runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2022-05-05:
Tak for det.
I lyset af at danske virksomheder skriger efter arbejdskraft og at der er utrolig mange af de mennesker, der er kommet hertil som migranter særlig fra muslimske lande, og som står uden for arbejdsmarkedet, mener Socialdemokratiet så virkelig, at det er rimeligt, at danske skatteborgere skal betale virksomhederne en bonus for at tage de her mennesker i arbejde?
Jeg kunne forstå det, hvis der var høj arbejdsløshed.
Men vi står jo i en situation, hvor virksomhederne skriger på arbejdskraft, og så skal danskerne, i en tid, hvor danskerne virkelig må spænde livremmen ind, fordi priserne stiger – energipriser stiger, fødevarepriser stiger osv. – bruge deres skattekroner på at udbetale en bonus til de virksomheder, der tager arbejdskraft fra de muslimske lande.
Det giver simpelt hen ikke mening.
Men det gør det måske for Socialdemokratiet.
Kasper Sand Kjær (S), 2022-05-05:
Vi er enormt optaget af, at der bliver stillet meget hårde krav til dem, som har ophold i Danmark, om, at man skal bidrage, man skal være en del af fællesskabet, man skal gøre sin pligt, man skal gøre alt, hvad man kan for at forsørge sig selv.
Men vi er også nødt til at erkende, at der er grupper, som i dag er meget langt væk fra det danske arbejdsmarked, fordi de ikke har kvalifikationerne til at tage et job.
Så er det jo rigtigt, at virksomhederne efterspørger arbejdskraft.
Men hvis den meget lille ledige, tilgængelige arbejdskraft, der er, reelt ikke er tilgængelig, fordi folk ikke har de rette kompetencer til at bestride de stillinger, som virksomhederne har svært ved at besætte, er vi jo også nødt til at gøre en indsats for at uddanne dem og give dem kompetencer, så de faktisk kan blive en del af den arbejdskraft, som virksomhederne efterspørger.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-05:
Prøv at høre her: Nogle af dem, som mangler arbejdskraft, er bl.a. vores hoteller.
Vi ved, at mange af de mennesker, som står uden for arbejdsmarkedet, fra MENAPT-landene er kvinder.
Det er rigtig mange kvinder, som går derhjemme til hverdag og passer børn og passer hus og passer hjem.
Selvfølgelig kan de komme ud og gøre rent, rede en seng, passe et arbejde, som man kan, når man er filippiner eller thai, eller hvad man ellers er – de mange mennesker, der er på vores hoteller i forvejen, og som knokler en vis legemsdel ud af bukserne.
Mit spørgsmål går på: Er det rimeligt, at danske skatteydere skal betale en bonus til de arbejdsgivere for at tage medarbejdere?
Kasper Sand Kjær (S), 2022-05-05:
Det synes jeg faktisk ikke er rimeligt.
Det kræver bestemt også kompetencer at være på et hotel eller være på en restaurant.
Derfor er der også nogle af dem, som i dag står uden for arbejdsmarkedet, som vi har brug for at opkvalificere, også til, at de kan bestride de jobs som f.eks. er med rengøring på hoteller.
Det er jo derfor, vi har brug for både at forlænge igu-ordningen, men også at fortsætte den her bonusordning, så vi sikrer, at virksomhederne også har incitament til at bidrage til opkvalificeringen.
Mads Fuglede (V), 2022-05-05:
Jeg er glad for, at vi skal stemme om en forlængelse af igu-ordningen, som den tidligere Venstreregering var med til at etablere efter trepartsaftaler mellem regeringen og arbejdsmarkedets parter om bedre integration på arbejdsmarkedet tilbage i 2016.
I Venstre mener vi, at det at få et arbejde og være selvforsørgende er en central del af det at bo i Danmark.
Dette er, uanset om man er flygtning med midlertidig status i landet, eller om man opholder sig i landet permanent.
Alle skal arbejde og bidrage til det danske samfund, hvis de kan.
Desuden er det helt afgørende for integrationen, at man som flygtning eller familiesammenført i Danmark kommer ud på en dansk arbejdsplads, får danske kollegaer, lærer det danske sprog og deltager i det samfund, som vi alle er en del af.
Det er den rette måde at tage Danmark til sig på.
