runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-26:
Det var ikke nogen specielt fyldestgørende besvarelse fra udenrigsministeren.
Det forstår jeg sådan set godt, for det er selvfølgelig også et vanskeligt område at betræde, da det handler om Danmarks diplomatiske forbindelse med et andet land og endda et land, som vi er i NATO-alliance med.
Ikke desto mindre hæfter jeg mig ved spørgsmålet om, hvorvidt det er meningsfyldt at indkalde chargé d’affairesen.
Man må vel sige, at det er meningsfyldt at indkalde en person, som er repræsentant for en ambassade, når det med al tydelighed fremgår, at den pågældende person ikke har talt sandt ved et tidligere møde med udenrigsministeren.
Er udenrigsministeren ikke af den opfattelse, at ved at udenrigsministeren ikke indkalder Kerimoglu til en ny samtale, sender udenrigsministeren i virkeligheden det signal til Tyrkiets chargé d’affaires, at man faktisk godt kan træde ind på de bonede gulve i Udenrigsministeriet og så ikke fortælle sandheden til en dansk minister?
Er det ikke et lidt trist signal at sende til et land, som vi sådan set burde have som allieret?
Anders Samuelsen (LA), 2017-04-26:
Jeg er ganske enkelt ikke enig i, at det er det signal, jeg sender.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-26:
Jeg tror, at man må sige, at det kan man godt fortolke på den måde.
Altså, sagen er den, at det nu er hævet over enhver tvivl, at man på foranledning af det tyrkiske ministerium for religiøse handlinger har bedt en stribe ambassader om at indsamle oplysninger og herunder har bedt ambassaden i Danmark om at indsamle oplysninger om borgere og foreninger i Danmark, selv om det er ulovligt i Danmark.
Der må jeg sige, at det er min opfattelse, at der bør udenrigsministeren handle, at der bør udenrigsministeren reagere over for den tyrkiske ambassade i Danmark og ikke bare reagere over for udenrigsministeren i Tyrkiet.
Anders Samuelsen (LA), 2017-04-26:
Som sagt er det også op til de kompetente myndigheder så at undersøge sagerne.
Jeg vil ikke foregribe deres vurderinger, for hvordan skulle jeg også kunne det?
Det gælder også i spørgsmålet om, hvorvidt en ambassade har gjort noget, som ligger uden for lovens rammer.
Jeg vil bare gentage det, som jeg nu har sagt flere gange, nemlig at jeg to gange, så snart der er blevet fremlagt nye informationer om konkrete forhold, har sørget for, at Tyrkiets regering har fået klar besked om, at den danske regering ser med stor alvor på de forlydender, der er, om uautoriseret indsamling og registrering af informationer om borgere i Danmark, og at vi forventer, at den tyrkiske regering ikke medvirker eller opfordrer til ulovligheder i Danmark.
Det er, hvad jeg kan gøre og bør gøre i sagen på det nuværende grundlag.
Hvis myndighedernes nærmere undersøgelse af, hvad der faktisk er foregået, så munder ud i noget konkret, skal vi selvfølgelig tage sagen derfra.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-26:
Det forstår jeg sådan set også godt, men det, jeg ikke forstår, er, at de eventuelle ulovligheder, som måtte være begået, og det, at der er blevet løjet over for den danske udenrigsminister i ministeriet, er for så vidt ikke noget, som det tyrkiske udenrigsministerium i hvert fald direkte har noget med at gøre, for den, der, om jeg så må sige, har løjet over for udenrigsministeren, er en tyrkisk chargé d’affaires ved ambassaden i København.
Derfor synes jeg måske det netop af den årsag er rimeligt, at man tager en samtale med den pågældende chargé d’affaires.
Anders Samuelsen (LA), 2017-04-26:
Jeg er bare nødt til at gentage, at jeg ikke er enig på det foreliggende grundlag, og at jeg er glad for, at vi nu har en situation, hvor vi har myndigheder, som nærmere undersøger, hvad der faktisk er foregået, og hvis det så munder ud i noget konkret, ja, så må vi jo tage sagen derfra.
Men på det foreliggende grundlag mener jeg at jeg har gjort det, jeg skal gøre.
Reelt står vi vel i en situation, hvor Tyrkiet selv lukker døren i øjeblikket.
