runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Bressendorff (S), 2022-04-21:
Nu nævnte hr. Torsten Gejl lige før, at når han mente, at vi gik ned ad forbudsvejen andre steder, gjaldt det alkoholområdet.
Nu skal jeg selvfølgelig ikke kunne sige, hvad der er sket i forhandlingerne ovre i Sundhedsministeriet, da jeg ikke selv har været der, men det sidste forslag, jeg så fra regeringen, handlede nu ikke om et forbud mod alkohol; det handlede om, at man som ung under 18 år ikke kunne købe det.
Det er en ret stor forskel i min verden.
I det her tilfælde er det ikke det, det handler om.
Det handler om at gå ned ad en forbudsvej, hvor man ikke længere vil kunne få oksekød og lammekød de gange, hvor det giver god mening at få.
Man vil tage friheden fra de enkelte kantiner med hensyn til at kunne motivere og kunne lave de måltider, som man ser det rigtigt at gøre, og kunne sende den motivation videre ud til danskerne.
Jeg tror, at det her kan ende med at have den helt modsatrettede konsekvens af det, man egentlig ønsker, og jeg ved godt, at man ikke må stille modspørgsmål, men jeg kan ikke lade være med at tænke på, om der ikke også er en frygt andre steder end hos mig selv, med hensyn til om det ikke kan have den konsekvens.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-21:
Det er en begrundet frygt, og det er også derfor, at vi gør det utrolig forsigtigt.
I København i 2019 var 3 pct. af de kommunale fødevareindkøb lam og okse.
Det er meget, meget lidt, men de udledte tilsammen 45 pct. af CO 2 'en.
Vi kan gå hjem og spise alt det okse- og lammekød, vi vil, men når det nu er sådan, at regeringens kostråd selv lægger op til, at vi skal udfase lam og okse eller i hvert fald spise meget mindre af det, kan ordføreren så ikke godt se, at det virker lidt dobbeltmoralsk, at vi bare serverer det rask væk i de statslige køkkener?
Brian Bressendorff (S), 2022-04-21:
Nej, det kan jeg ikke, for jeg synes ikke, at det er noget lille skridt at lave et forbud.
For det sender et meget, meget klart symbol ud om, at det er herindefra, vi skal bestemme, hvordan man skal tilberede sin mad, og ikke mindst, hvad man skal putte i hovedet.
Jeg tror bare på, at det er inspirationsvejen, vi skal ned ad, i stedet for forbudsvejen, og der går det her forslag altså i den forkerte retning.
Erling Bonnesen (V), 2022-04-21:
Tak for det.
Frihed til at vælge, hvad der skal på tallerkenen, er helt centralt for mig som Venstremand, og god forbrugeroplysning fra myndighederne er vigtigt, således at man kan sammensætte en varieret kost, men det betyder absolut ikke, at man skal begrænse danskernes frie valg af kost.
Også i kommunerne, i regionerne og i institutionerne skal man have frit valg til selv at vælge, hvad man vil spise.
Flere vælger at spise mindre kød; det ændrer på, hvad der så bliver efterspurgt i de offentlige kantiner.
Men jeg er helt sikker på, at man sagtens selv kan finde ud af at håndtere det lokalt.
Danskernes frihed til selv at vælge er centralt for os i Venstre, og vi behøver ikke statslige diktater om, hvor mange grønsager eller hvor meget kød der skal være på tallerkenen.
Det kan den enkelte borger, kommune, region og offentlige institution sagtens selv finde ud af.
Og vi taler jo herinde også meget om at sætte den offentlige sektor meget mere fri og have tillid til lokal ledelse.
Det bør vi også have, når det gælder udarbejdelsen af ugens madplan og kostplan for kantinemaden eller skolemaden, og derfor stemmer Venstre imod forslaget her.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-21:
Tak for talen.
Jeg synes ikke, SF plejer at være bleg for at forbyde ting, og jeg synes, at det her er en af de allerværste ting i vores tid – altså, det spiller jo ind i forhold til klima, miljø, natur, dyrevelfærd osv. osv.
Men det, jeg ikke helt forstår, er det der med, at SF gerne vil lave nogle greb, der gør, at de her offentlige køkkener faktisk får umuligt ved at servere kød, lammekød og oksekød – sådan forstod jeg det, altså at det kan man så gøre på andre måder – men hvis resultatet er det samme, hvorfor så ikke gå ind og gøre det, løse det, få det allermest CO 2 -udledende kød fra drøvtyggerne ud af de offentlige køkkener?
