runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2025-02-25:
Der er jo i spørgsmålets ordladning, og det tror jeg også hr. Morten Messerschmidt vil vedstå sig, en masse insinuationer og herunder også beskyldninger.
Jeg er ikke bekendt med karakteren af dem, så det vil jeg ikke stå og gøre mig klog på.
Jeg vil igen også sige, at jeg helt generelt tror, at tiden er moden til, at vi moderniserer partistøttereglerne, og at jeg i øvrigt med tilfredshed har noteret mig, at der, som jeg husker det, er et rimelig bredt flertal uden Dansk Folkeparti, som er parat til at se på at forbyde udenlandske donationer til politiske partier, og det hilser jeg velkommen.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-02-25:
Det har jeg forståelse for.
Jeg beder heller ikke om en redegørelse i detaljer, og jeg kan også selv læse Karnov og sådan nogle ting, så jeg spørger bare, hvad justitsministeren mener.
Peter Hummelgaard (S), 2025-02-25:
For at være helt ærlig – jeg var også inde på det i min indledning – er jeg ikke dybt inde i partiregnskabsloven, alene af den årsag at det jo hører under indenrigsministerens ressort.
Så spørgsmål vedrørende partistøtte må jeg henvise til indenrigs- og sundhedsministeren.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-25:
Jeg tror bare, at ordføreren har et måske lidt naivt perspektiv på, hvordan politik fungerer, selv om ordføreren er en del af det.
Vi ved jo godt, hvordan politik fungerer.
Vi ved godt, hvad for nogle interesser, der er på spil.
Vi ved godt, at der er virksomheder, der sætter budgetter af til et public affairs-bureau til at påvirke noget bestemt lovgivning.
Vi ved godt, at det er en meget hård kamp, der foregår bag kulisserne.
Det er i øvrigt derfor, meget af det skal være lukket, for det ser ikke pænt ud, hvis man får det frem.
Så der er jo kampe, hvis det er sundhedspolitik f.eks. versus tobaksregulering.
Vi ved jo godt, at det er en meget, meget stor kamp.
Vi kan tage miljø, klima osv.
Der er meget stærke interessekonflikter.
Så anerkender ordføreren ikke, at der er nogen interessekonflikter et eller andet sted, og at når Indenrigs- og Sundhedsministeriet træffer beslutninger på vegne af nogle anbefalinger til nogle børn, så skal forældrene kunne stole på dem?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-02-25:
Tak, formand.
Et af de partier, hvor der har været sået tvivl om, hvorvidt der er pågået nepotisme eller andet, er jo partiet Moderaterne, som justitsministeren sidder i regering med, selvfølgelig konkret foranlediget af hr. Lars Løkke Rasmussens dubiøse adfærd i forhold til CIP og andre kapitalfonde osv., hvor det ikke rigtig er til at se, hvor det private starter, og hvor det partimæssige slutter.
Men der findes jo så, kan jeg forstå, en særlig bestemmelse i partiregnskabsloven, som hr. Lars Løkke Rasmussen fiffigt nok har fundet frem til for at forhindre den offentlighed, der gælder for alle andre partiregnskaber, og jeg betragter det som en af de største udfordringer ved den Transparency International-ranking, som ministeren nævner.
Derfor synes jeg, det ville være på sin plads, om ministeren havde en holdning til, om den bestemmelse, som indtil videre har gjort, at offentligheden har været unddraget indsigt i hr. Lars Løkke Rasmussens partiregnskaber på niveau med alle andre partiers regnskaber, ikke også burde revideres.
Peter Hummelgaard (S), 2025-02-25:
Det er mange forskellige ting at svare på på 30 sekunder, men lad mig starte med det sidste.
Ja, jeg er dybt uenig med dem, der kritiserer, at man eksempelvis indgår trepartsaftaler, uanset om det er med arbejdsmarkedets parter, eller om det, som det var i tilfældet med den grønne trepart, er med landbruget på den ene side og Danmarks Naturfredningsforening på den anden side.
Ja, jeg mener, det er meget, meget demokratisk skønt og unikt, at vi er i stand til at skabe et rum, hvor dybest set også de politiske kræfter åbner op, og hvor man både beder nøgleaktørerne om at byde sig til med idéer og løsninger, men også at tage et ansvar for de selv samme løsninger.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-25:
Så ministeren vil være uforstående over for dem, der er kritiske over for det og siger, at der bliver en for stor vægtning af særinteresser, versus det, der i det her tilfælde var tale om, altså at miljøpolitik og klimapolitik blev nedtonet, selv om det var det, borgerne havde ønsket ved det sidste valg?
