runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Lind (S), 2017-03-29:
Det er meget svært at få ministeren til at være konkret.
Det er også meget svært at få ministeren til at forholde sig til Liberal Alliances politik.
Når min kollega spørger, om hun kan sige præcist og konkret, hvor det er, der skal spares, så vil vi egentlig meget gerne have et svar på det.
Når ministeren siger, at det ikke er på kerneopgaven, som jo er undervisning, hvor er det så, der skal spares?
Liberal Alliance vil have 100.000 færre i den offentlige sektor.
Og det er sådan, at det er 16.000 ifølge regeringens politik.
Så ministeren bedes forholde sig til regeringens politik med 16.000 færre ansatte og med en vækst på 0,3 pct.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-29:
Tak for det.
Jamen jeg kan afslutte med at sige, at nu tager jeg en drøftelse med Dansk Folkeparti om det spørgsmål, der er rejst.
Og så vender jeg selvfølgelig også tilbage til den sag i forhold til, hvad de drøftelser måtte føre til.
Annette Lind (S), 2017-03-29:
Tak skal du have.
Er ministeren enig med økonomi- og indenrigsministeren i, at ikke en sjæl har kunnet mærke, at der er kommet 30.000 færre ansatte i kommunerne, herunder også færre lærere i folkeskolen?
Merete Riisager (LA), 2017-03-29:
bedst muligt.
Det er derfor rimeligt at kræve, at den offentlige sektor, herunder kommunerne, fokuserer på at løse opgaverne smartere og billigere og samtidig investerer målrettet i nye initiativer.
Hvis vi ser på fakta, må vi sige, at det er sådan, at antallet af lærere har været faldende i de senere år.
Mens der var ca. 50.000 fuldtidslærerstillinger omkring 2010, var der i 2016 cirka 45.000 fuldtidslærere.
Faldet i antallet af lærere skal imidlertid ses i sammenhæng med, at der i samme periode er blevet færre elever i folkeskolen.
Antallet af elever pr. lærer opgjort på landsplan
er således steget, men ses der på både lærere og pædagoger, fremgår det, at der er sket en forøgelse af det samlede pædagogiske personale pr. elev i folkeskolen.
Det er i øvrigt interessant, at antallet af offentligt ansatte fylder så meget for Socialdemokratiet, når man tager i betragtning, at den faktiske offentlige beskæftigelse faldt med ca. 5.000 personer, mens Helle Thorning-Schmidt var statsminister.
Effektiviseringsmuligheder og muligheder for at bruge ressourcerne mere på kerneopgaverne er fortsat til stede, og de skal selvfølgelig forsøges realiseret, herunder ved regelforenkling og decentralisering, der giver kommuner og skoler bedre styringsmuligheder og større frihed til at løse deres opgaver.
Annette Lind (S), 2017-03-29:
Der vil jeg gerne spørge ind til Liberal Alliances politik.
Det er jo sådan, at Liberal Alliance har fremlagt en 2025-plan, og i den har man sagt, at den offentlige sektor skal slankes ret så kraftigt endda, nemlig med 10 pct.
Det er knap 100.000 færre ansatte.
Skal der fyres lærere?
Merete Riisager (LA), 2017-03-29:
Fru Annette Lind er meget velkommen til at spørge.
Det, jeg giver svar på, er regeringens politik.
Som sagt er det sådan, hvis vi ser på det pædagogiske personale pr. elev i folkeskolen, at der samlet set er sket en forøgelse af det samlede pædagogiske personale pr. elev i folkeskolen.
Annette Lind (S), 2017-03-29:
Lad os høre helt konkret: Synes ministeren, også som medlem af LA, at der skal fyres lærere?
Merete Riisager (LA), 2017-03-29:
Ja, så kan vi stå og skyde den frem og tilbage hen over bordet.
Jeg ved ikke, om spørgeren er enig i, at der var et faktisk fald i den offentlige beskæftigelse med ca. 5.000 personer, mens Helle Thorning-Schmidt var statsminister.
Jeg er undervisningsminister, jeg forholder mig til skolerne, og der mener jeg at det er vigtigt, at man i kommunerne sørger for at prioritere kerneopgaverne, og at man tager skolerne alvorligt.
For en af de allervigtigste ydelser, som velfærdsstaten leverer, er jo grundskolen.
