runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Men prøv at høre, vi har en rød regering.
Det har vi i de næste 4 år.
Liberal Alliance har lige overlevet et valg og ligger omkring spærregrænsen, og så vil spørgeren bruge tid på en hypotetisk situation, hvis nu LA skulle have vokset sig større og der skulle komme et blåt flertal!
Jeg kan betrygge spørgeren med, at det ikke er noget, jeg vil spilde tid på her i salen.
Men jeg skal nok være klar og tydelig på spørgerens spørgsmål inden næste valg.
Kasper Sand Kjær (S), 2019-10-03:
Det er noteret.
Jeg tror nu ikke, at det bliver aktuelt, uden at jeg vil være den, der tegner hele linjen.
Vil ordføreren så ikke bare løfte sløret for, hvad der vil stå på blokken af krav til en eventuel kommende borgerlig regering, som ordførerens parti vil kræve for at bakke op om en Venstreledet regering?
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Jeg har også forstået valgets tale, hvor der var nogle, der mente, at vi var lidt for uforsonlige med vores krav på de 5 pct., mens der var andre, der mente, at vi var for billigt til salg.
Der markerer jeg jo ligesom en ny tid.
Sådan er Liberal Alliance ikke længere.
Man kan måske snarere sige, at vi er endnu billigere til salg – næsten helt uforskammet billigt til salg, i hvert fald i den her valgperiode.
Jeg tror, at hvis den røde regering bare sænker topskatten med 4 pct., skal vi nok være med på den værste.
Kasper Sand Kjær (S), 2019-10-03:
Tak for det, og tillykke til ordføreren både med valget og det nye hverv som partileder – og tillykke med den første tale fra Folketingets talerstol.
Før folketingsvalget var ordførerens parti jo i regering, og noget af det, der fyldte meget i den regeringstid, var diskussionen om topskat.
Og ordførerens forgænger kravlede op i træerne, var der nogle, der sagde, og kravlede ned igen med kravet om topskattelettelser.
Så mit spørgsmål er: Hvis vi nu en dag skulle stå i den situation, at der igen er et borgerligt flertal som inkluderer ordførerens parti, inkluderer det så også ultimative krav til en Venstreledet regering om topskattelettelser?
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Det gælder også i en kommende regering.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-03:
Det er jeg glad for at høre.
Jeg vil måske gerne lige have bekræftet, at det også gælder for Liberal Alliance i en kommende regering, eller om det den her gang kun er som oppositionsparti.
Troels Ravn (S), 2019-10-03:
Tak for det.
Og tillykke med debuten.
Jeg bed mærke i, at ordføreren i sin tale talte om værdier om ansvar og om, hvor vigtigt det er, at vi hver især går på arbejde og gør vores pligt og passer vores dont.
Og jeg er fuldstændig enig, men så ophører enigheden måske også der.
netop når vi taler om det at gå på arbejde, vil jeg spørge, om ordføreren er enig i, at vi i dag politisk set ikke har gode nok svar til den gruppe af mennesker, der bliver nedslidte af at gå på arbejde, og som på et tidspunkt, før de når pensionsalderen, ikke længere er i stand til at gå på arbejde, og det gælder formentlig mange.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Jamen jeg er enig med spørgeren i, at vi ikke har gode nok svar, indtil den aftale om seniorpension, som bl.a. Liberal Alliance, Radikale Venstre, den daværende regering og Dansk Folkeparti lavede, bliver udmøntet og træder i kraft.
Vi har det jo fint med, og det er en del af vores politik, at de penge, man får til at sende sine børn i vuggestue, burde man også kunne få som et tilskud, hvis man går derhjemme.
Men det er jo ikke det, der er Dansk Folkepartis forslag.
Det er jo, at man skal få 100 pct. dagpenge for at gå derhjemme.
Og det tror jeg snarere vil bidrage til åndelig armod, for det vil holde folk væk fra arbejdsmarkedet.
Det kan være min bekymring.
Men jeg ser snarere, at løsningen er, at pengene følger borgeren, og at vi i øvrigt sænker skatten.
Det er jo også en del af løsningen, for det, at vi sænker skatten, betyder, at det er nemmere at tage fri fra arbejde og gå på deltid, uden at det rammer økonomien.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-03:
Det er i forhold til familien.
