runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sjúrður Skaale (JF), 2021-10-07:
Det er altid godt med en dialog.
Alle har ret til at have deres mening.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at man respekterer, at beslutningsprocessen er på Færøerne, og at det er der, beslutningen skal træffes.
Men alle indspark er selvfølgelig velkomne, og man er velkommen til at have en mening om alt muligt.
Når det gælder lgbti-personer, er Færøerne meget delt i to grupper.
Da mit parti sad i regering sidst, fik homoseksuelle ret til at gifte sig.
Nu er der en sag om, at man skal have ret til barselspenge, for det kan man ikke få.
Men den siddende konservative regering siger nej, det vil man ikke.
Så det går sådan i mine øjne langsomt fremad.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-10-07:
Tak for svaret.
Jeg synes netop, det er så vigtigt, at vi tør tale om de her ting, og at vi ikke kun snakker om andre spørgsmål som sikkerhedspolitik, men også forstår, at spørgsmålet om rettigheder for mennesker sådan set også er en dialog, vi skal have og sikre på tværs af landene – Færøerne, Danmark, Grønland – men jo også i Nordisk Råd-regi.
Det sidste, jeg gerne vil ind på, er så lgbti-personer, som vi jo har rejst debat om også i Nordisk Råd-regi, hvad der har været en meget voldsom reaktion på fra den færøske regering.
Er det noget, som ordføreren ser at vi også kan få rejst en dialog om mellem politikere i de to lande?
Sjúrður Skaale (JF), 2021-10-07:
Tak for det.
Ja, vi har en meget gammel dansk lov, som stadig væk formelt sætter rammerne for det spørgsmål, den sag på Færøerne.
Men for at sige det helt, som det er: Den lov bliver ikke fulgt.
Det er muligt at få abort på Færøerne.
Der er mange kvinder, som hvert år får abort på Færøerne.
Det, som er hyklerisk og fejt – hvad ved jeg, alle mulige ord, jeg kan bruge om det politiske system – er, at man ikke tør tage fat i sagen og sige: Det her er vores ramme.
Det forventede jeg at man ville gøre, da man for få år siden overtog person-, familie- og arveretten, altså overtog det lovgivningsområde.
Men stadig væk har vi den gamle danske lov.
Man ser gennem fingre med, at den ikke bliver overholdt, og man overlader det til lægerne at vurdere, og lægernes mening bliver dermed landets lov, hvilket er helt uholdbart i et retssamfund.
Jeg har faktisk også lavet en stor rapport om det med ønsket om at få en debat om det, således at vi kan se os selv i spejlet og sige: Det her er gældende hos os, og det skal overholdes.
Nu er man fej, for loven siger en ting, men man tillader en anden praksis.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-10-07:
Tak, og tak for en forrygende tale.
Så løfter taget sig en smule.
Jeg kunne godt tænke mig at komme videre i de her spørgsmål om kvinders ret til egen krop og retten til abort.
Det er noget, vi er meget optaget af i forskellige udvalg i Folketinget, både i Europaudvalget og også Folketingets Tværpolitiske Netværk for Seksuel og Reproduktiv Sundhed og Rettigheder.
Vi laver kampagner for at støtte de polske kvinder i retten til abort.
Og så kigger man så mod dele af rigsfællesskabet, mod Færøerne, og det har jo også været oppe at vende i Nordisk Råd-regi.
Nu spørger jeg jo ikke hr. Sjúrður Skaale, fordi han skal tale på vegne af Færøerne, men som politiker: Hvordan kommer vi videre i det her spørgsmål?
Sjúrður Skaale (JF), 2021-10-07:
Tak for det.
Jeg forventer, det bliver taget af bordet.
Som jeg har sagt mange gange: Man vil aldrig fange en terrorist på den måde.
Det er fuldstændig umuligt at oversætte alle de hundredvis af prædikener på andre sprog end dansk, som bliver holdt.
Hvem skal gøre det?
Hvem skal læse dem?
Hvis jeg var en imam, som ønskede at sende folk til IS f.eks., ville jeg ikke sige det på talerstolen, hvis jeg vidste, det blev oversat og sendt ind til regeringen, eller hvad ved jeg.
Så jeg mener ikke, det er en farbar vej.
Det vil skabe meget stor modstand, meget store komplikationer, og man vil ikke fange terrorister ad den vej.
Louise Schack Elholm (V), 2021-10-07:
Det er jeg glad for at høre, hvis det kan løse den udfordring.
