runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susie Jessen (DD), 2024-01-17:
I forhold til den konkrete sag har der jo været de her telefontider, hvor man skal ringe ind i en vis periode, og så er dem, der kommer først igennem i telefonen, dem, der får pladsen i lægehuset, hvis deres egen læge er gået på pension.
Så det er det, der er problemstillingen her.
Der kan det sagtens være, at sådan en som mig er vaks ved telefonen, men at en ældre kroniker måske ikke er lige så hurtig som mig til at gribe knoglen og ringe til lægen og sikre sig den plads.
Så det er jo det, der er det konkrete problem lige nu og her.
Og derfor synes jeg også, det er interessant at høre, om ministeren allerede nu vil tage initiativ i ministeriet til at få undersøgt den her sag, altså hvordan vi kan komme til bunds i det.
Jeg ved, at der er en Sundhedsstrukturkommission i gang, men kunne det ikke være godt at indhente noget forskning og finde ud af, hvordan vi får det her løst?
Sophie Løhde (V), 2024-01-17:
Om der er behov for en lovændring, afhænger af, hvad man gerne vil ændre det til.
Derfor har jeg selvfølgelig også været nysgerrig på, om det er sådan, at Danmarksdemokraterne har et konkret forslag liggende i skuffen.
Det kan jeg se i dagspressen at man ikke har.
Jeg kan også forstå, at Region Sjælland heller ikke har noget bud på en løsning.
Regionsrådsformanden udtaler: Jeg ved ikke, hvad der er løsningen, for uanset hvilket system du har, er det uretfærdigt.
Jeg tilkendegiver blot, at nu vi alligevel er i gang med at se på almen praksis, herunder spørgsmålet om, hvordan vi sikrer en bedre lægedækning i Danmark, så drøfter jeg meget gerne forskellige modeller, og så kan jeg da i hvert fald forsikre, at der i den grad bliver behov for at ændre sundhedsloven på den anden side af Sundhedsstrukturkommissionen.
Susie Jessen (DD), 2024-01-17:
Tak for svaret, og jeg er også glad for den tilkendegivelse, som ministeren er kommet med i TV2 ØST; der kunne jeg se, at ministeren er klar til at tænke noget fleksibilitet ind i det her spørgsmål om lægevalg, for der er jo tusindvis af borgere, der er kommet i klemme her.
Jeg tænker især på de borgere, der har kroniske sygdomme, og måske også de meget ældre, som kommer til at have nogle udfordringer, når det er, at de ikke lige har været de første ved telefonen og så bliver sendt over til et andet lægehus.
Det er jo ikke et problem for sådan en som mig.
Jeg kan jo godt bare blive skiftet til en anden læge, for jeg går ikke så tit til læge, men det er mere de der kronikere og ældre, som vi i Danmarksdemokraterne er bekymrede for.
Jeg er selvfølgelig ikke i tvivl om, at ministeren også har fulgt sagen og sådan noget, og derfor er jeg også interesseret i at høre, om ministeren ville være åben for at være med til at kigge på en lovændring, som jeg så kan forstå der skal til, en ændring i sundhedsloven, der kan tilvejebringe nogle løsningsforslag, sådan at vi sikrer, at de her borgere ikke i fremtiden kommer i klemme.
Så jeg vil gerne vide, om sundhedsministeren, siden den her sag har rullet, har taget initiativ til at indhente noget forskning på området, har sat sit ministerie i gang med at få undersøgt den her sag, så vi kan skabe nogle sikre forhold for især de her kronikere og ældre mennesker, der kommer i klemme.
Sophie Løhde (V), 2024-01-17:
Tak for det.
Jeg vil indlede med at sige, at jeg godt forstår, at det kan skabe utryghed hos nogle borgere, når der opstår en situation, hvor det måske ikke længere er sikkert, at man kan fortsætte med den samme praktiserende læge, som man måske ovenikøbet har haft igennem rigtig mange år.
Og når det er, at en praktiserende læge stopper, uden at en ny kommer til, og at der dermed også er flere borgere, som ønsker at vælge den samme lægeklinik, så er det også sådan i dag, at det er regionernes opgave og ansvar at finde en løsning, så alle borgere har mulighed for at vælge en lægeklinik, der har åbent for tilgang.