De bevæger sig i hvert fald langt, langt væk fra en dør, der muligvis var på klem.
Vi skal bare huske, at Tyrkiet er andet end præsidenten.
Der er faktisk 52 pct. af Tyrkiets vælgere, som ikke stemte på det nuværende regeringsparti ved det sidste valg.
Næsten 49 pct. stemte imod forfatningsændringerne i en afstemning, som internationale observatører har sat rigtig store spørgsmålstegn ved.
Så der er mange tyrkere, der vil noget andet end Erdogan.
De oppositionspolitikere og uafhængige røster, vi taler om, ønsker stadig væk, at EU skal fastholde Tyrkiet i en form for forpligtende engagement, og det synes jeg også vi har grund til at lytte til.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-04-26:
Vil udenrigsministeren uddybe sin holdning til antallet af værnepligtige samt oplyse, om det er udenrigsministeren, forsvarsministeren eller en helt tredje, der tegner regeringens politik på dette område?
Karina Due (DF), 2017-04-26:
Tak for det, fru formand.
Mit spørgsmål lyder: Hvad agter ministeren at gøre for omgående at få standset de mange tilfælde af dyremishandling, som ifølge Kattens Værn finder sted i Vollsmose, hvor der bl.a. fortælles om, at katte får stukket øjnene ud og revet benene af?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-26:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne bare lige begynde med at slå fast, selv om det nok skulle være unødvendigt, at mishandling af dyr selvfølgelig er dybt forkasteligt.
Og de historier, man hører, er jo gruopvækkende.
Vi har alle sammen en forpligtelse til at passe på dyrene, og vi skal jo ikke tolerere mishandling af dyr.
Mishandling af dyr er strafbart, og hvis der er en tendens til, at der i bestemte boligområder sker dyremishandling, skal jeg være den første til at mene – sammen med spørgeren – at vi skal skride konsekvent ind, så vi får dæmmet op for den adfærd.
Særlig når vi taler om unge mennesker, er det vigtigt, at vi sætter ind tidligt og håndfast, så man ikke kommer i gang med noget, som jo ikke hører hjemme nogen steder, altså at de unge mærker, at deres opførsel har konsekvenser.
Nu er det her jo et mundtligt spørgsmål, så jeg er ikke i besiddelse af nærmere oplysninger om de konkrete forhold med hensyn til dyremishandling i Vollsmose, som er omtalt i spørgsmålet.
Det vil jeg selvfølgelig rigtig gerne svare på, men det vil så nok kræve et skriftligt spørgsmål.
Så skal jeg nok indhente de oplysninger.
Det er lidt svært i den her forbindelse.
Så jeg vil selvfølgelig gerne give tilsagn om, at kommer der et skriftligt spørgsmål, skal vi gerne gøre det.
Jeg ved, at politiet generelt prioriterer indsatsen i Vollsmose meget højt.
De vurderer løbende situationen og øger, afhængigt af situationen, deres tilstedeværelse i området, ligesom politiet kan være hurtigt til stede, hvis der opstår uro eller andet.
Politiet har så derudover planlagt en række særlige indsatser i Vollsmose i foråret og i efteråret.
Der er således i øjeblikket patruljevirksomhed i Vollsmose døgnet rundt alle ugens dage.
Lad os håbe, at det så kan have en virkning på det her.
Men det er nok så tæt, jeg kan komme det, hvad angår sådan konkrete svar.
Karina Due (DF), 2017-04-26:
Tak for det.
Det er jo efterhånden ofte, at man i pressen bliver konfronteret med problemer i Odensebydelen Vollsmose.
Den omtalte sag, som TV 2 Fyn kommer med her, er virkelig grov.
Det er børn ned til under 10 år, der prikker øjnene ud på katte.
De river lemmer af dem.
De brækker ben og ryg på kattene.
Og nogle gange har børnene endda forsøgt at rive skindet af en kat.
Nu kommer Kattens Værn heldigvis stadig væk i Vollsmose, men man kan da frygte, at det ikke længere er sikkert for dem at komme, efter de har været fremme i pressen og fortælle om det her.
Kattens Værn fortæller også, at det normalt er voksne mennesker, der står for deres part af dyremishandling, men at det lige netop i Vollsmose faktisk er børn, og at sagerne her er meget grovere, end de er andre steder.