Derfor bakker vi op om forslaget om at forlænge igu-ordningen, der er med til at sætte rammerne for en vellykket integrationsproces i Danmark, og som er en vigtig trædesten ind på det danske arbejdsmarked for flygtninge og familiesammenførte til flygtninge, som ikke har fået de tilstrækkelige kvalifikationer til at kunne stå på mål for det, der kræves på det danske arbejdsmarked.
I dag er der registreret knap 3.000 aftaler siden 2019.
Der har været en svag stigning i antallet af aftaler om igu-forløb bl.a. grundet corona.
Derfor er vi endnu ikke i mål med ordningen.
Vi skal fortsætte med at styrke indsatsen over for den her gruppe i den kommende periode.
Der lægges op til, at ordningen også skal omfatte personer, der har midlertidig beskyttelsesstatus i Danmark, fordi de bistod danske myndigheder i Afghanistan.
Denne gruppe er endnu ikke en del af ordningen, og det skal de selvfølgelig være.
Derfor bakker Venstre også op om denne del af forslaget.
Halime Oguz (SF), 2022-05-05:
Tak for det, og tak for ordet.
I dag skal vi behandle en lovændring af ordningen for integrationsgrunduddannelsen, som ønskes videreført.
Aftalen så første gang dagens lys i 2016 som en forsøgsordning og som en central del af trepartsaftalen om arbejdsmarkedsintegration.
For SF er det vigtigt, at arbejdsmarkedets parter tager et medansvar for integrationen, da vi på den måde opnår gode resultater og får en integration, som virker.
Derfor støtter vi fortsat op om ordningen, der øger flygtninge og familiesammenførtes muligheder for job, og som har vist sig at styrke målgruppens faglige, sproglige og sociale kompetencer samt kendskabet til det danske arbejdsmarked – alt det, der er med til at styrke integrationen, og det vil vi selvfølgelig gerne bakke op om.
Jeg kan på den baggrund meddele, at SF støtter op om forslaget.
Samira Nawa (RV), 2022-05-05:
Mange tak, formand.
Integrationsgrunduddannelsen er et rigtig godt og vigtigt redskab i forhold til at øge beskæftigelsen blandt flygtninge og familiesammenførte, og dermed er det også et rigtig godt redskab til at integrere mennesker i Danmark.
Integrationsgrunduddannelsen indeholder både en virksomhedsrettet del, der er fokus på sprog, og der er fokus på opkvalificering.
Som det er i dag, omfatter den jo flygtninge og familiesammenførte mellem 18 og 40 år, der har været i landet under 10 år.
I Radikale Venstre kunne vi egentlig godt tænke os at udvide målgruppen yderligere, fordi vores oplevelse er, at der også er mennesker, der har været her i mere end 10 år, og der er mennesker uden for den her afgrænsede aldersgruppe, der også kunne have godt af en integrationsgrunduddannelse, som er en rigtig god måde at få foden indenfor på arbejdsmarkedet på.
Vi bakker op om lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2022-05-05:
Mange tak.
Jeg havde jo håbet på lidt større ambitioner, når vi nu skulle revidere igu'en.
Jeg synes, det er fint, vi forlænger, og jeg synes også, det er fint, at vi inddrager afghanerne og ukrainerne, men vi burde have en igu, som havde en mere direkte indgang til arbejdsmarkedet i form af nogle kompetenceangivelser, en slags certifikater eller beviser for deltagelse eller/og en kompetence, som kunne føre en videre ind i et uddannelsessystem.
Derfor synes jeg stadig væk, der er nogle mangler, og igu'en kan nemt blive en blindgyde for nogen, og det synes jeg vi skal gøre noget ved.
Desuden mener jeg, at vi også har brug for en vigu – voksenintegrationsuddannelse – og det synes jeg vi skal tage hul på.
Så når det bliver ministerens tur, kan jeg lige så godt nu afsløre, at jeg har tænkt mig at spørge om, om der ligger planer for at forbedre den slags ting, på det tidspunkt.
Marcus Knuth (KF), 2022-05-05:
Tak, formand.
Det var os, der indførte integrationsgrunduddannelsen for 5, 6, 7 år siden, og den har jo været en forholdsvis stor succes i det meget bureaukratiske og bøvlede system, vi havde i forhold til at få flygtninge ud på arbejdsmarkedet.
