runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mohammad Rona (M), 2026-01-29:
Tak for ordet, formand, og tak for en faktisk relativt god debat på mange punkter, også i forhold til at der kan være lidt uenighed.
Og tak for at indkalde til det her beslutningsforslag.
Nu har vi jo diskuteret udlændingepolitik en del gange herinde, og vi har haft mange, mange forskellige slags beslutningsforslag om alt fra at forbyde halalkød til bederum og muligt andet andet.
Men jeg tror, at sådan kernen i dansk udlændingepolitik ligger i noget af det her, som vi debatterer i dag, og det synes jeg sådan set er fornuftigt.
Jeg kan huske, at den første udlændingeminister, der nogen sinde var, og det var Bertel Haarder, sagde, at han ikke var minister for badeforhæng og frikadeller.
Det kunne jeg jo egentlig godt se noget rigtigt i, for for mig og Moderaterne har dansk udlændingepolitik rykket sig på den ene og på den anden måde, også i forhold til at der efterhånden er ret mange partier i dag, som nogenlunde ligger det samme sted, forstået på den måde at man er enig om, at man skal føre en stram udstillingpolitik i Danmark.
Jeg vil også gå så langt at sige, at vi nok også i Danmark fører den strammeste udlændingepolitik i Europa, fordi vi netop også går til kanten i forhold til vores internationale forpligtelser.
Men når det så er sagt, er det jo også klart, at vi i Moderaterne ikke kan støtte det her beslutningsforslag på nogen som helst måde.
Vi mener ikke, at den rigtige vej at gå er at hoppe helt ud af de internationale forpligtelser.
Det kommer vi til at fremlægge meget snart, og det glæder jeg mig til at se, også i forhold til de reaktioner og i forhold til mange af de beslutningsforslag, vi kommer til at debattere og har debatteret i dag.
Så vi støtter ikke forslaget, og tak for debatten.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-29:
Tak for ordet.
I Liberal Alliance er vi helt enige med Danmarksdemokraterne i, at Den Europæiske Menneskerettighedskonvention i alt for mange tilfælde står i vejen for, at vi i Danmark kan føre den udlændingepolitik, der er nødvendig, og som et meget stort flertal af danskerne ønsker og har valgt os til at føre.
Der står ikke noget i konventionen, som vi ikke er enige i, men domstolen har valgt en meget aktivistisk tilgang og har i sin fortolkning bevæget sig langt væk fra konventionens ordlyd.
Vi kan ikke vride armen om på domstolen, men vi kan ændre konventionen, så det bliver lang tydeligere, hvad vi politisk ønsker i Europa.
Derfor vil jeg også gerne rose regeringen for at arbejde for netop dette, selv om jeg gerne så, at det gik en lille smule hurtigere.
I Liberal Alliance mener vi ikke, at den rigtige løsning er, at Danmark blot udtræder helt og endegyldigt, af Menneskerettighedskonventionen.
Der står nemlig mange ting i konventionen, som vi er helt enige i, og som er vigtige at værne om, og som vores egen grundlov ikke beskytter på samme måde, f.eks. ytringsfriheden.
Derfor mener vi, at den rigtige løsning er, at Danmark udtræder med henblik på efterfølgende at genindtræde med forbehold, bl.a. for artikel 8, som er den bestemmelse, der oftest spænder ben for, at vi f.eks. kan udvise dybt kriminelle udlændinge.
Det håber jeg at vi kan arbejde videre på i udvalgsarbejdet, enten via at kunne få lavet et ændringsforslag eller en fælles beretningstekst, vi kan blive enige om.
Tak for ordet.
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
SF går jo ind for at overholde konventionerne.
Vi har i hvert fald i lang tid set, at den nuværende fortolkningspraksis har været lidt aktivistisk til tider, og derfor har vi også støttet, at det er den vej, man går.
Men jeg vil også sige, at hvor meget det konkret ændrer sig på baggrund af den erklæring, som et flertal i Europa-Rådet har vedtaget, er svært for mig som lægmand at stå og svare på, især når vi ikke har set lovforslaget, regeringen lægger op til, og heller har set de høringssvar, der er indkommet fra de ngo'er, der også beskæftiger sig med spørgsmålet.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Vi har mange politiske holdninger til, hvad retssystemet skal gøre, men dommerne er jo ikke forpligtet til at begynde at ændre praksis efter politiske hensigter.