Alle børn går i grundskolen, de skal have en god skole, og det kan man som forældre med al rimelighed forvente og forlange, når man betaler så meget i skat, som man gør i Danmark.
Erik Christensen (S), 2017-03-29:
Tak for det.
Ministeren siger, at skatteborgernes penge skal udnyttes bedst muligt.
Det tror jeg ikke der er nogen der er uenige i.
Ministeren siger også, at der stadig væk er effektiviseringsmuligheder i den offentlige sektor.
Nu snakker vi skoler i dag.
Kan ministeren pege på nogle områder, hvor man kan effektivisere ude i skolerne, så der ikke nødvendigvis skal fyres lærere, men så man kan effektivisere sig ud af det?
Kan ministeren komme med nogle bud på det?
Merete Riisager (LA), 2017-03-29:
Nu kender jeg jo ikke alle skolers hverdag.
Dem kender kommunerne bedre.
Men det, jeg kan sige, er, at der jo er meget store forskelle på, hvor mange penge der bruges pr. elev.
Forskellen er faktisk en til to mellem den kommune, der bruger færrest penge pr. elev, og den kommune, der bruger flest penge pr. elev – dvs. dobbelt op.
Noget af det kan jo henføres til, at der er forskellige elevgrundlag.
Men det er meget store forskelle.
Derfor må der forventeligt også være nogen forskel på, hvordan kommunerne bruger pengene, og også på, hvordan de enkelte skoler bruger pengene.
Erik Christensen (S), 2017-03-29:
Det er fuldstændig rigtigt, at der er forskel.
Men en væsentlig årsag til forskellen er jo, at der er nogle kommuner, der lukker små skoler og laver større skoler og dermed færre klasser og har flere elever i hver klasse.
Det er jo en måde at gøre det på.
Jeg ved ikke, om det er det, ministeren synes er en god idé – at vi skal have endnu større skoler og have endnu flere elever ind i hver klasse.
For hvis det, ministeren lige har sagt, står til troende, så er det den måde, man kan effektivisere på.
For det er jo helt klart, at hvis man lukker nogle små skoler og sender flere børn ind i de samme klasser på nogle større skoler, så kan man effektivisere.
Men er det den model, som ministeren synes at kommunerne skal bruge?
Merete Riisager (LA), 2017-03-29:
Hvis man ser på den analyse, som CEPOS har lavet, af lige præcis skolesammenlægninger, så kan man se, at den faktisk tyder på, at der ikke er ret meget at hente der.
Det er en model, som mange kommuner har forsøgt sig med.
Men eftersom skolernes budget jo i høj grad består af lærerlønninger, er det ikke sikkert – det er i hvert fald det, som den analyse peger på – at man kan effektivisere ret meget på den måde.
Så det, der er interessant at vide, er jo, hvad man bruger penge på, som ikke handler om de professionelle, som er ude i skolerne.
For det er dem, der leverer kerneopgaven.
Det er dem, der står ude i skolerne – pædagogerne, lærerne – og arbejder med eleverne.
Det er det, der er kerneopgaven.
Så det, der ville være interessant, hvis jeg var ude i en kommune, ville jo være at kigge på, om man kan bruge pengene bedre i forhold til ting, som ikke har med kerneopgaven at gøre.
Der kan jo være helt store forskelle kommunalt på, hvordan ressourcerne bliver brugt.
Jan Johansen (S), 2017-03-29:
Jamen jeg er også rigtig glad for, at vi kommer overens på sigt, men det er jo, fordi vi flytter nogle ting, så regeringen får vedtaget den rigtige lovgivning.
Derfor går Socialdemokratiet med.
Med den afgørelse, der er faldet, er der faktisk ingen borgere, der er sikret mod 225-timersreglen, selv hvis man kun akut kan opfylde reglen om et minimum på ca. 5 ugentlige timer, sådan som 225-timersreglen kræver.
Vil ministeren give mig ret i det?
Så glæder jeg mig selvfølgelig over, at man skal møde Dansk Folkeparti ovre i ministeriet.
Så må vi prøve at se, hvad der kommer ud af den diskussion, som ministeren vil få sammen med Dansk Folkeparti.
Orla Hav (S), 2017-03-29:
Jeg takker også for, at Jammerbugt Kommune har sagt ja til det her, for jeg må sige, at jeg sjældent har konstateret så stort et behov for at få en minutiøs og systematisk gennemgang af et område, som i den grad boner ud til ugunst for borgerne.
