runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2017-01-12:
Tak, og tak, fordi ordføreren selv tager hul på debatten.
Men det er vel rigtigt forstået, at baggrunden for, at man indfører den her begrænsning – fordi sådan er det jo ikke i dag – er en frygt for, at de ledige skulle misbruge den til at få sat sig på skolebænken i stedet for at komme ud og søge et job.
Er det ikke det, der er den egentlige bevæggrund for den her forringelse?
Laura Lindahl (LA), 2017-01-12:
Jeg tror ikke, at det er korrekt at bruge ordet misbrug.
Jeg kan da godt forstå, hvis man som ledig overvejer, om der er andre muligheder, der kunne være spændende at se på.
Det er jo ikke misbrug, at man kigger den vej, men vi mener, at når man står som ledig, er det mest oplagte, at man overvejer at forsøge at få et job ud fra de kompetencer, man har, inden man påbegynder en opkvalificering, men det er jo ikke, fordi man misbruger et system.
Som ordføreren siger, er det sådan i dag, og det har man ret til, men vi synes bare, at det giver mere mening, at man overvejer, om man ikke kan få et job ud fra de kompetencer, man allerede har, i stedet for straks at tænke i opkvalificering.
Martin Henriksen (DF), 2017-01-13:
Grunden til, at jeg nævnte det med svømmeundervisning var jo, fordi der er en masse byråd, der ikke har styr på det, til trods for at Venstre herinde mener, at det skal der bedre styr på.
Det er vel et meget godt eksempel på, at der har man ikke helt levet op til de forventninger, som er herinde fra Christiansborg, i hvert fald hvis man skal tro på, hvad regeringen og Dansk Folkeparti siger.
Og det er jo, synes jeg, egentlig et meget godt argument for at sige, at så kunne det godt være, at vi skulle begynde at regulere lidt mere på det her område.
Jeg mener ikke, at et forbud mod at opføre minareter vil være i strid med grundloven.
Grundloven sætter også grænser for religionsudøvelse, og man kan også med henvisning til det, som hr. Alex Ahrendtsen har sagt, diskutere, om det overhovedet har noget at gøre med ens religionsudøvelse, hvis man er muslim, at man har ret til at opføre minareter.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om Venstre så som minimum vil være indstillet på at skrive ind i lovgivningen, at hvis der er en kommune, der får den idé, at man skal kunne indkalde til bøn, så skal det ikke være en mulighed at give den tilladelse ude lokalt.
Marcus Knuth (V), 2017-01-13:
Jamen først og fremmest mener jeg ikke, at man skal lovgive om fiktive problemstillinger, for så kan vi bruge en frygtelig masse tid på det.
Men igen vil jeg for at prøve at imødegå ordføreren lidt her sige, at nu taler ordføreren om kønsopdelt svømning, og hvis det var sådan, at vi fra Folketingets side sagde, at vi forbød al kønsopdelt svømning, så ville der jo lynhurtigt være en masse dameklubber, hvor det er ældre damer, der gerne vil svømme for sig selv, som så ville blive ramt af det.
Derfor siger vi: Jamen det er nu engang sundest, at beslutningen bliver taget tættest på borgeren.
Så hvis et lokalt byråd kan gå ind og sige, at de insisterer på, at når det er en skoleklasse, skal drenge og piger nu engang svømme sammen, for det er et frit samfund, men at de samtidig tillader, at i en dameklub kan de ældre damer godt svømme alene, så undgår vi, at en bred lovgivning rammer folk, som den ikke er tilsigtet.
Det mener jeg i allerhøjeste grad det gør, når det gælder minareter, for der ligger ikke engang et forslag, som er i nærheden af at blive godkendt.
Altså, det er ikke engang noget, der nærmer sig noget, der minder om en realitet i Danmark.
Og når det er så langt ude i en hypotetisk, fjern fremtid, kan jeg ikke se, at vi skal bruge den kostbare tid, vi har herinde, på at lovgive om det.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-01-13:
Tak for det.
Ordføreren taler meget om, at man ikke vil være med til at lave indgreb i forhold til fiktive problemer, underforstået at det først er den dag, vi har et konkret problem, at man vil gribe ind.
Men hvis man nu kigger på et andet problem i den samme boldgade, nemlig halalkød i institutioner, kommuner og regioner, så er der vel netop der tale om en situation, hvor man lidt ud fra den samme teori lod tingene være, indtil de blev et problem.
