runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susan Kronborg (RV), 2021-03-10:
Tak for ordet, formand.
Radikale Venstre er imod beslutningsforslaget om at opdele indfødsretsmeddelelsen i to, hvoraf det ene så omhandler ansøgere fra MENAP-lande.
Grunden til, at Radikale Venstre er imod beslutningsforslaget, er, at det strider mod statsborgerretskonventionen, som siger, at der ikke må være statsborgerskabsregler, som forskelsbehandler på grund af køn, religion, national eller etnisk oprindelse.
Dernæst vil Radikale Venstre også anføre, at ministeriets jurister har oplyst, at man som stat vil ifalde erstatningsansvar, hvis det er sådan, at man indretter reglerne på den her måde, og at konsekvensen af, at man afviser statsborgerskab ved forskelsbehandling, altså vil betyde, at staten ifalder erstatningsansvar, og at det så også betyder, at det jo rent faktisk er skatteyderne, som kommer til at betale en erstatning til en hel liste af ansøgere.
Så alt i alt er Radikale Venstre imod beslutningsforslaget.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-03-10:
Jeg kan da sagtens bekræfte, at ethvert folketingsmedlem jævnfør grundloven er bundet af sin egen overbevisning, men jeg går også ud fra, at der er en grund til, at benævnte folketingsmedlem lige nu sidder og forhandler om krav og kriterier til opnåelse af dansk statsborgerskab, og at det, man i givet fald vil blive enige om i den forhandling, er det, som man mener skal gælde for opnåelse af dansk statsborgerskab.
Enten har vi nogle krav og kriterier for opnåelse af dansk statsborgerskab, eller også afgør vi det, som vinden blæser, nede i Folketingssalen.
Jeg synes klart, at det første er det bedste.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Jeg har bare brug for at opklare det, for det fremgik ikke tydeligt af ordførerens tale, for der fremgik det, at det var opdelingen af lovforslagene, som var diskrimination.
Men kan ordføreren sådan set ikke bare bekræfte, at jævnfør grundlovens § 56 er ethvert folketingsmedlem bundet af sin egen overbevisning?
Hvis ordføreren kan bekræfte det, kan jeg simpelt hen ikke forstå, at man kan mene, at det er diskriminerende, hvis hvert enkelt folketingsmedlem får mulighed for at stemme ja til dem, som de synes de gerne vil give statsborgerskab, og nej til dem, som de ikke har lyst til at give statsborgerskab, uanset i øvrigt hvordan det bliver opdelt, altså lande eller ej.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-03-10:
Det er derfor, vi mener, at det er diskrimination, for fru Mette Thiesen og en given anden gruppe af partier vil jo til hver en tid stemme imod, også selv om det ville være diskrimination, og også selv om der ikke står noget i de krav og kriterier, som vi har for opnåelse af dansk statsborgerskab, der forhindrer mennesker fra en bestemt landegruppe i at opnå det, hvis de ellers opfylder de gældende regler.
Men det er fint, at fru Mette Thiesen opklarer det, for det gør det selvfølgelig tydeligere for tilskuerne at vide præcis, hvad det er, vi taler om.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Jeg er bare nødt til at rette ordføreren, for ordføreren står og henviser til et af de notater, vi har fået i forbindelse med de indfødsretsforhandlinger, vi sidder med lige nu, og af dem fremgår det ikke, at det strider imod noget som helst eller i øvrigt er diskriminerende at opdele et lovforslag i forskellige lovforslag.
Det, de går ind og problematiserer, er, hvis man konsekvent, et flertal i Folketinget, stemmer nej til en bestemt gruppe, for så kan man måske komme ud i noget omkring diskrimination.
Det er jo så bare til det, vi siger: Nå, men så må det være sådan, for vi vil hellere sikre Danmark end at underkaste os.
Det er det, der står i notatet, og det er bare sådan, at ordføreren er helt klar på, at det altså ikke på nogen måde strider imod noget at dele det op.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-03-10:
Altså, det kan ordføreren jo mene, men nu hæftede jeg mig sådan set ved, at der også er et spørgsmål om konventionsstridighed i det her, netop fordi det kunne være diskrimination efter de internationale aftaler, vi har indgået.
