runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jane Heitmann (V), 2021-05-17:
Jamen jeg er da helt enig i, at det er en katastrofe, at der ikke er flere ældreboliger og der ikke er flere plejehjemsboliger at vælge mellem, så man kan få lige præcis det liv, man selv ønsker.
Det er jo sådan, at i omkring 50 pct. af kommunerne i Danmark er der faktisk ikke nogen friplejehjem.
Der er kun kommunale, og det kan være godt med kommunale plejehjem, men hvis vi skal holde fast i valgmuligheden, skal der jo også være friplejehjem.
Hvad vil SF gøre for, at alle ældre får mulighed for at vælge lige præcis den bolig, som de selv ønsker?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-05-17:
Jeg tror, de fleste ældre er optagede af, at de kommer til at bo i det kvarter, som de synes passer til dem, og måske i nærheden af familie, og jeg tror, de fleste ældre er optagede af, at den hjælp, de får der, hvor de kommer til at bo – og boligen må også gerne være rar – også er den hjælp, som de har behov for.
Jeg tror egentlig ikke, det er vigtigt, om det er privat eller offentligt.
Det tror jeg heller ikke det er for den ældre, men jeg konstaterer også, når jeg kigger i plejehjemsportalen, at der er meget store prisforskelle.
Henrik Vinther (RV), 2021-05-17:
Tak for det, og tak for ordet.
Selve idéen om, at ældre skal kende deres rettigheder, er en god tanke.
Den er faktisk så god, at den allerede er lov.
Derudover kan man opfordre kommunerne til at tænke nyt og være kreative i forhold til at gå nye veje for at sikre god ældrepleje, og har man lokalt behov for at indføre ældrerådgivere, har man også mulighed for det, men at afsætte 50 mio. kr. – penge, som kun findes i Venstres finanslovsudspil – til det er vi ikke tilhængere af.
Vi er tilhængere af, at kommunerne løser den opgave, de er blevet sat til, også på det område.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-05-17:
Tak, og mange tak til Venstre for at fremsætte det her beslutningsforslag, som pålægger regeringen at igangsætte et pilotprojekt med ældrevejledere.
Da vores ældreordfører, Mette Abildgaard, desværre ikke kan være her i salen, repræsenterer jeg Det Konservative Folkeparti her i dag, men hun vil varetage den efterfølgende udvalgsbehandling.
Beslutningsforslaget adresserer en meget vigtig problemstilling, synes vi, nemlig vores ældres manglende viden om egne rettigheder.
I knap 20 år har vores ældre haft frit valg i forhold til plejebolig, personlig pleje, hjemmeservice og madordning, men hvis de ikke ved det, er den rettighed ikke specielt meget værd.
Undersøgelser viser jo, at cirka en tredjedel af dem, der er visiteret til praktisk hjælp, ikke kender det frie valg, at en tredjedel af de ældre, der er visiteret til en plejebolig, ikke kender det frie valg, og at cirka halvdelen af de ældre, der er visiteret til personlig pleje, ikke kender det frie valg.
Og hvorfor gør de ikke det?
Det er måske, fordi mange af vores ældre er opvokset i en anden tid, krigstiden og efterkrigstiden, hvor man mere nøjedes, og hvor man måske har haft en anden indstilling end i dag.
Mere: Hvad kan jeg gøre for samfundet?
End: Hvad skal jeg have ud af det?
De efterspørger det ikke.
De tænker: Jeg nøjes, jeg kan nok, jeg behøver det ikke, og der er sikkert nogle, der har det værre end mig.
Men det er meget vigtigt, at alle vores ældre, også mange af vores friske ældre, ved, hvad de har af muligheder, for at de kan få et bedre og mere værdigt ældreliv, så idéen med ældrevejledere er spændende.
Vi har også hørt idéen rejst af organisationsverdenen, og derfor er vi positive over for et pilotprojekt, selv om vi måske ikke lige mener, at det kan stå alene.
Kommunerne skal jo også være sig sit ansvar bevidst, og det er der også mange, der er, men når vi har de her tal, som viser, at rigtig mange ikke kender deres muligheder og rettigheder, er der jo brug for at sætte ind.
Vi Konservative vil kraftigt opfordre ministeren til at sende et hyrdebrev til kommunerne, hvor det gøres klart, at denne information skal tilgå vores ældre og deres pårørende på en letforståelig måde og på det rigtige tidspunkt i forhold til den beslutning, vores ældre skal træffe.
