runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2020-03-26:
Jeg mener, at alle partier tager et stort, stort ansvar i den her tid, både ved at kommunikere til danskerne, til vælgergrupperne, der lytter særlig til dem, og ved at stemme for den lovændring, som vi vedtog for 14 dage siden, og jeg håber og appellerer til, at man også vil finde det ansvar i sig til at kunne gøre det ved denne lovændring.
Konkret er det jo sådan med vores epidemikurve, at det er for tidligt at sige: Nå, vi slap let.
Hvis man kigger bare på vores to nabolande, viser de seneste smittetal og tal for døde både fra den svenske hovedstad og fra flere delstater i Tyskland, med al tydelighed, at det eneste, man ikke skal gøre, er at tøve, og man skal ikke tro, at faren nu er drevet over, og at vi er godt igennem.
Vi er kun lige inde i uge tre af epidemien i Danmark, og hvis man ser på de lande, der er i uge fem og seks, hvor katastrofalt det er gået – nogle af dem nåede ikke at reagere i tide – ser man den situation, vi for alt i verden ikke skal bringe os i.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-03-26:
Det er jeg enig i.
Der er heller ikke nogen, der snakker om at slippe speederen.
Det her er at trykke yderligere på speederen, og der spørger jeg til, hvad argumentet er for, at vi skal gøre det.
Hvad er det sundhedsfaglige behov for, at vi skal gøre mere?
Hvis det ikke er til stede, eller hvis man siger, der er behov for, at vi ikke må tøve nu, hvorfor bliver det så ikke fremlagt sådan, at det her er ting, som vi vil iværksætte nu?
For så kan Folketinget jo tage ansvar for det.
Men det gør man ikke; man siger, at det muligvis er noget, vi vil iværksætte, og der kan jeg altså ikke bruge et argument om, at Folketingets medlemmer er derhjemme.
Der er altså folk, der er ved at miste deres virksomheder derude, og folk, der er syge – at vi skal bruge vores påskedage på at komme og hastebehandle sagen, gør jeg hjertens gerne.
Det er i min optik ikke et argument for, at man vedtager noget lovgivning.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til igen: Hvad er argumentet for, at man ikke kan første- og andenbehandle det og så tredjebehandle det, hvis det bliver nødvendigt at lave de her ting?
Man kan sagtens gøre betænkninger og alt muligt andet klar, så man kan vedtage det, og så det kan træde i kraft med det samme.
Magnus Heunicke (S), 2020-03-26:
Jeg tror, vi er inde i en meget principiel diskussion her.
Det, man skal gøre sig klart, er – og det er jo så fundamentalt her – at stemmer man for den her lov, tager man ansvar for den her lov og er med til at tage ansvar for, at man giver myndighederne bemyndigelser til at tage den her lov i kraft, i takt med at det vil blive nødvendigt, som det står direkte i paragrafferne, for at forhindre smittespredning af en alment farlig sygdom, her covid-19.
Det er den måde, det er defineret på i lovforslaget.
Hvis man ikke føler sig klar til at gøre det nu, beklager jeg det.
Stinus Lindgreen (RV), 2020-03-26:
Mange tak for det, og tak for gennemgangen og for en også denne gang god og inddragende proces.
Skulle det være en observation af, at der er sket en ændring i smittespredningen, i antallet af indlæggelser, eller vil det være en rent politisk beslutning?
Magnus Heunicke (S), 2020-03-26:
Tak for spørgsmålet.
Det vil være efter en konkret vurdering og naturligvis med rådgivning fra vores sundhedsmyndigheder, men jo også fra Rigspolitiet, som følger det her meget, meget tæt.
Og der er jo to ting, som man skal være opmærksom på.
Den ene er epidemikurven, altså hvordan den bevæger sig, både i forhold til antal smittede, dem vi får opsporet, men jo også i forhold til antal indlagte på de forskellige afdelinger forskellige steder i Danmark.
Og den anden er den opførsel, som vi får registreret.
For hvis man kun kigger på smittekurven, kan den jo være 14 dage for sen i forhold til smittekæder, som pludselig kan sprede sig.