Sådan gør vi jo heller ikke i det danske retssystem på nogen som helst måde.
Så når SF siger, at det er vigtigt for SF at overholde konventionerne, vil jeg sige, at det er dommerne, der fastlægger fortolkningerne af de konventioner, og så kan begge dele jo ikke være sandt.
For så ville man jo overholde den nuværende fortolkninger af konventionerne, som dommerne lægger.
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Hvis vi tager hele SF's politik, er vi jo sådan set enige med Radikale Venstre i, at hvis man er født og opvokset her i landet, kan dansk og ikke har lavet nogen alvorlige lovovertrædelser, burde man få dansk statsborgerskab i 18-årsfødselsdagsgave, og det vil jo være, hvad skal man sige, et værn mod det tænkte scenarie, som fru Zenia Stampe ridser op her.
Men jeg vil også sige, at der skal nogle virkelig alvorlige ting til lige nu, før man bliver udvist.
Altså, vi har jo set eksempler på folk, der ikke bliver udvist, og som har lavet virkelig alvorlige ting, også nogle eksempler, som jeg har svært ved at forstå.
Jeg husker stadig væk tydeligt, at der vist var en sag med, jeg tror, det var en somalisk herre, der voldtog sin datter, og som så ikke kunne blive udvist på grund af retten til familieliv til pågældende datter.
Altså, det er jo der, hvor jeg tænker: Hvad i alverden er det, der foregår?
Det er jo den slags ting, vi gerne vil imødekomme, men vi skal jo også passe på dem, der er født og opvokset i Danmark, og også sætte ind, inden man når til det punkt, hvor man begår den slags ting.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Der var jo ikke noget, jeg ikke kunne skrive under på, hvis ikke jeg vidste, at nogle af dem, som hr. Mads Olsen omtalte som udlændinge, er mennesker, som måske er tredje- og efterhånden fjerdegenerationsindvandrere eller -indbyggere – jeg ved ikke, hvad vi så skal kalde det – i det her land.
Det handler om de børn og unge, som er født her, som har gået i dansk vuggestue, dansk børnehave og dansk folkeskole, men som kommer ud og laver noget værre noget, måske med en dansk ven, som har dansk pas.
Vennen kommer i fængsel og kommer så ud og skal resocialisere sig og alt muligt, men den her fjerdegenerationsindvandrer skal udvises til et land, som vedkommende aldrig har sat sine fødder i.
Synes hr. Mads Olsen, at det er i orden?
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Der er noget paradoksalt over det forslag, vi behandler i dag, for Danmarksdemokraterne siger, de vil beskytte Danmark, men deres løsning her i beslutningsforslaget er at trække stikket på den internationale retsorden, der netop er til for at beskytte små lande som Danmark.
Lad mig minde om, at den europæiske menneskerettighedskonvention blev skabt i ruinerne af anden verdenskrig i en verden, hvor magt uden ret havde vist sit afskyelige ansigt, hvor menneskerettigheder ikke var pynt, men en livline, og hvor Europa sagde: aldrg igen.
Og den arv vender SF ikke ryggen.
Vi tror ikke på en verden, hvor store stater kan bøje reglerne, som det passer dem.
Vi tror på en regelbaseret verdensorden, også når den er besværlig.
Og den verdensorden er jo ikke et abstrakt fænomen; den er under pres lige nu.
Vi ser det, når Donald Trump igen og igen taler om Grønland, som var det et stykke fast ejendom, ikke som et folk, ikke som et suverænt territorium med rettigheder, men som noget, man bare kan presse, true eller tage, når man har lyst.
Jeg ønsker ikke en verden som den fra skolegården, hvor den store tryner den lille, og det er det, vi risikerer, hvis vi vender ryggen til konventionerne, når de er besværlige.
Men, og der er et vigtigt men, når vi har den her diskussion, at forsvare menneskerettighederne betyder jo ikke, at man forsvarer enhver fortolkning af dem, og at værne om konventionen betyder ikke, at man lukker øjnene, når systemet knirker.
For det gør det jo helt åbenlyst, når over 1.700 personer har fået to eller flere udvisningsdomme, og når en person har fået hele 14 uden at kunne udvides, for så er det et vink med en vognstang om et system i ubalance.
