runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2019-12-05:
Jeg vil gerne starte med at takke for både debatten og bemærkningerne til lovforslaget.
Det her er jo et af flere lovforslag, som udmønter aftalen om seniorpension, og vel i virkeligheden et af de centrale lovforslag.
Som flere har været inde på, indfører vi med lovforslaget en helt ny ydelse, seniorpension, for dem, der efter mange år på arbejdsmarkedet har en så varig og væsentligt nedsat arbejdsevne, at de højst kan arbejde 15 timer om ugen vurderet i forhold til deres seneste job.
Seniorpension vil desuden være betinget af, at borgerne har haft en lang tilknytning til arbejdsmarkedet og er højst 6 år fra at nå folkepensionsalderen.
Ordningen erstatter den nuværende seniorførtidspension, som desværre aldrig kom til at virke efter hensigten.
Det må ikke ske igen.
Derfor kommer vi i forligskredsen også til at følge den nye ordning helt tæt.
Jeg er også tilfreds med, at vi har fået fremsat et lovforslag så hurtigt, at seniorpension kan træde i kraft allerede fra årsskiftet, som det også fremgik af aftalen fra maj.
Når det er sagt, erkender jeg samtidig, at det selvfølgelig ville have været ønskeligt med mere tid til både høring, lovbehandling og til forberedelse af implementeringen af ordningen.
Men jeg mener, at kommunerne har gode forudsætninger for at varetage opgaven, da de har kapaciteten og kompetencen, også selv om det sker med kort varsel.
Aktuelt drøfter forligskredsen og jeg den fremtidige administration af ordningen.
Det kan jeg ikke komme nærmere ind på her, men vi har en fælles målsætning om, at vi kan få en aftale på plads om myndighedsmodellen inden jul.
Men lige nu er det vigtigste, at vi sikrer en mulighed for at få seniorpension til dem, der har brug for det.
Jeg er langt hen ad vejen enig med hr. Bent Bøgsted, der sagde, at der ikke var nogen grund til i den her debat at blande diskussionen om seniorpension sammen med diskussionen om en egentlig ret til tidligere tilbagetrækning.
Men for dem, som skulle være i tvivl, er det fortsat en hovedprioritet for regeringen at sikre en mere værdig og retfærdig tilbagetrækning for dem med flest år på arbejdsmarkedet, og som er i risiko for nedslidning.
Vi mener helt grundlæggende, at vi skylder de personer, der har arbejdet og betalt skat gennem et langt arbejdsliv, et klap på skulderen og en mulighed for at trække sig værdigt tilbage.
Her er seniorpension et rigtig fint supplement, en sidevogn, om man vil.
Her til sidst vil jeg bare sige, at jeg ser frem til den videre drøftelse af lovforslaget, og jeg stiller mig naturligvis til rådighed for den forestående udvalgsbehandling.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-05:
Men derfor kan der jo godt være gode forslag alligevel, og det er det her.
Derfor kan Nye Borgerlige også støtte det.
Men jeg vil også godt knytte et par kommentarer til, at når der er behov for, at politikerne gang på gang må lave de her lappeløsninger, er det jo grundlæggende, fordi der netop er en systemfejl, og systemfejlen ligger i, at borgerne er tvunget til at aflevere så stor en andel af de penge, de tjener, her ind til politikerne i Folketinget.
Det skaber en afhængighed for borgerne af politikerne, som ikke er sund.
På sigt bliver vi nødt til at kigge på et andet system, som skaber langt større frihed for den enkelte, for den enkelte borger og den enkelte familie til at indrette sig, sådan som de synes.
Det betyder også, at de selv får større mulighed for at bestemme, hvornår de har et ønske om at trække sig tilbage fra arbejdslivet, og selvfølgelig finansiere det selv.
Men de muligheder har rigtig mange mennesker ikke i dag, fordi vi har verdens andenhøjeste beskatning.
Men Nye Borgerlige kan godt støtte det her forslag, og jeg skulle hilse fra Liberal Alliance og sige, at de også kan støtte.
Torsten Gejl (ALT), 2019-12-05:
Tak, formand.
Det her forslag om seniorpension er et godt forslag, som Alternativet stemmer for, selv om vi selvfølgelig også synes, at der er nogle detaljer, der skal arbejdes med.
