runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-05-15:
Tak for det.
Skatteyderbetalt skolemad til måske lidt over 3 mia. kr. er ikke noget, vi kan bakke op om i Liberal Alliance, og det er der flere grunde til.
Hvis man kører en model, som jeg tidligere har hørt Radikale give udtryk for er den, de ønsker, hvor skatteyderbetalt skolemad til de omkring 3 mia. kr. er fuldt indfaset, synes jeg, det lidt er at skyde gråspurve med kanoner, for langt de fleste børn har heldigvis forældre, der kan sende deres børn af sted med en god og ordentlig madpakke i skole.
Så jeg synes måske, det er lidt for nemt at bruge andres hårdt tjente skattekroner på noget, der ikke er nødvendigt i den grad.
Jeg er helt med på, at der er børn, der desværre kommer fra familier, hvor overskuddet ikke er særlig stort, og at det kan gå ud over børnene, så de måske ikke får madpakke med i skole, men så er det godt, at vi har nogle gode og omsorgsfulde folkeskoler derude, der kan lave lokale løsninger.
Debatten om skatteyderbetalt skolemad har jo kørt en gang før, og jeg synes faktisk, det er vildt, at der er nogle, der kan blive provokeret af, at vi i Liberal Alliance siger, at det er et forældreansvar at sende sine børn i skole med en madpakke.
De tager mere og mere, og vi vil gerne den modsatte vej.
En af de modeller, der også bliver foreslået, er, at man kan tvinge de velstillede forældre til at brugerbetale for skolemad.
Jeg synes faktisk, det er en ret vild model overhovedet at foreslå.
Manglende tid bliver også brugt som et argument, og jeg er helt med på, at der er mange børnefamilier, der er pressede, og helt generelt ønsker vi, at der kommer mere fleksibilitet til børnefamilierne.
Men langt de fleste skoler har allerede ordninger, hvor man kan tilkøbe frugt, skolemælk og skolemad, og de fleste skoler har også en bod, hvor man kan købe en såkaldt snydemad, 10'er-mad.
Jeg har hørt mange forskellige udtryk for det.
Liberal Alliance er imod forslaget, fordi vi mener, at de 3 mia. kr. kan bruges bedre, og vi er det også af en værdimæssig årsag
Lige til allersidst vil jeg sige, at der i bemærkningerne til forslaget flere gange står »gratis«.
Kan vi ikke en gang for alle blive enige om, at der ikke er noget, der er gratis i det offentlige?
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2024-05-15:
Men det er jo en politisk prioritering, og det er også den diskussion, jeg savner, og det er også derfor, at vi har fremsat det her forslag.
For i Radikale Venstre ønsker vi jo, at vi her i Folketinget prioriterer vores børn og vores skoler højere, end vi gør i dag.
Jeg vil både gerne have, at der er flere lærere og pædagoger, og at de har mere tid til at forberede sig, at der er flere materialer, at der er fede legepladser, at man kan komme på lejrskole, og at der er råd til en busbillet – men også, at der er skolemad.
Og som forælder kan jeg egentlig godt lide selv at smøre madpakke, men jeg tror, at måltidet og det, at alle børnene sidder og spiser sammen med deres lærere, ligesom man gør på en efterskole, kan noget andet og noget særligt.
Liberal Alliance er det første parti, som ideologisk er imod skolemad, og derfor får jeg bare lyst til at spørge: Ville Liberal Alliance egentlig synes, det var bedre, hvis man selv skulle have madpakke med på efterskole?
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-05-15:
Altså, nu er det en lidt anden situation med efterskolen, end det er med folkeskolen, fordi man bor på skolen.
Så nej, det ville jeg som udgangspunkt ikke mene.
Jeg kan heller ikke lige se, hvordan det rent praktisk kan hænge sammen.
Lotte Rod (RV), 2024-05-15:
Når jeg godt kan lide idéen om en skolemadsordning, er det jo, fordi den tilbyder det pædagogiske måltid, altså det fællesskab, der opstår, når elever og lærere sidder og spiser sammen.
Det er også det, der skulle være argumentet for mig, som egentlig godt som forælder kan lide at lave madpakke og nok skal proppe nogle sunde ting i og nok skal tage det ansvar på mig.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-05-15:
Jeg er ikke klar over, hvorvidt det kræver, at alle lige præcis skal sidde og spise den samme mad.