Når mennesker bliver taget imod med åbne arme og givet tryghed, skolegang og muligheden for at blive en del af det fællesskab, vi kalder Danmark, og så vælger at betale tilbage med vold, voldtægt, narkokriminalitet og drab, så har vi som samfund ikke bare ret, men også pligt til at sige: Her stopper vores gæstfrihed.
Vi kan næsten alle enes om, at det ikke er menneskerettighedernes ordlyd, der er problemet.
Problemet er den fortolkningspraksis, hvor retten til familieliv er blevet et skjold for mennesker, der systematisk har brudt fællesskabets regler.
Vi har støttet og vil også i fremtiden støtte konkrete stramninger, der virker inden for konventionerne.
Men vi vil ikke lade retsstaten blive til et tomt stykke papir.
Derfor er vi parate til at se på Menneskerettighedsdomstolens fortolkninger, når de bevæger sig fra jura til politik.
For når borgernes retsfølelse igen og igen bliver krænket, smuldrer tilliden.
Jeg mener, at venstrefløjen her har et særligt ansvar, for hvis vi overlader det debatten til nationalisterne, mister vi det, vi egentlig ville beskytte.
Der findes en vej imellem kynisme og naivitet, mellem at rive bygningen ned og at lade den forfalde.
Derfor stemmer vi nej til Danmarksdemokraternes forslag, og det er ikke, fordi vi er naive, men fordi det er den forkerte medicin til den rigtige diagnose.
Hans Andersen (V), 2026-01-29:
Vi holder os inden for rammerne af de konventioner, vi er medlem af, og vi vil også grundlæggende efterleve domme.
Så er det, jeg siger: Hvordan gør vi så det?
Kan der kan findes andre løsninger?
Det vil jeg gerne udfordre.
Søren Søndergaard (EL), 2026-01-29:
Ja, men spørgsmålet er jo, om man, i det omfang man har fået den dom, måske kan klare sig ved at betale en eller anden erstatning til borgeren.
Det har jeg ikke nogen viden om, i forhold til om det er nok.
Men lad os så sige, at man kan det.
Vil man så efterleve dommene?
Det er jo det, der er det helt afgørende spørgsmål: Hvad så, når man næste gang står i en lignende sag?
Hvad vil man så gøre?
Hans Andersen (V), 2026-01-29:
Venstre vil generelt, så længe vi er medlem af konventionerne,
efterleve domme.
Så er spørgsmålet, hvordan vi gør det.
Og der er det bare, jeg siger, at hvis jeg skulle vælge mellem at tage imod borgeren igen, som er dybt kriminel, eller betale erstatning, så ville jeg gå med erstatningen.
Søren Søndergaard (EL), 2026-01-29:
Jeg forstår det sådan, at Venstres position er, at hvis der afsiges en dom, der går imod Danmark ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, så vil man betale bøden.
Det var sådan, jeg forstod det, ordføreren sagde, og det er jo fint nok.
Jeg ved så ikke, om det er nok i forhold til at udfylde dommen, men det er sådan set ligegyldigt, for det helt afgørende ved domme fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol er jo aldrig dommene i den konkrete sag.
Mohammad Rona (M), 2026-01-29:
Altså, det er vi da.
Vi er da klar til at tage et opgør i forhold til den måde, som vi ser den praksis foregå på.
Og vi kan jo sige: Gennem de sidste 10 år har Danmark fået 36 sager imod sig, hvor Danmark har vundet de 30 af dem.
Så det er faktisk kun 6 sager, man har tabt.
Vi går jo til kanten i dag.
Når det så er sagt, så har ordføreren jo sådan set meget, meget ret i, at der er sket noget med udlændingepolitikken gennem det sidste 25 år.
Man har jo strammet op i forhold til 1990'erne.
Og det medgiver jeg også: Der har Dansk Folkeparti haft en stor aktie.
Hans Andersen (V), 2026-01-29:
Nu arbejder vi i det spor.
Vi tror sådan set på, at den praksis bliver ændret.
Vi lovgiver faktisk også i forventning om, at den praksis bliver ændret.
Hvis ordføreren nu vil spørge om, om Venstre vil melde sig ud af den europæiske menneskerettighedskonvention, så er svaret nej.
Det har kæmpemæssige konsekvenser, og der er vi ikke.
