runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2020-04-29:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge op på mine kollegaers spørgsmål.
Jeg vil se, om jeg kan nå to nu, når det er opfølgende spørgsmål.
Det ene er et opfølgende spørgsmål på Lars Boje Mathiesens spørgsmål.
Ministeren siger, at det er en god idé at udnytte den fulde kapacitet på de private sygehuse, men hvorfor ønsker ministeren så ikke at stille det som et krav til regionerne, i takt med at de skal indhente puklen, at de skal udnytte den fulde kapacitet på de private sygehuse?
Det er jo op til regionerne.
Ministeren er enig, men ministeren vil ikke gøre noget ved det, eller hvad?
Hvorfor tvinger man – i gåseøjne – ikke regionerne til at gøre det, som ministeren synes er en god idé?
Det er det ene spørgsmål.
Når regeringen i starten havde en strategi, der hed, at det ikke var vigtigt at teste, skyldtes det så en forkert strategi, eller skyldtes det det faktum, at man ikke havde testkapaciteten?
Der hørte jeg ministeren indirekte svare, at strategien ikke var afhængig af testkapaciteten.
Så det må også være, fordi man havde en forkert strategi i starten.
Det ville egentlig være fint at få bekræftet, at det er sådan, det forholder sig, og ikke omvendt.
Magnus Heunicke (S), 2020-04-29:
Tak for de to spørgsmål.
Jeg vil forsøge at svare på dem begge to.
Når vi er i gang med at øge aktiviteten i sundhedsvæsenet – altså det, nogle kalder at genåbne sundhedsvæsenet – er det jo på baggrund af en fælles udmelding fra regeringen, Danske Regioner, KL og De Praktiserende lægers Organisation af 13. april 2020.
Den plan beskriver meget klart, at det både er det offentliges og det privates kapacitet, der skal benyttes.
Så det er altså begge dele, der er i den plan, som vi sammen med Danske Regioner og PLO aftalte at gå videre med.
Til det andet spørgsmål: Vi har opereret ud fra de råd, som vi har kunnet få fra vores sundhedsmyndigheder, som jo igen har leveret råd på baggrund af de ting, som de har fået fra WHO og ECDC, som er det europæiske antismitte agentur.
Vi ved forhåbentlig mere om kort tid, for det vil være afgørende for, at vi bedre kan håndtere den her situation i tiden fremover.
Torsten Gejl (ALT), 2020-04-29:
Det beklager jeg meget, formand, jeg var lidt sen på knappen – tusind tak for, at jeg får lov alligevel!
Vi taler meget om anden bølge, og anden bølge er efterhånden sådan et begreb, som man fortolker på rigtig, rigtig mange måder.
Vil sundheds- og ældreministeren opdatere Folketinget, i forhold til hvad vi ved om anden bølge?
Er der sikre tegn rundtomkring i verden på, at der kommer andenbølger, og hvordan forbereder vi os eventuelt på en anden bølge?
Hvad ved ministeren om det på nuværende tidspunkt?
Magnus Heunicke (S), 2020-04-29:
Tak for det spørgsmål.
Hvis det var en klassisk influenza, ville vi vide, at der ville være en anden bølge.
Det her er ikke en klassisk influenza; det er det, vi ved.
Og det vil sige, at når vi nu har fået banket smitten så langt ned, er det jo meget op til os selv, om der kommer en anden bølge, og med hvilken kraft den vil ramme os.
Derfor er det helt centralt, at man i det arbejde, som Folketingets partier er indbudt til at deltage i, iagttager det her meget, meget nøje og er ekstremt påpasselig, for hvis vi får en kurve, der er for stejl, så har vi jo den eksponentielle stigning, og en sådan stigning er enormt svær at stoppe igen uden at lukke hele samfundet ned igen i en grad, som vi ikke engang har oplevet endnu i Danmark, men som nogle andre lande måske har oplevet med udgangsforbud m.m., som vi jo skal prøve alt, hvad vi kan, for at undgå.
Men det er netop det – så har vi en anden bølge.
Og husk på, at alt, hvad vi gør, vil man først kunne se i sundhedsvæsenet 14 dage efter – 14 dage efter .
Og det vil sige, at det kan være for sent, at man opdager det, og så har vi situationer, som vil være en katastrofal anden bølge i Danmark, og det er jo det, vi skal undgå, nemlig at vi får en sådan.