Så den kritik kan ministeren ikke høre, kan jeg forstå.
Hvordan forstår ministeren det så at der er den her type af regulering andre steder og i andre lande?
Det er jo ret unikt, at vi i Danmark ingen regulering har i forhold til svingdørslobbyisme, at vi ikke har et lobbyregister og f.eks. den her database osv.
Mener man, at Danmark skal være helt anderledes end alle de andre europæiske lande?
Peter Hummelgaard (S), 2025-02-25:
Jeg er jo en meget, meget stor tilhænger af, at man også indgår i forpligtende partsaftaler med nøgleaktører på området, hvis det kan være med til at bygge bro over nogle forskellige modsætninger.
Da jeg selv var beskæftigelsesminister, tror jeg det var – det var selvfølgelig også under coronatiden og derved under særlige omstændigheder – sad jeg selv for bordenden i det, der endte med at blive 19-20 forskellige trepartsaftaler med arbejdsmarkedets parter, som jo til syvende og sidst, ligesom det også gjorde i den grønne trepart, handlede om at få nogle interessemodsætninger til at mødes og bøje sig af over for hinanden.
Det mener jeg er en meget særlig og unik dansk måde at løse meget store og i sagens natur også svære problemstillinger på.
Så det er jeg en meget stor tilhænger af.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-25:
I forhold til det her med, at vi har en lav korruption i Danmark, så er det jo, fordi det her er et opfattelsesindeks, og det vil jo sige, at vi ikke har nogen viden om, hvor meget korruption der er.
Derfor er en del af det forslag, som organisationen GRECO bl.a. har anbefalet os, også at lave den her database, hvor vi faktisk begynder med at overvåge og indsamle information om de cases, der er, sådan at vi kan få en viden om, hvor højt korruptionsniveauet er.
Vil ministeren forholde sig til det konkrete forslag?
Så har jeg et andet konkret forslag, jeg gerne vil høre ministerens kommentar til.
Det, vi har i dag i forhold til det her med interessekonflikter, er jo i høj grad formaliseret lobbyisme, f.eks. i forbindelse med en grøn trepart, hvor man ligesom har inviteret lobbyorganisationerne helt ind i det politiske rum, og det har ministerens kollegaer været meget stolte af, fordi de mener, det er en god måde at lave politik på.
Men hvordan vil justitsministeren, set fra ud et interessekonflikthåndteringsperspektiv og også justitsministerens eget perspektiv, vurdere de her sager, hvor man simpelt hen inviterer lobbyorganisationerne helt ind i regeringskontorerne?
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-25:
Som borgere skal vi jo spørge os selv: Hvorfor skal politiske beslutninger træffes bag lukkede døre?
Hvorfor skal Folketingets udvalgsmøder være lukkede?
Hvorfor skal forligskredsens møder være hemmelige?
Hvorfor skal møder hos ministeren i det hele taget være hemmelige?
Hvorfor skal det være svært at få aktindsigt i forvaltningens praksis osv. osv.?
Jeg kunne blive ved med at stille en lang række spørgsmål, som alle sammen handler om, hvorvidt vi som borgere har tillid til den måde, vores demokrati, vores folkestyre, og vores offentlige sektor fungerer på.
Hele pointen er: Hvorfor er det vigtigt?
Det er det jo, fordi vores type samfund kun fungerer, så længe vores borgere har en grundlæggende tro på, at systemet arbejder i deres interesse, og at systemet træffer rationelle, faglige begrundelser, som ikke er baseret på specifikke særinteresser.
Det er derfor, det er vigtigt med åbenhed og transparens.
Det er derfor, det er vigtigt at undgå skjult lobbyisme, manglende gennemsigtighed, magtmisbrug osv.
Alt det her står selvfølgelig i modsætning til autokratier, samfund, som ikke er baseret på borgernes tillid, men som er baseret på et magtmonopol, hvor man kan censurere, intimidere og systematisk underminere frie institutioner, for dem har man ikke brug for.
Men vores type samfund er baseret på, at borgerne er involveret og inddraget og har tillid til systemet.
Hvad sker der så i dag?
