runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-20:
Fru Rosa Lund, jeg bed i ordførertalen mest mærke i de forklaringsårsager, der handlede om sociale og økonomiske forhold.
Jeg vil gerne spørge, om Enhedslisten slet ikke kan pege på noget, hvor den her overrepræsentation kunne skyldes kulturelle årsager, altså en manglende integration, hvad ved jeg.
Kan ordføreren ikke prøve at uddybe, i så fald hvor det er, det er galt henne?
Rosa Lund (EL), 2020-05-20:
Det er jeg selvfølgelig uenig i.
For det var sådan, at det, hvis det var Enhedslisten, der havde bestemt over integrationspolitikken de sidste 20 år, så havde set væsentlig anderledes ud.
F.eks. synes jeg, at det bør være sådan, at du, når du kommer til Danmark, lærer dansk fra dag et, men at vi også indretter de uddannelser efter, at man også lærer noget om vores værdier, om ytringsfrihed, om ligestilling, om demokrati.
Men der har Dansk Folkeparti jo selv sørget for, at det, der sker, når du kommer til Danmark, er, at de uddannelser, du får, er fuldstændig målrettet arbejdsmarkedet.
Så man har jo fjernet alt, hvad der handlede om demokrati, og det er altså for hr. Morten Messerschmidts egen regning.
Jeg kan jo starte med at berolige hr. Morten Messerschmidt med, at jeg både er døbt og konfirmeret, og at jeg fuldt ud anerkender, at religion kan være styrende for en, at tro kan betyde rigtig meget.
Mit spørgsmål til hr. Peter Skaarup går jo på: Må de regler, der står i den tro, man har, stå over de love, vi laver herinde?
Nej, det mener jeg sådan set ikke.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-20:
Det er jo helt åbenlyst, at Danmark ingen problemer har haft med kinesere, hinduister, ateister, for den sags skyld, katolikker, eller hvad det nu måtte være, i noget nær det omfang, som ikke bare Danmark, men jo samtlige vestlige lande har oplevet med indvandringen af muslimer.
Ikke alle muslimer er et problem, men den opgave, som alle vestlige lande oplever med islam, er jo uoverstigelig, og jeg kan ganske enkelt ikke forstå, hvad det er for et fænomen, der åbenbart slår igennem, når man som socialist og dermed bekendende ateist også afstår fra at forstå, at religion altså er en enormt styrende faktor for rigtig mange mennesker, ikke mindst muslimer, som jo altså sammenblander religion og politik, fordi det er det, der udgår fra Koranen.
Kunne fru Rosa Lund forklare, hvordan det hænger sammen?
Rosa Lund (EL), 2020-05-20:
Jeg er bekendt med Ytringsfrihedskommissionens betænkning, som jeg synes er meget interessant, og jeg har det jo sådan som socialist, der går ind for en adskillelse af kirke og stat, at religion for mig aldrig kan stå over de love, som vi laver i fællesskab herinde.
Så det synes jeg bestemt er et problem, ligesom jeg også synes, det er et problem og tager meget alvorligt, at der findes miljøer i Danmark, hvor der eksisterer social kontrol.
Det synes jeg er meget vigtigt at vi sætter ind over for, ligesom jeg synes, det er ekstremt vigtigt, at vi giver de bedste forudsætninger for at lære at snakke dansk.
Altså, jeg synes jo, vi skal have bedre danskuddannelser for flygtninge og indvandrere end det, vi har i dag.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-20:
Men må jeg så lige spørge fru Rosa Lund om noget?
For jeg tror ikke rigtig, fru Rosa Lund er helt med på, hvad vi taler om her.
Fru Rosa Lund og Enhedslisten har det tit lidt, som om alt er godt, og at der bare er nogle få ballademagere, eller hvad det nu er, der ikke rigtig gider.
Men er fru Rosa Lund bekendt med – vi har jo også set det i Ytringsfrihedskommissionens rapport – at der er grupper i vores samfund, ikkevestlige indvandrere, muslimer, og hvad man nu kalder dem, som har den grundlæggende opfattelse, at religionen står over staten, og at religionen følger man, hvorimod de love og regler, staten kommer med, er underordnet?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-20:
Men det ændrer jo ikke på det.
