runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (UFG), 2022-04-21:
Det er selvfølgelig en bekymring, men jeg synes jo, at gevinsten ved, at man får nogle folk, der faktisk ved noget om områderne, er større.
Jeg synes, det er ærgerligt, at man ikke vil tage imod russiske og belarussiske studerende mere i Danmark, for der har man jo også stoppet samarbejdet, ligesom man har stoppet samarbejdet med kulturinstitutioner.
Man har lagt op til, at private kulturinstitutioner ikke skal modtage russiske forfattere, musikere eller kunstnere på ethvert område.
Så jeg synes, det er meget, meget sørgeligt, og jeg synes, det er, som jeg sagde før, en ulykkelig udvikling i et oplyst europæisk land, at vi på den måde går imod at være oplyste.
Men jeg forstår til fulde bekymringen for, at vi kommer til at støtte regimer, som vi ikke bryder os om, det er fuldstændig legitimt, men oplysning er efter min mening på det her område vigtigere.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-04-21:
Tak for det.
Der er enkelte institutioner, der har valgt at føre en bestemt politik, så det vil jeg godt lige bede ordføreren om at bekræfte.
Og så vil jeg bare igen sige, at det, vi tager afstand fra, er ikke russere og belarussere, men styret i de lande.
Marie Krarup (UFG), 2022-04-21:
Kulturministeriet og Uddannelsesministeriet har stoppet samarbejdet om udveksling af studerende.
Det er ikke sådan, at man har hjemsendt de russiske og belarussiske studerende i dette semester, men de kan ikke komme igen efter sommerferien.
Så der er en afslutning dér.
Og der er rigtig mange i kulturlivet, der er blevet afvist.
Jeg synes, at vores skandinaviske naboer selv skal træffe den beslutning.
Jeg synes ikke, at vi skal blande os i den.
Der, hvor vi i Danmark har svigtet meget stort, er, at vi ikke har forsøgt at påvirke amerikanerne der, hvor de fatale beslutninger om at udvide NATO blev taget.
Der kunne vi have gjort en forskel, fordi vi har så tæt et forhold til USA.
Vi har Grønland, der gør, at vi er meget, meget vigtige for hele NATO-alliancen.
Der kunne vi have påvirket amerikanerne.
I den her beslutning tror jeg ikke at der er nogen grund til at vi forsøger at blande os.
Men jeg vil også sige, at der er vi jo kommet så vidt, at det vel, om man så må sige, nærmest er lige meget, om de bliver optaget eller ej, fordi vi nu har en meget, meget tilspidset situation.
Vi har fået en situation, der er som den kolde krig, og lad os da håbe, at den bliver ved med at være kold.
Jacob Jensen (V), 2022-04-21:
Så hvis situationen ikke giver mulighed for det, siger fru Marie Krarup at Ukraine ikke skal have mulighed for at søge optagelse i NATO.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Marie Krarup (UFG), 2022-04-21:
Ja, man skal tage bestik af, hvad der sker, og det er klart, at det at invitere Ukraine ind i NATO-alliancen har været en meget, meget stor fejl.
Det har været meget uigennemtænkt, og det er årsagen til, at vi står med det her forfærdelige problem i dag.
Men man kan så sige, at når det problem er kommet, kan yderligere lande jo godt træde ind i alliancen, for nu har vi fået den tilspidsede situation, som NATO sådan set var lavet for at undgå, men som nu er kommet.
Lotte Rod (RV), 2022-04-21:
Derfor har jeg bare et spørgsmål til Enhedslisten: Hvad tænker Enhedslisten om det, hvis man bygger videre på den model, som vi nu har lavet for børneforskningen, og lægger fritidspædagogikken ind i den?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-04-21:
Det er helt rigtigt, både når det drejer sig om den arabiske, muslimske verden, og når det drejer sig om Rusland.
Viden er fuldstændig afgørende.
Jeg synes, det er ethvert lands ret at sige, at man ikke vil handle med en krigsførende magt, der har angrebet et andet suverænt land.
Det er ethvert selvstændigt land som Danmarks ret at sige: Vi vil ikke kaste skattekroner i retning af, at der er nogle, der studerer i udlandet.
Men jeg synes, den her debat faktisk har bevæget sig et helt andet sted hen.