Vi skal blive godt og sikkert under kapacitetsloftet, dvs. i den grønne kurve.
Morten Østergaard (RV), 2020-04-29:
Tusind tak.
Og også tak for indkaldelsen til forespørgslen her.
Jeg synes, det er ganske udmærket, og jeg er enig stort set ord til andet i det, der blev sagt om, hvor vigtigt det er for tilliden til alt det, der skal foregå fra nu af, at det foregår i åbenhed, også om de svære beslutninger og også om baggrunden for de svære beslutninger.
Det er jeg meget enig i.
Og jeg vil også takke for samarbejdet undervejs, ikke mindst i forhold til vores fælles bankende hjerter for højskoler og efterskoler, hvor vi jo ikke er i mål endnu, men hvor jeg gerne vil kvittere for samarbejdet.
Vi har ikke fået mere tid til at bekæmpe klimaforandringer, fordi vi har slåsset med coronakrisen.
Og derfor vil jeg bare høre, om Dansk Folkeparti er enig med os og i øvrigt med dansk erhvervsliv i, at det faktisk er en anledning til at bruge det, at vi skal stimulere dansk økonomi, at gøre det med en grøn genstart, og i hvert fald at man ikke svigter forpligtelsen i forhold til vores 70-procentsmålsætning, som jo ikke engang er et halvt år gammel.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-04-29:
Hold op, hvor er der sket meget på det halve år.
Og vi ved godt, og det er også læren efter finanskrisen i 2008, at når der er en krise, der virkelig koster det danske samfund massivt, og hvor vi mister velstand i Danmark, så kommer der en tid på den anden side, hvor man bliver nødt til også at have modet til at diskutere med hinanden, hvordan man så klarer sig bedst igennem efterfølgende – hvad er det for nogle beslutninger, der bliver truffet?
Og jeg ved godt, at der er nogle, der tror, at når vi lige er på den anden side af det, er det, som det var før – så er der råd til de samme ting.
Men det er ikke en given ting.
Og derfor bliver man da nødt til at kunne sætte spørgsmålstegn ved nogle af de ambitioner, man har haft tidligere.
Når det handler om klimaet, er jeg helt med på, at man aktivt kan tænke klimainitiativer ind i de ting, man gør, og det kan være dybt fornuftigt – selvfølgelig kan det det.
Men i forhold til at man har et bestemt måltal, som man har datofastsat, så tror jeg, man bliver nødt til at anerkende, at vi må se på, hvordan økonomien går de kommende år, og hvad der så er muligt.
Det kan jo også være, at den målsætning bliver løst, havde jeg nær sagt, men desværre på den triste måde, nemlig ved at al aktivitet nærmest lukker ned i så lang en periode, at man når målsætningerne, men ved at det danske samfund altså mister erhvervsaktivitet.
Det er da ikke noget at håbe på.
Torsten Gejl (ALT), 2020-04-29:
Jeg forstår godt, hvorfor hr. Morten Østergaard lige tager det her op, for jeg oplever også, at DF måske bruger coronakrisen lidt til at forsøge at reducere på CO₂-målsætningen.
I hvert fald sagde hr. Morten Messerschmidt her den anden dag i salen, at man burde reducere udledningstallet til 60 pct.
Og der vil jeg bare minde DF om, at når vi er færdige med coronakrisen, vender vi os mod en anden krise, som også er dybt, dybt seriøs, og det ville være utidigt at begynde at udnytte coronakrisen til at sige, at vi skal reducere CO₂-målet, i forhold til den næste krise, der venter os, som jo er en krise, hvor vi for så vidt er forbi point of no return – nu er det damage control.
Så derfor vil jeg bare sige: Lad være med at udnytte coronakrisen til at reducere CO₂-målet i 2030.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-04-29:
Hvad der er utidigt, kan vi jo så måske have forskellige synspunkter om.
Jeg synes i den grad, det er rettidig omhu at sige, at selvfølgelig er der nogle ting, som bliver forandret, hvis et land mister en masse økonomisk aktivitet.
Og det kan godt være, at der er nogen, der lever i sådan en verden, hvor man kan stille sig helt uden for det, og at man, selv om virksomheder lukker ned, selv om der bliver arbejdsløse i hobetal lige for øjeblikket – nu nævnte jeg SAS, der varslede fyring af knap halvdelen af deres medarbejdere i går – så siger: Det er ikke noget, der foregår i min verden, og derfor fortsætter alt lige om lidt, som det var.