Så derfor er det ikke kun det sundhedsfaglige, der kan rådgive, men det er sådan set også Rigspolitiet, der vil kunne rådgive regeringen om, hvor vi er nødt til at gå længere, end vi gør i dag.
Stinus Lindgreen (RV), 2020-03-26:
Mange tak for det.
En af de andre nye hjemler handler jo om det her med at kunne afspærre områder præventivt og sige: Her må man ikke forsamles.
Er ministeren vidende om, hvor ofte det har været nødvendigt for politiet at rydde samme område flere gange, og måske om, hvor mange forskellige områder i Danmark der er tale om her?
Magnus Heunicke (S), 2020-03-26:
Der anbefaler jeg, at man stiller et spørgsmål, og så kan vi få teknisk bistand fra Rigspolitiet til at svare på det.
Men jeg kan konstatere, at vi havde en situation i sidste weekend, hvor reglerne var trådt i kraft, og hvor politiet var ude med meget, meget kraftige henstillinger til befolkningen, og kommunerne tog et stort, stort ansvar.
Det handler om de steder, hvor man normalt samles på en dansk forårsdag og færdes, slår sig ned og hygger tæt på hinanden, og det er jo præcis det, man ikke skal nu her.
Og der må man sige, at den reaktion, der var i befolkningen var virkelig, virkelig god, altså at man klart fulgte myndighedernes, politiets og kommunernes anvisninger.
Og det er jo også det, vi stadig skal gøre.
Det her handler så om, at vi på et muligt tidspunkt skal have nogle redskaber for at kunne skride ind.
Per Larsen (KF), 2020-03-26:
Tak for det, og tak til ministeren for en inddragende proces og en foreløbig god redegørelse.
Jeg har et spørgsmål, som jeg tror interesserer befolkningen rigtig meget, og det er om det her med forsamlingsforbuddet.
Som jeg læser teksten, står der, at et eventuelt forbud ikke gælder medlemmer af samme husstand.
Det er ret væsentligt at vide det, selv om jeg ikke håber, det bliver nødvendigt at tage det i anvendelse.
Og der står videre, at personens ægtefælle, faste samlevende, faste partnere, forældre, børn og søskende ikke er omfattet af forbuddet.
Private boliger er som udgangspunkt ikke ramt af forbuddet, men hvis det er nødvendigt, kan der fastsættes regler ved situationer, hvor private boliger benyttes til sammenkomster med personer uden for husstanden.
Man kunne forestille sig, det blev tilfældet, hvis der er rigtig store sammenkomster og sådan noget.
Men bofællesskaber og studerende med fælles køkkener er heller ikke omfattet, som jeg læser forslaget, og arbejdspladser er også undtaget.
Jeg tror, det er rimelig vigtigt, at vi får det kommunikeret kraftigt ud, hvis det skulle ske, at vi kommer dertil, hvad vi bestemt ikke håber.
Men jeg går ud fra, at ministeren kan bekræfte, at det simpelt hen er den her afgrænsning, der er tale om, altså at det skal være hinanden meget uvedkommende personer, før der kan blive tale om, at man ikke må forsamles.
Karina Adsbøl (DF), 2020-03-26:
Det her lovforslag er jo en opfølgning på det andet lovforslag.
Skal der være en dommerkendelse i forhold til det, der omhandler boligdelen?
Så vil jeg høre, om ministeren er vidende om, om regeringen allerede nu har tænkt sig at bruge de her bemyndigelser, som sundhedsministeren får.
Ved man, hvilke af de bemyndigelser, ministeren får i dag, man vil benytte?
Jeg har jeg også et andet opfølgende spørgsmål.
Der står i lovforslaget på side 19, at ministeren kan fastsætte regler om forbud mod eller restriktioner for besøgende og adgang til konkrete plejehjem og sygehuse og andet generelt.
Men der står så nedenunder: Visse nære pårørende kan undtages fra forbuddet eller restriktionen i det omfang, der f.eks. er tale om uopsættelige besøg til en kritisk syg person på et sygehus eller plejehjem.
Der vil jeg bare spørge, hvem nært pårørende er.
Vil det så sige, at man skal være i familie med vedkommende for at kunne komme på besøg?
Hvis personen nu ligger på et hospice og er dødssyg, skal det så kun være familie, altså kun pårørende, eller kan det også være en nærtstående ven?
