runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-12-11:
Jeg synes i hvert fald, det er rigtigt, at vi diskuterer med hinanden, hvordan det skal håndteres, og på den måde er problemstillingen jo ikke helt ny, for vi har haft diskussionen gennem årtier, også om, hvordan de forlag, der udgav lærebogsmaterialerne, i virkeligheden var styrende i forhold til uddannelsernes indhold.
Altså, en egentlig statsliggørelse af forlagsvirksomhed er jeg ikke sikker på er en god idé.
Jeg ved i hvert fald, at den vil møde relativt massiv modstand i det politiske system.
Så jeg har ikke nogen færdige svar på det.
Men jeg synes faktisk, det er vigtigt, at vi partierne imellem diskuterer, hvad det er for nogle redskaber, vi kan bringe i anvendelse, sådan at det ikke bliver de store virksomheders indtjening, der kommer til at være drivende for digitaliseringen, men den samfundsmæssige overvejelse og hensynet til god kvalitet i vores undervisning.
Kasper Sand Kjær (S), 2019-12-11:
Det handler jo i virkeligheden om at tage styringen tilbage på den måde, at vi giver friheden tilbage.
I dag bliver det jo styret af alle mulige andre aktører, bl.a. af det, at der i virkeligheden er så få muligheder.
Hvis man først er gået ind på det spor at bruge de digitale læremidler, er der i virkeligheden meget få valg, man kan træffe, om, hvilke undervisningsmaterialer man gerne vil benytte.
Og for mig at se er lærerens rolle også at organisere indholdet i fagene som et led i den almene dannelse af eleverne.
Det kræver jo en frihed til at vælge egne undervisningsmaterialer.
Når vi har ladet digitaliseringen gøre så hurtigt et indtog i skolerne, har vi jo også udfordret lærernes frihed til selv at vælge undervisningsmaterialer og selv organisere indholdet i fagene, så det passer til den enkelte gruppe elever, og så det passer ind i den dannelsesopgave, som lærerne har.
Stén Knuth (V), 2019-12-11:
Tusind tak for det, og tak til ministeren for en rigtig flot tale, som jeg på lange stræk sagtens kan følge.
Noget af den her usikkerhed, der jo også er fra lærernes og pædagogernes side, når man kigger ind i det her, kan handle om både usikkerhed, men måske også uvidenhed, og det kalder måske på noget opkvalificering.
Kan ministeren løfte sløret for, hvad regeringen drøfter i forhold til også at bringe noget mere uddannelse ind i lærer- og pædagoguddannelsen på det her område?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-12-11:
Mægtig gerne, og ikke mindst fordi jeg faktisk tror, det er vigtigt, at den debat for alvor er forankret her i huset – altså forstået på den måde, at vi alle sammen har en klar fornemmelse af, hvad det er, der foregår på den her dagsorden, fordi det også flytter sig rigtig hurtigt.
Hen over de sidste par årtier, hvor jeg har været medlem af Folketinget størstedelen af tiden, har tingene jo simpelt hen flyttet sig fra at være helt ovre i den ene grøft til at ryge helt over i den anden grøft, og nu prøver vi så at få tingene lidt tilbage igen.
Det er bare for at sige, at udviklingen buldrer så hurtigt, at der er en selvstændig grund til, at vi alle sammen er rigtig meget opmærksom på det.
Så vil jeg sige i forhold til pseudovalget, at det er jeg rigtig bekymret for, simpelt hen fordi jeg synes, det er en kerne i den frihed, der skal være i et demokrati.
Så jeg synes også, vi er inde og pille ved noget af det, der i virkeligheden er den inderste forskel mellem totalitære regimer, hvor man bestemmer, hvad der bliver undervist i, og så demokratiske regimer, hvor man ikke gør.
Det er jo ikke, fordi der ikke kan være pensum, og der kan være den slags overvejelser.
Men hold op, jeg synes, vi kommer langt ind over at beslutte noget, og det er jo ikke, fordi der er nogle, der har villet det af ond vilje.
Der er jo ikke nogen, der hylder et totalitært system.
Men de valg, man får truffet, kommer til at diktere noget, som kommer til at have den samme konsekvens for den lærer, der skal stå og undervise.
Det får alle mine alarmklokker til at bimle, og det mener jeg vi i fællesskab her i Folketinget skal tage rigtig grundigt fat om.
