runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (KD), 2021-06-02:
Jeg vil egentlig godt sige tak for talen.
Jeg synes på en eller anden måde altid, det er en fornøjelse, når tingene bliver sagt rent ud.
Så ved man da, hvad man har at spille bolden op ad.
Det er fuldstændig rigtigt, at enighed gør dum, så der er ikke nogen grund til, at vi skal være enige.
Jeg må så omvendt også sige, at nogle gange ville jeg ønske, at jeg havde fru Pernille Vermunds hoved.
Det gør det formentlig lidt lettere at anskue tingene på den måde, for det er sådan rimelig sort-hvidt, og det er måske også lidt sjovere.
Men der er nogle ting, der altid falder mig for brystet.
Jeg anerkender, at jeg er internationalist, globalist, supereuropæer, og jeg synes, det er fantastisk, at vi har konventioner, og det synes fru Pernille Vermund ikke.
Derfor vil jeg godt spørge, om fru Pernille Vermund er klar over, at grunden til, at vi har de konventioner, som vi har, efter at vi havde været igennem to verdenskrige, er, at man vil forhindre meget, meget store flygtningestrømme.
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Men det er jo et faktum, at de er rejst ud, at de har tilsluttet sig Islamisk Stat, og at de nu sidder i lejre af netop den grund.
Det er ikke sådan, at de vandrer rundt i Danmark, og at vi ikke ved, om de har været rejst ud.
De sidder ude i lejrene nu.
Det gør de jo af en årsag, og den er i sig selv en forbrydelse i Danmark.
Jeg synes simpelt hen ikke, at man kan tillade sig at fratage de her kvinder deres ansvar.
Jeg synes også, det er lidt mærkeligt, at man altid taler om kvinderne og børnene, men ikke om mændene, som om fædre har en anden retsstilling i Danmark, end mødre har.
Det undrer mig lidt.
Men sådan er det vel.
Christian Juhl (EL), 2021-06-02:
Det var netop det, der var mit ærinde.
Det drejer sig om nogle kvinder og nogle børn.
Om det er sexistisk, skal jeg ikke tage stilling til.
Jeg spørger om sådan nogle ting.
Men jeg vil bare spørge, om det ikke er okay, at vi får en domstol til at tage stilling til, om de er kriminelle eller har været kriminelle eller har gjort noget kriminelt, før vi kalder dem kriminelle eller terrorister.
Altså, man kan jo sagtens kaste omkring sig med påstande om, at mennesker er nogle ting.
Jeg ville gerne have, at vi hæger om retssamfundets principper om, at man er uskyldig, indtil man er dømt –
jeg troede også, at det hørte til hos Nye Borgerlige.
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Jeg ved godt, at der er en aldersforskel på ordføreren og mig selv, men når jeg hører det her spørgsmål, kan jeg ikke lade være at tænke, at det dog var et enormt kønsdiskriminerende og sexistisk spørgsmål.
Kvinderne har ikke gjort noget, næh, næh, de har bare valgt de forkerte mænd.
Altså, prøv at høre, vi lever i år 2021.
Hvis man tilslutter sig en islamisk terrororganisation, som Islamisk Stat er, og aktivt rejser ud for at deltage i det terrorarbejde, jamen så er man i min optik og i Nye Borgerliges optik terrorist.
Hvad man så har gjort, og hvordan man aktuelt har bidraget til den terror, må domstolene jo afgøre.
Vi lægger ikke skjul på, at vi har en borgerlig økonomisk politik.
Og på det punkt ligner vi nok mere DF, som DF var, da fru Pia Kjærsgaard og andre gode folk stiftede DF, end sådan som DF er i dag med den økonomiske politik, man har nu.
Rune Lund (EL), 2021-06-02:
Jeg vil gerne vende lidt tilbage til Nye Borgerliges økonomiske politik.
Det interesserer mig enormt meget, hvor pengene skal komme fra, når Danmark skal gøres til et skattelyland med en selskabsskatteprocent på 0, og når personskatterne skal bankes ned under 40 pct. – og udbytteskatten skal søreme også være på 25 pct.
Når man ser på et svar på et spørgsmål, som er stillet i Finansministeriet, kan man se, at det såmænd vil slå et lille hul i statskassen på 81 mia. kr.