Den har bevæget sig det sted hen, at fru Marie Krarup, når hun bliver spurgt om de ting, hun siger, kommer med det ene undskyldende argument efter det andet for, hvorfor Rusland har gjort, som de har gjort.
Altså, er det fru Marie Krarups oprigtige holdning, at det, vi ser nu, er et resultat af to parters entydigt lige ansvar?
Bruno Jerup (EL), 2022-04-21:
Umiddelbart vil jeg sige, at jeg godt kunne være tilhænger af, at det kunne være en mulig model.
Jeg vil ikke her fra talerstolen ligesom lægge mig fast på, at det er den eneste model, som man kunne forestille sig.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-04-21:
Jeg synes, det er rart, at skatteministeren nu vedstår sig, at hvis ikke det hele, så i hvert fald en del af regningen kommer til at blive overvæltet i priserne, så det er den helt almindelige danske bankkunde, det er den lille håndværksmester, det er et startup, det er iværksætteren, som nu kan se frem til, at mødet i banken bliver dyrere.
Og der kvitterer jeg bare for, at skatteministeren nu siger: Jamen det bliver kunderne, der kommer til at samle i hvert fald en del af regningen op.
Så ved folk, der oplever, at det bliver dyrere at gå i banken, hvem de skal sende en venlig hilsen til.
Tak for det.
Jeppe Bruus (S), 2022-04-21:
Ja, så må de jo spørge deres bank, om de er kommet ned i den rigtige bank, eller om de – hvis vi har et marked, hvor der er konkurrence – kan gå i en anden bank, som er billigere.
Altså, det der argument forudsætter jo, at alle bankerne opererer som et stort kartel, der en til en har samme mekanisme uden konkurrence.
Og der lever vi jo i et samfund, hvor vi har konkurrence, også i den finansielle sektor.
Så jeg går da ud fra, at den konkurrence også gør, at det bliver så få kroner som muligt, fordi man har en interesse i at lukke kunder ind i butikken, og at det ikke er ligegyldigt, om man går ind i den ene bank eller den anden bank.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-04-21:
Det sidste, skatteministeren sagde her, er noget vrøvl.
Altså, konkurrencesituationen ændrer sig ikke af, at der kommer en ekstra omkostning i branchen.
Det er allerede i dag sådan, at bankerne konkurrerer om at være billige.
Når man så gør det dyrere for bankerne at drive deres forretning, betyder det, at alle danskere får en højere gebyrregning ved at have en bankkonto.
Alle, der sidder herinde i salen, får et højere gebyr ved at have en helt almindelig bankkonto.
Det er det uundgåelige resultat af, at regeringen hæver skatterne for bankerne.
Jeg kunne godt tænke mig at høre begrundelsen for det.
Regeringen vil have nogle flere penge i kassen, det ved vi.
Socialdemokraterne er grådige, de vil have så mange penge i statskassen som muligt.
Men hvorfor er det lige banksektoren, der skal beskattes mere?
Hvad er begrundelsen for, at lige præcis banksektoren skal betale 26 pct. i selskabsskat, mens alle andre kun skal betale 22 pct.?
Hvorfor skal banksektoren det?
Jeppe Bruus (S), 2022-04-21:
Tak for det.
Altså, det der billede, der tegnes af, at vi er grådige, fortæller mig, sådan som jeg hører det i hvert fald, at vi gerne vil have de penge ind, og så kan vi finde ud af, hvordan vi vil bruge dem hen ad vejen.
Det her handler om, at vi vil give en rettighed og har givet en rettighed til de mennesker, der har haft de hårdeste jobs og har været længst tid på arbejdsmarkedet, og vi vil modsat nogle tidligere regeringer af borgerlig karakter gerne finansiere det fuldt ud.
Vi skal så finde pengene et sted, og hvorfor så i den finansielle sektor?
Jeg synes, det er et rimeligt kryds.
Vi kunne selvfølgelig godt have gjort det på en anden måde.
Man kunne have hævet bundskatten, eller man kunne have forringet dagpengene, men det ville ikke have været noget, vi syntes var rimeligt og fair.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-04-21:
Jamen jeg synes, at begrundelsen for, at man pålægger en bestemt sektor en ekstra skat, som ingen andre skal betale, må være mere end bare den, at det synes vi er rimeligt, det har vi valgt.
