runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Bramsen (S), 2019-04-12:
Vi synes, det er et godt og nyttigt redskab, og noget, vi har foreslået faktisk ad flere omgange, er, at vi ikke bare sidder her på Christiansborg og peger på, at nu skal der nummerpladescannere op her og der og alle vegne, men at vi laver en pulje, som politikredsene, der jo ønsker sig flere nummerpladescannere, kan hente penge fra, og så kan de stadig væk være de fagpersoner, der vurderer, hvor det giver mening at sætte dem op, og hvor det ikke giver mening at sætte dem op.
René Gade (ALT), 2019-04-12:
Jeg blev egentlig lige overrasket over, at Socialdemokratiet støttede forslaget, og så gik jeg lige hen og nærlæste det igen.
Der står jo egentlig, at beslutningsforslaget skal sikre, at der kommer en debat, en dialog om en forlængelse.
Og det er nok det her med forlængelse.
Hvis der nu havde stået en forbedring af måden, vi gør det på, så havde jeg været mere forstående, men jeg skal så også huske på, hvad jeg lige for et øjeblik siden stod og anerkendte på erhvervsområdet fra SF, hvor der også var en blød formulering, og hvor jeg så egentlig sagde, at det kan vi godt være med på.
Nu prøver jeg at læse det her fra Socialdemokratiet så positivt som muligt: Det er hensigten, at man kan være med på at få en dialog, hvori der kan indgå dommerkendelse, men man accepterer altså, at der er en forlængelse, der skal i spil.
Og det er det, jeg vil spørge ind til.
Er det nødvendigvis det rigtige at gøre, også ud fra de bemærkninger, som ordføreren kommer med?
Er vi sikre på, at det er en forlængelse?
Altså, at det er en forbedring, yes, er jeg helt med på, men er det en forlængelse, når vi kan gå helt op til 2 år?
Mit næste spørgsmål vil så være: Er det, som Enhedslistens ordfører også sagde, så for altid?
Det hører jeg ikke ordføreren sige, men det er vel en forbedring, det er vel ikke nødvendigvis en forlængelse?
Trine Bramsen (S), 2019-04-12:
Jo, det er faktisk en forlængelse, for det, som politiet efterspørger, når de har fat i f.eks. en organiseret tyvebande, der rejser rundt i hele landet og bryder ind i folks hjem, er, at når de så får fat i dem, vil de gerne kunne gå tilbage i tid for i højere grad at kunne stille den her tyvebande til ansvar for dens ugerninger.
Vi mener faktisk, at de skal have mere tid og rum til at gå tilbage.
Så jo, vi støtter en forlængelse.
René Gade (ALT), 2019-04-12:
Min kommentar til ministeren før var jo netop, at vi faktisk har mulighed for at gå helt op til 2 år tilbage i dag, så hvis man taler om 30 dage, kan jeg godt forstå, at man har lyst til at nivellere det.
Men der er jo en mulighed for at gå helt op til 2 år.
Jeg ved ikke, om det løser problemet, men det er der, at jeg synes, det er interessant at se på, hvordan vi kan forbedre det spænd, hvordan vi vurderer det bedst muligt, hvordan vi kan give tilladelse til, at det i de helt rigtige situationer kan gå længere end 30 dage.
Mit spørgsmål kom egentlig primært, fordi jeg ikke lige kunne se Socialdemokratiet støtte den her nærmest potentielt endeløse accept til forslaget, men det er så heller ikke helt det, jeg hører ordføreren sige.
Men det synes jeg faktisk at det lød som.
Mads Fuglede (V), 2019-04-12:
Jeg deler fuldstændig hr. Martin Henriksens bekymringer om udviklingen i Sverige.
Jeg opfatter Sverige som et land, der på grund af en letsindig og uigennemtænkt udlændingepolitik på nogle områder nærmest er i frit fald.
Derfor er det jo vigtigt, at vi holder nøje øje med udviklingen i Sverige, og jeg vil slet ikke afvise, at vi kan komme i en situation, hvor kriminalitetsmønsteret i Malmø i det nærområde, der ligger op til den dansk-svenske grænse, kan gøre, at det kan være nødvendigt at lave en permanent grænsekontrol, og det øjeblik det måtte være sådan, vil vi selvfølgelig bakke op om det.