Men det gør det jo ikke.
Og det er i virkeligheden sjovt, at jeg skal sige det, men Danmark er jo en del af en stor verden, og det er fantastisk, at lige præcis når det handler om klima, så er det, som om Danmark er helt for sig og skal holde nogle ambitioner, som andre lande måske, for det ved vi jo ikke, kommer til at ændre på – og de har jo ikke engang de ambitioner, som Danmark har haft indtil før coronakrisen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-04-29:
Jeg er jo glad for, at vi har været sådan lidt i samme båd som Dansk Folkeparti – både i forhold til kampen om efterskoler og højskoler ligesom Det Radikale Venstre – men i virkeligheden også i forhold til at sørge for, at de ældre har kunnet få besøg af deres pårørende.
Der er rigtig mange ældre derude, der føler sig isoleret og dybt bekymrede, når de ikke kan få besøg af deres pårørende.
Det skal selvfølgelig ske med behørig afstand, med værnemidler og det hele.
Så der er jeg rigtig glad for det gode samarbejde.
Så bliver jeg en lille smule overrasket – nok lidt som hr. Morten Østergaard – omkring det her med det grønne.
Den måde, Danmark skal komme igennem krisen på, er jo netop gennem den grønne dagsorden.
Det er jo tankevækkende, at det danske erhvervsliv ikke har droppet 70-procentsmålsætningen.
Hvis man kigger på, hvad verden kommer til at efterspørge, så er dansk eksport jo heller ikke særlig følsom over for det, der sker lige nu.
Selvfølgelig er der nogle brancher, der er det, men i det store hele er vi ikke.
Og det er jo bl.a., fordi vi både eksporterer farmaceutiske produkter – og det har verden stadig brug for – og vi eksporterer landbrugsprodukter i stor stil, og det har verden også brug for.
Men vi eksporterer altså også grøn teknologi, og det er noget af det, de får brug for på den anden side af krisen.
Magnus Heunicke (S), 2020-04-29:
Der blev jo spurtet rundt, og derfor var det jo virkelig tiltrængt, at regeringen i sin første finanslov sammen med støttepartierne satte penge af til at løfte antallet af sygeplejersker, og den aftale står vi fuldt ved, og det arbejde vil vi fortsætte med at udmønte.
Lige nu og her er der jo den helt specielle situation, men det ændrer ikke på, i takt med at vi får normaliseret det her, at det at forbedre arbejdsvilkårene, bl.a. ved at sikre flere kolleger, er et arbejde, som vi er helt fast besluttet på skal fortsætte.
Pernille Skipper (EL), 2020-04-29:
Tak for det.
For nu udstiller det jo virkelig, hvor vigtige de er, altså de samfundskritiske funktioner, som vi kalder dem, ikke?
Så kunne vi ikke, i hvert fald det politiske flertal, der er herinde, blive enige om, at vi gerne vil sende dem lidt mere end en tak, eller i hvert fald arbejde på, at de også får nogle ordentlige forhold sammen med den dybfølte tak?
Nicolai Wammen (S), 2020-04-29:
Jeg deler bekymringen for, at mange af vores iværksættere står i en ekstremt svær situation, og derfor er jeg faktisk også glad for, at det er lykkedes med alle Folketingets partier og herunder også Alternativet at lave ikke bare de første hjælpepakker, men også justeringerne af dem her for ganske kort tid siden, hvor vi netop går ind og målretter det, også i forhold til iværksættere, og også til at få gjort nettet mere fintmasket, end det var i de første hjælpepakker, fordi der er nogle, der ikke bare lige passer ind i de skabeloner, som vi havde lavet i første hug.
Det er bl.a. noget af det, som Alternativet har peget på som en problemstilling.
Det er også noget af det, vi har været med til at løse.
Når vi så på et tidspunkt er på den anden siden af hjælpepakkerne, skal vi jo se på, hvad det så er for værktøjer, hvad det er for redskaber, der bedst muligt kan være med til at løfte dansk erhvervsliv.
Det gælder i forhold til iværksættere, det gælder også i forhold til små og mellemstore virksomheder, det gælder dem, som primært lever af den indenlandske efterspørgsel, og det gælder også vores eksportvirksomheder.
