runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (UFG), 2020-06-19:
Jeg har skrevet en masse spørgsmål ned til ministeren, men når jeg ikke stiller dem nu, er det, fordi vi tager dem i forbindelse med politiforliget, hvor de skal tages.
Men jeg vil sige tusind tak til alle sammen her i salen, også dem, jeg ikke var helt enige med.
Jeg ville bare gerne sige tusind tak for det, og så ser jeg frem til forhandlingen om politiforliget.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-19:
Tak for debatten.
Jeg tror sådan set ikke, at der er nogen af de ordførere, der har været heroppe, om hvem jeg kan sige, at dem er jeg uenig med.
Alle er kommet med forskellige udgangspunkter fra hver deres politiske ståsted og har lagt vægt på forskellige ting, men der er jo ikke noget af det, som er blevet sagt, som er forkert.
Det fører mig over til Dansk Folkepartis ordfører, der gerne ville have mig ud af salen og have nogle mere kompetente ministre ind, hvilket sikkert kan lade sig gøre ved en anden lejlighed, for det er jo rigtigt, som ordføreren sagde, nemlig at hvis det hele fungerede på vores skoleområde, på vores socialområde, på vores ligestillingsområde med vores integration, behøvede jeg jo ikke at være her, for så skulle det ikke være en diskussion, vi havde på justitsområdet.
Vi er her jo kun, fordi den indsats, som sker tidligere i skolerne med vores sociale indsatser, ligestillingen og integrationen ikke virker.
Det er jo tydeligt for enhver, at der er et behov for en indsats på tværs og der er behov for en stærkere indsats tidligere.
Så vi skal gøre det anderledes og bedre, end vi gør det nu.
Som andre har peget på, er der behov for, at vi sørger for også at følge op med straf og, som Nye Borgerliges ordfører har peget på, er opmærksomme på at bruge de muligheder, vi har for at udvise kriminelle udlændinge.
Og hvis der er nogen, der fortjener at blive udvist, er det da dem, som slår deres ægtefæller eller kærester eller nære ihjel.
Vi skal gøre, hvad der skal til, og det er sådan noget, der er så godt at sige som politiker, for det er der næsten aldrig nogen der er uenige i, men vi har jo faktisk en mulighed for at adressere det, og det er blevet rejst som en del af de emner, vi skal behandle i de forestående forhandlinger om den nye flerårsaftale for politi og anklagemyndighed.
Jeg tror, det er SF, der allerede tidligt har lagt det her ind som et af de emner, som vi skal diskutere i forbindelse med den nye aftale, og der får vi jo lejlighed til at forholde os til, hvordan vi skal gøre det.
Men jeg takker oprigtigt for debatten og for de indlæg, der har været, som jeg synes har bidraget på en god og saglig måde til forhåbentlig en bredere og bedre forståelse af et meget, meget komplekst problem.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-19:
Kvindedrab i nære relationer er et alvorligt fænomen; det er drab i det hele taget uanset offerets køn, men når det er værd at nævne, er det, fordi det trods alt oftere er kvinder end mænd, der bliver slået ihjel.
Og i dag skal det handle om kvindedrab i nære relationer.
I januar udgav Justitsministeriet rapporten »Typer af drab i Danmark«, hvor man har kigget på samtlige drab begået i perioden 2012-2017.
Der kan man læse om drabstyper, motiver, gerningsmænd og ofre og sidst, men ikke mindst, herkomst.
I rapporten fremgår det, at kvinder er ofre i 74 pct. af tilfældene, når det kommer til partnerdrab.
Forespørgerne har altså en pointe, når de siger, at kvinder er særlig udsatte for partnerdrab.
Hvis man så ser på, hvem der begår de partnerdrab, er der en bestemt gruppe, der er særlig overrepræsenteret.
Ikkevestlige indvandrere og efterkommere er som bekendt overrepræsenteret i andre kriminalitetsstatistikker, og derfor overrasker det ikke, at ikkevestlige indvandrere og efterkommere oftere slår deres kvindelige partnere ihjel, end mænd i øvrigt gør.
Kvindesynet har som bekendt aldrig været særlig sympatisk i den islamiske kultur, og udbredelsen af vold i ikkevestlige familier er desværre et velkendt fænomen.
Børnerådet udgav for nogle år siden en undersøgelse, der viste, at 19 pct. af drengebørn, der vokser op i ikkevestlige hjem, har været udsat for grov vold, som bl.a. indebærer spark og slag.