Kan vi ikke snart lige få en forklaring på, hvor alle de her mange penge skal komme fra til at finansiere det gigantstore milliardhul i statskassen, som Nye Borgerliges økonomiske politik vil slå?
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-06-02:
Altså, grunden til, at vi stiller spørgsmålene flere gange, er, at vi aldrig får svar på de spørgsmål, vi stiller.
Så hvis partiets leder kunne begynde i det mindste at svare på spørgsmålene her i Folketinget, behøvede vi måske ikke at stille de samme spørgsmål flere gange.
Det er ikke for at drille; det er for at bede om en faktuel, nøgtern besvarelse.
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Det er rigtigt, at 24 måneder er lang tid.
25 år er trods alt noget længere – noget længere.
Og altså, jeg må bare sige, at på de her 24 måneder, der er gået, har jeg jo hørt samme spørgsmål igen og igen fra DF.
Det er også rigtigt, at det ser ud til på nuværende tidspunkt – nu skal man jo passe på, hvad man siger – at vi kommer til at få væsentlig flere mandater i Folketinget ved næste valg.
Det virker, som om den strategi, vi har valgt, er danskerne glade for.
Det virker også, som om den energi, som DF bruger på, at, hvad skal man sige ...
Jeg kan ikke sige noget her, for nu bliver jeg helt nervøs, fordi Pia Kjærsgaard sidder her ved siden af i formandsstolen og jeg kommer til at blive irettesat.
Det virker bare ikke helt, som om man er på rette spor.
Men jeg glæder mig, hver gang vi har de her debatter, for jeg kan jo se, at hver gang vi har debatter, hvor DF bruger mere tid på at kritisere Nye Borgerlige end på at fremlægge egen politik, er der bare flere mennesker, der melder sig ind i Nye Borgerlige, og vi kan også se på vores sociale medier, at vi får opbakning.
Så jeg må bare sige tak, og ja, 24 måneder er lang tid; 25 år er længere.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-06-02:
Tak, formand.
Jeg synes jo, det er meget interessant, at man efter så lang tids snigløb eller tilløb, kald det, hvad man vil –
24 måneder er der gået, siden fru Pernille Vermund kom herind i Folketinget, fik et godt valg, og tillykke med det; valget bliver måske bedre igen næste gang – går herned i salen, altså efter 2 år, og siger, at der kommer en god løsning i morgen, og man må jo så også indrømme, at det er noget af en falliterklæring.
Altså, man går til valg på at ville lave skattelettelser for 110 mia. kr., og nu står vi her 24 måneder senere, og så kan partiets leder ikke engang finde ud af at forklare sammenhængene i, at man vil spare 12 mia. kr. på su, at man vil spare 50 mia. kr. på fremtidige overførselsindkomster, og at man vil spare 9 mia. kr. på efterlønsordningen.
Hvor mange ændringsforslag lavede Nye Borgerlige til finansloven for det år, vi står midt i nu?
Det vil jeg gerne have ordføreren til at svare på: Hvor mange ændringsforslag til finansloven kom der fra Nye Borgerlige?
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Jamen vi gør os bestemt tanker, og vi arbejder også hårdt og meget.
Jeg bliver nødt til at sige: Prøv at høre, DF har eksisteret i 25 år, og DF har fortsat ikke fremlagt en økonomisk plan.
Altså, der er ingen økonomisk plan, der er intet finanslovsforslag fra DF på det nuværende finanslovsgrundlag, så når man fra DF's side er så forhippet på at få en økonomisk plan fra os, klinger det altså en lille smule hult.
Jeg ville jo ønske, at man i stedet havde sagt: Fair nok, den kommer, når den kommer, og så forholder vi os til den på det tidspunkt.
Peter Skaarup (DF), 2021-06-02:
Nej, men det kunne jo godt være, man lidt havde gjort sig nogle tanker om det.
I Folketingssalen her blev der af fru Pernille Vermund sagt, at man ville finde 9 mia. kr. på efterlønnen – det handlede om stop for tilgang til efterlønsordningen.
Ved samme lejlighed blev der sagt, at man ville spare 12 mia. kr. på su'en og en række andre ting, i alt 110 mia. kr.
Men det er vel stadig væk gældende, altså man vil stadig væk spare 9 mia. kr. på efterlønnen, og man vil stadig væk spare et stort beløb på su'en, eller hvad?
Kan vi godt regne med, at det er sådan?