Det kan godt være, at Liberal Alliance er der, hvor man vil melde sig ud af den europæiske menneskerettighedskonvention, men der står Venstre ikke.
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Jeg tror måske, det ville være mere retvisende bare at kalde det lovovertrædelser.
Hvornår noget går fra at være det ene til at være det andet, er jo, hvad skal man sige, noget, vi har brug for ministeriets arbejdskraft til at definere.
Men vi lægger ikke op til, at man skal kunne slå en eller anden ned i byen i Jomfru Ane Gade og så gå ind dagen efter og få et statsborgerskab i 18-års fødselsdagsgave.
Det er jo ikke sådan nogle typer ting, vi taler om her.
Men der er også nødt til at være en eller anden balancegang i forhold til den nuværende situation, hvor folk jo ikke kan få et dansk statsborgerskab, hvis de f.eks. kører for hurtigt.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Men det er jo relevant, fordi udlændingepolitik er konkret.
Jeg synes tit, udlændingepolitik bliver behandlet meget abstrakt, både af dem, der gerne vil stramme noget mere, og dem, der gerne vil lempe noget mere.
Jeg har også hørt eksemplet tidligere, når jeg har spurgt ind til det her, hvor man har sagt fartbøder osv.
Men det hører jo ikke under straffeloven.
Det, jeg kan forstå på SF, er, at man skal kunne begå visse typer af kriminalitet under straffeloven og så stadig væk få sit statsborgerskab i 18-års fødselsdagsgave.
Kan ordføreren komme det en smule nærmere end det der med KitKat i brugsen?
Kan man komme lidt nærmere på, hvad det er for nogle forbrydelser, man godt kan begå og få et statsborgerskab?
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Jeg tror også, hr. Frederik Vad spurgte ind til det, inden vi lavede den strafskærpelse, som man nu har lavet, og som vi er en del af.
Og det svar ville jo i givet fald allerede være forældet med dags dato.
Så det er et arbejde, vi må sætte i gang, hvis man har regeringsmagt.
Det mener jeg ikke er noget man som folketingsmedlem med en deltidsrådgiver kan levere et endegyldigt facit på, men jeg synes jo, der er nødt til at være en balance imellem, om man tager en KitKatbar fra det lokale supermarked som 15-årig, og så til at sige: Selvfølgelig skal du ikke have det, hvis du slår en eller anden ned på gaden.
Det er jo åbenlyst.
Men hvor den konkrete balance er, skal der noget ministerielt ind over.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Nu siger SF's ordfører, at man vil give statsborgerskab i 18-års fødselsdagsgave til alle, der ikke har begået alvorlig kriminalitet.
Hvorfor ikke bare simpel kriminalitet?
Hvad er alvorlig kriminalitet?
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Jeg synes sagtens, man kan have en demokratisk debat om, om domstolen lægger det rigtige snit mellem politik og jura.
Jeg synes, der har været sager, hvor det ikke virker til at være tilfældet, og det synes jeg godt man kan have en debat om og sende et vink med en vognstang til domstolen om, uden at man på den måde undergraver det internationale retssamfund.
Det synes jeg godt man kan, uden at det fører til at undergrave hele det princip, domstolen er til for.
Det er også nødvendigt, hvis vi skal undgå, at den bliver undergravet af højrefløjen generelt, mener jeg.
Sascha Faxe (ALT), 2026-01-29:
I hvert fald fik jeg helt sikkert ikke et svar på det, jeg spurgte om, ud af det, så jeg spørger igen.
Jeg taler ikke om kriminelle, sådan som ordføreren og resten af højrefløjen har lyst til; jeg taler om det principielle i, at vi har en Menneskerettighedsdomstol.
Når man går ind og betvivler fortolkningen hos den domstol og siger, at det er dem, den er gal med, undergraver man altså reelt jurisdiktionen for den domstol.
Så jeg skal bare have et ja eller nej: Mener Socialistisk Folkeparti, at fordi man er uenig i en dom, vil man gerne underkende domstolens jurisdiktion, sådan som ordføreren sagde i sin tale?
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Det kommer jo an på, hvordan man vælger at gribe det an.
Jeg tror ikke, jeg har den tilgang til tingene, som Venstre nu har fået, at man bare kan betale sig fra diverse brud på menneskerettighederne.
