runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (KF), 2019-12-06:
Mobildataene havde ingen afgørende betydning i forhold til at fange ham og dræbe ham eller få fat i hans venner.
Det var overvågningskameraerne på Nørrebro, ved Mjølnerparken og på Østerbro, der havde det.
Så hvis Alternativet fik magt, som de har agt, skulle de kameraer have været væk, og så ville vi i den situation ikke have kunnet komme efter terroristen Omar og dræbe ham.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-06:
Tak til ordføreren.
Det er lidt, som om man bruger frygten for terror – de få eksempler, der har været i Danmarks lange historie – som påskud for at sætte kameraer op.
Derfor vil jeg gerne lige spørge ordføreren: Skal der så med den logik videoovervågning op alle offentlige steder, eller hvor skal videoovervågningen op?
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-06:
Vi har haft 13, 15 eller 17 bombesprængninger – det kan I lige tjekke – og vi har opklaret 2 eller 3 af de bombesprængninger, der har været, med 1,5 millioner kameraer.
Så mit spørgsmål er: Hvorfor skal vi give den her falske tryghed til os selv og borgerne ved at sige, at hvis vi sætter yderligere 300 kameraer op, så forsvinder terrorisme; så forsvinder kriminaliteten?
Jeg siger, at vi skal have tryggere gader, at vi skal bekæmpe terror, at vi skal bekæmpe kriminalitet, men det skal vi med rigtig tryghed – tryghed, der er evidens for, og tryghed, som forskningen siger består i godt gammeldags politiarbejde og flere betjente og ikke i masseovervågning, hvor vi går på kompromis med vores frihedsrettigheder.
Pernille Bendixen (DF), 2019-12-06:
Mener ordføreren, at man ville føle sig tryggere ved, at Omar Hussein og andre render rundt i vores samfund; mener ordføreren, at man føler sig mere tryg ved, at gerningsmænd, som bomber politistationer og andre ting, stadig væk render rundt, fordi vi ikke vil have øget overvågning?
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-06:
I Alternativet er vi af den overbevisning, at vi på baggrund af sikkerhed – på baggrund af sikkerhed – ikke skal betale den pris, at vi sætter vores retsstatsprincipper ud af funktion.
Og når ministeren siger, at der skal være en balance i, hvordan vi gør det her, så gælder det jo også den anden vej.
Jeg siger jo ikke, at vi skal pille alle kameraerne ned.
Jeg siger bare, at vi ikke skal masseovervåge, at vi ikke skal have ansigtsgenkendelsesteknologi, og at vi ikke skal fortsætte ned ad en vej, hvor vi får et big brother-samfund.
Jeg er af den overbevisning, at Omar Hussein ville være blevet stoppet.
Vi har 1,5 millioner kameraer i Danmark, og vi har masser af kameraer på Nørrebro, men der gik 1 dag, før han blev stoppet.
Altså, han startede med at begå terror osv., så jeg mener bare, at kameraerne gjorde ikke, at han blev stoppet straks.
Pernille Bendixen (DF), 2019-12-06:
Tror ordføreren, at Omar ville have fortsat, hvis han ikke var blevet fanget, som han blev, ved hjælp af overvågningskameraer?
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-06:
Hånden på hjertet, hr. Naser Khader: Tror du, at et overvågningskamera ville have stoppet Breivik?
Tror du, er et overvågningskamera ville have stoppet Omar el-Hussein?
Tror hr. Naser Khader, at et overvågningskamera ville have stoppet terroristen, som begik en massakre i moskeen i New Zealand?
Nej, det er en falsk tryghed.
Det, der vil stoppe og kan stoppe kriminalitet og terrorangreb og de her forbrydere, er en stærk forebyggende indsats.
Det er betjente, og det er god gammeldags efterforskning.
Overvågning og masseovervågning giver en falsk tryghed.
Inger Støjberg (V), 2019-12-06:
For det er jo ret interessant.
Hvad ligger der egentlig i »efterforskningsmæssige redskaber«, hvis ikke det er kameraer f.eks.?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Så siger ordføreren, at man fra Alternativets side gerne vil have byttet kameraerne ud med politifolk.
Det kunne være spændende at høre, hvilket regnestykke man egentlig har lavet på baggrund af det.
Hvor mange politifolk får man egentlig for sådan et kamera?
For man må jo have gjort sig tankerne.
Vi ønsker også flere politifolk, men jeg kunne da godt tænke mig at høre, hvad der egentlig ligger bag.