Så vil jeg lige vende tilbage til et punkt, du havde i din tale, nemlig det her om oversættelse af prædikener.
Jeg kan forstå, at ordføreren har haft et møde med den tidligere kirkeminister om det her lovforslag, som ikke står i lovprogrammet.
Men som jeg forstår det, er det ikke sådan fuldstændig taget af bordet, men det kan bare ikke nås i det her folketingsår.
Hvad forventer ordføreren der sker med det her lovforslag i fremtiden?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-10-07:
Jeg tager dybt afstand fra det, som hr. Sikandar Siddique var udsat for ude foran Christiansborg forleden.
Det har jeg også givet udtryk for offentligt.
Det er forkasteligt at blive udsat for sådan et angreb på grund af sin personlige baggrund.
Men der er en ting, jeg godt vil sige, og det er, at det altså også er vigtigt at holde balancen og ikke begynde at beskylde hele Danmark for at bestå af racisme og ikke beskylde danske politikere for at være inhumane og racister og alt muligt andet i samme boldgade.
Det er vi ikke, det er danskerne ikke.
Når et flertal af danskerne her igennem de senere år har støttet en stram udlændingepolitik, så handler det ikke om racisme.
Det handler ikke om modvilje mod folk, der kommer fra andre lande og har en anden baggrund.
Man kan sagtens have dyb respekt for andre mennesker og deres baggrund, samtidig med at man kan være nervøs for, at en for hurtig tilstrømning skaber for store udfordringer i det danske samfund.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-10-07:
Det er lidt unfair, hvis jeg skal gengive debattonen fra B.T. Live, men så vil jeg bare opfordre jer alle sammen til at gå ind og høre den og høre, hvordan fru Pia Kjærsgaard i debatten i går og i alle debatter hele tiden angriber mig og min person, og så leverede jeg tilbage med at sige det, og det var så det slemmeste, jeg sagde der.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-10-07:
Jeg har aldrig sammenlignet homoseksuelle med dyresex, det vil jeg godt lige fastslå, og det ved ordføreren også godt.
Men hvis vi skal stoppe det had, som ordføreren siger, mener ordføreren så, at det er at bevæge sig i den rigtige retning, når ordføreren kalder vores tidligere partiformand for hadets dronning?
Mener ordføreren, at det er forsoning, som ordføreren står og siger her?
Eller hvad mener ordføreren om den form for debattone?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-10-07:
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at ordføreren prøver at være polemisk i den her debat.
Jeg kunne komme med masser af eksempler bare fra ordføreren, der sammenlignede homoseksuelle med dyresex.
Det var selv samme ordfører, der sagde det.
Jeg kunne snakke om Dansk Folkepartis landsmøder, hvor man siger, at muslimer stjæler, er kriminelle.
Det var ved jeres sidste landsmøde, fru Pia Kjærsgaard sagde, at alle muslimske mænd ikke kan holde sig fra kvinder helt ned til 8-årsalderen.
Det vil jeg ikke gå ind i i dag.
Det, som det for mig at se handler om i dag, er så at sige, at der er en fælles platform.
Den fælles platform skal vi dyrke, og vi skal stoppe med at dyrke hadet.
Vi skal stoppe med at dæmonisere vores medborgere.
Det kan vi – det må vi – insistere på at vi kan samle os omkring.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-10-07:
Yes, vi skal have en handlingsplan mod racisme, en handlingsplan mod ytringer mod de stakkels mindretal og minoriteter.
Det lyder alt sammen meget fint.
I Dansk Folkeparti er vi faktisk også en minoritet – det blev vi i hvert fald lidt efter valget –
Da skete det, at vores tidligere partiformand Pia Kjærsgaard blev udsat for at blive kaldt – og jeg citerer – hadets dronning.
Der var en, der kaldte hende hadets dronning.
Jeg ved ikke, om det dæmrer hos ordføreren, hvem det var, som kaldte vores tidligere partiformand for hadets dronning og dermed bragte debatniveauet her i Folketinget ned på et bodegaplan.
Vi er i den situation, at alle partier lige fra Enhedslisten til Nye Borgerlige sagtens kan være uenige, vi kan sagtens diskutere, men vi gør det altså inden for sobre rammer, og der tænker jeg: Hvis vi havde haft sådan en handlingsplan, som hr. Sikandar Siddique fremfører her, hvordan var man så skredet ind i det tilfælde, som vi oplevede i Dansk Folkeparti i går?
