runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frederik Vad (S), 2024-02-01:
Tak for ordet.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Steffen Larsen om de steder, hvor man ikke har musklerne til at sige fra, når man møder det på de enkelte institutioner, og hvor man ikke, hvad skal man sige, åndeligt eller værdimæssigt er klædt på til at tage kampen.
Har hr. Steffen Larsen så nogle bud på, hvad vi kan gøre?
Det her er ikke sådan et drillespørgsmål, for jeg er selv i proces med at finde ud af, hvad fanden vi gør.
Altså, er der noget i uddannelsessystemet, er der noget på lederniveau, er der et eller andet, vi kan gøre for at give flere værktøjer til at stå ret og sige, at her sætter vi foden ned eller her tager vi konfrontationen, til dem, der har muligheden for at gøre det?
Steffen Larsen (LA), 2024-02-01:
Jeg er usikker på, hvor stor en effekt det havde.
Jeg ved, der var en enkelt elev, som efterfølgende ikke ville gå på skolen længere.
Men man kan jo sige, at når man fjernede det her meget rabiate menneske, som var meget optaget af sin religion, og som også gik og netop var og udførte den sociale kontrol, fra stedet, altså da den person forsvandt fra stedet, forsvandt den sociale kontrol med.
Så det er jo også lidt historien om de rådne æbler, man kommer ned i tønden sammen med de friske æbler.
De rådne æbler ødelægger alle de andre, og det er jo også det, som vi må se.
En gang imellem er det positivt, at der er nogle mennesker, der ikke dukker op på vores institutioner, hvor de kan øve indflydelse på de øvrige elever.
Så jeg vil da ikke sige, at det nødvendigvis var en dårlig ting, at folk blev væk.
Nogle gange er det jo en positiv ting, at folk bliver væk.
Så er spørgsmålet selvfølgelig, hvorfor de bliver væk – om det er, fordi de bliver tvunget til at blive væk af andre, eller om det er deres egen vilje, at de bliver væk.
Der, hvor det er en negativ social kontrol, der så holder dem væk, kan det jo være et problem, og det skal vi selvfølgelig være opmærksomme på, og det skal vi da selvfølgelig holde øje med.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-01:
Jeg synes, det lyder rigtig fornuftigt, at man ude på den institution, hr. Steffen Larsen har været på, tager sig af det, og at man siger: Det vil vi simpelt hen ikke finde os i.
Mit spørgsmål til hr. Steffen Larsen – og jeg vender så lidt tilbage til den tidligere ordfører, som var bange for, at hvis man ikke lod kvinderne have svømmeundervisning, kom de ikke – er så: Blev eleverne væk, efter at ledelsen på institutionen havde sagt, at det ville man simpelt hen ikke finde sig i, altså sådan er det ikke på vores institution?
Eller kom de, og kom der så lidt mere styr på tingene?
Steffen Larsen (LA), 2024-02-01:
Mange tak, hr. formand.
For når man vil fjerne alle mulige særhensyn eller ting, der kan være, ligne eller minde om særhensyn for islam, så er vi også inde at pille ved, hvad kommunerne langt hen ad vejen selv går og laver derude.
Derudover er der også en masse institutioner, der har et selvstyre og selv har en ret til at indrette sig.
Så det er her, et af problemerne kommer: Hvor meget skal vi centralisere i den danske stat?
Hvor meget skal vi bestemme fra Christiansborg?
Det er et godt spørgsmål, og det er egentlig det, vi kommer ind på her.
Som liberal er mit udgangspunkt, at beslutninger træffes bedst tættest på, hvor problemet er, og derfor er jeg jo ikke den store tilhænger af et forslag som det her.
Jeg har også undervist ude på en erhvervsskole, og specifikt på den skole forbød vi bøn, og vi forbød, at man måtte bede i skolen, fordi det simpelt hen var en del af den sociale kontrol mellem de islamiske elever på stedet.
De gik og truede hinanden, og de gik og var efter hinanden, hvis ikke de kom til bøn.
Det er selvfølgelig et problem, at man har en sådan tilgang ude på nogle institutioner, at der er elever, der går og gør den slags.
Der lukkede man ned for det.
Man sagde: Nej, det duer ikke.
Samtidig havde vi storebrødre, som begyndte at dukke op for også at udøve social kontrol.