Hvis det alligevel er planen, hvorfor løser vi det så ikke bare og gør det sådan her?
Carl Valentin (SF), 2022-04-21:
Der er flere aspekter i det.
Altså, for mig handler det bl.a. om strategi
jeg tror, at modviljen mod det her vil være ekstremt stor i forhold til f.eks. et forslag om, at man ret markant skal reducere klimaudledningen, som vil resultere i noget af det samme.
Men det vil jo heller ikke resultere i præcis det samme.
Eller måske kunne man servere oksekød 1 dag om måneden.
Det vil man stadig væk kunne, men man vil ikke forbyde kød fra nogle bestemte dyr på tallerkenen.
Man vil ligesom sikre, at klimaudledningen generelt bliver mindsket, og det vil jo have noget af den samme effekt.
Så jeg synes bare, det er en klogere tilgang.
Altså, jeg synes, det er en bedre måde at lave politik på, som opnår det samme på klimaudledningen, og som måske endda også er bedre end Alternativets forslag i et dyreetisk perspektiv.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-21:
Når det kommer til det dyreetiske perspektiv, kan ordføreren ikke bare forudsætte, at hvis vi udfaser lammekød og oksekød lige så stille – det kan være over en periode på 3, 4, 5 år – så erstatter vi det bare med kylling eller noget andet.
Altså, det kunne da sagtens være, at det gav os den mulighed at uddanne køkkenpersonale til at erstatte det med plantebaseret mad.
Så bare at forudsætte, at der kommer en masse kylling, synes jeg lidt er at lave en stråmand på mig, for det ved ordføreren jo godt at jeg aldrig nogen sinde ville drømme om at mene.
Så lad os lave et ændringsforslag, sådan at vi erstatter det med plantebaseret mad.
Vil ordføreren så stemme for det?
Carl Valentin (SF), 2022-04-21:
Hvis man nu serverer oksekød f.eks. i et offentligt køkken, opbruger man jo meget hurtigt sin klimakvote – altså hvis vi laver noget lovgivning, som tvinger køkkenerne til at lave mere plantebaseret mad og reducere deres udledning.
Så hvis de nu serverer oksekød en gang om ugen, opbruger de deres kvote, og så er de nødt til at servere plantebaseret mad resten af tiden.
Og det er for mig at se sådan set bedre, end at man bare serverer en masse kylling.
Nu bliver det også lidt nørdet – og nu er min taletid gået.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-21:
Jeg forstår da heller ikke, hvorfor Enhedslisten var med i en meget, meget bred aftale, der lod være med at beskære kødproduktionen.
Det må Enhedslisten jo selv redegøre for.
Men kaninkød – står ordføreren og siger, at hvis det er sådan, at vi udfaser oksekød og lammekød, begynder vi at spise kaninkød?
Det må ordføreren lynhurtigt kunne forklare.
Det her vil jo være langt den hurtigste vej at gøre noget ved det, som ordføreren erkender er en klimakatastrofe.
Vi kunne gøre det med det samme, hvorfor ikke handle?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-04-21:
Vi fik rigtig mange gode ting igennem i landbrugsaftalen, bl.a. et mål om 6-8 mio. t CO2-reduktioner.
Det var det, vi forhandlede igennem på det tidspunkt, hvor Alternativet havde forladt forhandlingerne, og det var sådan set fakta.
Alternativet forlod forhandlingerne, inden det blev alvor, men der var Enhedslisten og andre partier altså med til at presse nogle ting igennem, bl.a. den her milliard til at udvikle på den plantebaserede kost.
Så vi fik fingeraftryk på den landbrugsaftale.
Ja, det kunne den.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-04-21:
Jamen det har vi ikke et samlet tal på.
Vi har en klar prioritet om, at vi skal frem til at være et klimaneutralt samfund.
Hvor lidt kød der så kan serveres i de offentlige køkkener, har vi ikke med i vores fagkatalog.
Jeg har ikke noget tal, jeg kan slynge ud på det felt.
Carl Valentin (SF), 2022-04-21:
Og tak til ministeren for talen.
Jeg hørte ministeren tale om, at man ville lave obligatoriske minimumskriterier for de offentlige køkkener i forhold til indkøb af fødevarer, og det synes jeg er spændende.