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstod spørgsmålet her, men hr. Christian Langballe har spurgt to tidligere talere, både Astrid Krag og udlændinge- og integrationsministeren, om vi så bør bruge artikel 8, og hvis det er det, der er spørgsmålet, vil jeg sige, at det skal vi i hvert fald være meget varsomme med, for det er ikke i Danmarks interesse at skabe flere statsløse som sådan i verden, og vi ønsker ikke at være en del af en international orden, hvor vi er med til at øge graden af statsløse i verden, for det skaber bare flere flygtninge i verden.
Christian Langballe (DF), 2019-04-12:
Jeg synes, det er interessant at bemærke i hele fænomenet grænser eller ikke grænser, at Danmark har været medlem af Schengen siden 2001, og i 2010 fik vi så en grænsekontrol.
Det vil sige, at vi i omkring 9-10 år har prøvet ikke at have en grænsekontrol – og så var der selvfølgelig også perioden efter valget.
Men erfaringen er relativt kort.
Hele vores historie tilsiger os, at det er godt at have en grænse.
Hvorfor?
For at beskytte landet og for at beskytte danskerne.
Derfor synes jeg, det er noget pjat, når man taler om grænsekontrol, som om det var et eller andet mærkeligt, en eksklusivitet, et eller andet besynderligt.
Det er da en naturlig tilstand at have en grænse, også en mod Sverige.
Jeg synes, den her debat altid kommer til at handle om, at det er utrolig ekstraordinært og mærkeligt, at Dansk Folkeparti kunne finde på at foreslå, at vi skal have grænsekontrol mod Sverige.
Men det har vi da for søren haft igennem hele vores historie.
Inger Støjberg (V), 2019-04-12:
Men der er jo netop leveret på den første del af det, fru Astrid Krag, og det synes jeg da sådan set at fru Astrid Krag skulle tage at glæde sig over, i og med at det jo var noget, vi også efterlyste, da den socialdemokratiske regering sad der.
Men vi har så løst opgaven, også med støtte fra Socialdemokratiet efterfølgende, og det synes jeg er godt, altså netop at udskyde retten til statsborgerskab for de mennesker, som af PET er vurderet til at kunne udgøre en risiko for den danske stat.
Det synes jeg er rigtig, rigtig godt.
Det bliver i hvert fald ikke på min vagt – og sådan har jeg haft det hele tiden – at vi kommer til at tildele statsborgerskab til et menneske, som man rent faktisk har i kikkerten for at kunne være til fare for dansk sikkerhed og den danske stats vitale interesser.
Så det er jeg ganske godt tilfreds med.
Men det er rigtig nok: Jeg pressede den socialdemokratiske regering på det her, og så fik jeg så lov til selv at løse det.
Astrid Krag (S), 2019-04-12:
Tak for ordet.
Vi har jo tidligere behandlet et lignende forslag fra Dansk Folkeparti her i salen, eller måske var det faktisk et helt identisk forslag.
Og ligesom sidste gang vil jeg benytte anledningen til at understrege, at vi i Socialdemokratiet anerkender, at vi i Danmark ikke lever på en øde ø, men er en del af et større globalt verdenssamfund, hvor de internationale konventioner udgør en del af spillereglerne, herunder at ingen skal være statsløs.
Derfor kan jeg også lige så godt få sagt til at starte med, at Socialdemokratiet ikke kommer til at stemme for det her beslutningsforslag om at opsige FN's statsløsekonvention.
Men jeg kan da godt forstå, at Dansk Folkeparti føler sig kaldet til at fremsætte forslaget.
I september 2018 – mere end 3 år efter at ministeren tiltrådte – blev man så langt om længe enige med UNHCR om, at en ansøgning om indfødsret kan sættes i bero, såfremt ansøgeren vurderes at være til fare for landets sikkerhed eller er sigtet for eller tiltalt for en forbrydelse, som kan medføre en fængselsstraf på 5 år eller derover.
Jeg ved ikke, om det var det, der så var opgøret med konventionen, men altså: Så langt, så godt.
Så vil jeg jo gerne i dag stille spørgsmålet om, om vi er sikre på, at vi ikke kan gå længere, for selv om vi i Socialdemokratiet bakker op om konventionen, så er der jo ikke nogen grund til at være duksen i klassen.