Men jeg kan helt sikkert godt følge De Radikales tankegang, og vi har jo bl.a. også indført det på fgu osv.
Men når man tænker på, at udgifterne for det, der foreslås her, kan løbe op i 3 mia. kr., så kan jeg give mange bud på, hvordan man kunne bruge dem bedre i vores folkeskole.
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-15:
Der er sådan set ikke en modsætning, i forhold til at man ikke også kan arbejde for flere pædagoger.
Men fakta er jo, fru Lotte Rod, at vi mangler pædagoger, og det er da vel trods alt bedre, at der er nogle pasningsordninger til vores børn, end at der slet ikke er nogen pasningsordninger.
Jeg ved ikke, om den radikale ordfører kan trylle, men vi ser bare, at færre netop søger ind på pædagoguddannelsen.
Samtidig ser vi en regering, som har sløjfet velfærdsuddannelser, bl.a. en pædagoguddannelse, der skulle være i Rebild.
Så det er den virkelighed, som vi har lige nu.
Altså, det lyder meget sympatisk, hvad ordføreren siger, men det er bare ikke den virkelighed, vi har lige nu.
Så er det ikke vigtigere, at vores børn har et sted at blive passet, frem for at de ikke har nogen steder at blive passet?
Der er altså mennesker, der også arbejder med vores børn, som ikke helt har en længere faglig uddannelse, og det er da trods alt bedre, end at der ikke er nogen steder, netop fordi vi mangler pædagoger.
Lotte Rod (RV), 2024-05-15:
Tak for det.
I det her beslutningsforslag er der to ting, som for mig strider mod hinanden.
For på den ene side er der det, at jeg holder meget af, at man som forælder har en mangfoldighed af valg.
Jeg elsker de selvejende børnehaver.
Jeg vil meget gerne have mange flere frie, selvejende børnehaver.
For mig er noget af det, jeg brænder allermest for på børnepolitikområdet, at vi tager vores små børn lige så alvorligt som de store børn.
På samme måde, som vi alle sammen synes det er en god idé, at vores lærere skal være uddannede lærere, er det præcis lige så vigtigt, hvis ikke endda endnu vigtigere, at de voksne, der har med vores mindste børn at gøre, er uddannede pædagoger.
Og jeg synes, og vi synes i Radikale Venstre, at pædagoger skal have mere uddannelse og ikke mindre uddannelse.
Jeg synes, det er helt på månen, hvad vi hører komme fra regeringen i de her dage om, at man måske har planer om at gøre pædagoguddannelsen kortere, for det bliver kun vigtigere, at vores pædagoger er dygtige, og i Radikale Venstre er det vores prioritet, at vi sætter de penge af, det koster at lave pædagogandelen til et krav i minimumsnormeringerne.
Jeg vil have, at tre ud af fire af de voksne, der er i vores børnehaver og vuggestuer, skal være uddannede pædagoger, og på samme måde har jeg lagt en plan for, hvordan vi over 10 år kunne uddanne vores dagplejere til at blive pædagogiske assistenter, sådan at alle vores børn i alle dele af landet kan blive mødt af voksne med en høj faglighed.
Det er den vigtigste kamp for mig, og derfor prioriterer jeg, at vi sætter pengene af til, at vi uddanner pædagoger, og derfor kan jeg ikke støtte det her forslag.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-15:
I Enhedslisten er vi altid på børnenes side, og det er vigtigt for os, at alle børn i Danmark skal kunne få det nærvær og den omsorg, som de har brug for i hverdagen, også når de er i daginstitution.
Vores førsteprioritet er, at der i vores fællesskabs vuggestuer og børnehaver er en god normering, og at der er nok pædagoger og pædagogiske assistenter.
Vi tænker ikke, at det vil gøre en positiv forskel for de fleste børn i Danmark at åbne op for, at man kan søge tilskud til en økonomisk friplads i private pasningsordninger.
For os hænger frihed og lighed meget tæt sammen, og derfor synes vi jo, at det er vigtigt, at det ikke skal være økonomien, der afgør, hvor gode muligheder man har for at få passet sit barn, eller hvor god kvaliteten er der, hvor man sender sit barn i daginstitution.
Det handler jo heller ikke kun om, at børnene skal passes.
