runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Signe Munk (SF), 2025-10-09:
Jeg tror lige, man skal passe på med at gå for langt ned ad den der vej.
Selvfølgelig kræver det noget finansiering at lave en integrationsopgave, men der, hvor vi starter, hr. Frederik Vad, er jo, at vi har et asylsystem i EU, som er brudt sammen.
Det, der er brug for, er jo en fælleseuropæisk løsning, hvor der er bedre styr på de fælles grænser, hvor der er bedre styr på de flygtninge, og i særdeleshed at få vendt de migranter, som vil til Europa, om igen tilbage til der, hvor de kommer fra.
Så siger vi så, at der også er brug for noget hjertevarme og et bidrag fra Danmark i forhold til at tage kvoteflygtninge, og der vil vi så tage 500 kvoteflygtninge.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-10-09:
Jeg tror ikke, jeg bad om nogen samlet økonomiske plan.
Jeg bad bare om at høre, hvilke skattestigninger SF har parat.
Er det stadig noget, som SF mener, og som SF vil gå til valg på, og som SF vil kræve af en ny regering, hvis der måtte blive rødt flertal herinde igen?
Signe Munk (SF), 2025-10-09:
Men det vedrører jo den samlede økonomiske politik.
Det ved ordføreren også godt.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-10-09:
Tak for det.
Og tak for talen.
Undervisningsministeren har jo rejst en, synes jeg, enormt vigtig debat om folkeskolen, og jeg kan også forstå både på ordførerens indlæg og på de spørgsmål, der er blevet stillet, at det fylder meget for SF.
Jeg må sige, at jeg ærgrer mig over den her automatreaktion, man fra SF's side har trukket i forhold til ministerens udmeldinger.
Jeg har selv stået derude som lærer i en folkeskole, og jeg kan godt nikke genkendende til nogle af de udfordringer med opdragelsen hos nogle elever, som ministeren har påpeget.
Signe Munk (SF), 2025-10-09:
Tak til hr. Kris Jensen Skriver for at dele sine erfaringer med at være lærer.
Jeg underkender på ingen måde, at der er nogle folkeskolelærere, som står ude i klasseværelserne og gør en afsindig god indsats, men som har udfordringer med, at der er nogle elever, som ikke ved, hvordan man opfører sig et klassefællesskab, og måske endda også nogle forældre, der, når man så kontakter dem og siger, at de skal hjælpe deres barn til at agere bedre i et fællesskab, ikke anerkender den autoritet, læreren har, eller det behov, der er for at indgå i klassefællesskabet.
Den virkelighed er der jo også.
Jeg siger så, at ved siden af den diskussion om forældreansvaret, som er helt utvetydigt, og om opdragelse, er der også et behov for at sørge for, at der sidder færre børn i klassen, så man bedre kan håndtere det, når bølgerne går højt, og så man også bare har bedre tid til at være der for alle de søde, skønne danske folkeskoleelever, som også bare har ret til, at der er tid til, at der bliver taget hånd om dem.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-10-09:
Tak for svaret, og tak for præciseringen.
Jeg kan forstå, at vi måske ikke er helt så uenige, som man ellers kunne få indtryk af ud fra nogle af ordførerens tidligere udtalelser.
Danmarks Lærerforenings formand, Gordon Ørskov Madsen, har også været ude og nævne eksempler på lærere, som vil få en sag på halsen, fordi man har lagt en hånd på skulderen af en elev, fordi man har skønnet, at det var det pædagogisk mest korrekte.
Der vil jeg bare sådan helt grundlæggende spørge: Mener ordføreren også, at det er en udfordring?
Signe Munk (SF), 2025-10-09:
Det ved hr. Jan E. Jørgensen jo godt at jeg er uenig i, og derfor tror jeg heller ikke, at han skal frygte, at der er sådan en trafik her fra mit politiske standpunkt over i Venstre, altså i forhold til om man skulle bytte partier eller andet.
Vi har sagt, at vi ikke mener, at topskatten skal sænkes.
Vi mener ikke, at de rigeste virksomhedsarvinger skal betale mindre i skat.
Vi mener heller ikke, at man skal lade være med at indføre lagerbeskatning.
Så der er masser af skæve skattelettelser der.
Vi mener, at de penge kunne være brugt bedre ovre i velfærden.
Men jeg vil også sige, at jeg synes, det er lige sådan frisk nok af en regeringsordfører at sige, at vi skal fremlægge en samlet økonomisk plan, når regeringen ikke engang har formået at gøre det selv.