Men hvilke efterforskningsmæssige redskaber er det så, man vil bruge, hvis ikke det er kameraer?
Jeppe Bruus (S), 2019-12-06:
Der er jo en række private virksomheder, som i dag har overvågning, og det bliver godkendt på en liste.
Så er der de offentlige bygninger, hvoraf en del af dem i dag ikke har kameraer, men i virkeligheden burde have det.
Det skal de selv tage initiativ til, og de kan også få det pålagt.
For nogle af de bombesprængninger, vi har set, bl.a. imod min tidligere arbejdsplads i Skattestyrelsen, vidner jo om, at der har været et kriminalitetsbillede, der har forandret sig, og en udvikling i gang, som vi ønsker at bremse, inden det udvikler sig, sådan som det gør i Sverige.
Så er det klart, som vi var inde på i forbindelse med terrorangrebet tilbage i 2015 i København, hvor kameraer var helt, helt afgørende for at få stoppet en terrorist, at det selvfølgelig er en situation, vi er nødt til at forholde os til kan være en virkelighed.
Jeg vil mene, at vi ville være en rigtig dårlig regering og et rigtig dårligt parlament, hvis ikke vi også havde en diskussion om, hvordan vi sikrer danskernes tryghed.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2019-12-06:
Jeg tror egentlig ikke, jeg er så uenig med ministeren.
Jeg tror, der skal være en balance, og selvfølgelig skal politiet have nogle efterforskningsmæssige redskaber og værktøjer.
Det tror jeg vi alle sammen er interesseret i.
Men der er ét sted, hvor jeg føler mig en lille smule generet af overvågning – ja, der kan selvfølgelig godt være flere – og det er ulovlig logning af danskernes teledata.
Hvordan kan ministeren forsvare, at man nu igen fremsætter et lovforslag, som udskyder revisionen af det?
Der er faldet en dom på det område, som Danmark ikke efterlever.
Hvad synes ministeren egentlig om det?
Nick Hækkerup (S), 2019-12-06:
Vi har jo lavet en omfattende trygheds- og sikkerhedspakke, som kommer til behandling her i Folketinget, hvor der bliver mulighed for at tage nogle vigtige skridt med hensyn til de redskaber, som politiet har efterspurgt i forhold til at kunne bekæmpe kriminalitet.
Jeg er ikke i tvivl om, at en af de diskussioner, som vi kommer til at få, vil være spørgsmålet om ansigtsgenkendelse.
Jeg er ikke i tvivl om, at man kan bekæmpe kriminalitet ved ansigtsgenkendelse, altså jævnfør Brøndby Stadion osv.
Ansigtsgenkendelse rejser bare også nogle andre principielle spørgsmål, som man også bliver nødt til at forholde sig til i den skynding.
Og derfor er lige præcis det med ansigtsgenkendelse ikke en af de løsninger, som man skal gribe til i en fart, men jeg siger heller ikke, at det er noget, vi ikke skal gøre.
Jeg siger bare, at lad os tage den der debat om, hvad det er for nogle hensyn, der skal afvejes mod hinanden, også her.
Pernille Bendixen (DF), 2019-12-06:
Tak for det, og tak for ministerens redegørelse.
Vi er så noget mere på linje med ministeren end den første ordfører.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om ministeren er enig i, at vi som Folketing skal give politiet alle mulige redskaber til bekæmpelse af kriminalitet, og at bl.a. ansigtsgenkendelse er et rigtig godt redskab til brug for politiet.
Nick Hækkerup (S), 2019-12-06:
Det er jo rigtigt, at vi har en EU-dom, som giver anledning til, at vi skal revidere vores regler.
Når vi har udsat revisionen, er det også, fordi der jo – jeg tror, vi har snakket om det i anden sammenhæng, men så kan det åbenbares her for alle tilhørerne og de mange seere og alle mulige andre, hvordan det hænger sammen – har været et betydeligt politisk pres i EU for at få omgjort den dom, som har materialiseret sig i, at der nu er et par sager, hvor der har været domsforhandlet, hvor man er i gang med at skrive dommen, og hvor dommen givetvis vil komme til maj; de er jo ret lang tid om at skrive deres domme, kan man sige, ved EU-Domstolen.
Og den dom kan substantielt flytte de retningslinjer, som der er.
For de retningslinjer, som der er, er jo i virkeligheden udtryk for, hvordan man må fortolke den dom, som lå.
