runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2017-05-29:
Tak for det.
Nu har vi tidligere diskuteret, om ikke det forhåbentlig er lidt urealistisk, at vi stadig har det samme afgiftssystem i 2030, men kunne jeg ikke bare få ordføreren til at sige til mig, om ordføreren mener, at man generelt skal gribe ind, hvis man ser overskridelser i den her størrelsesorden?
For ganske som min kollega hr. Søren Egge Rasmussen sagde, oplever vi det jo også på nogle andre områder.
Så vil jeg da gerne høre, om der er et indgreb på vej i forhold til eksempelvis biogas, som vi hører fra talerstolen der.
Thomas Danielsen (V), 2017-05-29:
Der er forskellige forventninger til den kommende udbygning, alt efter hvem man spørger.
Forventningen er dog overvejende til den side, at man forventer, at udbygningen vil ekspandere i fremtiden, særlig i forbindelse med at de her anlæg falder kraftigt i pris.
Det er jo glædeligt i forhold til solcelleudbygning, vores fælles ønske i Folketinget om en øget elektrificering osv.
Men den altovervejende forventning er, at solcelleudbygningen vil stige kraftigt.
Orla Østerby (KF), 2017-05-29:
Tak for det.
Der kan næsten ikke tilføjes ret meget mere i den her debat om L 214.
Dog synes jeg, at vi glemmer, at ordningen må siges at have været en succes.
Det er endda for stor en succes.
Målet var 918 MW i 2020, mens forudsigelsen nu siger, at vi når 1.350.
Og hvis det fortsætter til 2030, har vi fået oplyst, at tallet vil være 2.235 MW.
Det er derfor, vi står i den her situation i dag.
Vi skal lave et indgreb på solcelleområdet.
Når man har regeringsansvaret, er man nødt til at se på, hvad et afgiftstab vil betyde, når succesen er blevet så stor, som den er.
Det tal, vi har fået oplyst, er, at det vil være i omegnen af 1,2 mia. kr.
For de private husstande med nuværende anlæg vil en afvikling af timebaseret nettoafregning af elafgiften først ske i 2032, hvorfor de fleste vil få 17 år til eksisterende anlæg.
Det er jo ikke med tilbagevirkende kraft, men vi kan sige, at det er rettidig omhu, når den her ordning har været så stor en succes.
I det her lovforslag siger man, at den 1. april 2018 kan folk køre med solceller til eget forbrug og i øvrigt køre med den samme afregning, som man gør på de andre områder.
Erhvervsanlæg skal på baggrund af EU-reglerne om statsstøtte behandles ens.
Det betyder, at uanset hvilket anlæg der er tale om, bliver vi nødt til at sige, at her bliver det med tilbagevirkende kraft.
Det, vi også har fået oplyst, er, at ud af de 1,2 mia. kr., som der beregnes fra 2018 til 2030, udgør de her erhvervsanlæg 65 mio. kr.
Det er ikke meget, men der er ikke nogen af os her i salen, der synes, at det er en fornøjelse, men det er simpelt hen nødvendigt, for at vi kan bremse op på det her område.
Hvad har vi så behov for i fremtiden?
Vi har behov for en bæredygtig udvikling af solceller.
Vi har behov for et energiforlig, som er med til at give en langsigtet løsning på det her område.
Når vi ser, at man op til flere gange har været inde omkring solceller, er det, fordi teknologien har overhalet os politikere indenom.
Det er gået langt, langt hurtigere, end vi havde forventet, og derfor står vi med det her problem i dag med at køre L 214 igennem.
Det støtter Det Konservative Folkeparti.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-29:
Jamen der er stadig væk et vist håb om, at De Konservative kan være det grønne element i regeringen, og jeg glæder mig da over, at ordføreren siger, at bæredygtig udvikling med solceller er en del af den fremtidige løsning.
Jeg vil godt høre ordføreren kommentere de ting, der er med i lovforslaget, om, at nu vil man til at betragte et solcelleanlæg ude i en privat husstand anderledes, hvis det er et solcelleanlæg på mere end 6 kW.
Det er lige pludselig at betragte som et erhvervsanlæg, selv om det måske er noget, som er etableret for at sikre en varmeløsning.