Det er måske en gammel aftale, man refererer til, og man er så ved at udvikle det nu.
Men kan ministeren måske løfte sløret lidt for, hvad det er, man arbejder med her?
For der er jo en masse gode tiltag, som Klimarådet har lagt frem, og som man kan lave her.
Og vi er ret optaget af i SF, at vi får rykket på det her.
Rasmus Prehn (S), 2022-04-21:
Tak til hr. Carl Valentin for engagementet og også for opbakningen til den linje, jeg lægger fast i min tale, og som jo også ligger helt i tråd med, hvad det var, vi konkluderede efter hr. Carl Valentins udmærkede forespørgselsdebat her for halvanden måned siden.
I forhold til det med minimumsregler handler det om den indkøbspolitik, vi har i det offentlige, og der er det oplagt at kigge på, hvordan vi kan skrue det her sammen, sådan at vi tænker mere klimavenligt.
Det handler jo om at tænke klima ind alle de steder, hvor vi har mulighed for det, og det kan jeg kun opfordre til – det er regeringens politik.
Carl Valentin (SF), 2022-04-21:
Jeg konstaterer, at vi nok ikke lige får helt konkret at vide, hvad det er, der kommer, men jeg glæder mig i hvert fald meget til at se det.
Jeg synes også, at det, ministeren sagde i sin tale om konferencer osv., var spændende, altså det, at man ligesom aktivt skal tilmelde sig som kødspiser.
Jeg er meget enig i den tilgang, for folk har stadig væk det frie valg, og vi ved om det adfærdsmæssige, at der vil være mange flere, der vælger det vegetariske, hvis det er udgangspunktet.
Ville regeringen støtte et forslag om, at når det offentlige holder arrangementer, når Folketinget f.eks. holder arrangementer, skal det som udgangspunkt være plantebaseret, og så kan man tilvælge kød, hvis man ønsker det?
Rasmus Prehn (S), 2022-04-21:
Nu er det her med, hvor forslagene skal komme fra, jo en debat, vi har haft flere gange.
Skal de komme oppefra og ned, eller skal de komme nedefra og op?
Der tror jeg grundlæggende, at vi har en god tradition i det danske for, at vi træffer beslutninger decentralt.
Så jeg synes, det er udmærket, hvis det er, at man i en arrangementsgruppe, der laver en konference, beslutter sig for at sige: Vi vil gerne have, at det som udgangspunkt er vegetarisk, og så må man vælge det til, hvis man vil have kød.
Men at jeg skal sidde på Slotsholmen og bestemme, hvordan man gør alle steder, tror jeg ikke er klogt.
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-21:
Lad mig så prøve at spørge lidt mere konkret ind til det, for vi ved jo, at en af de helt store knaster er sådan noget som grundlæggende efteruddannelse ude i de her køkkener.
Altså, hvordan kan man egentlig folde det grønne køkken ud på en lækker og kreativ måde, så det bliver til at gå til for enhver?
Rasmus Prehn (S), 2022-04-21:
Der var tre elementer i min tale, men to af elementerne var det med omstilling af og efteruddannelse i offentlige køkkener; det er der sat flere penge af til, i øvrigt efter pres fra flere af vores støttepartier.
Så det er noget, vi er i gang med, altså at man i det offentlige får efteruddannelse til at tænke mere klimavenligt og tænke mere plantebaseret.
Og så er der det her med, hvordan man så gør, når man skal lave offentlige indkøb.
Det er noget arbejde, vi er i gang med, som ikke er færdigt endnu.
Det vender vi tilbage til.
Jeg tænker også, at der bliver lejlighed til at inddrage andre politiske partier i, hvordan vi skruer det her sammen.
Men der er altså midler til efteruddannelse, og det er noget, vi har rigtig meget fokus på.
Heldigvis viser det sig også, at de forskellige faglige organisationer, der organiserer madprofessionelle – det kan være 3F, der arbejder med kokkene; det kan være Kost og Ernæringsforbundet, der arbejder med økonomaer og den slags; og det kan være FOA, der arbejder med folk i offentlige kantiner – er meget optaget at det her og prøver at sætte den her dagsorden.