Men nu er problemet så blevet så stort, at man ikke vil ændre det.
For der har vi jo den situation, at man i skoler, i institutioner, på sygehuse har indført tvunget halalkød for alle – så der kan man ikke engang undgå det.
Så argumentet om, at man ser et fiktivt problem som et ikkeproblem og hellere vil vente, til problemet er konkretiseret, holder da ingen steder.
Så nævner jeg halalsituationen som et eksempel på et problem, kan man sige, som ikke er blevet håndteret ret godt i kommuner og regioner – og der vil man heller ikke gribe ind.
Så lad os nu antage, at det blev et problem med minareter i kommunerne, hvordan kan vi så næsten stole på, at ordføreren vil være i stand til at kunne gribe ind over for minareter?
Marcus Knuth (V), 2017-01-13:
Jeg vil ikke gentage mit argument om det kommunale selvstyre – det tror jeg at jeg har gjort meget klart.
Lad mig så prøve at vende det om og prøve at imødegå ordføreren lidt.
Den måde, som det her forslag fra Dansk Folkeparti er formuleret på, er, at det er et forbud mod minareter.
Hvis vi præsenterede det i den ordlyd, det har her, ville vi ikke kunne gøre det på grund af grundloven, fordi der nu engang er religionsfrihed.
Så ville vi gå ind og sige: Okay, men så skal vi gøre det en masse, i forhold til hvor høj man må bygge en bygning.
Og så risikerer man at ramme en masse andre velmenende forslag, som intet har at gøre med minareter.
Derfor siger jeg, at jo tættere på borgerne man kan løse problemet, jo bedre er det, så de lokale byråd i hver kommune har mulighed for at sige, at det her vil de gerne have, og det her vil de ikke have, i stedet for at vi kommer med et eller andet bredt lovforslag, der går ind og siger, hvor høj en bygning må være, og hvor meget man må spille musik, og hvor meget man må tale.
For så risikerer man at ramme en masse andre velmenende forslag.
Så så længe de lokale byråd har styr på det, kan jeg ikke se problemet.
Pernille Bendixen (DF), 2017-01-13:
Mange tak for det.
Man bliver jo nødt til at stille det her hypotetiske spørgsmål, som det jo rigtignok er, fordi ordføreren siger, at han er imod minareter, men ikke vil gøre noget ved det, fordi han synes, at det er op til det kommunale selvstyre.
Men hvis man er imod noget, der foregår et sted, skal man så ikke blande sig i det?
Altså, det er vel reelt nok at sige, at man er modstander af det her.
Ordføreren siger: Jeg er modstander af minareter, jeg ønsker dem ikke, fordi de larmer osv.
Så kunne der jo sagtens være et byråd, hvor man besluttede det her.
Der er jo altså byråd, hvor man kan sige, at venstrefløjen har flertal, så det kunne jo sagtens forekomme.
Så hypotetisk er det jo heller ikke.
Kan ordføreren ikke anerkende det?
Martin Henriksen (DF), 2017-01-13:
Tak for det.
Altså, Folketinget regulerer jo, hvad kommunerne gør, på en lang række områder.
Så Folketinget gør allerede indhug i det kommunale selvstyre på en lang række områder.
Sådan er det jo i dag.
Jeg kvitterer selvfølgelig for, at hr. Marcus Knuth er modstander af en lang række islamiske symboler – det synes jeg sådan set er positivt.
Men vi har jo herinde hørt, at Venstre – og det er ikke, fordi det specifikt skal gå på Venstre, men nu er det jo Venstres ordfører, der er oppe på talerstolen – f.eks. har sagt, at kønsadskilt svømmeundervisning, som tager udgangspunkt i muslimske familiers ønske om, at piger ikke skal være sammen med drenge, når de har svømmeundervisning, er Venstre herinde imod.
Men i København er Venstre jo for det
De har sådan set været bannerfører for, at det kunne lade sig gøre, for i København mener Venstre, at det giver god integration.
Så ville det da være bedre, hvis vi herindefra, hvor vi sådan set har flertallet, regeringen og Dansk Folkeparti, klart og tydeligt kunne sige og markere, at der er nogle ting, som vi er imod, og som vi ikke mener skal ske ude i kommunerne, og så ville vi jo være sikre på, at det ikke ville ske.
Så ville der være ensrettede regler over hele landet – det kan være i forhold til kønsadskilt svømmeundervisning, og det kan også være i forhold til opførelse af minareter og i forhold til indkaldelse til bøn.