Så for regeringen er iværksætterne noget af det, vi er allermest optaget af, men vi ser altså også på det samlede billede af dansk erhvervsliv, og det tror jeg er rigtig klogt i en situation, hvor ikke alene iværksætterne, men alle virksomheder i Danmark på den ene eller anden måde er berørt af det her, og nogle endda rigtig, rigtig hårdt.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-04-29:
Tak for det, formand – jeg nåede lige at trykke mig ind – og også tak til sundhedsministeren for uddybningen på hele teststrategiområdet.
Jeg kan jo læse i dagens udgave af Jyllands-Posten, at vi nu har endnu en ny teststrategi, og det er godt at få klarlagt fra sundhedsministerens side.
Ministeren nævner det her med, at man nu er oppe på en kapacitet, hvor man kan teste 13.000.
Og jeg ved godt, at regeringen siger, at man jo ikke har indrettet teststrategien efter kapaciteten, men jeg vil alligevel lige spørge lidt til kapaciteten og sammenhængen med strategien, for jeg forstår, at man vil op og teste 42.000 dagligt.
Kan ministeren sige noget om, hvornår man regner med at være oppe på det niveau?
Altså, der er trods alt 29.000 daglige test, som udestår indtil videre.
Magnus Heunicke (S), 2020-04-29:
Det er helt rigtigt, at det er meget ambitiøst.
Og sammenligner man med andre lande, er det en meget ambitiøs teststrategi, vi har i Danmark.
Men vi er også i en situation, hvor vi sammen med alle danskere og Folketingets partier har fået banket smittetrykket så langt ned, samtidig med at vores fantastiske erhvervsliv har hjulpet til med at få banket og hamret vores testkapacitet så højt op.
Og det giver os en unik mulighed nu for netop aktivt at kunne smitteopspore og aktivt gøre det, der skal til testmæssigt, for at vi kan åbne samfundet op i det tempo, hvor vi stadig har kontrol med det.
Så det er helt afgørende.
Sidste uge var rekorden 11.000 i døgnet, tror jeg det var, nu er vi oppe på 13.000, og målet er, at vi i de hvide telte skal op og kunne teste 20.000 om dagen
Der er vurderingen fra Seruminstituttet, at man runder de 10.000 i døgnet i løbet af maj måned, og i sundhedsvæsenet vil man kunne runde 20.000 også i løbet af de kommende uger.
Så det vil sige, at vi der ser ind i det, vi forventer og håber på bliver en stejl kurve.
Men der er forbehold, og forbeholdene er, at vi jo skal have produceret testkits, og vi skal have leveret en del af tingene fra udlandet.
Det er jo de forbehold, som alle lande, også Danmark selvfølgelig, arbejder under.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-04-29:
Tak for det.
For en god uges tid siden var det, som om der bredte sig en meget stor utilfredshed fra regeringens side med direktøren for Statens Serum Institut, da det, han sagde, blev udlagt, som om vi skulle berede os på, at den her meget unormale situation for hele verden kunne komme til at vare mindst et år.
Jeg vil egentlig spørge sundhedsministeren, hvorfor regeringen, bl.a. i spørgetimen her med statsministeren sidste tirsdag, reagerede så skarpt på, at det her udsagn blev tillagt direktøren for Statens Serum Institut.
Er det egentlig ikke meget fair og ordentligt over for den danske befolkning, at man lægger kortene på bordet og siger, at det er sådan, man ser det, og at vi i den her situation må berede os på noget helt særligt i meget, meget lang tid, og at vi derfor skal finde ud af at indrette os anderledes, end vi har gjort i en rum tid, måske indtil der er en vaccine mod coronasmitten?
Magnus Heunicke (S), 2020-04-29:
Der er et meget, meget tæt og godt samarbejde med vores sundhedsmyndigheder og vores styrelser – og konkret også Statens Serum Institut.
Så jeg er ikke enig i den udlægning.
Og min erfaring er også, at i den tid, vi er i i øjeblikket, er det sådan, at hvis der er eksperter, der blander sig i debatten, hvilket jeg synes er en gave vi har i Danmark, de bedste eksperter, internationalt anerkendte eksperter, så tager journalisterne nogle gange et af scenarierne og blæser det på forsiden, mens de fire andre scenarier så ikke bliver blæst op på forsiden.