Jeg mener, at det er en kerneborgerlig værdi, og at familien må styrkes over for det offentlige institutionaliserede.
Vi har i dag hørt den ene taler og den ene ordfører efter den anden stå og tale om Danmark som et velfærdssamfund, som en funktion, men Danmark er jo meget mere end det.
Danmark er først og fremmest et fædreland.
Det er danskernes hjemstavn.
Og der er familien jo udgangspunktet.
Så hvad for nogle forslag har hr. Alex Vanopslagh til at sikre, at familien dermed bliver kernen og udgangspunktet for den åndelige oprustning, han taler om?
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Jeg tror da helt bestemt, at et øget fokus på dannelse i folkeskolen er en af de vigtige ting – helt bestemt.
Hvilke sange de skal synge om morgenen, tror jeg ikke at jeg skal blande mig i, for jeg har lige holdt en tale om det vigtige i også på velfærdsområdet at overlade mere til samfundet.
Men absolut et ja til, at mere fokus på dannelse i folkeskolen er et af svarene.
Nu er det sent på aftenen, og selv om jeg er en ung og frisk mand, har jeg egentlig glemt spørgerens første spørgsmål.
Jeg ved, at jeg havde et meget kvikt og godt svar til det, så måske kan spørgeren gentage den første del af sit spørgsmål, som jeg har fortrængt.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-03:
Det var utrolig glædeligt at høre ordføreren tale om ikke rent materielle udfordringer, men også om en åndelig fattigdom, som jo breder sig i store dele af samfundet.
Derfor ville det også være rart, hvis vi kunne få nogle bud på, hvad man kan gøre for at løse problemet, f.eks. ved at styrke familielivet.
Ville Liberal Alliance være med på en af de ideer, som Dansk Folkeparti har fremført, om at gøre det lettere for en ægtefælle at gå hjemme og passe børnene og således have en større andel i opdragelsen og give de unge mennesker et styrket familieliv at gå ud i livet med, i stedet for at det skal være institutionaliseret hele vejen igennem?
Kunne man forestille sig, at den åndelige fattigdom kunne bekæmpes i folkeskolen også med en liberalistisk opbakning til f.eks. at få mere morgensang, mere fokus på dansk litteratur, dansk historie, en øget betoning af disciplin over for uvorne elever osv.?
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Det overlader jeg trygt til vores uddannelsesordfører.
Hr. Henrik Dahl er langt mere kompetent på området, end jeg er.
Jeg er da sikker på, at vi konstruktivt vil gå ind til forhandlingerne.
Og selv om vi deler analyse og holdninger, vil jeg sige, at der, hvor jeg tror det går galt, er, at man igen siger, at det er karaktersystemet, der er problemet.
Men det mener jeg ikke det er.
Det er jo ikke det, at vi giver karakterer til mennesker for deres præstationer, der er et problem.
Problemet er, at vi har fået et samfund, hvor vi ikke længere har de samme rammer og de samme forventninger til unge mennesker om, at de skal gøre sig umage, at de skal dygtiggøre sig, og at de skal blive til gode mennesker og være noget for andre.
For når man har sådan en indre tomhed, må man fokusere på de ydre symboler – det kan være likes på Instagram, det kan være flotte taler på en talerstol, eller det kan være gode karakterer på karakterbladet.
Tommy Ahlers (V), 2019-10-03:
Tillykke til hr. Alex Vanopslagh med både valget og formandsposten.
Hvor er det rart med sådan en erfaren partileder – jeg føler mig helt tryg.
Det er også rart med den her positive liberalisme, som man kan mærke strømmer ud fra hr. Alex Vanopslaghs tale – og en positiv liberalisme, der ikke kun fokuserer på penge og skat, men som også fokuserer på det åndelige, for det har vi også brug for, og det er også liberalisme.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til det, der tidligere er blevet spurgt til omkring de unge, altså at det heldigvis ikke er en hel årgang, der mistrives, men at det er en lidt for stor andel, 20-30 pct., der er stressede.
Og der deler jeg hr. Alex Vanopslaghs kommentar om, at vi gerne vil have en præstationskultur, hvor man gør sig umage – ja, man må gerne stræbe –
men at perfektionskulturen skal vi have et opgør med.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Lad mig først bekræfte, at ja, i Liberal Alliance er vi stolte og glade.
