runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2018-05-24:
Det har jo nærmest været et fyord.
Forleden var der en forsker, der forsvarede sin ph.d.
Den handlede om gentagelser og om behovet for gentagelser.
Det har nærmest været helt fejet af bordet i hele det her konstante krav om forandringsparathed.
Jeg synes, det er så godt, at der kommer forskere på banen og problematiserer det, at vi hele tiden vil forstyrre børn, når det, de har behov for, i høj grad også er kontinuitet.
Selvfølgelig skal der også være afveksling og ture ud i det blå og alle de her ting, men hvis vi fjerner rammer og strukturer fra børnene, så er det altså, mener jeg, gift for deres velbefindende.
Jacob Mark (SF), 2018-05-24:
Det synes jeg sådan set er et spændende eksempel, og det er jo noget, der sker på flere skoler, altså det her med hundrede procent projektundervisning.
Nu nævnte ministeren også selv de lange skoledage.
Jeg antager, at når ministeren nævner det, er det, fordi ministeren også mener, at det kan have været medårsag til mistrivsel.
Men vi ved det jo faktisk ikke rigtig.
Vi ved jo faktisk ikke rigtig, hvad det er, der fører til de unges og børnenes mistrivsel, og det er det, jeg gerne vil finde ud af.
Og hvis ministeren har ret i, at de to ting fører til mistrivsel, synes jeg da, at vi skal tage det seriøst og ændre på det.
Så kan ministeren ikke se fornuften i, at man faktisk får lavet et arbejde, hvor man forsøger at afdække, hvad det er for nogle strukturer, der har gjort, at der er flere unge, der mistrives i Danmark?
Merete Riisager (LA), 2018-05-24:
Jeg mener som sagt, at spørgsmålet om trivsel og det gode børneliv er komplekst.
Jeg mener, at struktur er et af de begreber, der har en kæmpe betydning.
Og jeg mener, at det, at vi har fået skabt nogle usikre strukturer omkring børn og unge, er medvirkende til at skabe mere usikkerhed, angst og mistrivsel.
Det gælder både hjemme og i skolen.
Et eksempel kan være forsøg med hundrede procent projektundervisning, som man laver i den bedste mening, fordi man gerne vil udfordre børnene, gøre dem til fremtidige innovatorer, men det, det også gør, er, at det kan skabe et ekstremt udfordrende mentalt miljø for børn og unge, som har brug for at vide noget om, hvad der skal ske.
Hvordan er min hverdag?
Hvad kan jeg regne med?
Det er en fuldstændig almindelig forudsætning for børns måde at opbygge deres verden på, at de også kan have en forventning til, hvordan deres verden ser ud.
Så hvis man skaber flydende strukturer omkring børn og unge – det her er bare et eksempel – så mener jeg simpelt hen, at man skaber dårlige rammer for tryghed og trivsel.
Annette Lind (S), 2018-05-24:
Nu er det sådan, at vi i Socialdemokratiet faktisk går ret meget op i at prøve at få fingrene væk fra de her ting ude i den offentlige forvaltning.
Vi gider godt lytte til, hvad der rent faktisk foregår ude i den offentlige forvaltning.
Derfor vil vi også gerne med vores selvstyrereform være med til at slippe tøjlerne meget mere i forhold til personalet, som er ude hos de ældre, og i forhold til lærerne.
Vi har faktisk en tro på, at de har et ansvar og en frihed under ansvar.
Jacob Mark (SF), 2018-05-24:
Det synes jeg faktisk er en udmærket idé, og det tror jeg at jeg vil gå videre med, når vi mødes i august eller september, eller hvornår det lige giver mening med sådan en høring.
Jeg kunne godt tænke mig nu, når jeg har ordføreren på talerstolen, at høre
: Er der noget i de strukturer, der er i dag, som Dansk Folkeparti ligesom mener kan være medårsag til unges stigende mistrivsel?
Nu sagde ministeren jo faktisk det her med, at det kunne være, hvis det er uklart, hvad rammerne er, eller de lange skoledage.