Det, vi snakker om, er jo, om vi kan ændre den fortolkningspraksis, som nogle gange har været lidt politisk, og som jo også har svigtet dem, den egentlig skulle beskytte.
Kan man ændre den indefra via en demokratisk debat?
Det tror jeg markant mere på end enten bare at betale sig fra de domme, man får imod sig, eller bare helt at rive det papir over, den internationale verdensorden er bygget på.
Men det er klart, at hvis Danmark får en sag imod sig helt generelt, mener vi jo i SF, at man skal efterleve, hvad end den dom nu siger.
Det kan jo spænde meget vidt, hvad dommen siger, men det er grundprincippet.
Det er ikke der, vi ønsker at tage opgøret.
Altså, når dommen er blevet afsagt, må man jo ligesom rette sig efter det, men der er en fortolkningspraksis, der leder op til, og som vi godt kan have en debat om, synes jeg.
Sascha Faxe (ALT), 2026-01-29:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Det er jo klar tale.
Man er klar til flere stramninger på udlændingeområdet fra Socialistisk Folkepartis side, og når der er noget galt, er det domstolens fortolkninger, der er noget galt med.
Tak for en meget klar udmelding der.
Jeg er meget nysgerrig på, om Socialistisk Folkeparti sådan helt overordnet synes, at det at underkende en international domstols jurisdiktion og mandat, hvis man ikke er tilfreds med det, de dømmer, er på sin plads.
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Jamen det, vi mener, er jo, at hvis man er født og opvokset i Danmark, ikke har begået noget som helst kriminelt og man fylder 18 år, får man et dansk statsborgerskab.
Det vil jo, som jeg sagde, være et værn mod det scenarie, fru Zenia Stampe opridser her.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Okay, så hr. Mads Olsen og SF er stadig væk enige i, at der skal være en eller anden form for proportionalitet mellem forbrydelsens alvor og tilknytningen til Danmark, og at som udgangspunkt, hvis man er født og opvokset i Danmark, hvis det de facto er ens hjemland, skal der ret meget til, før man kan udvises.
Er SF enig i det?
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-29:
Mange af de stramninger er jo kommet igennem med et bredt flertal i Folketinget.
Men der er også mange ting, der ikke bliver leveret på.
Vi er ude af indfødsretsaftalekredsen nu.
Vi lavede jo en aftale.
Vi begyndte at stemme gult.
Man lavede en aftale.
Der skulle leveres på at screene ordentligt for, om ansøgerne var kriminelle langt tilbage i tiden.
Det er der ikke blevet leveret på.
Den der særakt er der ikke blevet leveret på.
Der er masser, den her regering ikke har leveret på.
Det er jo derfor, vi ønsker en ny politisk retning for Danmark, så vi kan få strammet ordentligt op og udvist de kriminelle udlændinge.
Og vi glæder os til den her udvisningsreformsforhandling.
Jeg håber jo, der er noget at forhandle om, for det, jeg kan forstå i pressen på hr. Frederik Vad, er, at det, man har lagt frem, er noget, man skal tage eller lade være med at tage.
Men vi ønsker at presse på for, at det bliver endnu strammere.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Det er lidt en sandhed med modifikationer.
Altså, asylpresset mod Europa har de sidste par år været nogenlunde identisk med det, der var i 2015.
Nu stopper de bare, før de kommer til Danmark.
Det er det, der er hovedforskellen.
Og det handler jo ikke kun om asyl.
Nu sagde ordføreren direkte – det kom ud af munden på ordføreren – at der er masser af erkendelser, men ikke nogen handling.
Hvorfor har vi fået det, hvis der ikke har været noget handling?
Hvor er de næsten 100 stramninger, der er blevet leveret, kommet fra siden 2019, hvis ikke Socialdemokratiet har leveret dem?
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-29:
Tak til hr. Frederik Vad for det spørgsmål.
Altså, hvad angår alt det her med tallene, synes jeg jo tit det sådan er pærer og bananer, for man taler om lave asyltal og alt det her, men det tager jo ikke højde for det pres, der er forskellige steder.
Det pres, der var i miden af 2010'erne,
var jo markant højere end det pres, der er nu, fordi der kom så mange op, f.eks. Så jeg har det også sådan lidt: Det er jo sådan lidt det, at vi står på ryggen af forskellige regeringers politik, men vi ønsker jo stadig væk at nå et sted hen, hvor vi fører den politik, der er nødvendig, nemlig at få udvist så mange kriminelle udlændinge som muligt, og der er vi ikke i dag.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at tage ordet, men så var der en diskussion om Socialdemokratiets resultatliste på udlændingeområdet, uden at Socialdemokratiet var en del af den.