Så det er jeg også rigtig glad for.
Jeg skal bare spørge ministeren, hvor tæt ministeren vil følge det forløb, som nu heldigvis bliver sat i gang på området.
Mai Mercado (KF), 2017-03-29:
Jeg har ingen intentioner om en tæt opfølgning endsige en involvering.
Jeg mener, at det er rigtigt, at når man igangsætter et taskforceforløb, som er et længerevarende forløb over 2 år, så giver man også mulighed for, at taskforcen kommer ud og går godt og grundigt til værks i et konstruktivt og positivt samarbejde med kommunen.
Så det med, at jeg skal involvere mig undervejs som minister, er ikke noget, jeg tror vil være fremmende for forløbet.
Jeg tror, at der er brug for, at man får nogle faglige kasketter på og man altså får set på, hvordan vi kan optimere, hvordan vi kan forbedre sagsgangen på velfærdsområdet.
Orla Hav (S), 2017-03-29:
Hvordan vil de familier, der har været igennem endog meget lange sagsbehandlingstider og ikkekorrekt håndtering af lovgivningen, opleve forandringer i forbindelse med taskforceforløbet og hvornår?
Jeg læser op: Hvordan vil de familier, der har været igennem endog meget lange sagsbehandlingstider og ikkekorrekt håndtering af lovgivningen, opleve forandringer i forbindelse med taskforceforløbet, og ikke mindst hvornår?
Mai Mercado (KF), 2017-03-29:
Jeg vil først starte med at understrege, at jeg jo ikke kan gå ind i den konkrete sag, og jeg kan heller ikke vurdere baggrunden for, at kommunen har truffet de afgørelser, som kommunen har.
Derfor har jeg også flere gange kraftigt understreget over for kommunen, at de har et ansvar for at rette op på forholdene, for familier med børn med handicap har krav på, at deres sager bliver behandlet hurtigt, professionelt og i overensstemmelse med lovgivningen, også i Jammerbugt Kommune.
Og så er det gerne, at jeg tilføjer, at det ikke nødvendigvis er, fordi det vil være nogen skandale, hvis man samtidig yder en god service til sine borgere, hvilket også betyder, at der er en konstruktiv og tillidsskabende dialog.
Jeg tror på, at det lange taskforceforløb, som kommunen nu starter op allerede her i april, vil medvirke til at sikre det her på den lange bane.
For taskforcen kommer netop ind og tilbyder en grundig analyse af hele området efterfulgt af en række anbefalinger til, hvordan kommunen selv kan udvikle og kvalitetssikre området.
Så får kommunen jo også tilbud om et udviklingsforløb, hvor man altså får støtte til at øge kvaliteten i sagsbehandlingen ved hjælp af en række redskaber, kompetenceudvikling, sparring og viden.
Så er det også vigtigt at huske på, at taskforcens opgave jo altså ikke er at træffe afgørelser i enkeltsager.
Formålet med forløbet er at understøtte kommunen i en udviklingsproces, som gerne skulle føre til bedre sagsbehandling og et generelt løft af kvaliteten i sagsbehandlingen.
Orla Hav (S), 2017-03-29:
Jeg deler jo alle de gode og også alle de høje forventninger om både hurtighed, professionalisme, overholdelse af loven og god service til borgerne.
Men jeg er bare nødt til at konstatere, at de signaler, jeg får, er, at borgerne i den grad føler sig trådt på.
Jeg har så sent som i dag set henvendelser fra borgere, som giver udtryk for, at nu kan de næsten ikke mere.
De har sat deres hus til salg, de vil fraflytte kommunen hurtigst muligt, og de føler sig hængt ud, og det er ikke mindst på grund af den bemærkning, som jeg ikke har kunnet få ministeren til at forholde sig til før, nemlig den der dybe uhensigtsmæssighed der er i, at socialudvalgsformanden går ud og konstaterer, at man bruger Ankestyrelsen til at fastlægge et niveau.
En sådan behandling af forældrene har simpelt hen den effekt, at man føler sig afmægtig i forhold til et stærkt system, som man står over for.
Det er jo i den situation, jeg rigtig gerne vil have at ministeren sikrer, at der kommer til at ske nogle hurtige resultater, og gerne nogle resultater, som kommunikeres ud, sådan at det giver et håb for borgerne.