Der er måske en husstand langt ude på landet, der har kasseret deres oliefyr og lyttet til gode råd og installeret et jordvarmeanlæg eller en luft til luft-varmepumpe eller andet, som bruger meget strøm, så man dermed har en rimelig bæredygtig løsning lokalt, men så kommer regeringen altså her med sit forslag og siger, at det lige pludselig er et erhvervsanlæg, og det betragtes på en anden måde, så husstanden nu får nogle andre afregningsvilkår.
Synes ordføreren, at det er rimeligt?
Christian Poll (ALT), 2017-05-29:
Tak for svaret.
Det lyder godt, vil jeg sige, men det lyder også lidt som noget småtteri.
Og jeg er lidt bekymret, når tidsperspektivet i lovforslaget her rækker helt frem til 2030.
Får vi mere solenergi, end de rammer, der er sat op her, altså 2.235 MW frem til 2030, tillader?
Eller er det det, vi kan forvente, hvis det står til ministeren?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-05-29:
Jeg har en forventning om, at vi får mere solcelleenergi i den samlede energiforsyning.
Det får vi for at nå regeringens mål om mindst 50 pct. af det samlede energibehov dækket af vedvarende energi i 2030.
Og med de priser, vi ser på solenergi i øjeblikket, er solenergi absolut konkurrencedygtig.
Regeringen går efter at udvide mængderne af vedvarende energi frem mod 2030, og der er jeg sikker på at solenergi bliver absolut konkurrencedygtig.
Men for regeringen er det afgørende, at vi vælger den udbygning af solenergi, som er billigst, og dermed sikrer, at vi får flest mulige kilowatt-timer fra solenergi til den lavest mulige pris.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-29:
Altså, hvis der skal gå lidt jura i den, vil jeg sige, at jeg godt nok synes, det er mærkeligt, at man lige pludselig kan betragte et husstandsanlæg på lidt mere end 6 kW som et erhvervsanlæg – at man kan komme frem til, at en boligforening er erhverv.
En almen boligforening, som ikke må tjene penge, bliver lige pludselig betragtet som erhverv, hvor der er skrappe restriktioner for, hvilke lovlige sideaktiviteter man må have, og hvor det kun er visse sideaktiviteter, man må have.
En sådan organisation betragter man så lige pludselig som værende erhverv.
Jeg synes godt nok, det er langt ude.
Der er noget jura her, vi skal have kigget meget grundigt på i udvalgsbehandlingen.
Det, man kommer frem til her, er jo helt urimeligt.
Jeg kan godt forstå, hvis der er en erhvervsvirksomhed, som har nogle solceller på taget, altså at man må betragte det som et erhvervsanlæg.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren om den her tilskudsafgiftsanalyse.
Hvor er det, den ligger, og hvornår er det, vi får den?
For det kunne jo være, vi kunne få den, inden vi er færdige med den her udvalgsbehandling.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-05-29:
Tak for spørgsmålet.
Det skal ingen hemmelighed være, og det var også det, som den radikale ordfører, fru Ida Auken, pegede på, at der er andre former for udbygning med sol, som er langt billigere end den her øjebliksafregningsmodel med timeafregning osv., og det er nemlig udbud.
Og jeg har til hensigt, i hvert fald med de partier, der er med i energiaftalen, at tage en drøftelse i de kommende måneder af, hvordan vi kan gøre det på det område.
Der er nogle puljer, som ikke er udnyttet.
Der er en aftale tilbage fra 2012 om en årlig udbygning på 20 MW.
Det er noget, vi kigger på, og her er jeg ret optaget af at vi får mest muligt solenergi for færrest mulige penge.
Til det sidste vil jeg sige, at det håber jeg meget på, og regeringen arbejder kraftigt på, at vi snarest muligt og forhåbentlig inden sommerferien får den sidste af de seks analyser.
I forhold til rimeligheden i det her med over og under 6 kW vil jeg sige, at det jo handler om at overholde EU's statsstøtteregler, og der betragtes anlæg på mere end 6 kW som erhvervsanlæg.
Men jeg er da selvfølgelig parat til, at vi, som den konservative ordfører også var inde på, drøfter det her spørgsmål i udvalgsbehandlingen og sikrer os, at reglerne er, som jeg her har beskrevet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-29:
Med hensyn til at få mest for pengene er vi i Enhedslisten også for det, og jeg vil bare gøre opmærksom på, at landvind altså fortsat er den billigste vedvarende energi-udbygning.
Men der kan være det energimiks, som vi bør bestræbe os på at få.