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-21:
For halvandet år siden kom regeringen også med et katalog eller sådan set et udspil til grønne offentlige indkøb, så vidt jeg husker, og i det katalog stod der også, at der i løbet af et halvt år ville blive indkaldt til forhandlinger netop om offentlige indkøb.
Vi ser stadig væk langt efter de indkaldelser – vi har i hvert fald ikke været indkaldt.
Jeg kan bare være bekymret for, at det her udspil fra ministeriets side bliver lidt det samme, altså at det måske mere bliver en venlig kogebog og et forslag til, hvordan man kan gøre ude i kommunerne, i stedet for at gå ud og sige: I skal!
Altså, kan man forestille sig, at man f.eks. tager det her med ind i økonomiforhandlingerne og stiller nogle specifikke f.eks. CO 2 -krav til de grønne køkkener?
Rasmus Prehn (S), 2022-04-21:
Man kan jo heldigvis forestille sig snart sagt hvad som helst, og der er ikke nogen skat eller told på tanker – det er også positivt.
Jeg håber jo meget, at der frem mod f.eks. de forhandlinger, vi skal have med kommunerne, vil være en fri og en livlig debat om de her ting.
Vi arbejder stille og roligt i retning af at lave et udspil til, hvad vi gør på det her område, og der vil vi også søge at få dialog med de politiske partier.
Jeg har ikke en fiks og færdig løsning her, men jeg er meget modtagelig over for idéer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-04-21:
Jeg synes, det er rart at høre om det her Mågodtland.
Og en af de ting, vi jo godt må, er at spare på vores sundhedsudgifter, og hvis alle i Danmark fulgte klimakostrådene, kunne man så spare 12 mia. kr. i sundhedsøkonomiske gevinster, og man kunne sikre, at der var færre, der døde for tidligt.
Så man kan jo sige, at en eller anden indsats, som får os tættere på det mål, er billig.
Regnet ud på hvert hovedmåltid er det 2 kr.
Så det må jo være muligt at tænke lidt på tværs.
Der kunne jeg godt tænke mig, at regeringen så kom frem med noget.
For en regering med alle de ministre, den har, må det jo være muligt at komme med de helhedsløsninger.
Så det er rigtig fint, at ministeren refererer til det, vi har gjort, men der må jo være grund til, at vi kan gøre noget mere.
Det er jo ikke sikkert, at de der 40 mio. kr. til køkkenomlægning kommer til at sikre, at vi går hele vejen.
Rasmus Prehn (S), 2022-04-21:
Først og fremmest tak til hr. Søren Egge Rasmussen for opbakningen til hele filosofien i Mågodtland og Halfdan Rasmussens udmærkede digt, som jo understreger den kultur, vi har i Danmark om, at det er det frivillige valg, der skal gøre sig gældende.
Så er det rigtigt, at man altid kan gøre mere.
Nu har vi gjort rigtig meget, og jeg synes også, det er værd at kvittere for nogle af de resultater, der er opnået, fordi det bl.a. er nogle, der er blevet skabt ikke mindst takket være hr. Søren Egge Rasmussens eget parti, Enhedslisten, men også andre støttepartier, som er kommet med forslag til at fremme den her dagsorden.
Der kan vi godt forestille os mere, men jeg vil bare gerne advare imod, at det ene og alene kommer til at handle om, at vi skal have flere penge til det her område.
For der er en hel masse dynamik og kreativitet, som godt kan rykke noget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-04-21:
Hvis man så sådan objektivt på det, skulle alle, der kører på cykel, have 6 kr. pr. kilometer, for det er, hvad samfundet sparer i sundhedsudgifter, ved at de gør den gode indsats.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, at man under første verdenskrig havde sådan en ernæringsekspert ansat til at rådgive.
Det var en fødevarerådgiver, som faktisk bragte Danmark gennem første verdenskrig på en måde, hvor man så havde færre husdyr, men faktisk sikrede en sund ernæring til hele befolkningen.
Rasmus Prehn (S), 2022-04-21:
Vi har jo faktisk rigtig mange og meget fremragende eksperter.
Og det er fuldstændig rigtigt, hvad hr. Søren Egge Rasmussen antyder, altså at det i en krisetid, som vi jo også befinder os i nu, er værd at kigge på, om det, man skal spise for at spare nogle penge, ikke tilfældigvis er det samme som det, man skal spise for at leve klimavenligt og sundt.
Og det er det faktisk.