Næh, og jeg tror også, de fleste godt kan mærke, at det ikke er, fordi der er lun luft imellem SF og Socialdemokratiet for tiden, så jeg tror ikke, det lige er det, vi kandiderer til i den her sag.
Jeg har det bare sådan, at som oppositionsparti må man tage stilling fra sag til sag, og SF vil ikke spændes for den kampagnevogn, som de blå partier har gang i nu.
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Tak til fru Signe Munk for talen, tak til SF for et rigtig godt samarbejde på mange områder, ikke mindst børneområdet, som jeg glæder mig til at forsøge at løfte sammen med SF.
Vi deler også det børne- og menneskesyn, som ordføreren har givet udtryk for i dag.
Vi har vores børneløfte på 15 mia. kr., og I har jeres på 8 mia. kr.; vi skal bare have skubbet de ressourcer op til det.
Der har SF sammen med Dansk Folkeparti og SVM-regeringen besluttet helt at afskaffe hele 10. klasse, afskaffe hf og indføre ny adgangsbegrænsning på 6 til det almene gymnasium, som betyder, at hver fjerde dreng, der går der i dag, ikke vil kunne gå der.
En gang stod SF jo for ro på i folkeskolen og ikke yderligere krav og præstation osv.
Kan vi dog ikke få lavet den aftale om?
Signe Munk (SF), 2025-10-09:
Jeg vil lige starte et andet sted.
Det er sådan set fair nok, at man stiller et spørgsmål og starter ved de ting, der er svære, men der er jo et formål med den store epx-reform, som er blevet lavet, og som jeg støtter helhjertet.
For det første har vi et Danmark, der er brug for at have ungdomsuddannelser i hele landet, og det er ikke et problem i Nordsjælland, men det er dæleme et problem derovre, hvor jeg kommer fra i Skive Kommune.
Så vi har brug for at skabe nogle solide ungdomsuddannelser i hele Danmark.
Det er epx-reformen et vigtigt bidrag til.
Så er det også et meget vigtigt bidrag til at sige, at hvis du ikke er helt sikker på, hvad du gerne vil i de videre uddannelsesliv, om du skulle gå sygeplejerskevejen, om du skulle gå på universitetet, eller om du skulle blive håndværker, så starter vi grundlæggende det samme sted.
Det tror jeg er helt rigtigt.
Så er der nogle ting i den reform, som er svære for SF, og det er jo også der, hvor spørgeren spørger ind.
Nej, vi havde ikke ønsket os, at karakterkravet blev hævet, og nej, vi synes, at det er drønsvært, at 10. klasse ikke er det samme, som det var før.
Men jeg vil sige, at overordnet set synes jeg, at epx-reformen leverer på nogle af de svar, vi har trængt til i uddannelsespolitikken i mange år, nemlig at få et bredere uddannelsestilbud og vise flere unge mennesker ind i håndværksfagene og give gode velfærdsuddannelser.
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Vi ønsker i øvrigt også at lave flere campusser ude i yderdistrikterne.
Vi er gået allerforrest på finansloven og reddet små ydergymnasier.
Det er vi også med på – også at lave det som epx.
Jeg forstår bare ikke, hvorfor det skal finansieres ved at lukke alle 10. klasser, alle hf'er, og hvordan SF kan være med til at øge presset i folkeskolen.
Signe Munk (SF), 2025-10-09:
Og så er det bare sådan, at det her altså også handler om, at vi får nogle mindre ungdomsårgange, så vi kan ikke have alle de samme tilbud.
Men jeg er da også træt af, at 10. klasse ikke er det tilbud, som det var engang, men jeg tror på, at vi kan løfte den gruppe af unge i både epx-uddannelserne og i fgu-regi.
Frederik Vad (S), 2025-10-09:
I vil tage imod 500 kvoteflygtninge, som jo er en fordobling af det tal, vi har i dag, oven på den integrationsopgave, som vi prøver at løse rundtomkring i kommunerne.
Jeg vil gerne spørge SF's ordfører: Hvad er det, det kommer til at kræve af skattestigninger at få finansieret de flere flygtninge, SF vil tage?
For det, jeg forstod på SF's udlændingeordfører før sommerferien, var, at de flere flygtninge skulle finansieres, ved at man bl.a. tilbagerullede skæve skattelettelser.