For det er meget restriktivt, hvis det skal være sådan, at det kun er familiemæssigt, altså at man deler blod sammen, har samme blod, havde jeg nær sagt.
Magnus Heunicke (S), 2020-03-26:
Det er der flere forskellige elementer i.
Den helt oplagte er jo, at vi snart går ind i påsken.
Folketinget har nogle frister for at skulle samles, og hvis der kommer en situation, hvor Rigspolitiet eller vores sundhedsmyndigheder, Styrelsen for Patientsikkerhed eller andre, har behov for at gribe ind hurtigt, så kan de ikke vente.
Så kan vi risikere at spilde timer og dage, som vi ikke har.
Den anden ting er jo, at der er bekendtgørelsesmuligheder, som vil blive udstedt, f.eks. de regler, som handler om patientrettigheder i forhold til fertilitet og andet, som vil skulle gøre god gavn i sundhedsvæsenet allerede nu.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-03-26:
Tak for det.
Jeg kan en gang imellem godt blive i tvivl om, om det faktisk er de samme lovforslag, vi – ordføreren og jeg – behandler.
For med det sidste lovforslag, hvor vi vedtog en epidemilov, vedtog vi en række hjemler til ministerier, som i øvrigt i god dialog med partiledere og med følgegrupper og andre kan træffe nogle beslutninger og nogle foranstaltninger, i takt med at der bliver behov for det, hvilket jo i øvrigt kræver et antal dage, jævnfør den her lovgivning.
Nøjagtig det samme gør sig gældende her.
Hvordan kan ordføreren få sig selv til at stå på talerstolen og sige, at man med den her lov giver regeringen beføjelser til noget som helst andet, noget som helst fastsat?
Vi giver en hjemmel, ligesom vi gjorde med det forrige, og dermed også en mulighed for, at regeringen kan træffe de nødvendige foranstaltninger.
Men der står intet i den her lov om, præcis hvad det ville være.
Vil ordføreren være venlig at bekræfte det?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-03-26:
Vi lægger vægt på, at der her ikke bliver givet en sundhedsfaglig argumentation om, at det er nødvendigt at gøre de her ting.
Sundhedsstyrelsen understreger i den forbindelse, at der ikke ud fra en sundhedsfaglig dokumentation kan fastsættes en øvre grænse for et bestemt antal deltagere i en forsamling.
Da vi behandlede det sidste forslag, var der en sundhedsfaglig argumentation for, hvorfor vi skulle gøre, som vi gjorde.
Så var der dele af det sidste forslag, som vi heller ikke var enige i i Nye Borgerlige, og det var også derfor, vi prøvede på at få det skilt ad, men det ville man ikke gøre i Folketingssalen.
Det kan også være, at det er nødvendigt at tage de her tiltag, det afviser vi ikke, men indtil det bliver nødvendigt – hvor regeringen nu siger, at det ikke er nødvendigt at tage dem endnu, det er bare rart at have i værktøjskassen – så skal magten til at få det her til at træde i kraft ligge hos Folketinget, og rettighederne skal forblive hos befolkningen, indtil der er behov for at lave ændringer på det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-03-26:
Men andre steder har man været nødt til at skulle lave begrænsninger, og nogle steder har man ovenikøbet bedt folk om at blive helt hjemme.
Er ordføreren enig i, at der intet er i den her i lovgivning, der fastsætter, hvad der skal ske, men at vi giver en hjemmel til at gøre det, hvis der bliver behov for det, hvilket jo faktisk er en mulighed, for kurven for smitte stiger stadig væk?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-03-26:
Der, hvor forskellen er på SF og Nye Borgerlige, er, at den hjemmel og det ansvar mener vi skal ligge hos Folketinget.
Hvis Folketinget mener, det er nødvendigt for at træffe de her beslutninger, så er det det.
Og vi har vist indtil videre – ikke kun fra Nye Borgerliges side, men samlet set som et Folketing – at det ansvar tager vi på os.
Så hvis regeringen kommer og siger, at der er brug for de her tiltag nu, så vil vi forholde os til dem.