Mai Mercado (KF), 2019-12-11:
Tak for en rigtig god tale, som jeg deler på mange stræk.
Man kan jo være bekymret for, om den udvikling også kommer til at fortsætte, således at man fra en kommunalbestyrelses side vælger et overdrevet fokus på eksempelvis digitale læringsplatforme eller undervisningsmidler.
Jeg bed mærke i, at ministeren sagde, at hun ville indlede en dialog med relevante parter, og det synes jeg er rigtig godt.
Jeg vil egentlig bare høre, om ministeren også ser en mulighed for at kunne involvere forligskredsen, involvere ordførerne i de drøftelser.
For jeg tror faktisk, at vi på lange stræk deler den samme ambition, nemlig at vi kommer ind og sikrer, at der er en frihed til at kunne vælge de undervisningsmaterialer, som man finder relevante ude i den enkelte klasse.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-12-11:
Jeg er meget enig i det, og en af de ting, jeg har gentaget så meget, at mine embedsmænd allerede må være ved at være helt blå i hovederne, er, at en af de vigtigste roller, et undervisningsministerium har, er at sørge for, at der hele tiden er en underskov af undervisningsmaterialer tilgængelige for de lærere, der underviser på vores respektive uddannelsessteder, herunder i folkeskolen.
Jeg mener, det er helt og aldeles afgørende, og derfor er jeg meget bekymret ved, at det ser ud til, at der lige nu er nogle få forlag, der sætter sig på hele undervisningsmaterialeindustrien, og at det er det, der bliver det realistiske bud for en forvaltning at gå ind og tage fat om.
Det bliver vi simpelt hen nødt til at have en diskussion med hinanden om.
De gør det, de er sat i verden for.
Jeg tror bare, vi skal huske på, at vi politikere er sat i verden for at sikre, at der faktisk findes ordentlige og mangfoldige undervisningsmaterialer tilgængeligt i vores samfund.
Derfor skal vi måske lige have fat om styrepinden på udviklingen igen.
Den har man måske sluppet i lidt for høj grad de senere år.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-12-11:
Jeg er sådan set fuldstændig enig i, at vi ikke skal lave strategier for ordenes skyld eller for strategiens skyld.
Når ministeren nu tager det med at have digitale læremidler til rådighed og forlagene op og siger, at vi skal ind i en dialog, er jeg sådan set også fuldstændig enig.
Men hvis vi nu skal videre: I gamle dage var det sådan, at hvis en lærer udviklede en ny måde at undervise på, så skrev vedkommende en bog, og så blev den trykt, og så kunne man sådan set have rigtig meget at vælge imellem.
Udfordringen med det digitale er jo, at det er rigtig dyrt at udvikle.
Skal vi udvikle i Danmark, og skal danske forlag have mulighed for det, tror jeg på, at vi er nødt til at have en strategi for, hvordan vi får det til at ske.
Er ministeren ikke enig i det?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-12-11:
Tak for det.
Dansk Folkeparti tog diskussionen om digitalisering i undervisningen op i et udspil i oktober 2018, da vi kunne se, at man over mange år havde brugt rigtig mange ressourcer på digitalisering, uden at der var en klar viden om, hvad det egentlig var vi gjorde.
Der havde mange steder været en blind tro på, at digitalisering kun var et gode.
Ingen vovede rigtig at sætte spørgsmålstegn ved det.
Når jeg over for en skolebestyrelse vovede at spørge, hvad vi troede vi fik ud af at bruge digitale læremidler, blev jeg skældt ud for at ville stoppe udviklingen.
Det var en given ting, at børn jo bare skulle være digitale, og det stod slet ikke til diskussion.
For øvrigt havde man jo også allerede afskaffet bøgerne og havde ingen penge til at genanskaffe dem.
Så slut på den diskussion.
Dansk Folkeparti ønskede med beslutningsforslaget at sikre, at der blev igangsat en undersøgelse af den digitale indsats i uddannelsessystemet, og at der på baggrund heraf blev udarbejdet en national strategi for digitalisering.
Undervisningsudvalget afgav i enighed en beretning over forslaget.
Udvalget opfordrede i beretningen bl.a. til, at Undervisningsministeriet indkaldte Folketingets partier til drøftelser om udmøntningen af den kommende nationale strategi for digitalisering i undervisningen.