Det handler også om, at de skal udvikle sig, og at der er personale med noget pædagogisk uddannelse.
Så vi kunne være bekymrede for kvaliteten og for arbejdsforholdene i forhold til de børn og for, hvem man vil åbne det her op for, men også bekymrede i forhold til at prioritere imellem, hvor der skal kanaliseres penge hen.
Der er kommunernes økonomi bare enormt stram, og det er så vigtigt, at vi prioriterer, at man kan sørge for, at der er gode offentlige daginstitutioner alle steder, og at kvaliteten er høj der.
Lige nu er det jo sådan, at vi ikke engang kan følge med i, hvor langt vi er fra det mål, som vi har i Enhedslisten om, at der skal være minimumsnormeringer på institutionsniveau.
Så som virkeligheden ser ud nu, tænker vi, at det her vil være den stik modsatte vej af, hvor vi gerne vil hen.
Man kunne jo håbe, at de offentlige daginstitutionstilbud, der var, var tæt nok på og gode nok til, at det var en selvfølge, at det var dem, man valgte som forældre.
Lise Bertelsen (KF), 2024-05-15:
Tak for ordet, formand.
Da vores børneordfører ikke har mulighed for at være til stede, har jeg lovet at læse talen op for hende.
Tak til Danmarksdemokraterne for at rejse debatten om at gøre det muligt for forældre med børn i private pasningsordninger på lige fod med forældre til børn i dagtilbud at få økonomisk fripladstilskud, hvis de opfylder kriterierne for det.
I Det Konservative Folkeparti er vi meget optaget af at sikre mest mulig valgfrihed for forældrene.
Hvad der fungerer for den ene, fungerer måske ikke for den anden, og derfor er det vigtigt, at forældrene kan vælge mellem et privat og et offentligt dagtilbud og en privat pasningsordning, og her er det selvfølgelig vigtigt, at de kan få økonomisk fripladstilskud, hvis de er berettiget til det, uafhængigt af hvilken pasningsordning de har valgt.
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Forslagsstillerne vurderer, at forslaget ikke vil medføre en merudgift.
Det er klart, at vi i et kommende lovforslag skal være sikre på økonomien, men det tager vi i udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Lars Arne Christensen (M), 2024-05-15:
Vi mener som sådan, at der er et dækkende tilbud, som det foreligger lige nu, og også, at tilbuddet indfanger børnefamiliernes behov for fleksibilitet og valgfrihed.
Så vi synes, at det, der ligger i dagtilbuddet, er tilstrækkeligt i forhold til at stille en fripladsordning til rådighed.
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-15:
Hvad er så baggrunden for, at Moderaterne ikke støtter op om forældres frie valg, herunder også netop flere valgmuligheder og støtte til landdistrikterne, netop i forhold til de private pasningstilbud?
Hvad er baggrunden for, at man ikke synes, at forældre, som ønsker et privat pasningstilbud, skal have det?
Somme tider bliver de også tvunget til at tage et privat pasningstilbud, fordi der ikke er et offentligt-kommunalt tilbud i det område, de bor i.
Lars Arne Christensen (M), 2024-05-15:
Nej, det er ikke sådan, man skal tolke den.
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-15:
Det lød i ordførerens tale, hvis jeg sådan skal omformulere det, at fordi der ikke er masser af bureaukrati i de private pasningsordninger, støtter man ikke forslaget.
Er det sådan, man skal tolke den tale, ordføreren kom med?
Lars Arne Christensen (M), 2024-05-15:
Tak for ordet, formand.
Dagtilbudsloven sikrer i dag, at forældre har mulighed for at få en plads i enten en kommunal eller en privat daginstitution eller hos en kommunal eller privat dagplejer, og det flugter fint med ønsket om fleksibilitet og selvvalg hos børnefamilierne.
Her har man også mulighed for at få adgang til økonomisk fripladstilskud.
Men som alternativ kan forældrene, hvis de ønsker det, vælge en privat pasningsordning.
Moderaterne er af den opfattelse, at vi ønsker stærke dagtilbud.
Deres vilkår vil vi gerne prioritere og forbedre, og der er faktisk en forskel, for kravene til dagtilbud og private pasningsordninger er forskellige, for så vidt angår både rammer og indhold.