Rosa Lund (EL), 2021-10-07:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg synes, det var meget rørende, men jeg kender jo også ordførerens forældre, som blev udsat for det her verbale overgreb, og derfor er jeg selvfølgelig også meget berørt af situationen.
Jeg vil egentlig bare vise Enhedslistens opbakning til indholdet af den vedtagelselsestekst, som hr. Sikandar Siddique læste op, og så understrege, at vi kan gøre meget mere end at lave en handleplan.
Vi kan også handle.
Vi kan jo – nu er Folketinget åbent –
i morgen beslutte os for at ændre i loven om hadforbrydelser, så det bliver nemmere at dømme for racisme, og det mener jeg faktisk at vi skal.
Så jeg vil bare sige tak for talen, og ordføreren skal hilse sine forældre.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-10-07:
Jeg er godt klar over, at der er kontroverser omkring rapporten, men ikke desto mindre kan man ikke underkende de mange forskere – det gælder Institut for Menneskerettigheder og DR, og så er der også alle de mange tusinder af historier, man hører rundt om i samfundet – der har været ude at påpege, at der finder en etnisk profilering sted, bevidst eller ubevidst.
Det kan vi ikke have to meninger om.
Det er derfor, jeg i dag holder den her forsoningstale og siger: Venner, man kan have en stram udlændingepolitik eller en lempelig udlændingepolitik, men vi må alle sammen blive enige om, at vi skal bekæmpe det her had og vi skal bekæmpe den her diskrimination.
Det gælder alle.
Peter Skaarup (DF), 2021-10-07:
Jamen jeg tror, at alle i vores samfund er enige om, at alle skal føle sig lige og retfærdigt behandlet af vores politi.
Men det, jeg spurgte hr. Sikandar Siddique om – også fordi hr. Sikandar Siddique har kaldt ministeren i samråd omkring det – var, om hr. Sikandar Siddique er klar over, at den rapport, som er blevet brugt af en fremtrædende dansk avis til at sige, at der er et kæmpeproblem med en såkaldt etnisk profilering hos politiet, er trukket tilbage, fordi den er fejlbehæftet.
Mit spørgsmål var, om hr. Sikandar Siddique er klar over det.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-10-07:
DR-dokumentaren var også ude med dokumentation for, at etnisk profilering finder sted, og politiet siger jo også selv, at de ikke bruger raceprofilering, men de erkender, at det kan finde sted, altså skævvridningen, og at et særligt fokus kan finde sted.
De kalder det så ikke etnisk profilering og siger ikke, at de bevidst bruger det, men at der findes diskrimination – bevidst eller ubevidst – er ikke noget, man kan diskutere; det er et faktum.
Så vil jeg bare sige, at det er vigtigt for mig at understrege her, at vores politi, det danske politi, ikke er racistisk.
Det her er nogle strukturelle og nogle kulturelle ting, ubevidste bias og fordomme, der gør, at de her ting forekommer.
Derfor er det vores pligt som et samlet Folketing at sørge for, at alle føler sig lige og retfærdigt behandlet af vores politi.
Peter Skaarup (DF), 2021-10-07:
Tak for talen.
Jeg vil bare lige høre hr. Sikandar Siddique, om hr. Sikandar Siddique er klar over, at den rapport, der skulle være kommet fra Københavns Universitet, om raceprofilering hos politiet – såkaldt raceprofilering hos politiet – er blevet trukket tilbage, fordi man ikke mener, den kan bruges til noget.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-10-07:
Det er jo, fordi jeg og fru Rosa Lund har gået i skole sammen i 9 år, så tak, det skal jeg sige videre.
Jeg prøver bare at sige her i dag, at den oplevelse skabte et rum, skabte en samtale, som jeg synes vi sammen skal bygge videre på.
Man kan stadig godt have en stram udlændingepolitik, men vi behøver ikke at dæmonisere hinanden.
Vi kan stadig godt synes, at vi skal have et loft over antallet af flygtninge, der kommer hertil, men vi behøver ikke at spille hinanden ud mod hinanden.
Men jeg vil gerne kvittere for det, som ordføreren lægger op til.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-10-07:
Tak for det.
Derfor har jeg lavet en del arbejde på det område, og jeg har skrevet en rapport og også holdt et stort arrangement om det forleden i Tórshavn, hvor rigtig mange mennesker mødte op og der også var deltagelse fra regeringen.
Jeg synes helt klart, at formålet med det Kontaktudvalg er, at man ikke hører om en militær installation i nyhederne, men at man hører om den fra rette vedkommende.