Kan ministeren medvirke til det?
Mai Mercado (KF), 2017-03-29:
Jeg skal bare igen understrege, at jeg ikke har set den pågældende udtalelse, og jeg kan heller ikke sige, i hvilken kontekst ordene er faldet.
Men jeg kan i alt fald sige, at en taskforce jo ikke er et quickfix, hvor de rykker ind den ene eftermiddag, og man så vender bøtten rundt, og så er der en fuldstændig gennemgribende omlægning den næste dag.
Orla Hav (S), 2017-03-29:
Jeg vil bare sådan til ministerens information sige, at konteksten, som udvalgsformanden udtaler sig i, jo sådan set er en reaktion på, at taskforcen nu rykker ind og går i gang med samarbejdet med kommunen, og det er jo derfor, jeg er lidt bekymret for, om det er den rigtige tilgang, man har fra kommunens side.
Så når jeg spørger efter en større hast end de 2 år, er det både, fordi jeg er utålmodig, men jo ikke mindst også fordi de forældre, som er rigtig godt i klemme, på en eller anden måde har behov for inden for de 2 år at få nogle signaler om, at nu begynder det at bedres.
Jeg er jo med på, er det er kommunen, der skal informere, men hvordan er mulighederne for at få fulgt op på, at kommunen kan kommunikere til forældrene og sige: Nu har vi nået det step, og vi er klar til det næste?
Mai Mercado (KF), 2017-03-29:
Mener man så ikke, at man får den korrekte støtte og hjælp, så har man jo en mulighed for at klage.
Men vi må jo altså som politikere fæstne vores lid til, at det taskforceforløb, som nu kommer i gang, og som jo også har været i gang i andre kommuner, er med til at højne kvaliteten af sagsbehandlingen på området.
Orla Hav (S), 2017-03-29:
Det skal ikke skorte på min velvilje til at have den samme forståelse som ministeren, altså at jeg tror, det hjælper at sætte noget ekspertviden og professionalisme ind i det her forløb, og jeg er også decentralist på den måde, at jeg bestemt synes, at det er de lokale myndigheder, der skal klare de lokale sager, helt oplagt.
Men jeg skal jo bare sådan stilfærdigt sige til ministeren, at der står en forældregruppe, som i den grad har et skrigende behov for i løbet af forholdsvis kort tid at få registreret, at nu går det i den rigtige retning, og nu kan man forvente, at der sker noget.
Det er jo bare det, jeg sådan beder ministeren om at overveje: Hvilke muligheder har kommunen i den sammenhæng for at kommunikere til borgerne, at nu ændrer tingene sig til det bedre?
Mai Mercado (KF), 2017-03-29:
Jeg synes, jeg har været meget skarp i min kommunikation.
Loven skal overholdes, og det er også derfor, at jeg ikke har noget problem med den skarphed.
Men jeg er jo også glad for, at vi er enige, og så vil jeg her på falderebet med et smil på læben sige, at det kunne være, at vi fra regeringens side skulle overveje sådan en særlig Orla Hav-taskforce, vi kunne køre ind i sådan en kommune, og som så kunne komme ind og kigge med dér.
Det er egentlig bare for at komplimentere, at der er et vanvittigt stort engagement bag ordføreren, som jeg respekterer og også beundrer.
Astrid Krag (S), 2017-03-29:
Skriftlig begrundelse http://sl.dk/om-os/udgivelser/det-specialiserede-socialomraade/hvidbog-om-demens-og-socialpaedagogik/
Mai Mercado (KF), 2017-03-29:
Altså, jeg har faktisk ret meget fidus til de her taskforceforløb, fordi de jo lige præcis kommer ind og får set på hele butikken, altså på sager og sagsgennemgang og på hele samarbejdet internt i forvaltningerne.
Jeg vil egentlig også tillade mig at rose Jammerbugt Kommune for lige præcis at tage taskforcen til sig.
Når man vælger at indgå i et forløb, må jeg også tage det som et udtryk for, at man gerne vil se med friske øjne på, hvordan man løfter opgaven.
Så vil jeg bare sige, at det er positivt, at det forløb allerede bliver sat i gang april måned.
Den ros synes jeg faktisk at Jammerbugt Kommune skal have.
Det, at de hurtigt springer på og siger, at de gerne vil have et taskforceforløb, og at det bliver igangsat så hurtigt, kan man kun have respekt for.