Den sag har jo haft den konsekvens, at Dyrenes Beskyttelse ikke længere kommer i bydelen.
Vi har en anden sag, hvor børn har brugt en kattekilling som fodbold.
Og i 2014 havde vi en sag med fem kattekillinger, hvor nogle børn først havde dyppet dem i vand og derefter slynget rundt med dem, sådan at alle fem killinger herefter måtte aflives af en dyrlæge.
Det er jo ikke noget nyt, der er opstået.
Jeg vil godt høre ministeren om, hvordan ministeren vil skride ind.
For det er jo noget, der har stået på længe.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-26:
Jeg må sige, at jeg tror, at det handler om en generel tilgang til Vollsmose, altså at vi skal gøre noget på alle fronter.
De eksempler, som spørgeren kommer med, er jo næsten ikke til at holde ud bare at sidde og høre på.
Og jeg ved ikke, hvad det er for en kultur, der gør, at man kan finde på at gøre sådan nogle ting.
Det er ikke til diskussion, at ethvert menneske i dette land skal kunne komme, lige præcis hvor man vil.
Og Dyrenes Beskyttelse skal selvfølgelig kunne komme i Vollsmose.
Nu sagde jeg, og det jo er noget af det, der har været resultatet, altså at der nu er patruljer derude hver dag, og jeg kan sige, at jeg er i gang med at kigge på, hvad vi kan gøre, altså endnu mere, for det er fuldstændig uacceptabelt, at der er nogle, der mener, at der er en bydel, som reglerne for resten af samfundet ikke gælder for.
Karina Due (DF), 2017-04-26:
Vi laver jo i Folketinget nogle love, og de love skal overholdes.
Mener ministeren ikke, at alle straffelovsovertrædelser skal efterforskes?
Vi ser desværre, at politiet nedprioriterer dyreværnssager rigtig mange steder.
For hvis det ikke er tilfældet, at alle straffelovsovertrædelser skal efterforskes, så vil vi da gerne have en klar udmelding fra ministeren om det, for hvad er så meningen med at sidde herinde og lave lovene?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-26:
Alle overtrædelser af lovene skal efterforskes.
Vi er i gang med at kigge på dyremishandling.
Så det har vi også fokuseret på i ministeriet.
Spørgeren og jeg ved begge to godt, hvor presset politiet er.
Det er ikke for at komme med en undskyldning, det er bare for at komme med en forklaring.
Karina Due (DF), 2017-04-26:
Det er jo desværre bare ikke sådan, at virkeligheden er.
For mig er det et klokkeklart argument for, at vi skal have et fast forankret dyrepoliti i Danmark, og det skal vi have i alle politikredse.
Vi behøver ikke engang at opfinde den dybe tallerken, for der er faktisk politikredse – godt nok nogle få – hvor det rent faktisk eksisterer og fungerer fint.
Får ministeren og regeringen ikke snart øjnene op for nødvendigheden af et fast forankret dyrepoliti?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-26:
Om der er et fast forankret dyrepoliti, eller der er nogle, der er dedikeret til opgaven, tror jeg ikke er det, det skal komme an på.
Men jeg forstår til fulde ønsket om, at det her ikke skal have lov at foregå.
Det er der, vi er presset, og jeg vil bare være helt ærlig og sige, at vi er voldsomt presset.
Så langt kan jeg i hvert fald love spørgeren at vi vil gøre noget ved det.
Karina Due (DF), 2017-04-26:
Hvad agter ministeren at gøre for omgående at få standset de mange tilfælde af dyremishandling, som ifølge Kattens Værn finder sted i Vollsmose, hvor der bl.a. fortælles om, at katte får stukket øjnene ud og revet benene af?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-04-26:
Vil ministeren arbejde for, at Danmark i lighed med Norge udfærdiger en gennemarbejdet sikringshåndbog, der kan tjene som inspiration til sikring af bygninger og lignende mod eksempelvis terror, sabotage og anden kriminalitet, som bl.a. offentlige myndigheder kan søge information fra i forbindelse med renovering og nybyggeri?