Men hver gang vi diskuterer seniorpension og seniorførtidspension og differentieret pension og nedslidningspension, er vi i Alternativet utrolig bange for, at vi dermed accepterer en præmis, som er en systemfejl på vores arbejdsmarked, der betyder, at alt, alt for mange danskere efterlader alt for meget af deres sundhed på det danske arbejdsmarked.
Og hver gang vi diskuterer måder at reparere på det for nogle få procent, ved vi jo godt, at der er rigtig, rigtig mange flere, som på en eller anden måde efterlader noget af deres sundhed på det danske arbejdsmarked.
Derfor mener vi, at vi er nødt til at tage fat om problemets rod og diskutere, hvordan vi sikrer, at hundredetusinder af mennesker ikke efterlader så meget af deres livskvalitet og deres trivsel og deres sundhed på arbejdsmarkedet.
Vi er simpelt hen nødt til at sikre, at langt flere mennesker kan møde en rigtig god og positiv pensionstilværelse med det, som vi i Alternativet kalder restleveevne.
Og restleveevnen er evnen og kræfterne til at nyde vores børnebørn, til at dyrke vores interesser og til at leve et godt og aktivt liv som pensionist.
For at nå dertil er vi simpelt hen nødt til at udvise noget mere mod.
Vi må udvise modet til f.eks. at sætte arbejdstiden ned og på sigt diskutere borgerløn.
Socialdemokraterne er før gået forrest og har sammen med arbejdsmarkedets parter forkortet arbejdstiden.
Det kan selvfølgelig gøres igen.
Og hvis vi indfører en lille ubetinget basisindkomst, vil mange mennesker få en fleksibilitet i deres liv, der gør, at man lettere kan tage en pause fra arbejdsmarkedet, hvis sundheden risikerer at tage skade, eller hvis helbredet kræver det, kan man uddanne sig i en ny retning.
I Alternativet stemmer vi selvfølgelig for det her lovforslag, men vi glæder os til den dag, hvor det her parlament har modet til at lave de forandringer, der i langt højere grad forebygger nedslidning og stress for mange flere mennesker.
Birgitte Bergman (KF), 2019-12-05:
Tak for ordet.
Lovforslaget udmønter en del af aftalen om ret til seniorpension for nedslidte, som vi i Det Konservative Folkeparti indgik med de andre regeringspartier, Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti.
Aftalen har til formål at sikre, at borgere, der er nedslidte, har bedre mulighed for kunne trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet før folkepensionsalderen.
Det foreslås, at man har ret til seniorpension, hvis man har 6 år eller mindre til folkepensionsalderen, har haft en langvarig tilknytning til arbejdsmarkedet, og hvis man har en arbejdsevne på 15 timer eller mindre.
Det betyder, at der fremover vil være nye grupper mennesker, som nu får mulighed for at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet før folkepensionsalderen.
På tidspunktet for aftalens indgåelse blev det skønnet, at der i alt ville være ca. 17.150 personer i ordningen, når den er fuldt indfaset.
Blandt dem er cirka 11.300 personer, der trækker sig ud af arbejdsmarkedet via seniorpensionsordningen, som i dag ikke ville have haft den mulighed inden for de nuværende regler.
I Det Konservative Folkeparti ser vi frem til, at mennesker, som har haft et langt arbejdsliv, men som er nedslidte, kan få mulighed for at gå på seniorpension.
Vi ser derudover frem til, at denne aftale træder i kraft, og finder det derfor fornuftigt, at kommunerne midlertidigt har ansvaret for tildeling af seniorpension, indtil en central myndighed i statsligt regi etableres.
Karsten Hønge (SF), 2019-12-05:
Seniorpension er sådan set et udmærket svar.
Det kommer bare an på, hvad man spørger om.
For den nedslidte, for de mennesker, der startede på arbejdsmarkedet som ganske unge, svarer seniorpensionen stort set til, at man rækker en tørstende mand en seddel, hvorpå der står »vand«.
Altså, hensigten er sådan set god nok, men det hjælper jo ikke ret meget.
Det, der er brug for, er, at elevatoren mod nogle værdige seniorår for os alle sammen stopper på nogle flere etager.
Der er brug for, at vi investerer massivt i et sikkert og sundt arbejdsmiljø, så man faktisk har en realistisk mulighed for at kunne holde arbejdslivet ud.