Lad mig også bare lige sige, at det er klart, at man har begrænsede ressourcer som parti, men nu er det jo lang tid siden, det er blevet sagt i Folketingssalen.
Så det er vel egentlig ikke for meget forlangt, at borgerne får at vide, om man kan regne med, at man fortsat kan indbetale til efterlønnen, med tryghed for at man kan få efterløn, eller ej, hvis Nye Borgerlige på et eller andet tidspunkt skulle få 90 mandater?
Det er vel ikke for meget forlangt, at borgerne kan få besked: Fortsætter efterlønsordningen?
Er det 9 mia. kr., der skal spares, eller hvor meget?
Christian Juhl (EL), 2021-06-02:
Jeg vil gerne fortælle en lille historie.
Mine bedsteforældres generation fra 1945 råbte selvfølgelig landsforræder efter dem, der havde været ved østfronten for at slås sammen med nazisterne – det er klart nok.
Men de gjorde også noget, som var ganske utilgiveligt: De råbte landsforræder efter de kvinder, som havde forelsket sig i tyske soldater, som var i Danmark, og deres børn fik traumer bagefter, fordi det blev tabu.
De jagtede kvinderne rundt i gaderne, klippede dem og malede hagekors på dem.
Det var ganske uanstændigt.
Jeg vil gerne spørge om noget i lyset af det.
Heldigvis har vi diskuteret det nu, hvor det er kommet på afstand, og historikere har skrevet ordentligt om det.
Jeg vil gerne spørge, hvordan fru Pernille Vermund ved, at de kvinder og børn, der er i de syriske lejre, er kriminelle eller IS-terrorister.
Hvordan ved man det?
De har forelsket sig i og giftet sig med nogen, der sandsynligvis er det, når nu vi får spolet det hele op.
Derfor spørger jeg: Hvordan ved man det?
Eller er det bare en påstand, ligesom da man kaldte nogle tyskerpiger i 1945?
Peter Skaarup (DF), 2021-06-02:
Jeg vil følge op på det spørgsmål, som hr. Kristian Thulesen Dahl stillede om efterlønsordningen.
Det er jo sådan, at fru Pernille Vermund tidligere har sagt i Folketingssalen, at man skulle spare 9 mia. kr.
Jeg vil bare sådan helt praktisk gerne have at vide, hvordan man har tænkt sig, at det skal gøres.
Hvor skal de penge komme fra?
Hvordan skal ordningen være fremover – hvis der skal være en ordning?
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Jeg ville jo ønske, at de gode målinger, vi har, sådan fra den ene dag til den anden gjorde, at der blev flyttet nogle ressourcer ind i Folketinget og også ned i vores sekretariat.
Det er desværre ikke virkeligheden, og det betyder, som jeg sagde før, noget for de ressourcer, vi har – vi fire mennesker, der skal dække alle de ordførerskaber, som andre er væsentlig flere til at dække, og det lille sekretariat, der skal følge med, så vi ikke begår fejl – og vi prøver at gøre vores arbejde grundigt.
Det tager længere tid, end jeg havde håbet og troet, at få gennemregnet den økonomiske politik og også sikre, at den både hænger sammen i forhold til den fremgang, vi ønsker for Danmark, men også holder hånden under dem, som har det allersværest.
Rune Lund (EL), 2021-06-02:
Altså, hvis man sætter selskabsskatteprocenten ned til 0, er man et nulskatteland, hvad angår selskabsskatten.
Det er sådan noget, skattelylande gør.
Så synes jeg bare, at man i Nye Borgerlige må stå ved, at man ønsker, at Danmark skal være et skattelyland, hvor selskaber ikke skal betale skat.
Det synes jeg bare man skal indrømme er det, man står for, i stedet for at tale udenom.
Og så må jeg bare sige, at jeg faktisk synes, det er useriøst, at man kan lege økonomisk politik med fantasilliarder her og der og så ikke vil forklare, hvor pengene skal komme fra.
Er Nye Borgerlige ikke et parti, som snart er steget så meget i målingerne, at man kan forvente lidt mere, end hvad der lige kan stå på en serviet eller som nogle få ord på Nye Borgerliges hjemmeside?
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Det er sjovt, at man i Enhedslisten kalder Danmark et skattely, hvis vi sænker danske skatter og afgifter.
Vi har lige overhalet Frankrig sidste år.