Der sker en stille erosion af vores forskellige frie, demokratiske institutioner.
Det sker stille og roligt og gradvis, og det er det, det her forslag handler om.
Det handler om en værktøjskasse, hvor der er en lang række forslag, som kommer fra EU, organisationen GRECO og andre, så der er ikke i det her forslag tale om så at sige nye idéer.
Det handler om en vedvarende kritik, der har været af Danmark i mange år, for ikke at have skabt det stillads, der er behov for for at sikre et ordentligt demokratisk samfund.
Mads Olsen (SF), 2025-02-25:
Tak for ordet.
Som sagt tager jeg den her sag i dag for fru Halime Oguz fra SF, vores ligestillingsordfører.
Vi står med et forslag, der vil begrænse retten til juridisk kønsskifte i Danmark, ikke baseret på dokumentation eller reelt behov, men på frygt og anekdoter.
Så vil jeg læse en historie op, som fru Halime Oguz har fortalt mig, og jeg citerer: Siden jeg var barn i en dansk folkeskole, har jeg kendt til personer, der ikke følte sig tilpas i deres køn.
Jeg kendte bare ikke ordet for det.
Det gjorde Edith fra min klasse heller ikke.
Hun gik kun sammen med drengene, spillede fodbold, havde kort hår og gik i bondebluser, som hun forsøgte at skjule sin krop med.
Hun gik aldrig i bad med os piger efter idræt.
I stedet fik hun lov til at bruge lærernes baderum.
Selv dengang fandt man pragmatiske løsninger uden drama, uden mistænkeliggørelse.
Hun var anderledes, og det skulle hun have lov til.
Hun generede ikke andre.
Citat slut.
I dag har vi et juridisk system, der anerkender og respekterer den virkelighed, som mennesker som Edith lever i.
Juridisk kønsskifte har eksisteret i 10 år og har givet transpersoner retten og friheden til at leve i overensstemmelse med deres identitet.
Vi har ikke set en glidebane, et udbredt misbrug eller et samfundsmæssigt sammenbrud.
Vi har set mennesker få en mulighed for at være sig selv uden at skade andre.
Forslagsstillerne hævder, at staten kan begrænse denne rettighed for at beskytte andres frihed, men de har ikke fremlagt dokumentation for, at den nuværende lovgivning skader nogen.
Enkeltsager kan ikke retfærdiggøre en generel indskrænkning af rettigheder.
Retssystemet har allerede mekanismer til at håndtere særtilfælde, som adskillige ordførere før mig har været inde på.
Et af argumenterne er, at juridisk kønsskifte truer kvinders rettigheder, og at vi er nødt til at iagttage, at kvinders rettigheder og den ligestilling, kvinder har opnået, ikke tilsidesættes på grund af hensyn til en anden gruppe.
Hvis bekymringen handler om valide sundhedsdata, som forslagsstillerne nævner i beslutningsforslaget, så er løsningen bedre registreringsmetoder og ikke færre rettigheder.
Det at føle, at man ikke passer i sin krop, er ikke et nyt fænomen.
Mennesker har til alle tider følt sig anderledes i den krop, de blev født i.
Forskning viser, at transkønnede, der nægtes anerkendelse og støtte har en markant øget risiko for psykiske lidelser, angst og depression.
Det er ikke en teoretisk debat.
Det handler om virkelige menneskers liv og velbefindende.
Dengang i folkeskolen fandt vi en løsning for Edith, dvs. fru Halime Oguz' klassekammerater, uden at gøre det til et problem.
I dag har vi en lovgivning, der sikrer en grundlæggende frihed for en udsat gruppe, uden at det går ud over andre.
Hvis vi ønsker et samfund, der rummer forskellighed, må vi insistere på, at alles rettigheder gælder.
At rulle den tilbage vil være et unødvendigt skridt baglæns, og derfor stemmer SF imod forslaget.
Og jeg skal hilse og sige fra Radikale Venstre og Alternativet, at de heller ikke støtter forslaget.
Tak for ordet.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-02-25:
Det tror jeg ikke jeg er.
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstod det, for det er jo forholdsvis komplekst.
Så jeg er fuldstændig enig i, at det på mange måder da er noget rod.
Det ville være nemmere, hvis alle bare følte sig som det køn, de nu var født som.
Det ville gøre tingene meget nemmere, men det er der altså nogle der ikke gør.