Det må være åbenlyst, at det sætter sig i børnene og det sætter sig i empatien, og det er der også noget, der tyder på.
En undersøgelse fra Aarhus Universitet, Syddansk Universitet og Rambøll viste for nogle år siden, at børn af ikkevestlige forældre, når de er 5 år gamle, har empati på et lavere niveau end danske børn på 3 år.
Hvis man tror på forebyggelse, og hvis man tror på, at det er vigtigt at sætte tidligt ind på alle parametre, bør man også fokusere voldsomt på den vold, der foregår i ikkevestlige familier, altså hvis man vil vold mod kvinder og drab mod kvinder til livs.
Men hvor stor en andel af drab og partnerdrab står de ikkevestlige indvandrere og efterkommere så for?
Når det kommer til partnerdrab specifikt, udgør indvandrere og efterkommere 23 pct. af gerningsmændene.
Indvandrere og efterkommere er altså massivt overrepræsenteret i drabstallene.
Det er der desværre ikke noget, der tyder på.
Ifølge Justitsministeriets rapport er det kun 9 pct. af samtlige gerningsmænd, der har begået partnerdrab, som er psykisk syge.
Til gengæld er henholdsvis 43 og 31 pct. af partnerdrabene motiveret af jalousi eller separation.
Drabsmændene vil simpelt hen ikke tillade, at kvinden går sin vej.
Hvad fortæller det os så, når indvandrere og efterkommere er så massivt overrepræsenteret som gerningsmænd til partnerdrab, og at årsagen i de fleste tilfælde er jalousi eller separation?
Det fortæller os, at værdien af et menneskeliv uanset køn vejer tungere i nogle kulturer end i andre.
Vi støtter den fælles vedtagelsestekst og takker for forespørgslen i dag og for ordet.
Hanne Bjørn-Klausen (KF), 2020-06-19:
Tak til hr. Sikandar Siddique og hr. Rasmus Nordqvist for at tage initiativ til den her spændende debat.
Det har virkelig været interessant og spændende at sidde og høre på alle de indlæg, der er kommet; de giver stof til eftertanke.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at der ligger et stort og vigtigt arbejde foran os, når det kommer til partnervold og partnerdrab.
Al vold og al drab er et kæmpe problem, men vi ser, at kvinder desværre er særlig udsatte.
Vi ser især, at mange kvinder i ghettoerne er underlagt social kontrol og trues med sanktioner, hvis de ikke retter ind efter, hvad deres nære familie ønsker for dem.
Det er naturligvis stærkt kritisabelt, og vi skal gøre vores herfra for at bekæmpe social kontrol i alle dets afskygninger.
Vold mod kvinder er stadig et alt for stort problem, og det skal bekæmpes med al mulig magt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-19:
Selv tak, og jeg beklager, at jeg fik sagt, at ordføreren var fra Alternativet.
Jeg hænger vist lidt fast i fortiden.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-06-19:
Jeg er enig, helt enig.
Så vil jeg bare bruge muligheden for at sige tak til SF, og jeg ser frem til politiforliget og forhandlingerne, hvor jeg i hvert fald ved at der er nogle stærke allierede der tager politienheder, særlige politienheder, med ind i forhandlingerne, og det er jeg rigtig, rigtig glad for at SF siger helt klart og tydeligt.
Så tusind tak for det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-19:
Så jeg håber, at ventelisterne falder.
Jeg synes, det er fuldstændig uacceptabelt at vente 2 år på at få den hjælp, man har brug for, og derfor var det jo faktisk også et forslag, da vi havde vores stalkingforslag i sidste uge, at man skulle kigge på behandling til dem, der stalker, for hvis vi skal stoppe det, skal de også have hjælp.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-06-19:
Jeg tror, at det er, fordi ordføreren glemte, at jeg ikke er en del af Alternativet mere, men det er okay.
Grunden til, at jeg tager ordet, er, at fru Britt Bager tidligere spurgte mig om, hvilke tiltag man kunne implementere.
Jeg nævnte nogle, men jeg glemte at nævne et, som ordføreren nu gjorde mig opmærksom.
Et af de fire forslag, som jeg har fremsat i Folketinget, går på voldsudøveren, og det går helt konkret på, at der skal krav om ambulant behandling for voldsofre og voldsudøvere.
