runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (LA), 2018-10-23:
Når man lytter til debatten, er der jo entydig enighed om, at det er rigtig godt at få en Ny Ellebjerg Station gravet ned, så der bliver andre muligheder end det, der var i det oprindelige forslag – så langt, så godt.
Så synes jeg ikke bare, at vi skal stå her og negligere hr. Henning Hyllesteds bemærkning om, at det her er noget nyt, man afprøver noget andet.
Det er sådan set rigtigt.
Jeg synes, at pointerne er fuldstændig korrekte, og derfor er det også spændende at følge, om det, man tror på, nu lykkes, eller der bliver større betænkeligheder, for så er det jo i hvert fald ikke et spor, man skal følge, hvis det skulle ske.
Men nu er det altså valgt ud fra troen på, at det er rigtigt i den her konstruktion, og derfor støtter vi selvfølgelig forslaget.
Men jeg synes, at hr. Henning Hyllested har skærpet opmærksomheden på, at det er noget nyt, man prøver, og derfor må der være nogle, der følger det her tæt, så vi ikke får en dårlig sag ud af det, for alle er enige om, at det faktisk er et godt projekt, og at det er rigtig godt, at det bliver gravet ned.
Så med det kan Liberal Alliance foreløbig støtte forslaget, og jeg skal én gang til hilse fra Det Konservative Folkeparti, som ikke kunne være her, og sige, at de også støtter forslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-10-23:
Med det her lovforslag giver vi mulighed for at finansiere, at der kan laves en rigtig god underjordisk station, således at vi får et optimalt skifte imellem forskellige transportformer.
Det er lige præcis det, der er helt centralt, hvis vi ønsker, at flere skal benytte sig af den kollektive trafik.
Så skal det være nemt og bekvemt for passagererne, og det er det, vi sikrer med det her lovforslag.
Der sker jo rent teknisk det, at vi giver ministeren tilladelse til at overdrage byggeretten over statens baneareal ved Ny Ellebjerg Station til Metroselskabet, og det er så det, der skaffer den her finansiering, hvor det for statens vedkommende er 120 mio. kr., der puttes ind i projektet.
Derved får vi et rigtig godt projekt, som styrker den kollektive transport i hovedstadsområdet, og i det hele taget vil jeg glæde mig over, at metroen er en succes, der transporterer tusindvis af mennesker hver eneste dag nede under Københavns gader, i stedet for at der ville være endnu mere trængsel på gaderne.
Når Metrocityringen snart åbner – vi kan se, at det skrider frem på de forskellige pladser, hvor der har været byggerod i årevis – så får vi en rigtig god kollektiv transport i hovedstaden.
Vi er ikke færdige, men det vil være et gigantisk løft, og det vil det her projekt ved Ny Ellebjerg Station også.
Med disse bemærkninger kan Venstre støtte lovforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2018-10-23:
I Dansk Folkeparti støtter vi naturligvis det her forslag.
Det er et rigtig spændende projekt med Ny Ellebjerg Station som et trafikalt knudepunkt, og for at det sådan rent økonomisk kan glide lidt nemmere ned, har man fra statens side så valgt den her løsning med at konvertere en udgift på 120 mio. kr. til brug af det her baneareal og så på den måde finansiere det ved udvikling.
Jeg kan da ligesom hr. Henning Hyllested måske også undre mig over, at man ikke lægger det i det normale regi, som det har været kutyme, men som hr. Rasmus Prehn var inde på, har man så aftalt sig ud af, at det skulle være den her konstruktion.
Det har vi i Dansk Folkeparti som sådan ikke noget imod.
Som sagt er det her et rigtig spændende projekt, og vi skal heller ikke glemme, at det også kan have den sideeffekt, at det kan aflaste Københavns Hovedbanegård, som i forvejen er meget presset på kapaciteten.
Så vi glæder os til at se det her projekt skride fremad.
Andreas Steenberg (RV), 2018-10-23:
Tak, formand.
Jeg beklager forsinkelsen.
At Radikale Venstre støtter det her lovforslag, er på ingen måde et udtryk for, at vi ikke støtter letbanen i Ring 3.