Så vælger man at leve efter de kostråd, vi har i Danmark, kan man spare penge.
På samme måde med madspild er der også penge at spare.
Det er jo desværre sådan, at der i gennemsnit er 60 måltider mad, der bliver smidt ud, om året pr. dansker.
Rasmus Prehn (S), 2022-04-21:
Omvendt ville det også være træls og ødelæggende for omstillingen, hvis det var sådan, at vi fik en direkte modvilje mod klimavenlig kost som følge af det her.
Det er derfor, jeg tror, det er den rigtige vej at gå, den, vi blev enige om, da vi havde den gode forespørgselsdebat for halvanden måned siden om at få undersøgt muligheden for at få et langt større udbud af plantebaseret kost i kantinerne.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Tak til ordføreren for talen.
Ordføreren snakker meget om frivillighed.
Vil ordføreren kunne garantere, at en vegetar eller en veganer til enhver tid vil kunne få et nærende og mættende grønt måltid i ethvert offentligt køkken i Danmark?
Hans Kristian Skibby (UFG), 2022-04-21:
Tak, fru formand.
Jeg synes jo, det er vældig interessant.
Nu har vi jo haft de her meget langstrakte forhandlinger, hvor også fru Mette Thiesen på vegne af sit parti jo har været en rigtig god forhandlingspartner, og vi har dælendusme taget mange holmgange omkring fordelingen af de mange, mange milliarder, som der ligger i infrastrukturaftalen.
Nu skal pengene så findes til at fjerne andre udgifter og finansiere andre anlægsinvesteringer, og så kan jeg så forstå på Nye Borgerlige, at nu vil man lige pludselig ikke være med til den finansiering, der er.
Hvordan kan det dog være, at det lige pludselig har ændret sig hen over en formiddag?
Mette Thiesen (NB), 2022-04-21:
Det var et meget fint bandeord, må jeg sige, og det er dejligt at se ordføreren igen.
Det er lang tid siden.
Det her er jo ikke noget, der er sket hen over en formiddag.
Hvis ordføreren læser aviser, og hvis ordføreren i øvrigt har kendt til Nye Borgerliges infrastruktur- og transportpolitik, så har det her været noget, vi er gået ind for fra start af.
Vi har ikke ændret politik.
Lad os komme i gang.
Lad os sætte os til forhandlingsbordet.
Lad os få sikret, at danskerne kan få den betalingsfri bro, som de i øvrigt har betalt for ad mange omgange.
Hans Kristian Skibby (UFG), 2022-04-21:
Men det lyder da også meget dejligt at fordoble su'en eller fjerne halvdelen af alle danske elafgifter.
Problemet er jo bare, at alting skal finansieres, hvis man ellers har en sund politisk tilgang til det at lave en finanslov og det at lave anlægsbudgetter og i det hele taget det at styre hele pengekassen for Danmark.
Der er det jo altså, at vi nu oplever, at Nye Borgerlige springer hen over hegnet i rask fart uden at vide, hvor de er på vej hen.
Man er på vej ud af infrastrukturaftalen.
Jeg vil da anbefale ordføreren lige at genoverveje den her lidt absurde tilstand.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-21:
Det ville være en absurd tilstand, men jeg tror desværre, at det er blevet ret gængs adfærd herinde på Christiansborg, og det er virkelig, virkelig sørgeligt.
Vi har ikke nogen intentioner om at fordoble su'en, bestemt ikke,
og vi har en fuldt finansieret plan for et mere borgerligt Danmark, som ordføreren er meget velkommen til at læse inde på Nye Borgerliges hjemmeside.
Den er finansieret, faktisk overfinansieret.
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-21:
Jeg er ikke ordfører, men dog medlem af Transportudvalget, og jeg synes faktisk, det er en utrolig interessant diskussion, og ordføreren står jo egentlig også og lufter nogle visioner, som Nye Borgerlige har her i forbindelse med det, og hvis man så ikke vil finde pengene på Storebæltforbindelsen, siger ordføreren, at dem kan vi sagtens finde på forskellige brugerbetalingsløsninger inden for den allerede eksisterende infrastrukturaftale.
Det var nøjagtig det, som ordføreren sagde for tre svar siden.
Så mit spørgsmål er bare, og det synes jeg jo er interessant: Hvad er det så for nogle steder, finansieringen ellers skal findes?