Der stilles f.eks. ikke krav til de private pasningsordninger om efterlevelse af dagtilbudslovens formålsbestemmelser om udarbejdelse af pædagogiske læreplaner.
Men det betyder jo ikke, at private pasningsordninger ikke kan være gode.
Det er som sådan heller ikke et spørgsmål om, at vi ikke ønsker at støtte de private tilbud.
Opfylder man kravene, kan forældre vælge en privat daginstitution eller privat dagpleje, for der gives økonomisk fripladstilskud til både kommunale og private dagtilbud.
Det mener vi som sådan er et dækkende tilbud, der indfanger børnefamiliernes behov og bidrager til valgfrihed og fleksibilitet.
Derfor stemmer vi i Moderaterne ikke for forslaget.
Tak for ordet.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-05-15:
Tak for det, og tak til Danmarksdemokraterne for at sætte fokus på de private pasningsordninger.
I Liberal Alliance mener vi selvfølgelig, at fripladstilskuddet også skal gælde private pasningsordninger.
Jeg havde egentlig også håbet på, at regeringen kunne stemme for, men jeg bliver da lidt fortrøstningsfuld, når jeg hører fru Anni Matthiesen sige, at Venstre måske er på vej med noget.
Det vil jeg da glæde mig til.
Jeg synes egentlig også, det er underligt, at de private dagtilbud generelt ikke fylder mere for regeringen, og at tilskuddet, der bliver givet til dem, er utrolig skævt i forhold til andre.
Dansk Industri har dokumenteret det nogle år i streg, og nu er der også lige kommet en ny analyse fra landsorganisationen for dagtilbud, som jeg synes er meget rystende at læse.
Det er egentlig et hul i lovgivningen, der gør, at der bliver udbetalt utrolig skæve tilskud til de private pasningsordninger.
Så det håber jeg at regeringen også vil tage fat på.
Men tak for ordet, og tak til Danmarksdemokraterne for at fremsætte et godt forslag.
Astrid Carøe (SF), 2024-05-15:
Ordføreren ved udmærket godt, at vi i SF ikke er tilfredse med de offentlige dagtilbud, vi har i Danmark, og vi skal også lige om lidt diskutere minimumsnormeringer på institutionsniveau, som jeg tænker er det, ordføreren hentyder til.
Men der er trods alt en dagtilbudslov, som gør, at der kommer tilsyn ud, at man skal leve op til nogle regler, at man skal lave nogle læringsplaner, og at man skal udvikle børnene pædagogisk, mens de er i daginstitutionen.
Det er ikke bare opbevaring.
Det har man en forpligtelse til, uanset om man er en offentlig eller privat daginstitution, men det har man ikke i de private pasningsordninger.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-15:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg hæfter mig ved, at ordføreren i talen siger, at man ikke vil støtte op om forslaget, fordi de private pasningsordninger ikke er underlagt f.eks. dagtilbudsloven, og i samme åndedrag siger ordføreren så, at dagtilbudsloven sikrer kvalitet i dagtilbuddene.
Det vil jeg bare sige at jeg faktisk ikke er sikker på at jeg er enig med ordføreren i.
Mener ordføreren, at dagtilbudsloven, som den er nu, og hvad der ellers ligger af lovgivning, har sikret god kvalitet i dagtilbuddene?
Astrid Carøe (SF), 2024-05-15:
Selvfølgelig kan forældrene finde ud af det, men nogle gange er det mere, fordi man er nødsaget til at vælge en privat pasning, at man gør det, altså fordi der ikke er noget andet tilbud.
Der synes jeg også, at kommunerne har et ansvar for at sikre, at der enten er privat dagpleje eller offentlige daginstitutioner eller private daginstitutioner, hvor der er plads til de børn, der er i kommunen.
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-15:
Jamen er det SF's indtryk, at forældre ville vælge en dårlig pasningsordning for deres barn, og at forældre ikke er opmærksom på, hvad det er for en privat pasningsordning, de vælger?
Altså, det er jo forældrenes dyrebareste, de afleverer i en privat pasningsordning.
Siger ordføreren, at man ikke har tillid til, at de familier og de forældre kan finde ud af at vælge den pasningsordning, der passer bedst til deres barn?
Astrid Carøe (SF), 2024-05-15:
I forhold til landdistriktspolitikken har ordføreren ret i, at der er private børnepassere steder, hvor kommunale daginstitutioner har måttet lukke.