Med den her ordning er der meget kortere tid, meget mindre bureaukrati, når man kommer ud i kommunen, for man skal ud på arbejdsmarkedet, man skal ikke igennem lange, tunge danskkurser, hvor man bare sidder og er på sociale ydelser og får penge ind på bankkontoen uden selv at bidrage.
Vi synes, det giver rigtig god mening at forlænge den, og vi er glade for, at det er et af de gode initiativer, vi havde på hele integrationsområdet, som Socialdemokratiet fører videre.
Så er der den del omkring de afghanske evakuerede, som jo er kommet hertil på en særordning, en særlov, og derfor har langt størstedelen af dem, i hvert fald sidst jeg tjekkede, ikke asylstatus og er derfor ikke indbefattet af igu'en, men det giver selvfølgelig god mening, at de også kan gøre brug af igu'en.
Så havde Pernille Vermund en rigtig god betragtning, for vi indførte jo netop en jobbonus som en ekstra gulerod, for at danske virksomheder kan tage flygtninge ind på deres arbejdsplads, men det blev altså indført på et tidspunkt, hvor der ikke var den massive efterspørgsel på arbejdskraft, som der er i dag.
Så jeg synes, det er en rigtig god pointe, og tak til Pernille Vermund for det.
Jeg synes, vi skal spørge ministeren, om det egentlig stadig væk er rettidig omhu med danskernes penge, eller om det er sådan, at erfaringerne viser, at de danske virksomheder vil tage folk ind alligevel.
For hvis det er tilfældet, er der jo ikke nogen grund til også at gøre brug af en bonus.
Så det synes jeg helt klart er et spørgsmål, vi skal forfølge.
Men overordnet set bakker vi op om lovforslaget her.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-05-05:
Det, vi hørte her til sidst, synes jeg da var interessant, og jeg er også spændt på at høre ministerens besvarelse på det.
Måske skulle man i virkeligheden indføre en bonusordning for mange ældre, der gerne vil ind på arbejdsmarkedet, for der er desværre stadig væk virkelig problemer, selv om det burde være helt naturligt.
Nå, men det er en anden snak.
Vi vil da også gerne høre ministerens svar på det sidste spørgsmål fra fru Pernille Vermund, og som blev gentaget af hr. Marcus Knuth.
Det er overhovedet ikke, fordi vi ønsker at støtte forslaget, men derfor er det jo interessant lige at høre, hvor langt vi kan komme.
Dansk Folkeparti har, fra integrationsgrunduddannelsen blev sat i verden i 2016, været modstandere af ordningen, og det er der flere årsager til.
En af hovedårsagerne er, at udlændinge, der har fuldført en integrationsgrunduddannelse, opnår ret til arbejdsløshedsdagpenge en måned efter gennemførelsen af uddannelsen, der som bekendt varer 2 år med en skoledel på 23 uger.
Integrationsgrunduddannelsen er en genvej til at opnå dagpengeret.
Da integrationsgrunduddannelsen blev indført, mente den daværende regering og arbejdsmarkedets parter, at nu havde man knækket koden til, hvordan man fik flygtninge og familiesammenførte ind på arbejdsmarkedet.
Jeg tror bare, at man må sige, at det ikke er tilfældet.
I 2018, da de første var kommet igennem igu-ordningen, var 45 pct. af de 21-64-årige flygtninge og familiesammenførte med mindst 3 års ophold i Danmark på arbejdsmarkedet.
I fjerde kvartal af 2021 var det tal faldet til 41 pct., så igu har altså ikke været nogen succeshistorie.
Ved udgangen af 2021 var der registreret 2.742 aftaler om et igu-forløb.
Før denne behandling tjekkede jeg de aktuelle tal, og ved udgangen af marts 2022 var der kommet 27 aftaler mere til, så det går altså ikke særlig hurtigt.
Det er måske lidt kedeligt med alle de her tal, men faktisk ret nyttigt i den her debat.
Nu vil man så videreføre uddannelsen, så den fortsætter frem til den 31. december 2023, og lade de personer, der er omfattet af særloven om afghanske tolke, omfatte af den, og det kan vi ikke støtte.
Marcus Knuth (KF), 2022-05-05:
Tak for det.
Som ministeren nok bemærkede, var jeg kritisk, i forhold til at man bare sådan automatisk går fra 3 år til 2 år i forhold til familiesammenføring uden at afprøve grænserne lidt nærmere.
