runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2024-10-11:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til den her stigningsbegrænsning på dækningsafgiften, for det er jo en relativt stor udskrivning, altså 950 mio. kr. i det første år, som så i øvrigt er med tilbagevirkende kraft, hvilket er lidt usædvanligt i forhold til de drøftelser, vi plejer at have om både skat den ene vej og den anden vej, men lad det ligge.
Jeg synes ikke rigtig, at det fremgår, hvordan det finansieres – det er det første spørgsmål: Hvordan finansieres det?
Det andet er: Er kommunerne fuldt ud kompenseret, også for de her år bagudrettet, altså fra 2022, og fremadrettet?
Det tredje spørgsmål går på, om ministeren har et overblik over fordelingen af de her 950 mio. kr., altså næsten 1 mia. kr., mellem forskellige typer af virksomheder?
Altså, hvor meget af det tilfalder henholdsvis små, mellemstore og store virksomheder?
Det vil jeg høre om ministeren har en vurdering af.
Rasmus Stoklund (S), 2024-10-11:
Stigningsbegrænsningen gælder bagudrettet fra og med 2022, og det betyder, at for 2022 og 2023 kan dækningsafgiften således ikke stige med mere end 10 pct. af den fulde dækningsafgift.
Det ekstra loft afviger jo og går videre end den oprindelige politiske aftale og udgør dermed en ny form for stigningsbegrænsning.
Baggrunden for det er jo, at der var nogle virksomheder, der stod til at opleve en meget hurtig indfasning og meget hurtigt ville få nogle meget store omkostninger, som følge af at det her skatteområde som følge af de politiske aftaler om erhvervsvurderinger stod til at blive højere.
Det er jo derfor, at man for at afbøde den virkning og for at give virksomhederne en mulighed for at indrette sig efter det så blev enige om at lave en tilføjelse til den oprindelige politiske aftale.
Det synes jeg sådan set er udmærket.
Pelle Dragsted (EL), 2024-10-11:
Jeg fik ikke rigtig noget svar på spørgsmålet.
Det er også helt okay, hvis ministeren vil henvise til et skriftligt svar.
Men mit spørgsmål var: Hvor kommer de 950 mio. kr. fra, altså hvad er finansieringen?.
Jeg ved godt, at det på længere sigt er lavere, og at det ender med en årlig finansiering på 30 mio. kr., men hvornår er det så – er det om 10 år eller 20 år?
For det andet vil jeg spørge: Er kommunerne fuldt kompenseret?
Og for det tredje vil jeg spørge: Er der nogen viden om fordelingen mellem de forskellige typer af virksomheder?
Det er helt fair, hvis ministeren ikke har et svar på stående fod.
Rasmus Stoklund (S), 2024-10-11:
Jeg må vende tilbage med et skriftligt svar på, både hvordan det fordeler sig på virksomhedsstørrelserne, hvilket også fremgik i forhold til det første spørgsmål, og hvordan finansieringen helt præcist er tilrettelagt.
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-10-11:
Tak for det, formand.
Det er et lovforslag, som har til formål at gennemføre aftalen af 10. juni 2024 mellem Danmarks regering og Sveriges regering om visse skattespørgsmål, som i lovforslaget benævnes og vi til daglig kalder den nye Øresundsaftale.
Sverige er en vigtig samarbejdspartner for Danmark, og derfor indgik Danmark og Sverige allerede i 2003 det, som vi måske i fremtiden kommer til at kalde for den gamle Øresundsaftale, og som understøtter et integreret arbejdsmarked i Øresundsregionen ved at fjerne en række skattemæssige hindringer for de tusindvis af personer, som pendler mellem Danmark og Sverige hver dag for at komme på arbejde.
Den nye Øresundsaftale medfører bl.a. færre administrative byrder for pendlere og arbejdsgivere, ligesom aftalen rydder op i og forenkler de gældende beskatningsregler.
Da vi diskuterede det her lovforslag i Socialdemokratiet, sagde særlig dem, der kommer fra den østlige del af Danmark, at der måtte man godt svinge sig lidt op på den høje hest, for det er faktisk et godt lovforslag.
Det er det, fordi det gør livet nemmere for nogle mennesker, og vi synes jo i Socialdemokratiet, det er positivt, at samarbejdet øges og løbende opdateres for at gøre det endnu mere smidigt.
Så vi støtter lovforslaget.
Og jeg skulle hilse fra Alternativet og sige, at de gør det samme.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-10-11:
Tak for det.