Det er et parti, som er ambitiøst i forhold til reformdagsordenen, også i forhold til at sikre, at der er flere hænder og kloge hoveder på det danske arbejdsmarked.
I forhold til den gruppe, som er nedslidt, er der lavet en glimrende aftale i sidste periode om en ny seniorpension, og så snart den træder i kraft, er det jo langt om længe Arnes tur.
Troels Ravn (S), 2019-10-03:
Tak for svaret, om end det var lige vel kort.
For jeg kan jo læse, at Liberal Alliance vil hæve pensionsalderen med 1 år allerede fra 2030 og vil afskaffe efterlønnen og i øvrigt også vil fjerne dimittenddagpengene, alt sammen tiltag, som for mig går i den forkerte retning og vil skabe større ulighed, og som bestemt ikke er svar – det at afskaffe efterlønnen og hæve pensionsalderen allerede fra 2030 – til den gruppe af mennesker, som bliver slidte af at gå på arbejde.
Så jeg vil bare gerne spørge, hvordan Liberal Alliance har tænkt sig den her gruppe af mennesker skal have en værdig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet.
Hvordan?
Tommy Ahlers (V), 2019-10-03:
Hvis vi nu lagde den antagelse ind i det her, at det ikke handler om karaktersystemet, men om, hvordan vi bruger karakterer, og hvis vi ville prøve at kigge på, om der var andre objektive kriterier, vi kunne lægge vægt på, i forbindelse med at vi optager unge mennesker på vores videregående uddannelser, ville det så gøre hr. Alex Vanopslaghs holdning lidt klarere og lidt mere positiv?
Annette Lind (S), 2019-10-03:
Tak for ordførertalen.
Jeg er netop hjemvendt fra orienteringsrejsen i Grønland og har sejlet i dit fantastiske land fra Ilulissat til Nuuk.
Jeg har Grønland siddende rigtig meget inde i mig – også fordi vi var i orkanstorm, så vi har fået en sejltur af værste skuffe i 10 timer, så ret mange af os herinde sejler lidt endnu.
Du siger, at der er noget, der ligger dig særlig på sinde, og det er fundamentet for Grønlands fremtid: børn og unge.
Vi var i Nordkommunen, og der fortalte borgmesteren, at det er den rigeste kommune og også den allerstørste kommune i hele verden, men at det også er den kommune i Grønland, der har det laveste uddannelsesniveau.
Når børn og unge fylder 14-15 år, får de en lille jolle, og så tager de ud og fanger hellefisk.
De kan tjene over 1 mio. kr. om året med den der lille jolle.
Jeg vil spørge ordføreren, om ordføreren synes, at det er bekymrende, at man ikke kan få sig en praktisk uddannelse i den kommune.
Altså, man kan ikke gå på en eud-uddannelse, så man har ikke nogen mulighed for at få en uddannelse.
Eller er det helt okay, fordi man tjener mange penge?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-03:
Mange tak for spørgsmålet.
Det er et supergodt spørgsmål, og jeg tror, der er rigtig mange rundtomkring og også forskere, som stiller sig selv det spørgsmål.
Det er sådan set også derfor, at jeg tror, at man er nødt til at have diskussionen, for vi kan jo lige pludselig stå i en helt ny virkelighed.
Jeg tror, det er vigtigt, at folk i Grønland ved noget mere om den måde, som Kina agerer på rundtomkring i verden, bl.a. i Afrika.
Jeg tror, at Grønland også skal vide noget mere om det udenrigspolitiske, og at vi skal have noget mere forskning i Grønland forankret i Grønland.
Det kunne være med til at sikre, at man træffer nogle mere faktabaserede beslutninger, end vi gør i dag.
Vi har faktisk et helt konkret forslag til, hvordan man kunne få forankret noget viden i det her arktiske forskningshub, som man går i gang med at lave i Grønland – måske som en del af Grønlands Universitet – så man netop får skabt noget mere viden, som man så også kan give til det politiske system, så der forhåbentlig kan blive truffet nogle beslutninger på et lidt bedre grundlag end det grundlag, vi træffer dem på i dag.
Jens Rohde (RV), 2019-10-03:
Det er jo altid taknemmeligt, når man har sådan en amerikansk præsident, der opfører sig som en klovn, hvilket han jo vitterlig har gjort i den her sammenhæng, at more sig lidt over det og i øvrigt glæde sig over, at der kommer fokus på den udenrigspolitiske situation og de arktiske strategiske interesser.