Og det synes jeg da det er – det synes jeg er klokkeklart.
Hvis man politisk vil diskriminere mennesker på baggrund af landegrupper i en tilfældig afstemning i Folketingssalen i stedet for at inkorporere det, man vil, i de kriterier, der ligger for opnåelse af dansk statsborgerskab, synes jeg ikke, det er måden at gøre det på.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, om der er andre områder, som Det Radikale Venstre synes skal tages ud af demokratiet og lægges over til nogle konventioner, for det er da også uhyggeligt, at der er nogle grupperinger af mennesker i Danmark, der kan kalde sig partier og kan stemme helt efter deres egen mening nede i Folketinget om, hvem de synes skal have statsborgerskab eller ej.
De følger godt nok den danske grundlov, men det er åbenbart ikke godt nok.
Det er jo en del af det politiske liv, at vi stemmer ja eller nej til det, som vi mener vi skal stemme ja eller nej til, men det skal tages væk fra os.
Det er virkelig en besynderlig holdning.
Men hvis man også vil føre den over på flere områder, kunne jeg godt tænke mig at høre, hvor det skulle være, for der er da masser af ting, som vi kunne lægge over til FN, Europarådet eller andet, og så kunne vi f.eks. sige, at skattelov ikke længere er noget, man kan tillade sig at have en politisk holdning til.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-03-10:
Tak for ordet.
Med det her forslag foreslår Dansk Folkeparti, at der skal udformes flere lovforslag om indfødsretsmeddelelse på basis af landegrupper.
I Socialdemokratiet mener vi, at vi skal stå fast på det princip, der gælder for udlændinge, der ønsker at opnå statsborgerskab.
Hvis du har gjort din pligt og lever op til de stramme betingelser, kan du også få dansk statsborgerskab, også selv om du har oprindelse i specifikke lande.
Vi skal ikke gå på kompromis med vores princip om ligebehandling, og vi ønsker ikke at handle i strid med vores internationale forpligtelser.
Derfor ønsker vi ikke at diskriminere ansøgere på baggrund af deres etniske oprindelse.
Ansøgere skal alene bedømmes på baggrund af deres evne og vilje til at blive en del af det danske fællesskab.
Vi ved dog godt, at oprindelse har betydning for integrationen i Danmark.
Det kan man tydeligt se af publikationer fra Danmarks Statistik, som de udgiver hvert år.
Det er typisk indvandrere fra Mellemøsten, der har den laveste beskæftigelsesfrekvens, som i højere grad er på offentlig forsørgelse, og som er overrepræsenteret i kriminalitetsstatistikken.
Personer med f.eks. somalisk baggrund, syrisk baggrund eller palæstinensisk baggrund er i gennemsnit markant dårligere integreret end f.eks. folk fra Sri Lanka, Thailand eller Chile.
Denne etniske slagside i statistikkerne legitimerer dog ikke forskelsbehandling på baggrund af etnisk oprindelse.
Så på baggrund af disse overvejelser støtter Socialdemokratiet ikke beslutningsforslaget, men ser frem til de fortsatte forhandlinger med DF og de øvrige partier.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Jeg skulle bare helt kort spørge ordføreren, om ordføreren mener, at der er givet alt for mange statsborgerskaber, også til alt for mange, der aldrig burde have haft det?
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Det undrer mig virkelig, at Socialdemokratiet og dermed også regeringen synes, at det her er forskelsbehandling.
Det er jo en politisk beslutning, hvem man vil give statsborgerskab, men den politiske beslutning skal man altså foretage i blinde.
Der skal være en stor bunke af navne, og så kan man sige enten ja eller nej.
Det må ikke være sådan, at de bliver delt op i undergrupper, sådan at man kan tage stilling til de enkelte undergrupper.
Man skal have bind for øjnene og hænderne på ryggen, når man træffer en politisk beslutning; det virker virkelig mærkeligt.