Marcus Knuth (V), 2017-01-13:
Jeg har tilkendegivet mit syn på minareter, men så længe vores lokale byrådsmedlemmer har hundrede procent styr på situationen, hvorfor skal vi så gå ind og blande os i det?
Det kan jeg ikke se, især når det er et fiktivt problem, især når der ikke er et eneste eksempel i Danmark på en minaret, hvorfra der bliver kaldt til bøn.
Altså, det er der ikke.
Hvorfor skal vi så gå ind og lovgive om det?
Det kan jeg ikke se.
Hvis det er sådan, at det opstår, altså hvis det bliver et problem, så lad os tage diskussionen – i stedet for at hive alle mulige fiktive problemstillinger op af hatten og sige: det foregår i Sverige, eller det foregår i Jordan, eller det foregår i Saudi-Arabien, så lad os lave en lov, så det aldrig kommer til at ske i Danmark.
Jamen så længe vores lokale byråd har styr på det, kan jeg ikke se, at vi skal blande os i det.
Pernille Bendixen (DF), 2017-01-13:
De reelle problemer er jo netop, at man bliver ekskluderet, og at man bliver udsat for social kontrol, når man er underlagt islams regler.
Der må man bare sige, at minareten jo nok er det største magtsymbol på det overhovedet.
Så det er jo værd at sætte ind med rettidig omhu og også sende et signal her fra Folketinget, der siger, at det ønsker vi ikke i Danmark.
Kan ordføreren ikke anerkende det så?
Marcus Knuth (V), 2017-01-13:
Jamen prøv at høre: Jeg kan komme med en meget, meget lang række af ting, jeg er uenig i, der foregår i Mellemøsten eller i andre muslimske lande, som ikke p.t. foregår i Danmark.
Så længe de ikke foregår i Danmark, hvorfor skal vi så begynde at komme med lovgivning mod dem, altså ting, der ikke eksisterer i Danmark?
Så kunne vi bruge hele året herinde på at komme med en masse lovforslag om hypotetiske, fremtidige situationer, som ikke p.t. er et problem i Danmark.
Er det ikke lidt bedre, at vi kigger på, hvad der er de reelle problemer, og så lovgiver om dem?
Vi er ikke i nærheden af at have en minaret, hvor der bliver kaldt til bøn, og derfor kan jeg ikke se, at vi skal bruge en masse tid på at tale om det – altså når det nu er et problem, der hverken eksisterer eller ser ud til at blive et problem inden for den nærmere fremtid.
Jamen jeg deler ordførerens bekymring i forhold til visse religiøse symboler fra islam, men hvis vi holder os til minareter, hvorfra der bliver kaldt til bøn, så eksisterer det ikke i Danmark.
Hvorfor skal vi så gå ind og prøve at lave en lov, som direkte vil tryne det lokale, kommunale selvstyre?
Det vil jo være en hån mod de byrådsmedlemmer, som Venstre og Dansk Folkeparti har siddende udeomkring i kommunerne.
Det vil jo være at sige: Vi tror ikke på, at hvis der kommer et forslag om en minaret, hvorfra der bliver kaldt til bøn, i jeres kommune, så kan I håndtere situationen.
Indtil videre har de jo håndteret det fint – så hvorfor ændre på det?
Christian Langballe (DF), 2017-01-13:
Jeg synes, det her er en lidt sjov diskussion, for i virkeligheden drejer det sig jo om, at der er noget, der er af så principiel karakter, at det bliver et nationalt anliggende.
Jeg mener helt afgjort, at det, minareten repræsenterer, er totalitært; det er undertrykkende, det drejer sig om social kontrol.
Og jeg bryder mig slet ikke om alt det, som minareten repræsenterer.
Det er det, vi diskuterer.
Er det et nationalt anliggende?
Det vil jeg mene det er.
Der bliver ikke rokket en tøddel ved religionsfriheden, men der bliver bare sagt, at vi ikke vil have de her symboler i det offentlige rum.
Martin Henriksen (DF), 2017-01-13:
Men fra Dansk Folkepartis side mener vi, at det er et problem.
Vi mener, det er et problem, at der kommer flere og flere islamiske symboler i det danske samfund, for det er med til at dele befolkningen op i dem og os.
Det er med til at understrege de forskelle, der ligger, og fordi de på nogle områder er for store, skaber de så at sige en masse frustration på begge sider.
Derfor ønsker vi at gøre op med de islamiske symboler.