Nu ved jeg godt, at ministeren er ny på området, men vi har været flere partier, der har syntes, at regeringen har været lige lovlig hurtige til at skære ned på en af de vigtige asylstramninger, som vi havde.
Mener ministeren, at man har gjort nok for at sikre, præcis hvor grænsen skal gå?
Er man måske ikke gået lidt for hurtigt til værks?
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-05:
Altså, bevæger man sig i den rigtige retning, eller bevæger man sig i den forkerte retning?
Hvis der kommer én person på den her ordning, har vi i princippet bevæget os i den rigtige retning.
Altså, jeg kan ikke forestille mig, at ordføreren tror, at der ikke kommer bare én person på den her ordning.
Hvis der nu kommer 1.000 på den her ordning og man synes, det skulle have været 3.000, kan vi godt diskutere det, for okay, det er fair nok, det er en gradsforskel, men vi kan jo ikke være uenige om retningen.
Det savner enhver indre logik.
Altså, det går bare ikke op for mig, sådan som det bliver fremstillet af den konservative ordfører.
Nu har jeg glemt spørgsmålet – jeg beklager.
Samira Nawa (RV), 2022-05-05:
Jamen indholdet er skam også rigtig godt, hvad angår de elementer, der indgik i det beslutningsforslag, der blev fremsat, fordi rigtig mange af dem jo en til en var de samme som de elementer, der var i den aftale, som Radikale Venstre har været med i.
Men der var jo også det her indholdselement, ikke bare en ordlyd, som en enkelt politiker har sagt, men indholdsmæssigt den diskrimination, hvor man kigger på nogle lande og udelukker andre lande.
Og det kan vi i Radikale Venstre ikke være med til at bakke op om.
Marcus Knuth (KF), 2022-05-05:
Jeg vil egentlig bare gerne springe videre til ministerens egen retorik, for hvis det er sådan, at målsætningen er, at jo flere der kommer hertil på ordningen, jo bedre er det, altså at 1 er godt, 2 er bedre, 3, 10, 100, hvad ved jeg, er endnu bedre, så er vores aftale da den, man skal stemme for.
Sådan må det jo være.
Så vil jeg lige følge op på det, ministeren sagde før, nemlig at ministeren regner med at følge præcis samme linje som sin forgænger.
Det kan jo lyde, som om det bare bliver et nej til alt, men den tidligere udlændinge- og integrationsminister var faktisk med til at åbne op for en helt ny forhandling af aftalen her, og han åbnede også op for nogle fornuftige justeringer.
Det er i hvert fald meget vigtigt for os.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-05:
Jamen helt klart.
Nu lød det også meget kategorisk, men der er jo ikke nogen her nede på jorden, der er ufejlbarlig, heller ikke min forgænger, så jeg er selvfølgelig klar til at se på, om vi kan gøre det bedre.
Og der er det bare min ambition at være nogenlunde det samme.
Susan Kronborg (RV), 2022-05-05:
Mange tak.
Jeg vil også benytte lejligheden til at sige et stort tillykke med det nye ministerie og med den nye ministerpost og også lige gøre opmærksom på tiltrædelsen af statsborgerretskonventionen, som vi jo fuldt og helt har tiltrådt, lige bortset fra at vi helt udtrykkeligt har taget forbehold for en administrativ rekursmulighed.
Men vi har jo tiltrådt begrundelseskravet ved alle afslag, og vi har så også implicit tiltrådt oplistningen af ulovlige kriterier.
Men jeg vil gerne høre, når vi nu har taget forbehold ved tiltrædelsen af statsborgerretskonventionen, hvor vi har taget forbehold for den administrative rekursmulighed, om det dog alligevel er noget, som ministeren vil overveje.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-05:
Jeg ved, at der er nogle skriftlige svar på vej til fru Susan Kronborg om den her sag, og så lover jeg at redegøre så godt, som jeg kan.
Jeg er ikke hundrede procent nede i rekursmuligheden på det her område.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-05-05:
Tak til ministeren for opbakningen til forslaget, og tak til ministeren for at gøre noget.
Jeg føler, at det er virkelig vigtigt, at vi endelig kan rykke på den her dagsorden, og derfor vil jeg jo gerne høre ministeren, hvornår ministeren forventer at vi kan begynde at se konturerne af en handlingsplan.
For hvis den prognose kommer til at holde stik eller stigningen fortsætter for antallet af partnerdrab i år, så tror jeg, at vi kommer til at sprænge alle rammer, for der har været rigtig mange partnerdrab, desværre, allerede i år.