Og der vægter vi altså borgernes rettigheder sådan, at man ikke skal fjerne nogen af dem, uden at der er strengt, strengt nødvendige sundhedsfaglige argumenter for det.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-03-26:
Jeg bliver virkelig ærgerlig, når jeg hører ordførertalen fra Nye Borgerlige.
Jeg synes, hele styrken i den her indsats, der har været, netop har været, at vi har fundet hinanden, og at vi har lavet noget, som vi alle sammen kunne se hinanden i.
Så jeg vil bare virkelig appellere til, at Nye Borgerlige lige giver det her en chance mere og ikke får dårlige nerver og smutter fra det her.
For vi har brug for alle gode kræfter.
Jeg ved snart ikke, hvor jeg skal begynde, men der bliver med de påstande og det, som kommer fra ordføreren, hr. Lars Boje Mathiesen, sagt så mange ting, som jeg simpelt hen ikke kan genkende, som jeg simpelt hen ikke kan se sandheden i, og jeg vil appellere til, at vi sammen i udvalgsbehandlingen får prøvet det efter for at se, hvor meget sandhed der er i de bekymringer, og at vi så efterfølgende prøver at se, om vi ikke vi kan finde hinanden igen.
Det vil vi stå meget stærkere ved.
Så det er bare en appel herfra.
Jeg har ikke flere kommentarer.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-03-26:
Nye Borgerlige har været klare i vores støtte til de tiltag, der har været.
Nu rejser vi så en lang række problematikker, fordi vi synes, at der nu bliver fremlagt en lovgivning, hvor man på den ene side siger, at der ikke er behov for den lige nu, men man gerne vil have mulighederne for at kunne gøre det, i lighed med andre partier, som også gerne vil have en afklaring på, om der rent faktisk er sket en ændring, så vi har brug for de her ting.
Jeg ser da frem til, at vi gennemgår de her ting, for jeg vil da gerne have en afklaring på, om en bedsteforælder kan være sammen med børnene, og også når det drejer sig om politiet.
Det er jo de ting, som man lægger op til her, og hvis det ikke er det, så må vi skrive det ind i lovforslaget.
For hvis der er tre mennesker, som ikke må gå på gaden, på grund af at de ikke har nære relationer, så skal vi være klare omkring det, og det står ikke klart, som det står lige nu og her.
Og det er jo ikke kun Nye Borgerlige, men også andre partier, som har rejst nogle problematikker i forhold til det, som det står her.
Per Larsen (KF), 2020-03-26:
Tak for det.
Jeg vil indledningsvis gerne slå fast, at grunden til, at vi vedtog særloven om covid-19-tiltagene forrige torsdag, jo er den, at vi er i den værste krise, de fleste af os nogen sinde har oplevet.
Vi behøver bare at vende blikket mod Sydeuropa for at se, hvor galt det kan gå.
I Italien nøjes man jo ikke med at køre de døde væk i rustvogne, men man fragter jo simpelt hen i hundredvis af døde i korteger af lastvogne.
Og i Spanien opgav man helt et plejehjem og lod de døde blive liggende tilbage i deres senge.
Vores danske sundhedsvæsen er presset rigeligt i forvejen, og vi har ikke en masse ekstra kapacitet, som kan klare en omfattende pandemi med titusindvis af alvorligt syge, og hvor måske også læger og sygeplejersker og andet sundhedspersonale er smittede og sendt hjem.
Derfor gav vi også regeringen vide rammer for, hvad der kan iværksættes for at bremse smittespredningen.
Tænk, at et enigt Folketing har givet regeringen bemyndigelse til at tvangsvaccinere og tvangsbehandle landets borgere, hvis det bliver nødvendigt, at vi har lukket landet ned, sendt skolebørnene hjem, lukket butikkerne og begrænset befolkningens adgang til at samles.
Det er meget, meget vidtgående indgreb, som vi jo under normale omstændigheder aldrig nogen sinde ville støtte.
Og godt for det.
Vi støtter også som udgangspunkt de nye beføjelser, som regeringen beder om, men jeg vil selvfølgelig gerne slå fast, at vi ikke vil være med til at forringe borgernes mulighed for at klage over myndighedernes afgørelser.
Vi vil heller ikke være med til at sætte disse vidtrækkende tiltag i gang – her tænker jeg meget på at reducere antallet af forsamlede til mindre end tre – medmindre der er en klar begrundelse.