Der er brug for, at vi giver en rabat, afhængigt af hvornår man starter på arbejdsmarkedet, sådan at hvis man starter som ganske ung, får man også mulighed for at gå på pension tidligere.
Der er brug for betydelig bedre vilkår, for at de nedslidte får en realistisk mulighed for at trække sig tilbage, inden de er helt slidt ned og de bare skal kravle frem til pensionsalderen.
Der er brug for, at vi grundigt reviderer loven om førtidspension og fleksjob, og så er der brug for, at vi stopper op og vurderer: Er det virkelig rigtigt, at vi automatisk skal lade pensionsalderen stige, som det er aftalt tidligere?
Når jeg så siger, at seniorpension trods alt alligevel er et okay svar, skyldes det, at aftalen om seniorpension er en oprydningsøvelse for mennesker, der i forvejen modtager en overførselsindkomst, og det er jo faktisk ganske udmærket.
For vi har skabt alt for mange blindgyder, hvor mennesker har svært ved at se en værdig vej ud af situationen.
Så det er godt at få ryddet op og få hjulpet nogle mennesker et bedre sted hen end at være fastlåst i en frustrerende blindgyde.
Samira Nawa (RV), 2019-12-05:
Tak, formand, tak for ordet.
Det glæder mig rigtig meget, at vi nu med det her forslag indfører en ret til seniorpension for nedslidte, en aftale, som skal sikre, at man uanset branche, og uanset om man er psykisk eller fysisk nedslidt, får mulighed for at søge om at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet 6 år før pensionsalderen.
Det vil i fremtiden skabe tryghed, og fremtiden ligger lige om hjørnet, og det vil i den fremtid skabe tryghed, når et langt arbejdsliv nærmer sig sin ende.
, og det er med til at definere os som samfund.
Gennem et langt arbejdsliv har mange borgere været med til at bidrage til velfærdens udvikling, så det er kun rimeligt, at vi skaber rammerne for, at man kan trække sig tilbage på en måde, så det er i overensstemmelse med evnerne til at arbejde.
Nedslidning kommer ikke af sig selv.
Det er jo i det hele taget et spørgsmål om, hvordan vi indretter arbejdsmarkedet, og også, hvordan vi forebygger, at personer bliver nedslidte.
Der skal også være et liv efter tilbagetrækningen fra arbejdsmarkedet, så diskussionen om seniorpension hænger ret tæt sammen med den diskussion, vi havde i sidste uge om arbejdsmiljø.
Målet må nu engang være, at færrest mulige mennesker i det hele taget bliver nedslidt, og jeg mener, at vi tager hånd om det hele med dette lovforslag.
Radikale Venstre havde allerhelst set, at en statslig myndighed kunne være på plads, så tilkendelse af seniorpension ikke skulle afhænge af, hvor i landet man bor, men det har også været vigtigt, at seniorpensionen kan træde i kraft fra den 1. januar næste år, og beskæftigelsesministeren har forsikret os om, at det kan lade sig gøre ved at lade kommunerne stå for tilkendelsen i en overgang.
Det er ikke ideelt, men vi ser frem til at få landet en model for den centrale myndighed i statsligt regi, og Radikale Venstre er rigtig glade for at kunne stemme for den her ret til seniorpension for nedslidte.
Hans Andersen (V), 2019-12-05:
Vi har jo et rigtig godt system, der handler om, at man faktisk kan få tildelt et fleksjob, når det nu er 16-17 timer, man kan arbejde.
Og resten får man sådan set suppleret op til et fuldtidsjob med dagpenge.
Det er jo sådan set en rigtig god model for stadig væk at sikre, at man har en fast tilknytning.
Problemet med Socialdemokratiets tidlige tilbagetrækningsmodel er, at det jo – og vi kan lige så godt sige det, som det er – er en efterlønsmodel version 2.
Det betyder også, at det kommer til at omfatte raske, sunde mennesker, som nu også vil have ret, kan jeg forstå, til en ydelse på niveau med folkepensionen.
Og der mener vi, det er en forkert prioritering af vores ressourcer.
Vi skal sikre, at nedslidte kan få en ydelse, og derfor mener vi, den her seniorpension er et rigtig godt svar på det.
Jette Gottlieb (EL), 2019-12-05:
Jeg er enig i, at vi blander tre diskussioner sammen her, og det synes jeg er meget uhensigtsmæssigt.