Den drøftelser førte frem til den plan, som hedder »Digitalisering med omtanke og udsyn – Mod en ny digitaliseringsstrategi for undervisningsområdet«, og som den tidligere regering kom med i marts i år.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-12-11:
Det var jo ikke undertegnede, der startede hele diskussionen om det.
Fair nok med det, den tager jeg med justitsministeren.
Men det leder tilbage til, at vi stadig væk ikke er kommet et skridt længere, i forhold til hvordan vi sikrer, at de her fanger stadig væk vil være bag lås og slå.
Derfor kan jeg jo kun appellere kraftigt til regeringen om, at man tager fat i sine allierede, tager fat i de kurdiske myndigheder både i Syrien og Irak og får en varig løsning, for alternativet er, at nogle af dem kan slippe fri, og det vil være forfærdeligt for os alle sammen.
Jeppe Kofod (S), 2019-12-11:
Hvis man fra spørgerens side f.eks. tænker på den direkte finansielle støtte til tilbageholdelsesfaciliteterne, er det forbundet med en lang række svære juridiske og praktiske udfordringer, som i givet fald vil kræve en nærmere undersøgelse.
Bare for lige at vise, hvor kompleks det er, kan jeg sige, at der rent folkeretligt er udfordringer, og med kurdernes tilnærmelse til Assadregimet kan vi hurtigt befinde os i en situation, hvor vi finansierer faciliteter, der vil komme under Assads kontrol.
Så der er en masse spørgsmål.
Derfor ved spørgeren godt, at det ikke er så enkelt, men spørgeren ved også, at regeringen arbejder benhårdt på at finde en løsning, bl.a. i forhold til at sikre regionalt forankret retsforfølgelse.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-12-11:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Synes ministeren, at man er tilstrækkelig langt med at etablere den internationale domstol til ISIL-terroristerne?
Nick Hækkerup (S), 2019-12-11:
Tak for spørgsmålet.
Min holdning til retsforfølgning af fremmedkrigerne er klar: Fremmedkrigerne er uønskede i Danmark, og de bør retsforfølges dér, hvor deres handlinger er begået.
Efter at regeringen tiltrådte, er Danmark således kommet med i en gruppe af ligesindede europæiske lande, der arbejder aktivt på at undersøge og tilvejebringe konkrete muligheder for lokal retsforfølgning af fremmedkrigere.
Det logiske spørgsmål er herefter selvfølgelig – og det er jeg sikker på at spørgeren har lige på tungen – om vi så er i mål.
Nej, det er vi bestemt ikke.
Kommer det til at tage lang tid?
Det må man antage at det formentlig gør, dels fordi det er en besværlig politisk proces, dels fordi etablering af lokal retsforfølgelse også juridisk er en kompleks øvelse.
Skal det så afholde os fra at gå videre med arbejdet, fordi det ser endog overordentlig svært ud?
Nej, det skal det selvfølgelig ikke.
Vi sidder med ved bordet, hvor vi arbejder på at finde en mulighed for et lokalt retsopgør med de mange fremmedkrigere, som kom tilrejsende fra Europa, og som jo hærgede løs i regionen.
Der er rigtig gode grunde til, at vi forfølger det her spor og forfølger det intensivt, men det er på ingen måde noget, som et lille land kan gøre alene.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-12-11:
Tak for det.
Jeg anerkender ethundrede procent, at det her er en svær problemstilling – også en problemstilling, der startede under den tidligere regering, hvor man prøvede at finde en løsning.
Men det skal jo ses i lyset af det foregående spørgsmål, nemlig at der altså også er en sikkerhedsmæssig risiko ved de her fangelejre med ISIL-terrorister, og derfor skal vi have fundet en løsning, for alternativet er slemt.
Derfor er jeg rigtig interesseret i, hvad det er for et spor, man så følger.
Er det et FN-spor, hvor man skal lave en eller anden form for international domstol, a la hvad man har haft før i form af krigsforbryderdomstole og lignende, eller er det en lokal domstol, f.eks. i Irak, som det har været fremme i forskellige artikler i verdenspressen, f.eks. i det kurdiske område i Irak, eller hvad er det, man helt nøjagtig stiler efter?