Signe Munk (SF), 2025-10-09:
Jeg kunne ikke lade være med at trække på smilebåndet, for jeg var lige ved at tro, at ordføreren havde læst Viborg Stifts Folkeblad fra 2009, hvor en 19-årig Signe Munk skrev sit første passionerede debatindlæg om modstanden imod Hærvejsmotorvejen.
Så det er vist sådan rimelig kendt stof, at den har jeg, på almindeligt jysk, aldrig været begejstret for.
Så er der lavet en stor infrastrukturaftale, som indeholder et kæmpe løft af togbanen, og hvor SF faktisk for første gang i mands minde fik ind, at Folketinget skulle bygge en ny togbane og på den måde jo faktisk løfte den kollektive trafik og få elektrificeringen ind osv.
Og med den store aftale følger der jo – hvis man vil være med ved bordet, hvor man faktisk laver politik – så et kompromis, der skal indgås, og der er Hærvejsmotorvejen kommet ind, fordi der var et flertal for det.
Vores førstevalg havde været noget andet, nemlig at man udvidede rute 13 med en to plus en-løsning, men det er desværre en mulighed, som der aldrig har været politisk opbakning til, på trods af at jeg tidligere, da jeg var 19 år, skrev et debatindlæg om det.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-10-09:
Tak for svaret.
Man kan jo læse i et tidligere interview, at SF har sagt, at man er gået med i infrastrukturaftalen om motorvejene, fordi man mener, at man kan være med til at gøre den grønnere.
Så derfor spørger jeg bare helt specifikt ind til det.
Jeg kan godt høre, at ordføreren har skrevet et debatindlæg om det, men hvordan har SF helt konkret i den her sag været med til at gøre den her motorvej grønnere og sørget for, at levesteder for dyr ikke bliver ryddet, og sørget for, at motorvejen ikke skal køre ind over to vigtige drikkevandsmagasiner, bare for at nævne et par dårlige ting ved den motorvej?
Signe Munk (SF), 2025-10-09:
Jeg tror bare grundlæggende, at den motorvej er en dårlig idé.
Det har SF ment hele tiden.
Så prøver vi så at sørge for, at der er faunapassager, og at man har de bedst mulige sikringer i forhold til drikkevandsmagasiner.
Men det kommer jo ikke til at nå hen til det synspunkt, der egentlig også er vores, altså at vi ikke synes – og det er ikke bare os, der synes det – at der ikke er brug for den motorvej, for der er ikke trafik nok til den.
Frederik Vad (S), 2025-10-09:
Tak for det.
Siden grænserne brød sammen i 2015, har vi givet op imod 100.000 opholdstilladelser gennem asyl- og familiesammenføring.
Socialdemokratiets politik er, at vi som samfund ikke aktivt kan tage imod flere flygtninge.
Før sommerferien havde jeg en diskussion med SF hernede i Folketingssalen, hvor jeg kunne forstå, at det var SF's politik, at vi aktivt skulle tage flere flygtninge til Danmark, og at det skulle finansieres ved at tilbagerulle skattesænkninger.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge fru Signe Munk: Hvor mange flere flygtninge er det, SF vil tage herop, og hvilke skatter skal stige for at finansiere de flere flygtninge?
Signe Munk (SF), 2025-10-09:
Jeg vil starte med at sige, at for SF er det helt tydeligt, at antallet betyder noget, når man skal løse integrationsopgaven med folk, som har brug for at søge ly i vores land, fordi de er på flugt fra krig og ufred, og ved siden af det jo selvfølgelig også skal kunne håndtere, at der er mennesker, som kommer hertil som immigranter, og som ikke har noget opholdsgrundlag, der egentlig berettiger til, at de er i Europa eller Danmark.
Så vi går jo ind for, at der er styr på antallet.
Det, vi har sagt, er, at vi vil tage imod 500 kvoteflygtninge.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-10-09:
Tak til ordføreren for en god tale, der både handlede om børn og om det grønne område.
Det kunne næsten være en tale, som Alternativet også kunne have holdt.
Men der er jo faktisk lidt forskel på SF og Alternativet, og det kan man f.eks. se i de aftaler, vi vælger at gå med i.
Jeg kan nævne den grønne trepartsaftale, som Alternativet ikke valgte at gå ind i, fordi den var alt for uambitiøs i forhold til det grønne område.
Jeg kan også nævne den del af infrastrukturaftalen, som handler om motorveje, og det er det, jeg gerne vil stille et spørgsmål om.
For en af de motorveje, som skal bygges nu, er motorvejen, som jeg ved at ordføreren kender ganske godt til, nemlig Hærvejsmotorvejen, som skal ligge deroppe, hvor ordføreren er valgt.