For når man kigger i de statistikker, som vi har snakket en del om i dag, så kan vi faktisk se, at det er den samme mand, der sender flere kvinder på krisecentre.
Så det bliver vi nødt til at stoppe.
Vi bliver også nødt til at sætte ind i forhold til voldsudøveren.
Når tiden er til at behandle det i Folketingssalen, regner vi stærkt med, at SF vil bakke op.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-19:
Tak for alle de positive ord.
Som ordføreren også udlægger det med et eksempel fra Langeland, er der problemer, og vi støder på dem hele tiden.
Jeg kan forstå, at man ikke har syntes om nogen af de seks forslag, som SF har fremsat.
Vi startede med et statsligt realkreditinstitut – nu er vi så ude i en anden model.
Jeg tænker, at man måske har gjort sig nogle tanker om, hvor det så er, vi skal skrue – altså, hvad er det for nogle tanker, som Socialdemokraterne leger med på det her område?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide noget mere om.
Jeg kan i hvert fald klart fornemme, at det, som SF foreslår, ikke har nogen gang på jorden – og der er sikkert andre partier, der vil sige det samme i dag.
Så hvad er det, man konkret selv tænker skal løse det her?
Simon Kollerup (S), 2020-06-19:
Tak for opfordringen, og ligesom opfordringen fra SF er det jo noget, vi tager med i overvejelserne om, hvordan vi opnår det.
Nu er vi i hvert fald tre, og jeg tror egentlig ikke, vi behøver at høre andre, for jeg tror også, at de synes det samme, nemlig i forhold til ønsket om at skabe et solidt fundament for at træffe en snarlig beslutning.
Om man kan gøre det præcis på den måde, skal jeg ikke kunne stå og sige her i dag, men jeg lytter mig til, at der også er en utålmodighed blandt ordførerne i forhold til at få det her reelle, solide grundlag at træffe beslutninger på baggrund af, og at man måske kan have et indtryk af, at man ikke har haft sådan det helt fulde billede.
Det er vi heller ikke interesseret i.
Og det fører mig bare hen til, at jeg i hvert fald i forhold til de år, der ligger forud for i dag, kan bekræfte ordførerens indledning om, at vi på de studieture, vi har været på med Landdistriktsudvalget i fællesskab – og det gælder for flere af os i lokalet i dag – jo har mødt den her problematik virkelig mange gange.
Og det er også derfor, at jeg ikke er ham, der siger, at folk oplever et problem.
Men jeg tør faktisk godt at konstatere, at der er et problem.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-06-19:
Det er glædeligt at høre, at ministeren siger, at han er utålmodig i forhold til at få sat det her i gang.
Det er vi også i Dansk Folkeparti.
Heldigvis har jeg jo haft fornøjelsen af at sidde i Landdistriktsudvalget sammen med ministeren, før ministeren blev minister, hvor vi jo også var ude i landet sammen.
Og hver eneste gang vi var på studieture rundt i landet, kan ministeren også nikke genkendende til, at der var nogle, der præsenterede os for den her problematik, hver gang vi var nogen steder.
Når ministeren så siger, at vi mangler et større erfaringsgrundlag, eller at vi mangler noget mere evidens, så vil jeg gerne opfordre ministeren til simpelt hen at høre dem, der er, for det er jo ikke så mange realkreditinstitutter, der er i Danmark.
Man kunne til hver enkelt af dem sige: Nu vil vi godt se på de afslag, I har givet, eller nu vil vi – endnu bedre – se der, hvor I har lånt penge ud.
For det, som realkreditinstitutterne gør, er, at de siger: Vi har lånt penge ud til hver eneste kommune i Danmark.
Det kan de sige, og så er det, man skal gå ind og spørge: Jamen har I så lånt penge ud i den her del?
Kan vi lige få det specificeret på sogneniveau?
Når I praler af, at I har lånt penge ud til Læsø, er det så til, at de rige københavnere kan købe et sommerhus der, eller er det til belåning af husene der?
Når I siger, I har lånt penge ud til hver en kommune, har I så lånt penge ud på kommunens lille småø, eller hvordan?
For så har vi altså et reelt billede af det.
Og det vil jeg opfordre ministeren til at vi kan gøre for at komme det her nærmere.
Simon Kollerup (S), 2020-06-19:
Det tror jeg vi ville kunne komme nærmere ved at få undersøgt de egentlige forhold i jernindustrien her.