Den eksisterende Øresundsaftale skal opdateres, og det er faktisk sket, da regeringen i slutningen af juni sammen med Sverige blev enige om den her opdatering.
Der er tale om pendlerforhold, arbejdsgiver- og arbejdstagerforhold, su, pension osv. osv.
Sådan en aftale med Sverige forudsætter åbenbart en ratificering her i Folketinget, og det er så det, vi er i gang med i dag.
Det kan Venstre anbefale sker, sådan at den nye aftale kan få virkning her fra nytår.
Så Venstre kan støtte forslaget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-11:
Nu kan jeg igen se skuffelsen i mine kollegers øjne.
For man er jo vant til, at når Danmarksdemokraterne går på talerstolen, er det typisk de bedste ordførere, der findes på de områder overhovedet.
Men hr. Hans Kristian Skibby er desværre blevet syg, så jeg er, desværre for jer, vikaren, som I skal døje med i dag, og jeg har tænkt mig at læse hr. Hans Kristian Skibbys tale op: Danmark og Sverige indgik i 2003 den nugældende Øresundsaftale, som har virket efter hensigten.
Men nu er en opdateret aftale så på plads, og det hilser Danmarksdemokraterne velkommen.
Der har været en stigende efterspørgsel fra virksomhedernes side og fra de mange pendlere, der er mellem vores lande.
Således er der nu udsigt til færre administrative byrder for pendlere og deres arbejdsgivere, og med aftalen forbedres den gældende hjemmearbejdsregel, som nu gøres mere fleksibel og også fremover vil gælde for offentligt ansatte.
Ligeledes ensrettes også reglerne omkring beskatning af su og afkast af pensionsopsparinger.
Således kan de mange pendlere og deres arbejdsgivere se frem til en forbedring af deres arbejdssituation, og det hilser vi i Danmarksdemokraterne velkommen.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Serdal Benli (SF), 2024-10-11:
Tak for ordet, formand.
SF deler intentionen om at sikre et stærkt og velfungerende samarbejde og arbejdsmarked i Øresundsregionen.
En væsentlig del af dette indebærer at minimere de skattemæssige hindringer for de mange, der bor og arbejder på tværs af de to landes grænse.
Regeringen har jo forhandlet en ny aftale på plads, som skal fjerne en række uhensigtsmæssigheder i de nuværende skatteregler.
Det er afgørende, at reglerne er så enkle og gennemsigtige som muligt for dem, der pendler mellem Danmark og Sverige.
Øresundsregionen er en vigtig dynamo for både dansk og svensk økonomi, og vi skal gøre, hvad vi kan, for at understøtte dette.
Umiddelbart ser ændringerne fornuftige ud, og vi mener, at de vil være med til at skabe færre og mere klare rammer for de berørte borgere og virksomheder.
Det er positivt, at der arbejdes aktivt for at tilpasse reglerne, så de bedre afspejler virkeligheden i regionen og imødekommer de udfordringer, som pendlere og arbejdsgivere står over for.
SF kan derfor støtte forslaget, og vi ser frem til at følge den videre behandling af aftalen, som skal bidrage til at styrke samarbejdet og mobiliteten i Øresundsregionen.
Tak for ordet.
Peter Skaarup (DD), 2024-10-11:
Tak for det, og tak til hr. Frederik Vad for talen.
Jeg lagde mærke til, at hr. Frederik Vad nævnte det her med, at man vil oprette et asylcenter uden for Europas grænser, og at det havde Socialdemokratiet gerne villet, og at Danmark stod ret alene med det.
Nu er der åbenbart flere lande, der ønsker det.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Frederik Vad, om det mest rigtige ikke ville være, at Danmark så tog sagen i egen hånd og fik lavet det center, hvilket Socialdemokratiet i øvrigt også mente vi skulle gøre, inden man kom i den her regering, der jo nu har det som en eller anden mulig EU-politik, men hvor det tilsyneladende har rigtig lange udsigter.
Så burde Danmark ikke bare få gjort det, som er det rigtige, i stedet for at vente, ja, hvor lang tid, 5, 10 år?
Hvornår kommer det?
Anni Matthiesen (V), 2024-10-11:
Jeg tror næsten, den konservative ordfører godt kan gætte, hvad det er, jeg vil svare.
Inden længe er der kommunalvalg.
Så kære borgere, husk nu at sætte kryds ved nogle af dem, som tager et ansvar, også på det her område.