F.eks. hænger det her også sammen med en mere offensiv teststrategi, og det hænger også sammen med, at vi ikke ved, hvordan virus eventuelt muterer, og vi ved ikke, hvordan immuniteten vil brede sig.
Alle de ting ved vi ikke endnu, så der er desværre en lang række usikkerheder.
Vi er generelt tilhængere af en stor og bred debat, hvor jeg kun synes det er en kvalitet, at vi bliver bibragt synspunkter og analyser fra de førende eksperter.
Morten Østergaard (RV), 2020-04-29:
Jeg har gjort det før, og jeg vil også gerne gøre det i dag – kvittere for det kæmpe arbejde, der er gjort på hele sundhedsområdet, både de nævnte myndigheder, men jo også frontpersonalet derude.
Jeg synes ikke, det heller skal forsømmes ved denne lejlighed at sige dem en kæmpe tak for det.
En ting, jeg så vil hæfte mig ved, er jo så noget i forbindelse med genåbningen, hvor vi jo egentlig startede med de små børn.
Det var meget vanskeligt at navigere i.
For at undgå en gentagelse af det, når vi genåbner andet, så aftalte vi jo den 17/4, at vi skulle sætte gang i nogle sektorpartnerskaber, og jeg tror, at det tog os en god uges tid, før vi fik det godkendt i lørdags.
Og jeg har i hvert fald indtryk af, at de stadig væk ikke for alvor er i gang.
Derfor vil jeg bare spørge, hvordan det går med at få gang i den dialog, så den kan ligge til grund for det arbejde, vi gør.
Magnus Heunicke (S), 2020-04-29:
Først tak for de indledende bemærkninger.
Det kan ikke siges for tit.
I forhold til de meldinger, som vi får – og I får dem helt sikkert også, både på jeres sociale medier og generelt på post og andet – betyder det uendelig meget, at der er en bred politisk anerkendelse af det arbejde, der gøres døgnet rundt i hele Danmark.
Så tak for det.
Jeg tror også, jeg skal være helt ærlig, og jeg er helt enig i, at i den her genåbningsproces – nu skal vi jo mødes også i dag med Folketingets partier – selv om vi alle sammen vil sidde og tage højde for samtlige ting, vil der nok være noget 2 dage efter, som vi ikke har taget højde for, så vi lige må mødes igen og sige, hvad vi så gør i den her situation.
Men det ændrer jo ikke ved, at det kan sektorpartnerskaberne jo være med til at fortælle os hurtigt og effektivt.
Jeg har ikke viden om her på stående fod, hvordan det går alle steder, men jeg ved, at på det område, som er mit ansvar, nemlig ældreområdet – for det er jo så både sundhedsmyndigheder og ældremyndigheder, og det er alt sammen i Sundheds- og Ældreministeriet, de har til huse – er man altså i opstarten i løbet af den her uge, men det er også sammen med Folketingets partier, at det sker.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-04-29:
Noget, der har været meget tydeligt under den her krise, har jo været, at Danmark har manglet værnemidler, test, medicin til patienter i respiratorer, intensivafdelinger og meget andet.
I virkeligheden har vi måske haft et sundhedsvæsen, der i mange år har kørt lige på grænsen.
Derfor vil jeg gerne spørge sundhedsministeren, om vi ikke på baggrund af det her bør sige, at vi fremadrettet skal kigge ind i vores sundhedsvæsen og sørge for, at der måske er et lille overskud i det, sådan at vi eventuelt kan lykkes med hensyn til en lignende pandemi i fremtiden.
Som jeg kan høre diverse sundhedseksperter, er det jo desværre ikke usandsynligt, at det kan ske igen.
Magnus Heunicke (S), 2020-04-29:
Tak for at rejse den principielle debat.
Det er jo fuldkommen rigtigt.
Vi hørte jo også statsministeren i dag slå fast, at der nu er ting, som man ikke tidligere har set som kritisk infrastruktur i samfundet, f.eks. spørgsmålet om værnemidler, som vi nationalt må betragte som værende en del af den kritiske infrastruktur.
Noget andet er, om det, hvis man overordnet ser på, ikke kun i Danmark, ikke kun i Europa, men i hele verden, hvordan medicinproduktionen er flyttet over til visse steder i verden og man i høj grad er afhængig af mange ting, som man ellers ingen som helst chance har for at påvirke, så er en situation, som er særlig god at basere sig hundrede procent på.