Det skal doseres, så det ikke handler om plejehjemspladser, hvis du ellers kan klare dig selv, men om, om der måske er brug for noget ekstra hjemmehjælp.
Vi er positive over for forslaget og takker Venstre for initiativet.
Det kunne dog være nyttigt at vide lidt mere om, hvordan de 50 mio. kr. er beregnet.
Der står jo, at det skal være et pilotprojekt, men der står ikke lige, hvor mange kommuner det skal gælde.
Der står også, at ældrevejledere kan gå på tværs af grænser, men der står heller ikke, som jeg læser det, noget om et tidsperspektiv.
Derfor er det lidt svært at forholde sig til, om det skal koste 50 mio. kr. eller 20 mio. kr., og hvor meget det egentlig omfatter.
Men vi er meget positive over for forslaget.
Vi er jo lidt bekymrede for, at regeringen har igangsat en forsøgsordning, der giver mulighed for at fjerne denne ret for vores ældre.
Det er vi imod.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Tak for det, formand, og også tak til Venstre for forslaget.
Pilotforsøget skal danne grundlag for udviklingen af en endelig model, som kan udbredes over hele landet.
Tilbuddet om ældrevejleder skal omfatte ældre, der bliver visiteret til en serviceydelse ud fra fritvalgsordningen, med det formål, at ældre medborgere kan træffe et frit valg ud fra de muligheder, de har i dag.
Om de ønsker en privat leverandør eller en kommunal leverandør, skal alene være deres beslutning, og den skal træffes på et oplyst grundlag.
Dansk Folkeparti har tidligere fremsat forslag om en ældrelov og plejehjemsbestyrelser.
Dette forslag indeholdt en række tiltag for ældre, bl.a. at sikre ældre medborgere en værdig behandling, nærværende omsorg og direkte indflydelse på deres egen hverdag.
Ældreloven skulle jo bl.a. indeholde indførelse af minimumsnormeringer i ældreplejen, en styrkelse af tilsynet med plejehjem, og forsøgsordningen med Styrelsen for Patientsikkerheds Ældretilsyn skulle gøres permanent.
Retten til omsorg fremgår heller ikke i dag specifikt af servicelovens § 83, men den seneste tids afsløringer på ældreområdet bekræfter jo også behovet for, at der i lovgivningen tilføjes en reel ret til omsorg for de ældre.
Også med indførelse af en reel omsorgsret vil Ældretilsynet kunne reagere, hvis det konstateres, at borgeren ikke får den omsorg, han eller hun har krav på.
I forhold til det her forslag, vi behandler i dag, vil jeg sige, at det er kommunens forpligtelse at oplyse de ældre om, hvilke muligheder de har i dag.
Nu er det jo også rigtig længe siden, jeg har været i hjemmeplejen, men dengang havde visitatoren en brochure med, som oplyste de ældre om deres muligheder, herunder oplysninger om kommunale og private leverandører.
Det er vigtigt, at de ældre får oplysninger om deres valgmuligheder.
Det var også et tiltag, som kunne indgå i ældreloven, men som der jo desværre ikke var flertal for.
Vi er positive over for det og kunne godt tænke os at vide mere om den praksis, der er i dag, og som jo helt sikkert også er forskellig, afhængigt af hvilken kommune man bor i.
Vi ser frem til at gå videre med det her forslag, for et er, som vi har diskuteret og debatteret her i dag, hvad der står i lovgivningen, noget andet er, hvordan lovgivningen bliver fulgt og implementeret, og hvordan den er blevet implementeret ude i kommunerne.
Derfor er det også vigtigt, at vi følger op på, hvad det så er for en praksis, der er i dag, for det jo rigtigt nok, at en undersøgelse viser, at ældre og deres pårørende ikke føler sig oplyst om de valg, de har i dag.
Det skal vi selvfølgelig gøre bedre.
Så vi er fra Dansk Folkepartis side positive over for at gøre noget på det her område, så vi i hvert fald sikrer, at man får ret til at få at vide, hvilke muligheder man har.
Jane Heitmann (V), 2021-05-17:
Tak til Socialdemokraternes ordfører for i hvert fald at være tydelig og klar i mælet.
Ordføreren har fuldstændig ret i, at det jo sådan set er en kommunal forpligtelse i dag også at oplyse om frit valg.