Og det er sådan set et problem, for der er jo minareter i Danmark i dag.
Der bliver så ikke indkaldt til bøn, men i realiteten kunne en kommune godt give tilladelse til det, og så ville det være muligt.
Der ønsker vi at der kommer en lovgivning, som gør, at det ikke er muligt, og vi ønsker, at der kommer lovgivning, der gør, at det ikke er muligt at opføre en minaret i forbindelse med opførelse af en moské.
Marcus Knuth (V), 2017-01-13:
Jeg er jo helt enig i, at man i de spørgsmål, hvor man bør gøre noget fra nationalt hold, selvfølgelig skal gøre det.
Der er ikke det her forstyrrende element.
Så hvis der allerede er byråd, der sørger for, at det ikke sker, og lovgivning og regulering, der sørger for, at det ikke sker, er det så ikke et eller andet sted med al respekt lidt spild af al vores tid herinde at diskutere noget, som ikke er et problem, og som ifølge ordføreren selv heller ikke, hvis der er lovgivning på området, kan blive et problem?
Martin Henriksen (DF), 2017-01-13:
Ja, det mener jeg, og det mener vi i Dansk Folkeparti, fordi vi mener, at det er en national opgave at holde sammen på landet.
Der er jo allerede minareter i Danmark i dag, og man kan sige, at det næste skridt jo så er, at de får lov til at indkalde til bøn.
Men man kan jo også tilsvarende sige, at heldækkende dragter, burka og niqab, havde man jo heller ikke i Danmark, før man havde det.
Og der ønskede Folketinget jo heller ikke at gribe ind.
Så vi ser jo en udvikling, hvor man i flere tilfælde, synes jeg, argumenterer imod forbud.
Man siger, at jamen det er ikke et problem, og det synspunkt fastholder man så, indtil det bliver et problem.
Og når det endelig bliver et problem, ønsker man så heller ikke at gribe ind over for det, for så argumenterer man med, at problemet ikke er af så stort et omfang.
Der vil vi gerne i Dansk Folkeparti være på forkant med situationen, og når vi kan se, at man ude lokalt desværre har givet tilladelse til nogle ting – kønsadskilt svømmeundervisning – så er der mulighed for, at vi i stigende grad ser, at f.eks. det muslimske tørklæde bliver mere og mere udbredt i det danske samfund, også på uddannelsesinstitutioner.
Det vil vi gerne gribe ind over for, inden det griber om sig.
Marcus Knuth (V), 2017-01-13:
Jeg vil gerne sige tak til ordføreren for at rejse den her debat.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at jeg deler ordførerens bekymring i forhold til minareter i Danmark.
Men situationen er, at vi ikke har en eneste minaret i Danmark, hvorfra der bliver kaldt til bøn; ikke en eneste minaret, hvorfra der er larm fem gange dagligt, som generer de danske borgere.
Det er set i lyset af, at vores kommuner allerede gør et rigtig godt stykke arbejde med at regulere både det her spørgsmål og en masse andre spørgsmål.
Når nu vores kommuner, vores byråd, regulerer det her så fint, at det ikke er et problem i Danmark, mener ordføreren så virkelig, at det her Folketing er det rigtige sted at have den her debat i?
Naser Khader (KF), 2017-01-13:
Der skal ikke kaldes til bøn fra minareterne i Danmark, det er vi meget enige i.
Jeg kan godt forstå modviljen mod, at der bliver kaldt til bøn fra minareterne i Danmark, og det er jeg også selv modstander af.
Jeg kan bedre lide det i Mellemøsten, hvor det er en del af en tradition, som er charmerende; støj, fest og ballade hører til i Mellemøsten.
Men der bliver heller ikke kaldt til bøn fra nogen moskeer i Danmark i dag.
Dagens forslag fra Dansk Folkeparti går heller ikke alene ud på det at kalde til bøn, men handler også om moskeens udseende.
I dag skal ens kommune godkende, at der er plads til en minaret oven på moskeen.
Jeg mener, det giver god mening, at det er de mennesker, der bor i kommunen, som er med til at bestemme det.
Jeg forstår godt selv, at man nogle steder ikke vil have en minaret, men det er noget, man bliver enige om lokalt.
Vi har religionsfrihed i Danmark, og derfor mener jeg ikke, at vi skal lovgive om, hvordan en moské skal se ud.
Det vil sige, at beslutningsforslaget i dag fra Dansk Folkeparti ikke handler om at forbyde ekstreme moskeer eller de holdninger, der er inde i moskeer; det handler primært om udseendet.