Orla Hav (S), 2017-03-29:
Jeg er tilfreds med, at det er ministerens tilgang til det.
Det, der bekymrer mig, er jo, at vi risikerer at stå i en situation, hvor jorden ikke er gødet til at tage imod den gode rådgivning, man kunne få.
Hvilke initiativer kunne ministeren tage med henblik på at få alvoren til at gå op for et socialudvalg, der åbenbart ikke helt har forstået, hvad lovgivningen går ud på, kombineret med det, som ministeren jo understreger, nemlig at det her også i høj grad handler om, at vi skal have god og ordentlig sagsbehandling for borgerne?
Hvilke initiativer kunne ministeren overveje for at sikre, at jorden er tilstrækkelig gødet?
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-29:
Jeg synes ikke, jeg vil gå ind i diskussionen om det fornuftige i den her satsning på sort energi, det må vi henlægge til et andet sted, og det får vi sikkert rig mulighed for.
Men det, jeg egentlig spørger til, er: Har regeringen i forbindelse med forhandlingerne af andet haft nogen som helst beregninger, overslag eller andet, for, hvad udgiften er for de områder, som man ikke beskæftiger sig med her, altså områderne uden for eneretsområdet, og hvad det samlet set kan komme til at koste, at man laver de her nye meget favorable skattefradrag?
Det er sådan set bare det, der er mit spørgsmål.
Ligger der et beløb?
Og i så fald: Hvem skal betale regningen?
Ligger der en klar aftale om det i regeringens aftale med de øvrige forligspartier?
Rasmus Prehn (S), 2017-03-29:
Jamen først og fremmest vil jeg sige mange tak til ministeren for den her, synes jeg, grundige besvarelse af mit spørgsmål, men også for den indføling, der er, i forhold til den meget tragiske situation, det er, at der er mange mennesker, der er så presset i deres liv, at de tyer til at forsøge at begå selvmord.
Jeg har stor respekt for, at ministeren tager det så alvorligt og redegør for, hvor kompleks en problemstilling det er, og også redegør for, hvor meget der rent faktisk er sat i gang for at komme de her mennesker i møde.
Så mange tak for det; jeg tror, at vi er meget enige om, at her er der altså virkelig tale om nogle mennesker, der skal hjælpes.
Det, der er lidt foruroligende, når man kigger på de tal, der er her, er, at man sådan set ser en ret voldsom stigning i de her selvmordsforsøg i Nordjylland.
Og hvis man sammenligner Nordjylland med f.eks. Region Sjælland, vil man se, at der er fire gange så mange selvmordsforsøg i Nordjylland.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om man har foretaget sig noget i ministeriet for at kortlægge den her særlige nordjyske udfordring, der er med det her: at der altså er fire gange så mange selvmordsforsøg i Nordjylland, som der er i Region Sjælland.
Altså, hvad kan det skyldes?
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at når vi kigger på de rapporter, der er, ser det ud, som om der er en overrepræsentation af folk, som er socialt sårbare, i den gruppe, der forsøger at begå selvmord i Nordjylland.
Altså, kan folk simpelt hen på grund af vores socialpolitik være presset så hårdt – altså folk, der er på kontanthjælp eller er førtidspensionister – at de tyer til selvmordsforsøg som et råb om hjælp?
Eller hvad for nogle tanker har ministeren gjort sig om den sammenhæng?
Er det simpelt hen vores måde at håndtere folk på sociale ydelser, der er så kradsbørstig, at der er nogle, der ikke ser nogen anden udvej end at råbe om hjælp ved et selvmordsforsøg?
Mai Mercado (KF), 2017-03-29:
Som jeg sagde lige før, tror jeg virkelig, at vi har at gøre med en meget kompleks problemstilling, og jeg tror, det er vanskeligt at isolere det til at være enten det ene eller det andet.
Jeg tror, det er en kombination af flere ting.
Og der er jo allerede gode ting, der er sat i gang.
Der er bl.a. selvmordsforebyggende centre i alle regioner, og der er i satspuljeaftalen for 2016 blevet afsat 34 mio. kr. til selvmordsforebyggende initiativer på sundhedsområdet.
Det er noget, der gerne skulle være med til at adressere problemstillingerne, også regionalt.