Er der noget, som Dansk Folkepartis ordfører kan pege på egentlig burde ændres?
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-05-24:
Jeg var faktisk meget enig med ministeren, da hun talte om utrygge rammer, manglende disciplin og manglende rammer.
Det er simpelt hen så afgørende for børn, at der er forudsigelighed, at der er ritualer, at der er rammer, at der er disciplin, og at de ved, hvad de skal.
Er der ikke den sikkerhed, opstår der ofte stress.
Det, vi faktisk kan hjælpe børnene og skolerne med, er hele tiden at sørge for, at der er rammer og forudsigelighed.
Jeg er fuldstændig enig, og jeg er egentlig glad for, at en liberal minister har en så forholdsvis konservativ tilgang til undervisning.
Det synes jeg bare at jeg ville bakke op her fra Dansk Folkepartis side.
Henrik Dahl (LA), 2018-05-24:
Først vil jeg sige tak for den gode tale og den konstruktive tone, som den blev holdt i.
Det giver en god trivsel her i Folketinget, og det tror jeg også giver en rigtig god trivsel ude på skolerne.
Men så er der et problem, jeg gerne vil høre ordførerens holdning til, og det er overdiagnosticering.
Børne- og Ungdomspsykiatrisk Selskab, som organiserer læger inden for det her felt, har jo flere gange advaret imod det, altså sagt, at vi skal passe på ikke at overdiagnosticere, fordi det tager – for at sige det lidt populært – pladserne fra dem, der er alvorligt syge.
Og det bliver også understøttet af andre psykiatere.
Er ordføreren enig med mig i, at overdiagnosticering er et problem, vi skal tage alvorligt?
Jacob Mark (SF), 2018-05-24:
Ja, det er jeg faktisk enig i.
Da jeg sad som børneudvalgsformand ude i en kommune, i et byråd, oplevede jeg faktisk, at der var mange forældre, som nærmest kom og bad om, at deres barn skulle få en diagnose, fordi det udløste en masse ekstra hjælp.
Nogle gange havde forældrene ret, men andre gange havde forældrene ikke ret, og de lagde jo selvfølgelig et pres på kommunen.
I virkeligheden skulle de forældre jo bare have haft at vide, at hvis deres barn havde problemer, skulle problemerne løses der, hvor de er, og uden at der skal sættes en diagnose på barnet.
Det er ikke særlig godt, at vi er kommet dertil, hvor folk aktivt kommer og beder om en diagnose for at få hjælp til deres børn.
Den hjælp skal de have uanset hvad.
Anni Matthiesen (V), 2018-05-24:
Tak for en rigtig god ordførertale.
Nogle gange tænker jeg selvfølgelig også tilbage på, hvordan det var, da man selv var ung, og jeg tror nok, at vi er mange, der kan sige, at vi ikke var så overvåget, som unge mennesker er i dag.
Jeg kunne godt tænke mig også lige at få SF's ordfører til måske at give et svar på noget, og jeg håber, at han har et svar på det, for det er jo store spørgsmål, vi har med at gøre i salen her i dag.
Jeg tænker lidt i forhold til forældreansvarsopgaven, også i den her debat.
Jeg tænker lidt på, at man netop hører, at rigtig mange unge mennesker faktisk næsten ikke taler med deres forældre, det med, at man sjældent mødes, og når man mødes, sidder både forældre og for den sags skyld også de unge mennesker selv med iPhones, og det vil sige, at man ikke er i direkte kontakt med hinanden, men sidder på hver sin side af bordet med hver sin iPhone.
Har ordføreren nogen tanker, nogen ideer til, hvordan vi også kan påvirke den kultur, altså den kulturændring, som jo er skabt igennem de seneste 10 år?