Anders Samuelsen (LA), 2017-04-26:
Som det fremgår af regeringsgrundlaget, ønsker regeringen at sikre et substantielt løft af Forsvaret ved at tilføre flere midler i det kommende forsvarsforlig, der skal gælde fra 2018 til 2022.
Med dette løft ønsker regeringen bl.a. at styrke Forsvarets robusthed og udholdenhed.
Regeringen har på nuværende tidspunkt endnu ikke fastlagt sit samlede forligsudspil, herunder taget stilling til værnepligten, og det er blot det, jeg har konstateret.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-04-26:
Så når forsvarsministeren ønsker sig flere værnepligtige, er det sådan set forkert?
Kan udenrigsministeren forklare, hvad det er, forsvarsministeren har misforstået omkring regeringens politik, når han meget åbent siger, at han ønsker sig flere værnepligtige?
Anders Samuelsen (LA), 2017-04-26:
Det korte af det lange af den historie er, at forsvarsministeren i et længere interview har givet udtryk for nogle tanker.
Det blev så udlagt i pressen, som om der nu var et regeringsudspil med ønske om flere værnepligtige, og der konstaterer jeg bare, at hvis man læser regeringsgrundlaget, kan man konstatere, at regeringen ønsker et substantielt løft af forsvaret, men at regeringen ikke har lagt sig fast på på hvilken måde.
Man må vente i spænding og med tilbageholdt åndedræt på det udspil, som kommer fra regeringen.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-04-26:
Nu må man lige have mig undskyldt, men det er jo ikke nogen tanker, forsvarsministeren har.
Udenrigsministeren siger så, at der ikke er brug for flere værnepligtige, og så er spørgsmålet bare, hvad udenrigsministerens holdning er.
Er det, at der ikke kommer flere værnepligtige under den her regering?
Anders Samuelsen (LA), 2017-04-26:
Jeg konstaterer bare en ting helt stille og roligt, og det er, at regeringen ikke på nuværende tidspunkt har en politik om flere værnepligtige.
Der står i regeringsgrundlaget, at vi ønsker et substantielt løft, og så må alle vente med tilbageholdt åndedræt på at finde ud af, hvad det så betyder konkret.
Og det vil man kunne læse i det udspil, der kommer fra regeringen.
Det er det, jeg konstaterer.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-04-26:
Forsvarsministeren ønsker sig flere værnepligtige, men udenrigsministeren siger til Ritzau, at der ikke er brug for flere værnepligtige.
Så udenrigsministeren må vel stå på mål for, hvad det er, udenrigsministeren mener.
Det er sådan set bare det, jeg spørger om, altså hvad udenrigsministeren mener i forhold til, om der skal være færre eller flere værnepligtige.
For der er jo en uenighed mellem Venstre og Liberal Alliance i regeringen.
Anders Samuelsen (LA), 2017-04-26:
Der foregår en intern dialog, og der skal foregå en intern dialog i regeringen på baggrund af det, som der står i regeringsgrundlaget.
Det er bare det.
Det blev bare til en pressehistorie om, at regeringens linje nu var lagt fast, og så konstaterede jeg bare, at nej, der er ikke en fast regeringslinje om, at der skal komme flere værnepligtige.
Der er en fast linje i regeringen om, at vi skal have et substantielt løft af Forsvaret, og det er vi enige om, det står vi skulder ved skulder om, og det tror jeg også min gode konservative kollega, der sidder her ved siden af mig, kan konstatere.
Det, som alle, inklusive spørgeren, så med tilbageholdt åndedræt skal vente på,
er, hvad det så konkret kommer til at betyde i det udspil, som kommer fra regeringens side.
Jeg glæder mig også til, at vi får den drøftelse, når vi når dertil.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-04-26:
Er det helt umuligt at finde ud af, hvad udenrigsministerens holdning er?
Nu ved vi, at forsvarsministerens er, at der er brug for flere værnepligtige, og så har udenrigsministeren meldt ud, at der ikke er brug for flere værnepligtige.
For offentligheden kan det vel godt fremstå på den måde, at der er en uenighed.
Det må vel være helt fair, når udenrigsministeren er her, at spørge, hvad udenrigsministerens holdning er til det.
Står udenrigsministeren fast på, at Liberal Alliances og udenrigsministerens politik er, at der ikke skal være flere værnepligtige?