Tværtimod tror vi, at det vil være med til at skabe rigtig meget byudvikling og løse rigtig mange trængsels- og miljøproblemer i hovedstadsområdet at lave den letbane.
Grunden til, at vi støtter lovforslaget, er, at vi tror, det vil gøre det nemmere for Hovedstadens Letbane at drive togene, når den bliver bygget.
Det vil også gøre det nemmere med de mange diskussioner, der har været, om, hvad der skal ske med letbanen, at det nu er kommunerne og regionen selv, der står for det, og at staten er ude af det.
Vi mener, det vil forenkle og smidiggøre de processer, der skal ske omkring letbanen, at den bliver overladt til det lokale og regionale niveau.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-23:
Tak for det, og tak til ordførerne for den positive modtagelse af lovforslaget.
Beslutningen gik ud på, at staten skulle trække sig helt ud interessentskabet Hovedstadens Letbane, og at det statslige engagement i letbanen på Ring 3 som følge heraf skulle ændres til en tilskudsmodel.
Ud over at staten trækker sine bestyrelsesmedlemmer ud af Hovedstadens Letbanes bestyrelse samt konverterer det statslige indskud til i stedet at være et tilskud på samme beløb som hidtil aftalt, foretages der ikke andre indholdsmæssige ændringer.
De øvrige småjusteringer, der er i lovforslaget, er foranlediget af de to substantielle ændringer i lovgrundlaget for letbanen på Ring 3.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget, herunder til udvalgsbehandlingen.
Rasmus Prehn (S), 2018-10-23:
Også med det her lovforslag er der tale om et godt eksempel på, at man kan skabe spændende og vigtig fornyelse ved at bruge kollektiv trafik.
Her lægges op til, at man giver mulighed for at grave Ny Ellebjerg Station ned, sådan at man oven på stationen kan lave et kolossalt spændende og visionært byudviklingsprojekt.
Det, at man gør det, giver så også nogle indtægter, der kan være medfinansierende til at lave det her store løft af den kollektive trafik, hvor vi får Ny Ellebjerg som et nyt trafikalt knudepunkt, hvor man som passager kan skifte fra intercity og S-tog og over til metro.
Så det er virkelig et spændende løft og et skridt i den rigtige retning, og det vidner om, hvor mange spændende muligheder vi har i Danmark, når vi tænker kreativt og nyt.
Her er det Københavns og Frederiksberg Kommuner, der er gået sammen.
Staten har været inde og give lov til at stille det her stykke grund til rådighed, og så kan man lave den her spændende udvikling, hvor vi kan sikre nødvendig og visionær kollektiv trafik til borgerne, så vi får mindre trængsel på vejene, samtidig med at vi så også får lavet visionær byudvikling med flere boliger til dem, der gerne vil bo i Københavnsområdet.
Alt i alt er det spændende og rigtigt og visionært, og vi synes fra Socialdemokratiets side, at det er noget, der skal bakkes op omkring.
Vi har så selvfølgelig også læst de høringssvar, der er, og vi har noteret os, at bl.a. Københavns Kommune har været lidt usikre på, om de vilkår, der er i forhold til høringsproces, er tilstrækkelige.
Vi har så også set høringsnotatet, hvor ministeriet mener, at man faktisk har gode muligheder for høring.
Men det er noget af det, vi godt kunne forestille os vi vil stille nogle opklarende spørgsmål og høre ministeren lidt nærmere om.
For det er vigtigt for os, når man laver sådan et projekt som det her, at borgerne har de bedste muligheder for at blive inddraget og blive taget med på råd, sådan at der ikke er nogen, der føler, at det går hen over hovedet på dem – i hvert fald i anden forstand, end at toget kører under jorden, og at der så er noget hen over hovedet på dem på den måde.
Det er et rigtigt skridt i den rigtige retning.
Karsten Hønge (SF), 2018-10-23:
Det bliver spændende at se skinneeffekten i praksis, når letbanerne rundtom i landet kommer på skinner.