Der skal være en klar indikation af, at den lagte strategi ikke slår til, og at de tiltag, vi har iværksat, ikke virker efter hensigten.
Jeg ser selvfølgelig frem til både udvalgsbehandlingen og andenbehandlingen, som vi jo skal have på tirsdag.
For vi har jo heldigvis den her gang lidt mere tid at gøre godt med.
Og så vil jeg også gerne slå fast, at tiltagene jo heldigvis forsvinder og ophæves igen senest den 1. marts 2021.
Og forhåbentlig bliver der mulighed for at ophæve dem og afskaffe dem tidligere, hvis vi får styr på coronasituationen.
Som sagt støtter vi som udgangspunkt tiltagene, så vi hurtigt kan få coronasituationen under kontrol, og så vi kan få vores normale tilværelse igen og få Danmark lukket op.
Det glæder jeg mig utrolig meget til.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2020-03-26:
Mange tak.
Vi udvider nu indsatsen mod spredningen af coronavirus ganske betragteligt.
Og jeg må sige, at hvis jeg havde læst det her lovforslag for 2 måneder siden, havde jeg troet, at det var løgn – jeg havde simpelt hen troet, at det var et mareridt.
Men hvis jeg for 2 måneder siden i tv havde set nogle af de billeder, jeg nu ser fra Italien, ville jeg også have troet, at det var løgn.
Så det er jo klart, at det, vi gør nu, er at adressere en fuldstændig katastrofal og kaotisk situation med nogle fuldstændig vidtgående lovforslag, som vi ikke havde troet det var muligt at vi skulle stå her og behandle.
Jeg synes, det er godt beskrevet af de foregående ordførere, hvad det her lovforslag handler om.
Dem skal jeg ikke gentage, men vi vil læse svarene på dem rigtig, rigtig grundigt, når de kommer.
For selv om vi naturligvis regner med at stemme for det her forslag, vil vi også gerne være med til at gøre det helt skarpt, så vi f.eks. kompromitterer de personlige frihedsrettigheder mindst muligt.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-03-26:
Vi har som Folketing og som regering stået sammen, siden krisen brød ud, og jeg tror ikke kun, det hjælper på at bekæmpe coronakrisen, men det har også hjulpet på at bekæmpe politikerlede.
Jeg er sikker på, at det har gjort indtryk og har forbedret forholdet mellem politikere og borgere.
Det er vigtigt, at vi står sammen i den her krisesituation, men det er i høj grad også vigtigt, at vi agerer demokratisk vagthund – at vi som folketingsmedlemmer sørger for parlamentarisk kontrol netop i en situation, hvor vi hastebehandler lovgivning, og hvor det kører så stærkt.
På vegne af folketingsmedlemmerne Rasmus Nordqvist, Uffe Elbæk og Susanne Zimmer kan jeg meddele, at vi som udgangspunkt er kritiske over for de begrænsninger og indskrænkninger, der kommer af vores basale frihedsrettigheder med forslaget.
Dermed ikke sagt, at vi nødvendigvis stemmer det ned, men vi ser frem til udvalgsbehandlingen, så vi kan få svar på de spørgsmål, som vi allerede nu har stillet ministeren, og så vi kan sikre, at der, hvis vi går ind og piller ved de basale frihedsrettigheder, så er et sundhedsfagligt belæg for at gøre det – altså at der er faglig evidens for at gøre det.
Det er supersuperafgørende, at vi sammen bekæmper coronavirussen, men det er lige så afgørende, at vi netop i den her tid lever op til vores rolle omkring parlamentarisk kontrol og sikrer, at vi ikke laver lovgivning, der begrænser folks frihed.
Tusind tak for ordet.
Martin Geertsen (V), 2020-03-26:
Tak for det.
Når man skærer alt det andet væk, er det, der bekymrer os meget her, jo det, der handler om, når folk skal samles.
Kunne ministeren være indstillet på at kigge på, om man ligesom skal skære det der lidt anderledes?
Jeg nævnte selv et eksempel, sådan som jeg og andre hos os i hvert fald læser lovforslaget, om et kærestepar, som ikke bor sammen, og hvor den ene af dem har en datter eller en søn, og som i givet fald ikke ville kunne mødes.