Så jeg vil da være optaget af, at det er det marked, der er derude, der kan finde ud af at løse problemet.
Om der skal skubbes lidt i den rigtige retning, vil en undersøgelse så kunne afdække.
Og jeg vil bare sige: Jeg er relativt utålmodig i forhold til at få det her grundlag på plads, så vi kan træffe nogle beslutninger.
Så det vil ikke blive et mangeårigt undersøgelsesarbejde, der skal sættes i gang.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-19:
Det lyder rigtig godt.
Så tror jeg allerede, vi er skridtet videre.
Hvad tænker ministeren er tidsperspektivet for en løsning?
Ministerens kollega, Kaare Dybvad, sagde på et tidspunkt: Den model, man har i Norge, kan vi jo blive nødt til at kigge på, hvis problemerne fortsætter.
Det er efterhånden et stykke tid siden.
Vi er nødt til at tage problemet alvorligt, men som udgangspunkt ligger det hos branchen selv at få det løst.
Tænker ministeren, at branchen selv kan løse det her, eller tænker ministeren, at der skal regulering til?
Simon Kollerup (S), 2020-06-19:
Tak for det, og tak for bemærkningen om, at man sporer positive miner og toner, som der faktisk også er.
For i modsætning til diskussioner, der måtte have været tidligere, om, hvorvidt det var et reelt problem, eller det bare var nogle, der oplevede, at der var problemer, så er min tilgang, at der her er et problem, som jeg også sagde i min tale.
Og det må man gerne tage positivt, for det betyder faktisk også, at jeg er indstillet på, at vi skal finde løsninger her.
Hvorvidt man skal pålægge det, eller om man kan gøre det på en anden måde, tror jeg det er for tidligt at konkludere noget på i dag, men jeg vil gerne overveje, hvordan vi får det mest solide fundament at stå på i den fremadrettede dialog.
Og det skulle også gerne afspejle sig i kommissoriet for det undersøgelsesarbejde, der skal laves.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-19:
Tak for det.
Jeg synes egentlig, der er lidt mere positive takter fra ministeren her, end der har været.
Forslaget har jo trods alt været nogle runder igennem, og vi har også rettet det lidt til undervejs – så det vil jeg gerne kvittere for
Jeg er måske bare lidt utålmodig i forhold til at komme videre, for det er jo næsten et år siden, vi havde en drøftelse med ministeren omkring det her.
Der er jo hele tiden sådan en debat om, hvorvidt det er et problem eller ej.
Hvad tænker ministeren om, at vi simpelt hen pålægger banker og realkreditinstitutter at indsende deres afslag, så vi kan se, hvor de geografisk er givet henne, men også se begrundelserne?
Jeg synes måske, det er en lidt bedre vej at gå, end at tilfældige borgere sådan lige hører om ministerens ordning, og selv indsender noget.
Så kunne det være en farbar vej, altså at de i en periode på et år indsendte deres afslag?
Så kan vi se, hvor de egentlig ligger henne, og hvad begrundelsen er.
Kristian Hegaard (RV), 2020-06-19:
Tak for ordet.
Først og fremmest skal der lyde en stor tak til hr. Sikandar Siddique for indkaldelsen til den her forespørgsel.
Jeg ved, det er noget, der ligger ordføreren for forespørgerne meget på sinde, og det kan jeg fuldt ud tilslutte mig.
At tage et andet menneskes liv er den mest alvorlige forbrydelse og den største personlige skade, man kan gøre, og det giver ingen mening at udøve vold eller drab mod en, der står en nær.
Derfor skal vold i nære relationer bekæmpes.
Vold i nære relationer er dybt alvorlig, og kvindedrab grundet en konflikt i en relation udgør det største antal drab i Danmark .
Så hvis man måler ud fra antallet af ofre, er der ingen tvivl om, at der er større behov for en kvindedrabspakke end en trygheds- og terrorpakke.
For det skal være lige så trygt at træde ind ad sin egen dør som at træde ud på gaden eller alle mulige andre steder.
For det første handler det om en helt grundlæggende problematik om, at ligestilling skal tages mere alvorligt.
Det er særligt kvinder, der er udsatte, og det kan være svært at tage mod til sig til at anmelde en kæreste eller en partner, og derfor er noget af det mest afgørende – hvis man skulle nå til den her situation – at der nemt og hurtigt og smidigt kan foregå en kontakt med myndighederne.