Der tror jeg da især, at man så kan appellere til børnefamilierne.
For jeg må igen sige: Hvis vi begynder at miste tilliden til den kommunale verden og til vores egne byrådsmedlemmer, synes jeg vi spiller fallit.
Jeg synes simpelt hen, at vi i stedet for bør give dem øget frihed og troen på, at de håndterer de her opgaver, som de er sat i verden for.
Anni Matthiesen (V), 2024-10-11:
Tak for det.
Jeg gerne have lov at undre mig lidt, for det kunne jeg jo høre der var nogle af ordførerne der gjorde før.
Jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål til Danmarksdemokraterne: Har Danmarksdemokraterne nogen forslag til regelforenklinger på det her område?
For jeg synes jo egentlig, det er helt, helt naturligt, at man spørger dem, som har fingrene nede i det til hverdag, hvad vi jo så har valgt at gøre, for måske at få de bedste input til regelforenklinger.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, om det er noget, som Danmarksdemokraterne selv har valgt at gøre, sådan at vi kunne få nogle nye bud på, hvor Danmarksdemokraterne så vil lave regelforenklinger.
Karina Adsbøl (DD), 2024-10-11:
Det er et meget interessant spørgsmål, der kommer fra fru Anni Matthiesen, netop i forhold til at regeringen så har valgt at spørge KL.
Man kunne jo vende det om og spørge, hvorfor man ikke spørger dem, det handler om.
Hvorfor spørger man ikke børnefamilierne om det?
Så er der nogle ting, som kommer herindefra, og det ved jeg Venstre og regeringen er godt i gang med at arbejde med.
Der kan vi mødes, og der giver det god mening med regelforenklinger, men når det sker på bekostning af familier og vi ser det ske på bekostning af retssikkerheden, som vi ser det på socialområdet, hvor man har siddet og indgået aftaler, fordi man vil gøre noget godt for mennesker, så synes jeg bare, at man rammer skævt.
Anni Matthiesen (V), 2024-10-11:
Jeg har lige brug for at sige her, at man jo fortsat har muligheden.
Det håber jeg også Danmarksdemokraterne godt vil bekræfte fra talerstolen, for ellers kan man næsten fremstille et billede af, at det nu er forbudt.
Kunne Danmarksdemokraterne ikke godt bekræfte, at man jo faktisk fortsat har muligheden?
Karina Adsbøl (DD), 2024-10-11:
Det er det, der står, og så ved vi jo godt, hvad det betyder, når man går fra »skal« til »kan«.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-10-11:
Jeg vil også meget gerne som fru Anni Matthiesen have lov til at undre mig.
Jeg vil starte med at undre mig over, at ordføreren vil gøre det til et demokratisk problem, at vi laver de her regelforenklinger.
Altså, vi behandler det jo her i Folketingssalen, så hvordan kan det være et demokratisk problem, at vi foretager de her administrative ændringer?
Karina Adsbøl (DD), 2024-10-11:
Det er der flere årsager til.
Herinde i Folketinget indgår en række partier en aftale.
Det kan være om reserven ovre i Socialministeriet, eller det kan være her på det her område, men der er altså nogle partier, der indgår en aftale.
Så kan man så se, at de aftaler bliver overrulet af en aftale, regeringen indgår med KL.
Så lige pludselig betyder de aftaler, man har indgået her i Folketinget og med et bredt flertal, ingenting, fordi man bare kan lave en økonomiaftale mellem regeringen og KL og fremsætte det her i Folketingssalen.
Det synes jeg faktisk er en kæmpe udfordring.
Birgitte Bergman (KF), 2024-10-11:
Det er lige der, jeg bliver i tvivl, og det er der, jeg har nogle spørgsmål til udvalgsbehandlingen, for hvor meget bureaukrati er der egentlig i det her?
Jeg tror, det var fru Mai Villadsen, der nævnte, at det var 33 kommuner, som netop udøvede den her ret til at få passet børnene på 30 timer.
Så jeg er lidt nysgerrig på, om det holder stik i det hele taget.
Så kunne jeg også godt tænke mig at vide: Vi kender jo godt kommunernes økonomi derude; den er rigtig presset.
Så når man nu også fjerner den her ret, hvad tror ordføreren så der sker i kommunerne?