Rasmus Prehn (S), 2018-10-23:
Som jeg var inde på i min ordførertale, er der jo her tale om et samarbejde mellem Københavns Kommune, Frederiksberg Kommune og så Metroselskabet og staten, så kommunen er involveret i forhold til det her.
Og det er jo en kendt sag, at hele årsagen til, at vi har kunnet lave den metro, vi har, i København, har været, at man har lavet byudviklingsprojekter, hvor man har kunnet tjene penge på noget jordsalg og noget byudvikling, som så har været medfinansierende til, at man har fået en metro.
Det ved jeg godt at Enhedslisten har været imod.
Altså, stod det til Enhedslisten, havde man ikke kunnet gå hen at tage metroen i dag; så måtte man hen at stille sig og vente på en bus.
For Enhedslisten var imod det koncept, der blev lavet for år tilbage, da man lavede metroen, hvor man blev enige om at sælge noget jord og bruge pengene til at finansiere metroen med.
Der har vi altså valgt at sige: Vi tror på, at man kan skabe noget i fællesskab.
Man kan lave det, man med et moderne ord kalder for samskabelse, og det har man gjort i København allerede for år tilbage, nemlig ved at gå sammen med forskellige interessenter og så skabe noget udvikling af vores by til fordel for borgerne.
Henning Hyllested (EL), 2018-10-23:
Nu var det netop finansieringsmodellen, vi var imod.
Vi var sådan set ikke imod metroen som sådan, så den havde nok været der alligevel.
Vi skulle bare have fundet en anden måde at finansiere det på end ved grundspekulation, som jo i virkeligheden er det, man har gjort.
Men det var nu slet ikke det, der var mit spørgsmål.
Mit spørgsmål var: Nu har man jo altså den konstruktion med By og Havn og Metroselskabet – Metroselskabet, der driver metro; By og Havn, der arealudvikler.
Hvorfor er det så Metroselskabet, man sætter til at byudvikle lige pludselig midt i Københavns Kommune?
Rasmus Prehn (S), 2018-10-23:
Det er den løsning, man er blevet enige om kommunerne imellem, og der er et kæmpe potentiale her.
Vi synes, det er spændende.
Hvad er det, der har været ræsonnementet bag det her?
Det har ikke været det, der har haft det vigtigste fokus fra Socialdemokratiets side.
Det har været, at vi får byudvikling, og at vi får kollektiv trafik, som er førsteklasses, samtidig med at de demokratisk valgte borgerrepræsentanter og byrådsmedlemmer er involveret i det her, så der er demokratisk hånd i hanke med det.
Vi er ikke interesseret i at afdemokratisere, vi vil gerne demokratisere.
Henning Hyllested (EL), 2018-10-23:
Ja, spændende, vigtigt løft og byprojekt osv. osv., siger hr. Rasmus Prehn.
Men har det slet ikke slået Socialdemokratiet, at det kan være en noget mærkelig konstruktion, at man bruger Metroselskabet pludselig til byudvikling?
Altså, jeg mener: Metroselskabet er vel god til at drive metro, skulle jeg mene, men er byudvikling Metroselskabets spidskompetence?
Det undrer mig, at det slet ikke har slået hr. Rasmus Prehn eller Socialdemokratiet, at det måske kunne være et problem.
Jeg mener, at man har da både By og Havn, som har kompetence på det her område, og så har man vel også Københavns Kommune, som i høj grad har kompetence på det her område.
Okay, det er selvfølgelig fair nok.
Jeg synes jo ikke, at Metroselskabet i sin tid, da man anlagde Metrocityringen – og det er man jo stadig væk i gang med – demonstrerede sådan den største forståelse for den befolkning, man nu kommer til at genere under anlægsfasen og sådan.
Og jeg tænker bare på, at nu får man så det selskab til at komme og rode rundt derude i stedet for måske at have nogle andre til det, som har lidt større ekspertise på det her område og måske også lidt større forståelse for, at der altså er en befolkning omkring området, som man skal i dialog med, og der er en kommune, man skal i dialog med for at få det optimale ud af projektet, men også så man generer så lidt som overhovedet muligt under anlægsfasen.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-23:
Jamen så er det jo godt, at jeg får lejlighed til at svare.