Altså, det nærmeste, jeg kan komme en begrundelse her, er det, skatteministeren siger om, at finanssektoren åbenbart har haft særligt gunstige vilkår tidligere.
De har jo den samme selskabsskat i dag, som alle andre erhvervsdrivende i Danmark, nemlig 22 pct.
De har jo ikke særligt gunstige vilkår i forhold til andre.
Så hvad er det for særligt gunstige vilkår, som finanssektoren har haft, som skatteministeren synes de nu skal straffes for at have haft tidligere?
Hvad er det for nogle gunstige vilkår?
Jeppe Bruus (S), 2022-04-21:
Vi har jo en række argumenter, som også er listet op, og dem tænker jeg også er ordføreren bekendt.
Lad mig bare nævne to af dem her.
For det første har finanssektoren indirekte en skattemæssig begunstigelse, og det skyldes jo, at vi som privatpersoner har en fradragsret på en række finansielle kerneydelser – renteudgifter, kurtage af værdipapirer osv.
En anden del af vores begrundelse er jo, at finansielle ydelser er fritaget for moms, hvilket jo også er en økonomisk fordel for sektoren.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-04-21:
Tak for det, formand.
Beslutningsforslaget, vi behandler her, omhandler jo Storebæltsforbindelsen – en grundpille i Danmarks infrastruktur, en national stolthed, må vi sige.
Den kostede, da den åbnede i 1998, 27 mia. kr. – omregnet til nutidspenge kostede den 38 mia. kr.
Beslutningsforslaget her, som er et borgerforslag, kan vi takke Bent Kloster Thodsen fra Hanstholm for samt en række andre forslagsstillere, og så er der jo så rigtig mange borgere, der har skrevet under på det.
Forslaget går konkret på, at det skal være gratis for alle at passere Storebælt fra den 1. juli 2022, altså om nogle få uger, her til sommer.
Det ville være rigtig godt.
Problemet er bare, at forslaget ikke kan gennemføres, for der er altså en gylden regel om, at man er nødt til at stå ved arv og gæld, og det gælder også i transportpolitik.
Der har Socialdemokratiets ordfører allerede redegjort for, at brede flertal i Folketinget jo i flere omgange har valgt at trække udbytter ud af Storebæltsforbindelsen.
Det er jo staten, der ejer den, så man kan trække udbytter ud.
Det kan man være enig eller uenig i, men det er sket og kan ikke laves om.
Den seneste gang, man gjorde det, var i juni sidste år, hvor samtlige partier i Folketinget indgik en historisk stor infrastrukturaftale til godt og vel 160 mia. kr., og der kom så omkring 8 mia. kr. fra Storebæltsforbindelsen.
Så samtlige partier har altså været med til at bruge penge fra Storebæltsforbindelsen.
Og det er nu engang sådan, at penge kun kan bruges én gang – det gælder også, når vi taler trafik og infrastruktur.
Og hvis man forestillede sig, at vi med de beslutninger, der er truffet, gjorde det gratis at køre over, ja, så skulle vi ud at finde i omegnen af 19 mia. kr. ud fra de tal, den socialdemokratiske ordfører, hr. Thomas Jensen, redegjorde for, nemlig den nuværende restgæld på 19 mia. kr., plus de udbytter, som det er besluttet at trække ud, bl.a. til den store infrastrukturaftale.
Og sådan er det.
Der vil jeg istemme det, som den socialdemokratiske ordfører sagde, altså at man ikke både kan blæse og have mel i munden.
Så derfor må de partier, der står bag infrastrukturaftalen, og som med stor fornøjelse var med til at bruge og disponere de mange penge til gode og nødvendige projekter rundtomkring i Danmark, stå ved deres aftale, for ellers ramler al anstændighed herinde på Christiansborg.
Der er nogle klare regler omkring forlig og aftaler her på Christiansborg, som vi i Venstre værdsætter meget højt, og det ved jeg at alle partier gør, så derfor må vi bare sige, at vi er nødt til at stå ved arv og gæld; vi er nødt til at stå ved de beslutninger, der er truffet, hvor man ud fra en overordnet vurdering valgte at trække de her penge ud.
Men som sagt er det et sympatisk forslag.