Anni Matthiesen (V), 2024-10-11:
Jeg vil egentlig gerne starte med at sige, at selv om vi nu fjerner den her kontrol, udelukker det jo ikke at arbejde videre og få skabt bedre muligheder for børnefamilierne, for det er noget af det, der betyder rigtig meget for os i Venstre, og det arbejder vi faktisk med.
Så derfor synes jeg ikke, det helst skal være sådan, at man så næsten er nødt til at indføre mere kontrol for at sikre, at børnefamilierne får det bedre.
For hvad nu, hvis det så betyder, at der så er mindre tid til børnene?
Altså, så bliver det jo en ond cirkel.
Hvis man skal bruge tiden på kontrol og papirarbejde i stedet for faktisk at bruge tiden sammen med børnene, så er det jo ikke til gavn for børnefamilierne.
Ordføreren kan blive ved med at undre sig; det kan jeg jo ikke ændre på.
Men jeg kan sige så meget, som at jeg da tænker: Hvorfor skal det lige være 30 timer?
Hvad nu, hvis vi kunne komme i tanke om noget, der faktisk var endnu bedre?
Hvad nu, hvis de enkelte kommuner faktisk har nogle endnu bedre idéer til, hvordan det skal være lokalt, end det, vi dikterer her fra Christiansborg?
Det er derfor, jeg holder af, at vi nogle gange faktisk træder et skridt tilbage her på Christiansborg og giver øget frihed til, at man også lokalt kan sætte en dagsorden.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-10-11:
Tak for det.
Jeg undrer mig bare over, hvorfor et liberalt parti ikke ser muligheder i at støtte deltidspladser, når det her kan give fleksibilitet, men også kan give en økonomisk frihed for de forældre, som står i en situation, hvor man har barsel og bare gerne vil nyde tiden hjemme og en lillebror eller en lillesøster skal nydes fuldt ud.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Jeg synes, det her er så klokkeklar liberal politik, så jeg kan slet ikke genkende Venstre i lige nøjagtig det her forslag.
Anni Matthiesen (V), 2024-10-11:
Det, jeg stadig væk vil holde fast i, er jo, at når man påpeger, at det her giver rigtig meget administrativt bøvl rundtomkring i vores kommuner og man bruger et hav af timer og dermed også skattekroner på egentlig at udføre noget kontrol, som faktisk ikke giver mening, så håber jeg da, at det er noget, som man synes man bør ændre på, og at man ikke bare vil fastholde det for enhver pris.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-10-11:
Jeg er også spændt på, om kommunerne har andre muligheder, for jeg har aldrig set dem.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om, hvad det er for et bøvl, der er.
Jeg har selv været daginstitutionsleder, inden jeg kom her, i 15 år, og det er ikke mig, der sidder og administrerer det her.
Så når vi tager den her tid væk fra noget administrativt, måske en pladsanvisning, går den her tid så ekstra til børnene?
Fjerner man den her tid fra pladsanvisningen og giver den tilbage til daginstitutionerne?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Hvad er det for noget administrativt bøvl, der ligger i det her?
Anni Matthiesen (V), 2024-10-11:
Altså, uanset hvad kan jeg sige så meget som, at fra de næsten 19 år, jeg selv arbejdede med børne- og undervisningsområdet i en kommune, ved jeg, hvor irriterende det var, når man fra Christiansborg dikterede, hvordan vi skulle føre kontrol derude.
Jeg ved, hvor mange timer jeg har brugt på i mine øjne unødvendigt arbejde.
Derfor vil jeg også sige, at jeg personligt glæder mig over, at vi nu faktisk giver mere frihed til, at man kan bruge timerne forhåbentlig på børnene i stedet for at bruge dem på papirarbejde.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-10-11:
Det kan jo kun komme igennem, hvis der er et flertal for det.
Derudover vil jeg også gerne undre mig over det her med, at der er så mange partier, der holder skåltaler om, at vi skal mindske bureaukratiet og administrationen, men når det så bliver konkret, siger man: Nej, der er lige de her sideeffekter ved det.
Så jeg synes, det er et dybt relevant spørgsmål fra fru Anni Matthiesen: Hvad er det for nogle områder, Danmarksdemokraterne vil regelforenkle på?
Anni Matthiesen (V), 2024-10-11:
Det kan jeg svare kort og godt på: Ja, det er der.
Der er rigtig mange kommuner, som også skal huske at kigge indad og også fjerne bureaukrati.