Og som forslagsstillerne selv skriver, er det helt afgørende for dem at kunne få det her juridiske kønsskifte, og det anerkender og respekterer jeg.
Jeg har det sådan, at hvis vi som et flertal i samfundet kan gøre noget for at få nogle andre menneskers liv til at blive lettere, så skal vi da gøre det, men det skal selvfølgelig ikke være på bekostning af andres ret til tryghed, blufærdighed osv.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-02-25:
Også tak til ordføreren for at sige alt det rigtige, altså at det ikke skal ske, og at det er den rigtige beslutning, at vi som kvinder kan forvente at have et privat rum, når vi er i et kvindeomklædningsrum i svømmehallen.
Der sidder ikke en Højesteret lige ved indgangen i svømmehallen.
Det sker allerede.
Den tendens ser vi allerede nu: at der er en mand, der så står i svømmehallen, og man står i den situation som kvinde.
Føler man et ansvar for at tage det tilbage, bare fordi Højesteret kom frem til, at det også var sund fornuft?
Skal vi stilles i den situation?
Har ordføreren ikke nogen ansvarsfølelse for, at det er den tendens, man bidrager til, når man lader det her stå til?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-02-25:
Jeg bliver bare lidt forvirret, for Liberal Alliance bakker op om juridisk kønsskifte.
Altså, Liberal Alliance er tilhængere af juridisk kønsskifte.
Liberal Alliance har så sammen med nogle andre partier fremsat et forslag om, at man nu også skal være helt sikre på, at personen, der beder om juridisk kønsskifte, nu også mener det.
Og der er jeg altså indrettet sådan, at jeg tænker: Ej, okay, hvis man ikke virkelig, virkelig mener, at man vil skifte cpr-nummer, fordi man vil være det andet køn, så går man nok ikke op og beder om det.
Altså, jeg tror simpelt hen ikke, man kan finde ret mange eksempler på, at voksne mennesker, der er friske oven i hovedet, går op og siger, at de faktisk godt lige vil have et nyt cpr-nummer, uden at det er et rigtigt, dybfølt ønske.
Så derfor synes vi ikke fra Venstres side, at der er behov for at sætte et stort bureaukrati i gang og undersøgelser og psykologer, og hvad pokker ved jeg.
Så det er sådan selve essensen i det.
Men hvad angår det her med omklædning: Altså, jeg har ikke set dokumentation for de her sager, så hvis fru Sólbjørg Jakobsen har nogle af de her sager, synes jeg vi skal få dem frem.
Det, man eksempelvis har gjort på Frederiksberg, hvor jeg sidder i kommunalbestyrelsen, er, at man har sagt, at hvis der kommer en, som rigtig gerne vil klæde om i et andet omklædningsrum end det til vedkommendes biologiske køn, så siger man: Ved du hvad, det kan du ikke, men vi kan finde et sted til dig, hvor du kan gå ind alene og klæde om, så du ikke skal stå sammen med nogen, og så du føler dig komfortabel.
Det synes jeg er sådan en praktisk, god måde at løse hverdagens problemer på ude i hverdagens virkelighed.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-02-25:
Så svaret er nej, man mener ikke, at noget ansvar ligger i den lovgivning, man står og forsvarer, når jeg siger, at det bliver oplevet derude.
Vi har set, hvordan vores unge piger i breddefodbolden skal ud at forsvare deres ret til at have deres egen liga.
Det sker allerede nu.
Det ved Venstre.
Venstre er også selv ude for tiden at sige: Det er jo gået for langt.
Men alligevel viser I intet tegn på overhovedet at mene, hvad I siger.
Kan I ikke se, at den her lovgivning bl.a. er med til at have lavet et gakket samfund, hvor man ikke længere anerkender ganske banale sandheder?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-02-25:
Altså, jeg bliver forvirret på et højere plan.
Jeg kunne forstå det, hvis Liberal Alliance m.fl. havde stillet et forslag om at afskaffe muligheden for juridisk kønsskifte.
Det er jo ikke det, man har foreslået.
Tværtimod går man ind og siger: Juridisk kønsskifte er afgørende for nogle mennesker, og derfor skal vi sørge for, at de kan få det.
Vi skal bare sørge for, at empatien og forståelsen for de mennesker ikke går fløjten, fordi vi ser nogle af de her skøre eksempler.
Og vi er helt enige i, at de her skøre eksempler skal vi have væk.