Hvorfor er det, at vi ikke kan få mere viden om dem, der søger?
Om et øjeblik skal vi diskutere, om vi kan få at vide, hvilket religiøst tilhørsforhold de enkelte ansøgere har, hvilket også er en god information at have.
Her ønsker vi at få at vide og få dem opdelt efter, hvilke lande de kommer fra.
Det er en politisk beslutning, hvem man vil give statsborgerskab.
Socialdemokratiet kan bare lade være med at tillægge det vægt; Socialdemokratiet kan bare stemme ja til dem alle sammen uden overhovedet at skele til, hvor de kommer fra.
Men der er nogle andre, der synes, det er vigtigt.
Hvorfor er det, at Socialdemokratiet skal bestemme, altså at regeringen skal bestemme, hvilke politiske holdninger vi andre egentlig har?
Hvorfor må vi ikke gøre forskel?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-03-10:
Jeg er nok bare uenig med fru Marie Krarup i, at man ikke kan få oplysninger om dem, ting at vide.
Jeg synes, det er meget gennemskueligt.
Nu sidder vi begge to i Indfødsretsudvalget, som fru Marie Krarup er en udmærket formand for, og man kan jo få alt at vide.
Det kan godt være, at man ikke må dele det med offentligheden, men man kan jo vide alt om de her: hvor de kommer fra, hvor lang tid de har boet her, hvad de har lavet, hvad deres familieforhold er.
Så jeg synes, det er en meget, meget gennemskuelig proces, og der kan Dansk Folkeparti og andre partier jo pille folk ud eller ønske at tage folk ud af et lovforslag – hvis det er det, man ønsker.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Men vi kan ikke få lov at stemme ja eller nej til dem; det er det, der er problemet.
Vi bliver tvunget til også at stemme nej til folk, som vi faktisk virkelig gerne vil stemme ja til.
Der er det, jeg synes, det er forkert, at andre skal bestemme, hvad der er de rigtige politiske holdninger at have.
De rigtige politiske holdninger er åbenbart, at hvis man er i stand til at opfylde nogle objektive krav, så er det det.
Men vi ser ikke på folk som løsrevne individer; vi ser folk som nogle, der har en stor kulturbaggrund med sig.
Og det er ikke et illegitimt synspunkt at have.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-03-10:
Det synes jeg heller ikke det er.
Det er jo ærlig snak, hvordan man vægter de her ting.
Altså, vi tager jo stilling – ret ofte – til enkelte sager, hvor jeg også ved, at Dansk Folkeparti sidder og stemmer nej til nogle og ja til nogle andre; det gør vi også i Socialdemokratiet.
Så man kan jo også behandle sager individuelt.
Men det er jo, som ministeren også sagde, tanken, der ligger bagved: at man nærmest af princip er en dårlig ansøger, hvis man kommer fra Iran, frem for hvis man kommer fra Irland.
Og det synes vi er forkert.
Morten Dahlin (V), 2021-03-10:
Tak for det, formand.
Det at blive dansk statsborger er noget ganske særligt.
Derfor er det også alt andet end ligegyldigt, hvem vi giver den gave, statsborgerskabet er, til, og derfor skal vi gøre os umage, når vi tildeler statsborgerskabet.
Derfor synes vi egentlig, at den diskussion, Dansk Folkeparti lægger op til, er en fin diskussion at have, i forhold til hvad vi skal vide om dem, der ansøger, og hvilke krav vi skal stille.
Vi mener, vi skal stille ganske betydelige krav til folk, der vil være danske statsborgere – også krav, som har en større vægt end de krav, der bliver stillet i dag.
Vi mener f.eks. ikke, at kriminelle udlændinge skal have statsborgerskab; vi mener ikke, at man skal kunne få dansk statsborgerskab, hvis man har begået groft socialt bedrageri og stjålet fra fællesskabet; og så mener vi, at man skal have taget Danmark til sig.
Hvis man som udlænding kommer til Danmark for at bo her og blive statsborger, skal man jo ikke gøre det for at lave Danmark om, men for at være dansk og blive dansk.