Regionerne har jo dermed også frihed til at vælge, hvordan lægeskiftet skal administreres i den situation, og jeg håber også, at både regioner og kommuner i fællesskab vil arbejde for, at administrationen af lægeskift giver færrest mulige problemer for de berørte borgere.
Så kan jeg herudover forstå, at Region Sjælland på baggrund af en konkret sag i regionen, som jeg også antager er baggrunden for spørgsmålet her i dag, vil overveje at se på administrationen af lægeskift og eventuelt kontakte ministeriet om det, da det jo også i dag er regionerne, der har ansvaret for at administrere borgernes lægevalg.
Jeg har mig bekendt ikke modtaget nogen henvendelse eller noget brev fra Region Sjælland, men som jeg også offentligt har tilkendegivet, er jeg naturligvis parat til og åben for at drøfte spørgsmålet, herunder også eventuelle konkrete forslag, i forhold til om lægevalg kan tilrettelægges på en anden måde, som er mere fleksibel, og som kan øge borgernes tryghed.
Susie Jessen (DD), 2024-01-17:
Mener ministeren, at der er behov for en lovændring, der sikrer, at det ikke er først til mølle-princippet, der træder i kraft, når borgerne bliver tvunget til at vælge en ny læge, men at der i stedet tages hensyn til f.eks. ældre og borgere med kroniske sygdomme, der har behov for og finder tryghed i en kontinuerlig kontakt og relation til deres praktiserende læge?
Sophie Løhde (V), 2024-01-17:
Først vil jeg gerne understrege, at hvis der er særlige forhold, som betyder, at en borger eksempelvis ikke kan benytte en digital selvbetjeningsløsning ved et lægeskift, så skal en kommunalbestyrelse, og det følger af loven og reglerne, tilbyde et alternativ.
Og det betyder jo med andre ord også, at borgere, der ikke har forudsætningerne for at kunne benytte de digitale løsninger, skal være sikret en alternativ mulighed ved et lægevalg – blot for lige at slå det fast.
Herudover er det jo ikke nogen hemmelighed, at vi i øjeblikket er i gang med et meget stort arbejde med den Sundhedsstrukturkommission, som vi har nedsat til at se på fremtidens sundhedsvæsen, herunder modeller for organisering, struktur m.v., og her indgår jo som et meget centralt spørgsmål også den fremtidige organisering af almen praksis.
Så det her er ikke noget, vi er begyndt at beskæftige os med, altså hvordan almen praksis skal indrettes og andet, fordi der er stillet et spørgsmål i Folketingssalen og andet; det er vi sådan set begyndt på for længst.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-01-17:
Men jeg synes stadig væk, det må være væsentligt at få afklaret, om det her er noget, som regionerne ville kunne gøre.
Det er rigtigt, at vi ikke har et helt firkantet og færdigt forslag til, hvordan det skulle være.
Men der vil bl.a. være kronikere, som har svært ved at være digitale, og som jo taber i den her situation, hvor det er først til mølle, altså hvor du skal sidde klar ved telefonen og sørge for at komme igennem for at få den læge, du er vant til at have.
Så vi ønsker sådan set et system, der kan muliggøre det.
Så kunne jeg egentlig bare spørge ministeren: Kunne regionerne gøre det i dag, hvis de ville?
Sophie Løhde (V), 2024-01-17:
Jeg er optaget af, at vi i fællesskab ser på hele det her område og også lytter til de mange forskellige perspektiver, som der er.
Men man tager altså fejl, hvis man tror, at alle sundhedsfagligt er enige om, hvad det er, der gør sig gældende.
Artiklen er jo ikke udtryk for alle sundhedsprofessionelles holdning eller udtryk for alle fagpersoners stillingtagen eller holdning inden for gynækologi og obstetrik, men abort handler jo heller ikke kun om sundhedsfaglige perspektiver.
Rosa Lund (EL), 2024-01-17:
Jeg er klar over, at spørgsmålet om abort vækker følelser hos rigtig mange mennesker.
Jeg er også udmærket klar over, at vi har forskellige holdninger i de politiske partier, og jeg er også udmærket klar over, at det også er et spørgsmål om etik og om ligestilling, og nu spørger jeg sundhedsministeren.
For ministeren er sundhedsminister, og derfor spørger jeg til de sundhedsfaglige argumenter, og det må da gøre indtryk på regeringen, at der ingen sundhedsfaglige argumenter er imod at have en abortgrænse på 22 uger.