Tak til forslagsstillerne.
Men der er også en god forklaring på, hvorfor vi ikke kan gennemføre forslaget.
Tak for ordet.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-04-21:
Tak for ordet.
I stil med tidligere ordføreres indlæg vil jeg også sige, at det her er et meget, meget sympatisk forslag, men desværre er det også et forslag, som vi i SF ikke kan støtte af mange af de samme årsager, som er blevet oplistet her tidligere i talerrækken.
Borgerforslag er jo enormt vigtige, fordi det giver os mulighed for at debattere nogle af de ting og de holdninger, der rører sig ude i landet, især i debatter, hvor det er svært og nuanceret.
Og der synes jeg egentlig, at det er rigtig godt, at vi får lejlighed til herinde at redegøre for, hvad der egentlig er op og ned i sådan en diskussion.
Der er ikke nogen tvivl om, at det, som hr. Kristian Pihl Lorentzen fra Venstre også sagde, i nogen grad ville forbedre mobiliteten, hvis det var gratis at køre over Storebælt.
Vi i SF har også ønsker om, at man f.eks. gør det billigere at køre med toget hen over Storebælt, sænker prisen ved at lave orangebilletter eller benytter sig af off peak-rabatten.
Men det er jo også sådan, at de penge, vi skylder i forhold til Storebælt, endnu ikke er fuldt tilbagebetalt.
Det er også sådan, at vi, som hr. Kristian Pihl Lorentzen og andre har redegjort for, har brugt nogle af pengene fra indtægter fra Storebælt på fremtidige infrastrukturprojekter.
Og hvis vi spørger nogle af de forskere, der har undersøgt, hvad danskerne synes om det, så er der jo faktisk noget, der peger på, at det har man det udmærket med, når pengene og provenuet går til nye infrastrukturprojekter.
Og det er jo netop det, vi har gjort sidste sommer i infrastrukturplan 2035, hvor vi har vedtaget et væld af nye infrastrukturprojekter, bl.a. med finansiering fra lige præcis Storebæltsbroen.
Det synes vi i SF er godt, og det vil vi sådan set gerne stå ved.
Det mener vi også at man skal.
Hvis man har været med til at skrive under på »Aftale om Infrastrukturplan 2035«, må man også nødvendigvis stå inde for finansieringen og økonomien – om ikke andet må man i hvert fald pege på, hvor pengene til de projekter så skal komme fra.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Vi synes, det er dejligt, at vi får debatten, og vi ser frem til at høre resten af talerne.
Henning Hyllested (EL), 2022-04-21:
Tak for det.
Det overrasker sikkert ikke nogen, at Enhedslisten også er imod det her borgerforslag.
Vi vil gerne kvittere for en imponerende opbakning til forslaget med over 60.000 underskrifter.
Det er selvfølgelig imponerende, men det er klart, at man kan sige, at når man står og vifter med et eller andet antal pengesedler foran folk, kan jeg godt forstå det, for det er det samme som at stå og vifte folk under næsen med en skattelettelse eller sådan noget.
Så jeg kan da godt forstå, at der er stor opbakning til det.
Men det skal ikke forklejne indsatsen fra forslagsstillernes side og den opbakning, der er skabt, for det er imponerende.
Men vi er altså imod det.
Jeg behøver ikke at gentage argumenterne, som vi har hørt fra de tidligere ordførere og også fra ministeren om hele finansieringen af det her foretagende, som det ville medføre for staten.
Og så ville det jo uden tvivl også, hvis man virkelig gjorde det fuldstændig gratis at køre over Storebælt, generere mere biltrafik.
Det er det, som nogle ordførere kalder bedre mobilitet, ja, okay, men det er i bund og grund mere biltrafik.
Og i Enhedslisten mener vi faktisk, at der er brug for mindre biltrafik.
Det er sådan set også velkendt.
Jeg kan se, at banen har bidraget med 13,3 mia. kr. i årenes løb, hvor bilerne har bidraget med 56 mia. kr. Så tror jeg også, man skal vænne sig til betaling, for regeringen og støttepartierne har jo lige i henhold til vores aftale om at omlægge bilparken i en grøn retning besluttet at sætte et forsøg med roadpricing i gang.