Louise Schack Elholm (V), 2021-10-07:
Det var som sædvanlig en fornøjelse.
Vi kunne også godt mærke, at vi kom ugen efter det store delfindrab, for det var på alles læber.
Det var meget tydeligt, og det prægede det.
Noget af det, jeg bemærkede også var på folks læber, var spørgsmålet om radaren på Færøerne.
Jeg ved, at ordføreren har lavet et stort arbejde både med at argumentere for radaren, men også med at undersøge udviklingen i tilslutningen til radaren.
Jeg ved, at den måde, som det kom til på, har været en udfordring, og jeg vil prøve at høre ordføreren, om ordføreren mener, at Kontaktudvalget kan løse sådan nogle problemer i fremtiden, eller om der skal andre løsningsmetoder til.
Edmund Joensen (SP), 2021-10-07:
Det fremgår jo klart af det, formanden for politiorganisationen skriver til os og fortæller os, nemlig at de atter sakker bagud hele tiden i forhold til det danske system.
Det er jo en del af det samlede danske system.
Og de sakker bagud på flere områder, både inden for it og inden for andre ting, som altså er helt tydelige.
Louise Schack Elholm (V), 2021-10-07:
Jeg vil gå videre til en anden del.
Vi var også ovre at besøge Rigspolitiet på Færøerne, da Færøudvalget var på Færøerne, og jeg kunne forstå, at der er en udfordring, i forhold til at man i det politiforlig, der er lavet, kun har behandlet Rigspolitiet på Færøerne under et enkelt punkt, altså at det ikke er en selvfølge, at de følger med i hele politiaftalen.
Er det en udfordring, der er generelt, at man ikke medtager Færøernes politi i hele aftalen?
Edmund Joensen (SP), 2021-10-07:
Tak for spørgsmålet.
Ja, Færøudvalget var oppe i fjeldet og så på vores fængselsmuligheder.
Det ligger jo helt oppe i fjeldet, og det er ikke et område, som man kan lægge den slags i.
Det er også et gammelt hus.
Jeg har sagt her fra talerstolen, at undersøgelsen jo klart viser, at der kun er et af svarene i undersøgelsen, som viser, hvad vi skal gøre.
Vi skal bygge nye rammer, og vi skal bygge dem nede ved byen et sted.
Louise Schack Elholm (V), 2021-10-07:
Først vil jeg sige tusind tak for en dejlig tur til Færøerne med Færøudvalget.
Det var en stor fornøjelse.
Jeg havde jo hørt om, at James Bond blev optaget på Færøerne, så jeg sad jo hele vejen igennem James Bond-filmen og holdt øje med, hvornår Færøerne dukkede op.
Jeg nød de smukke billeder af Færøerne der til slut i den, men jeg synes, at de har snydt os lidt.
Men vi nød i hvert fald de smukke billeder.
På vores tur til Færøerne var vi jo også oppe at se Mjørkadali, altså fængslet på Færøerne, som I jo ønsker ændret.
Og så vidt jeg forstår det, er der tre forskellige muligheder for at bygge det nye fængsel.
Det kan være, at ordføreren vil uddybe, præcis hvad det er for nogle løsninger, der er, og hvilke løsninger ordføreren ser som værende det mest naturlige.
Edmund Joensen (SP), 2021-10-07:
Altså, situationen er næsten den samme på det område i det færøske Lagting, og som jeg ser det, bliver der ikke flyttet særlig meget ved den sammensætning, som regeringen har på Færøerne i øjeblikket.
Der er ikke flertal i den forsamling, så der skal et nyt landsstyre til.
Men der er mange mennesker, som synes, det burde være anderledes på det område.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-10-07:
Jeg ved, der ligger forslag, og jeg håber da også, det er noget, man kunne arbejde for, for at vi netop i rigsfællesskabet har lige rettigheder og ordentlig trivsel blandt alle mennesker.
Noget andet, jeg gerne vil spørge til, er et emne, der optager Folketinget rigtig meget, specielt vores netværk for seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, og det er spørgsmålet omkring kvinders ret til deres egen krop og kvinders ret til at kunne vælge abort.
Det er noget, hvor vi campaigner meget i forhold til situationen i Polen, men der er jo også en problematik i forhold til Færøerne omkring det her spørgsmål.
Er det noget, som ordføreren tænker at vi også kan få løftet på tværs af rigsfællesskabet, altså Danmark og Færøerne sammen, så kvinder får retten til deres krop i hele rigsfællesskabet?