Sophie Løhde (V), 2024-01-17:
I Danmark har vi haft fri abort i over 50 år, og de nuværende regler er faktisk helt tilbage fra 1973.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi har nogle regler og en lovgivning på området, som er tidssvarende.
Det betyder jo også, at vi skal sikre, at nye regler også meget gerne skal være aktuelle og holdbare i mange år, og det mener jeg at vi bedst gør ved at inddrage alle relevante synspunkter i debatten på et område, hvor jeg i øvrigt også noterer mig, at der er meget store politiske forskelle i, hvilke holdninger man har, men det er der altså også fagligt, uanset om vi tager den etiske kasket på eller vi tager den sundhedsfaglige kasket på.
Og det er sådan set også baggrunden for, at jeg har inviteret Folketingets partier til en række temamøder, så vi sammen kan få en større indsigt i hele abortområdet, inden vi tager stilling til spørgsmålet omkring abortgrænsen.
Der er rigtig mange forskellige perspektiver og hensyn, som skal balanceres, når vi taler om abortgrænsen, som kvinders ret til selvbestemmelse og hensynet til de sundhedspersoner, som skal udføre aborten, men der er også sundhedsfaglige og etiske hensyn, som skal inddrages, og særlig de sundhedsfaglige perspektiver har selvfølgelig en meget vigtig betydning.
Derfor har jeg også allerede taget initiativ til, at bl.a. Sundhedsstyrelsen, Jordemoderforeningen og Dansk Selskab for Obstetrik og Gynækologi har holdt oplæg på vores temamøder, og jeg har naturligvis også læst det debatindlæg, som der refereres til, med stor interesse.
Jeg synes, at de 12 professorer fremfører nogle relevante og interessante synspunkter og argumenter, og dem synes jeg da også vi skal tage med ind i de videre drøftelser, som vi skal have blandt Folketingets partier, og som vi i øvrigt fortsætter så snart som i morgen, hvor vi sætter fokus på hele spørgsmålet omkring fosterdiagnostik, og jeg er selvsagt også lydhør over for det, som partierne bringer til bordet og til drøftelserne.
Rosa Lund (EL), 2024-01-17:
Tak for det.
Vil ministeren forholde sig til, at der ifølge 12 førende professorer i gynækologi og obstetrik ingen faglige argumenter er imod at hæve abortgrænsen til 22 uger, og hvorvidt dette vil have betydning for regeringens holdning i de kommende forhandlinger om abortgrænsen?
Sophie Løhde (V), 2024-01-17:
Det synes jeg er en dybt polemisk fordrejning af mine svar her i Folketingssalen i dag.
Jeg konstaterer, at Danmarksdemokraterne ikke har noget konkret forslag; jeg konstaterer, at vi ikke har modtaget nogen henvendelser fra Region Sjælland; og jeg konstaterer, at regionerne heller ikke har noget bud på en løsning.
Er jeg som minister åben over for at spørge, hvad vi kan gøre for at undgå, at der bliver skabt en situation, hvor borgerne oplever en stor grad af utryghed?
Ja, det er jeg i den grad åben over for, og det kan næppe komme som nogen overraskelse i Folketingssalen her i dag.
Susie Jessen (DD), 2024-01-17:
Det lyder meget, som om ministeren egentlig bare skyder det over til os i Danmarksdemokraterne, altså at vi jo bare kan komme med et forslag.
Men mener ministeren overhovedet ikke, der er et problem her?
Vi har jo set i dagspressen, at der er kronikere, der kommer i klemme, og at der er ældre personer, der kommer i klemme, og så lyder det bare på ministeren, som om vi, hvis vi synes, der er et problem, så da bare skal se at få det løst.
Altså, det er ministeren, der har sit embedsværk, og ministeren kan, hvis ministeren mener, at der her er en udfordring og et problem, sætte gang i sit embedsværk og få skabt nogle løsninger.
Er ministeren overhovedet ikke interesseret i det?
Sophie Løhde (V), 2024-01-17:
Det kunne de ikke inden for sundhedsloven, i forhold vil hvordan det umiddelbart er beskrevet af spørgeren her.
Så hvis man vil begynde at lave nogle andre kriterier, skal det derfor også være nogle, der selvfølgelig kan afgrænses rent objektivt og i øvrigt ikke bryde med almindelige forvaltningsretlige principper.
Jeg har ikke lige sådan på stående fod et bud på, hvad den løsning skulle bestå i.