Men når vi nu kan konstatere, at 67 pct. af beboerne på plejehjem og hjemmehjælpsmodtagere faktisk ikke aner, at de har frit valg, synes Socialdemokraterne så, at kommunerne lever op til deres forpligtelse, nemlig til at oplyse om, at der er fritvalgsmuligheder?
Birgitte Vind (S), 2021-05-17:
Tallene taler jo næsten for sig selv, kan man sige, og jeg er ikke i tvivl om, at noget af det, der sker ude i virkeligheden bl.a. i forhold til plejehjemspladser, jo er, at man ser, at det frie valg reelt ikke altid er så stort.
For vi ved, at står man og skal have en plejehjemsplads, må man tage det, der er.
Jeg har for nylig stort set ikke hørt om, at man har fået lige den plejehjemsplads, man egentlig gerne ville have, for vi mangler plejehjemspladser, og der er stor efterspørgsel på dem.
Og når man står og skal have en plejehjemsplads, er det nu og her, man skal have den, og så er det faktisk ofte sådan, at man må sige: Så er det den plads, jeg får, medmindre jeg vil vente, for jeg har jo det frie valg.
Så jeg tror da også, det er vigtigt, at vi lige er helt realistiske, i forhold til hvad er det for nogle situationer, borgerne nogle gange står i derude, når det handler om det frie valg og f.eks. plejehjemspladserne.
Jane Heitmann (V), 2021-05-17:
Tak for det.
Jamen jeg er da fuldstændig enig med Socialdemokraternes ordfører i, at tallet taler for sig selv.
Det er jo lige præcis det, det gør, i forhold til at alt for få ved, at de reelt har et frit valg.
Det leder mig så hen til at spørge: Hvad vil Socialdemokraterne gøre for, at flere ældre borgere bliver opmærksomme på og bevidste om, at de faktisk frit kan vælge mellem en offentlig og en privat leverandør, når de f.eks. skal vælge pleje, omsorg, madservice eller en plejebolig?
Hvordan vil Socialdemokraterne sikre, at flere ældre ved, at de kan vælge en friplejebolig?
Birgitte Vind (S), 2021-05-17:
Jeg synes jo faktisk, at ministeren meget, meget flot fortalte om alle de initiativer, regeringen har taget nu for at skabe flere varme hænder, for at skabe mere nærvær og for at give mere tid til den enkelte; en opgave, som kommunerne jo helt klart skal løse.
Altså, det er jo sådan, at den her regering i den grad har sat nogle spor, når det kommer til at holde hånden under velfærden, hvor det jo ikke ligefrem var det, vi så fra den tidligere regering.
Undskyld, jeg lige måtte gentage det, men der er jo skabt mulighed for nu at skabe mere nærvær for de ældre borgere – det er også det, jeg hører kommunerne sige de gerne vil – og det står vi forhåbentlig og kigger ind i kommer til at ske.
Jamen det er kommunernes ansvar, og det kan vi ikke fjernstyre her fra Christiansborg.
Det står i lovgivningen, og nu gør vi fra regeringens side det – med opbakning fra andre partier også heldigvis – at vi sender flere midler ud til kommunerne, og vi gør ovenikøbet det, at vi opfordrer kommunerne til at tænke nyt og tænke anderledes, arbejde i mindre teams omkring borgerne, skabe mere nærhed omkring borgerne, og hvis det ikke var det, der skulle til, for at få tid til de her samtaler, til at møde den enkelte borger, hvor borgeren er, ja, så ved jeg snart ikke hvad.
Vi kan jo ikke sidde her på Christiansborg og styre de samtaler, medarbejderne har med personalet, så det handler jo om at få tilvejebragt forudsætningerne for, at det overhovedet kan ske.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
For mig handler det også om synlig ledelse og om, at man har en ordentlig kultur, og derfor synes jeg faktisk, ordføreren snakker udenom.
Et er, at man siger, at man sender nogle midler ud, noget andet er, at man så ikke sikrer, at servicen så stiger; man sikrer jo ikke, at de ældre får en mere værdig ældrepleje.
Den anden ting, som ordføreren samtidig siger om kommunerne, er udenomssnak, for hun siger, at vi ikke kan detailstyre, men hvad vil den socialdemokratiske ordfører gøre, når kommunerne ikke lever op til deres forpligtelse over for de ældre, med hensyn til at de kan ytre sig og få mulighed for det frie valg?