Derfor synes jeg, det er relevant at sige: Lad os nu se, hvor EU-Domstolen, når det kommer til stykket, sætter hegnspælene, før vi laver lovgivningen om.
Det er jo forkert.
Det er lige præcis det, der er den der forfladigelse af debatten.
Det svarede jo til, at jeg spurgte: Vil ordføreren bekræfte, at når han i den netop indgåede finanslov har været med til at sætte penge af til automatisk nummerpladegenkendelse, er det så et indgreb i friheden, fordi han laver overvågning, som han er imod?
For det er jo ikke så simpelt.
Det er langt mere komplekst.
Det er det også med overvågning i nattelivet.
Jeg synes, det er en gevinst, at man kan fange forbryderne.
Jeg synes, det er i orden, at vi alle sammen, når vi går i byen, giver en lille smule af vores frihed, for at vi, hvis der er nogle, der bliver voldtaget eller overfaldet, eller der sker andre forbrydelser, faktisk kan finde gerningsmændene og stille dem til ansvar.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-06:
Tak for redegørelsen.
Jeg vil sige, at vi er langt fra hinanden i forhold til spørgsmålet om, hvorvidt man kan gå ind og indskrænke frihedsrettighederne, fordi man vil have frihed.
Men nu har jeg kun én kort kommentar, og derfor må jeg lige vælge.
Nu nævner ministeren flere gange eksemplet med voldtægt.
I Aalborgs Jomfru Ane Gade har der været overvågning i lang tid netop for at få opklaret det, man kalder VVV-forbrydelser, altså våbenbesiddelse, voldtægt og vold.
Kan ministeren fortælle, om det har haft nogen positiv effekt på voldtægt og voldtægtsforsøg i Jomfru Ane Gade, altså om overvågningen har gjort, at man har set et lavere antal VVV-forbrydelser?
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-06:
Tak for ordet.
Generationer før os har kæmpet for retsstatsprincipperne og for vores frihedsrettigheder, og vi er stolte af at kunne betegne os selv som et samfund, hvor individet har stærke og klare borgerrettigheder, som vi ikke går på kompromis med.
Men i det sidste stykke tid har vi set ulovlig indsamling af data, ulovlig logning, indsamling af mobildata, masseovervågning og nu en tryghedspakke, og som jeg forstår det på ministeren, bliver der åbnet op for ansigtsgenkendelsesteknologi.
Langsomt, men sikkert, ser vi et moralsk skred.
Vi ser, at vi som samfund går fra at værne om vores frihedsrettigheder hen imod et big brother-samfund, et samfund, hvor vi masseovervåger, fordi vi er bange for kriminalitet.
Det bekymrer Alternativet, og derfor har vi anmodet om forespørgselsdebatten i dag om overvågning.
Jeg kan forstå på regeringen, og jeg kan forstå på justitsministeren, at det handler om sikkerhed, at det handler om at bekæmpe kriminalitet, men kriminaliteten er jo faldende, så hvorfor ser vi så en stigning i masseovervågning af borgerne?
Samtidig er der ikke noget, der tyder på – ingen forskning, ingen evidens – at overvågning skulle have en effekt på den kriminalitet, vi har, og på den organiserede bandekriminalitet, vi har.
Det har vi flere gange snakket med justitsministeren om under debatter og i samråd.
Nej, det er falsk tryghed, og vi i Alternativet mener, at det er på tide, at vi i Folketinget får en sober og saglig debat om overvågning i forhold til rettigheder.
Hvor langt vil vi gå med overvågningen?
Nu snakker vi om en tryghedspakke med kameraovervågning, så er der ansigtsgenkendelsesteknologi, og hvad bliver det næste?
Det er derfor, at vi har anmodet om debatten i dag, og jeg ser frem til en sober og saglig debat.
Tak for ordet.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-06:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Skal jeg gøre det, er vi nødt til at tage nogle af de ting i brug, som vi ikke tidligere har haft hverken behov for eller lyst til.
Det giver mig anledning til at spørge ministeren, om ministeren har en grænse for, hvornår det ligesom er for meget med overvågnings- eller efterforskningsredskaber.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-12-06:
Tak for det.
Så vil jeg gerne invitere ordføreren en tur med i byretten i Aalborg.
Om ikke hver uge så hver måned dømmes der folk for grov kriminalitet, vold og lignende på baggrund af det bevis, der hedder kameraet.
Når det bliver fremvist, er der ligesom ikke så meget at snakke om, og så bliver de dømt.
Jeg hørte tidligere om, at retsstatsprincipper fyldte meget i Alternativet.