Det vil rulle ud over landet i de kommende år, og vi tror helt klart på, at det er noget, som vil brede sig.
Det er noget, som vi vil tage i brug i forhold til landevejstrafikken.
Så jeg tror, at bilisterne i det hele taget jo kommer til at mærke eller finde sig i, eller hvordan man skal udtrykke det, at man i årene, der kommer, kommer til at betale for at benytte sig af, køre på de danske veje.
Så også af den grund er vi imod og synes, det er en dårlig idé.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-04-21:
Mange tak for det, formand.
Meget er jo sagt på nuværende tidspunkt, og mange tak til forslagsstillerne for at stille dette forslag – og igen: en imponerende opbakning til det.
Det er jo også et sympatisk forslag, om end det er uladsiggørligt.
Der er jo, som det tidligere er blevet sagt, indgået en infrastrukturaftale frem mod 2035, og en aftale er jo som bekendt en aftale, og den løber man ikke fra.
Så alene der vil vi jo også løbe ind i kæmpe udfordringer i den retning.
Jeg mener, at Femernforbindelsen koster omkring 60 mia. kr. at bygge, og uden at have en idé i hvert fald lige her om, hvor mange passagerer der skal køre over den hvert år, vil det også være omgivet af meget, meget tunge omkostninger.
Derudover er de 3,2 eller 3,3 millioner passagerer, der hvert år er på Molslinjen hen over Kattegat, og hvor meget vil de skulle have i tilskud pr. billet, hvis man gik ind og ophævede det her?
Men som sagt er der lavet en infrastrukturaftale, som jo gør, at vi ikke kan ophæve betalingen på Storebæltsbroen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-21:
Tak, formand.
I lighed med mine ærede kolleger kan Dansk Folkeparti heller ikke tilslutte sig borgerforslaget, som det foreligger.
Vi er en del af »Aftale om Infrastrukturplan 2035«, og den har vi jo tænkt os at blive ved med at være en del af, bl.a. fordi der bliver brugt en del penge på en række gode projekter rundtomkring i landet.
Selv om jeg i lighed med mine kolleger har stor respekt for borgerne, når de får fremsat et borgerforslag i Folketingssalen – i dette tilfælde om, at det skal være gratis at køre over Storebælt – kan vi på ingen måde tilslutte os.
Vi vil dog ganske kort nævne, at efter 2035 ser tingene altså anderledes ud, og der bør det være sådan, at vi efter 2035 ikke bruger Storebæltsbroen som en malkeko, og det vil sige, at vi ikke fortsætter med at hive penge ud af Storebæltsbroen til andre infrastrukturprojekter.
Det har vi gjort i en årrække, men det må slutte.
Om det så efter 2035 betyder, at vi gør Storebæltsbroen gratis at køre over, eller at det bliver billigere at køre over, kommer jo an på en lang række forudsætninger.
Mine ærede kolleger har jo allerede nævnt færgeforbindelser og Femernforbindelsen og andre ting, og det hele skal jo hænge sammen, for man kan ikke kigge isoleret på trafikprojekter.
Ellers tilslutter jeg mine kolleger, og vi, hvis jeg lige kort skal understrege en ting, mener ganske klart også, at har man sagt ja til være en del af den aftale, kan man selvfølgelig heller ikke stemme ja til dette borgerforslag.
Tingene hænger sammen.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-21:
Danskerne fortjener en infrastruktur, der binder landet sammen uden brugerbetaling.
Storebæltsbroen kender vi jo nok alle sammen, for vi har jo passeret de tårnhøje pyloner, der med deres 254 m tårner sig op over vejen og er blandt Danmarks højeste punkter.
Sænkekasserne, som fundamenterne til pylonerne officielt hedder, blev støbt på en fabrik i Kalundborg og fragtet 70 km ud til brostedet.
Det er i sandhed et imponerende bygningsværk og den gode frugt af 10 års samlet anlægsarbejde mellem 1988 og 1998.
14. juni 1998 åbnede motorvejsforbindelsen.
Jeg kan godt huske det fra tv.
De samlede anlægsomkostninger for hele Storebæltsprojektet beløb sig til 21,4 mia. kr. i 1988-priser, og de er betalt tilbage forlængst.
Dog diskuterer vi i 2022, om vi skal gøre broen betalingsfri.