Birgitte Vind (S), 2021-05-17:
Ja, altså, noget af det, vi ser i dag, er jo nok effekten af i hvert fald den tid, hvor ordførerens eget parti var ved magten og understøttede den tidligere regering, så det er selvfølgelig nemt at skyde på os, der sidder her i dag.
Det, vi rent faktisk gør, er jo, at vi tilfører flere midler til området, og at vi opfordrer kommunerne til, og der er sådan set lavet aftaler med KL om det, at man skal give mere nærvær og tilstedeværelse hos den enkelte borger, og det må være den vej, vi skal gå.
Pause Pause (Pause), 2021-05-17:
Mødet er udsat.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Tak for det.
Jamen så kan jeg efter fru Jane Heitmann fortsætte med at spørge ordføreren om, hvad hun vil gøre for at sikre, at ældre bliver bekendt med det frie valg, for ordføreren svarede jo ikke på spørgsmålet.
Som ordføreren netop sagde, taler tallene for sig selv.
Der er rigtig mange, der ikke er bekendt med, at de har muligheden for det, og når man ikke er bekendt med, hvilke muligheder og rettigheder man har, så har man rigtig svært ved at agere ud fra det.
Så hvad vil ordføreren konkret gøre for det?
Jeg ønsker ordførerens svar, jeg ønsker ikke, at ordføreren henviser til ministerens svar, for jeg tænker også, at man som ældreordfører jo også er interesseret i at have en mening om, hvordan tingene skal være, også ude i det kommunale.
Fru Birgitte Vind kunne jo også komme ind på, hvordan man gør det i hendes egen kommune, altså, hvordan man sikrer, at de ældre har kendskab til deres valgmuligheder, herunder frit valg.
Trine Torp (SF), 2021-05-17:
Da jeg sidste år besøgte Odense sammen med bl.a. socialministeren, hørte jeg mange forfærdelige historier om, hvordan socialt udsatte blev udsat for vold, dummebøder og tvunget til at sælge stoffer for bandekriminelle.
Det er problematisk og urimeligt, at bandekriminelle udnytter den sårbare position, de socialt udsatte står i.
Vi hørte om, hvordan man i Odense forsøger at skabe et socialt exitprogram, ligesom vi kender det på det sociale og kriminalpræventive område målrettet dem, der ønsker at forlade prostitution eller rocker- og bandemiljøer.
Formålet med det sociale exitprogram er at give de socialt udsatte mulighed for en ny start, hvis deres liv er præget af vold, trusler og afpresning fra det bandekriminelle miljø.
Jeg vil derfor også gerne sige tak til Det Konservative Folkeparti for at fremsætte det her beslutningsforslag, som ligger meget godt i tråd med ønskerne i Odense.
Det er et godt forslag, for det er ikke retfærdigt, at udsatte borgere presses af bander til at begå kriminalitet, og at det ikke er muligt for kommunen at henvise borgerne til en bolig i en anden kommune.
I beslutningsforslaget foreslås det, at der etableres en exitplan og beskyttelse for udsatte borgere, så de ikke presses af bandemiljøet.
Der skal være tale om et reelt exit, hvor det er muligt for de udsatte borgere at lægge deres gamle liv fra sig.
Det fremgår af beslutningsforslaget, at det skal gøres gennem hjælp til at komme ud af et eventuelt misbrug og gennem et fokus på de psykiske udfordringer, de udsatte borgere kan have.
Værktøjer, som skaber personlig udvikling for den enkelte udsatte borger; vidnebeskyttelse, så de udsatte tør vidne mod bandemedlemmerne i retten; og generelt give mulighed for en ny reel start, er vi i SF enige i.
Det vigtige er, at vi får etableret en indsats, som er dækkende, og som hjælper den udsatte borger ud af det miljø.
I SF ønsker vi derfor også, at der i de sociale exitprogrammer, eller hvad vi nu måtte vælge at kalde dem, indgår beskæftigelses- og sociale indsatser og hjælp til at få anvist en ny bolig, også i en anden kommune end den, man kommer fra, hvis det er nødvendigt.
I SF er vi positive over for forslaget og ser frem til at drøfte i udvalget, hvilke andre indsatser som også bør indgå i et socialt exitprogram end dem, som forslagsstillerne har medtaget i det her beslutningsforslag.