Så tænkte jeg, jeg alligevel ville tage ordet og spørge hr. Frederik Bloch Münster, om hr. Frederik Bloch Münster er enig med hr. Morten Messerschmidt i, at på stort set alle nøgletal på udlændingeområdet har vi ikke samlet set ført en bedre politik siden 1983 end den, der er blevet ført siden 2019.
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-29:
Vi ønsker jo at afsøge enhver mulighed for at kunne opnå det, vi gerne vil opnå, nemlig at udvise så mange kriminelle udlændinge som muligt.
Vi har jo spurgt regeringen, om de vil undersøge det.
Men vi må jo så bare selv komme i regering og undersøge det.
Vi ønsker jo så vidt muligt at gøre det, vi siger vi ønsker at gøre, nemlig at udtræde af EMRK for øjeblikkeligt at genindtræde med et forbehold for artikel 8.
Det er vores politiske ambition.
Det er det, vi politisk ønsker.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Okay, først har jeg bare lyst til sige noget om den der statsborgerretskonvention, som hele tiden bliver nævnt.
Ud af de folk, der modtog statsborgerskab i 2014-2017, er det 0,06 pct., der har modtaget en ubetinget straf.
Det, jeg sådan set bare prøver at sige, er, at det er en ekstremt lille gruppe.
Mig bekendt har den der statsborgerretskonvention kun forhindret én udvisning indtil videre.
Det er så bare, hvad det er, men det er åbenbart meget smart symbolpolitik.
Men det, jeg bare ikke rigtig synes jeg fik svar på, er: Hvis Det Konservative Folkeparti kommer i regering og regeringens embedsmænd siger, at det der nummer, som hr. Mads Bryde Andersen rejser rundt med, ikke kan lade sig gøre, vil Det Konservative Folkeparti så droppe den idé?
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-29:
Jeg synes egentlig, vi er ret åbne om, hvad det er, vi ønsker med den politik, vi har.
Vi melder det ud i pressen i det omfang, vi kan.
Vi ønsker først og fremmest at udtræde statsborgerretskonventionen, og så ønsker vi om muligt at udtræde af EMRK for så øjeblikkeligt at genindtræde med et forbehold for artikel 8 om retten til familieliv, fordi vi ønsker at give vores domstole mulighed for at udvise kriminelle udlændinge, også selv om de måtte have noget familietilhørsforhold.
Hvis den vurdering, de laver, er, at det er det rigtige at udvise, vil vi selvfølgelig gerne give mulighed for det.
Vi vil gerne have udvist så mange kriminelle udlændinge som overhovedet muligt.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Jeg synes, det er så sjovt at følge en debat, der handler om at træde ud af konventionerne eller bryde konventionerne, og så høre ord som lovlydighed og lovløshed.
For det får sådan en metabetydning, ikke?
Altså, Konservative siger, vi skal bekæmpe lovløshed og kræve lovlydighed, men på en eller anden måde går man jo en eller anden mærkelig balancegang lige nu.
For jeg er faktisk lidt usikker på, hvor K er.
Understøtter K, altså Konservative, den regelbaserede verdensorden eller ej?
Jeg er faktisk ret sikker på svaret.
Svaret er, at i det øjeblik K sidder i regering, er man allin, og så gør man måske det, den her regering har gjort, men man træder ikke ud af konventionerne.
Det er sådan noget, man kan flirte med op til et valg og i forbrødring med det yderste højre.
Det er jo sådan, det altid har været, og det er sådan, det altid er med regeringsbærende partier.
Man kan flirte med lovløshed, når man er i opposition, men når man sidder i regering, overholder man loven, for så er man ansvarlig for staten Danmark over for andre stater i et internationalt samarbejde.
Derfor vil jeg bare gerne spørge Konservatives ordfører: Hvis Konservative kommer i regering, vil man så være i konventionen eller ude af konventionen?
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-29:
Jeg tænker jo det, som nok efterhånden er blevet lidt en floskel, men som jo er rigtigt: Man har været god til at erkende, men knap så god til at handle.