Er der andre lande, som fortolker konventionen mere hensigtsmæssigt, skal vi selvfølgelig også gøre det, for jeg deler til fulde ønsket om at kunne frakende dybt kriminelle og de såkaldte syrienskrigere deres danske statsborgerskab.
Derfor har jeg også interesseret mig for, hvad man f.eks. gør i Norge.
Jeg har så lige spurgt ministeren ind til, hvad status er, og jeg tror egentlig ikke, at jeg blev så meget klogere på det.
Så bare til slut vil jeg sige, at verden har ændret sig meget siden anden verdenskrig, og de tanker, som var fundamentet for FN's konvention om begrænsning af statsløshed, er jo udfordret af, at mænd og kvinder fra hele verden, herunder Danmark, i dag drager til Syrien for at kæmpe for en terrororganisation.
Derfor er det jo også nødvendigt at udfordre de rammer, som konventionen lægger for vores manøvrerum i den sammenhæng, og i Socialdemokratiet vil vi blive ved med at arbejde for, at der bliver en bredere bane at spille på, når det gælder muligheden for at frakende statsborgerskab.
Men det konkrete beslutningsforslag her kan vi som sagt ikke støtte.
Christian Langballe (DF), 2019-04-12:
Det var da utrolig skuffende.
Det var i øvrigt mig, der fremsatte det sidste forslag om at træde ud af statsløsekonventionen for snart mange år siden, men vi er vedholdende i DF – vi bliver ved og ved og ved.
Men det, der er sagen, er jo bare det spørgsmål, jeg stillede til ministeren, og jeg kan jo her stille det samme: Hvad er egentlig i grunden det vigtigste – er det hensynet til statsløsekonventionen eller hensynet til Danmark og danskerne?
Jeg synes simpelt hen, det er et grundlæggende spørgsmål.
Så vil jeg også, når vi nu taler om statsløsekonventionen – den er fysisk her – sige, at der i artikel 8, som Danmark ikke har tilsluttet sig, faktisk er undtagelsesbestemmelser, hvor man kan fradømme folk statsborgerskabet, så de bliver statsløse, hvis de skader et lands vitale interesser.
Det må man da i hvert fald sige at de her syrienskrigerne og burkabrude har gjort ved at tage ned til Islamisk Stat, som står for alt det modsatte af, hvad Danmark står for, og i øvrigt også kæmpede mod danske soldater, hvorved de har gjort sig skyldige i landsforræderi.
Så jeg synes da sådan set, at man enten kunne træde ud – det ville være det bedste – eller at man også kunne anvende alle artikler i konventionen, hvilket ville være væsentlig bedre for Danmarks handlerum.
Astrid Krag (S), 2019-04-12:
Jamen tak for det svar, der jo i hvert fald var en positiv tilkendegivelse; så kunne man måske ønske et lidt højere tempo.
Og det er jo skægt at tænke på, at det må være lidt mærkeligt for Dansk Folkeparti, at da vi var i valgkamp sidst, var det nogle meget håndfaste løfter om at tage et opgør med konventioner.
Jeg tror faktisk, at ministeren var politisk ordfører for Venstre dengang, så det var tilmed ministeren selv – dog i en anden funktion – der kunne være både meget håndfast og meget mere utålmodig.
Der kan jeg huske, at da der var gået et år fra valget, var man stadig i gang med at overveje, hvordan man overhovedet skulle kontakte UNHCR.
Det er selvfølgelig derfor, jeg også er nysgerrig efter at høre, hvad det så er, der er sket, siden jeg fik det svar i efteråret fra ministeren, og så til nu, for jeg tænker, at Norge og Danmark sådan i forhold til retsstatstraditioner og på rigtig mange stræk jo ikke er meget svært sammenlignelige lande.
Derfor tænker jeg, at det ikke burde være voldsomt besværligt at få konkluderet, om vi kan, ja, udvide vores muligheder for at afholde folk fra at få statsborgerskab, hvis de efterforskes for alvorlig kriminalitet.
Vi kunne måske ligefrem nå det, før et valg blev udskrevet – det ville jeg da synes var rigtig dejligt.