Det forbød vi.
Vi sagde, at de ikke måtte komme der, og som underviser stod man en gang imellem over for nogle bøller, som stod på stedet og egentlig ville holde øje med, hvem der talte med hvem, og var der nogle af de danske drenge, der talte med de muslimske piger, var det også et problem.
Vi lavede vores egne regler, der sørgede for, at vi kunne tage hånd om den situation, der var på den specifikke skole.
Det betyder jo ikke, at Christiansborg skulle have grebet ind.
Det ville have været mærkværdigt, nu når vi selv kunne håndtere det.
Og jeg har den store tillid til vores samfundsinstitutioner og til vores kommuner, at de bedst kan håndtere, hvordan tingene foregår, hvordan undervisningen foregår det enkelte sted, og hvem der må komme til svømmeundervisning hvordan.
Så kan jeg jo godt personligt være uenig i det, hvis der er nogle, der foretager nogle valg derude, hvor de f.eks. begynder at kønsopdele svømmeundervisningen.
Jeg synes, det er et problem, når man gør det, særlig hvis man gør det af religiøse hensyn, for ingen religion bør jo vises det hensyn.
For vi bør jo, i hvert fald de steder, hvor vi finansierer tingene offentligt, så vidt muligt være sekulære, og det burde være en ting, som var gennemgående i vores kommuner også.
At der er nogle steder, hvor man ikke gør det sådan, er ærgerligt, men så må vi jo tale til dem med fornuft i stedet for med lovgivningens magt i hånden.
Det var det.
Mohammad Rona (M), 2024-02-01:
Jeg vil også sige helt personligt, at det, at man ikke kan se sin datter svømme, jo ikke er noget, jeg sådan som person forstår.
Så den del forstår jeg sådan set godt, og jeg synes også, det er ærgerligt, at der er nogle, der, hvad kan man sige, går så vidt, at de ikke engang kan se deres datter svømme.
Altså, det må jeg være ærlig at sige
her fra talerstolen forstår jeg sådan set heller ikke.
Det, der er min bekymring, og det har jeg også sagt før, er altså bare de kvinder, der bliver ved med at isolere sig i de ghettoer der.
Dem vil jeg altså hellere have ud i samfundet, i stedet for at de sidder derinde.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-01:
Jo, men altså, formålet i forhold til islamiske særkrav er jo netop at slippe af med dem
De isolerer sig måske ikke i deres lejlighed, men de isolerer sig i sig selv og i deres religion, ved at det alene er dem, der er sammen, og at det alene er de muslimske kvinder.
Det er jo et led i deres religion, og det er også en isolation, at mændene ikke må komme ind.
Vi har haft tilfælde her, som vi også har diskuteret i Folketinget, hvor en far ikke må komme ind i en svømmehal og se sin datter svømme, fordi der er nogle muslimske kvinder derinde, som han altså heller ikke må kigge på.
Det er jo at være ude på et overdrev, og det er vi nødt til at gøre op med på et eller andet tidspunkt.
Mohammad Rona (M), 2024-02-01:
Jeg forstår sådan set godt bekymringen i forhold til det, fru Pia Kjærsgaard siger, og jeg er jo også helt med på, at integration, inklusion, er enormt vigtig for vores samfund.
Det er det bare, uanset hvem du er, hvor du kommer fra, og hvilken religion du har.
Jeg har bare oplevet det her.
Jeg har selv set det med mine egne øjne, og derfor synes jeg også, det er vigtigt.
Hvis vi ikke tager et hensyn, så at de her kvinder kan komme ud af deres lejlighed og kan få lov til at deltage i nogle aktiviteter, i stedet for at de isolerer sig i lejligheden, fordi der er mænd, så synes jeg faktisk det er langt farligere.
Susie Jessen (DD), 2024-02-01:
Nej, altså, det var godt nok noget af en DSU-omkalfatring af det, jeg siger her.
Det, som man bare lige skal være opmærksom på her, er, at de dernede i Grimhøjmoskéen jo var rigtig, rigtig glade for hr. Frederik Vad og alle de andre i regeringen, da de indførte den her koranlov og man dukkede nakken for islamisterne i Iran, som i øjeblikket er efter kvinderne, hvis de smider deres tørklæder.
Det var dem, hr. Frederik Vad og hans kumpaner leflede for med koranloven.