Lige meget hvad anerkender jeg, at det kan tage tid, men vi skal i hvert fald også snart gerne op i gear så at sige, og derfor kunne det være interessant at høre lidt om, hvad det er for et spor, man forfølger.
I forhold til hvad der skal komme bagefter, er det jo også interessant, for mange af de her mennesker vil forhåbentlig også blive dømt og derfor også skulle i fængsel på en eller anden måde, og der tror jeg regeringen er hundrede procent enig med Venstre i, at de her mennesker så også skal være i et fængsel i lokalområdet.
Er det også noget, man allerede er godt i gang med at prøve at finde en værtsnation for, og er der, skal vi sige økonomisk overblik over, om der vil være forskellige lande, som vil stå bag det økonomisk?
Alt i alt er vi i hvert fald meget interesseret i at høre, hvad status er på de to områder.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-12-11:
Det vil jeg overlade til min kollega fru Ane Halsboe-Jørgensen.
Det er hendes ressort, og jeg har ladet mig fortælle, at det nok er bedst, at vi holder os til vores respektive ressortområder som ministre.
Det plejer vi ellers godt at kunne tage en bredere drøftelse af, så det er ikke mangel på vilje til at sige noget om det, men det synes jeg vi skal overlade til hende.
Jeg vil dog så lige tilføje, at jeg hørte en lærer sige – og det skal man jo tage for, hvad det er; det er bare for at sige, hvorfor alarmklokkerne også bimler – at de på deres skole havde diskuteret, om man kunne ramme, at 15 pct. ikke var portalundervisning.
Prøv lige at tage det ind en gang – at 15 pct. ikke er portalundervisning.
Nu har vi brugt, jeg ved ikke
hvor lang tid på at prøve at gå bort fra tavleundervisning som det eneste rigtige
Hvis tavlen så bare er erstattet af en portal, hvor det, der jo så tilmed foregår, er, at der på forhånd er nogle andre end læreren, der har lagt nogle læringsmål ind, som så er det, man følger helt blindt – altså med tekster, der på forhånd er udvalgt – er det helt, så det gyser i mig.
Så er det lige før, jeg begynder at sige, at jeg hellere vil tilbage til tavleundervisning.
For der var dog fri ånd, og der kunne man selv beslutte sig for, hvad man skrev på tavlen.
Så det er bare for at sige: Jeg synes godt nok, vi er kommet meget langt i den forkerte retning.
Sådan er det forhåbentlig på utrolig få skoler i Danmark – det, jeg lige gav udtryk for her.
Torsten Gejl (ALT), 2019-12-11:
Det er en god debat, en god forespørgsel og spændende emner.
Jeg har også en anden vinkel, som jeg sidder og spekulerer på.
Jeg har snakket med elever, der siger, at de nogle gange i deres klasse oplever, at halvdelen af eleverne sidder og spiller Counter-Strike på deres iPads.
Det er svært for lærerne at se, for de vender jo ansigtet den anden vej.
Så vi har også åbnet en mulighed for endeløs underholdning direkte ind i klasselokalet, sådan en elektronisk motorvej til alle de store spiludbydere.
Har ministeren tænkt på, hvad det eventuelt gør ved undervisningen, og hvilke konsekvenser det måtte have?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-12-11:
Det er jeg sådan set meget enig i.
Men når vi skal tage styringen tilbage, samtidig med at jeg også hører, at vi skal give friheden tilbage til lærerne til at kunne have et bredere valg, ligger der jo et dilemma – vi kan kalde det en handlingsplan eller en strategi; jeg er sådan set bare interesseret i, at der sker noget – og den styring, vi skal tage tilbage, er jo så ikke styringen af kommunerne, for kommunerne skal stadig væk have friheden, men hvad er det så for en styring, vi skal tage tilbage?
Kasper Sand Kjær (S), 2019-12-11:
Til det, om det lige er en strategi, eller det er en handlingsplan, eller hvad det er for et procesgreb, vi skal bruge, tænker jeg, at vi sammen må finde ud af det.
Jeg synes, det vigtigste er, at vi nu får sat fokus på det.
Ministeren sagde i sin tale, at regeringen nu går i dialog med alle de aktører, der er, og kom med en klar tilkendegivelse om at inddrage alle Folketingets partier i det videre arbejde.
Så må vi jo i fællesskab finde ud af, hvad det er for nogle greb, der skal til.