Mads Fuglede (V), 2019-04-12:
Vi er i Venstre enige med forslagsstillerne i, at fremmedkrigere er mennesker, der ikke længere er ønsket i Danmark, og derfor er jeg også glad for, at vi sammen med Dansk Folkeparti har indgået en aftale om, at vi administrativt skal kunne frakende fremmedkrigere deres danske statsborgerskab.
Når vi så alligevel ikke kan støtte beslutningsforslaget, skyldes det bl.a., at vi ønsker at værne om vores konventionsmæssige forpligtelser, men det betyder ikke, at vi ikke skal være kritiske, når det kommer til de internationale konventioner.
Selvfølgelig skal vi udfordre konventionerne og gå til kanten, men at melde os ud af dem vil skade den internationale retsorden, som Danmark har stor gavn af.
Som en småstat er det, at det ikke er de stærkeste staters ret, der gælder derude, altid i vores interesse.
Jeg tror, at vi kommer længere med andre værktøjer som den aftale, vi netop har indgået, hvor vi sætter hårdt ind mod de fremmedkrigere, der har vendt Danmark og vores højt elskede demokrati og værdier ryggen, og på den baggrund kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Jeg skal hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at det kan de heller ikke.
Christian Langballe (DF), 2019-04-12:
Jeg synes ærlig talt, at det da var utrolig trist, og jeg synes også, det var trist, at ministeren ikke ville støtte det.
Og det er egentlig, fordi det lige præcis drejer sig om den gode ordning, som vi i fællesskab er blevet enige om, nemlig at man på fjerndistance herhjemmefra kan fradømme folk, der sidder i Syrien, statsborgerskabet, og det sidste nøk ville være, at man så siger, at det heller ikke gør noget, hvis de personer bliver statsløse.
Det synes jeg ikke det gør, for de har forrådt alt det, Danmark står for: Nogle har brændt deres pas, og de har erklæret krig mod alt det, Danmark står for, undsagt sig den danske stat, undsagt sig danskerne, og har de så ikke fortjent at miste deres statsborgerskab?
Jo, det har de.
Så er spørgsmålet, hvad der vejer tungest: en konvention eller hensynet til Danmark og danskerne.
Jeg ved godt, hvad jeg vælger, for i forhold til grundloven er det min samvittighed, der gælder i forhold til den lov og ret, der gælder her, og det vil sige, at det må jeg vurdere også konventionerne på, for de er ikke eviggyldige, de er ikke skrevet med Guds finger.
Det er almindelige politiske aftaledokumenter, som man burde konfrontere meget mere, end man har gjort, men ikke har været villig til, fordi der er en form for sødsuppehumanisme, som har trivedes i det her, og som gør, at man slet ikke kan stille spørgsmål ved konventionerne.
Mads Fuglede (V), 2019-04-12:
Hvis vi ser tilbage på den historie, der løber før konventionerne, havde man især i 1930'erne og i opløbet til anden verdenskrig en periode, hvor mange mennesker fik frakendt deres statsborgerskab.
Det var sådan noget, man gjorde i regimer, som er meget anderledes end vores, og det skabte en retsløs tilstand derude, hvor der bare kom flere flygtninge, og derfor vil en småstat som vores altid set udefra være en magnet på grund af vores meget fine samfund og vores meget lukrative velfærdsmodel.
Det vil altid være i vores interesse, at der er så få flygtninge i verden, der er gjort statsløse og er i bevægelse.
Vi har nogle syrienskrigere, som vi vil gøre alt for ikke at få igen, og vi vil tage deres statsborgerskab fra dem i det omfang, de har dobbelt statsborgerskab, og så har vi også en international retsorden, hvor det er i vores allerstørste interesse som den type samfund, vi er, både hvad angår vores lidenhed og vores attraktion hos mennesker, der måtte ønske at rejse et andet sted hen, at holde fast i at afveje, at statsløsekonventionen gør os noget godt, samtidig med at den udfordrer os på det her område, der handler om syrienskrigerne.
Derfor er jeg glad for den aftale, vi har haft der, og at vi har den her debat om konventionerne.
Astrid Krag (S), 2019-04-12:
Ja, er det ikke 8 eller måske 9 år siden, vi behandlede det?