Det kan man altid le lidt af.
Men det skygger lidt for en ret alvorlig situation, for vi, der har en veneration for Rusland – ikke Putin, men Rusland – kan jo også konstatere, at der er en debat i Rusland om de arktiske interesser, som udvikler sig fra det såkaldte IP-liberalistiske spor, nemlig det folkeretlige og forhandlingsagtige, til en mere patriotisk tilgang, hvor man investerer voldsomt militært og påberåber sig retten til også uden for landets grænser at forsvare sine interesser med militære midler.
Det samme gør sig gældende i Kina i disse år.
Når man så tager hele den smeltedigel af de forskellige interesser, kunne jeg godt tænke mig at spørge fru Aaja Chemnitz Larsen, om hun mener, at det er realistisk, at vi kan holde det arktiske område som lavspændingsområde i de kommende år.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-03:
Det er sådan, at den tidligere regering har lavet en strategi for uddannelse og forskning i Arktis, og det gælder også for grønlandske studerende i Danmark.
Der har man lavet nogle tiltag, hvor man prøver at se, om man kan støtte de grønlandske studerende i Danmark bedre, f.eks. med noget danskundervisning.
Så vidt jeg ved, har der ikke været nogen søgning på det.
Så det har måske også noget at gøre med at tilpasse det til behovet, frem for at man laver en pulje og så sidder ved et skrivebord i et eller andet ministerie og tænker: Det var også en god idé.
Der skal man måske ud at snakke med folk i stedet for.
Men frafaldet blandt grønlandske studerende i Danmark er dobbelt så højt, som det er for danske studerende.
Så det synes jeg i hvert fald vil være et godt område at sætte ind på.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-10-03:
Mit spørgsmål går så på: Er der nogle udfordringer i forhold til at udvikle de ting, der er i gang, og de uddannelsessystemer, der er i gang?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-03:
Tak for spørgsmålet, og også mange tak for kommentarerne.
Noget af det, jeg tænker Danmark kan være med til at støtte op omkring, er uddannelse.
Vi har jo 500-600 grønlandske studerende, og jeg tror rigtig meget på, at det, når vi snakker socialpolitik, så handler om at løfte bunden, og der tror jeg virkelig, at uddannelse er et af områderne.
Jeg så sådan set gerne, at vores unge, ud over at de selvfølgelig også skal være gode til grønlandsk, fik bedre danskkundskaber og matematikkundskaber.
For det åbner altså bare nogle døre, når man kan flere forskellige sprog, til, at man kan tage sig en uddannelse.
Jeg tror også, det er enormt sundt, når man kommer fra et land som Grønland, at man kommer ud fra Grønland og ser sit eget land i et andet perspektiv, for jeg tror, det giver et udsyn og en anden forståelse af, hvordan hele verden hænger sammen.
For man kan hurtigt have en tendens til at lukke sig lidt om sig selv.
Mulighederne for at dygtiggøre sig og gøre sig umage synes jeg skal være nogle endnu vigtigere værdier i Grønland i fremtiden, for jeg synes desværre ikke, det har fået den opmærksomhed, som det også bør have.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-10-03:
Tak for ordet, og tak til ordføreren for en hjerteskærende tale.
Det gør altid ondt at høre, når så mange børn bliver ramt så hårdt af overgreb og forsømmelse, så jeg vil gerne takke ordføreren for at tage det op i dag og lægge hovedvægten på det.
Jeg synes, det er et rigtig godt sted at sætte ind, for vi kan ikke være bekendt, at vi har børn, der har det så skidt, og det er også børnene, der skal bringe Grønland videre og sikre en bedre fremtid, også for de voksne i Grønland.
Så det er meget smukt, og jeg synes, det er meget fornuftigt at sætte et analysearbejde i gang i forhold til at få sat et godt langsigtet arbejde i gang for at få lavet den katastrofefond, og jeg synes også, det er dejligt, at retsvæsenet og politirapporterne er inddraget.
Så det har jeg stor tiltro til kommer til at betyde noget.
Mit spørgsmål går så på: Kan ordføreren forestille sig noget andet, vi kan tilbyde fra Danmarks side ud over måske penge, som kunne støtte op om den udvikling, der er i gang i Grønland?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-03:
Tak, og også tak for gentagelsen, så jeg kan give et mere klart svar.