Derfor har vi fremlagt en lang række forslag til, hvordan vi kan stramme og forbedre reglerne for tildeling af dansk statsborgerskab.
Det her forslag er jo ikke et forslag, som vi selv har stillet, men det er blevet bragt ind i de politiske forhandlinger, der foregår lige nu, af Dansk Folkeparti, og derfor har vi selvfølgelig også tænkt grundigt over det.
Er det et forslag, der gavner de mål, vi i Venstre har for de kommende forhandlinger?
Det er vi sådan set ikke sikre på det er – det tror vi faktisk ikke det er.
Her tror vi – og det er nok meget naturligt – mere på vores egne forslag plus muligheden for en større grad af individuel behandling i Indfødsretsudvalget.
Derfor er vi ikke positive.
Men DF har jo også spillet det her forslag på banen i de forhandlinger, vi har lige nu, så det er jo nok ikke sidste gang, at vi kommer til at drøfte forslaget.
Lad det være mine ord for nu.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Jamen tak for de, jeg vil næsten sige positive ord her om forslaget.
Men vi synes også, at der er meget forskel på, om man er en kriminel fra Mellemøsten, som måske i forvejen har svært ved at falde til kulturelt, eller om man er en sydslesviger, der engang for måske 20 år siden har fået en dom for besiddelse af hash, som selvfølgelig også er en dum forbrydelse, men som dog er noget, der måske ikke gentager sig, og vedkommende er måske en dansksindet person, der ønsker at få statsborgerskab.
Der synes vi i hvert fald, at en individuel behandling ville være langt bedre.
Vil Venstres ordfører støtte mig i, at det er det, vi skal gøre i fremtiden?
Morten Dahlin (V), 2021-03-10:
Jamen i Venstre synes vi, at det er et spor, som det er værd at gå ned ad, nemlig det her med, hvordan vi i Indfødsretsudvalget kan lave en højere grad af individuel behandling.
Det synes vi sådan set er fornuftigt, fordi mennesker er forskellige.
Men når vi ikke synes, at det er gavnligt at dele det op i lande, så er det, fordi vi synes, at den individuelle behandling skal finde sted der, hvor vi allerede har nogle mekanismer til at gøre det, altså i Indfødsretsudvalget.
For der er forskel på folk, og det skal være muligt i højere grad end i dag at gå ind og vurdere de enkelte tilfælde for sig, for der kan være individuelle, eller der er jo individuelle omstændigheder i hver enkelt sag, som taler for og imod.
Og det har vi så ofte gode drøftelser af i Indfødsretsudvalget, og så beslutter vi bagefter, om man skal på lovforslaget.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Men sådan, som det er i dag, er det jo bare kun en meget, meget lille andel af de ansøgere, vi har, som kommer til den individuelle behandling.
Langt størstedelen ryger direkte på et lovforslag i den store gruppe, og der kan man ikke stemme for eller imod; der kan man kun afgive én fælles stemme.
Og det er jo det, som er problemet; det er jo det, der ærgrer os, altså at man ikke har mulighed for at stemme efter, hvilken politisk holdning man grundlæggende har, når det nu er kutyme, at man overalt på andre områder gladelig deler lovforslag op efter de politiske ønsker, som de enkelte partier måtte have.
Morten Dahlin (V), 2021-03-10:
Men det er rigtigt, at de fleste ansøgere ryger direkte på lovforslaget, og det er jo, fordi de fleste ansøgere lever op til kravene.
Det er nogle krav, som vi ikke stiller godt nok i dag, og som vi skal stramme op på, og det vil Venstre meget gerne arbejde for.
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-10:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Det er jo altid nogle interessante diskussioner, vi har, fordi der også er nogle principielle aspekter i det.
Derfor vil jeg egentlig bare gerne høre ordføreren, om ordføreren sådan grundlæggende er enig i, at tildelingen af statsborgerskab bør foregå efter nogle konkrete objektive kriterier – og så kan vi diskutere, hvor stramme de skal være, eller hvor lempelige de skal være, og der kan der måske være en uenighed – altså om han sådan har den helt principielle opfattelse, at det bør foregå efter nogle helt objektive kriterier.