Jeg håber derfor også, at vi kan mødes om en beretning, herunder også, hvor vi kan finde finansiering til forslaget, som vi i SF synes er godt.
Henrik Vinther (RV), 2021-05-17:
Tak, formand.
Bander og andre kriminelle grupperinger er eksperter i at udnytte andre menneskers svaghed, og derfor er socialt udsatte – det gælder hjemløse, misbrugere og mennesker, som på anden vis er på kant af samfundet, og også udsatte børn og unge – lette og foretrukne ofre for banderne.
Derfor er vi positive over for det forslag, som Det Konservative Folkeparti har fremsat, og jeg håber, at partiet vil tage det med til efterårets finanslovsforhandlinger, så det kan indgå i de samlede prioriteringer, og så vi sammen kan blive klogere på, hvordan vi kan gå til udfordringen.
Det er sociale spørgsmål, det kan være psykiske lidelser, det kan være boligforhold, og det kan selvfølgelig være kriminalitet, beskæftigelses- og sundhedsproblemer.
Hvis det kan lade sig gøre at få det ind i reserveforhandlingerne, så lad os se på det, og ellers ser jeg frem til at drøfte tanken i udvalget.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-17:
Dem skal vi tage hånd om og passe på.
Vi skal handle, når de udsættes for vold af udenlandske hjemløse.
Vi skal være klar med hjælp og støtte, når de presses ud i kriminalitet af skruppelløse bander.
I Nye Borgerlige ønsker vi at løse problemerne fra bunden.
Vi ønsker at knytte retten til at leve i det fri til det danske statsborgerskab.
For udenlandske hjemløse hører ikke hjemme i Danmark, men danske hjemløse skal vi naturligvis hjælpe bedre, end vi gør i dag.
Ingen danskere skal ufrivilligt bo på gaden, så derfor skal vi sikre en koordineret indsats med indkvartering i en bolig som førsteprioritet.
Man skal sikres en bolig samt hjælp og støtte, hvis det er det, man ønsker.
Og man skal kunne benytte et herberg, hvis det er det, man ønsker.
Men hvis man som dansker ønsker at leve fredeligt og ordentligt på gaden, skal man have lov til det, også selv om man samler sig i mindre grupper for at få socialt samvær, tryghed og varme.
Man skal ikke frygte at blive fjernet af politiet eller at blive overfaldet af udenlandske hjemløse.
Vi har en lang tradition for at være rummelige over for danskere, der er og lever anderledes.
Det skal vi fortsætte med.
Og vi skal ikke lade udlændinge ødelægge vores rummelige og tillidsbaserede samfund, heller ikke når bander forulemper de mest sårbare i vores samfund ved kynisk at udnytte deres sårbare status til egen vinding.
Tallene viser, at mens ikkevestlige efterkommere med dansk statsborgerskab udgjorde 2,8 pct. af befolkningen pr. 1. januar 2020, så udgør de 25,3 pct. af samtlige registrerede bandemedlemmer i Politiets Efterretningsstøttedatabase i 2020.
Nye Borgerlige vil sikre, at kriminelle udlændinge udvises konsekvent og efter første dom.
Og så skal dem, der har fået tildelt statsborgerskab ved lov og efterfølgende får en ubetinget frihedsstraf, frakendes deres danske statsborgerskab ved dom og udvises.
Danske hjemløse skal vi passe på.
Derfor støtter vi gerne dette forslag som en start, men vi ønsker gerne at gå længere.
Tak for ordet.
Britt Bager (KF), 2021-05-17:
Tak for det, formand, og tak til de partier, der har bakket op om det her vigtige forslag.
Vi mener, at vi har en pligt til at hjælpe de borgere, der allerede står i en svær situation.
Den situation skal ikke gøres sværere på grund af et pres fra kyniske bander.
Når min dygtige kollega Brigitte Klintskov Jerkel har fremsat det her forslag, er det jo, fordi det gennem 2020 i flere medier har været afdækket, hvordan mange udsatte borgere, herunder også hjemløse, afpresses af bander på forskellig vis.
De udsatte borgere ender ofte i en ond gældsspiral til banderne, og den har de ikke selv opsøgt, og de har ej heller mulighed for at komme ud af den.
I nogle af de værste eksempler har banderne decideret udøvet vold mod hjemløse og andre udsatte borgere, og i visse tilfælde har de overtaget de udsattes lejligheder, hvorfra de har solgt stoffer.