Den motorvej kommer til at køre ind over vigtige drikkevandsmagasiner, som forsyner beboerne i Viborg med drikkevand, og den kommer til at betyde, at der skal ryddes skov, levesteder for dyr osv.
Mener ordføreren, at ordføreren har været med til at beskytte natur, miljø og klima ved at være med i den her aftale?
Signe Munk (SF), 2025-10-09:
Ja, for det fortæller formanden for Danmarks Lærerforening, og det fortæller helt almindelige folkeskolelærere
, så det er en udfordring.
Derfor mener vi også, at klarlæggelsen i ordensbekendtgørelsen om fysisk indgriben er på sin plads og rigtig, og det mener jeg faktisk også vi flere gange har bakket op om.
Vi siger bare, at den diskussion ikke må stå alene.
Lad os da for pokker lave et milliardløft af den danske folkeskole.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-10-09:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Det var jo en god tale.
Jeg vil godt starte med at rose SF, for jeg synes, at SF om nogen har vist, at når de ser, hvordan tingene ændrer sig i det danske demokrati, er de villige til at lære.
SF er blevet det nye Venstre.
De har fundet ud af, at vejen til ministerbilerne er ved at sørge for at frede statsministeren, og hatten af for det.
Man skal jo lære, så længe man lever.
Så nu tænker man: Hvad fik man den her gang?
Vil SF ikke bare lige forklare mig noget.
Så hvorfor er SF så ikke kommet med det forslag, i stedet for at man står og siger, at der nu er noget galt med, at vi er kommet med et forslag?
Nu vidste vi det da i hvert fald en times tid inden.
Vil SF ikke lige fortælle, om man vil have forlænget forældelsesfristen på ministeransvarsloven?
Og hvad er problemet med at gøre det nu?
Susie Jessen (DD), 2025-10-09:
Tak for det.
Og velkommen tilbage efter pausen.
Jeg vil gerne sige tak til ordføreren for en tale, som jo handlede om dannelse, ordentlighed og værdier.
Jeg synes, der er sket et værdimæssigt skred med den her SVM-regering.
Jeg kan nævne f.eks. koranloven, som var et øksehug i vores ytringsfrihed, afskaffelsen af store bededag og den abortgrænse, som jo blev sat op til 18 uger, uden at man egentlig overhovedet ville forholde sig til, at der er et lille liv i maven, som man også skal tage hensyn til.
Der har også været den her debat om åndelig oprustning.
Jeg kan forstå, at Socialdemokratiet oven i købet har udnævnt en ordfører for demokrati og åndelig oprustning.
Jeg mener, at der skal lidt mere til, og derfor er jeg interesseret i at høre, hvordan LA definerer åndelig oprustning, og hvad man kan gøre her i Folketinget for at få styrket den åndelige oprustning i Danmark.
Alex Vanopslagh (LA), 2025-10-09:
Det er jo både et godt og et vigtigt spørgsmål og også et svært spørgsmål, for det belyser også lidt, hvad der er grænserne for politik, altså at hvis vi ønsker mere åndelig oprustning i Danmark, kan vi gøre noget politisk, men vi kan jo ikke bare vedtage en lov og så sige, at nu skal folk være mere åndeligt oprustede.
For mig at se handler åndelig oprustning om to ting.
Det ene er mere sådan på individplan, altså at unge menneske udvikler sig til at være kompetente, myndige borgere.
Det, der er afgørende politisk for at fremme mere åndelig oprustning så at sige, er jo at få folkeskolen tilbage på sporet.
Nu læste jeg lige her forleden Bertel Haarders bog, som var fremragende, og noget af det, han påpeger er gået galt med folkeskolen, er jo netop, at man ændrede formålsparagraffen i folkeskolen væk fra, at det skulle handle om at dyrke deres karakter og dannelse, og så over til, at eleven skulle være i centrum.
Men hvis man skal være et dannet menneske, skal man også være i stand til at gøre præcis det modsatte, nemlig ikke at sætte sig selv i centrum.
Susie Jessen (DD), 2025-10-09:
Det er jo et rigtig godt sted at starte, netop ved folkeskolen, hvor man i virkeligheden også får sådan et fundament af dannelse, så det er jeg meget enig med ordføreren i.
Jeg er også glad for, at vi har fundet fælles fodslag på det her område.
Jeg synes også, at det handler om vores fælles værdier, altså ligestilling og ytringsfrihed.
