Pernille Vermund (NB), 2022-04-08:
Nye Borgerlige anbefaler et nej til folkeafstemningen den 1. juni.
Danmarks forsvar skal styrkes, men svaret er ikke at deltage i opbygningen af et EU-forsvar.
Svaret er et styrket NATO.
Det er der, Danmark skal fokusere sin indsats i samarbejde med de andre lande i NATO-alliancen, heriblandt USA, Canada, Storbritannien og Norge, som ikke er med i EU.
Der er intet vundet for Danmarks sikkerhed nu i at ophæve forsvarsforbeholdet.
I bedste fald koster det bare lidt flere penge uden at gøre nytte.
I værste fald kan det lede til en svækkelse af NATO og dermed vores fælles forsvar.
Der er mange myter om, hvad vi stemmer om den 1. juni.
Teksten, som de EU-begejstrede partier vil have trykt på stemmesedlen, gør det ikke lettere for danskerne, heller ikke efter gårsdagens forsøg på at genoprette skaden fra den først præsenterede og helt håbløse version.
Ordlyden – og jeg citerer: »Stemmer du ja eller nej til, at Danmark kan deltage i det europæiske samarbejde om sikkerhed og forsvar ved at afskaffe EU-forsvarsforbeholdet?« – er stærkt manipulerende.
For det første er det EU's fælles forsvar og ikke det europæiske samarbejde om forsvar, vi stemmer om.
Europa og EU er altså ikke det samme, uanset hvor meget de EU-begejstrede partier måtte ønske det, og det er da slet ikke det samme i forsvarssammenhæng, hvor Storbritannien og Norge er vigtige europæiske forsvarsallierede i NATO, men ikke er en del af EU.
For det andet stemmer vi ikke om sikkerhedspolitik.
Danmark deltager allerede fuldt ud i det sikkerhedspolitiske samarbejde i EU.
Danmark deltager i øvrigt også fuldt ud i den del af samarbejdet, som handler om Forsvarsfonden og om at udbygge infrastrukturen til forsvar.
Forsvarsforbeholdet er udelukkende et forbehold over for dansk deltagelse i opbygningen af et fælles forsvar og et forbehold over for dansk deltagelse i militære aktioner under EU-flag og EU-kommando.
Jeg skal ikke motivforske i, hvorfor man fra de EU-begejstrede partiers side er så forhippet på at vildlede, i værste fald manipulere.
Et nej den 1. juni holder Danmark ude af beslutningerne om at opbygge et fælles EU-forsvar, som på sigt kan udvikle sig til en egentlig EU-hær.
Et nej den 1. juni er danskernes forsikring mod, at politikerne på Christiansborg trækker Danmark længere ind i Unionen og langsomt afgiver mere og mere af Danmarks selvstændighed.
Et nej den 1. juni sikrer, at genopbygningen af forsvaret efter årtiers forsømmelse fokuseres hundrede procent på forsvaret af Danmark og på et bidrag til vores allierede i NATO-alliancen.
Et ja, derimod, den 1. juni er en tilslutning til på sigt at opbygge et fælles forsvar i EU, der skal kunne forsvare EU's borgere mod angreb udefra og indefra – en udvikling hen imod Europas Forenede Stater.
Et ja den 1. juni overlader det til politikerne på Christiansborg at beslutte, hvilke aktioner under EU-flag danske soldater skal deltage i, og fjerner danskernes forsikring mod mere EU.
Et ja den 1. juni øger ikke Danmarks sikkerhed i den nuværende krise med Rusland som følge af Ruslands overfald på Ukraine.
Et nej den 1. juni kan ikke afværge en kommende EU-hær i konkurrence med NATO.
Hvis man ønsker det i EU, kommer den hær, uanset om Danmark er med eller ej.
Et nej den 1. juni udelukker ikke Danmark fra at deltage i forebyggende forsvarsindsatser i lande i vores nærområder.
Det foregår allerede i stor stil i NATO.
Et nej den 1. juni skader ikke Danmarks muligheder for at deltage i bekæmpelsen af eksempelvis cyberangreb og hybride angreb.
Det deltager vi også i gennem NATO, som samarbejder med EU, præcis som også Storbritannien og Norge gør gennem NATO.
Et nej den 1. juni forhindrer ikke Danmark i gennem EU at understøtte NATO-alliancen med f.eks. at udbygge infrastrukturen, så NATO-styrker lettere og hurtigere kan komme hinanden til undsætning.
Det foregår som et industrisamarbejde i det indre marked, som Danmark allerede er fuldt med i.
I Nye Borgerlige er vi ikke i tvivl.
Danmarks forsvar skal styrkes i NATO.
Vi skal ikke deltage i opbygningen af et EU-forsvar, og derfor anbefaler vi at stemme nej til folkeafstemningen den 1. juni.