Og jeg synes ikke, det er rigtigt, når ministeren siger, at solceller er konkurrencedygtige, for det er de jo ikke med 12 øre i tilskud på 20 år, hvis landvind kan klare sig med 25 øre i 4-5 år.
Så vi får stadig væk mest ud af landvind.
Så jeg vil godt høre ministeren, om ikke vi skal prøve at se lidt grundigere på, hvor det er, vi får mest for pengene, og om ikke det er sådan, at vi absolut ikke får mest for pengene, når vi giver støtte til biogas.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-05-29:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er grundlæggende af den opfattelse, at det er fornuftigt, at der er en god, sund konkurrence mellem de forskellige vedvarende energi-teknologier, og jeg tror, man skal være ret forsigtig både som minister og som politiker i det hele taget med at forudsige teknologiudviklingen, i forhold til hvad der bliver billigst.
Bare når vi kigger på teknologiudviklingen inden for havvind, kan vi se, at der jo er sket en prisreduktion på 70-80 pct. over en 10-årig periode.
Så derfor skal vi være ret forsigtige med det her, men sikre, at det energimiks, der bliver, fremmer de billigste løsninger.
Christian Poll (ALT), 2017-05-29:
Tak for det.
Nu nævner ministeren selv et ord, jeg havde tænkt mig at bruge, men jeg vil nu bruge det alligevel, og det er det med rettidig omhu.
For jeg tænker, at når jeg ser det her og man har en aftale i forligskredsen fra 2013 om et loft og man ser den teknologiske udvikling for solceller og det er kombineret med Parisaftalen fra 2015, havde rettidig omhu måske nærmere været at samle Folketingets partier om, hvordan vi får endnu mere udbygning med solenergi i Danmark.
Har ministeren tænkt sig at gøre det på et snarligt tidspunkt, eller er det noget, der sådan ligger i de større rammer eller efter 2030, eller hvordan skal det forstås med forslaget?
Orla Østerby (KF), 2017-05-29:
Når det er over 6 kW, er det jo sådan, at det er den del af løsningen, som betragtes som erhverv.
Det kan man sige er uheldigt, men det er sådan, reglerne er.
Det er det, vi er nødt til at forholde os til, og i den her situation er der ikke andet at sige, end at det er det, man bliver nødt til at gøre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-29:
Jamen alt det der med, at vi er nødt til at gøre det ene og det andet, er sådanne ting, vi bør drøfte grundigt i en udvalgsbehandling og så finde ud af, om ikke man kan tolke de her EU-regler på en anden måde.
Nu har vi så tiden frem til den 7. september, hvor vi måske kunne finde nogle justeringer.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke det er rimeligt, at vi prøver at se lidt mere kritisk på det, og at vi ikke skal lade os diktere til at acceptere det, der står i lovforslaget her, men prøver at finde nogle bedre løsninger.
Orla Østerby (KF), 2017-05-29:
Hvis det er sådan, at Enhedslistens ordfører har gode forslag i udvalgsbehandlingen, der kan gøre, at der er nogle, vi kan hjælpe med det her, synes jeg jo kun, at det ville være fint, men vi er stadig væk nødt til at overholde EU-lovgivningen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-05-29:
Tak for det, formand.
Og tak til ordførerne for deres bemærkninger til lovforslaget.
Regeringen har præsenteret dette lovforslag, fordi der sker en udbygning af solceller, som er langt større end den, vi har forventet og aftalt politisk.
Med den politiske aftale fra 2013 er der aftalt en ramme for udbygning af solceller på 800 MW i 2020.
Rammen for udbygning er i 2014 hævet til 918 MW.
Solcelleudbygningen forventes at stige til tal i størrelsesordenen 1.350 MW i 2020 og 2.235 MW i 2030, hvilket skønnes at medføre et hul i statskassen på 4,9 mia. kr. Jeg mener, at vi i energiforligskredsen har en forpligtelse til at handle.
Vi kan ikke lade stå til, mens vi kan se, at det aftalte loft forventes overskredet.
Udbygningen sker, fordi mange husstande og virksomheder sætter solceller på taget til eget forbrug og dermed opnår timebaseret afgiftsfritagelse.
Med lovforslaget afvikles den timebaserede nettoafregning af elafgift.
Hvis man producerer og forbruger sin egen strøm, skal man betale afgift, men det er ikke fair, at man kan gemme strøm på nettet og spare afgifter, som alle andre danskere så skal betale for.