Jeg ser en islamisme, som lægger pres på mange af de her danske værdier, som vi har dybt inde i vores sjæl.
Der knækker kæden for mig, og der er jeg også interesseret i at høre Liberal Alliance i forhold til vores kristne værdigrundlag.
Hvordan mener ordføreren at vi skal forholde os til det, når der er en trussel fra islamismen her, som jeg ser som meget tydelig?
Alex Vanopslagh (LA), 2025-10-09:
Jeg tror, jeg vil formulere det på den måde, at når hele diskussionen om åndelig oprustning er relevant og jeg egentlig også gerne vil rose regeringen for at have startet den, er det også, fordi vi lever i en tid, hvor tingene er mere usikre.
Så åndelig oprustning handler jo også om at blive bevidst om, hvad det er, vi skal forsvare.
Og det er jo i bund og grund den vestlige civilisation og vores samfundsværdier og det at få en øget bevidsthed om vores kristne kulturarv.
Det mener jeg er afgørende.
Jeg kan ikke se for mig, at man overhovedet kan foretage en åndelig oprustning, uden at man også har en oprustning af den kristne kulturarv.
Det er ikke det samme, som at man vil have flere til at være troende.
Pause Pause (Pause), 2025-10-09:
Mødet er udsat.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-10-09:
Tak for ordet, og tak til hr. Alex Vanopslagh for talen og især også for at sætte fokus på folkeskolen.
Det tror jeg bestemt der er brug for i den her tid, fordi vores fælles skole er udfordret.
Men jeg er ikke så overbevist om, at det, hr. Alex Vanopslagh nævner, er løsningen.
Når man snakker om at ville indføre et nationalt pensum, er det for mig at høre ikke noget, der normalt ville komme fra et meget frihedselskende, afbureaukratiserende parti, som har sagt: Du kan godt
Den skolepolitik, som vi har været enig med Liberal Alliance om, har jo handlet om at frisætte lærerne fra, at der var for snævre politiske rammer.
Når jeg hører et nyt nationalt pensum herindefra, er det så ikke at gå tilbage?
Er det så ikke at sige til lærerne: I kan ikke, det er os, der kan?
Alex Vanopslagh (LA), 2025-10-09:
Det er da i hvert fald at forsøge at gå tilbage til nogle af folkeskolens rødder og gamle idealer.
For friheden ligger jo ikke i bare at være frigjort, friheden ligger i at være en del af noget større og at kunne tage ansvar for sit eget liv og tage ansvar for et større hele.
Derfor mener jeg, at det er afgørende, at vi på ny får et nationalt pensum, men til gengæld skal det også følge af det, at der er langt færre krav i forhold til alle de der åndssvage læringsmål, der har været.
Men der kan man jo godt give væsentlig mere frihed, ligesom man kan give mere frihed til de enkelte skoleledere og skolebestyrelser, så rammerne i folkeskolen minder mere om rammerne i en friskole.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-10-09:
Jeg kan simpelt hen ikke forstå den røde tråd i den skelnen.
Man mener, at det, at der var en masse læringsmål, var for snævre rammer om folkeskolen, og nu siger man så, at man i stedet skal sige, hvad det er, der skal undervises i, og hvornår det skal gøres.
Det er da at sætte nogle endnu hårdere rammer på folkeskolen.
Jeg kan ikke se, at det skulle være at sætte den fri.
Nu har man i flere år snakket om, at man ville frisætte folkeskolen, men nu går man så den anden vej med et nationalt pensum.
Er sandheden ikke, at det, der ligger bag det fælles borgerlige ønske om en nationalt pensum, var det, hr. Morten Messerschmidt kom til at sige, nemlig at man mener, at lægerne er inkompetente?
Alex Vanopslagh (LA), 2025-10-09:
Jeg mener ikke, at lægerne generelt er inkompetente, men vi har da en udfordring med, at der ikke er mere prestige i at vælge lærerfaget til.
Vi har en udfordring med, at kvaliteten af læreruddannelserne ikke er tilstrækkelig høje.
Vi har lærere, der kommer ud af læreruddannelsen og ikke kan finde ud af at lave nutids-r.
Det er da en udfordring.
Så ville det forhåbentlig føre til, at der er noget mere prestige i faget, at der er flere, der går den vej, og at det i øvrigt nok også vil føre til højere lønninger og dermed kan tiltrække flere lærere.
Men jeg mener da, at vi skal kunne tale om, at kvaliteten af lærerstanden er det vigtigste for at få en bedre folkeskole, og den er jo ikke god nok i dag.