Så hvis vi sænker skatter og afgifter, er vi fra et socialistisk eller kommunistisk perspektiv – jeg ved ikke helt, hvordan man definerer sig i Enhedslisten – et skattelyland.
Det synes jeg lyder sådan en lille smule skingert.
Når vi taler om finansieringen af vores økonomiske politik, glæder jeg mig også rigtig meget til, at vi kan fremlægge den, at vi er klar med den.
Vi er desværre i den situation, at vi kun har fire mandater i Folketinget.
Det betyder, at ud over alt det lovarbejde, vi har her, og hele coronahåndteringen, som vi også har skullet følge med i – og vi prøver virkelig at være i salen og gøre vores arbejde grundigt, når vi er her – så skal vi også udvikle vores økonomiske politik.
Det tager tid, og jeg havde også håbet, at det ville have kunnet lade sig gøre hurtigere, men jeg lover, at den kommer, og jeg er ikke sikker på, at Enhedslisten vil glæde sig over den, når den kommer.
Jamen som jeg har nævnt et par gange – og nu bliver det måske sådan lidt ensformigt for dem, der sidder og lytter med – kommer vi til at fremlægge en økonomisk plan, hvor vi både fortæller, hvad det er for skatter og afgifter, vi gerne vil sænke, og hvad det er for statslige organer eller offentlige opgaver, vi ønsker skal løses privat fremover, men naturligvis også, hvordan vi så finansierer det.
Når det ligger klar, kommer både Enhedslisten og DF til at kunne se tallene målt op imod hinanden.
Jeg ved godt, at vi ikke på det her område er enige, men det bliver ikke hurtigere færdigt af, at man stiller samme spørgsmål fire gange under talen her.
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
For det første skærer vi ikke ned på uddannelse.
Det, vi beder nogle af de videregående uddannelser om, er at sørge for at lægge en del af deres aktiviteter andre steder i landet end primært i de store byer.
For det andet er store dele af dansk erhvervsliv ikke i de store byer.
Meget, meget store dele af den grønne omstilling og Produktionsdanmark ligger uden for de store byer.
Og det er der, hvor der eksempelvis efterspørges ingeniører og andre.
Så hvis vi vil sikre 70-procentsmålsætningen, og hvis vi vil sikre et Danmark i balance og gå op imod centraliseringen, så skal vi have en udflytning af uddannelser.
For med faldende ungdomsårgange vil det jo ikke være nok kun at oprette flere uddannelser, for så kommer vi i virkeligheden bare til at smøre for tyndt ud, og så tror jeg ikke, det kommer til at have en effekt.
Som jeg også svarede før, havde vi gerne set, at de test var blevet rullet ud på et tidligere tidspunkt, og jeg forstår, at der nu er indkaldt til et samråd, hvor alle spørgsmål kan besvares.
Peter Skaarup (DF), 2021-06-02:
Jeg prøver lige en gang til.
På det fatale tidspunkt under anden bølge, hvor vores plejehjem bliver ramt af smitte, og hvor mange desværre dør, fordi de ansatte også er smittet – man får ikke testet nok hos de ansatte – lover statsministeren kviktest af de ansatte.
Men statsministeren får den 8. januar besked om, at man ikke gennemfører det projekt, som regeringen har villet sætte i gang, og siger alligevel i tv den 10. januar, at man gennemfører det.
Hvad er rigtigt?
Fik statsministeren besked på, at man ikke gennemfører projektet?
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Jeg kan helt generelt henvise til det, jeg allerede har svaret på det her spørgsmål.
Der har været et meget stærkt politisk ønske fra regeringens side om at få testkapaciteten banket i vejret, nøjagtig som den er det i dag, og derfor mener jeg heller ikke, at man generelt kan sige, at vi har testet for lidt i Danmark.
Jeg synes egentlig, jeg lytter mig til, at der er mange, der nu mener, at vi tester for meget.
Det ændrer ikke på, at vi havde et ønske om, at der skulle testes mange flere på et langt tidligere tidspunkt, herunder på landets plejecentre.
Peter Skaarup (DF), 2021-06-02:
En af de mest fatale ting under coronakrisen – og statsministeren har egentlig selv været lidt inde på det – er, at man har testet for lidt.
Man er kommet for sent i gang med at teste, og ikke mindst i forhold til vores ansatte på plejecentrene er man kommet alt for sent i gang med at teste.