Var det måske klogere at være meget, meget grundig og stille sig selv nogle store spørgsmål, både i Danmark og i Europa, om, hvordan vi kan stå bedst muligt rustet til eventuelle fremtidige epidemier, en eventuel bølge to – vi ved jo simpelt hen ikke, hvordan den her vil udvikle sig – og andre sundhedskriser, som vi i hvert fald helt sikkert ved at vi vil risikere at stå over for fremover?
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-04-29:
Tak for det.
Med hensyn til teststrategi og test osv. har jeg forståelse for, at vi betræder nyt land, men med al respekt synes jeg, det til tider – det kan være mig, der ikke har fulgt ordentligt med – har været lidt svært at finde ud af, hvad strategien præcis har været, og det har måske cyklet lidt rundt.
Så skulle vi teste, og så skulle vi ikke teste, værnemidler var sådan noget, vi ikke skulle brede for meget ud osv., og nu er vi så i dag, kan jeg forstå, blevet first movers.
Man kunne godt få fornemmelsen af det.
Man havde ikke testkit nok, og så stod der nogle, der sagde, at test ikke er vigtigt i forhold til strategien, i stedet for bare at sige, at man burde teste mere, men man har ikke udstyret.
Det er, som om man har tilpasset strategien til, om man havde det, eller om man manglede det, og det synes jeg er ærgerligt.
Magnus Heunicke (S), 2020-04-29:
For vi hørte lige før Enhedslisten fortælle om, at de også er optaget af test, og det er lidt en nyskabelse i Folketinget, at Enhedslisten også er tilhængere af test, så det er vi alle sammen optaget af.
Alle danskere og hele verdens forskere er optaget af det, og sådan skal det jo være, og det er et meget afgørende princip, der her bliver fremhævet, nemlig at strategien ikke skal være drevet af kapaciteten.
Det skal være sådan, at vi har en strategi, som er drevet af sundhedsfaglighed og de ting, som vi vil med vores samfund, nemlig en genåbning, og derefter må man så arbejde for, at kapaciteten følger af den strategi, og det arbejde har været enormt vanskeligt i Danmark og i resten af verden.
Derfor kan man virkelig ikke understrege nok den hjælp, som vi også har fået fra danske virksomheder, som har været helt fænomenalt god.
Så vil jeg sige, at det interview, der er i dag i Jyllands-Posten, altså er en understregning og en uddybning af det, der kom fra Sundhedsstyrelsen for 8 dage siden i nogle retningslinjer, som jeg måske ikke tror alle journalister lige har læst.
Derfor bliver det pludselig en stor nyhed.
Det er altså ikke en nyhed, men det er fint nok at få det fortalt på den måde.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-04-29:
I SF er vi glade for, at Danmark er lykkedes med at håndtere det her i fællesskab, at vi er lykkedes med at håndtere det så hurtigt, som vi har gjort, og at vi er i den situation, som vi er i lige nu.
Og det er jo meget få steder rundtomkring i verden, hvor vi kan se, at der er sammenlignelige vilkår – det tror jeg at vi skal være glade for – og derfor vil jeg også give en stor ros til regeringen for at håndtere det så resolut.
Vi vil så også gerne være med til at hjælpe, når vi nu skal i gang med at genåbne.
Og der kommer til at være tusind spørgsmål, det har vi allerede oplevet nu; pædagogen, der spørger: Er det nu sikkert?
Eller: Skal jeg blive hjemme, når jeg har en pårørende, der er sårbar eller lider af en særlig sygdom?
Det synes jeg sådan set også vi er lykkedes med, og der er det vigtigt, at vi hele tiden har den løbende og tætte dialog, og at vi i virkeligheden også lytter til folk udefra.
Det, der så er interessant efterfølgende – når vi er på den anden side af det her – er også at få evalueret de erfaringer, som vi har fået, for jeg tror simpelt hen, at der er ting, vi kan lære af det her.
Jeg tror også, at vi kan lære, at Danmarks sundhedsvæsen egentlig ikke havde det så godt, da vi kom ind i det her, for vi kunne se, at mange år med borgerligt styre – tror jeg – har betydet, at vores sundhedsvæsen har været lidt i knæ, og det betyder også, at vi skal prioritere det endnu mere fremadrettet.
Men den evaluering vil jeg egentlig gerne have statsministeren til at sige at statsministeren er villig til at få lavet, for det kan vi alle sammen blive klogere af.