Og er ordføreren så af den opfattelse, at hvilket land man kommer fra også kunne være et objektivt kriterie, der kunne gøre sig gældende i forhold til tildelingen af statsborgerskab?
Morten Dahlin (V), 2021-03-10:
Jeg tror, at djævlen ligger i detaljen her.
Jeg er sikker på, at hvis jeg spørger fru Marie Krarup, kan hun sagtens sige, at det er et objektivt kriterie, hvis du kommer fra ét land og ikke fra et andet land.
Det er jo rimelig objektivt konstaterbart.
Så jeg tror, at djævlen ligger i detaljen.
Det, vi mener vi skal, når vi skal tildele statsborgerskab, er, at vi skal gøre os mere umage, end vi gør i dag.
Bare for at give et par eksempler, så synes vi ikke, at folk, der har begået kriminalitet, skal belønnes med et dansk pas.
Vi synes, vi skal slå hårdere ned over for folk, der stjæler fra det fællesskab, de gerne vil være en del af, ved at begå groft socialt bedrageri.
Der er nogle særlige værdier, som vi bekender os til, og derfor skal vi fremadrettet, synes vi, når vi tildeler statsborgerskab, sikre os, at de mennesker, som vi lukker ind i det danske fællesskab, grundlæggende accepterer og respekterer de danske værdier.
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-10:
Nu spurgte jeg jo efter, hvad hr. Morten Dahlin og Venstre mener og ikke, hvad Venstre tror Dansk Folkeparti mener.
Og så kan vi diskutere, hvor stramme de skal være, og alt det der.
Morten Dahlin (V), 2021-03-10:
Vi støtter jo ikke det her beslutningsforslag, for vi mener, at hvis man lever op til de krav, vi stiller her fra Folketinget, som nu skal være nogle objektive krav – for at svare på den første del af spørgsmålet – så skal man også have mulighed for at blive dansk statsborger.
Men derfor synes jeg ikke, man skal negligere diskussionen om, hvilke krav det skal være.
Og jeg er sikker på, at vi godt kan få en diskussion mellem hr. Peder Hvelplund og mig om, hvad der er objektive kriterier.
For når vi kommer ned i hele værdispørgsmålet, er jeg ret overbevist om at Enhedslisten og Venstre har fuldstændig modsatte holdninger til, hvordan man f.eks. fastslår, om folk respekterer grundlæggende danske værdier.
Stén Knuth (V), 2021-03-10:
Tak for det, formand.
Når regeringens referencegruppe erfarer, at man ved tiltag, der forebygger smittespredning, i væsentlig grad kan begrænse smitterisikoen ved indendørsidræt, mener ministeren så, at der er grundlag for at åbne op for indendørs forenings- og idrætsliv?
Simon Kollerup (S), 2021-03-10:
Altså, jeg havde ikke selv hørt noget om det her nattelivsudspil, før det blev lanceret.
Men jeg stiller mig også lidt spørgende over for, om det, som hr. Ole Birk Olesen lancerer her, ville være den rigtige tilgang.
For skulle man holde penge tilbage for at styrke vores hovedstads turisme, caféliv, restaurantliv og oplevelsesøkonomi, fordi der ligger et udkast til en beslutning i borgerrepræsentationen?
Jeg synes det ikke, og lad os nu se, hvordan beslutningen ender.
Inden august har vi fortsat brug for, at vores hovedstad kommer på benene igen, og det skal »Comeback Copenhagen« levere et vigtigt bidrag til.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-10:
Alle skal leve op til deres ansvar, ja, men ministeren svarer mig ikke på – og jeg går lidt tilbage til det første spørgsmål – om der er en mulighed for simpelt hen at lukke af, lukke ned.
Vi taler meget om at lukke op, og det er en god ting.
Det glæder vi os alle sammen til.
Men der er visse områder, hvor man godt kunne sige »lukke ned«, og det er bl.a. i ghettoerne.
Jeg tror efterhånden, det er det eneste middel, der er tilbage, det eneste, vi kan gøre.