Det betyder, at statsministeren den 5. januar siger, at nu vil regeringen have kviktest af de ansatte på vores plejecentre.
Ifølge de foreliggende oplysninger sker det ikke, og der sker faktisk det modsatte.
Man kører videre med de her pcr-test, og statsministeren får faktisk den 8. januar besked om, at det er det, der sker, altså at man fortsætter pcr-testene, men man lyntester ikke, som regeringen har sagt der skal.
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Det, beskæftigelsesministeren har sagt, og som jeg gerne vil gentage, er, at vi også nok skal komme med vores samlede udspil på det her område.
Som Venstre ved, er vi optaget af en 37 timers arbejdspligt, og som vi sagde før valget, har vi ikke noget ønske om generelt at sætte ydelserne op.
Der er nogle udfordringer med hensyn til børnefattigdom, som vi ønsker at løse, og så er det derudover vigtigt, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Jeg kommer ikke til at gå ind i alle enkeltelementer i Ydelseskommissionens arbejde og vil egentlig opfordre til, at vi, når tidspunktet bliver det rette, sætter os til forhandlingsbordet og ser, om vi ikke kan finde en løsning.
Morten Dahlin (V), 2021-06-02:
Tak for svaret, som jeg egentlig synes var ganske godt, men som desværre ikke var et svar på spørgsmålet om, hvorvidt statsministeren synes, at de 23.400 kr. er for meget.
I stedet for at spørge igen vil jeg stille et andet spørgsmål.
Ydelseskommissionen anbefaler også, at nytilkomne udlændinge skal have en stigning i deres sociale ydelser på næsten 25 pct.
Vil statsministeren så her redegøre for, om regeringen er enig med Ydelseskommissionen i det, eller vil statsministeren give Folketinget og danskerne en garanti for, at det kommer Socialdemokraterne selvfølgelig ikke til at lægge stemme til?
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Altså, der ligger i Ydelseskommissionens måde at betragte ydelserne på – og jeg deler i øvrigt det, jeg hører Venstre sige, nemlig at vi har nedsat en kommission, der faktisk har lavet et godt og grundigt stykke arbejde, og som har været alle hjørnerne igennem – i virkeligheden også en form for loft, forstået på den måde, at man meget klart definerer, at der skal være forskel på det, man kan tjene, når man arbejder, og det, man modtager i ydelse.
Og noget af det, vi kommer til at diskutere i forhandlingerne, er selvfølgelig, hvor stor den forskel skal være.
For jeg vil være helt oprigtig og sige, at hvis forskellen bliver for lille, så synes vi har et problem, for i vores samfund skal det gøre en forskel, at du faktisk står op om morgenen og går på arbejde eller cykler eller kører hjemmefra om aftenen for at passe et arbejde hele natten.
Morten Dahlin (V), 2021-06-02:
Tak for det.
Jeg vil gerne fortsætte lidt i samme spor, for statsministeren har jo sagt her i dag, at en af de vigtigste opgaver er at få flere med i arbejdsfællesskabet, og det er vi fuldstændig enige i i Venstre.
Derfor har vi fremsat en række forslag, der skulle fremme netop det, altså at få flere med i arbejdsfællesskabet.
Desværre har regeringens stemmeafgivning hernede i Folketingssalen været meget ens hver gang: Nej, duer ikke, væk!
Det kan man så tænke over med tanke på statsministerens kritik af, at alle andre siger nej.
Men når nu regeringen ikke har sit eget forslag at slå på, så kunne jeg godt tænke mig at følge op på fru Sophie Løhdes spørgsmål om Ydelseskommissionen.
Ydelseskommissionen anbefaler at rive kontanthjælpsloftet ned, og det betyder, at en far på kontanthjælp med tre børn vil få 23.400 kr. om måneden udbetalt.
Jeg tror, der sidder en del mennesker derude og tænker, at det er ret mange penge for ikke at lave noget.
Så vil statsministeren ikke bare redegøre for regeringens holdning her i dag: Er statsministeren enig med Venstre i, at det er for mange penge, og at der derfor fortsat skal være et loft over kontanthjælpen?
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
For det første er det jo ikke rigtigt, at der er indført en ydelse specifikt rettet til arbejdsløse indvandrere.
Der er lavet en midlertidig forhøjelse af børnetilskuddet, og det gælder altså, uanset hvilken baggrund man måtte have.