Det synes jeg man har krav på at vide.
Anders Samuelsen (LA), 2017-04-26:
Jeg tror, vi begge to har forsøgt at komme spørgsmål og svar så tæt på, som vi nu kan.
Det er jo ikke nødvendigvis sådan, at vi altid skal kunne blive enige om, at der nu er givet det svar, som alle er lykkelige og glade for.
Jeg har bare konstateret det, der er virkeligheden, nemlig at regeringen ønsker et substantielt løft i forsvarsudgifterne, og at regeringen ikke på nuværende tidspunkt har lagt sig fast på, på hvilken måde det så skal udmøntes.
Den diskussion skal vi nok få, og det kan alle med stor fornøjelse se frem til.
Merete Riisager (LA), 2017-04-26:
Vi er meget glade for samarbejdet med DGI, og som jeg lige sagde, er der bestemt mulighed for at forbedre indsatsen i forbindelse med bevægelse i skolen, især i udskolingen, og det kan også være i et samarbejde med foreningerne.
Men i forhold til det foreningsliv, der foregår om eftermiddagen, og som jeg også synes er vigtigt, så er billedet noget mere nuanceret end det, som ordføreren siger.
Eksempelvis viser den seneste undersøgelse af danskernes motions- og sportsvaner fra Idrættens Analyseinstitut, at der altså er børn med den længere skoledag, som har måttet fravælge en eller flere af de idrætter, som de gik til.
En anden undersøgelse foretaget af bl.a. københavnske foreninger i 2016 viser, at 31 pct. af de adspurgte foreninger siger, at folkeskolereformen har haft negativ indflydelse på antallet af foreningens tilmeldte børn og unge.
Så der er altså tendenser, der viser, at det går i den rigtige retning, og der er også nogle signaler, der går i den anden retning.
Og jeg siger bare, at vi skal passe på foreningerne, samtidig med at vi forbedrer indsatsen for bevægelse, især i udskolingen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-26:
Agter udenrigsministeren i lyset af den tyrkiske folkeafstemning om ændring af Tyrkiets forfatning den 16. april 2017 at meddele i Rådet, at Danmark ikke længere støtter optagelsen af Tyrkiet, og i afkræftende fald, hvornår mener ministeren så – om nogen sinde – at Tyrkiet har ageret på en sådan måde, at optagelsesforhandlingerne må ophøre?
Annette Lind (S), 2017-04-26:
Nu er DGI og DIF jo de store i det her spil, og der har jeg altså en tabel, der siger, at det her er en lille stigning.
Men det er ikke så meget, om det er en lille stigning eller et lille fald, det handler mere om ministerens holdning til, at det er en positiv historie, at vi får flere til at dyrke idræt om eftermiddagen, samtidig med at foreningslivet tager et stort ansvar i skoletiden.
Jeg tænker, at hvis jeg var minister, ville jeg synes, at det var noget, som jeg ville gå ud og virkelig sætte tryk på, fordi det netop er noget af det, som er rigtig godt i vores skole.
I forhold til Dansk Skoleidræt og de ældste elever har vi jo rigtig tit snakket om, at de ældste elever ikke får den bevægelse, som de skal have.
Dansk Skoleidræt siger, at der er rigtig, rigtig mange materialer på hylderne, og at det bare handler om at hive dem ned.
Vil ministeren tage kontakt til Dansk Skoleidræt i forhold til de her lærere, som jo kan tage af hylderne, så de kan tage nogle initiativer, sådan at der bliver mere bevægelse for de ældste elever i skolerne?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-04-26:
Tak, formand.
Jeg havde ikke mere tid, så derfor kunne jeg ikke komme med den anden del af mit svar, så i respekt for spørgerens tid ville jeg skynde mig at sætte mig ned.
Ja, selvfølgelig er jeg optaget af, at man faktisk får den vare, man køber, og at det også står på den deklaration, der skal være.
Karin Gaardsted (S), 2017-04-26:
Skulle det vise sig, at det værste sker, så vil jeg gerne høre, om ministeren vil være indstillet på at give flere kræfter til Fødevarestyrelsen, så man kan undgå, at det her sker i fremtiden.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-04-26:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Jamen vi vil drøfte det med fødevareforligskredsen, hvis der er elementer af den kontrolindsats, vi skal levere fra Fødevarestyrelsens side, som ikke er tilstrækkelige i forhold til omfanget af de problemer, der måtte være i det givne tilfælde med jomfruolivenolie, og det kunne være andre elementer af vores kontrolindsats.