Der er en diskussion, der handler om folkepensionsalderen; der er en diskussion, som handler om seniorpension for nedslidte; og så er der en diskussion, der handler om en værdig tilbagetrækning fra arbejdslivet.
Jeg vil vælge kun at stille spørgsmål til det forslag, vi faktisk behandler.
Jeg vil spørge til de 20-25 års beskæftigelse.
Formuleringen om, at man skal have 20-25 års beskæftigelse, lyder som en talepind i en forligsforhandling.
Det lyder ikke som en lovtekst.
Derfor vil jeg gerne spørge om, hvorfor der ikke bare står 20 år.
Peter Hummelgaard (S), 2019-12-05:
Hvis jeg skal være helt ærlig over for fru Jette Gottlieb, sad hverken jeg eller Socialdemokratiet med i de afgørende forhandlinger, da man diskuterede sig frem til, at det skulle være 25 år og ikke 20 år.
Og hvorfor ikke 15 år eller 30 år for den sags skyld?
Vi fik ikke mulighed for at deltage i forliget dengang.
Det tror jeg sådan set gerne vi ville, hvis vi havde haft muligheden for det.
Vi har så efterfølgende sagt, at vi sådan set synes, at det her er en fin aftale og en fin erstatning for den seniorførtidspension, som fru Jette Gottlieb i sin ordførertale selv sagde aldrig har virket efter hensigten.
Derfor har vi tilsluttet os – og forsøger efter bedste evne som de gode viceværter at føre aftalen ud i livet.
Men jeg kan ikke give en nærmere forklaring på, hvorfor det er 25 år, og hvorfor det ikke er 30 eller 20 år.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-05:
Tak, og tak til ordføreren.
Det, som jo også er bevæggrunden for det her, er, at vi ser en bevægelse blandt pensionskasserne hen imod, at man er i gang med at afinvestere i virksomheder, som er med til at ødelægge vores fremtid.
Når det kommer til ATP, har man jo ikke direkte indflydelse og kan gå hen og stemme på, hvordan man synes at pengene skal investeres eller ikke investeres, og det er derfor, det er nødvendigt med en lovændring – og derfor det her beslutningsforslag.
Så er ordføreren ikke enig i, at det er et alvorligt problem, at vi, når vi kan se, at pensionsopsparerne i de private pensionskasser faktisk er begyndt at rykke sig, så ser et ATP, der halter gevaldigt efter, jævnfør bl.a. de undersøgelser, som er kommet fra Verdensnaturfonden, og de artikler, der har været i information, osv. osv.?
Er det så ikke et problem, at vi ikke har indflydelse andet end igennem en demokratisk institution, som man dog må sige at Folketinget er?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-12-05:
Det er jo også afgørende for mange mennesker, om ATP's investeringer også rent faktisk lykkes.
ATP administrerer alle danske lønmodtageres obligatoriske pensionsordninger, som derfor også er et meget stort beløb.
Og selv om levetiden har været stigende, er det i hvert fald indtil videre lykkedes ATP at dække disse forpligtelser og leve op til det, man forventede af dem på det område.
Når det så er sagt, har vi jo før haft disse diskussioner her i salen og i udvalget, og Beskæftigelsesudvalget har faktisk også før haft møder med ATP om andre ting for at høre om deres investeringer, for det er da selvfølgelig noget, vi skal interessere os for.
Det er naturligt at diskutere det, og det er noget, vi skal vise vores interesse.
Som jeg forstår det, er ATP i løbende kontakt med de virksomheder, de investerer i, hvor de også viser interesse i at tage et samfundsansvar – et samfundsansvar, som kan være rigtig mange ting.
Som også ministeren sagde, kan det være miljø, sociale forhold, lokale interesser rundt i verden.
Jeg er derfor også af den opfattelse, at ATP har strategier for dette, samtidig med at det faktisk lykkes at tjene det primære formål: at sørge for, at deres medlemmer har penge, når de pensioneres.
Jeg mener, at arbejdsmarkedets parter, som sidder i bestyrelsen, gør det, de skal, men vil dog altid opfordre dem – og det synes jeg da også vi skal – til at investere i grøn omstilling, investere i bæredygtige virksomheder, hvis det er muligt, men jeg tror ikke på, at vi får noget ud af at skærpe lovgivningen og gøre det sværere for dem at investere rigtigt.