Hvis man tager en meget stor befolkningsgruppe ind i Danmark, som ikke har de samme frihedsværdier og det samme syn på livet, døden, troen, fædrelandet, alle de ting, som er implicitte for os kristne danskere, hvis man tager en meget stor gruppe muslimer ind, som mener noget fuldstændig andet, så kan det jo godt være, at de på papiret lever i et land, hvor den danske grundlov gælder, men hvad hjælper det, hvis de ikke vil lade deres kvinder stemme, hvis de lytter til imamen frem for myndighederne, hvis de ikke vil lære sig dansk, hvis ikke de respekterer kvinders rettigheder, hvis ikke de respekterer ytringsfriheden osv.?
Så bliver Danmark jo bare et stykke papir, og det er jo det, der er konsekvensen af fru Rosa Lunds socialisme.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-20:
Det var jo ærgerligt.
Det var faktisk rigtig, rigtig ærgerligt, for så er vi jo henne ved, at der først kommer en melding senest den 1. juni.
Den sang har vi jo hørt rigtig, rigtig mange gange fra ministerens side, så det synes jeg bestemt var rigtig, rigtig ærgerligt.
Det får mig til at vende tilbage til noget, som vi har været omkring tidligere, nemlig det her med det anerkendelsesværdige formål.
Det er sådan lidt uklart for mig, hvornår ministeren vil melde ud, om det er et anerkendelsesværdigt formål at have en lejekontrakt, og om det er en klog måde at genåbne grænserne på, altså hvis man har en lejekontrakt til et dansk feriehus eller måske en campingplads eller andet.
Ministeren nævnte også selv en lystbådehavn i den forbindelse, og det kunne også være en mulighed.
Lars Christian Lilleholt (V), 2020-05-20:
Tak for det.
Man kan jo godt undre sig lidt over den måde, nogle ting er skruet sammen på.
Jeg er jo glad for at kunne se, at f.eks. pelsdyravlere kan kompenseres i forhold til foder, men hvad er forskellen så i forhold til at kunne kompensere en bisonfarm i forhold til foder?
Altså, det er sådan nogle ting, jeg undrer mig lidt over, hvor der er nogle regler, der gælder på ét område, og nogle andre regler, der gælder på et andet.
Simon Kollerup (S), 2020-05-20:
Nej, jeg synes ikke, man kan sige, at de falder ned mellem forskellige stole, for den virksomhed, vi taler om her, har jo adgang til de hjælpepakker, der gælder for alle virksomheder i øvrigt – lønkompensation, kompensation for faste omkostninger – og har man været lukket ved forbud, har man endda adgang til den allerhøjeste takst for dækning af faste omkostninger.
Men det er klart, at der i vores hjælpepakker er forskellige typer af virksomheder, som adresseres forskelligt.
Men det er ikke det samme som, at man falder ned mellem stolene og ikke har adgang til nogen hjælp; det har den pågældende virksomhed også mulighed for.
Lars Christian Lilleholt (V), 2020-05-20:
Tak for det svar.
Simon Kollerup (S), 2020-05-20:
Vi har jo forsøgt at afgrænse hjælpepakkerne, som det giver bedst mening.
Og jeg tror, at en af de forskelle, der er mellem en bisonfarm, som den omtalte, og en zoologisk have, også handler om, at i en zoologisk have opdrætter man ikke med henblik på at skulle slagte og bruge kødet.
Det gør man, så vidt jeg er oplyst i hvert fald, på den pågældende bisonfarm.
Derfor er det ikke en til en-sammenlignelige forhold, og det er jo noget af det, der ligger til grund for, at der er forskellige ordninger for zoologiske anlæg i klassisk forstand og den her lidt bredere sammensatte virksomhed, som vi omtaler i dag.
Lars Christian Lilleholt (V), 2020-05-20:
Tak for det, minister, tak for svaret.
Kan ministeren ikke godt være enig i, at man kan undre sig over, at Ditlevsdal Bison Farm så ikke kan kompenseres i forhold til foderomkostningerne?
Én ting er entré, men i forhold til foder er der åbenbart heller ikke mulighed for at blive kompenseret.
Simon Kollerup (S), 2020-05-20:
Tak for et rigtig godt spørgsmål.
Jeg skal starte med at oplyse, at jeg ikke har kendskab til de nærmere omstændigheder for den situation, som Ditlevsdal Bison Farm står i.