Med hensyn til strafferammer har vi jo sådan set ønsket, at det skal blive debatteret, og det har naalakkersuisut taget til sig og også taget op i en offentlig debat i Grønland.
Så holdningen til det i Grønland er begyndt at ændre sig.
Resocialisering synes jeg måske i virkeligheden er mere interessant.
For hele vores retssystem er bygget op omkring resocialisering, men der står ikke ét sted i kriminalloven, at man skal have noget behandling.
Så hvis man har krænket et barn, ved vi også, at der vil være recidiv, altså det vil sige, at man begår overgreb igen, i nogle sager i hvert fald, hvis det er, at man ikke får behandling.
Det giver vi ikke i dag, fordi det er blevet en kastebold mellem Grønland og Danmark, med hensyn til hvem der skal betale for det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Jeg anerkender fuldt og helt udfordringerne på personalesiden, og det har vi drøftet nogle gange.
Men hvor står ordføreren henne i forhold til det at få egentlige strafferammer og at få indført den del i grønlandsk lovgivning?
For det er klart, at det set med de kulturelle briller, jeg har, jo har undret mig meget at se den måde, man gør det på.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-03:
Mange tak, og jeg vil også kvittere for det gode samarbejde, der har været, da ordføreren var justitsminister.
Lønningerne er jeg også nødt til at runde.
For vi står faktisk i en situation, hvor vi lukker nogle afdelinger ned på forskellige anstalter, fordi vi ikke har folk til at passe på de indsatte eller passe på dem, der er ude i samfundet, og på samme måde kan man sige, at politiet oplever et massivt fastholdelsesproblem, som virkelig er bekymrende.
Det er også sådan, at omkring 40 pct. af de indsatte, der er på anstalterne, har været anbragt som børn, og det er jo tankevækkende.
For det er jo i virkeligheden folk, der burde have haft en social indsats for mange, mange år siden, men som ikke har fået det, hvilket så giver sig udtryk i noget kriminalitet.
Så der er ingen tvivl om, at det forebyggende arbejde er noget af det, som vi i hvert fald vil pege på som en af løsningerne.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Tak for det, og tak for talen, der også minder os om rigsfællesskabets store værdi for os alle sammen, men også de kæmpe udfordringer, som der jo helt rigtigt er.
Nu er det jo mest justitsområdet, jeg har kendt til – af gode grunde – og ordføreren og jeg har haft mange gode drøftelser på området.
Jeg kunne ikke drømme om at påstå, at vi var i mål, men jeg vil dog sige, at der er blevet taget mange tiltag ud fra en grønlandsk prioritering, og at vi har haft nogle gode dialoger.
Men der er selvfølgelig en kæmpe, kæmpe udfordring.
Nu er det grønlandske retsvæsen og det danske jo meget forskellige – vi er rundet af to forskellige kulturer, hvad det angår – og jeg kunne ikke et sekund drømme om at sige, at det her ikke handler om store sociale indsatser, bare for at det er sagt.
Men hvis vi oplever det, som der bliver berettet om, altså at børn ned til 3 år har kønssygdomme og andet, tæt på os, så tror jeg ret hurtigt vi ville begynde at tale om at få indført strafferammer og tale om straf og konsekvens.
Jeg fornemmer jo, at det gryer lidt på Grønland i den retning.
Måske kunne ordføreren sige lidt mere om det.
Jens Rohde (RV), 2019-10-03:
Tak for det meget nuancerede og gode svar.
Men kan fru Aaja Chemnitz Larsen måske elaborere en lille smule på, hvilke forventninger man så har til det danske Folketing, den danske regering, i forhold til udmøntningen af den arktiske strategi?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-03:
Konkret udløber strategien for Arktis inden længe, nemlig til næste år, og noget af det, vi gerne ser, er en maksimal inddragelse af Grønland, ikke kun af naalakkersuisut, men selvfølgelig også her i Folketinget og i Inatsisartut, det grønlandske parlament, så man ligesom har en fælles linje vedrørende, hvad vi gerne vil om 10-12 år.
Det er da enormt vigtigt at få drøftet, så det ikke bare bliver ovre i Udenrigsministeriet, at man sidder og laver en arktisk strategi.