Frederik Vad (S), 2024-02-01:
Tak for det.
Jeg vil meget gerne indgå i sådan nogle snakke.
Så vil jeg gerne spørge: Nu er jeg jo ny her i Folketingssalen, så det kan være, formanden vil sætte nogle ord på, hvad det var i min sprogbrug, der var mærkeligt?
Det er simpelt hen for at lære.
Steffen Larsen (LA), 2024-02-01:
Jeg tror, De kom til at bande, hr. Frederik Vad.
Det kan ske; jeg har selv sluppet et enkelt eller to bandeord fra talerstolen eller fra salen, og det er ikke noget, der bliver set mildt på.
Jeg vil også gerne indgå i en samtale om de problemer her, og jeg bruger ordet infiltration, for det er egentlig det, jeg ser det som.
Det er jo, som om nogle institutioner, der burde stå for nogle særlige værdier, over tid mister de værdier, hvis ikke vi også står vagt om dem, men også måske endda går i offensiven for dem.
Jeg er træt af at være i defensiven på det område.
Frederik Vad (S), 2024-02-01:
Så Grimhøjmoskéens imam og de store muftier i Mellemøsten skal frygte Enhedslisten.
De skal frygte, at Enhedslisten bliver store i det her Folketing, for så kommer der til at blive gjort noget ved islamiseringen.
Det er sådan, jeg må forstå det på fru Susie Jessen.
Susie Jessen (DD), 2024-02-01:
Jeg ville aldrig anbefale nogen vælger at stemme andet end borgerligt.
Jeg synes, at borgerlige stemmer er supersupergodt, og jeg synes, at alle skal bestræbe sig på at stemme borgerligt ved næste valg, så det håber jeg da at de vil.
Men jeg er faktisk glad for, at der er nogle partier her i Folketinget, bl.a. SF og Enhedslisten, som synes, at ytringsfrihed er en vigtig værdi i det danske samfund.
Det er jeg faktisk rigtig, rigtig glad for at der var nogle partier der syntes.
Jeg synes, det er alarmerende, at regeringen stod alene med det her sammen med Radikale Venstre.
Der må I da kunne se, at det her var den forkerte vej at gå: Man dukkede nakken for islamister nede i Mellemøsten, som pressede os til det.
Hr. Frederik Vad taler selv om den her herskermentalitet.
Og det kan I simpelt hen ikke være bekendt.
Jeg kommer ikke til at tilgive regeringen for det der.
Frederik Vad (S), 2024-02-01:
Fru Susie Jessen stillede jo et spørgsmål til mig om koranloven og sagde, at det ligesom var testen på, om man egentlig ville stoppe islamiseringen af Danmark.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge fru Susie Jessen: Hvis det er testen på, hvor hård man er over for social kontrol og herskerkultur, magthaverisk kultur med rod i Mellemøsten og Nordafrika, mener fru Susie Jessen så, at socialdemokratiske vælgere bør stemme på Enhedslisten, som jo stemte sammen med fru Susie Jessen, eller SF for at gøre noget ved de her problemer?
Mener fru Susie Jessen så, at Enhedslisten er et bedre sted at gå hen som venstreorienteret vælger end Socialdemokratiet?
Susie Jessen (DD), 2024-02-01:
Vi mener altså også, der skal tages særhensyn til helt små piger, som bliver pakket ind i tørklæder, men så vidt jeg husker, handlede Dansk Folkepartis forslag om ansatte i skolerne.
Så det var jo også rengøringshjælp og alle de andre, som i øvrigt har et arbejde på forskellige skoler.
Vi mener bare ikke, at vi kunne stemme for den del af det.
For jeg mener, at det er så vigtigt, at de her indvandrerkvinder kommer på arbejdsmarkedet, og at de kommer ud og bidrager til samfundet i stedet for at sidde inde i en ghetto med dørene lukket og være på social understøttelse.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-01:
Gid det alene var det, men jeg har også en fornemmelse af, at det er ret mange andre ting i forhold til de her forskellige islamiske særkrav.
Jeg vil gerne lige gå tilbage til det med tørklæderne.
Jeg forstod det sådan på det tidspunkt, da vi havde det i salen, at Danmarksdemokraterne synes, at det er forkert, hvis piger i folkeskolen går med tørklæde, men at det er i orden, hvis læreren gør det.