Selvfølgelig skal man ikke kunne komme og sige: Jeg vil enormt gerne ind og klæde om inde sammen med kvinderne; det synes jeg da kunne være megaspændende, så nu går jeg lige op og ændrer mit cpr-nummer, så jeg kan få mulighed for det.
Selvfølgelig skal man ikke det; det ville jo være fuldstændig skørt.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-25:
Jeg bliver jo simpelt hen så meget klogere i løbet af den her debat.
Nu lærte jeg lige, at Socialdemokraterne mener, at den her lovgivning alene giver en rettighed til at ændre nogle tal i ens cpr-nummer.
Det lyder grangivelig, som om det er det samme, Venstres ordfører mener, at Venstre også mener, altså at loven om juridisk kønsskifte alene giver ret til at skifte cpr-nummer og ingen yderligere rettigheder.
Er det korrekt forstået?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-02-25:
Nej, så firkantet tror jeg ikke man kan sætte op.
Altså, juridisk kønsskifte er jo noget, hvor rigtig mange af de folk, som får det, også har fået en kønsskifteoperation.
Eksempelvis kender jeg en fra Venstre, en flot fyr med fuldskæg og hår på brystet.
Jeg tror ikke, der er nogen af os herinde i salen, der ville mene, at hvis han kom i fængsel – hvad jeg ikke tror han gør, men hvis han gjorde – så skulle han sidde sammen med kvinderne.
Ikke desto mindre er han altså født som en kvinde, men har fået en kønsskifteoperation, og selvfølgelig har han så også fået juridisk kønsskifte.
Så helt så firkantet og simpelt kan man ikke, tror jeg, sætte tingene op.
Men cpr-nummeret i sig selv giver ikke en masse rettigheder.
Det kan det måske have gjort i gamle dage, hvor der var forskel på mænd og kvinder i lovgivningen, men det er der jo heldigvis ikke mere.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-25:
Jeg troede ellers lige, at jeg havde forstået det hele.
Mads Olsen (SF), 2025-02-25:
Jeg skal egentlig bare spørge om noget.
Altså, det her beslutningsforslag fik jeg stukket i hånden sådan for et par timer siden og blev spurgt: Mads, kan du tage det for mig?
Altså, der står ikke noget konkret beskrevet i beslutningsforslaget om, hvad der skal ske, ud over at det skal gå til grænsen af menneskerettighederne, så vidt jeg forstår.
Men hvad er forslagsstillernes, herunder Danmarksdemokraternes, opfattelse af, hvad det vil indebære?
Er det, at der i stedet for 6 måneders ventetid skal være 2 år?
Skal man have et langt udredningsforløb med en psykolog og en læge osv., eller hvad er det mere nøjagtig, vi er inde omkring, for at Danmarksdemokraterne virkelig kan sikre, at en person virkelig gerne vil skifte sit køn?
Altså, hvad er egentlig nok til at tilfredsstille Danmarksdemokraterne?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-25:
Nu er det anden gang i dag, at jeg hører ordføreren sige, at han lige har fået stukket noget i hånden.
Der bliver jeg nødt til at sige, at det har jeg fået også her.
Så jeg vil bede ordføreren læse navnene på dem af os, der har lavet det her, og så kan han få det en til en og råt for usødet, i forhold til hvad de enkelte tanker er i det.
For jeg er nemlig også selv indskifter i sagen, så jeg er ikke lige inde i detaljen.
For jeg hører det som et reelt spørgsmål.
For Højesteret udvander den jo selv, fordi de siger: Fordi vi har vurderet, at du skal sidde med mænd, så skal du også behandles som en mand, når du skal afgive en urinprøve eller være nøgen.
Det siger Højesteret, og det vil sige, at mænd gerne må se en dame, hvad det er jo så er på det tidspunkt, der sidder i et mandefængsel, nøgen og afgive urinprøve.
Er ordføreren helt uenig i det?
Preben Bang Henriksen (V), 2025-02-25:
Jeg forstår spørgeren
derhen, at man siger, at det, det drejer sig om at sikre, er, at statens penge bruges rigtigt.
Ja, det var netop også derfor, at jeg bl.a. henviste til de ting, der indeholdes i forslaget, som efter min opfattelse medfører, at statens penge ikke bruges rigtigt, men derimod bruges til forskellige andre bureaukratiske instanser.