Men når det er sagt, skal der selvfølgelig ikke være tvivl om, at der er virksomheder, der har det rigtig svært på grund af coronakrisen og tiltagene for at afbøde de alvorlige konsekvenser af netop coronakrisen.
Det gælder for mange forskellige typer af virksomheder, bl.a. virksomheder, der driver restaurant og feriehusudlejning, arrangerer selskaber og foredrag, som det, så vidt jeg i hvert fald er forelagt oplysningerne, også er tilfældet med Ditlevsdal Bison Farm, der har en række forretningsaktiviteter knyttet til sit opdræt af bisonokser.
En virksomhed som denne, som samlet set er hårdt ramt i den nuværende situation, vil kunne søge kompensation for lønomkostninger og faste omkostninger i det omfang, de lever op til kriterierne i ordningerne.
Har virksomheden ikke mere end 25 fuldtidsansatte, kan den også søge kompensation i selvstændigordningen.
Der kan søges om lønkompensation, hvis virksomheden sender mindst 30 pct. eller mere end 50 medarbejdere hjem.
De hårdest ramte kan få kompenseret 80 pct. af deres faste omkostninger.
Det er rigtigt, at der gælder særlige forhold for virksomheder, der har været underlagt et forbud, altså er tvangslukkede, og som følge deraf slet ingen indtjening har haft i en periode.
De kan opnå 100 pct. kompensation for faste omkostninger.
Det betyder imidlertid ikke, at zoologiske anlæg kan få kompensation for tabte entréindtægter.
Efter det oplyste har Ditlevsdal Bison Farm en række forskellige indtægtsskabende aktiviteter, der gør, at den ikke som mange andre zoologiske anlæg er meget afhængig af entréindtægter alene.
Jeg ved godt, det er en vanskelig tid, og derfor glæder det mig også, at genåbningen af Danmark allerede er i gang.
Nedlukningen af Danmark og danskernes adfærd har givet os kontrol med covid-19-smitten.
Nu er målet en gradvis genåbning af Danmark, uden at sundhedsvæsenets kapacitet sættes under pres.
Jeg ved ikke, om jeg fik det sagt sådan.
I så fald er det ikke præcist nok af mig at sige, at én butik i en gågade skal kunne opveje én butik inde i et storcenter.
Altså, hvis man har to butikker og den inde storcenteret er lukket, er det jo givetvis sådan, at det samlede cvr-nummer rent faktisk gør, at man kan komme ind i kompensationsordningen, fordi man har tabt så meget på hele cvr-nummeret, at man kan komme ind.
Det er bare lige for at understrege, at det, at man har en butik, et p-nummer, i et storcenter, ikke gør, at man er udelukket fra støtten.
Jeg er meget varsom med at gå meget længere, for det er vigtigt, at vi kan kontrollere sagsbehandlingen og har noget solidt at læne os op ad.
Der er cvr-nummeret altså det solide i den her sammenhæng.
Det er jo rigtigt, at der er forskellige tilgange til det.
Nu var spørgsmålet i dag, hvorfor den pågældende bisonfarm ikke var at sammenligne en til en med zoologiske anlæg, hvor der gælder et særligt sæt regler.
Og derfor er jeg også bare glad for at kunne konstatere, at de generelle hjælpepakker også er tilgængelige for denne virksomhed.
Kim Valentin (V), 2020-05-20:
Det er jo netop den lettelse af kapitalkravene, der lige nu er på vej gennem EU, som vi lige har siddet og behandlet i Europaudvalget, og som bliver behandlet af finansministrene i den her uge.
Derfor må jeg spørge ministeren igen: Hvordan vil ministeren sikre, at bankerne kan leve op til deres samfundsansvar under coronakrisen uden at give køb på deres robusthed i forhold til tilsynsmyndighederne?
Simon Kollerup (S), 2020-05-20:
Må jeg ikke starte med at sige, at jeg selvfølgelig reagerer som bankernes minister og som politiker, når vi ser eksempler på, at samfundssindet er glippet, som der var nogle historier om, og jeg tror, at det udløste, at man i nogle banker, hvor man ikke havde problemer med at leve op til samfundssindet, følte, at kritikken ramte bredt.
Men det har selvfølgelig ikke været tænkt sådan, for det har selvfølgelig været adresseret mod de dele, som ikke løftede.