Lad mig prøve at gøre mine synspunkter helt klart.
Lige så dumt som det er at gøre EU ansvarlig for alt, lige så dumt er det at pege på EU som svaret på alt.
Vi har i Enhedslisten intet imod internationalt samarbejde.
Vi har endda i mange tilfælde heller ikke noget imod at afgive suverænitet til overnationale institutioner; det har vi gjort, når det kommer til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og en række andre ting.
Når jeg kritiserer statsministeren, er det, fordi jeg synes, han misbrugte en diskussion om udbytteskandalen til at snakke om en bankunion, som intet har med det at gøre.
Jeg tror faktisk – uanset om man er kritisk over for det EU, vi har i dag, eller om man, som hr. Martin Lidegaard, er meget begejstret for det – det er gavnligt over for befolkningen, at vi er ærlige, når vi argumenterer for eller imod, ud fra hvad vi nu hver især står for.
Jeg når ikke mere i denne omgang, så jeg skriver mig på igen.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-23:
Jamen alt det med innovation og udvikling og fintech lyder jo flot, men vi må bare ikke glemme, at den finansielle sektor for ganske få år siden kastede os ud i en kæmpe krise, og at vi igen og igen ser, hvordan den svigter sit ansvar.
Derfor undrer det mig bare, at man her i Folketinget – og det er jo ikke første gang – gennemfører nye dereguleringer, og dermed er det konkret meget afgrænset.
Jeg har godt nok svært ved at læse det af lovforslagets bemærkninger.
Der står, at det skal være i forlængelse af bankdriften.
Men hvad betyder det?
Et af de eksempler, der er nævnt, er leasinglignende aktiviteter.
Er det i naturlig forlængelse af bankdrift?
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-10-23:
Jeg synes lige, det er vigtigt at slå fast, at det jo ikke er sådan en ladeport.
Det betyder ikke, at nu må finansielle virksomheder kaste sig ud i hvad som helst, for det er afgrænset, og det er med nogle klare betingelser.
Og det er med den teknologiske udvikling for mig at se ganske logisk og ganske naturligt, at også eksisterende finansielle institutioner og institutter skal kunne udbyde det, som vi jo ellers gladelig taler op – det, som vi kalder fintech – altså teknologiske løsninger inden for den finansielle sektor, og at det bl.a. meget målrettet er der, reglerne lempes.
Det synes jeg sådan set giver rigtig god mening, også for at fremme innovation og udvikling.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-23:
Tak for det.
På mig virker det lidt mærkeligt, at vi midt i de her bankskandaler 10 år efter finanskrisen, gennemfører en række dereguleringer af finanssektoren.
Lad os bare tage fat i det her med accessorisk virksomhed og ikkeaccessorisk virksomhed.
Konkret er der altså to ændringer her, som vil give bankerne friere mulighed for at boltre sig i nye forretningsområder.
Er det virkelig det, vi har brug for i Danmark, i Europa, i verden nu, altså at få en mere kompleks finanssektor, med et, om man så må sige, mere mangehovedet uhyre, som kan engagere sig i nye forretningseventyr på nye områder med øget risiko?
Den lovgivning, vi har haft indtil nu, har jo sikret, at der var nogle ret stærke begrænsninger på, hvilke forretningsområder banker og andre finansinstitutioner måtte kaste sig over.
Og det er jo altså det, man deregulerer med det her forslag.
Peter Kofod (DF), 2018-10-23:
Hr. Pelle Dragsted og jeg kan jo gå arm i arm over i Finansudvalget og stille de spørgsmål, der skal stilles, og så ser vi på de ting, som jeg nævnte i ordførertalen.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-23:
Et andet element, der ligger blandt mange af de her elementer, er jo spørgsmålet om det her med udvidelse af bankernes mulighed for at udvide deres forretningsområde.
Der er også Nationalbanken i sit høringssvar lidt bekymret over den her øgede deregulering af bankerne – jeg synes også, at det er et lidt mærkeligt tidspunkt at deregulere finansområdet på – for det kan i værste tilfælde true den finansielle stabilitet.