Så der er såmænd ikke noget, der adskiller os i forhold til udsagnet om, at statens penge skal bruges rigtigt.
Men spørgsmålet er, om de eksempler på tiltag, som nævnes i det her forslag, er den rigtige brug af statens penge i verdens mest ikkekorrupte land.
Det mener vi ikke i Venstre.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-25:
Jeg er glad for ordførerens forståelse for det her med offentlighedsloven og hele den diskussion, men jeg vil snakke lidt ind i det her med ordførerens holdning til, hvorvidt det er godt, at man har erhvervserfaring.
For selvfølgelig er det godt, at folketingsmedlemmer og andre kommer alle mulige andre steder fra, men det er jo ikke det, det handler om.
Det handler jo om det, der gælder, hvis du er ansat i en privat virksomhed; så er det jo meget almindeligt, at du har konkurrenceklausuler.
Du skal ikke kunne gå over til konkurrenten, dagen efter at du har siddet og lavet en eller anden colaopskrift, eller hvad det kan være.
Det er jo helt normalt.
På samme måde er det helt normalt i Tyskland, i Bruxelles og andre steder, at man har regler for det, hvis du har et offentligt embede, f.eks. som topembedsmand.
Det er noget af det, der i Tyskland har den højeste karensperiode, for det er meget, meget vigtigt i den tyske stat, at borgerne har tillid til, at når der er nogen, der har et offentligt embede i den tyske stat, så træffer man beslutninger ud fra den tyske stats og borgernes interesser – og man er ikke til fals for enkelte særinteresser, f.eks. enten gennem at få penge for det eller på anden vis.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-02-25:
Én ting er jo, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt ikke har tillid til det pågældende arbejde, men jeg er nødt til at sige, at det altså er sat i gang.
Det er sat i gang af en regering og en justitsminister, som Venstre bakker op om, og jeg har ingen grund til at tro, at der ikke skulle komme noget ud af det arbejde.
Det er muligt, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt ikke kan lide resultatet, når det kommer, men jeg er lige ved at sige, at så er der andre demokratiske metoder, som SF kan gøre brug af, hvis man vil stille mistillid op i den anledning.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-02-25:
Der er det jo så, at Socialdemokraterne hele tiden åbent har sagt, at de egentlig synes, at vi har en god nok offentlighedslov; de har faktisk ikke lyst til at ændre noget.
Det var derfor, vi blev så glade, da Venstre meldte ud, at nu ville man have ændret offentlighedsloven.
For dermed havde vi jo en form for flertal, som vi ikke længe havde haft i Folketinget.
Det er nemlig ikke lykkedes mig at overbevise Socialdemokraterne om, at vi skal have ændret offentlighedsloven, og derfor har jeg heller ikke særlig meget tillid til, at der kommer noget relevant ud af arbejdet, men det må vi jo se til den tid.
Så derfor vil jeg bare spørge: Hvad er det for nogle forventninger, Venstre har til det arbejde, som så er blevet sat i gang?
Preben Bang Henriksen (V), 2025-02-25:
Jeg var lige ved at sige, at vi nok har det nogenlunde, som SF havde det, da man åbenbart i, var det 2021 kom med forslaget her.
For det er jo ikke så længe siden, at SF sad i regeringen eller i hvert fald havde skaffet grundlag for en socialdemokratisk regering, hvor man åbenbart alligevel ikke fandt det så nødvendigt at banke i bordet omkring offentlighedsloven.
Men det gør man nu, og derfor er jeg da glad for, at ministeren jo også har tilkendegivet, at der arbejdes på projektet, og jeg er helt sikker på, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt er mand eller kvinde for at kontrollere, at der nu også sker noget omkring offentligt ansattes ytringsfrihed og ikke mindst offentlighedsloven i sig selv.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-02-25:
I 2021 havde SF et beslutningsforslag om at indkalde til forhandlinger om offentlighedsloven.
Det er nu 4 år siden, at Venstre meldte ud, at de ville have offentlighedsloven ændret.
Der kom som bekendt aldrig forhandlinger, selv om forslaget blev stemt igennem med et flertal.
Nu har man så i Venstre indvilliget i at lave endnu en syltekrukke og få det her pakket ned i et udvalg.
Nu skriver vi så 2025, og der er ikke sket noget som helst endnu.
Hvordan har Venstre det egentlig med den syltekrukke?