Hvad siger Alternativet til det retsstatsprincip, der siger, at man i givet fald, hvis det blev pillet ned, ikke dømte de kriminelle?
Er der ikke også et hensyn at tage til befolkningen i Danmark?
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-06:
I Alternativet er vi helt klart af den holdning, at der ikke er nogen evidens, at der ikke er nogen forskning, der underbygger, at kameraerne har en præventiv effekt, og derfor mener vi ikke, at det er en vej, man skal fortsætte hen ad.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-12-06:
Tak for det.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren mener, at de kameraer, han selv omtalte lige før, i Jomfru Ane Gade, skal pilles ved.
Nick Hækkerup (S), 2019-12-06:
Den måde, som jeg har tænkt at håndtere spørgsmålet om trygheds- og sikkerhedspakken på, er, at vi umiddelbart fremsætter de fire lovforslag, som konstituerer trygheds- og sikkerhedspakken – jeg kan ikke huske, om det er i den her uge eller næste uge, eller hvornår det er.
I den trygheds- og sikkerhedspakke ligger der ikke initiativer vedrørende ansigtsgenkendelse.
Inger Støjberg (V), 2019-12-06:
Tak, og tak for en, synes jeg, både meget nuanceret og eftertænksom tale, som jeg synes giver et virkelig godt baggrundstæppe for den her debat i dag.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvornår ministeren agter at indkalde til forhandlinger om tryghedspakken.
Vi har ventet noget tid, og man kan sige, at det godt kan være, at regeringen har lavet finanslovsaftale og holdt efterårsferie, og jeg ved ikke hvad, men det har banderne ikke, og derfor er det nok på høje tid, at man kommer i gang og kommer i gang med andet end bare snak.
Det var det ene.
Det andet er, at jeg gerne vil vide, om ansigtsgenkendelse bliver en del af de forhandlinger.
Som jeg forstår ministeren i dag, er der ikke lagt op til det, og det vil jeg bare gerne have en bekræftelse på.
Nick Hækkerup (S), 2019-12-06:
Hvis bekæmpelse af forbrydelser er med til at øge trygheden i samfundet – det tror jeg det er, for ellers er der ikke nogen sammenhængskraft i samfundet – og man giver politiet bedre værktøjer til at bekæmpe forbrydelser, så øger man trygheden, så øger man friheden.
Rosa Lund (EL), 2019-12-06:
Tak for det.
Jeg kan jo høre, at ministeren er meget optaget af tryghed.
Nick Hækkerup (S), 2019-12-06:
Der sker overvågning lige nu – en af ordførerne sidder med sin mobiltelefon, en sidder med sin computer, ja, der er flere der sidder med computere.
Vi bliver overvåget lige nu i et omfang, som jeg ikke synes er fornuftigt, og som vi ikke skal acceptere.
Det er bare for at tage ét eksempel.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-06:
Det er der da, og det er også derfor, at vi i vores forslag til vedtagelse klart og tydeligt siger, at politiet skal bruge efterforskningsmæssige redskaber.
Men spørgsmålet er bare: Hvor går grænsen?
Hvor langt går vi?
Går vi fra kameraer i Jomfru Ane Gade til ansigtsgenkendelse, fra ansigtsgenkendelse til at køre det sammen med databaser, som kan følge med i, hvad folk skylder i skat, som kan følge med i, hvad for et humør man er i, som kan følge med i, om man går over for rødt, hvilket så senere, hvis en borger skal have et lån i banken, kan bruges i forhold til at se, om man er en god eller en dårlig borger?
Hvor langt vil vi gå?
Jeppe Bruus (S), 2019-12-06:
Først vil jeg lige berolige ordføreren med, at fredag den 13. først er om 1 uge, så jeg tror, ordføreren kan tage det helt roligt i dag.
Ordene tilfældig, vilkårlig og engelsk forbillede bliver nævnt flere gange, og nu står jeg her med trygheds- og sikkerhedspakken, og jeg har lige tjekket, og jeg kan simpelt hen ikke se, at der står tilfældig og vilkårlig.
Til gengæld kan jeg se et initiativ, som jeg egentlig godt kunne tænke mig at høre ordførerens bemærkning til, nemlig obligatorisk registrering af tv-overvågning, som handler om, at vi faktisk får styr på de kameraer, der hænger der, og at de selvfølgelig også hænger korrekt og lovligt.