Så vi vil rigtig gerne tage et initiativ til at skabe en ramme for den diskussion.
Men et fortrolighedsrum tror jeg også bliver enormt vigtigt at få styrket.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-03:
Jeg er sikker på, at ordføreren kender det gamle Kierkegaardcitat om, at livet skal leves forfra, men forstås bagfra.
Det gælder f.eks. over for kvinder, som først fik stemmeret i 1907 til kommunalvalg og i 1915 til folketingsvalg; over for religiøse minoriteter, som i Danmark lige efter middelalderens afslutning heller ikke havde de samme privilegier som kristne osv.
Så der er urimeligheder, vi ikke ville gentage i dag.
Men det, jeg ikke forstår ved ordførerens tale, er, hvorfor hun bruger fortiden til at ville fratage fremtidens generationer af grønlændere de privilegier, som ordføreren selv har nydt godt af.
Som jeg forstår det, er ordføreren født i Hillerød, har læst på Københavns Universitet, har stillet op i en konkurrence, der hedder Miss Danmark, og altså har nydt godt af det, der er Danmark.
Hvis ordføreren så inkarneret gerne vil have, at Grønland skal være selvstændigt, hvordan kan det så harmonere med, at hun har nydt godt af de frugter, der er Danmark?
Og hvorfor må den generation, som hun skal sætte i verden, og generationerne derefter ikke også nyde de samme frugter?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-10-03:
Og jeg tror på, at vi kan opbygge den tillid, hvis vi skal have et reelt ligeværdigt samarbejde, som vi jo går rundt og snakker om herinde på Borgen.
Det synes jeg vi kan gøre uden at snakke om, at jeg personligt skulle nære mistillid.
Thomas Danielsen (V), 2019-10-03:
Tak for ordførerens markante og stærke tale, tror jeg, jeg vil kalde den.
Jeg hæftede mig selvfølgelig ved, at ordføreren efterlyser en undskyldning, ligesom statsministeren undskyldte over for godhavnsdrengene.
Ordføreren efterlyser en undskyldning.
Men jeg kunne godt tænke mig måske at få præciseret, om ordføreren mener, at det er den ansvarlige ressortminister, altså statsministeren, der bør give den her undskyldning.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-03:
Helt sikkert.
Flere øvelser, også lokalt, så det ikke kun bliver i Nuuk, men at det bliver rundtomkring, fordi search and rescue sker i hele Grønland.
Står vi i en situation, hvor der skulle blive oprustet fra andre sider, så er det også vigtigt, at vi får trænet rundtomkring, også med det lokale beredskab.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-10-03:
Og man må også erkende, at på de møder er behovet for cold weather training opstået.
Det snakker de alle sammen om, så det ville jo være en fremragende løsning.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-03:
Mange tak.
IA ser sådan set gerne, at man i hvert fald har en drøftelse af, om man skal udvide værneretten.
Og jeg synes, man skal holde fast i værneretten i forhold til Grønland, frem for værnepligten.
Det er sådan, at i dag kan man netop komme til forsvarets dag – informationsdag – og så har man mulighed for at byde ind på, at man gerne vil aftjene værnepligten i Danmark.
Jeg så meget gerne, at der var en værnepligtsuddannelse i Grønland.
Og en af mine favorithistorier, som jeg har fortalt et par gange, også i Forsvarsudvalget, var jo, at forsvaret tog til Grønland og konstaterede, at der var meget koldt, og at der var brug for nogle lange underbukser.
Det var sådan konklusionen på den her øvelse.
Det vil vi i hvert fald rigtig gerne være med til at bidrage til.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-10-03:
Mange tak, og tak for en meget hjertevarm tale fra ordføreren – det var spændende at høre om.
Der er jo ikke nogen i salen, der efterhånden er i tvivl om min interesse for Arktis og frem for alt vores militære situation deroppe.
Samtidig ved jeg jo, at ordførerens egen datter aftjener værnepligt i Danmark.
Efter jeg har lært dig at kende, har vi jo snakket om det nogle gange.
Samtidig bliver der talt om udsatte børn og unge og manglende uddannelser osv. Ville det være interessant at kigge på, hvorvidt man i stedet for at have en afprøvning til værnepligten lod folk trække lodnumre og havde en decideret værnepligt i Grønland?