Det er jo bl.a. det, vi også har oplevet, da vi valgte at lave frisættelsesprojektet, hvor vi frisatte både på ældreområdet og på skoleområdet, altså at kommunerne fik øje på, at der faktisk var meget unødvendigt bøvl, de selv havde skabt, og ja, derefter forhåbentlig kunne kigge indad og så fjerne noget af det administrative bøvl.
Mai Villadsen (EL), 2024-10-11:
Tak for den tilkendegivelse, det håber jeg vi kan sætte lidt mere lup på herinde fra Christiansborg.
For jeg synes, det er lidt skammeligt, at man her vender hver en side og får fjernet noget, som jeg egentlig reelt ikke mener bidrager til særlig meget bureaukrati, når man kan se, at der derude er koncept på koncept på koncept, fordi nogle får nye idéer uden at være ude i virkeligheden.
Deler ordføreren med baggrund på børneområdet ikke min bekymring her?
Anni Matthiesen (V), 2024-10-11:
Nej, det gør jeg faktisk ikke.
Som jeg sagde før, synes jeg også, at vi en gang imellem her fra Christiansborg skal turde at træde et par skridt tilbage.
Altså, jeg har faktisk stor, stor tillid til det personale, som befinder sig rundtomkring i vores daginstitutioner, og også de ledere, der er der.
Tværtimod tror jeg på, at mere tillid kan sikre en større glæde i forhold til i det hele taget at bestride de jobs derude.
Birgitte Bergman (KF), 2024-10-11:
Tak for det.
Der er ingen tvivl om, at vi selvfølgelig går stærkt ind for, at vi skal fjerne en masse bureaukrati.
Der er vi jo rigtig enige.
Der er meget bøvl rundtomkring og specielt også ude i kommunerne, og tillid er nok noget af det bedste, vi kan give hinanden herfra og ud til kommunerne og vice versa.
Men det ærgrer mig bare, at Venstre, som jo var med til at indføre netop den her regel og den her ret, nu dækker sig lidt ind under, at det skal være mere frihed til kommunerne.
For det, vi gerne ville med det her, var jo at lette hverdagen for børnefamilier og for forældre på barsel og familie- eller forældreorlov, som det hed dengang, og give noget større fleksibilitet og ikke mindst også sikre, at der ikke blev skabt så stor ulighed, for der er trods alt forældre med en bedre indkomst, som har mulighed for at flekse ind og ud.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren uddybe endnu en gang, hvad det lige præcis er, der skulle gavne børnefamilierne derude, når vi fjerner det her.
Mai Villadsen (EL), 2024-10-11:
Tak for det.
Jeg vil gå ned ad et lidt andet spor.
I det høringsnotat, vi har fået, bl.a. fra BUPL, synes jeg, der bliver rejst en kritik af noget andet, som jeg tror ordføreren ville kalde bureaukratisk bøvl, nemlig det bøvl og bureaukrati, der bliver opfundet ude i kommunerne.
For ude i kommunerne opfinder de jo selv rigtig meget bureaukrati, som de lægger ned over institutionerne.
De kalder det koncepter, mange af dem er rigtig fancy og også ret dyre at indkøbe faktisk, og de tager faktisk meget tid fra pædagogernes arbejde med børnene ude i institutionerne.
Jeg er sådan set ret uenig i flere af de tiltag, der er heri, som regeringen laver, men jeg kunne godt tænke mig at høre, om vi så til gengæld kunne blive enige om, at ude i kommunerne er der altså noget bureakrati, man godt kunne skrue ned for.
Karina Adsbøl (DD), 2024-10-11:
Som jeg lige sagde, også til fru Anni Matthiesen: Når man snakker om regelforenklinger, og det kan man godt gøre, hvor det ikke giver mening, så handler det jo netop om, hvor det ikke giver mening.
Men i forhold til de her regelforenklinger, som der er indgået aftale mellem regeringen og KL om, betyder det noget for familierne; man fratager dem noget.
Det har vi også set på socialområdet.
Lige pludselig kan vi se, at det også står som en regelforenkling, så jeg synes jo bare, vi skal have en diskussion om, hvad regelforenklinger er.
Mai Villadsen (EL), 2024-10-11:
Man kunne jo håbe, at det handler om, at ministeren faktisk har droppet det element.
For en ting er, at man gerne vil afbureaukratisere.
Alle ønsker jo selvfølgelig at få unødvendigt bureaukrati ud af kommunerne og institutionerne.