For desværre har man igennem mange år brugt forbindelsen som en form for statslig kassekredit, og det må og skal stoppes nu.
Det er på tide at fjerne betalingsmuren mellem øst og vest, det er på tide at lade danskerne få den betalingsfri bro, som de har betalt for igennem alt for mange år.
I Nye Borgerlige ønsker vi generelt, at politikerne bestemmer mindre, og at danskerne bestemmer mere selv, også over flere af deres egne penge.
Vi ønsker ikke brugerbetaling på det, der binder landet sammen, og derfor har vi fra begyndelsen ønsket broafgiften på Storebæltsbroen helt væk.
Infrastruktur skal ikke være et skjult og væksthæmmende beskatningsprojekt.
En fjernelse af broafgiften vil binde vores land bedre sammen og fremme mobiliteten for både borgere og virksomheder, det er simpelt hen bare sund fornuft.
I Nye Borgerlige siger vi, hvad vi mener, vi gør, hvad vi siger, vi ønsker brugerbetalingen på Storebælt fjernet, hellere i dag end i morgen, og derfor bakker vi selvfølgelig også op om borgerforslaget.
Tak for ordet.
Jeppe Bruus (S), 2022-04-21:
For det første kan jeg bekræfte, at det er rigtigt, at det er antallet af år, fordi det er den mest simple model.
Jeg kan også bekræfte bare som ren folkeoplysning, at hvis man kigger på profilen af dem, der har fået tilkendt den her rettighed, så passer den meget, meget flot med dem, vi sådan set gerne vil have har muligheden for den her rettighed, nemlig dem, der har haft de korteste uddannelser og de hårdeste jobs.
Så til spørgsmålet om finansieringen: Jeg har hørt, at I har repeteret Finans Danmarks tal på 1.400 kr., som er et tal, der forudsætter, at alle penge, hver eneste krone, bliver overvæltet direkte.
Og hvis man skal nå op på 1.400 kr., skal det være en familie med børn i en ejerbolig.
Det har vi jo så betvivlet og sagt, at det nok bliver et miks af forskellige ting – altså noget i forhold til lønninger, noget i forhold til ejere og formentlig også noget i forhold til kunderne.
Og hvis man ikke vil tage det for gode varer, kan jeg bare sige, at det også er det, Nationalbanken forventer.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-04-21:
Så er det jo næsten tragikomisk, at den faggruppe, der har været længst tid på arbejdsmarkedet, er bankassistenter.
Det er sådan set dem, der har lettest ved at opnå ret til Arnepension, fordi det alene er et spørgsmål om antallet af år, man har indbetalt til ATP, og ikke et spørgsmål om, om man har haft hårdt fysisk arbejde, som jo ellers var det, Socialdemokratiet lovede.
Nå, det var bare en serviceoplysning med fakta.
Jeg spurgte den socialdemokratiske ordfører, hvem der reelt kommer til at betale den her skattestigning.
Der kunne jeg forstå, at den socialdemokratiske ordfører håbede, at det var aktionærerne.
Så kan jeg spørge skatteministeren, hvem skatteministeren på baggrund af sine dygtige embedsfolk vurderer reelt kommer til at bære den milliardregning, som det her lovforslag udskriver.
René Christensen (DF), 2022-04-21:
Når man kigger på, hvor vi finder finansieringen henne, vil den enkelte altså ikke få det meget, meget store skattesmæk, som jeg også hører flere ordførere har nævnt her i dag.
Men jeg vil gerne sige, at når man pålægger nogle virksomheder – om det er finansielle virksomheder eller andre – nogle omkostninger, så bliver noget af det også overrullet på kunderne, ingen tvivl om det, og i det her tilfælde vil det så være bankkunderne.
Så det er jeg sådan set helt enig i.
Jeg vil også gerne sige, at den finansielle sektor jo ikke er en sektor, der har en meget, meget lille margen i forhold til deres overskud.
Vi hører jo om overskud i milliardklassen – pr. bank!
Og når man kigger på sektoren samlet, altså lægger dem sammen, har man vel et overskud efter skat på omkring 20 mia. kr. eller mere.
Så der er også noget at tage af.
Men jeg anerkender, at noget af den her pris også bliver overvæltet på kunderne.
Det vil den gøre.