Det skal vi forsøge at komme til livs, og her mener vi, at en ny type exitplan faktisk giver en reel beskyttelse til de allermest udsatte borgere.
Vi ønsker at give de udsatte den her nye type exitplan, hvor de får en beskyttelse, hvilket de har behov for, som gør, at de kan komme langt væk fra banderne.
Så er der rum til bl.a. at komme i misbrugsbehandling og bearbejde de psykiske udfordringer, som flere ordførere også har nævnt i dag danner grundlag for deres udfordringer.
Jeg lytter mig til, at vi forhåbentlig kan lande det her på en fornuftig beretning, hvor vi alle sammen eller i hvert fald de fleste af os forpligter os til, at vi i løbet af efteråret skal finde en løsning.
Om det er i SSA-reserven, eller om det er i Housing First, er vi ikke optaget af.
Vi er optaget af, at vi får løst det her problem, så vi får hjulpet de allermest udsatte.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-17:
Jeg synes, det havde været retteligt også at have husket at fremhæve det, der var flertallets bemærkninger, nemlig den lange række af passager om de fordele, der ville være af at inkorporere handicapkonventionen i dansk ret.
Det var sådan set særlig handicapkonventionen og børnekonventionen, som flertallet fremhæver det ville være en god idé med.
Derudover vil jeg også fremhæve, at ministeren i et samråd 11. februar i år 1 time, 49 minutter og 50 sekunder inde i samrådet siger – og jeg citerer: Jeg vil til enhver tid antage, at vi lever op til handicapkonventionen og lever op til det ansvar.
Ville det så ikke være naturligt at inkorporere handicapkonventionen i dansk ret, og er der nogen artikler i konventionen, som ministeren eller regeringen er uenig i?
Britt Bager (KF), 2021-05-17:
Ja, tak for det.
Jeg er selvfølgelig ærgerlig over, at regeringen ikke kan støtte forslaget.
Men jeg vil dog tage fat i det positive, nemlig at ministeren også ønsker at gøre noget på det her område.
Så jeg skal bare høre ministeren: Er det regeringens oplæg, at det her skal løses med housing first-forhandlingerne?
Og hvad ser ministeren sådan helt konkret der skal gøres i de her situationer?
Astrid Krag (S), 2021-05-17:
Jamen tak for det spørgsmål, og tak for optagetheden.
Der er jo mange forskellige problemstillinger, der spiller ind – det ville spørgeren også vide, hvis hun havde haft lejlighed til at tale med nogle af aktørerne eller med de udsatte selv.
Jeg synes, at det her kan være relevant at drøfte, når vi skal diskutere hjemløseindsatsen på den anden side af sommerferien.
Jeg synes også, at der her er flere løsninger, der hænger sammen med, at vi sikrer en bedre behandling i vores psykiatri af de her borgere, og at de får en bedre behandling af deres misbrug, så de ikke er sårbare i den udstrækning, de er i dag i forhold til banderne.
Endelig kan man sige, at det her også har været en del af – og det ved ordføreren måske som tidligere ordfører på retsområdet – det, man lavede, da man lavede bandepakken i 2017, hvor der også var et initiativ, som handlede om netop at have fokus på at opsøge og beskytte særligt sårbare personer.
Så det er jo også relevant at diskutere i den sammenhæng.
Jeg er åben over for, hvad der måtte være af konkrete idéer fra De Konservatives side.
Men det er klart, at der selvfølgelig skal en finansiering til.
Tak for det.
Jeg synes bare, for at ret skal være ret, at jeg i min tale her også nævnte, hvad det var, der var anbefalingen fra flertallets side.
Men lad det ikke skille os ad.
Det er jo sådan, at Danmark til hver en tid skal overholde alle sine internationale forpligtelser.
Det skal vi også, når det kommer til handicapkonventionen, og status er jo, at vi ratificerede handicapkonventionen i juli 2009, og forud for det blev det vurderet, at det ikke forudsatte, at vi dengang skulle ændre dansk lovgivning, så man konstaterede, at der var det, der på jurasprog hedder normharmoni mellem handicapkonventionskrav til staten og så dansk lovgivning.
Efter det har det jo haft den konsekvens, at ny lovgivning, som falder inden for konventionens anvendelsesområde, skal vurderes i relation til konventionens krav, og at ny lovgivning skal være i overensstemmelse med konventionens krav, og det har vi jo bundet os til her i salen.