Det er man kommet efter, og vi ser jo ikke den slags historier i dag.
I forhold til retningslinjer vil jeg bare sige, at jeg ikke har den oplevelse, at retningslinjerne, heller ikke Finanstilsynets retningslinjer, skulle stå i vejen for at udvise det fornødne samfundsansvar i den her situation, men vi lytter meget gerne til det, hvis der skulle være en anden opfattelse derude.
Kim Valentin (V), 2020-05-20:
Så mener jeg også, at ministeren må anerkende, at der måske har været tendens til en lille smule unuanceret kritik her og der, som kunne få dem op af stolen og sige, arh, nu må ministeren altså lige slappe af, for det er 98 ud af 100, der får deres lån osv., som jeg fortalte før.
Men der er kommet hjælp fra EU, og faktisk er det sådan, at de løsner lidt på de her kreditbetingelser, der ligger.
Simon Kollerup (S), 2020-05-20:
Ja, det mener jeg bankerne gør.
Og jeg synes, at den fælles forståelse, vi har lavet, bankerne og regeringen imellem, har været rigtig god til at understøtte, at vi i den her krise løfter et fælles ansvar.
Jeg abonnerer ikke på den holdning, at en krise som den, vi står i, alene løses af politikere.
Vi kan gøre rigtig meget, og det gør vi med hjælpepakker, men bankerne har også et meget, meget stort ansvar og en vigtig rolle at spille.
Der har været lidt tilløb, hvor der var nogle historier med nogle umiddelbart sunde virksomheder, som ikke fik et lån, men det er vi kommet hen over, og i dag er jeg slet ikke bekymret og kan sige, at jeg oplever en finansiel sektor, der løfter det samfundsansvar, som jeg også har en forventning til at man løfter i den her situation.
Kim Valentin (V), 2020-05-20:
Lad mig starte med at ønske ministeren tillykke med fødselsdagen i dag – 34 år.
Jeg har selv brugt de sidste små 30 år på at være i det private erhvervsliv, og en af de ting, som jeg virkelig har brugt meget tid på, er at kritisere den måde, bankerne har drevet forretning på.
Men jeg står lige præcis nu i en situation, hvor jeg bare må sige, at det gør jeg ikke i øjeblikket.
I øjeblikket er det min holdning, at de i virkeligheden i den grad viser samfundssind og samfundsansvar, og derfor kan man jo også se af tallene, at 98 ud af 100 jo faktisk får et ja til det, de spørger om, i øjeblikket.
Vi har set, at 80 mia. kr. er kommet ud at rulle, frem til den 7. maj.
Det er også super vigtigt, at det kommer ud i forbrug, for her i første del af krisen er det jo sådan, at vi er super afhængige af forbrug.
Altså, forbruget er det, der bærer vores samfund i øjeblikket, og hvis ikke det sker, og hvis ikke det sker med bankernes hjælp, har vi et kæmpe problem.
Derfor må jeg spørge ministeren lige ud, og jeg vil godt have et kort svar, hvis det er muligt: Mener ministeren, at bankerne udviser samfundsansvar?
Simon Kollerup (S), 2020-05-20:
Tak for spørgsmålet.
Det er et meget stort spørgsmål at svare på på de 2 minutter, der her er til rådighed, men jeg skal gøre forsøget.
Bankerne har en meget væsentlig rolle i vores samfund og for vores samfundsøkonomi, og det gælder selvfølgelig ikke mindst under en krise som den nuværende, hvor vi er ramt af en virus, der har gjort, at det for en stund har været nødvendigt at lukke store dele af landet ned.
Mange virksomheder har fra den ene måned til den anden helt uden varsel oplevet, at de har manglet likviditet til at betale deres ansatte og til at afholde deres faste udgifter.
Regeringen har i samarbejde med bl.a. Folketinget og arbejdsmarkedets parter handlet resolut og rakt en hjælpende hånd ud til mange af de berørte virksomheder.
Mange borgere har også oplevet, at deres indtægtsgrundlag pludselig er blevet usikkert, og en del har desværre mistet deres arbejde.
Det er voldsomt som familie at stå med f.eks. et realkreditlån, der pludselig kan blive en udfordring at betale de månedlige ydelser på.
Det ligger mig rigtig meget på sinde, at bankerne udviser samfundssind og hjælper kunderne, og derfor er jeg også løbende opmærksom på den her problemstilling.