Den mulighed afskaffer vi nu.
Øjebliksafregning sikrer således, at ejere af solcelleanlæg afgiftsmæssigt ligestilles med elforbrugere uden solcelleanlæg i forhold til den del, som leveres fra det kollektive net.
Det vil mindske tilskyndelsen til at investere i solceller, og dermed vil vi reducere udbygningen af solcellekapacitet.
Det vil begrænse det forventede mindreprovenu med ca. 1,2 mia. kr., som således ikke skal finansieres på anden vis.
Det er kun muligt at undtage de små private anlæg på højst 6 kW, som regeringen foreslår at fastholde på timebaseret nettoafregning og først lader overgå til øjebliksafregning fra 2032.
Med dette lovforslag handler regeringen på en dyr og ineffektiv solcelleudbygning, som forventes at komme.
Det er ansvarligt og rettidig omhu.
Både min forgænger og jeg har før måttet gribe ind i situationer, hvor solcelleudbygningen er løbet løbsk.
Det ønsker jeg ikke igen.
Regeringen vægter højt, at der skabes klare rammer, og ved at skride til handling nu og ikke på et senere tidspunkt sikrer vi, at der ikke i de kommende måneder kommer anlæg ind på en ordning, som regeringen vil lukke.
Jens Joel (S), 2017-05-29:
Nu nævner ministeren igen det her tal på de 1,2 mia. kr.
Derfor vil jeg bare gerne have ministeren til at sige, at det, vi jo i virkeligheden skal have kigget på, er noget andet end det her.
Der kunne jeg godt tænke mig at bede ministeren om dels at sige, om man har tænkt sig at lave om på de afgifter, som lige nu giver en uhensigtsmæssighed, og som måske tilskynder til, at folk laver deres egne batterier – det er punkt 1 – dels, og det er punkt 2, om ministeren ikke kunne sige noget til de mange solcelleejere derude, som siger: Nu bliver der igen skåret ned her; stod han ikke lige i sidste uge og sagde, at solen var en del af fremtidens energiforsyning?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-05-29:
For mig at se
er det her lovforslag et udtryk for rettidig omhu.
Vi sikrer, at et hul i statskassen på op imod 5 mia. kr. bliver lappet, så vi får skåret toppen af det beløb.
Jeg er også enig med spørgeren i, at det her ikke løser alle udfordringer.
Vi kommer til at se på det samlede afgiftssystem i Danmark.
Det er også baggrunden for den afgifts- og tilskudsanalyse, som en bred kreds af partier tilbage i 2012 besluttede at få lavet, og vi har fået fem af de seks analyser.
Vi kommer også til at se på elafgiften.
Vi kommer til at se på hele den måde, vores afgifter er skruet sammen på, inden vi når 2030.
Jens Joel (S), 2017-05-29:
Jeg kunne godt tænke mig at få ministerens kommentar til den proces, der har været, med de almene boliger.
Nu har jeg selv været meget aktiv i den, og det er jo altså virkelig kedeligt, at det både under den forrige regering og under den nuværende regering har taget ekstremt lang tid, altså over 3 år, at få almene boliger og lejerne af de almene boliger til at få noget, der ligner den samme stilling, som private parcelhusejere kunne have i forhold til solceller.
Og nu, hvor man faktisk havde fået et tilsagn fra ministeren om, at vi så at sige var i mål, så bliver den ordning, som hedder virtuel nettoafregning, jo de facto afskaffet.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-05-29:
Jeg er sådan set enig med spørgeren i, at der kan være god fornuft i, at også almennyttige boliger får lov til at opstille solcelleanlæg.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-29:
Jamen man bør jo se på aftalen som et samlet hele, og der kunne man sagtens leve med, at vi har en højere solcelleudbygning, hvis det var sådan, at man justerede ned på noget andet.
Og det kunne være biogassen.
Jeg synes ikke, den argumentation, som ordføreren bruger, hænger sammen, og jeg synes, det er interessant, hvad der står i høringssvarene, for der er bl.a. sat spørgsmålstegn ved, om vi når op på de her 1.350 MW sol i 2020, som der påstås i lovforslaget.
For hvis man kigger på den udbygning, der har været de sidste 3 år, så er der en stærkt faldende kurve.