Så er det godt nok svært.
Så er det et islamisk særkrav, som jeg virkelig mener gør det svært.
Hvis pigerne ifølge Danmarksdemokraterne ikke må gå med tørklæde, men læreren, der underviser, egentlig gerne må, så kan jeg godt forstå, at der fortsat er en vis forvirring på det her område, også hos muslimske piger og deres forældre.
Susie Jessen (DD), 2024-02-01:
Vi har jo bl.a. stemt for, da Dansk Folkeparti fremsatte et beslutningsforslag om et forbud mod kønsopdelt svømning.
Det var vi tilhængere af.
Da Dansk Folkeparti fremsatte beslutningsforslaget om at udarbejde en rapport over indvandringens konsekvenser, syntes vi også, det var et godt forslag.
Men vi har jo også været uenige om ting, som Dansk Folkeparti har fremlagt her i Folketingssalen, bl.a. om tørklædeforbud i offentlige institutioner.
Der er vi bare et andet sted.
For jeg mener, at beskæftigelse er en rigtig god måde at bryde den her negative sociale kontrol over for kvinder på.
Hvis de kommer på arbejdsmarkedet, og hvis de bliver omgivet af danskere og danske kvinder, som også kan påvirke de her kvinder til at blive brudt ud af den her negative sociale kontrol, så tror jeg på, at det kan være en god vej, i forhold til at de endelig får smidt det forfærdelige tørklæde.
Så det er jo sådan et eksempel på noget, hvor vi har stemt forskelligt, og det synes jeg også der selvfølgelig skal være plads til.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-01:
Jeg skal bare sige, at det her jo netop er et beslutningsforslag.
Det, som fru Susie Jessen kom ind på i indledningen i ordførertalen, var jo et lovforslag, som er noget helt, helt andet, og der er jeg i øvrigt enig i, at der bliver bunket alt for meget sammen.
Men det her er fra et oppositionsparti.
Det er et beslutningsforslag, som går stærkt imod islamiseringen af Danmark.
Det er jeg selvfølgelig ærgerlig over Danmarksdemokraterne ikke kan stemme for.
Man kan måske også godt komme mere ind på, hvad det er for nogle elementer i forslaget, som man ikke ønsker at stemme for.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-01:
Nu havde vi jo for et par uger siden et beslutningsforslag her i Folketingssalen, der handlede om at udvise 70 pct. af ikkeintegrerbare udlændinge.
Det var der heldigvis ikke flertal for.
Jeg skal bare derfor høre til de udlændinge, som fru Pia Kjærsgaard gerne ville udvise, men som nu er her.
Mener fru Pia Kjærsgaard, at det er muligt at gøre de her mennesker til almindelige, demokratiske, hårdtarbejdende danskere?
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-01:
Drejer det sig om dem, vi gerne vil udvise?
Næh, for det tror jeg sådan set ikke.
Vi vil gerne udvise langt flere end det, der er tilfældet i dag – langt flere.
Jeg synes, det var et spørgsmål både for og imod.
Jeg forstod det ikke helt.
Frederik Vad (S), 2024-02-01:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Carl Valentin, som jeg tror på står grundlæggende det rigtige sted i de her spørgsmål, hvad han tænker om de eksempler, der fra tid til anden kommer frem på offentligt ansatte, som bruger deres magtposition i en institution, eller det kunne også være i en forening, til at vende institutionerne mod dem, institutionerne faktisk skulle beskytte.
Altså, vi har hørt eksempler fra et krisecenter på en politimand, der beder dem om at udlevere oplysninger om en kvinde, der er på centeret, så vedkommende kan komme tilbage til sine forældre.
Vi har hørt om støtte- og kontaktpersoner eller socialrådgivere, både i Sverige, men faktisk også i Danmark, som skubber kvinder tilbage i armene på familier, som har det samme etniske tilhørsforhold som dem selv.
Vil SF være med til at undersøge, hvad vi kan gøre ved hele det der felt, og har SF et bud på, hvad vi kan gøre ved det?
Carl Valentin (SF), 2024-02-01:
Jeg kan slet ikke forstå, at fru Pia Kjærsgaard og jeg lever i det samme samfund.