Kim Valentin (V), 2020-05-20:
Hvad er ministerens holdning til bankernes rolle under coronakrisen, og mener ministeren, at Finanstilsynets retningslinjer kan hindre bankerne i at vise samfundsansvar?
Simon Kollerup (S), 2020-05-20:
Men jeg synes, det er rigtig godt, at spørgeren tager emnet op her, og det gør jo, at der også er refleksioner over: Er ordningerne fleksible nok, og dækker vi tilstrækkeligt ind?
Det har man i forhold til lønkompensation og i forhold til omkostningsdækning.
Der er kriterierne de samme her som for de øvrige virksomheder i Danmark.
Lars Christian Lilleholt (V), 2020-05-20:
Det er bare den umiddelbare forskelsbehandling, man godt kan være opmærksom på her.
Altså, det er ikke en zoologisk have, for der gælder nogle andre regler, og det er ikke en pelsdyrfarm, men det er så noget helt tredje eller noget helt fjerde, der er tale om her.
Men det gør jo ikke, at virksomheden er mindre ramt eller ikke er i en alvorlig krisesituation.
Heldigvis er det således, at der har været en stor indsamling, som har gjort, at man kan få finansieret det foder, der er brug for, men der kunne jo være andre, der var i en lignende situation.
Og derfor er min opfordring til ministeren: Prøv at være en anelse mere fleksibel.
Marie Bjerre (V), 2020-05-20:
Nu står vi bare i en situation, hvor det ikke er sådan, at den samlede detailhandelsbutik ikke er særlig hårdt ramt.
Det er faktisk 49 pct., der forventer at skulle skære ned på medarbejderstaben, og det er jo ikke sådan, at bare fordi man stadig væk har én butik åben, kan det dække hele indtægten ind i de butikker, der måtte ligge i butikscentre.
Så der er en reel bekymring.
Kan regeringen i stedet for kigge på at indføre nogle krav til dokumentation eller nogle revisionskrav, så man kan imødekomme den bekymring, som ministeren har, i lyset af at der er forskel på cvr-numre og p-numre?
Simon Kollerup (S), 2020-05-20:
Jeg tror, at det, jeg prøvede at sige om risikoen for at kunne få en høj kompensation, ikke nødvendigvis handler om den enkelte butik i storcenteret.
Det handler om det samlede cvr-nummer.
Hvis ikke den samlede virksomhed er særlig hårdt ramt, men man er særlig hårdt ramt inde i butikkerne, så vil man for den samlede virksomheds økonomi kunne risikere at komme i en situation, hvor man faktisk skulle betale penge tilbage på grund af statsstøttereglerne.
Det var det, der var min bekymring her.
Men jeg vil også bare sige, at det er en helt gængs og almindelig praksis, at vi arbejder med cvr-nummeret, og det fungerer jo sådan, at en virksomhed godt kan have flere forskellige butikker inde i et storcenter, ude i en gågade og ude i en by et andet sted, og så er det den virksomheds samlede økonomi, der afgør vurderingen af, hvordan den er kørende.
Det betyder jo, at butikker, der er under samme cvr-nummer, også er en del af en koncern, der muligvis har noget at stå imod med ude i gågaden og ude i de andre byer, hvor man har en butik, hvilket kan opveje noget af det, man taber i den periode inde i storcenteret.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-20:
Hvorfor er det så, at vi som samfund ikke kan tillade, at man afvikler noget så vigtigt som en afsluttende eksamen på f.eks. læreruddannelsen rent fysisk?
Her er man jo oftest blot tre mennesker – en eksaminator, en censor og en studerende – og ofte i et auditorium eller undervisningslokale på ca. 60 m².
Samtidig undrer jeg mig over, og jeg forstår det ikke rigtig – jeg føler mig lidt forvirret og er lidt overrasket over det – at man prioriterer, hvilke eksamener der er mundtlige og fysiske, og hvilke som er digitale.
Kan ministeren forklare rationalet bag den måde, som man har valgt at prioritere henholdsvis fysiske og ikkefysiske eksamener på på de videregående uddannelser, og hvorfor vi som samfund ikke kan tillade, at man afvikler noget så vigtigt som en afsluttende eksamen på f.eks. læreruddannelsen sådan rent fysisk i alle tilfælde, når der nu er mulighed for at gøre det, og når det ofte sker i store lokaler med god mulighed for afstand?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-05-20:
Tak for spørgsmålet.