Og det er imponerende, at ordføreren ikke er en dag ældre at se på, men sådan er der jo nogle, der holder sig godt.
Men spøg til side synes jeg da, at det, ordføreren beskriver i forhold til artikel 8, lyder interessant, altså at der er en undtagelsesbestemmelse i konventionen, vi ikke har tiltrådt i Danmark, så vi ikke anvender det handlerum, det burde give os.
Det synes jeg da lyder som noget, det ville være rigtig godt at få belyst i udvalgsbehandlingen, som vi jo har efter førstebehandlingen her.
Og jeg må sige, at jeg ikke rigtig hørte, at ordføreren fik noget svar fra ministeren de to gange, spørgsmålet blev rejst over for ministeren.
Så det kan vi jo samle op på i udvalgsbehandlingen, altså få stillet nogle spørgsmål til det.
Det ville jeg synes var utrolig interessant, for vi er jo altså fra Socialdemokratiets side meget optaget af bedre muligheder, hvad angår både frakendelse af statsborgerskab, og sådan set også af hele den her diskussion om, hvad vi har af handlemuligheder, når det kommer til berostillelse, og jo også hele diskussionen om, hvem der skal tilkendes det til at starte med.
Så det synes jeg da er en interessant tråd at forfølge i den udvalgsbehandling, vi forhåbentlig når inden en valgkamp – ja, det ved ingen vel.
Martin Henriksen (DF), 2019-04-12:
Her i dag er det helt konkret et spørgsmål om statsløsekonventionen.
Kan ministeren sige, hvad Danmark har haft af fordele ved, at vi er med i statsløsekonventionen?
Inger Støjberg (V), 2019-04-12:
Jeg vil mene, at sådan helt generelt er det jo positivt for et lille land som Danmark, at man netop sikrer, at der er orden også på den del, der hedder, om man kan gøre folk statsløse.
Altså, det mener jeg er et sådan helt principielt spørgsmål.
Men når det er sagt, synes jeg jo sådan set, at vi i fællesskab lige her for nylig har bevist, at der også er rum i statsløsekonventionen, og det rum har vi brugt nu her i forhold til fremmedkrigerne, og det er jeg ganske, ganske godt tilfreds med.
Christian Langballe (DF), 2019-04-12:
Jamen jeg synes også, at det principielle spørgsmål må være, hvad hensynet gælder.
Jeg føler mig ikke særlig overbevist af ministerens svar om, at det er en enormt god ting i forhold til en international retsorden – hvad den så end er, for de her konventioner fortolkes jo vidt, vidt forskelligt, alt efter hvor man er henne, og det vil sige, at det i virkeligheden nok har noget at gøre med national vilje, vil jeg sige.
Men jeg vil så sige, at hvis det endelig var, kunne regeringen jo så – men det kan jeg så forstå at regeringen ikke vil – tilslutte sig artikel 8, som man ikke har tilsluttet sig, i statsløsekonventionen, hvor der står, at man kan fradømme folk statsborgerskab, og at de dermed bliver statsløse, hvis de har udvist en skadelig adfærd over for statens livsvigtige interesser.
Det kan man faktisk.
Det vil sige, at de folk, der har lavet konventionen, godt kunne forestille sig situationer, hvor man faktisk tager statsborgerskabet og gør folk statsløse, og at det ikke gør noget, fordi man vejer hensynet til staten, dvs. Danmark og danskerne, og siger, at når man lægger lodderne i vægtskålen, vejer hensynet til landet mere, end at man gør en person statsløs.
Det er dog interessant, at de selv samme overvejelser og den selv samme principielle diskussion, vi står og fører her, har man faktisk med i statsløsekonventionen.
Jeg synes jo, at statsløsekonventionen er et politisk aftaledokument, som man selvfølgelig kan lave om og selvfølgelig også kan gå ud af, hvis det er, det ikke tjener ens interesser – jeg er spændt på ministerens svar.
Inger Støjberg (V), 2019-04-12:
Ja, det er klart, at det har vi, men det er altså ekstremt juridisk komplicerede vurderinger, der skal foretages på det her område.
Jeg tror godt, at fru Astrid Krag kan huske, da vi satte arbejdet i gang med hensyn til netop udskydelse af statsborgerskab til folk, der var under mistanke for at kunne være til fare for rigets sikkerhed, for det var også en sag, der tog noget tid.