Er det ikke noget, der bekymrer ordføreren?
Peter Kofod (DF), 2018-10-23:
Ja, det er i hvert fald en af de ting, som både jeg selv, men også erhvervsordfører hr. Hans Kristian Skibby kommer til at kigge nærmere på i Erhvervsudvalgets arbejde.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-23:
Det er jo rigtigt, hvad ordføreren siger, at det her er lidt af et bunkeforslag.
Et af de elementer, der er, er, at man vil lempe på reglerne for dispensation i lov om betalinger.
Her er både Forbrugerombudsmanden og Forbrugerrådet Tænk inde og løfte en advarende pegefinger og sige, at det her altså kan gå ud over forbrugerbeskyttelsen.
Er det en af de ting, som ordføreren gerne vil undersøge i det forløb frem mod en vedtagelse?
Leif Lahn Jensen (S), 2018-10-23:
Så det vil sige, at ministeren slet ikke forholder sig til den ting.
Det er fint.
Så står der også i et høringssvar – og der tror jeg, at Dansk Folkeparti og Radikale nok skal lytte lidt nu, for det burde være interessant for dem, der har indgået aftalen med regeringen
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-23:
Mange tak.
Et af elementerne i forslaget, som ordføreren vist ikke kom ind på, handler om implementeringen af STS-forordningen, som jo er en del af EU's kapitalmarkedsunion.
Formålet med den her forordning er jo at fremme et effektivt marked for securitisering i Europa.
For dem, der ikke kan huske, hvad securitiseringer er, er det jo den slags finansielle afledte produkter, som var med til at udløse finanskrisen, og som var en af årsagerne til krakket i Lehman Brothers, som så satte ild i resten af den internationale finansverden.
Det virker lidt besynderligt på mig, at man her 10 år efter finanskrisen har et enormt behov og er meget optaget af at få fremmet et marked for den her type risikofyldte og komplicerede finansielle produkter.
Er det noget, som Socialdemokratiet er tilhængere af?
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-10-23:
Altså, jeg tror, der er lidt historieperspektiv i det her.
Det er helt fair at have en diskussion om, hvilke produkter, hvilken rådgivning der blev ydet i forbindelse med optakten til finanskrisen – det diskuterer jeg gerne – og der er utallige eksempler på, at man har kastet sig ud i produkter og rådgivning, som har været til stor ugunst for kunderne og til stor ugunst for samfundet.
Men at give indtryk af, at det er accessorisk virksomhed, der har været årsagen til finanskrisen, tror jeg er en sandhed med modifikationer.
Jeg synes bare, at når vi prøver at fremme innovation og nye muligheder inden for fintech, så er det for mig at se ganske naturligt, at det ligger i forlængelse af det, som det er at drive et pengeinstitut i dag, og derfor er der nogle meget klare regler for, hvad pengeinstitutter også kan arbejde med ud over den rene bankdrift.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-23:
Jeg forstår, at man stemmer for lovforslaget.
Men det fremgår f.eks., at formålet med STS-forordningen er at gøre det mere fordelagtigt at udstede samt investere i STS-securitiseringer.
Formålet er altså simpelt hen, at der skal laves flere af de her produkter, hvor man bundter en masse risikofyldte aktiver og sælger dem videre til andre investorer for den måde ligesom at få risici offsheet og frigivet ny kapital, som så kan investeres i en ny belåning.
Altså, jeg spørger mere principielt til det end til det konkrete lovforslag.
Jeg ved godt, at det er noget, der kommer fra EU og alt muligt andet, men er det ligesom en del af den måde, som Socialdemokratiet mener finanssektoren bør udvikle sig på i de kommende år?
Morten Bødskov (S), 2018-10-23:
Den måde, som Socialdemokratiet mener finanssektoren skal udvikle sig på, er, at man har en finanssektor, som er i stand til at håndtere investeringer og kapitalstrømme effektivt, men under skærpet kontrol.
Derfor skal hr. Pelle Dragsted jo huske, at det, der også er her, også er en skærpet kontrol.
Hvidvasklovgivningen er et element, men vi diskuterer på en hel række områder eksempelvis Finanstilsynets rolle.