Trine Bramsen (S), 2022-05-05:
Der arbejdes på fuldt tryk for at få den klar.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-05-05:
Jamen det lyder rigtig godt.
Jeg bliver bare bekymret, for jeg tror, at ministeren i en avisartikel sagde, at det ville blive efter sommerferien.
Og jeg synes jo, at det haster med at få sat nogle initiativer i gang.
Vi kan nok ikke løse det hele på en gang, og noget kræver nok også mere forskning.
Men jeg synes jo, at vi skal gøre det, vi allerede kan.
Så derfor vil jeg stille ministeren et andet spørgsmål, nemlig om ministeren vil være indstillet på, at forskning bliver en del af handleplanen.
Der er alle mulige ting.
Jeg hørte ministeren nævne, at behandling skal være en del af det.
Det er faktisk også noget af det, vi peger på her, nemlig ambulant rådgivning og også behandling til gerningsmanden.
Men jeg tror også, at vi har brug for at vide noget mere om de tegn, der helt præcis er, før det går galt.
Vi har viden om, at der er otte trin forud for et drab.
Men de udløsende faktorer tror jeg vi er nødt til at blive klogere på.
Vil ministeren overveje at tilvejebringe noget forskning i det?
Trine Bramsen (S), 2022-05-05:
Altså, jeg har lyst til at svare, at jeg ved nok.
Jeg ved, at der er 38.000 kvinder om året, der er udsat for vold, og at der hver måned er et partnerdrab.
Det er viden nok til at sige, at vi skal sætte i gang.
Det er jo ikke det, som spørgeren spørger til, men om vi skal dykke dybere ned i forståelsen af vold.
Jeg mener, at vi skal have en ny tilgang til vold, og de her otte trin, som der er forskningsmæssigt belæg for, altså på baggrund af de drab, der er sket igennem en lang årrække, mener jeg skal være en del af en ny handlingsplan.
Er der andre steder, hvor vi har behov for at styrke vidensgrundlaget?
Det vil jeg bestemt ikke afvise.
Men det allervigtigste i handleplanen – det allervigtigste – bliver altså, at vi får gjort op med, at det hører til det private, og at vi får lavet et markant opgør med, at partnervold er forbundet med tabu, og at der ikke er nogen steder at gå hen, når man er udsat for partnervold.
Det mener jeg er det allervigtigste, og så vil jeg aldrig modsætte mig, at der kan komme et bedre vidensgrundlag, og at vi også kan igangsætte spændende initiativer på den konto.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-05:
Tak for det.
Ministeren siger, at ministeren havde lyst til at sige: Jeg ved nok.
Der kom så efterfølgende et men.
Ministeren ved så formentlig også, hvis ministeren stort set ved nok, at Justitsministeriet udkom med en rapport, som optalte samtlige drab i perioden fra 2012-2017.
Der viste det sig desværre, men måske lidt forventeligt, at indvandrere og efterkommere udgør en meget stor andel af dem, der begår drab på kvinder i partnerrelationer, til trods for at de ikke udgør en voldsom stor del af befolkningen.
De udgør 9 pct. af befolkningen, og de udgør ifølge den her rapport 23 pct. af gerningsmændene.
Har ministeren og regeringen tænkt sig i den handleplan, som regeringen kommer med, at tage det her op?
Eller hvordan ligger det med det?
Trine Bramsen (S), 2022-05-05:
Vi må bestemt ikke lukke øjnene for den etniske forskellighed, der er, når vi taler om både vold og drab, men vi skal også have brudt det tabu, der er de steder, hvor man har en flot forhave med nogle pæne blomster, og hvor det er velstillede familier.
Vold foregår alle steder i det her samfund.
Derfor skal vi heller ikke – det er i hvert fald en bekymring fra min side – gøre det til noget, der foregår i bestemte miljøer, for sådan er det ikke.
Det foregår alle steder i samfundet.
Derfor er det helt afgørende, at vi får brudt med tabuet omkring vold, at vi får viden omkring vold, i forhold til hvad man skal kigge efter, og at vi får brudt med, at det hører til det private.