Det er en selvejende institution, som er nødt til at have nogle handlemuligheder.
Når de samtidig har strategier og tænker i samfundsansvar, kan jeg også kun være tilfreds.
Derfor vil vi stemme imod dette forslag, men vil dog igen takke for muligheden for at diskutere det, da det jo altid er vigtigt at se, om ATP nu også gør det fornuftigt i forhold til deres medlemmer, da det jo er mange mennesker, de har med at gøre.
Peter Hummelgaard (S), 2019-12-05:
Altså, det, jeg tror, man skal huske på, er, at størstedelen af ATP's investeringsportefølje jo er obligationer, der er langsigtede investeringer, fordi man ikke tager meget store risici med ATP-opsparernes penge.
Så det tror jeg bare er vigtigt at holde sig for øje.
Derudover ved jeg, at man i ATP arbejder aktivt på hele tiden at forbedre sin investeringsprofil i en mere grøn og mere socialt ansvarlig retning.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-05:
Det var godt, vi lige fik på plads, at det her ikke handler om, at de kun må investere i grøn energi, som ministeren fik sagt, for det er ikke det, beslutningsforslaget handler om.
Det handler om ikke at investere i de virksomheder, som er med til at smadre klimaet.
Det lyder, som om alt går rigtig, rigtig godt, men jeg kunne godt tænke mig, at ministeren forholder sig til, at man halter alvorligt efter de private pensionskasser i forhold til det her.
Mener ministeren virkelig, at det er godt nok, i forhold til de ambitioner, jeg kan høre, regeringen har, og i forhold til klimaloven, som bliver behandlet i disse dage, at så mange danskere er tvunget til at være medlem af en pensionskasse – som det jo er – der investerer på den her måde i fossil energi og i virksomheder, som jo i den grad er med til at påvirke vores klima negativt?
Peter Hummelgaard (S), 2019-12-05:
Altså, jo, det kan jeg for det første bekræfte er det, beslutningsforslaget handler om.
ATP gør allerede i dag rigtig, rigtig meget.
Noget af det nye, de er begyndt på i deres investeringer, er jo at investere i grønne obligationer i forhold til aktivt ejerskab af forskellige virksomheder, og jeg har fuld tillid til, at ATP vil blive ved med at drive den her udvikling frem, både fordi det er godt for vores samfund, men jo også fordi det over tid viser sig at være godt for vores økonomi og forhåbentlig også for afkastet til medlemmerne.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-05:
Man har jo som sådan ikke direkte indflydelse på de private pensionskasser, men jeg vil bare minde ministeren om, at WWF Verdensnaturfonden i en rapport netop har vist, hvordan ATP halter alvorligt efter de private pensionskasser.
Det er jo derfor, der er behov for at gøre noget.
Jeg bliver nødt til lige at spørge – jeg synes ministeren stod og argumenterede for noget forkert, nemlig at de skal investere i grøn energi – om vi ikke er enige om, at vi snakker om det samme beslutningsforslag, som hedder, at man ikke må investere i den fossile industri og man skal have 1,5-gradersmålet for øje?
Er det ikke rigtigt, at hvis vi lever op til 1,5-gradersmålet i Parisaftalen, kan vi samtidig gøre noget godt for de lokale områder, vi investerer i?
Altså, der er ikke noget her, der siger, at man skal investere i grøn energi.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-05:
Jeg er glad for, at ministeren lige har bekræftet, at det er 3.000 mennesker, der overgår fra beskæftigelse.
Så er jeg meget spændt på – for nu har du jo kaldt det her en sidelov – hvor mange der så reelt får ret til tidlig pension.
Kan ministeren løfte sløret for, om det er 6.000-8.000?
Peter Hummelgaard (S), 2019-12-05:
Først og fremmest kan jeg bekræfte, at vi i regeringen synes, at det er en fin og god aftale og også en rigtig god erstatning for den seniorførtidspension, der aldrig nogen sinde kom til at virke, og som jo i sin tid var tiltænkt at skulle lappe hullet efter den efter vores mening alt for voldsomme forringelse af efterlønnen.
Det, der står i bemærkningerne til lovforslaget, er fuldstændig korrekt – det kan jeg bekræfte.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-05:
Tak for ordet.