Men jeg drøfter gerne spørgsmålet, og det synes jeg er relevant at vi gør på den anden side af Sundhedsstrukturkommissionen, som kommer med et gennemarbejdet forslag, også i forhold til almen praksis.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-17:
Lidt respekt tror jeg vil være en god idé, og det gælder måske også lidt respekt i forhold til andre lande og hele det der forhold, at man har ambassader.
Vi har selvfølgelig en forventning om, at ambassader, der er i Danmark, efterlever vores regler og vores lovgivning, også selv om man har diplomatisk immunitet; det har vi.
Det er også derfor, vi har fulgt op på den her sag, og derfor er det også forkert at stå at oversætte det, jeg siger, til, at jeg ikke også kerer mig om det eller er bekymret over, at der er en person her, som er i klemme, fordi der er en regning, der ikke er betalt.
Altså, det er problematisk, hver gang folk har regninger, der ikke bliver betalt.
Derfor har vi opfordret De Forenede Arabiske Emirater til at tage den her sag alvorligt, og det, jeg har oplyst spørgeren om, er, at jeg også har fået en indikation, inden jeg står her i dag, på, at det er et budskab, som er ved at trænge igennem, og det kan jeg garantere spørgeren også er noget, jeg vil følge op på.
I forhold til min varetagelse af vores udenrigspolitik er jeg først og fremmest optaget af ikke at have for mange uvenner.
Det er jo indgået som et element i det her, at man rundtomkring i verden havde svært ved at forstå, at når folk stod og brændte en koran af under politiopdækning, var det altså nogle ganske få mennesker og ikke var et udtryk for landet Danmark.
Det var meget, meget uhensigtsmæssigt, og det er derfor, vi har lavet det her lovmæssige indgreb, som gør, at vi ikke samler på flere uvenner end nødvendigt.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-01-17:
Rusland og OIC-landene er jo ikke de første venner, som Danmark har fået på grund af koranloven.
Allerede kort efter vedtagelsen af koranloven var imamen fra Grimhøjmoskéen ude at rose regeringen for det lovforslag.
Er ministeren glad for at have fået sådan nogle venner i Danmark?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-17:
Jamen vi er ikke havnet i noget selskab.
Vi befinder os rigtig godt i vores eget selskab, som jo her er det danske parlament, og her har vi vedtaget en lov, som er en reaktion på det, vi så sidste år, nemlig nogle meget systematiske, højfrekvente demonstrationer, hvor man brændte koranen af, hvilket på alle måder var uhensigtsmæssigt ud fra en sikkerhedsmæssig vurdering, ud fra en udenrigspolitisk vurdering.
Og det er baggrunden for, at Folketinget har vedtaget det her meget præcise indgreb, som ikke er en gennemførelse af en generel blasfemibestemmelse, men som er en meget, meget målrettet lovgivning, som jeg er meget tilfreds med, og som jeg i øvrigt, når jeg rejser rundt i verden, ikke møder nogen kritik af, heller ikke i USA.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-01-17:
Altså, selv forkaster jeg jo alle de værdier, som kendetegner de her lande.
I Rusland fængsler man oppositionspolitikere og kritiske Putinstemmer.
I Iran og Saudi-Arabien stener man fortsat kvinder, som på den måde bliver henrettet.
Så vil jeg bare gerne spørge ministeren, om han anerkender, at disse reaktioner tydeligvis viser, at vi med koranloven er havnet i et selskab med ufrie lande, hvis normer og værdier ligger langt fra vores egne.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-17:
Tak for det spørgsmål.
Jeg er egentlig lidt ked af, at fru Betina Kastbjerg ikke var til stede i salen sidste onsdag, hvor der også var spørgsmål til ministeren, for der svarede jeg på et fuldstændig identisk spørgsmål fra en af kollegerne, og det kan jeg så godt gentage her.
Vi er ikke blevet kritiseret af vores nærmeste allierede.
Jeg var selv til møde med den amerikanske udenrigsminister kort før jul, og jeg har ikke modtaget nogen kritik.
Jeg er bekendt med, at der er en uafhængig amerikansk kommission for international religionsfrihed, som har haft nogle kritiske bemærkninger, idet de dog i øvrigt også samtidig med stor tydelighed har fordømt afbrænding af religiøse tekster som Koranen.
Det er jeg bekendt med.
