen og igen.
Jeg har også læst brevene om store husdyrbrug fra nogle af de her kommuner, og jeg forstår godt deres dilemma, og jeg synes faktisk, at det er en rigtig god ting, at ministeren siger, at Sundhedsstyrelsen skal undersøge, om der er noget i det her fra Holland.
For jeg har også fået breve fra nogle omkring det her med lugtgener, som beskrives i de der hollandske undersøgelser.
Men man kan jo faktisk sige, at miljøbeskyttelsesniveauet og beskyttelsen af naboer med hensyn til lugt og støj er uændret i forhold til de tidligere regler.
Så reglerne har egentlig været der hele tiden, og det vil så sige, at havde vi ikke ændret loven i 2017, havde de her kommuner jo ikke givet tilladelser til udvidelse af landbrug, selv om alle miljøhensyn var overholdt.
Det siger jo lidt om, at det er vigtigt at have nationale miljøkrav, så husdyrproducenterne kan søge om at udvide og bliver behandlet ens, uanset hvilket postnummer man bor i.
Jeg har i hvert fald også kendskab til en kommune, hvor ikke alle byrådsmedlemmerne bakker op om det brev, som kommunen har sendt os, og det er Skanderborg Kommune, og jeg er meget enig.
Det er Venstres, Dansk Folkepartis og Konservatives byrådsgruppe, som siger, at kommunen som forvaltningsmyndighed både har tilstrækkelig indflydelse og råderum til at lave helhedsvurderinger og træffe afgørelser i sager om udvidelse i landbruget.
De har vedlagt et notat fra kommunens administration, hvor det slås fast, at kommunens mulighed for konkret vurdering og helhedsvurdering fortsat forefindes med de nuværende regler.
De mener ikke, der er behov for ændringer, men ønsker fortsat at fastholde ensartede regler på området.
Vi har 98 kommuner i Danmark, og vi har hørt og læst om en håndfuld kommuner, der har udfordringer, og det er selvfølgelig altid trist, når der er nogle ting, der ikke kører på skinner, og det skal vi jo selvfølgelig også tage alvorligt.
Men det mener jeg også at vi har hørt ministeren sige i dag.
Men mon ikke det fungerer i de fleste kommuner?
Ellers må man jo også have det op i KL på en eller anden måde, tænker jeg.
Men i det store og hele mener jeg at den lovændring, der kom i 2017, fungerer efter hensigten, og derfor kan Dansk Folkeparti ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag.