runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Heidi Bank (V), 2022-04-07:
Tak for det.
Det er jo dejligt, at ordføreren ikke selv har oplevet det som et problem at have transporttid, men det, der bliver lagt op til her, er jo meget lang transporttid, som nogle elever kan få.
Det får de udelukkende, på grund af at regeringen åbenbart ser forældre med lave indkomster som dårlige forældre og forældre med store indkomster som gode forælder.
Så kan ordføreren ikke se, at der er et problem her, i forhold til at de unge får mindre tid til alt det sjove tilværelsen, til studiearbejde, til at involvere sig i foreninger, fordi man pålægger dem ekstra transporttid?
Jens Joel (S), 2022-04-07:
Altså, der er selvfølgelig forskel på de to modeller – ikke i det, som hr. Ole Birk Olesen helt korrekt siger, nemlig at når der er en kapacitet, er man ligesom nødt til at finde ud af, hvad man stiller op med overansøgningen.
Og der har vi jo gjort det sådan nu, at det ikke er afstanden, men derimod hensynet til den blandede elevsammensætning, som afgør det.
Undskyld, jeg tabte faktisk tråden, i forhold til hvad hr. Ole Birk Olesen sagde.
Undskyld.
Mona Juul (KF), 2022-04-07:
Tak for det, og tusind tak til skatteministeren for at ville lave en løsning.
For det er jo præcis det, som beslutningsforslaget handler om.
Der er anvist en mulighed her, og hvis det viser sig, at den ikke er god nok, så er jeg sikker på, at skatteministeren sammen med sit embedsværk kan finde en model, der virkelig kommer til at fjerne den her fantomskat.
Men jeg skal bare være helt sikker, for den tidligere skatteminister i regeringen har jo svaret på et spørgsmål under B 13 omkring det her med at være provenuneutral, og der vurderede man, at mindreprovenuet ville være meget beskedent.
Er det den samme vurdering nu, altså at det er meget beskedent?
Eller er det simpelt hen en vurdering af, at det vil være for voldsomt med den model, der er foreslået i forslaget?
Jeppe Bruus (S), 2022-04-07:
Jeg har ikke nogen opdaterede vurderinger.
Så hvis det er det, der er svaret på det tidspunkt, mindes jeg ikke at have set en opdateret vurdering af det.
Mona Juul (KF), 2022-04-07:
Så tror jeg, at det er et meget beskedent provenutab, man kan se i det, men det glæder jeg mig til at se en ny beregning på.
Man kunne omvendt også sige, at det her med, at man nu så faktisk først skal betale sin skat, når man får pengene i hånden, jo også betyder, at man ikke skal ud at låne penge, og man skal ikke opbygge en formue, før man kan foretage det her salg.
Og det vil måske også betyde, at der kommer flere køb og salg, og at der derfor rent faktisk vil være tale om en gevinst for staten.
Jens Joel (S), 2022-04-07:
Jeg er dybt uenig i, at der er en regning for et eller andet.
Jeg er til gengæld enig i, at vi har integrationsproblemer, at vi har gymnasier, som i dag er alt, alt for skævt sammensat.
Vi har oplevet, at der har været tendenser – også selvforstærkende tendenser – sådan at når nogle gymnasier fik en for høj andel af en elevgruppe med en bestemt baggrund, blev det selvforstærkende; så kom der flere med samme baggrund, og så var der andre med en anden baggrund, som søgte væk derfra, og så får vi en polarisering, som bliver selvforstærkende.
Jeg er med på, at Nye Borgerliges politik i virkeligheden går ud på, at de her mennesker ikke skulle eksistere, men de findes jo, de bor her jo, det er jo en del af vores virkelighed.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-07:
Ja, vi vil have løst udlændingepolitikken fra bunden.
Vi er nødt til at få ryddet op i det rod, som bl.a. ordførerens parti har været med til at skabe i Danmark.
Men helt ærligt, hvad bilder ordføreren sig egentlig ind?
Man efterlader regningen i teenageværelset.
Jens Joel (S), 2022-04-07:
Det kan være, det er, fordi jeg deltager for lidt i de der udlændingepolitiske debatter, men jeg har stadig væk ikke forstået, hvad det der med at løse det fra bunden betyder.
Jeg synes faktisk, at vi nu tager fat på en diskussion af, hvordan vi undgår, at der er gymnasier, som bliver polariseret, hvordan vi undgår den selvforstærkende effekt, vi har set, hvordan vi undgår, at nogle af dem, der bor tæt på et gymnasie, ikke har nogen interesse i at komme på det gymnasie, fordi elevsammensætningen er blevet af en art, som man ikke kan se sig selv i, fordi ungdomskulturen er blevet en anden, og derfor søger man væk.
Det er der da også en uheldig tendens i, som ordføreren så overhovedet ikke vil forholde sig til.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-04-07:
Regeringen bruger 197,5 mio. kr. på at omfordele elever over de næste 5 år.
Hvordan kan Socialdemokratiet være med på at bruge så mange penge på at tvangsfordele elever?
Havde de her penge ikke været bedre brugt på at hæve niveauet?
Jens Joel (S), 2022-04-07:
Jeg kan først og fremmest sige, at når man formulerer sig på den der måde, så lyder det jo, som om der skal betales en regning fra en vognmand, som kører ud og henter de unge og flytter dem et andet sted hen – altså udfører tvangsfordeling og bruger penge på det.
Vi har, modsat det parti, som fru Brigitte Klintskov Jerkel repræsenterer, jo faktisk også gjort op med de nedskæringer, der har været år efter år på de gymnasiale uddannelser.
Og sidste år hævede vi bidraget, sådan at vi fyldte hullet op efter de besparelser, som Det Konservative Folkeparti og Venstre stod i spidsen for.
Og ja, det er gået ud over kvaliteten, og ja, der er en stor opgave, der skal løses.
Men det undtager jo ikke os fra at løse den opgave, som den tidligere regering også identificerede, men som den intet gjorde for at løse.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-04-07:
Nu taler jeg med rigtig mange forældre, elever, unge og børn i Greve Kommune, som er rigtig bekymret for deres fremtid nu med det her lovforslag, som regeringen fremsætter.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren: Hvad vil ordføreren sige til de borgere, forældre, børn og unge, som nu er meget bekymret for deres fremtid?
Jens Joel (S), 2022-04-07:
Jamen jeg taler også med børn og unge, og jeg har i øvrigt talt med forældre og unge i flere år, og det giver jo jævnligt diskussioner.
I Greve kan det så være, man spørger: Altså, bliver der en mindre chance for, at jeg kommer til at gå her?
Jeg kørte selv på tværs af Odense for at komme på mit gymnasium; det ødelagde ikke min gymnasietid.
Men selvfølgelig er der en diskussion, man skal tage, og vi skal da også tage den ærligt med folk i forhold til at berolige om, hvad det er, der foregår her.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-07:
Tusind tak.
Det, vi behandler i dag, er tvang – det er tvangsfordeling.
Hvordan har ordføreren det egentlig med, at man med det her lovforslag efterlader regningen for årtiers forfejlede udlændingepolitik, som bl.a. ordførerens eget parti stod i spidsen for, direkte i teenageværelset?
Hvordan har ordføreren det egentlig med det?
Morten Dahlin (V), 2022-04-07:
Lad mig introducere ordføreren for Marcus.
Det er et gymnasium med en bred elevfordeling af personer med dansk baggrund, af personer med ikkevestlig baggrund, af folk, der har forældre, der tjener mange penge, og af folk, der har forældre, der ikke tjener så mange penge.
Det er et godt blandet gymnasium.
Marcus er ikke rigmandssøn, han er ikke snobbet.
Marcus har ikke noget imod at gå sammen med direktørdøtre og mekanikersønner.
Men med det lovforslag, regeringen har fremsat her i dag, så falder Marcus' chance for at komme ind på det lokale gymnasium drastisk.
Hans frie skolevalg bliver kraftigt beskåret – ikke baseret på noget, Marcus selv har gjort, men udelukkende baseret på, hvor meget Marcus' forældre tjener.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge: Hvorfor mener ordføreren, at Socialdemokratiet er bedre til at vælge skole for Marcus, end Marcus selv er?
Jens Joel (S), 2022-04-07:
Altså, det kunne jo også godt være, at Marcus gerne ville på Rysensteen Gymnasium, som ligger en halv time derfra, og som er inde i centrum.
Det kan man nu.
I den model, der blev foreslået af det ekspertudvalg, som bl.a. den daværende Venstreregering jo nedsatte, var et af forslagene, at man lavede distriktsgymnasier, så man var sikker på, at man kom på det nærmeste gymnasium, men man til gengæld også var sikker på, at man ikke havde noget valg overhovedet.
Det er de diskussioner, vi har.
Hvis ikke Venstre mener, at vi faktisk skal have frit optag, så kan Venstre jo heller ikke anvise en model, hvor der er frit valg; medmindre det, man allerhelst vil, er at komme på det gymnasium, som man så i øvrigt skal være heldig nok til at bo lige ved siden af, sådan at man kan være sikker på, at man står forrest i køen.
Morten Dahlin (V), 2022-04-07:
Ordføreren kaster sig ud i nogle teoretiske betragtninger og nogle angreb på Venstre, men svarer sådan set ikke på spørgsmålet.
Med det lovforslag, som ordføreren står her og forsvarer og kalder et vigtigt og godt lovforslag, bliver Marcus' frie valg beskåret.
Marcus er ikke en fiktiv person; Marcus vil ikke på Rysensteen Gymnasium; Marcus er en rigtig person, der gerne vil på sit lokale gymnasium, som er et blandet gymnasium.
Hvorfor er det, at Socialdemokratiet mener, at Marcus' frie valg skal beskæres så kraftigt, som der lægges op til med det her lovforslag?
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-07:
I Socialdemokratiet mener vi ligesom Enhedslisten, at det er vigtigt, at vi fra politisk side sikrer blandede by- og boligområder.
Det er afgørende, at vi bor sammen på kryds og tværs af etnisk oprindelse, uddannelsesniveauer og indkomst.
På trods af at vi ikke nåede i mål med vores eget oprindelige forslag om at kunne anvise boligsøgende til boliger i private udlejningsejendomme, mener vi, at vi endte med et godt resultat i aftalen alligevel.
Vi udvider med aftalen den frivillige ordning; her er den tidligere begrænsning på 6 år ophævet, og de private udlejere og deres interesseorganisationer har meddelt, at de er klar til at tage ansvar.
For Socialdemokratiet er det vigtigt, at vi sikrer lige muligheder for alle børn i Danmark, uanset hvor de vokser op, og derfor er det også vigtigt, at vi bor mere blandet i boligområderne.
Det er afgørende for opbakningen til vores samfundsmodel, for integrationen og for at sikre lige muligheder for alle børn.
Socialdemokratiet støtter ikke beslutningsforslaget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-04-07:
Den første årsag til, at jeg tror det, er, at vi har stor mangel på boliger.
Den kommunale anvisning, som kan bruges, bliver også brugt, f.eks. i Københavns Kommune i vid udstrækning, mens man f.eks. i mange jyske kommuner ikke bruger de 25 pct. anvisninger, man har.
Så behovet er større, end det har været, sidste gang man forsøgte sig, som var i 1996, så vidt jeg husker.
Og så vil jeg sige bare sådan helt grundlæggende: Der er jo ikke et flertal i Folketinget for at lave den ordning, vi foreslog, og som Enhedslisten er enig i.
Nu prøver vi med en anden løsning, og så håber vi, at vi kan komme et stykke ad vejen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-04-07:
Det med, at kommunen kunne have en ret til at anvise hver tiende bolig i større udlejningsejendomme i de kommuner, hvor der er forebyggelsesområder, synes jeg faktisk der var en vis logik og balance i.
Den har vi så ikke opnået indtil nu.
Nu siger ministeren, at der vil være en evaluering i 2025 af det her med de frivillige ordninger om at få adgang til noget privat udlejning.
Hvorfor tror ministeren at det skulle have en effekt nu?
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-04-07:
Jeg er ret sikker på, at pensionister ikke tæller med i forhold til det, man kalder fleksibel udlejning, som er obligatorisk i forebyggelsesområder.
Altså det, der betyder noget i forhold til den del, er, om man er i beskæftigelse eller under uddannelse, når man er i den alder, hvor man kan være i beskæftigelse eller under uddannelse.
Derfor gælder det ikke for det konkrete eksempel, men det kan selvfølgelig gælde for et andet eksempel.
Det kan gælde for en person, der er arbejdsløs, eller for en person, som er førtidspensionist eller nogle andre ting, at der kommer man bag i køen.
Og i områder, hvor der er stor efterspørgsel på billige boliger, vil det selvfølgelig gøre, at der er færre muligheder for den enkelte, og jeg synes, at der skal være mulighed for at anvise.
Specielt i Københavns og Frederiksberg Kommuner, hvor der er mange gamle udlejningsboliger, som også har en relativt lav husleje, synes jeg det ville være rigtig godt.
Som sagt var vores udspil fra regeringens side jo, at der skulle være en ret til at anvise fra kommunernes side til private boliger, men nu prøver vi med en frivillig ordning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-04-07:
Enhedslisten vil jo gerne hjælpe regeringen til en bedre boligpolitik, og det er derfor, vi fremsætter det her beslutningsforslag om, at man bedre kan få sin politik igennem i Folketinget.
Og jeg synes jo, at der er en vis logik i det udspil, regeringen kom med.
Det er ikke, fordi vi støtter, at man sådan skal begrænse f.eks. pensionisters mulighed for at flytte ind i sådan et forebyggelsesområde.
Men når man så tager en rettighed fra nogle mennesker, er det jo sådan set også rimeligt at give dem mulighed for at bosætte sig et andet sted.
Og det er jo dér, at anvisningen til den private udlejningsmasse sådan set giver mening.
For vi står også over for, at der er nogle, der står skrevet op til bestemte boligforeninger, fordi huslejen er lav.
Så jeg synes, at vi har en forpligtelse til at forsøge at hjælpe de mennesker.
Det er man med aftalen så ikke nået frem til, så vi står sådan set med, at der er nogle mennesker, der har fået begrænset deres muligheder for at flytte ind i nogle boligområder, og det kan sådan set også være danske pensionister.
Kan ministeren ikke se, at det ikke er rimeligt, at man ikke har sikret den befolkningsgruppe en ekstra mulighed, når man begrænser deres muligheder?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-07:
Liberal Alliance stemmer for lovforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-07:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti er med i aftalen og stemmer selvfølgelig også for lovforslaget, når det når til tredjebehandlingen.
Vi er glade for, at man har afsat disse mange penge til at styrke de små byers bymidter, og vi er også glade for de her bosætningsmuligheder, som kommunerne nu får permanentgjort.
Jeg skal ikke gentage de mange gode argumenter, som mine ærede kolleger har fremført her i salen.
Dog har jeg en enkelt lille ting: Den moderne teknologi og internethandelen har jo gjort et stort indhug i detailhandelen.
Det vil det ikke afhjælpe, men det vil i hvert fald give kommunerne mulighed for at skabe lidt mere liv i de berørte byer, og det støtter vi fortsat.
Tak for det.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Tak for det.
Silkeborg er et skønt sted.
I dag behandler vi et forslag til lov om ændring af lov om byfornyelse og udvikling af byer og lov om boligforhold.
Lovforslaget udmønter dele af en aftale om mere liv i bymidterne og landdistrikterne fra november 2021.
Vi Konservative var med i aftalen, og derfor kan det nok ikke overraske nogen, at vi er rigtig glade for det her lovforslag og ser frem til det videre arbejde omkring det.
Vi har en udfordring i Danmark.
Nogle steder lukker de små butikker, og bymidterne kommer til at stå tomme og se spøgelsesagtige ud.
Når byen ser tom ud, bliver det sværere at få fyldt skolen op, og det bliver også svært at stille et U8-fodboldhold i den lokale idrætsforening.
Derfor skal vi støtte bymidterne aktivt, når der ikke længere er et handelsliv, som der var tidligere, med nye og andre faciliteter og tilbud.
Det kan forhåbentlig være med til at skabe liv på nye måder.
Og netop fællesskaber er vigtige; de kan forebygge ensomhed og mistrivsel, som vi desværre ser alt for meget af blandt vores unge og ældre medborgere.
Med lovforslaget bliver det også muligt at skabe liv i bymidterne og landdistrikterne ved at drive de såkaldte bosætningshuse.
Vi tror, at der oven på covid-19 er flere, der er blevet interesseret i at komme ud, hvor der er mere luft, og hvor man er tættere på naturen.
Men det er altså et stort skridt at tage.
Så det, at man får mulighed for at prøve drømmen af uden at sætte sin privatøkonomi på spil, tror vi på.
Vi er klar til at afprøve de forskellige tiltag, som det her lovforslag lægger op til.
Vi glæder os til, at det kan komme ud at virke.
Det fortjener vores mindre byer og landdistrikter.
Så Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Henning Hyllested (EL), 2022-04-07:
De hidtidige ordførere har jo redegjort ganske udmærket for forslagets indhold.
Det er jo fordelen ved at komme lidt nede i talerrækken, for så er man fri for at stå og remse op alt det gode, det indeholder.
For vi synes faktisk, det er et godt lovforslag, som vi selvfølgelig kan tilslutte os.
Vi er jo en del af den aftale, som forslaget bygger på, og vi synes, der er nogle rigtig gode ting i lovforslaget her.
Og det er jo ikke mindst spørgsmålet om fornyelse af de her bymidter, som det jo handler om, og de muligheder, det giver nogle kommuner, men især også den kommunale tilladelse til at udleje de her bosætningshuse som et tilbud til nogle, som måske kunne være interesseret.
Det er selvfølgelig navnlig møntet på landdistrikter og måske især de små øer rundtomkring.
Det har været et stort ønske fra mange af de steder, at man fik den mulighed.
Det har manglet mange steder.
Og det er klart, at det kan være en kæmpestor beslutning at flytte til et landdistrikt og ikke mindst måske til en lille ø, og derfor synes vi, det er rigtig godt, hvis der stilles den mulighed til rådighed, at man lige kan prøve det af – hvordan det er med de længere afstande, det helt andet miljø, de nye naboer osv.
Så det synes vi er rigtig godt.
Jeg bemærker også, at kriterierne for uddeling af midler fastsættes i en bekendtgørelse, men jeg kan også se, at ordførerne vil blive inddraget i forbindelse med fastsættelsen af de objektive kriterier for uddeling af midlerne.
Og så vil jeg vove den påstand, at det vel så er i gode hænder, for så er det i vores hænder.
Så det synes vi bestemt også er godt.
Man kan altid spørge, om det her er nok til at styrke udviklingen i landdistrikter og på de små øer osv.
Nej, det er det selvfølgelig ikke, for det her er bare en del af en større helhed.
Der skal mange tiltag til.
Der skal rigtig mange ting til for at styrke udviklingen i landdistrikterne.
Så det her er selvfølgelig ikke nok i sig selv, men det er søreme en del af en udvikling, som vi gerne bidrager til.
Susan Kronborg (RV), 2022-04-07:
Mange tak, formand.
Aftalen med regeringen, som også Radikale er med i, indebærer, at der afsættes 180 mio. kr. i alt i perioden 2022-2027.
De midler anvendes til fornyelse af bymidter og placering af lokale velfærdscentre, som det også er blevet nævnt.
Midlerne fordeles til ansøgende kommuner på baggrund af en række objektive kriterier, og der vil være krav om 40 pct. kommunal medfinansiering
Det skal altså være muligt at gennemføre områdefornyelse i bymidter i byer med mellem 4.000 og 20.000 indbyggere.
Lovforslaget indeholder to yderligere dele: velfærdscentre og bosætningshuse.
Støtten skal således endvidere kunne anvendes til at skabe velfærdscentre, som er beliggende i bymidterne.
Det er hensigten, at kommunerne selv skal beslutte, hvilke funktioner der er hensigtsmæssigt placeret i velfærdscenteret.
Funktioner i et lokalt velfærdscenter kan f.eks. være borgerservice, tandlæger, læger, aktivitetscentre, tilbud til ældre, kulturskole, biblioteker m.v. Støtten kan anvendes til flytning eller oprettelse af velfærdsfunktioner, forudgående analyse og udviklingsarbejde, anlæg, istandsættelse m.v.
Vi ved jo, at der med kommunalreformen kan være langt til rådhuset, særlig da busforbindelser stadig nogle steder er indrettet efter de gamle kommunegrænser, og derfor kan det være nærmest umuligt at opdrive en bus fra en by til en anden inden for kommunen.
Endvidere fastsættes der som nævnt også lovhjemmel til, at der kan etableres såkaldte bosætningshuse.
En række mindre kommuner oplever udfordringer med at tiltrække borgere til kommunen.
På baggrund heraf har en kommune etableret og drevet et såkaldt bosætningshus, hvormed kommunen har udlejet fast ejendom til beboelse i en tidsbegrænset periode på 3 eller 4 måneder som et forsøg på at tiltrække potentielle tilflyttere.
Kommunen har oplevet succes med ordningen, og den ordning udstrækkes nu til andre kommuner, som har samme behov.
Så med de ord kan Radikale støtte lovforslaget.
Jeg vil dog helt afslutningsvis sige, at jeg glæder mig til at høre noget.
Det kan være, at ministeren eventuelt vil uddybe lidt mere med hensyn til den del af lovforslaget, der omhandler, at lejemål skal udlejes på markedsvilkår, samtidig med at det andetsteds fremgår, at der ikke opnås en fortjeneste.
Det tænker jeg ud fra en umiddelbar betragtning godt kan virke lidt selvmodsigende, men der er sikkert en rigtig fin forklaring på det.
Mange tak.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2022-04-07:
Tak for ordet.
Da ordføreren ikke har mulighed for at være her i dag, vil jeg holde hendes ordførertale.
I dag behandler vi et lovforslag, som udmønter dele af aftalen om mere liv i bymidter og landdistrikter – en politisk aftale, som SF er en del af, og derfor bakker vi op om forslaget, men vi vil alligevel gerne sige et par ord om sagen.
Først vil jeg sige, at der afsættes penge til mindre og mellemstore byer, hvor bymidter er blevet slidt ned og præget af butiksdød.
Disse byer kan nu fremstå nedslidte og tomme.
I SF er vi glade for, at der bliver afsat midler til at give bymidterne et ansigtsløft.
Midlerne kan være med til at genrejse bymidterne og gøre dem attraktive, så de igen kan blive et lokalt samlingspunkt og mødested.
Samtidig kan bymidterne bruges på at tilføre byen nye funktioner ved f.eks. at oprette lokale velfærdscentre – et forslag, som både SF og S turnerede rundt med før og under sidste folketingsvalgkamp.
Velfærdscentrene skaber nærhed og kan understøtte bylivet.
Det er vigtigt for SF, at indholdet af velfærdscentrene udspringer af de lokale behov, en by har.
Det kan være, at byen har brug for et borgercenter, en kulturskole, et bibliotek eller noget fjerde.
Vi glæder os til at se, om der er kommuner, som vil gribe muligheden for at skabe udvikling igen i disse områder – naturligvis i behørigt samarbejde med byerne.
I SF er vi særlig glade for den del af lovforslaget, som handler om at gøre det lovligt for kommunerne at udleje bosætningshuse.
Initiativet i lovforslaget stammer fra et beslutningsforslag, som SF fremsatte i starten af 2021, og vi er glade for opbakningen.
Kommuner og økommuner skal have mulighed for at udleje bosætningshuse til markedsvilkår i en tidsbegrænset periode til dem, som gerne vil afprøve livet i byen.
Idéen er, at det vil tiltrække potentielle tilflyttere, at de kan leje et bosætningshus i 3-4 måneder og se området an.
Bosætningshuse giver mulighed for at få smag for livet på landet eller på en af Danmarks fantastiske øer.
De kommuner, som har forsøgt sig med bosætningshuse, har positive oplevelser, og derfor er vi i SF stolte af, at vi med dette lovforslag sikrer hjemmel i loven til udlejning af bosætningshuse.
I SF er vi glade for at være en del af aftalen, som er med til at sikre liv og udvikling i landdistrikterne.
Lovforslaget i dag tager et skridt ad vejen, og vi ser frem til at behandle flere dele af aftalen.