Der er også rigtig meget privat børnepasning i København.
Jeg tror, at det er et af de steder, hvor der er allermest af det, men det er der selvfølgelig også i landdistrikterne.
For vi ser altså det problem med de pasningsordninger, at de kan være meget svingende i kvalitet, og vi har ikke nogen chance fra det offentliges side for at sikre kvaliteten af dem, fordi de ikke er underlagt dagtilbudsloven.
Vi synes faktisk, at det er ret afgørende, at vi skal kunne blåstemple de tilbud, vi giver de børn, der får en økonomisk friplads.
Det var en lille uddybning af, hvorfor vi ikke kan støtte det.
Mattias Tesfaye (S), 2024-05-15:
Jeg er for det første glad for, at den kortlægning, jeg henviste til før, viste, at 65 pct. af alle folkeskoler allerede har skolemadsordninger.
Og så vil jeg da også godt indrømme, at jeg følger lidt med i nogle af de projekter, der jo allerede kører.
F.eks. er der »Generation Sunde Børn«, der kigger på ca. 2.000 børn i 1. til 3. klasse, og som er finansieret af Novo Nordisk Fonden.
Resultaterne forventes klar i 2026.
Man undersøger sammenhængen mellem mad, søvn, skærmvaner, trivsel og vægt.
Det synes jeg er enormt spændende og interessant og måske også noget, der ville kunne kvalificere de politiske diskussioner yderligere.
Lotte Rod (RV), 2024-05-15:
Jo, men det kan vi jo gøre noget ved.
Altså, det er, fordi man politisk ikke har taget det ansvar, som det her kræver.
For jeg tror heller ikke på, at pædagogerne bare kommer af sig selv, men lige præcis derfor ville det jo også give god mening at få et krav til uddannelsesandelen ind i vores minimumsnormeringer, sådan at vi forpligter hinanden på, at vi uddanner flere pædagoger.
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-15:
Jeg synes bare ikke, at argumentet for at stemme det her forslag ned holder, netop i forhold til at man ikke vil give lige muligheder for familier i private pasningsordninger, så de også kan få en friplads.
Fakta er jo også, som vi ser det ude i vores landdistrikter, at det tit og ofte er der, de private pasningsordninger kommer op, og tit og ofte bliver forældre også nødt til at vælge private pasningsordninger, fordi det offentlige ikke kan stille et pasningstilbud til rådighed i nærheden af deres bopæl.
Mattias Tesfaye (S), 2024-05-15:
Jeg vil godt understrege, at jeg ikke på noget tidspunkt har sagt, at jeg ikke kan støtte skolemad.
Min egen søn har fået lasagne i dag; det støtter jeg varmt.
I øvrigt er det sådan, at en ny kortlægning skønner, at der findes skolemadsordninger på ca. 65 pct. af alle folkeskoler.
Så der er masser af børn, der i dag har fået skolemad.
Det, vi diskuterer, er vel, om der skal indføres som et krav i folkeskoleloven, at der skal være skolemad på alle skoler.
Og så synes jeg også godt, at man kan sige, at vi diskuterer seriøsiteten i at fremsætte et forslag, der ifølge det gamle svar til Pernille Skipper regneteknisk kunne løbe op i 3,3 mia. kr., og at Radikale Venstre skriver i bemærkningerne til forslaget, at Radikale Venstre ønsker at prioritere skolemad og er villig til at drøfte andre partiers finansieringsforslag.
Det er en lille smule letbenet, er det ikke?
Man må starte med selv at lægge noget på bordet.
Hvor er det, at 3,3 mia. kr. skal komme fra?
Ellers bliver politik jo ligegyldigt, hvis det bare er at slå ud i luften og sige: Vi vil gerne diskutere, hvordan I andre vil finansiere det.
Lotte Rod (RV), 2024-05-15:
Ministeren siger, at han ikke kan støtte skolemad.
Men hvad mener ministeren egentlig om skolemad?
Mattias Tesfaye (S), 2024-05-15:
Tak til formanden for ordet og til Radikale Venstre for at fremsætte beslutningsforslag B 144 om skolemad i folkeskolen.
Forslaget pålægger regeringen inden udgangen af folketingsåret 2024-25 at indkalde til drøftelser med Folketingets partier om at indføre skolemad til børn i folkeskolen.