Hvis vi tænker på holdninger, altså ekstreme holdninger, kan man tage Grimhøjmoskeen som eksempel.
De har ikke en minaret, men de har enormt ekstreme holdninger, og det er de holdninger, vi skal gå efter.
Vi skal gå efter hadprædikanter, og det har vi også gjort med imamloven.
Vi skal gå efter pengestrømme.
Vi skal forhindre, at ekstreme lande, organisationer og fonde finansierer moskeer i Danmark.
Vi skal have åbenhed omkring regnskaberne.
Vi så gerne, at man prædikede på dansk, osv. osv.
Det synes vi er meget, meget vigtigere end at diskutere, hvordan en moské skal se ud, hvilket er et lokalt anliggende.
Så vi vil gerne bruge vores kræfter der, hvor man bedst modarbejder ekstremisme og fanatisme.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-01-13:
Jeg kan gøre det kort, for der har jo været en gennemgang af det her.
Først og fremmest vil jeg sige, at vi har et liberalt udgangspunkt i Radikale Venstre, hvor vi er imod forbud mod noget, der ikke skader mennesker.
Der skal i al fald være rigtig gode grunde til at indføre forbud, og jeg kan slet ikke få øje på nogen af dem her.
Det her handler om bygninger, og vi mener, at beslutninger om det og eventuelt medfølgende larm, hvilket jo så ikke er tilfældet her – i al fald ikke endnu – kan håndteres bedst kommunalt, ligesom det gøres i forbindelse med medfølgende larm fra alle mulige andre slags bygninger, herunder religiøse.
Så vi er stærkt imod det her forslag.
Der er meget god grund til at frygte ekstremisme og derfor til at bekæmpe det og fremme fællesskab, dialog, forståelse.
Josephine Fock (ALT), 2017-01-13:
Tak for det.
Det forslag, der ligger her fra Dansk Folkeparti, handler om, som vi har været rundt om, at forbyde minareter i Danmark.
Det er jo det der tårn, som er tilknyttet nogle moskeer, hvor man kan indkalde til bøn.
Jeg vil ligesom Enhedslistens ordfører forholde mig til den begrundelse, der står i forslaget, nemlig: »Synlige og markante islamiske symboler bidrager negativt til samfundsudviklingen ved at understrege forskellene mellem muslimer og danskere«.
Jeg blev oprigtigt ked af det, da jeg læste det.
Jeg kan sådan set fuldt ud respektere, at man fremsætter et beslutningsforslag, hvor man ønsker at forbyde noget, fordi man ikke er enig i det, der foregår, men jeg bliver ked af, at man faktisk begrunder det med, at der er forskel på at være muslim og være dansker.
Som Enhedslistens ordfører også så udmærket redegjorde for, har vi ca. 300.000 muslimer i Danmark, hvoraf to tredjedele er danske statsborgere.
Jeg synes, at når man kommer med den slags begrundelse, er man med til at påvirke tingene i retning af, at der bliver større forskelle, end jeg mener der er, og noget, som jeg egentlig læser ud af bemærkningerne, er noget af det, DF ønsker at indsnævre.
Så jeg synes, at Dansk Folkeparti i sit forslag bruger en begrundelse, som det er skadende for det danske Folketing at vi skal stå og debattere, og jeg håber, at ordføreren for Dansk Folkeparti, hr. Martin Henriksen, vil komme ind på det i sin fremlæggelse af beslutningsforslaget.
Laura Lindahl (LA), 2017-01-13:
Som det fremgår, ønsker Dansk Folkeparti med dette forslag at indføre et forbud mod minareter i Danmark.
Debatten har jo været oppe tidligere, og da var Liberal Alliance imod, og Liberal Alliance er fortsat imod, og det er vi, fordi vi også er optaget af det kommunale selvstyre.
Vi ønsker at give kommunerne større frihedsgrader til at indrette sig, som man ønsker, men selvfølgelig med det ansvar, som følger med, og set i det lys trækker det her beslutningsforslag i den forkerte retning.
Der kan sagtens være ting, som vi i Liberal Alliance mener at man burde gøre lokalt, og ting, som vi ikke mener at man burde gøre lokalt, men vores princip er, at det bedste er, at man træffer beslutninger om det lokalt, og derfor kan vi selvfølgelig ikke støtte det her beslutningsforslag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-01-13:
Lige præcis den sætning vil jeg gerne lige bruge en lille smule tid på.