Vil ordføreren og Det Radikale Venstre ikke medgive, at det faktisk er et skridt i retning af at skabe mere overblik og mindre tilfældighed?
Pernille Bendixen (DF), 2019-12-06:
Det er Dansk Folkeparti næsten altid.
Og vi kan også godt lide tanken om mere politi.
Men nu er det fru Rosa Lund og fru Rosa Lunds parti, der er med til at afslutte finansieringen, så hvis I kommer med en pose penge, kommer vi gerne til kaffe.
Rosa Lund (EL), 2019-12-06:
Tak for det.
For nærpoliti er jo betjente, man kender, det er personale, som dem der bor i området kender, hvor mere politi i gaderne så kan være betjente, der bliver rykket rundt fra hele landet.
Og så har politiet jo ikke mulighed for at lave det forebyggende relationsarbejde, som vi tror på skal til.
Så det er egentlig mere et spørgsmål om et nærpoliti, end det er et spørgsmål om flere betjente på gaden.
Og der hører jeg da, at Dansk Folkeparti er til at tale med.
Pernille Bendixen (DF), 2019-12-06:
Så må jeg lige igen påpege, at forhindre kriminalitet gør kameraer jo ikke.
Et kamera er med til at opklare forbrydelsen, og det mener vi bare er ret væsentligt.
Så er det klart, at mere politi i gaderne kan være med til forhindre kriminalitet, og som jeg sagde til Alternativets ordfører: Det bakker vi da fuldt op om.
Derfor forstår vi heller ikke, at I ikke har det med i jeres finanslov.
I forhold til de fremtidige forhandlinger vil jeg lade det være op til vores retsordfører, hr. Peter Skaarup, men jeg tror ikke, at vi vil være en stopklods for mere politi i gaderne.
Rosa Lund (EL), 2019-12-06:
Tak for det.
Jeg vil også gerne spørge til, hvad for nogle ressourcer vi giver politiet for at forhindre kriminalitet.
For jeg kan jo forstå på Dansk Folkeparti, at man mener, at mere overvågning kan være et godt redskab.
Jeg mener, at mere nærpoliti kan være et godt redskab.
Og ved den sidste politireform var ordførerens parti jo med til at centralisere politiet, så der kom mindre nærpoliti, så os, der bor på Nørrebro, oplever, at der er mindre nærpoliti.
Så jeg vil egentlig bare spørge Dansk Folkeparti, om de til de kommende politiforhandlinger vil være med til at arbejde for, at der kommer mere lokalpoliti.
Pernille Bendixen (DF), 2019-12-06:
Vi skal jo ikke lade os forføre af, at et ansigtsgenkendelseskamera kan være med til at forhindre en bombesprængning eller en terrorhandling.
Det kan det ikke.
Det kan være med til at gøre opklaringen meget hurtigere og meget lettere for politiet, og det synes jeg er lidt vigtigt at man lige har med.
Og vi skal jo give politiet, hvad vi kan af ressourcer, for at have den mest effektive efterforskning, og der går der ikke nogen øvre grænse for Dansk Folkeparti.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-06:
Vi bliver jo nødt til at snakke om en grænse, for i Alternativet mener vi, at vi har nået grænsen.
Vi har nået grænsen, for med 1,5 millioner kameraer har vi opklaret 2 eller 3 ud af 13 bombesprængninger, og derfor mener vi ikke, at det er den vej, vi skal gå hen ad.
Hvis der var forskning, og hvis der var evidens, der pegede på, at det er den vej, vi skal gå i forhold til at forhindre kriminaliteten og i forhold til at forhindre, at de her bombesprængninger sker, havde vi naturligvis kigget anderledes på det.
Så jeg bliver nødt til at spørge ordføreren endnu en gang: Kan der komme et tidspunkt, hvor kriminaliteten har nået en grad, hvor man fra Dansk Folkepartis side siger, at så må vi gå på kompromis i forhold til vores frihedsrettigheder, fordi vi har bombesprængninger og de andre eksempler, der nu måtte være?
Pernille Bendixen (DF), 2019-12-06:
Jeg synes ikke, at man skal sætte debatten op på den måde – altså i forhold til hvor grænsen går.
For vi har jo ligesom ikke nået nogen øvre grænse endnu.
Og når vi i Dansk Folkeparti hører om bombesprængninger på Nørrebro, ved Skattestyrelsen og ved nærpolitiet, har vi i hvert fald slet ikke nogen grænse.
For bare fordi man gør det på Nørrebro, er det ikke ensbetydende med, at man også gør det i Esbjerg.