Jeg vil godt starte med at sige, at alle børn skal have de bedste forudsætninger for at trives og for at lære i skolen, og at trivsel og læring går hånd i hånd.
Hvis man går sulten i skole og måske også sulten hjem, har dagen sandsynligvis været lang og overskuddet lavt.
Det mærker jeg faktisk netop i disse minutter.
Hvis børnene hovedsagelig spiser mad uden ordentlig næring, påvirker det både krop og hoved, og jeg tror i øvrigt, at dårlige madvaner ofte fører andre dårlige vaner med sig.
Derfor er det her også et spørgsmål om social lighed.
Madordninger i skolen er derfor noget, som regeringen kigger grundigt på.
I folkeskoleloven står der, at kommunerne allerede i dag kan etablere madordninger i skolen.
Kommunerne kan beslutte, om madordningerne skal stilles til rådighed for eleverne gratis eller være baseret på helt eller delvis forældrebetaling eller med et differentieret indkomstafhængigt tilskud.
Men det her er heller ikke gratis.
Forslagsstillerne ønsker, at der indkaldes til drøftelser om at indføre skolemad til børn i folkeskolen.
Man kunne jo sige, at det er de drøftelser, vi har nu.
Det er der vel ingen grund til at fremsætte et forslag om.
Men forslagsstillerne er heller ikke selv kommet med et finansieringsforslag, der svarer til ønskerne til en skolemadsordning.
Det synes jeg faktisk ikke er helt holdbart.
Vi bliver nødt til også at tale om finansiering.
I sidste ende handler alt jo om prioritering, og særlig, når det handler om et forslag om at indføre skolemad i folkeskolen, som er omfattende og omkostningstungt.
Et nyt krav om, at kommunerne skal tilbyde alle folkeskoleelever skolemad, vil betyde betydelige merudgifter.
Alt efter om skolemaden skal være gratis, om der skal være krav til maden, f.eks. om økologi, og hvor mange klassetrin ordningen skal omfatte, så kan merudgifterne løbe op i et milliardbeløb.
Der blev faktisk stillet et spørgsmål af fru Pernille Skipper i 2021 til den daværende undervisningsminister, som vurderede, at de kommunale merudgifter rent regneteknisk kunne opgøres til mellem 2 og 3,3 mia. kr. årligt efter indfasning, og det vil altså sige uden de eventuelle anlægsomkostninger, der også følger med.
Regeringen kan ikke på nuværende tidspunkt støtte et så omfattende og omkostningstungt forslag, men tak for ordet og faktisk også tak for at rejse, synes jeg, en relevant debat.
Lotte Rod (RV), 2024-05-15:
Tak for det.
I Radikale Venstre vil vi folkeskolen.
Jeg drømmer om en skole, hvor eleverne har lyst til at spurte af sted på deres cykel om morgenen, fordi de skal over til deres venner, og fordi skolen er sådan et sted, hvor man oplever alt muligt og får lov til at lære alt muligt fedt.
Det er også en skole, hvor det er sjovt at være lærer, fordi der er plads til, at man kan brænde for sit fag, fordi man har tid til at forberede sig og diskutere med sine kollegaer, hvor der er masser af materialer, hvor der er skolehaver, hvor der er høns, hvor der er råd til at få besøg af en kunstner eller tage bussen hen på et museum eller måske den lokale erhvervsskole – og hvor der er skolemad.
Nogle gange er det vores opgave som politikere at fortælle om det, der ikke fungerer godt, for ligesom at kunne argumentere for, hvorfor vi har brug for at lave det om.
Men nogle gange er det også vores opgave som politikere at have ambitioner og turde at ville noget mere.
Og i de her år er der mange forældre, som vælger folkeskolen fra, fordi de frygter, at den ikke er god nok.
Jeg tror på, at hvis vi tog det fedeste fra efterskolerne og tog det her med, at man sidder og spiser sammen, elever og lærere, og fik det i folkeskolen, ville det også være en af de ting, der gjorde, at mange flere forældre ville synes, at det kunne være dejligt at have deres børn i folkeskolen.
Jeg synes, at vi savner at prioritere vores skole, og jeg savner, at vi vil noget mere med skolen.
Jeg savner, at vi får skolemad, og derfor glæder jeg mig til debatten i dag.