Og det drøfter vi med fødevareforligskredsen, som også spørgerens parti er en del af, og der kan vi så tage den del.
Karin Gaardsted (S), 2017-04-26:
Jeg fik ikke rigtig noget svar på, hvordan ministeren ville handle, hvis det viser sig, at de næste prøveresultater viser det samme resultat, altså at det er uegnet til menneskeføde.
Hvordan vil ministeren så handle der?
Og er ministeren interesseret i at få ændret på, at der er nogle, der køber bomolie, og andre, der køber jomfruolivenolie?
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-26:
Når ministeren den 2. april 2016 udtalte til Jyllands-Posten, at »når jeg går rundt på Christiansborg, har jeg nogle gange på fornemmelsen, at det er som at gå rundt i Kreml i 80'erne.
Alle vidste, hvad der skulle til, for at få systemet til at fungere, hvad der var af fejl osv.
Når ministeren den 2. april 2016 udtalte til Jyllands-Posten, at »når jeg går rundt på Christiansborg, har jeg nogle gange på fornemmelsen, at det er som at gå rundt i Kreml i 80'erne.
Alle vidste, hvad der skulle til, for at få systemet til at fungere, hvad der var af fejl osv.
Men af en eller anden grund ender det i paradedebatter i tv og Folketingssalen, i stedet for at man finder sammen om at få de løsninger, der gør, at Danmark kan få en vækst, så vi kan holde os i eliten i den vestlige verden«, er ministeren så på den baggrund – og set i lyset af at regeringen indtil videre ikke har gennemført eller foreslået vækstinitiativer, der opfylder regeringens egen målsætning – enig i, at det er på tide, at den nuværende regering indkalder til vækstforhandlinger?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-04-26:
Det er rart at vide, at der er et publikum, når man sidder i lønkammeret og formulerer sig om de politiske ønsker og visioner, som man har.
Det er jo ikke mere end nogle uger siden, hr. Benny Engelbrecht og jeg havde lejlighed til at diskutere vel nærmest det samme spørgsmål her i Folketingssalen.
Der vil jeg så bare igen starte med at sige, at det jo er rigtigt, at der endnu ikke er sket så meget, for regeringen er jo endnu ikke fem måneder gammel.
Men det er en meget ambitiøs regering, vi har fået her i landet.
Vi har et ønske om at øge beskæftigelsen frem til 2025 med 55.000-60.000, og vi har en målsætning om at øge velstanden med 80 mia. kr. i samme periode.
Det har vi en lang række forskellige forslag til: Vi vil gerne øge virksomhedernes investeringer; vi vil gerne lempe skatten for iværksættere; vi vil gerne give nystartede virksomheder øget adgang til kapital; vi vil gerne have senere tilbagetrækning; vi vil gerne øge gevinsten ved at arbejde; vi vil gerne have gjort kontanthjælpsmodtagerne mere arbejdsmarkedsparate.
Alt det er jo de ting, jeg taler om, når jeg siger, at alle godt ved, hvad der skal til.
Så det, vi nu skal have til at ske, er, at der er flere, der kommer på banen og siger: Ja, vi ved godt, at det er præcis de ting, der skal til.
Og der har jeg jo egentlig været positiv over for, at også Socialdemokraterne er kommet med deres eget vækstudspil, og det vil jeg endnu en gang gerne kvittere for. Sidst vi havde diskussionen, sagde jeg, at måske var det nogle lidt optimistiske forventninger, som Socialdemokraterne havde på baggrund af deres vækstforslag, og der har jeg selvfølgelig noteret mig, at Finansministeriet har givet et svar til hr. Benny Engelbrecht, der bekræftede min fornemmelse af, at Socialdemokratiet var lidt for optimistisk, bl.a. i forhold til det her øgede forsknings- og udviklingsfradrag på 130 pct., hvor man i Finansministeriet ikke taler om en effekt på 12,5 mia. kr., men nærmere noget nede omkring 1½ mia. kr.