Vi skal lige have det på plads først.
Hvad sagde vi før valget?
Vi sagde, hvad vi også gør i dag, at vi ikke har noget generelt ønske om, at ydelserne skal sættes op, slet ikke for folk, der lige er kommet til Danmark.
Samtidig anerkender vi, at der er et problem med børn, der lider afsavn på grund af deres forældres situation.
Og ja, jeg mener helt grundlæggende, at alle børn i Danmark skal kunne gå til fodbold og skal kunne deltage i en børnefødselsdag og have et almindeligt børneliv, uagtet at deres forældre måske ikke går på arbejde.
Sophie Løhde (V), 2021-06-02:
Det var statsministeren selv, der sagde, at det var fattigt, at nogle partier ikke var enige i alle Ydelseskommissionens anbefalinger, og der konstaterer jeg bare, at jeg synes, det er fattigt, at man, når en kommission har lavet et meget stort og omfattende stykke arbejde, så ikke stiller op, men alene udsender en pressemeddelelse.
Måske man også her kan komme lidt nærmere, hvad det så er, man som regering mener.
Og hvis regeringen gerne vil lave en aftale, hvor ydelserne til arbejdsløse indvandrere ikke bliver sat op med de 2.000 kr. ekstra skattefrit, som den socialdemokratiske regering allerede har givet til arbejdsløse indvandrere, så er det jo her ovre i den her side af salen, man skal kigge.
Det kan jo vi næppe lave en aftale om på tværs, og det er derfor, jeg spørger, om regeringen i dag vil garantere, at man ikke igen laver en aftale, hvor ydelserne til arbejdsløse indvandrere bliver sat op.
Karsten Hønge (SF), 2021-06-02:
Det er meget opmuntrende at høre, at regeringen vil tænke nye tanker om, hvordan flere får mere ud af folkeskolen, og hvordan vi får flere faglærte, og SF glæder sig i den grad til at komme ind i nærmere forhandlinger med regeringen om det.
For i alt, alt for mange år har vi jo netop snakket meget om de her unge, der netop har fået nok af ord, men børn og unge med rigeligt krudt i er altså ikke et problem.
Problembarnet er ikke de unge eller børnene, men problembarnet er, at vi har et uddannelsessystem, som ikke giver plads til, at man kan lære på flere forskellige måder.
De her mange børn og unge, der drømmer om få en hammer i hånden, får i stedet en bog i hovedet.
Vi tror i SF på, at man har brug for praktik på en helt ny måde, altså hvor man på en helt anderledes måde samarbejder med erhvervslivet.
Det kan være i en form for mesterlære, det kan være en vekselvirkning mellem at lære på en arbejdsplads og at gå i skole, og det kan være egentlige erhvervsklasser.
Ja, hvorfor simpelt hen ikke bygge egentlige værksteder i tilknytning til vores uddannelsesinstitutioner?
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Jeg synes, det lyder utrolig spændende, og jeg tror, det er rigtigt at gå den vej.
Så jeg kommer ikke til at sige noget som helst negativt om det.
Fru Lotte Rod fra Radikale sagde til mig her tidligere på dagen, at når undervisningen er bedst, så glemmer man som barn eller ung, at der er tale om læring, og så lærer man bare i den situation, hvor man får lov til at bygge et hus eller gøre noget andet.
Og det tror jeg er rigtigt.
Så ja, jeg tror, vi har en del børn og unge, der vil have langt bedre af tidligt at få en tæt kontakt til arbejdsmarkedet, komme ud og prøve kræfter med at lave noget andet og så måske komme tilbage på skolebænken, og at der er nogle, der har et behov for at starte senere i skole end det, de får lov til i dag.
Og så er jeg i øvrigt enig i, at uddannelsesparathedsvurderingen burde blive afskaffet.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-06-02:
Altså, helt ærligt, statsministeren siger det jo selv: Det er en »skal«-opgave.
Man har haft 2 år til det.
Det er da pinligt, at man ikke er kommet på nogen bedre løsning.
Altså, man kan da ikke sammenligne Langeland med en ubeboet ø.
Hvorfor vil man ikke bare indrømme, at man brugte Langeland som en skraldespand?
Hvornår kommer regeringen med et bedre forslag?
Hvornår tager regeringen ansvar for det her?