Edmund Joensen (SP), 2021-10-07:
Der blev for nylig vedtaget, altså for 2 år siden, en lov om rettigheder til lgbt-mennesker, og der er en debat hele tiden om at følge op med andre rettigheder, som disse mennesker burde have i forbindelse hermed.
I øjeblikket ligger der et forslag fra oppositionen på Færøerne, og for mig at se er Lagtinget delt sådan fifty-fifty, men hvad det ender med, må tiden vise.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-10-07:
Tak, og tak til ordføreren for en interessant tale med mange vigtige emner.
Det, som jeg vil spørge ind til, er lidt nogle andre emner.
Det første handler om de beslutninger, der er truffet i Nordisk Råd omkring at se på rettigheder og trivsel blandt lgbti-personer.
Det var noget, der blev meget kraftigt kritiseret af den færøske regering, hvor man anså det som værende værdikolonialisme, at vi beskæftiger os med menneskerettigheder og ligebehandling, og jeg kunne derfor godt tænke mig at høre ordføreren om, hvordan ordføreren tænker at vi kan højne ligebehandling, lige rettigheder og trivsel blandt lgbti-personer, også på Færøerne.
Edmund Joensen (SP), 2021-10-07:
Som spørgeren siger, er der afsat 1,5 mia. kr. til kapacitetspakken, og der er afsat ca. 400 mio. kr. til en radar på Færøerne.
Den radar skal jo, som vi alle har været inde på tidligere, dække det område, som ikke har været overvåget i mange år, og selvfølgelig vil den ellers også holde øje med den lokale flytrafik og anden trafik, som er i området.
Så jeg mener bare, at det er positivt for Færøerne.
Annette Lind (S), 2021-10-07:
Jeg synes faktisk, at det er en rigtig, rigtig god idé, at vi i udvalget eller i Nævnet kan snakke om, hvordan vi på parlamentarisk niveau kan lave nogenlunde det samme, som Kontaktudvalget gør med ministrene.
Det vil jeg i hvert fald gerne tage tilbage til mit parti.
Så vil jeg også gerne spørge om det forsvarspolitiske, for man har også i tæt dialog i rigsfællesskabet lavet den her kapacitetspakke: Hvad er det, der måske kunne komme Færøerne til gode i forhold til kapacitetspakken, og hvad synes ordføreren om den pakke, der er på 1,5 mia. kr.?
Karsten Hønge (SF), 2021-10-07:
Hr. Edmund Joensen redegjorde sådan delvis i sin ordførertale for nedslagtningen, altså den brutale, unødvendige nedslagtning af 1.400 delfiner på Færøerne.
Jeg er noget mere i tvivl om, hvor dyb refleksionen er hos hr. Edmund Joensen og hos partiet.
Jeg forstår godt de der købmandsagtige argumenter, som hr. Edmund Joensen har ført frem ved at sige, at det kommer til at koste på Færøernes omdømme, og at det har betydning for færøske virksomheder, at man gør den slags.
Men er der nogen dybere refleksion omkring bæredygtighed, hvor man jo ikke har den her form for historisk redegørelse for antallet af delfiner, hvorimod man jo langt, langt tilbage kan gøre meget nøjagtigt rede for, hvor mange grindehvaler man har slået ihjel?
Så betyder bæredygtighedsaspektet, det etiske aspekt, det naturmæssige aspekt ingenting, eller er det bare købmandsargumenter?
Edmund Joensen (SP), 2021-10-07:
Med hensyn til det bæredygtige aspekt siges det, at der findes, hvis vi taler grindehvaler, ca. 800.000 grindehvaler, og Færøerne er mig bekendt de eneste, der beskatter grindehvaler, og vi tager i gennemsnit ca. 800 om året.
Så bestanden er i top; bestanden har det godt.
Det, vi snakker om her, er delfiner, som vi ikke vanligvis tager på Færøerne.
Der kan være enkelte imellem i de store grindeflokke; det har der været historisk.
Og hvis man vil have detaljerne i det, så kan man gå ind på landsstyrets hjemmeside, hvor lagmanden på engelsk har skrevet en forklaring.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-10-07:
Tak for det.
Det er lidt svært for mig at svare lige på det.
Sikkerhedspolitik er jo i grundreglen en sag for regeringer, som så inddrager de udvalg, som arbejder med det i de respektive parlamenter.