Det svarer ministeren mig ikke på, og det vil jeg godt have et svar på.
Nu må jeg bare sige, at det jo ikke er en epidemi, der kun huserer i Danmark.
Den huserer i hele verden.
Og vi ved jo udmærket godt, at i ghettoområderne har man paraboler, så man kan se Al Jazeera, og man ved udmærket godt, at den florerer i hele verden.
Man kan godt se, at man går med mundbind andre steder, og at der er dødsfald og forfærdelige tilstande, i virkeligheden nok værre end dem, vi har i Danmark.
Det burde man jo også tage med sig.
Og det er det, jeg ikke fatter, og det er derfor, jeg siger, at der altså desværre – og jeg bliver nødt til at sige det ligeud – er rigtig mange blandt indvandrerne i de ghettoområder, der blæser på danske regler og er fuldstændig ligeglade.
Der har vi en regering, der sådan siger: Okay, altså – og ikke rigtig vil svare på det der med, om man skulle lukke ned.
Jeg mener, man skal lukke de områder ned.
Det mener jeg man skal.
Om det så skal være med talstærkt politi, eller hvad ved jeg, for det er ikke sikkert, man vil rette sig efter det – der er mange regler, man ikke ønsker at rette sig efter – så skal det gøres.
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-10:
Jeg synes, det hører med til diskussionen, at langt de fleste, både med dansk og udenlandsk baggrund, lever op til retningslinjerne, lader sig teste, hvis der er behov for det, og går i isolation, hvis der er behov for det.
Det er det vigtigste våben, vi har.
Langt de fleste spiller med.
Men det er rigtigt, at der er for stort et mindretal, der ikke gør, og det er et problem, for der skal bare en i en opgang til, som er ligeglad, så er smitten fortsat i opgangen, og så er det mindre betydningsfuldt, at resten af opgangen gør, hvad de bør.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-10:
Jo, jo, men nu brugte ministeren jo igen tid på at fortælle, at der også er rigtig mange i vores samfund, der gør det rigtig, rigtig godt.
Ja, skal vi ikke bare være enige om det?
Det er ikke det, jeg spørger om i dag.
Jeg spørger om dem, der ikke gør det så godt.
Vi behøver ikke at være så rummelige hele tiden.
Vi kan jo lige så godt tage fat på problemerne.
Jeg må bare sige, at myndighederne i Danmark anbefaler, at vi ses med færrest mulige.
Hvor mange af os har ikke aflyst en fantastisk børnefødselsdag for en 5-, 6-, 7-årig, der ikke rigtig forstår, at man aflyser, fordi man kun må være fem?
Det gør man ikke i indvandrermiljøer.
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-10:
Det er det sidste, jeg lige vil anholde.
Mange mennesker betaler en omkostning; det gælder både med dansk og udenlandsk oprindelse.
Det er ikke for at negligere, at der er problemer, heller ikke at integrationsudfordringerne spiller ind på den her udfordring.
Men jeg lovede et svar på det med at lukke lokale samfund ned.
Vi skal jo væk fra, at hele det danske samfund er lukket ned på den måde, vi har set her hen over vinteren, men vi kommer nok ikke af med sygdommen sådan lige foreløbig.
Vi er som regering klar til at gøre, hvad der skal til, for at få lukket ned.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-10:
Det kan så sandelig også godt ærgre mig, at der er nogle blå partier, som har været berøringsangste.
Jeg synes ikke, man kan tillade sig i den her tid at være imod forslag, som måske kunne virke.
Men jeg må bare sige, at familiemønstrene jo er anderledes i indvandrerfamilier.
Som jeg siger: Vi passer på.
Indvandrerfamiliers definition af den nærmeste familie eksisterer ikke rigtig.
For dem er hele familien familie, dvs. mor, far, søn, datter, fætter, tante, onkel, bedsteforældre, fætters kone, mors søsters børn, ægtefæller osv. osv.
Altså, der er andre traditioner, andre familietraditioner, som stadig væk lever videre, desværre også under en covid-19-pandemi.