Jeg er rigtig glad for, at ministeren siger, at det her er en god ordning.
Nu er jeg nordjyde, og jeg forstår det sådan, at når man siger, at noget er godt, så er det faktisk fantastisk; så er det imponerende godt; så er det ikke bare noget, der er en lille sidelov.
Så jeg håber, at vi har den samme forståelse af det, vi står og behandler i dag.
Så får jeg bare lyst til at spørge: Er vi i forhold til det papir, vi har fået om lovforslaget, altså bemærkninger osv., enige om, at der står, at overgangen fra beskæftigelse, når det er fuldt indfaset, gælder 3.000 personer?
Mener ministeren, at det er korrekt?
Peter Hummelgaard (S), 2019-12-05:
Det, jeg grundlæggende vil sige, er – og jeg tror også, at det var noget af det, fru Jette Gottlieb var inde på i bemærkningerne – hvordan man vurderer det her.
Der er lagt op til i første omgang i kommunerne og senere hen i en central statslig myndighed, at det jo skal være en helhedsvurdering af borgeren, altså både en lægelig vurdering, men jo også en vurdering af borgerens situation i øvrigt.
Det er jo det, der er lagt op til skal være genstand for vurderingen, når man tildeler seniorpension.
Jette Gottlieb (EL), 2019-12-05:
Jamen så vil jeg spørge om hensigtsmæssigheden.
Altså, det giver jo en administrativ enorm uklarhed og er genstand for en meget vanskelig sagsbehandling for kommunerne i første omgang og senere for den statslige enhed.
20-25 år stykker et eller andet.
Ville det være mere hensigtsmæssigt at sætte et åremål?
Var det ikke et godt ændringsforslag at lave, at det skulle hedde 20 år?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-12-05:
Det er dét – 130 mennesker om året.
Flere er det ikke, der kommer fra fuld beskæftigelse og over på seniorpension.
Så vil jeg også godt spørge ordføreren: Hvad vil Venstre så gøre for de nedslidte, som jo har arbejdet i rigtig mange år, og som faktisk kan arbejde 16-17 timer – ikke 15?
Det handler om det menneske, der har knoklet derude i rigtig mange år, som kan arbejde 16-17 timer, ikke 15 timer.
Er vedkommende ikke nedslidt?
Hvad er svaret til vedkommende?
Venstre får det til at lyde, som om man redder det hele her, som om man nu har styr på alt det med tidligere tilbagetrækning og de nedslidte.
Der er bare én her, som vil falde udenfor.
Hvad er svaret til ham?
Hans Andersen (V), 2019-12-05:
Efter hukommelsen er det, når den er fuldt indfaset, ca. 17.000 eller 18.000 i alt.
Og det er rigtigt, at det jo ud af dem vil være de færreste, der kommer fra fuld beskæftigelse.
Men dem, vi står og taler om her, er mennesker, der er slidt ned; det er mennesker, der i dag er på sygedagpenge, på jobafklaringsydelse, og som har et lille fleksjob.
Og det er jo også derfor, vi har sagt, at det her faktisk er målrettet nedslidte personer.
Det er jeg sådan set stolt af, altså, at vi sikrer, at man kan få en ydelse, som faktisk er på niveau med førtidspensionsydelsen, når man er nedslidt og ikke kan arbejde mere end 15 timer.
Så det er ikke mange, der kommer direkte fra fuld beskæftigelse, for så er de jo faktisk i stand til at varetage et fuldtidsjob.
Mogens Jensen (S), 2019-12-05:
Det vil selvfølgelig også påvirke vores kødproduktion.
Carl Valentin (SF), 2019-12-05:
Jeg er uenig med ministeren, for jeg mener også grundlæggende, at der er nogle lovgivningsmæssige problemer, men det kan vi jo have en videre diskussion om fremadrettet.
Jeg vil gerne spørge ministeren, selv om det bliver måske lidt højstemt, om ministeren tror, at der kommer en dag, hvor menneskeheden vil se tilbage på den animalske produktion, som vi har i dag, med foragt, en dag, hvor man ser tilbage på de milliarder af dyrs lidelser fremkaldt af industrien i dag, og hvor man kommer til at undre sig over, at vi kunne tillade os at behandle andre følende og sansende individer på den måde, som vi gør i dag – bare for vores egen fornøjelses skyld.