Så det skal selvfølgelig være en slags udbud og efterspørgsel, bl.a. i samarbejde med politiet.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-06:
Der er to initiativer i den her store pakke, som er udmærkede og fornuftige.
Det er det her med det øgede grænsesamarbejde og det med at få styr på de kameraer, der er.
Men når der jo er tale om vilkårlig og tilfældig ekstra masseovervågning med de initiativer, udspringer det jo af, at man ikke kan sige noget om, hvorvidt den øgede mængde kameraer vil føre til, at forbrydelserne ikke bliver begået.
Og når man ikke kan sige det, jamen så er der jo tale om vilkårlighed og tilfældighed, når man sætter dem op.
Det er jo det, man har tilkendegivet ved at sige, at man ikke kan sige noget om, hvorvidt forbrydelserne bliver gentaget eller ej; så det er vilkårlige handlinger i forhold til meget alvorlige situationer.
Jeppe Bruus (S), 2019-12-06:
Det her er jo et initiativ og en række initiativer, som styrker efterforskningen og opklaringen.
Og så er der også et forebyggende initiativ i det, kan man sige, som jo også handler om at styrke politisamarbejde, og som sørger for at øge straffen for besiddelse af eksplosivstoffer.
Det i sig selv, at der hænger et kamera, kan måske også godt være forebyggende – der er jo ikke nogen, der foregiver, at det forebygger i forhold til en hel masse af de mest hardcore typer.
Og så er der jo, som jeg nævnte her, en række initiativer, som faktisk handler om at få styr på de kameraer, der hænger der.
Nu gentager ordføreren så ordene vilkårlig og tilfældig, og der kan vi så være uenige, men jeg tænker da, at Radikale Venstre vil støtte den del af initiativet.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-06:
Nu bruger ordføreren igen et skræmmebillede omkring terror, som vi alle sammen tager afstand fra.
Men hvordan sikrer vi så, at vi har overvågningsbilleder og kameraer oppe overalt?
For vi kan jo ikke forudse, hvor terroren sker.
Hvis det er terror og kriminalitet, der, som jeg hører det, er hovedargumentet, hvordan sikrer vi så, at vi har kameraer oppe overalt?
Eller hvordan sikrer vi så, at der, hvor det næste terrorangreb eller den næste bombesprængning finder sted, har vi et overvågningskamera?
Er det overalt i det offentlige rum, at vi skal sætte kameraer op?
Eller hvordan sikrer vi det?
Preben Bang Henriksen (V), 2019-12-06:
Jeg er en lille smule forvirret, for jeg står med finanslovsaftalen, og der er et særskilt afsnit, der hedder øget anvendelse af ANPG, altså automatisk nummerpladegenkendelseskamera.
Regeringen, Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti, Enhedslisten og Alternativet er enige om at øge anvendelsen af ANPG-kameraer.
Kameraerne vil kunne styrke politiets indsats på tungvognsområdet.
Der gør det åbenbart ikke noget, at man laver overvågning, kan jeg forstå.
Men kunne ordføreren ikke uddybe, om det, at der skulle være den her form for overvågning, var noget, som Enhedslisten sloges for under forhandlingerne, eller om det var noget, som Enhedslisten fik trukket ned over hovedet?
Når jeg hører talen, bærer det mest præg af det sidste.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2019-12-06:
Jeg kan slet ikke forstå uenigheden, og jeg tror, vi taler forbi hinanden.
For det er klart, at hvis der er foregået et eller andet, siger politiet: Vi er nødt til at kigge på, hvad der er på de kameraer.
Så har de også en sag, og så indhenter de en dommerkendelse.
Og det princip synes jeg sådan set er fint.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-12-06:
Jamen det er jo for sent, hvis der opstår en sag – det er jo en forkert rækkefølge.
Sagen opstår, fordi politiet konstaterer, at der er sket en forbrydelse, via kameraerne og dermed har en mistanke til en bestemt person.
Ordføreren forudsætter altså det modsatte, og det kan jeg ikke rigtig forstå, må jeg sige.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2019-12-06:
Jamen det kan godt være, at jeg udtrykte mig uklart, men alt det, der foregår på kameraerne her, er der jo ikke nogen, der som sådan sidder og kigger på.
Men hvis der opstår en sag, trækker man en dommerkendelse i retten; man kommer og begrunder, hvorfor der er en sag, og så indhenter man det og bruger som bevis i en retssag.
Og det synes jeg sådan set er en rigtig god idé.