Christian Friis Bach (RV), 2024-04-19:
Tak til formanden.
Tak til statsministeren for en god redegørelse og et meget stort engagement i rigsfællesskabet.
»I Radikale Venstre er vi glade for og stolte af vores rigsfællesskab.
Vi værdsætter og ønsker at styrke samarbejdet indenfor rigsfællesskabet, men vil respektere ønsker om øget selvbestemmelse og suverænitet.«
Det er den første linje i det program for rigsfællesskabet, vi vedtog i Radikale Venstre sidste år.
Vi sender i det program et klart signal om, at hvis regeringer og befolkninger i Grønland og Færøerne ønsker en aktiv proces mod selvstændighed, vil vi understøtte, at det kan ske, men vi vil samtidig arbejde for at styrke og udvikle rigsfællesskabet med respekt for hinandens historie, kultur og identitet.
Vi vil arbejde for, at rigsfællesskabet bevares og udvikles og er attraktivt for alle tre lande.
For vi er bundet sammen af historie, kultur og sprog og ikke mindst af utallige slægtskaber og venskaber.
Vi tror, at vi står stærkere sammen inden for rigsfællesskabets grænser og ikke mindst i verden og i EU i en tid, hvor truslerne tårner sig op.
Derfor vil vi også gerne styrke det ligeværdige samarbejde mellem vores tre lande med en fælles kommission, som kan se på, hvordan vi kan styrke og opdatere vores samarbejde og grundloven og skabe et moderne, ligeværdigt og tidssvarende rigsfællesskab.
Vi er glade for at se det engagement, der er i forhold til at styrke båndene mellem Grønland, Færøerne og EU.
Det var et godt signal med besøget af statsministeren sammen med formanden for Kommissionen, Ursula von der Leyen, det styrkede samarbejde med EU og den stærkere repræsentation.
Det er i Færøernes interesse, det er i Grønlands interesse, det er i Danmarks interesse, og det er i fællesskabets interesse i en tid med netop, ja, styrkede udfordringer og trusler.
Vi glade for at se, at vi i forsvarsforhandlingerne nu tager de første skridt mod et styrket forsvars- og sikkerhedspolitisk samarbejde inden for rigsfællesskabet.
Vi er optaget af, at vi får styrket muligheden for at være til stede i det arktiske område.
Vi ser frem til et godt samarbejde om netop det i forsvarsforhandlingerne.
Det er også fremhævet af de to forskere fra Forsvarsakademiet, at Grønlands nye udenrigs- og sikkerhedspolitiske og forsvarspolitiske strategi faktisk på afgørende måder kan gøre det nemmere at finde fælles fodslag i rigsfællesskabet om, hvordan vi skal forholde os til de sikkerhedspolitiske dynamikker i Arktis.
Det tager vi godt imod.
Vi så gerne en styrket grønlandsk og færøsk deltagelse, også i suverænitetshåndhævelsen.
Vi arbejder for et styrket søværn i de forhandlinger, vi har for tiden, og primært dem, vi kommer til.
Vi vil gerne have lavet en flådeplan, så vi langsigtet kan styrke kapaciteten til at være til stede i det arktiske område.
Og vi er helt enige med fru Aaja Chemnitz i det spørgsmål, hun stillede før, om, at det også skal være med henblik på at kunne beskytte kritisk infrastruktur, redningsopgaver, miljøberedskab og fiskeriinspektion, hvis der skulle befinde sig et fartøj i det arktiske område, som ikke burde være der.
Vi vil gerne have øgede muligheder for satellitovervågning.
Jeg har lige for en uge siden siddet til en frokost i Aalborg ved siden af en, der solgte satellitter.
Han fortalte mig, at han kunne sælge sådan en til mig og drive den i 5 år, så vidt jeg ved, for omkring 100 mio. kr.
Men jeg synes alligevel, at det var rimelig billigt med 100 mio. kr. for sådan en satellit, der kan køre i 5 år.
Dem synes jeg at vi skal have nogle stykker af, så vi kan blive bedre til at se, hvad der foregår, og overvåge det territorium, vi har i fællesskab.
Vi skal også styrke vores samarbejde om den trussel, som klimaforandringerne udgør mod alle tre lande og mod verden.
Det er rigtig godt at se det meget styrkede samarbejde om klimaforskningen mellem færøske, grønlandske og danske videns- og forskningsinstitutioner.
Den viden og den forståelse, vi får der, giver os en enestående styrke til at løse det hos os selv, men primært til at bidrage til at løse de internationale klimaforandringer.
Der står vi virkelig meget stærkere, når vi står sammen i rigsfællesskabet.
Vi anerkender den uvildige udredning, som er i gang, og regeringens engagement i sagen.
Vi ser det også som afgørende at afdække de mulige brud på menneskerettighederne, og vi anerkender også den frustration og utålmodighed, som grønlandske kvinder udtrykker med den stævning og den retssag, som nu er rejst.
Vi håber, at vi kan få en afklaring hurtigere og danne bro til netop forsoning og forståelse, og det er for os afgørende, at vi gør det, og at vi gør det så hurtigt som muligt.
Diskriminationen i Grønland og, ja, den racisme, der bliver oplevet og rapporteret om, og som nu også er dokumenteret af FN's særlige rapportør, skal vi tage meget alvorligt.
Det er godt at se de nye initiativer, som statsministeren har taget sammen med grønlandske politikere og aktører.
Vi har brug for en stærkere plan, en stærkere indsats og en stærkere opmærksomhed.
Nu skal vi afvente den uvildige udredning, og den kommer, så vidt jeg husker, i maj 2025, altså om et års tid.
Vi havde gerne set, at den kom hurtigere.
Det er jo en sag mellem lande, og det er en sag mellem regeringer.
Historisk har man jo noget med undskyldninger, men jeg kan bare se, hvilken rolle undskyldninger spiller i forbindelse med netop at skabe forsoning og fremdrift.
Jeg har jo noteret mig, at hr. Alex Ahrendtsens parti ikke mener, man skal sige undskyld for Danmarks rolle i slavehandelen, men jeg mener, foranlediget af det spørgsmål, at det kan være et vigtigt bidrag til en forsoning, en forståelse og en anerkendelse af de mennesker, der har følt overgreb.