Altså, når jeg tager bussen på arbejde, sidder der typisk folk, som jeg antager er indvandrere, og kører bussen.
Man kan møde dem i børnehaverne og på hospitalerne og på diverse arbejdspladser.
Jeg har nævnt hiphop, fordi jeg selv kommer meget i hiphopmiljøet, og der er mange mennesker med anden etnisk baggrund.
Jeg har også gået til karate med mange mennesker af anden etnisk baggrund.
Altså, der er da masser af indvandrere, der bidrager positivt til det danske samfund.
Man kan ikke skære alle over én kam.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-01:
Det husker jeg også hr. Villy Søvndal sagde.
Men jeg husker til gengæld ikke, hvad SF og hr. Villy Søvndal så gjorde ved det – som så mange andre.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at det godt kan være, det er 2 år siden, men jeg vil stille spørgsmålet igen.
For det spørgsmål, jeg stillede dengang, var: Hvad har den indvandring, som nu har varet i 40 år, og det er det, det her forslag går på, tilført den danske befolkning af positive bidrag?
Og der var det hiphop og grønsagsforretninger, der var svaret fra hr. Carl Valentin.
Jamen smil bare, men sådan var det nu.
Carl Valentin (SF), 2024-02-01:
Det er mærkværdigt.
Altså, for mig er udlændinge- og integrationspolitik åbenlyst utrolig meget mere end det.
Jeg anerkender fuldstændig, at der er masser af integrationsproblemer, og jeg har sagt det mange gange fra den her talerstol.
Vi er også klar til at gøre noget ved det og har også været med til det gennem historien.
I virkeligheden er jeg jo vokset op i et SF, som på mange måder anerkender de problemer, der er med ekstrem islam.
Jeg meldte mig ind i SF i 2007, og det var i 2008, Villy Søvndal gik ud og sagde til Hizb ut-Tahrir, at de, og nu citerer jeg, kunne gå ad helvede til.
Vi tager det meget alvorligt med nogle af de ekstreme tilfælde, der er, og nogle af de integrationsproblemer, der er, men jeg synes bare ikke det her forslag løser noget som helst.
Deri er jeg helt enig med de regeringspartiers ordførere, der også har været på.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-01:
Jeg må bare sige, at det var et dårligt bud fra hr. Carl Valentin, for vi har jo en anden opfattelse end den, hr. Carl Valentin tidligere har givet udtryk for.
For os er udlændingepolitik meget, meget andet og handler om noget meget, meget værre end det bud, som hr. Carl Valentin tidligere har givet udtryk for, nemlig at vi fik mere hiphop og vi fik flere grøntsagsforretninger.
Det har hr. Carl Valentin sagt fra talerstolen, så sådan har det været.
Der ser vi anderledes alvorligt på det i Dansk Folkeparti, skulle jeg bare hilse mange gange og sige.
Carl Valentin (SF), 2024-02-01:
Min tid som udlændingeordfører strækker sig efterhånden over nogle år, hvor jeg har været med til at diskutere mere eller mindre seriøse forslag fra Dansk Folkeparti.
Umiddelbart vil jeg nok sige, at det her forslag hører til i den sidste kategori.
I SF er vi grundlæggende af den opfattelse, at det er helt på sin plads at stille krav til udlændinge, når de kommer til Danmark og ønsker at leve og bo her – det være sig, at man uddanner sig, at man tager et arbejde, når man kommer hertil, at man helt respekterer og efterlever de grundlæggende værdier og frihedsrettigheder, som står som grundsøjler bag vores lige og frie samfund, og at man må forlade Danmark, hvis man begår alvorlig kriminalitet.
På den anden side skal Danmark selvfølgelig også være et sted, hvor folk bliver behandlet med ordentlighed og medmenneskelighed, også selv om man ikke er født her.
Det gælder i allerhøjeste grad de mennesker, der kommer hertil, som er flygtet fra krig, som ønsker at uddanne sig, som ønsker at bidrage til det lille trygge samfund, som vi har bygget her i Norden, og som opfører sig ordentligt.
Det gør de fleste af de udlændinge, der kommer til Danmark, heldigvis.
Danmarks integrations- og udlændingepolitik er stadig et diskussionsområde, som er fuldt af problemer og dilemmaer og paradokser.