Vil ministeren, hvad angår lige præcis den del af det, være indstillet på at slå stregen lidt anderledes?
Det var mit ene spørgsmål.
Mit andet spørgsmål går på den del, der handler om politiets adgang til private hjem.
Kunne man forestille sig, at man, som hr. Henrik Dahl og andre har været inde på, ligesom lagde nogle øvrige kontrolmekanismer ind i den proces?
Magnus Heunicke (S), 2020-03-26:
Tak for det konkrete og konstruktive spørgsmål.
Til det første spørgsmål: Ja, det synes jeg lyder klogt.
Jo mere klart vi kan beskrive det, jo nemmere er det også for befolkningen at rette sig efter det og for myndighederne at håndhæve det.
Jeg tror nok, det vil være umuligt at beskrive hver eneste situation udførligt, men at komme det nærmere, end det er her, synes jeg vi i fællesskab skal arbejde om i udvalgsbehandlingen.
Hvis man ser på vores nabolande, er der jo indført forsamlingsforbud med forskellige antal personer.
Det kan være interessant at se, hvad de egentlig er begyndt at arbejde med forskellige steder, og hvordan de der har indkredset det, for det kan være, man kan blive inspireret af det.
Til det andet spørgsmål om politiets adgang til private hjem: Det blev under sidste lovændring i udvalgsbehandlingen aftalt, at der skal en dommerkendelse til, og jeg mener – og det var også det, der blev sagt af flere ordførere – at samme princip bør gælde her.
Martin Geertsen (V), 2020-03-26:
Tak for det svar, og det må vi jo bore yderligere ud nu her i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Det er fuldstændig uden nogen form for underliggende musik i det, jeg spørger om nu, men det er simpelt hen bare, fordi jeg gerne vil oplyses om regeringens holdning til det spørgsmål om processen her.
For hr. Lars Boje Mathiesen er jo inde på det her spørgsmål om, om man kunne forestille sig en situation, hvor man første- og andenbehandlede det her og så tredjebehandlede det på et senere tidspunkt, hvor det var relevant.
Hvad er det efter ministerens opfattelse, der gør, at man ikke ville kunne anvende den model?
Katrine Robsøe (RV), 2020-03-26:
Jeg tror, at jeg – hvis det er okay, og jeg ved godt, at jeg selvfølgelig skal svare på spørgsmål heroppefra – vil lade de der distinktioner overgå til min retsordfører.
Inger Støjberg (V), 2020-03-26:
Jeg kan kun bakke op om, at tricktyveri er noget af det mest usle, man overhovedet kan se.
Men ordføreren mener simpelt hen, at i en situation, hvor ældre mennesker ved, at de er i ekstraordinær fare, hvis de bliver smittet med corona, og der kommer folk, som udgiver sig for at være fra kommunen, som vil hjælpe dem, og som så i virkeligheden er tricktyve, er det ikke værre end alt andet?
Det er bare et ja eller nej.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-03-26:
Som led i bekæmpelsen af coronaepidemien har vi politikere truffet en række nødvendige beslutninger, som har gjort det svært for danske virksomheder – i visse brancher rigtig, rigtig svært – at tjene penge, mens epidemibekæmpelsen står på.
Så i stedet for at kommunerne er nidkære, får de mulighed for at være large, og det bør vi være her i den her tid.
Derfor bakker Liberal Alliance op om lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2020-03-26:
Vi oplever jo i øjeblikket, at der er mange virksomheder, der har svært ved at betale deres regninger.
Udgifterne fortsætter, men indtægterne stopper.
Så der er store likviditetsproblemer, og det gør vi jo mange ting for at prøve at løse.
I det her tilfælde sikrer vi, at regioner og kommuner kan betale virksomhederne forud for deres produkter for at skabe lidt ekstra likviditet og lidt ekstra penge i kassen, samtidig med at vi godt kan acceptere, at virksomhederne venter lidt med at betale nogle af de regninger, der bliver sendt fra kommuner og regioner.
Det er alt sammen for at skabe lidt plads i økonomien til den næste husleje og de faste udgifter, indtil krisen er forbi.
Så vi stemmer for.