Men jeg er ikke bekendt med, at vores allierede, altså Amerika, skulle have nogen kritik.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-01-17:
Tak for det.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-01-17:
Finder ministeren det rimeligt, at mange udenlandske vognmænd undlader at betale miljøzonebøder til ugunst for danske vognmænd?
Betina Kastbjerg (DD), 2024-01-17:
Nu nævner ministeren selv den kommissær, som har udtalt sig i den artikel i Jyllands-Posten, som har været baggrunden for mit spørgsmål.
Der udtaler kommissæren: »Danmark, som et demokrati, burde ikke gå på kompromis med grundlæggende rettigheder for at håndtere sådanne mål ...«.
Regeringens argument for indførelsen af koranloven var jo danskernes sikkerhed.
Hvordan har ministeren det så med, at den her kommission for international religionsfrihed endnu en gang påpeger, at kriminalisering af blasfemi ikke hjælper på danskernes sikkerhed?
Rosa Lund (EL), 2024-01-17:
Med al respekt er jeg udmærket klar over, at det her også kan være et spørgsmål om etik.
Men gør vi det herinde på Christiansborg til et spørgsmål om etik, så er vi også med til at lægge skyld og skam på de kvinder, som får en sen abort af den ene eller den anden årsag.
Det er præcis derfor, at vi i Enhedslisten synes, det er så vigtigt at stå på de sundhedsfaglige argumenter, og derfor vil jeg gerne have, at regeringen forholder sig til, at 12 af landets førende professorer præcis fremfører sundhedsfaglige argumenter for, at abortgrænsen skal være i uge 22.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-17:
Det synes jeg da er et forslag, Dansk Folkeparti skal fremsætte.
Det forekommer mig helt vildt og vidtgående.
Det skulle så også føre til, at andre lande ude i verden så løftede vores regninger af, eller hvad?
Nick Zimmermann (DF), 2024-01-17:
Jeg kommer ikke til at være tilfreds overhovedet, før de her mennesker har de penge, som en ambassade skylder dem, og jeg er faktisk meget overrasket over at høre, at udenrigsministeren ikke føler bare en eller anden form for ansvar for de her mennesker, der står til at miste deres livsværk, hvis ikke de får de her penge udbetalt.
Altså, et civilt søgsmål?
De her mennesker har da behov for at få de penge, som De Forenede Arabiske Emiraters ambassade skylder dem, sat ind på deres bankbog.
Og ja, så sandelig er det da Dansk Folkepartis holdning, at når udenrigsministeren og Udenrigsministeriet skaber nogle diplomatiske forbindelser og inviterer ambassadører og ambassader her til landet og folk udfører et stykke arbejde for dem og så bliver udsat for snyd og humbug, er det da selvfølgelig i sidste ende Udenrigsministeriets opgave at give de penge til de mennesker, som er blevet snydt, og så må man derefter rejse ned med sin kniv og gaffel-politik og få de penge hjem til Udenrigsministeriet igen.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-17:
Er det virkelig noget, Dansk Folkeparti mener?
Det vil jeg så notere mig.
Så må man jo fremsætte et beslutningsforslag.
Jeg synes godt nok, at vi flytter os langt fra sådan almindelig ret op og ned, hvis vi gennemfører en regel, der hedder, at den danske stat ligesom skal indestå for alle omkostninger, som andre lande afholder i Danmark.
Hvad er rækkevidden af det?
Det kan jeg simpelt hen ikke gennemskue.
Altså, det ville jeg synes var meget, meget uhensigtsmæssigt.
Der er en tvist mellem en juridisk person og en ambassade, hvis det er ambassaden, og hvis ikke det er et privat firma nede bagved, for så er det jo et civilretligt søgsmål, der kan forfølges ved domstolene.
Der kan jeg ikke påtage mig at betale.
Det, jeg kan gøre, og det, vi gør, er, at vi understreger over for det her pågældende land, at det er mere end almindeligt uhensigtsmæssigt – og det er det jo, for vi står nu også og diskuterer det her land i Folketingssalen – at man ikke får løst de her sager.
Nick Zimmermann (DF), 2024-01-17:
Det eneste rimelige over for de her to virksomhedsejere, og så må vi jo se, hvor mange der ellers kommer til at stille sig frem, ville i virkeligheden være, at det var Udenrigsministeriet, der hurtigst muligt betalte de penge, som De Forenede Arabiske Emirater skylder de her virksomheder, at man altså gav dem til Jimmi og til de andre, som De Forenede Arabiske Emirater også skylder penge, og så måtte det være udenrigsministerens opgave at skaffe de penge hjem fra De Forenede Arabiske Emirater.