Det er også et emne, der ligger Radikale Venstre meget på sinde, og derfor gjorde Radikale Venstre det, at vi i vores hovedbestyrelse sidste år nedsatte en arbejdsgruppe, der specifikt kom med nogle forslag til, hvordan man kunne arbejde med vold i nære relationer.
74 pct. af udøvere af vold i nære relationer er selv vokset op med vold i hjemmet.
Så det er altså et mønster, vi skal stoppe.
Et af de steder, man kan sætte ind i den forbindelse, er, at man straks, hvis børn fortæller om vold, eksempelvis kan tildele dem en gennemgående støtteperson.
Det kan være en pædagog, en lærer eller en sagsbehandler.
Men det handler også om, at der arbejdes for en klar helhedstænkning og måske en begrænsning af antal sager pr. sagsbehandler i forhold til de svære familiesager, der er, så man, når der kommer noget information, hurtigt kan rykke ind.
Vi er også fortalere for, at man eksempelvis kunne lave en national whistleblowerordning, som man som sagsbehandler kan benytte, hvis man oplever at skulle arbejde imod reglerne i sager med børn og vold, sådan at kommunerne ikke skal undersøge sig selv.
Det, der i hvert fald er helt afgørende, er, at der for børnene og særlig kvindernes skyld er behov for handling, og derfor ser vi i Radikale Venstre frem til at drøfte det nærmere med Folketingets partier.
Pernille Bendixen (DF), 2020-06-19:
Forespørgslen handler om at nedbringe antallet af drab i nære relationer, som jeg faktisk har valgt at kalde familielikvideringer.
Og jeg synes, fru Rosa Lund har en pointe, når hun siger: Hvordan er det, vi omtaler det her?
Det er ikke husspektakler, det er likvideringer af kvinder.
Jeg synes, vi skal sige det, som det er; og det lyder grimt, men det er vigtigt, at vi ikke taler det ned.
Så må jeg også spørge: Har vi så den rigtige minister til stede i dag?
Og det er ikke, fordi der er noget galt med justitsministeren, men det er, fordi det for mig at se handler rigtig meget om social kontrol, og det hører under socialministeren.
Det skal så ikke forhindre, at vi har den her vigtige debat, og jeg vil også som så mange andre gerne takke forespørgerne for at tage emnet op.
Så vil jeg gerne have, at vi tænker lidt på Huda, som er et grufuldt eksempel på social kontrol.
Huda ville gerne være fri; hun ville gerne gå sine egne veje; hun fulgte selv sine børn i dagtilbud.
Hun var en stærk kvinde, men den kultur, islam, som hun kommer fra, kan ikke acceptere stærke kvinder, og til sidst blev det for meget for hendes mand, og han stenede hende ihjel.
Og det gjorde han, fordi han, imens hun voksede, blev lille, og det er uacceptabelt.
Vi er alle sammen enige om, at drab er forkasteligt, at drab er uacceptabelt, men vi bliver nødt til at sige tingene, som de er.
Og lad os for alt i verden bekæmpe, at den far nogen sinde får forældremyndigheden over de børn.
For vi har set det før – vi har før set, at fædre, der har slået mødre ihjel, har fået forældremyndigheden over børnene.
Det duer ikke, og vi vil ikke se det igen.
Og nej, den mand skal heller ikke have en krone mere fra den danske stat, punktum.
Vores integrationsminister siger, at han håber, at drabet på Huda kan animere til en ny kvindebevægelse, som vi så det i 1970'erne.
Og det er jeg enig med ham i, men hvorfor så vi ingen på gaderne, da Huda blev stenet ihjel?
Hvorfor kan vi ikke samle os i foragt over for den adfærd, når vi kan samle os om en mand, der blev slået ihjel i USA?
Det synes jeg er mærkeligt.
Så vi hilser det velkommen at stå her i dag sammen med justitsministeren, og vi vil også rigtig gerne tale om strengere straffe og mere politi – det hilser vi velkommen.
Men skal vi likvideringer i familierne til livs, er vi også nødt til at komme den sociale kontrol til livs.