Der er helt forståeligt rigtig mange af vores studerende landet over, som godt ville have ønsket sig en anderledes afslutning på det her semester – det kan jeg godt forstå.
Der er rigtig mange af dem, som har vist endog meget stor tolerance, forståelse og engagement i de seneste uger.
Deres eksamener, for manges vedkommende, bliver anderledes end det, de ellers havde udsigt til.
Mange steder har man med meget kort aftræk – det vil jeg godt rose vores uddannelsesinstitutioner og vores undervisere for – fundet andre måder, hvorpå man sikrer, at folk rent faktisk kan gå til eksamen.
For det, der jo var alternativet, var, at man ville forlænge de her unge menneskers forløb, og det er der jo heller ikke særlig mange studerende, der er interesseret i.
Med den nye fase af genåbningen har vi åbnet for, at flere studerende kan komme tilbage, og det gælder også, at flere af vores eksamener kan afholdes fysisk.
Eksempelvis har vi lærerstuderende, som har praktisk-musiske fag, eller som skal ud og være naturfagslærere, og det er klart, at de har brug for at have noget mellem hænderne for at vise deres faglighed.
Men der vil også stadig væk være rigtig mange, der ikke kan, og det kan jeg godt forstå er frustrerende, men jeg er løbende i dialog med både uddannelsesinstitutioner og studenterrepræsentanter for bedst muligt at finde en vej igennem det, så vi kan få afsluttet semesteret tilfredsstillende og uden de store forsinkelser, samtidig med at de får en fair eksamen.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-20:
Hvad agter ministeren at gøre for at sikre en eksamensform på de mellemlange videregående uddannelser, der bliver så retfærdig som mulig, så de mange professionsbachelorer som f.eks. lærere, sygeplejersker og socialrådgivere får en tilfredsstillende afslutning på deres uddannelse?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-20:
Ja, selvfølgelig gør jeg det.
Ellers ville jeg ikke have bidraget til, at vi har en § 2, hvor de udsatte unge er undtaget for nedlukningen.
Det er en så vigtig pointe at have med.
Jeg vil sige det sådan, at vi jo ved, at cirka hver tiende ung går hjem til en fuld forælder på hjemmefronten.
Og der er alt for mange ungdomsuddannelser, hvor vi ikke er i nærheden af at have fanget en gruppe på den størrelsesorden og i den volumen op.
Men det er jo faktisk det, der er ment med § 2.
Det er netop, at unge, der har bumlede hjemmeforhold – det kan også være skilsmisse eller kræft, som jeg har sagt – faktisk har mulighed for at komme tilbage og være på skolen.
Gitte Willumsen (V), 2020-05-20:
Det kan da godt ske, at ministeren kan være så heldig, at jeg kommer igen i næste uge.
Han appellerer til, at de unge igen får en form for social kontakt.
Deler ministeren psykologens bekymringer, og mener ministeren, at der skal handles på det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-20:
Det må de særligt udsatte godt.
Så de særligt udsatte må gerne have en hverdag på skolen; det har de faktisk måttet, lige siden vi lukkede ned.
Det vil sige, at det var det samme for de særligt udsatte elever, børn og unge, da folkeskolen var lukket ned.
Det gælder også for ungdomsuddannelserne, at for dem, der er udsatte, er der ikke lukket ned.
Det har jeg lyst til at gentage så mange gange, og jeg ville ønske, at spørgeren stillede det samme spørgsmål onsdag i næste uge igen.
For så kan jeg få lov til at gentage det, så der er endnu flere, der hører det.
Det er så vigtigt at sige, at for dem, der har det slemt derhjemme, er det muligt at få en hverdag henne på skolen.
For selvfølgelig vil der være nogle, for hvem det er mere uholdbart end andre.
Gitte Willumsen (V), 2020-05-20:
Regeringen har jo afsat 5 mio. kr. til at hjælpe de unge med at opretholde motivationen frem til sommerferien.
Er ministeren enig i, at det ville være bedre, hvis man kunne lave en form for gruppemøder til dem her, end at lave individuelle tiltag?
Og pengene ville måske også række lidt længere, hvis man kunne få lov til at mødes i nogle grupper for de her særligt udsatte.