Jeg kan ikke lade være med at sige til spørgeren, at jeg ikke håber, at vi kommer til at tale om et nordjysk fænomen.
Det ville jeg være rigtig, rigtig ked af.
Men jeg synes da, at det er interessant, hvis vi kan få et bedre grundlag for at studere tallene.
I ministeriet arbejder vi rigtig meget på at blive klogere på de tal, som vi hele tiden modtager, for så igen at bruge data til at forbedre indsatserne fremadrettet.
Det vil vi også gøre, når det handler om forebyggelse af selvmord.
Rasmus Prehn (S), 2017-03-29:
Som jeg også var inde på i min første replik, har jeg stor respekt for ministerens tilgang til det her og for den ydmyghed, der lægges for dagen, i forhold til det her meget alvorlige problem.
Jeg har også respekt for, at ministeren siger, det er en kompleks problemstilling.
Det ville være helt utidigt at forestille sig, at der var hurtige snuptagsløsninger på det her meget alvorlige problem.
Men når man kigger på de rapporter, der trods alt er lavet, stikker det jo ud, at der er en overrepræsentation blandt førtidspensionisterne og kontanthjælpsmodtagere i den gruppe i Nordjylland, og at den er steget.
Der synes jeg ministeren skylder at svare, om det kan være, at vores socialpolitik strammer så hårdt til om de svageste grupper, at det måske kan være det, der presser dem ud i selvmordsforsøg.
Mai Mercado (KF), 2017-03-29:
Som jeg sagde før, tror jeg, det er meget vigtigt ikke at adressere det her meget enøjet og kun kigge på en forklaring på det.
Når jeg bliver spurgt om yderligere initiativer, må jeg sige, at jeg ikke er sikker på, at det nødvendigvis er yderligere initiativer, der skal til, for jeg oplever faktisk, at der med de initiativer, der er på området i dag, med headspace, Livslinien og med de her regionale centre faktisk er en god faglighed til stede til at håndtere det.
Så det sådan at komme med nye initiativer tror jeg ikke er det rette.
Jeg tror, det rette er hele tiden at kigge på, hvordan vi kan gøre de eksisterende tiltag bedre.
Rasmus Prehn (S), 2017-03-29:
Jeg er helt med på, at der er al mulig god grund til at glæde sig over og i øvrigt virkelig anerkende det store stykke arbejde, som mange gør på det her område.
Ingen nævnt, ingen glemt
Men nu er vi bare i den situation, at vi over de senere år har set en ret betydelig stigning i antallet af selvmordsforsøg, der heldigvis ikke er forsøg, der ender med, at folk dør af det, men er forsøg, hvor folk bliver reddet på målstregen.
Så der kan altså være tale om en gruppe mennesker, som bruger det her til måske at råbe om hjælp.
Kan det, og der håber jeg meget ministeren vil svare den her gang, skyldes, at vi i forhold til vores sociale system presser folk så hårdt, at det måske er en af de udveje, de ser, til at gøre opmærksom på, at de virkelig er udfordrede, virkelig er pressede, virkelig har det elendigt?
Mai Mercado (KF), 2017-03-29:
Jeg tror inderligt på, at det kan skyldes rigtig, rigtig mange forskellige ting, og jeg tror ikke, at man kan se på hverken den økonomiske, ensomheds- eller psykiatrisituationen alene.
Jeg tror vitterlig på, at det er en kombination af mange forskellige ting, som gør, at korthuset vælter, og at der indfinder sig et ønske om ikke længere at være til.
Det er sådan set også derfor, jeg siger, at med de tilbud, som der er i dag, bliver der flere data
, og jo flere data, vi kan blive klogere på, og jo mere, vi kan gøre for at videreudvikle dem, jo bedre vil det sådan set være.
Og jeg tror, det er vanskeligt sådan at komme svaret meget nærmere end det, jeg har forsøgt med nu.
Orla Hav (S), 2017-03-29:
Ministeren har aftalt igangsættelse af et taskforceforløb med Jammerbugt Kommune for at give kommunen redskaber til god sagsbehandling og viden om lovgivningen – hvilke effekter forventer ministeren sig af dette forløb?
Jeg læser spørgsmålet op: Ministeren har aftalt igangsættelse af et taskforceforløb med Jammerbugt Kommune for at give kommunen redskaber til god sagsbehandling og viden om lovgivningen – hvilke effekter forventer ministeren sig af dette forløb?