Er det endnu en strategi, vi skal skrive, eller er det noget andet, vi skal?
Det må vi jo afklare sammen.
Men der er ingen tvivl om, at vi har brug for at tænke os godt om.
Jeg synes, at vi i alt for mange år har ladet det her løbe helt løbsk i vores skole, uden at der nødvendigvis har været politisk styring af det.
Og jeg tror, at vi har brug for sammen herindefra over for kommunerne og i kommunerne ude på den enkelte skole at tage styringen over digitaliseringen tilbage.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-12-11:
Tak for en god tale.
Jeg vil følge lidt op på det, som ordføreren faktisk også spurgte mig om.
Ordføreren taler meget om, at vi skal vide, hvad vi gør, at vi skal sikre, at vi har de digitale læremidler, der skal til, og at vi skal sikre, at det giver mening derude.
Er ordføreren ikke enig i, at hvis vi skal sikre, at der er mere viden, så vi ikke bruger digitale læremidler, som ikke gør det, de skal, og hvis vi skal sikre, at vi har et bredt udbud af læremidler, er vi faktisk nødt til målrettet herindefra at gå ud og presse på for at få det?
Er ordføreren ikke enig i, at vi skal gøre noget, at vi måske ovenikøbet skal finde nogle midler, eller hvad der nu skal til, og at vi faktisk er nødt til at gå foran og have en klar retning for, hvor vi vil hen, og hvad vi vil have til at virke, og hvad vi vil have til at ske?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-12-11:
Jeg er enig i at være enig.
Kasper Sand Kjær (S), 2019-12-11:
Jeg har ikke yderligere.
Jeg er enig.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-12-11:
Jeg vil faktisk sige, at det også har været et af de punkter, hvor jeg er genuint virkelig glad for vores brede forligskredse.
Det er også en af grundene til, at jeg svarer på den måde, jeg gør, i forhold til fru Mai Mercados spørgsmål om, om jeg vil forankre tingene her, så vi får ordførerkredsen med ind over, for selvfølgelig er svaret på det ja.
Nu er der gået de to årtier, der er, og jeg tror så, at når opmærksomheden nu er der kredsen rundt, så vil vores evne til at stramme op på det egentlig være relativt tilstedeværende.
Så jeg er faktisk optimistisk, i forhold til om det kan lade sig gøre at få spolet baglæns på nogle af de ting.
Så længe vi er villige til at bøje os imod hinanden.
Og kan Liberal Alliance og Socialdemokratiet blive enige om, hvilke greb der skal være i forhold til forholdet mellem forlag på den ene side, der udbyder undervisningsmaterialer, og så politiske beslutninger på den anden side, så kan vi da komme utrolig langt.
Så hvis Liberal Alliance også opfatter det her som et problem, så tror jeg, at vi har en motorvej til også at få løst problemerne i fællesskab med hinanden.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-11:
Digitaliseringen påtvinger samfundet nogle beslutninger, som politikere aldrig nogen sinde ville tage.
Hvis man for 25 år siden havde fremsat et beslutningsforslag om, at alle mennesker altid skulle gå med et apparat, der altid sagde, hvor de var, så ville det jo blive nedstemt 179–0 i Folketinget.
Men det gør vi.
Så det er blevet gennemtvunget, uden at der har været en politisk beslutning.
Og som spørgsmålet fra fru Marianne Jelved også antydede, så gennemtvinger digitaliseringen jo også en lang række andre beslutninger, som ryger væk fra det her lokale og væk fra tilsvarende lokaler i andre lande.
Hvilke tanker gør ministeren sig om at få beslutningskraften tilbage til f.eks. vores eget parlament i forhold til digitalisering?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-12-11:
Jeg er meget enig i det, der bliver sagt her, og jeg vil sige, at jeg vil lægge til, at jeg også mener, at det i sidste ende går rigtig hårdt ud over børnene, simpelt hen fordi den frihed, der ligger til at planlægge undervisningen, jo har til formål at inspirere og motivere eleverne til at lære mest muligt, mens de er i skole.
Det er måske et af lærernes vigtigste redskaber, som vi så har taget ud af redskabskassen for rigtig manges vedkommende.
Det duer simpelt hen ikke.