Derfor er det lidt sværere at udveksle fortrolige informationer mellem parlamentarikere.
Det er jo i udgangspunktet en regeringsting.
Jeg har f.eks. sagt før, at der jo er en NATO-delegation her i huset, og at der burde man invitere folk fra også resten af rigsfællesskabet med ind.
Annette Lind (S), 2021-10-07:
Tak for det.
Jeg spurgte også hr. Edmund Joensen om det her Kontaktudvalg i forhold til det ligeværdige samarbejde, der skal være, også i krydsfeltet mellem det, der er hjemtaget, og så sikkerhedspolitikken og udenrigspolitikken.
Det er også sådan, at hr. Edmund Joensen sagde, at han rigtig gerne vil have, at det også skal være den samme slags samarbejde, der skal være mellem parlamentarikerne.
Hvordan ser hr. Sjúrður Skaale på den betragtning, og hvordan vil han have det udformet, hvis det skal være sådan, at vi skal have en tættere kontakt mellem de tre parlamenters parlamentarikere?
Sjúrður Skaale (JF), 2021-10-07:
Tak for det.
Først vil jeg sige, at det er en meget god og vigtig ting.
Man skal lige huske på, at historien viser, at hvis man ikke gør det her, så går det galt.
At man nu har fået det her Kontaktudvalg, synes jeg er meget vigtigt, for grundlæggende har vi jo ikke forskellige interesser, som jeg også sagde i min tale.
Og at man koordinerer det, finder enighed om de udmeldinger, man vil have, sørger for, at alle er inddraget, og at alle har alle informationer, synes jeg er en god ting og en forudsætning for et godt forhold i fremtiden.
Annette Lind (S), 2021-10-07:
Tak for det, og tak for en god tale og et fyldigt referat af en måske ikke ligegyldig kamp.
Men det er måske som med de fleste mænd, jeg kender: De kan fortælle lige præcis, hvem der lavede frispark i 37. minut i 1973.
For det er jo sådan, at der blev lavet et nyt kommissorium til det her Kontaktudvalg i mandags, hvor man lavede en ligestilling imellem vores tre lande i forhold til sikkerhedspolitiske spørgsmål.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvad han sådan helt mener om det her Kontaktudvalg; hvordan han mener samarbejdet skal være, og hvilke målsætninger der skal være for Færøerne, hvis hr. Sjúrður Skaale skulle fortælle om, hvad de skulle være.
Christian Juhl (EL), 2021-10-07:
Tak for det.
Vi hørte også, at der på Færøerne er en vis skepsis i nogle kredse, selv i meget veluddannede kredse, over for vaccine, men jeg synes også, vi hørte, at Færøerne rent faktisk er kommet bedre igennem coronakrisen, end selv Danmark er, og vi praler jo ellers af, at vi er kommet rigtig, rigtig godt igennem.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om han kunne give nogle idéer til, hvordan det kan være, at færingerne er kommet bedre igennem end danskerne, og at kun en sjettedel af befolkningen blev syge af det.
Edmund Joensen (SP), 2021-10-07:
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at vi skal til at opdatere tingene for politiet på Færøerne, for det er på høje tid, at vi tager det helt alvorligt.
Christian Juhl (EL), 2021-10-07:
Tak til formanden, og tak for et godt besøg.
Det er både interessant og personligt fornøjeligt, når vi sådan kommer lidt ud på landet og får en god middag sammen og får snakket uformelt, men også får set så meget af Færøerne, som vi gjorde i den uge.
Jeg forstår godt færingerne, når de ikke er helt tilfredse med EU, og også, når de ikke er helt tilfredse med den danske regering, der jo blokerede de danske havne for færøske fiskere, hvor I så var nødt til at handle med russerne i stedet for.
Den slags ting er jo et fælles ansvar, og der er den danske regering jo også ansvarlig, og det bør vi jo sige.
Jeg vil gerne sige, at vi har fået et brev fra det færøske politi, og det må statsministeren sådan set også gerne lytte lidt til, og de fortæller os, at de er en del af det danske politi, men ikke får det it-system, som de andre stationer får.
Vi ville jo blive stiktossede i Silkeborg, hvis ikke politiet havde samme forhold som i København.
Det samme må gælde, når færingerne ikke får et it-system, som kan bruges og er up to date og kan sørge for ordentlig registrering for politiet.
Det må vi simpelt hen få løst, og jeg håber også, at statsministeren vil give en redegørelse for det, når hun nu senere på aftenen eller natten replicerer.