Eksperter anslår, at der bor omkring 300.000 mennesker i Danmark, som er muslimer, og heraf er to tredjedele danske statsborgere.
I Danmark har vi ligesom en lang række andre lande, som har tilsluttet sig den europæiske menneskerettighedskonvention, religionsfrihed.
Det fremgår af konventionens artikel 9.
Det her beslutningsforslag retter sig mod en særlig bygningsmæssig detalje, som kun findes på moskeer, og som ikke findes på hindutempler, synagoger eller kristne landsbykirker.
Forslaget går altså ud på, at man diskriminerer – eller at man ønsker at diskriminere – negativt i forhold til en bestemt religion og dens udøvere.
De skal skilles ud fra resten af samfundet og have færre rettigheder end andre.
Hvad lige præcis den tilgang til mennesker har ført til andre steder i verden, rummer verdenshistorien jo altså mange sørgelige eksempler på, og særlig grotesk bliver det jo, når Dansk Folkeparti så i deres bemærkninger til det her forslag, hvor man ønsker at diskriminere muslimer i forhold til alle mulige andre religiøse mennesker, begrunder det med, at man ønsker at integrere muslimer i Danmark.
Altså, selv hr. Martin Henriksen trækker på smilebåndet, kan jeg se.
Selvfølgelig kan naboer have grund til at frygte, at kommende byggerier vil genere omgivelserne.
Det giver planloven og andre love mulighed for.
Der er absolut ingen grund til at forbyde minareter frem for andre bygningsværker.
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget, og vi synes egentlig, det er trist, at der findes partier i Danmark, som sådan mener, at man ikke kan være dansk og muslim på samme tid, medmindre man bare har fået formuleret sig uheldigt.
Hvis det er tilfældet, håber jeg da, at hr. Martin Henriksen vil præcisere det, når hr. Martin Henriksen går på talerstolen.
Så skulle jeg hilse fra hr. Holger K. Nielsen og sige, at SF heller ikke støtter forslaget.
Marcus Knuth (V), 2017-01-13:
Jeg ser på problemerne, som de opstår.
Altså, jeg har ikke tænkt mig at stå her og tale om et fiktivt problem, som ikke eksisterer.
Jeg synes, vi har været nok rundt om det emne.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-13:
Det er bare for at få præciseret det.
Det fiktive i problemet er, at de minareter, der er, endnu ikke indkalder til bøn.
Tænk den situation, at der lige pludselig bliver givet en tilladelse af et byråd til den her beslutning.
Så er det ikke længere et fiktivt problem, så er det et problem, må man forstå.
Vil Venstre så gribe ind?
Vil Venstre så være med til at vedtage et beslutningsforslag som det her?
Så er der jo ikke længere i Venstres optik tale om et fiktivt problem, så må der jo være tale om et reelt problem.
Marcus Knuth (V), 2017-01-13:
Jamen hvis et problem ikke eksisterer, er det jo fiktivt.
Vi har ikke en minaret i kongeriget Danmark, hvor der bliver kaldt til bøn fem gange dagligt fra en højtaler.
Det har vi ikke.
Dermed er det fiktivt.
Det, jeg siger i forhold til det grundlovsstridige, er, at hvis vi f.eks. går ind og forbyder moskeer eller minareter eller en synagoge eller en katolsk kirke ene og alene, på baggrund af at vi siger, at den religion vil vi ikke have, deres symboler vil vi ikke have, vil det i hvert fald mig bekendt være imod retten til frit religionsvalg, som vi har i Danmark.
Så hvis man skulle gøre det, skulle det formuleres på en langt mere kringlet måde, og der er det jeg siger: Jamen med de her kringlede nationale lovgivninger, som skal ramme et helt land, risikerer man at ramme alle mulige andre, præcis som man risikerer at gøre det med kønsopdelt svømning.
Hvis vi siger, at vi forbyder al kønsopdelt svømning, jamen så rammer vi også en masse ældre dameklubber, og det er jo ikke hensigten.
Derfor: Jo tættere på borgeren man kan tage beslutningen, og det er nu engang vores kommunale byråd, jo bedre er det.
Og jeg har tillid til de byrådsmedlemmer, vi har i Venstre.
Jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti har det samme og Socialdemokratiet har det samme, og derfor er der ikke noget problem.
Der er mig bekendt ikke ved at blive bygget en minaret, hvor der bliver kaldt til bøn.