Og det er jo rigtigt, at det her er EU-lovgivning, og som hr. Pelle Dragsted ved, diskuterer man også i EU spørgsmålet om, hvordan man kan skærpe kontrollen på det her område.
Så samlet set bakker Socialdemokratiet op om det her lovforslag.
Peter Kofod (DF), 2018-10-23:
Tak for det.
Vi anskuer det her lovforslag fra to forskellige vinkler.
Og hvis vi tager den første del om hvidvask, så må man jo sige, at den seneste tids begivenheder på det her område nok har rystet de fleste af os.
Vi har været vidne til ting, vi nok i vores vildeste fantasi aldrig havde drømt om kunne foregå i et så velordnet land som Danmark, og set i det lys er lovforslaget i hvert fald en god begyndelse, den del af det, der handler om at mangedoble bøderne for brud på den her lovgivning.
For det, vi har set, er uacceptabelt.
Det har handlet om svimlende summer af penge, hvor man altså fuldstændig i strid med reglerne har hvidvasket til formål, som vi nok ikke helt kan overskue endnu.
Som retsordfører igennem et par år må jeg sige, at det jo også har ændret synet på, hvad en bankrøver egentlig er.
Vi har nok alle sammen et ret stereotypt syn på, hvordan en bankrøver traditionelt, historisk har set ud.
De her sager har vist os, at bankrøvere ikke alene er af den type, der trækker hætten ned over hovedet og løber ind i en bank for at røve den, men det kan søreme også være folk i habitter og jakkesæt, som ikke er sig deres ansvar bevidst.
Og set i det lys er vi godt tilfredse med, at man nu får nogle bedre redskaber til at komme efter dem, der ikke kan finde ud af det, dem, der ønsker at bryde de her regler, og straffe dem hårdt med nogle bøder, der er markant højere end det, man har mulighed for i dag.
Den anden del rummer en række forskellige forslag og initiativer. Alt godt fra havet, kunne man kalde det, eller alt godt fra Erhvervsministeriet.
En hel del af de forslag har vi brug for at udforske i Erhvervsudvalget.
Den tidligere ordfører fik et spørgsmål af hr. Pelle Dragsted, og det er da også noget af det, som vi kommer til at kigge på, når vi skal grave et spadestik dybere med den her lovgivning i Erhvervsudvalget.
Så den del vil vi forholde os til på et senere tidspunkt, men selvfølgelig støtte de initiativer, som vi jo har givet lovning på og er en del af en aftale om.
Morten Bødskov (S), 2018-10-23:
Som jeg sagde, så støtter Socialdemokratiet lovforslaget, men der er ingen tvivl om – jeg var med til at forhandle de første bankpakker, og vi er vel efterhånden kommet op på fire-fem stykker – at vi skal følge det her nøje, og vi drøfter det i forligskredsen.
Men jeg synes ikke, at der er noget i det her, som bør få advarselslamperne til at blinke, sådan som vi så det under finanskrisen.
Jeg synes, at det, der lægges op til her, kan være fornuftige tilpasninger.
Det har vi ikke nogen utryghed ved at støtte.
Anders Johansson (KF), 2018-10-23:
Jeg synes, at man måske lige skal have proportionerne på plads.
I de seneste 10 år har vi faktisk ikke lavet andet end at skærpe lovgivningen gang på gang på en lang række områder inden for den finansielle sektor.
Vi har stillet større krav til kapital og en lang række andre krav.
Og vi har nu strammet hvidvasklovgivningen yderligere.
Det, vi så snakker om her, er muligheden for at udvikle sådan noget som MobilePay.
Det kan også være, hvis man f.eks. skal bruge nogle af de data, man har, til at udvikle andre produkter, så man, hvis man f.eks. har et forsikringsselskab, kan udvikle en app omkring skadesbekæmpelse og sådan nogle ting, hvor man kan bruge nogle af de oplysninger, som man har.
Jeg synes faktisk, at man måske lige skulle have proportionerne på plads, inden man maler sådan et skræmmebillede om, at det her kan true den finansielle stabilitet i Danmark.