Det handler om at forstå, hvad social kontrol er, og hvordan den udøves, og det er, som jeg også nævnte før, meget aktuelt, at man starter i dagtilbud og i folkeskoler med at klæde vores fagpersonale rigtig grundigt på i forhold til det.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-06-19:
Det var et fantastisk spørgsmål, så vi nu kan løfte debatten til det, det egentlig handler om.
Jeg har for kort tid siden foreslået 12 særlige politienheder rundtom i politikredsene, som skal have helt særligt fokus, altså betjente og en afdeling, som har helt særligt fokus på partnervold og partnerdrab.
Så har vi i Folketingssalen snakket om: Skulle det være en central enhed, skulle det være 12 forskellige politienheder, skulle det være et rejsehold?
Og det er jeg meget, meget villig til at kigge på.
Så har jeg sammen med Danner – jeg kan se, at repræsentanten for Danner sidder deroppe – afholdt en konference herinde, hvor vi også har debatteret det, og er kommet frem til, at f.eks. risikovurderingerne ikke tages i brug i dag – altså, der skal have været et foregående tilfælde af vold, før politiet går ind og laver en risikovurdering.
Det er det redskab, som jeg foreslår.
Ud over det har jeg jo adresseret skoleproblematikken og flere gange sagt og foreslået, at det, vi har behov for, er et ligestillings- og mangfoldighedsfag eller i hvert fald en holistisk tilgang i vores folkeskole, således at børn med alle baggrunde fra en helt ung alder forstår det med normer og kvinder og ligestilling.
Så der er en masse forslag og en masse værktøjer, vi faktisk kan gøre brug af.
Britt Bager (V), 2020-06-19:
Nu hører jeg så her ordførerens andet svar, som om ordføreren erkender, at der er en forskel på repræsentationen i kvindevoldstilfælde, og derfor kunne jeg bare godt tænke mig at vide – nu skyder ordføreren lidt på Dansk Folkeparti her – hvilke redskaber ordføreren selv synes der skal tages i brug.
Hvad er det helt konkret, ordføreren selv har fremlagt af politik på det her område, som vil gøre, at de her meget, meget vigtige problemer ikke glider os af hænde?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-06-19:
Ja, og derfor synes jeg også, at Dansk Folkeparti skulle gribe i egen barm – for man har siddet herinde i 20 år – og spørge sig selv, hvorfor man i folkeskolerne ikke har de redskaber, og hvorfor man i folkeskolerne ikke har haft det fokus.
Der synes jeg Dansk Folkeparti skulle kigge indad og spørge sig selv, når man har været så, hvad kan man sige, afgørende i dansk politik i mange, mange år, hvorfor det så er, at man ikke har skabt de rammer ude i samfundet, således at man kunne deale med de udfordringer.
Det var bare en opfordring.
Pernille Bendixen (DF), 2020-06-19:
Det er jeg ked af, for det er faktisk dokumenteret, at man ude i folkeskolerne i mange år slet ikke har haft kendskab til f.eks. social kontrol, og hvordan man skulle håndtere det.
Man har heller ikke fra lærernes side haft redskaber til at lave en beredskabsplan for, hvordan man skulle agere.
Der må jeg desværre skuffe ordføreren og sige, at det faktisk har været et problem, og det har det, fordi man ikke har villet anerkende, at der har været en særlig problemstilling omkring lige præcis ikkevestlig indvandring.
Og så kan vi alle sammen godt være enige om, at drab er drab, og at det er forkasteligt, men vi bliver også bare nødt til at snakke om tingene, som de er.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-06-19:
Nej, jeg vil sige, at min holdning er den stik modsatte, og det viser debatten herinde jo også – altså indtil videre er de kommentarer, jeg har fået fra Nye Borgerlige og nu fra Dansk Folkeparti, ikke gået på kvindedrab som helhed, og hvordan vi kan bekæmpe det, men i stedet på ikkevestlige indvandrere og minoriteter.
Det er også derfor, jeg hele tiden forsøger at sige: Okay, der er ideologiske forskelle mellem os, men det her er det bare så vigtigt at bekæmpe.
Så for at svare på spørgsmålet vil jeg sige: Nej, jeg mener tværtimod, at man fra politisk hold, fra den politiske elites side har vist ikkevestlig kultur, ikkevestlige folk osv. en særlig opmærksomhed, og at det måske har været med til at fordreje debatten, og at man dermed ikke har kunnet sætte ind der, hvor der er reelle problemer.
Så jeg deler ikke den opfattelse, som spørgeren giver udtryk for.