Men det her skaber jo en tryghed for forældrene og en, mener jeg, åbenhed og vished om, hvordan det ser ud ude i ens kommune – kan man være sikker på, at der er ordentlige normeringer derude?
Det ved jeg vi kommer til at fortsætte.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-10-11:
Men det giver også os politikere en mulighed for at kigge ind i det og se på, om kvaliteten er god nok, især når uheldet er ude.
Hvor er det så, vi skal skrue, og hvad for nogle fejl kan der ligge til grund for det, og hvor kan vi hjælpe med at forbedre kvaliteten ude i vores dagtilbud?
Derfor mener jeg, det er enormt vigtigt, at der er en synlighed i, hvad man kan forvente som forælder, når man sender det allerbedste, man har, afsted i en daginstitution.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-10-11:
Jeg vil gerne sige tak til ordføreren for at dele, at hun indledningsvis var skeptisk, da kravet om pædagogiske læreplaner blev indført tilbage i 2004.
Jeg kan så forstå, at ordføreren endte med at være glad for de her pædagogiske læreplaner.
Anerkender ordføreren, at der kan være andre ledere af daginstitutionstilbud, som måske ikke synes, det er det bedste med det her krav om skriftlighed?
F.eks. kan jeg nævne, at min egen mor i 2004 også var leder af en daginstitution og havde det meget svært med pludselig at skulle udfylde det her efter ikke at have skullet gøre det i mange, mange år, og hun endte med at bede sin teenagesøn om faktisk at hjælpe hende med det.
Så der er jo nogle pædagoger, der ikke synes, det er det fedeste.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-10-11:
Lige nøjagtig, og det er jo derfor, ledelse er så pokkers vigtigt.
For det skal ikke være en teenagesøn, der sidder og laver det her for en meget kvalificeret og dygtig daginstitutionsleder.
Derfor skal man holde fokus på lige nøjagtig ledelse, for det tror jeg gør en verden til forskel.
Når det er sagt, anerkender jeg også, at det faktisk er rigtig, rigtig svært for nogle at finde tid til det her, for pædagoger har ikke den tid at lægge tid i det her, som lærere måske har.
Derfor anerkender jeg også, at ja, det kan være rigtig svært at finde tid til.
Men vi må ikke underkende, at vi får et fælles fagligt sprog og et fælles fodslag, når vi går ind i lige nøjagtig evalueringer.
Vi anerkender også i SF, og det håber jeg også jeg gjorde klart i min tale, at det her kommer vi til at stemme ja til, hvis vi kan få delt lovforslaget op.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-10-11:
Jeg er enig i, at kvalitet er absolut det vigtigste.
Jeg mener så også, at den kvalitet kan sikres på mange forskellige måder.
Ordføreren nævner også, at hun er bekymret for, om det så kun bliver nogle kommuner, der tilbyder den her deltidsplads.
Men er det egentlig ikke meget fint, at der er nogle kommuner, der vælger at prioritere det, og så kan borgerne i den enkelte kommune jo stemme på de politikere, der vælger at prioritere det?
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-10-11:
Dertil kan jeg bare svare klart nej.
Nu sidder jeg også som formand i Indenrigsudvalget, og jeg har siddet i byrådet i Vesthimmerlands Kommune i knap 10 år, og jeg ved, at der er kæmpestor forskel på, hvad man kan i kommunerne i forhold til deres økonomi.
Så jeg mener, at det her selvfølgelig kommer an på, hvor kommunerne er.
Nogle kommuner har råd til at give en deltidsplads, og andre kommuner har ikke, og det rammer børnefamilierne.
Anni Matthiesen (V), 2024-10-11:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Nogle gange har jeg det svært med det med, at man på en eller anden måde her centralt fra jo netop skal styre tingene helt nøjagtigt og i nogle bestemte kasser.
Jeg kan sige, at i de mere end 18 år, hvor jeg selv sad med det her område i en kommune, irriterede det mig også, at man altid sagde, at en deltidsplads var 30 timer.
For hvad, hvis nu der er nogle steder og nogle børnefamilier, der faktisk synes mere om, at en deltidsplads skulle være på 25 timer eller 32 timer?
Så jeg kunne godt tænke mig lige at spørge ordføreren lidt ind til det.
Synes man ikke, at man på den her måde faktisk nu giver en øget frihed til, at man nogle steder kunne sige, at i vores kommune er der faktisk mere behov for 25-timerspladser, og at man ikke lige nøjagtig skal tilbyde 30-timerspladser?