Det er ikke det samme, som at alle lærerne er dårlige.
Peter Have (M), 2025-10-09:
Jeg vil gerne spørge lidt ind til kritikken af paratheden i forhold til dronerne over Danmark.
Det er jo sådan, at vi igennem årtier har nedbrudt det danske forsvar og beredskab, og så har vi så i en periode nu her forsøgt efter alle mulige kunstens regler at opbygge igen.
Det er sådan, at skal man have fat i nye kapaciteter, så bliver vi nødt til at finde ud af, hvordan vi gør tingene.
Hvad dronerne angår, har vi jo lavet et maritimt dronecenter på Dueodde, og vi har lavet et luftrumscenter ovre ved Odense.
Derfra kommer der jo nogle erfaringer om, hvordan vi skal have droneforsvar i Danmark.
Vi kan jo ikke bare sådan fare ud og så købe en masse droneforsvar og sætte det alle mulige steder, uden at vi også uddanner personale til det.
Så mener Liberal Alliance ikke, at det er den rigtige vej, vi er gået ved at lave de her dronecentre, både maritimt og for luftrummet, for at vi så hurtigt som overhovedet muligt kan opbygge de her forsvarsting i både militær og civil infrastruktur?
Alex Vanopslagh (LA), 2025-10-09:
Det kan sagtens være en god idé med de her dronecentre.
Men det er ikke en god idé, hvis man lægger det ind som betingelse for, at vi først noget senere kan få indkøbt de nødvendige kapaciteter og få den nødvendige viden og mandskab til at kunne håndtere det her.
Nogle gange, når jeg har hørt på forskellige ministre den seneste tid, får de det til at lyde, som om alle andre europæiske lande er lige så forsvarsløse over for droner, som vi er.
De kan heller ikke, skulle jeg til at sige, nedtage dem – det er jo en diskussion, om vi kan det i Danmark.
Men vi så jo bare ved EU-topmødet, at vores nabolande har taget det her mere seriøst og har været mere rettidigt ude.
Det er da stærkt kritisabelt, og det kan da ikke komme som en overraskelse, at droner er et af de mest anvendte værktøjer i moderne krigsførelse, også hvis det er hybrid krigsførelse.
Jeg var overrasket og chokeret over, at vi ikke havde et bedre beredskab.
Jeg kan have en mistanke om, at de måske også selv i forsvaret var lige så overraskede.
Det håber jeg da.
Men jeg mener ikke, det er tilfredsstillende, nej.
Signe Munk (SF), 2025-10-09:
Det er jo sådan, at når der kommer ros fra en jyde til en anden, ved man jo, at det er ægte ros.
Jeg oplevede så ikke rigtig det sidste spørgsmål som ros, men det vil jeg så svare hr. Kim Edberg Andersen på nu.
Det undrer ikke mig, at ordføreren kan finde udtalelser fra SF'ere om, at vi vil ændre på forældelsesfristen for ministeransvaret, for det er vores politik, og derfor vil vi også fremsætte et beslutningsforslag omkring det.
Det, det handler om, er det her hasteelement.
Jeg har svaret på det mange gange i forhold til en fuldstændig velundersøgt sag, i forhold til at det er blevet slået fast, at der ikke er givet en ulovlig instruks.
Det hasteelement handler altså mest om at få gang i salen.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-10-09:
Tak for det.
Det havde jo ikke været nødvendigt, at det var et hasteelement, hvis SF ikke bare snakkede om tingene.
Jeg hørte godt det der med amoriner i luften, og hr. Jan E. Jørgensen kom til at sige socialdemokrater, og så kunne jeg se på SF's ordfører, at man i hvert fald ikke ønskede at være Venstremand, men man er jo blevet Venstremand, for man snakker en masse om det.
I juni 2024 ville man have ændret det.
Der er man så fra SF's side ikke kommet med et eneste beslutningsforslag om at ændre det inden, og nu er der andre, der kommer med det, og så trækker man i land.
Så jeg spørger en gang til: Er det, fordi SF gerne vil gøre sig spilbare over for en kommende regering, og at man godt ved, at hvis man gør det her, er det ikke sikkert, at Socialdemokraterne kommer med åbne arme efterfølgende?
For der må jo være en forklaring på, hvorfor man skifter så hurtigt og sådan lige pludselig op til en debat i Folketingssalen.
Og det er jo ikke første gang.
Det er jo blevet noget, man gør hver gang.