Altså, når ordføreren står og siger, at det kan vi sagtens finde inden for det aftalte, hvor er det så, det sådan helt konkret skal findes, når det nu ikke er Storebælt?
Mette Thiesen (NB), 2022-04-21:
Jeg nævnte ikke noget med nogle andre brugerbetalte steder, for dem er der jo heldigvis ikke så mange af, men der er Storebælt.
Men som jeg har sagt hele tiden, sætter vi os gerne til forhandlingsbordet, og vi kan eksempelvis nævne nogle letbaneprojekter, som vi meget gerne så nedlagt.
Altså, for at være helt ærlig er det en rigtig, rigtig dårlig forretning at lave letbaneprojekter.
Så det var nogle af dem, som vi ville sløjfe.
Det gør vi meget gerne.
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-21:
Det var et helt utrolig ukonkret svar.
Jeg synes jo stadig væk, at vi mangler et svar på, hvor det så er de penge reelt skal findes.
Det er jo et ekstremt stort milliardbeløb, vi her kommer til at mangle.
Og nu kommer jeg bare med et frisk forslag, og undskyld, at jeg ikke har sat mig ind i i Nye Borgerlige infrastrukturvisioner i det generelle politiske program, men kunne man f.eks. forestille sig, at man var med på noget brugerbetaling eller noget betalingsring omkring København?
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Det har vi i Frie Grønne stor respekt for, og vi har egentlig også forståelse for tankegangen i det.
Men i Frie Grønne ønsker vi ikke mere trafik, for trafikken belaster klimaet, og den belaster miljøet, og lige nu er det jo sådan, at der gennemsnitligt er 1,1 person pr. bil, og at der jo derfor er et stort potentiale for, hvordan man kan fylde bilerne.
Hvis det havde handlet om, at man skulle lave gratis passage til offentlig transport over Storebælt eller til fulde biler og busser, så kunne vi godt have støttet det.
Men vi kan ikke støtte, at vi får gratis transport over Storebælt, og vi kan slet ikke støtte, at de penge skulle bruges til en Kattegatforbindelse eller flere veje i øvrigt, og vi støtter ikke forslaget.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Tak, og tak til ministeren for at anerkende, at vi har brug for at ændre vores kostvaner.
Nu vil jeg lige gøre opmærksom på, at der i vores forslag faktisk er lagt op til, at man kan få kød som tilbehør eller tilskud til aftensmaden, så det er ikke sådan, at vi lægger alt kød bort.
Men det skal bare være klimavenligt kød.
Det er oksekød og lammekød som bekendt ikke.
Anerkender ministeren ikke, at vi har en alvorlig klimakrise lige nu, og at vi har brug for at lave nogle drastiske tiltag for ikke at komme op over de 1,2 grader, som vil ændre vores verden endnu mere til stor skade for vores næste generationer, og at vi i den proces kan blive nødt til at tage nogle tiltag, som er lidt ud over det, man lige synes man har lyst til, og at det grønne måltid dér kan vise, at man faktisk kan få rigtig god vegetarmad, nærende og mættende og sund, og at det vil være med til at fremskynde udviklingen?
Rasmus Prehn (S), 2022-04-21:
Jeg gør selv det i ministeriet, at de frokoster, jeg indtager, hovedsagelig er plantebaserede.
Det er også godt for min sundhed, og det er jeg stærkt begejstret over.
Jeg er bare bekymret over, at hvis vi lægger for mange forbud ind over, kan det have den modsatte effekt.
Derfor er vi skeptiske over for det her forslag og foretrækker mere motivationsvejen, som der i øvrigt var en bred opbakning til, da det var sådan, at hr. Carl Valentin havde den her forespørgselsdebat for halvanden måned siden.
En anden vej at gå, som jeg synes er spændende – og det har man lavet eksperimenter med – er, at man, når man til konferencer og andet skal tilmelde sig frokost f.eks., ved tilmeldingen skal oplyse, at man gerne vil have kød, frem for som i dag at oplyse, at man gerne vil have vegetarisk.
Der har man også set eksempler på, at overraskende mange sådan set vælger at sige: Nåh ja, hvis udgangspunktet er vegetarisk, så spiser jeg det, og så behøver jeg ikke at vælge kød til.
Det gør altså, at man virkelig rykker noget.
Det er en anden vej at gå, som er mere motivation, end det er forbud.