Og hvis det er noget, man tager alvorligt, uanset om man vil lukke grænsen eller byde alle velkommen med åbne arme eller alt derimellem, så er der problemer, der kræver en seriøsitet, grundighed og åbenhed over for løsninger, der ikke nødvendigvis er vokset i ens egen politiske baghave.
Alt det synes jeg at det forslag, vi behandler her, er en hån imod.
Det handler ikke om at ændre på loven, det handler ikke om at iværksætte et politisk tiltag, at fjerne en barriere eller at finansiere en vigtig indsats.
Jeg ved faktisk ikke rigtig, hvorfor man har fremsat det, men det kan måske være, fordi man er lidt desperat efter at prøve at få nogle andre partier herinde, som ellers går ind for en stram udlændingepolitik, til at stemme imod noget, man har foreslået, for så kan man ligesom i en kommende valgkamp sige: Se, hvor stramme vi er, og regeringen er imod det.
Jeg ved det ikke, men det er mit bedste bud.
Derudover vil jeg bare herfra give mit ord på, at SF til enhver tid vil læse alle forslag, der kommer på udlændingeområdet, med et åbent sind, uanset hvem de kommer fra.
Det har vi gjort i mange år, og det vil vi gerne fortsætte med.
Og hvis der er tale om gennemtænkte og gode løsninger på nogle af udlændingeområdets dilemmaer, støtter vi det.
Men det er det her forslag altså ikke et udtryk for, og derfor kan vi ikke støtte det.
Så er jeg enig med de ordførere, der har beklaget sig over antallet af ordførere, der er mødt op i dag, men jeg er blevet bedt om at hilse fra nogle af dem.
Jeg skulle hilse fra Enhedslisten og fra Radikale Venstre, som burde være her, men ikke er her, og som ikke støtter forslaget.
Carl Valentin (SF), 2024-02-01:
Til det første spørgsmål om, hvad jeg tænker om de problemer, vil jeg sige, at jeg tænker, at der har været flere grelle tilfælde; nu kan man jo ikke skære det hele over én kam, men jeg deler sådan set bekymringen.
Når man ser på sådan noget som at kaste folk tilbage i armene på nogle, der ikke vil dem det godt, synes jeg faktisk ikke, regeringen har leveret.
For man har set situationer – det hører vi fra krisecentrene – hvor kvinder i voldelige forhold vælger at blive hos deres voldelige ægtefælle, fordi de risikerer at blive sendt tilbage til det land, de kommer fra, hvis de siger fra.
Det har vi i SF fremsat forslag herinde om at ændre på, men det har regeringen stemt imod.
Så der håber jeg da i hvert fald vi kan mødes.
Frederik Vad (S), 2024-02-01:
Det er jeg sådan set enig i.
Der er en ret foruroligende artikel i Altinget i dag om nogle udvisningsdomme, der er blevet givet ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Og vi får jo en gang imellem nogle tilbageslag, som vi skal håndtere, og jeg er enig med fru Pia Kjærsgaard i, at det er en hovedpine – det er det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-01:
Det er jo ikke i forhold til mig, men jeg kan kun tilslutte mig det.
Det var aldrig gået i min tid.
Frederik Vad (S), 2024-02-01:
Det med at blive socialdemokrat er jo aldrig for sent.
Jeg kan huske, at jeg på et tidspunkt har set nogle T-shirts, som Dansk Folkeparti lavede tilbage i starten af 00'erne.
Det var nogle sorte T-shirts, hvor der med hvid skrift stod: »Rigtige socialdemokrater stemmer på Dansk Folkeparti«.
Så der har jo været lidt flirt i den retning på et tidspunkt.
Jeg har faktisk ikke noget spørgsmål til fru Pia Kjærsgaard.
Jeg har bare behov for at sige noget nu, hvor jeg ikke får muligheden for det igen, i forhold til fremmødet.
For jeg er fuldstændig enig, og når jeg sidder og kigger på debatten, er det jo også sigende, at de tre partier, som ønsker at lukke mest op for indvandring fra Mellemøsten og Nordafrika, nemlig Alternativet, Radikale Venstre og Enhedslisten, ikke har været til stede, og for to af de partiers vedkommende drejer det sig om begge de to beslutningsforslagsdiskussioner.
Så det er også bare en opfordring til Præsidiet om, at det her er noget, der bliver taget op.