Tilmed vil jeg så sige, at jeg nu har hørt en lærer fortælle om, hvad der sker, når man skifter fra den ene udbyder til den anden – ja, så kan man bruge en hel sommerferie på at sidde og overføre data, fordi udbyderen også ejer de data, der ligger nedenunder.
Så de planlagte undervisningsforløb, man har fra det ene år, kan man ikke overføre til det næste år.
Det er bare for at sige, at lærerne bruger utrolig mange kræfter på noget, som efter min mening er organiseret tidsspilde.
Så jeg tror, vi skal ind og have rigtig godt fat, og så tror jeg også på, at vi skal have en drøftelse.
Jeg vil gerne tage initiativ til, at vi tager det op med KL, men jeg tror også, at vi bliver nødt til at diskutere med hinanden igen og gøre det samme, som fru Mai Mercado gennemførte som socialminister, hvad angik daginstitutionerne, nemlig at drøfte, om man skal lave en ikkeparagraf i forhold til, hvad man kan pålægge en skolelærer.
Marianne Jelved (RV), 2019-12-11:
Den har en dimension, som jeg godt lige vil trække frem her.
Jeg har jo været lærer i 22 år i folkeskolen, og jeg synes, det var en god reform, vi fik vedtaget, når man læste den på papiret.
Ikke mindst, og det er det, som ministeren trækker frem her, som jeg gerne vil understrege ved at gentage det, at forvaltningerne rundtomkring i kommunerne simpelt hen bestemte, hvad det var for noget materiale, der skulle købes til skolen, og hvordan det skulle bruges.
Det er jo et overgreb på lærerstanden, som er meget svært at forestille sig, hvis ikke man har været ude at tale med dem.
Derfor er jeg meget glad for, at ministeren har været på rundtur til kredsene og hørt, hvordan lærerne oplevede det her.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-12-11:
Ja, for jeg har børn i lige præcis den alder, så det kan jeg love ordføreren for jeg har tænkt utrolig meget over.
Jeg vil sige, at de gange, hvor man sætter børn til at have f.eks. projektuger, altså sætter børn til det, og det vil sige, at man giver dem en stor del af ansvaret for deres egen læring, samtidig med at der er fuld tilgængelighed til skærme og ingen voksne around, så bliver der spillet rigtig mange spændende spil derude.
Og hvis man nogle gange undrer sig over, hvorfor børn har en oplevelse af meningsløshed og derfor mistrives, så tror jeg, at en stor del af svaret ligger lige præcis der, altså for det ville vi andre sådan set også synes var meningsløst.
Hvis vi kom ind på vores arbejdsplads og kunne sidde og spille Counter-Strike for en stor del af dagens vedkommende, jamen så er vi ude i at tale om pseudoarbejde, og det er jo kilden til meningsløshed på et helt nyt niveau i vores samfund.
Altså, det er bare for at sige, at det jo så er det, vi planter direkte ind i et undervisningslokale.
Jeg tror, vi er gået for langt i forhold til vores tiltro til, hvor meget børn selv kan have ansvaret for deres egen læring.
Jeg tror også, vi skal have hevet lidt fat i det igen.
Og der er digitalisering blevet en negativ medspiller i den retning, ikke?
Kasper Sand Kjær (S), 2019-12-11:
Tak for det, tak til ordføreren for en rigtig god tale, og tak for at rejse den her forespørgselsdebat om et vigtigt emne.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren i forhold til den problemstilling, som ministeren også var inde på i sin tale, nemlig det at kommunale indkøbsaftaler om undervisningsmaterialer jo nærmest har frataget lærerne og skolerne muligheden for selv at vælge, hvilke undervisningsmaterialer man gerne vil benytte, digitale såvel som analoge, i undervisningen.
Hvordan ser ordføreren og Dansk Folkeparti på den udfordring?
Nick Hækkerup (S), 2019-12-11:
Nu sagde spørgeren før, da han havde lejlighed til at spørge udenrigsministeren, at der blev svaret en anelse uklart.
Jeg tror, jeg kan slå udenrigsministeren med mange længder i at svare uklart i det følgende, for der er et fortrolighedshensyn, men det, jeg kan sige, er, at vi har et konkret samarbejde med en række lande om at etablere en domstol, og vi har kig på konkrete områder til etablering af domstole.
Der er en god dialog i gang, men jeg kan ikke sige, hvad det måtte have af økonomiske implikationer.