Det, der jo er vanskeligheden for dem lige nu, er, at de skal bruge penge på advokater, de ligger i retssager, de har kæmpestore udfordringer, og de er i gang med at miste hele deres livsværk, fordi der er blevet inviteret ambassadører her til landet, som man jo egentlig troede man kunne stole på og regne med, men som så viser sig at bedrive snyd og humbug.
Det er da et kæmpestort problem, så jeg håber da, at man hurtigst muligt vil udbetale nogle penge til de her mennesker.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-17:
Men jeg har jo svaret på det.
Altså, vi har ikke nogen beføjelser eller er tillagt nogen opgave i den her sammenhæng.
Som jeg også lige har nævnt, har vi også fået en indikation på – og så kan jeg jo ikke gå længere her i Folketingssalen – at det er en opfordring, man vil tage til sig, og det kommer vi til at følge op på.
Og det er, hvad jeg kan oplyse om den her sag.
Tak for det.
Det er jo et godt spørgsmål.
Jeg må lige starte med at slå fast, at Udenrigsministeriet hverken i henhold til lovgivningen eller administrative forskrifter har nogle beføjelser til at gå ind i civilretlige tvister mellem en dansk borger og et andet lands ambassade i Danmark.
Det har vi ikke.
Derfor har vi af samme grund heller ikke til opgave at gå ind og vurdere sådan en sags materielle indhold, og derfor har jeg sådan set heller ikke noget grundlag for at forholde mig til det konkrete forhold, som beskrives i den her artikel i Ekstra Bladet, som jeg også har læst.
Men når det er sagt, ønsker vi selvsagt ikke, at en sag som den, spørgeren her rejser, skal henstå uløst, og selv om vi ikke kan tage stilling til, om der er et udestående mellem et dansk firma og ambassaden, er der tydeligvis et spørgsmål, der skal søges afklaret og løst.
Så vi er ikke dogmatiske, vi er pragmatiske, og derfor er vi også i kontakt med De Forenede Arabiske Emirater om den her sag, og vi har i vores kommunikation med myndighederne understreget vigtigheden af, at der indgås en dialog i god tro med det danske firma, og at man forholder sig konstruktivt til kravet.
Vi har også peget på, at det er en fælles interesse for De Forenede Arabiske Emirater, Danmark og i det her tilfælde jo også det danske firma, at der i sådanne sager, hvis de opstår, findes en tilfredsstillende løsning.
Jeg kan og skal som sådan jo ikke gå ind i sagens konkrete indhold og bedømme ret og uret, men jeg kan sige, at vi for ikke så længe siden har modtaget en indikation på, at man fra De Forenede Arabiske Emiraters side nu er i færd med at engagere sig mere konstruktivt i sagen.
Det er selvfølgelig noget, som vi i Udenrigsministeriet fortsat vil opfordre De Forenede Arabiske Emirater til, og som vi også vil følge op på.
Nick Zimmermann (DF), 2024-01-17:
Tak for det.
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at ejeren af Kronevagt Security, som De Forenede Arabiske Emiraters ambassade i Danmark skylder 4 mio. kr. for at have leveret livvagtsservice og 24-timers vagtservice på ambassaden, får sine penge?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-17:
Nu deponerer vi jo ikke vores politiske stillingtagen hos en amerikansk uafhængig regeringskommission.
Det er den ene ting, jeg gerne vil sige.
Den anden ting, jeg gerne vil sige, er, at bevæggrundene bag det her lovgivningsinitiativ, som jo altså er vedtaget her i Folketinget, og det går jeg ud fra spørgeren har respekt for, altså at det er Folketinget, der vedtager lovene, og ikke en regeringskommission i USA, ikke kun er sikkerhed.
Altså, det var jo en samlet vurdering af, hvad der tjener Danmarks interesser, også i en konfliktfyldt verden, hvor vi har brug for at bygge bro til det, man kalder det globale syd, men det var selvfølgelig også, fordi der var en sikkerhedsrisiko.
Så det er jo en samlet overvejelse, der ligger bag det her målrettede lovindgreb, som ikke er en generel lovgivning mod blasfemi.
Det er vigtigt at understrege det.