Men jeg anerkender, og det kan man også se på antallet af dem, der er på krisecentre, at der er en etnisk slagside, som vi heller ikke må lukke øjnene for.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-05:
Jeg tror ikke, at der er nogen, der vil sige, at det kun foregår i bestemte miljøer, men det er jo en ret voldsom overrepræsentation – altså at udgøre 9 pct. af befolkningen, men 23 pct. af gerningsmændene i de her sager om partnerdrab, er ret voldsomt.
Og vi ved jo også, at der i den islamiske kultur er et andet syn på kvinder og et andet syn på ligestilling end det, vi har i de vestlige lande.
Der er måske også nogle kvinder, som har svært ved at tale dansk, som ikke har et stort netværk i det danske samfund, og som dermed har sværere ved at komme ud af et voldeligt forhold.
Trine Bramsen (S), 2022-05-05:
Det lukker vi ikke øjnene for.
Det er helt, helt afgørende, at vi har det med.
I forhold til handleplanen må vi heller ikke lukke øjnene for det, men den kommer særlig til at fokusere på, at vi får brudt tabuet, at vi får gjort volden til noget, der ikke er privat eller hører til inde bag hjemmets fire vægge, at vi får redskaberne til, at myndighederne kan få øje på volden – og det er jo i alle miljøer – og at vi får nogle ordentlige steder, man kan gå hen, når man er udsat for vold.
Rosa Lund (EL), 2022-05-05:
Tak for det.
Undskyld, at jeg kom en lille smule for sent.
Måske har ministeren allerede sagt det, jeg har tænkt mig at spørge om, og så vil jeg bare sige undskyld på forhånd.
Jeg synes jo ligesom fru Karina Lorentzen Dehnhardt, at det er rigtig dejligt, at regeringen bakker op om det her forslag, men vi ved jo alle sammen godt, at handleplaner ikke er gratis, hvis de ligesom skal blive til noget; hvis de skal ud at fungere.
Så jeg vil egentlig gerne spørge regeringen til finansieringen.
Altså, er det noget, man forestiller sig skal forhandles i forbindelse med finansloven?
Eller forestiller man sig, at det skal forhandles i en anden reserve eller pulje, eller hvad man skal sige?
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-05:
Jamen jeg vil da også sige, at jeg selv har været studentermedhjælp her på Christiansborg for mange år siden, og der sad jeg også nogle gange og læste listerne – det er jo så i et 14-årigt perspektiv.
Dengang var der da en væsentlig større skævhed i, hvad for nogle lande folk, der fik statsborgerskab, kom fra.
Nu synes jeg, at vi rammer en bedre balance i forhold til den interaktion, der er, mellem Danmark og verden.
Og jeg er enig i, at der har været en periode, hvor det har været for ligetil på flere fronter.
Marcus Knuth (KF), 2022-05-05:
Jeg vil begynde med igen – nu har jeg gjort det mange gange – at ønske ministeren tillykke med den nye ministerpost, for lige præcis statsborgerskab er nok et af de vigtigste områder i udlændingepolitikken, altså spørgsmålet om, hvem der bliver dansk statsborger.
Og når vi kigger tilbage i historien, har vi jo – det tror jeg ministeren er meget enig i – været meget, meget naive.
Ministeren kender til alle de problematikker, der er, med klaner på Motalavej, hvor dybt kriminelle grupperinger over tid har fået dansk statsborgerskab.
Det har vi jo så rettet op på hen ad vejen.
Men når man f.eks. kigger på det her lovforslag, ser vi jo stadig væk – bl.a. fordi der er nogle bagatelgrænser i straffeloven – at folk kan begå omfattende tyveri igen og igen og igen og stadig væk flyve lige under radaren, så det ikke engang udløser en karensperiode.
Jeg vil ikke tage lige det med ministeren nu, men i hvert fald ligesom hr. Morten Dahlin opfordre til, at ministeren snarest muligt indkalder til de drøftelser om små justeringer af aftalen, som vi havde i udsigt med ministerens forgænger – det vil vi se frem til.
Magnus Heunicke (S), 2022-05-05:
Det er jo helt korrekt, at det fungerer som smertelindring, og der er flere andre elementer omkring det, og i og med at vi jo har en lovlig medicinsk cannabis og der er – det er i hvert fald den her ordfører meget, meget bekendt med – problemstillinger i forhold til det globale marked og det at få leverancer af produkter til Danmark og sådan set til hele verden, så er der mennesker, der er kommet i klemme.
Det er jeg fuldstændig enig i.