Og det er jo simpelt hen bl.a., fordi vi jo er afhængige af, at andre lande ligesom skal svare os og svare på de helt præcise spørgsmål, som vi har, og vi skal have vurderet de her svar.
Men det, der også er i det, er, at der er ganske store forskelle i forhold til den første del af det her, f.eks. på, hvornår man tildeler statsborgerskab til et barn i forskellige lande, altså om man først gør det, når barnet bliver 18 år, eller mens det er spædbarn.
Derfor er der meget stor forskel på landene og deres, kan man sige, både interesser på det her felt, men også på, hvordan de håndterer det i virkelighedens verden.
Det er en lang diskussion, som vi også har brugt timer på ved samråd rundtomkring.
Men jeg er sådan set enig i, at det er vigtigt at afsøge, præcis hvor grænsen går i de her ting, og derfor synes jeg heller ikke, at det er et dårligt eller et uinteressant spørgsmål, fru Astrid Krag stiller.
Tværtimod synes jeg faktisk, det er værd at få undersøgt.
Christian Langballe (DF), 2019-04-12:
Altså, det svar der synes jeg faktisk er lidt usagligt.
Når jeg nu gør opmærksom på, at man inden for konventionen har overvejet det forhold, at staten kan fradømme folk statsborgerskab og gøre folk statsløse og gøre det inden for konventionens grænser, så siger ministeren, at det lyder som sådan et let snuptag.
Nej, men det er heller ikke det, jeg vil.
Det er overvejelser, man har haft, og selvfølgelig har man haft det, fordi der altid er noget, der opvejer noget andet.
På den ene side tilslutter man sig en konvention, og på den anden side er der nogle vitale hensyn i forhold til nationen og staternes befolkninger, der bliver nødt til at være i orden, og hvor vægtskålen, når man vejer det op, falder ned, i forhold til at det er landets interesser, der står over, ligesom grundloven også står over alle de her konventioner, og det er der jo en grund til.
Inger Støjberg (V), 2019-04-12:
Jo, og når man stiller det op så sort-hvidt, som hr. Christian Langballe gør, kan jeg jo også hurtigt trække et svar i en automat, men man bliver bare også nødt til, og det synes jeg også hr. Christian Langballe skal, at forholde sig til, at Danmark er et lille land, og vi er altså et lille land, der har gavn af, at der også er en stærk retsorden i verden.
Vi er simpelt hen for små til at gå enegang på det her felt.
Dermed ikke være sagt, at vi ikke skal diskutere de her ting, og at vi ikke også skal tage det op med andre lande.
Det synes jeg sådan set er meget relevant, for jeg er ret sikker på, at der også i andre lande er ønsker om at ændre f.eks. statsløsekonventionen – spørgsmålet er bare, om vi vil ændre i samme retning, og om vi er udfordret samme steder.
Men det er jo det, det hele kommer til at stå og falde med, og så jo netop hele tiden, synes jeg, at have det her både under observation og til debat.
Astrid Krag (S), 2019-04-12:
Diskussionen kommer jo hurtigt til at handle om at ændre i konventionen, og der deler jeg sådan set ministerens vurdering af, at det er besværligt, og at der også er noget risiko forbundet med det.
En anden del af diskussionen, som også er vigtig og relevant – og meget aktuel, synes jeg –
er jo diskussionen om, hvordan man så fortolker konventionen, og hvor man lægger sig.
Det har jeg jo gået noget op i, og jeg har stillet en række spørgsmål til ministeren for at høre, om der er noget til hinder for, at vi lægger os det samme sted som Norge, som jo ikke kun stiller ansøgninger om indfødsret i bero, hvis folk er sigtet eller tiltalt, men også hvis de er under efterforskning for en forbrydelse, der kan medføre fængselsstraf på 5 år eller derover.
Det fik jeg et svar på i efteråret, i oktober – det er jo snart længe siden, der er kommet blade på træerne igen – om, at det blev man nødt til at kigge lidt nærmere på.
Derfor er det her jo en rigtig dejlig lejlighed, og tak til Dansk Folkeparti for at give os den, til at spørge ministeren, om man så har fået kigget nærmere på det siden oktober.