Sophie Løhde (V), 2024-04-18:
Tak, formand, og tak til ordførerne for bemærkningerne til lovforslaget og også for den generelt brede opbakning til forslaget.
Som flere har været inde på, er det jo et lovforslag med fem delelementer, som handler om justeringer af patient- og erstatningssystemet, både for at sikre mere ensretning og overskuelighed i systemet, men også af hensyn til afbureaukratisering.
Med den første del, som i mine øjne også er den væsentligste del af forslaget, sikrer vi et mere gennemskueligt og forudsigeligt klagesystem.
Når patienter i dag ønsker at klage, skal de tage stilling til, om klagen skal rettes mod behandlingsstedet – det er det, man kalder for en forløbsklage – eller om klagen skal rettes mod enkelte sundhedspersoner.
Det kan nok for mange patienter være lidt svært at gennemskue, hvad det er, de skal vælge, og måske er det endda også for en dels vedkommende lidt tilfældigt, hvor krydset sættes, fordi det er svært at gennemskue, hvad det betyder.
Men valget har jo nogle konsekvenser.
Det har konsekvenser for patienternes muligheder for at få medhold, som jeg også vurderer at patienterne ikke kan gennemskue, når de skal beslutte sig, og det har også konsekvenser for behandlingsstedets muligheder for at kunne uddrage læring af klagen.
Det har også personlige konsekvenser for den sundhedsperson, som måske i en længere periode oplever at være under anklage.
Med lovforslaget lægger vi op til, at alle patientklager fremover som udgangspunkt i stedet skal starte som forløbsklager, og hvis der gives kritik i en forløbsklage, eller hvis der foreligger skærpende omstændigheder, kan klager vælge at klage over individuelle sundhedspersoner.
Med omlægningen bliver klagevejen ikke alene ensrettet og mere enkel; vi får ganske enkelt også et klagesystem, som i højere grad har fokus på det organisatoriske ansvar frem for individuelle sanktioner, og som dermed også nemmere kan uddrage læring på tværs af organisationerne i vores sundhedsvæsen.
Forslaget udmønter en klar anbefaling, som flere ordførere også har været inde på, fra den bredt sammensatte arbejdsgruppe om afdækningen af patientklagesystemet, som afrapporterede her lige før årsskiftet.
Omlægningen nyder jo dermed også stor opbakning fra både faglige organisationer, men også fra patientorganisationerne.
En anden anbefaling fra arbejdsgruppen om afdækningen af patientklagesystemet, som gennemføres med lovforslaget, er, at foreningen Danske Patienter får til opgave at drive den såkaldte bisidderordning permanent.
Med den vished, som en mere permanent ordning skaber, vil foreningen også kunne arbejde mere stabilt og dermed også sikre større kvalitet i bisidderordningen til gavn for dem, som det handler om i sidste ende, nemlig patienterne.
Ud over de to forslag på baggrund af arbejdsgruppen indeholder lovforslaget også tre afbureaukratiserings- og effektiviseringstiltag.
For det første lægger vi op til at ophæve en uhensigtsmæssig og også noget bureaukratisk regel, som kun gælder for tandlæger.
Det er en regel, der forhindrer, at der kan ske en smidig overdragelse af journaler, når en klinik bliver overdraget.
Det kræver nemlig i dag samtykke fra hver enkelt patient.
Foruden at reglen er bøvlet og besværlig at administrere for tandlægerne, skaber det altså også bøvl og besvær for patienterne.
Jeg tror, at de fleste vil give mig ret i, at man nok som patient har en eller anden naturlig forventning om, at journalen følger med.
Der må jeg sådan i al stilfærdighed gøre opmærksom på, at udvalget ikke er kommet med en eneste anbefaling til Styrelsen for Patientklagers praksis siden 2018.
Dermed synes jeg helt ærligt, at man med lidt rimelighed kan sige, at udvalget har udtjent sit formål.