Har ordføreren set det høringssvar, der estimerer, at det er vildt overdrevet, at vi kommer op på 1.350 MW i 2020?
Carsten Bach (LA), 2017-05-29:
Tak til ordføreren.
Det fremgik af ordførerens tale, at hr. Jens Joel ikke mener, at regeringen tager fat om problemet, og at den løsning, som klima- og energiministeren nu har fremlagt, ifølge hr. Jens Joel så heller ikke vil løse et eventuelt problem.
Men måske hr. Jens Joel alligevel vil oplyse, om ikke andet så bare undertegnede, om, hvad hr. Jens Joel ville have gjort, hvis hr. Jens Joel var klima- og energiminister på nuværende tidspunkt.
Jens Joel (S), 2017-05-29:
Jamen jeg tror, det er ganske klart, at vi bliver nødt til at diskutere.
Jeg har jo – det sagde jeg sådan set også i min tale – sagt, at et af problemerne er, at vi stadig væk ikke har afgifts- og tilskudsanalysen, og at vi stadig væk ikke har fået gang i den diskussion, som vi jo virkelig skal tage fat på.
Man kan også spørge på en anden måde: Det, der er problemet lige nu, er, at solcellerne falder så meget i pris, at de ikke længere skal have støtte.
Det burde jo være det, Morten Olsen i gamle dage ville kalde et luksusproblem på landsholdet, men nu er det så blevet et problem, fordi vi har et afgiftssystem, som gør, at pengene så mangler i statskassen.
Derfor bliver man nødt til at adressere det problem, i stedet for, som jeg desværre synes regeringen gør her, at man generer en række lejere i den almene boligsektor, og at man generer en række folk i erhvervslivet, som har investeret i solcelleanlæg, fordi de havde en anden beregning, en anden business case, da de gjorde det, og uden at man i virkeligheden får taget fat på det helt reelle problem.
Jeg kunne så forstå det, hvis vi var i en situation, som vi var i sidste år, hvor der lå en ekstremt stor bunke af ansøgninger og ventede på at blive presset igennem systemet, og hvor man var nødt til at gribe hurtigt ind, men det ser vi jo ikke her.
Det understreger måske bare, at vi burde have en mere generel diskussion om, hvordan vi får en bæredygtig udvikling med solceller og ikke endnu et hovsaindgreb.
Carsten Bach (LA), 2017-05-29:
Ja, ja.
Men hr. Jens Joel svarede jo ikke på, hvad hr. Jens Joel egentlig ville gøre, hvis hr. Jens Joel var klima- og energiminister i dag.
For det er måske rigtigt nok, at der ikke er et akut problem, og at der derfor heller ikke er tale om noget akutindgreb eller hasteindgreb, men der er jo her en potentiel risiko for, at der løber en lang række ansøgninger ind i den kommende nærtforestående periode, som jo netop på grund af den aftale, der nu engang ligger på området, vil skabe et hul i statskassen.
Hvad ville hr. Jens Joel gøre, hvis han var klima- og energiminister?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-29:
Jeg er glad for, at Socialdemokratiets ordfører kom frem til den konklusion, at Socialdemokratiet ikke kan støtte lovforslaget.
Jeg er meget enig i, at vi mangler den her tilskuds- og afgiftsanalyse, og mens vi venter på den, kan vi måske diskutere nogle andre ting.
For jeg synes også, det er interessant, at der er sket de her meget store prisfald på solceller.
Det bør vi udnytte til at komme frem til nogle konklusioner om, hvor stor en andel af vores strøm der skal komme fra solceller.
Det lovforslag, der lægges frem i dag, er jo fuldstændig visionsløst.
Og når vi nu ikke kan diskutere ud fra en afgifts- og tilskudsanalyse, kan vi jo så diskutere ud fra, hvad f.eks. eksperter siger om det danske elsystem.
De siger, at med al den vindmøllestrøm, vi har, er det nok rimeligt, at vi arbejder på at komme frem til 20 pct. el fra solceller.
Nu er der nogen, der har slukket for mikrofonen før tid.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke det ville være rimeligt at arbejde aktivt med, hvordan vi kommer frem til de her 20 pct., og hvor det er, solcellerne skal sættes op.
Jens Joel (S), 2017-05-29:
En del af den her diskussion har jo bl.a. også været, om vi kunne – og det kommer vi forhåbentlig og formodentlig til at diskutere også fremadrettet – konvertere nogle af de støtteordninger, vi har lige nu, til i virkeligheden en anden måde at sikre på, at vi billigere får en større udbygning med solceller.
Jeg vil gerne diskutere med hr. Søren Egge Rasmussen, om det præcis skal være 20 pct.
Jeg hører også ministeren sige, at i næste energiforlig skal sol jo så at sige
spille en større rolle, end vi troede ved sidste energiforlig, fordi sol er blevet billigere.
Så alt det der er vi enige om.
I virkeligheden er jeg måske en smule ærgerlig over, at vi, fordi man ikke har lavet tilskuds- og afgiftsanalysen færdig og ikke har taget fat på den diskussion, igen igen ender i en diskussion, hvor man så at sige kun har den ene halvdel med, nemlig den, der skal forringe mulighederne for udbygning af vedvarende energi, og ikke den del, der i virkeligheden handler om, hvordan vi understøtter en bæredygtig udvikling af vedvarende energi.
Det er jo igen der, hvor vi kommer tilbage til Morten Olsens luksusproblem, fordi solcellerne jo faktisk kan klare sig uden støtte.
Så kan man heller ikke slukke for udbygningen ved at skære ned på støtten.
Den er simpelt hen ikke længere nødvendig – eller det er ikke den, der driver udviklingen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-29:
Vi har jo haft en meget kort høring, men der er nået at komme nogle høringssvar ind, og jeg synes, at et af dem er tankevækkende.
Det er fra et kollegium, som lige har indført solceller, og de har selvfølgelig gjort det ud fra de vilkår, der gjaldt, da de skulle lave det anlæg.
Nu ser vi så noget, som jeg betragter som værende med tilbagevirkende kraft, altså at man ændrer på nogle afregningsvilkår.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke ordføreren er enig i, at hvis man gennemfører loven, som den er skitseret nu, vil det have karakter af tilbagevirkende kraft for en række boligforeninger.
Jens Joel (S), 2017-05-29:
Når regeringen fremlægger tallene for, hvad det her har af konsekvenser, så regner man jo frem til 2030, og det er der måske en grund til, fordi det er på det stræk, vi ser den store udvikling.
Men skal vi ikke også være enige om, at vi ikke har tænkt os at se passivt til, at vi har afgifter, som i virkeligheden undergraver vores udvikling på det her område frem til 2030?
Det er vi da nødt til at tage fat på.
Hr. Carsten Bach vil jo også vide, fordi vi har siddet til energiforligskredsmøderne sammen, at min anke imod det her i virkeligheden har været, at det bør følges af en diskussion om, hvordan vi sikrer en bæredygtig fremadrettet udvikling.
Og jo, den kommer jo bl.a. til at omhandle elafgiften.
Det går jeg ud fra også er en del af regeringens overvejelser, og derfor tror jeg sådan set, at vi kommer længere i systemet nu, hvis vi kunne tage den reelle diskussion i stedet for nu at lave et hovsaindgreb, som får tilbagevirkende kraft.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-29:
Jeg kan fuldstændig stå inde for, at jeg har haft en samtale med den daværende sundhedsminister.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-05-29:
Mig bekendt drejer den her debat sig om, at der jo reelt set har været en sag siden starten af 1960'erne, da lægemidlet blev trukket tilbage, og at der har været en viden siden da om, at det, der foregik, var helt uacceptabelt, og at det havde nogle store konsekvenser.
Mig bekendt har andre lande, mange år før der kom både den ene og den anden regering i Danmark, haft forskellige måder at håndtere de her sager på, herunder i form af kompensationsordninger.
Mig bekendt blev den antologi, som jeg lige citerede fra, skrevet i 2007, og den berettede om den her lægemiddelskandale.
Jeg tror sådan set, at man kunne have taget det op på mange tidspunkter.
Ændrer det på, at der kan være noget korrekt i forhold til et tidsforløb i forbindelse med nogle konkrete breve?
Det skal jeg ikke sætte spørgsmåltegn ved, men den her skandale har eksisteret lang tid før både den regering, jeg er en del af, og den regering, som hr. Flemming Møller Mortensen refererer til.
Det er jo så også en del af det, der gør, at det er enormt svært at afdække, hvem der har ansvaret.
Mig bekendt har der også været en dialog med Socialdemokratiets ordfører på baggrund af den brevveksling, der har været, om, hvordan man skulle håndtere den her sag.