Jacob Mark (SF), 2018-05-24:
Jeg tror, at den kultur, vi har fået skabt, handler meget om, at alting skal have en nytte, altså at alt, hvad vi gør, skal gøres, fordi det skal kunne bruges på et eller andet tidspunkt ude i fremtiden. Jeg tror, at vi skal hjælpe forældrene til bedre at forstå, at alting ikke behøver at have en nytte, og at det nok skal gå, selv om deres børn ikke ligger i toppen af en eller anden prøve, eller selv om barnet ikke lige leverer på en national test, eller selv om barnet lige har brug for et ekstra halvt år for at blive vurderet uddannelsesparat.
Jeg kan faktisk godt blive ret nervøs for den generation, som jeg selv repræsenterer, der har været igennem mange af de her ting, og som kommer ud nu og skal være forældre.
De gør det jo i en god mening, for de vil jo gerne have, at deres børn har alle muligheder i livet.
Men så kan forældrene i den bedste mening komme til at forstærke det strukturelle pres, der er i forvejen.
Jeg kommer til at tænke på en reklame med Uffe Holm, jeg så i tv, hvor han kom til en forældresamtale, og det første, han spurgte om, var: Hvordan klarer mit barn sig i den nationale test?
Og da han fik at vide, at det går godt, gik han sin vej.
Men der er meget andet, der er vigtigt.
Anni Matthiesen (V), 2018-05-24:
Det er det der med at få skabt det hele menneske, og der er jo ikke noget ved at klare sig godt i de nationale test, hvis man rent ud sagt ingen venner eller intet netværk har og man altid føler sig ensom eller for den sags skyld angst.
Men netop, når man kigger tilbage i historien, har der jo været en tendens til, at vi forældre forventer – måske håber – at vores børn i hvert fald når mindst det samme som os selv, og det er også på en eller anden måde med til at presse de unge mennesker.
Man tager nogle gange sig selv i at komme til at spørge ind til noget, som måske næsten er unødvendigt at spørge ind til.
Men igen, er det noget, vi bare skal italesætte, eller har ordføreren nogen konkrete ting, som SF's ordfører tænker vi er nødt til at få taget fat på?
Jacob Mark (SF), 2018-05-24:
Jeg tror, det var noget af det, den her trivselskommission kunne være kommet med bud på.
Jeg tror, at noget af det kunne have været løst, hvis man fjernede nogle af de der mange test, som jeg har nævnt, i skolen.
Jeg synes, at den melding, som fru Anni Matthiesen og den daværende uddannelsesminister kom med, måske er et af de mest effektive redskaber.
For når der lige pludselig er en Venstreminister og en Venstreordfører, der fuldstændig utraditionelt går ud og siger, at det ikke er det her, der nødvendigvis er det vigtigste, for det er også vigtigt, at dit barn trives, og det er også vigtigt, at dit barn har det godt og har venner, så tror jeg, det kan være lige så effektfuldt og får flere forældre til at tænke, at det nok skal gå uanset hvad.
Til den del, der handler om friskolerne, vil jeg bare sige, at nogle af de friskoler, som jeg synes gør det allerbedst, er nogle af dem, der arbejder f.eks. med karakterfri eksamener.
Det var også derfor, at vi indførte karakterfri klasser i gymnasiereformen.
Det var noget, vi løftede ind fra SF, og som var rigtig vigtigt for os.
Så der har vi ladet os inspirere lidt af dem.
I forhold til hvad vores sundhedsminister gjorde, må jeg være svar skyldig.
Jeg ved ikke, hvad sundhedsministeren lige præcis har gjort, men jeg ved jo, at en af de målepinde, der fylder alt i den reform, som vi vedtog, da SF var med ved roret, jo er trivsel.
Der er andet end bare faglighed.
Der er andet end kun det at levere i nationale test, der fylder noget.
Der er også det, at eleverne skal have det godt.
Det var ikke vores sundhedsminister, men det var jo, fordi vi var med i regeringen, og fordi vi var med til at lave det arbejde op mod folkeskolereformen.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-24:
Det, jeg sådan fiskede lidt efter, var noget andet.
Men jeg synes også, det er rigtig godt med det fællesskabsklippekort og mange af de ting, som vi fik fokus på i den sidste satspuljeforhandling.
Nu har jeg selv en erfaring med en ældre kvinde.
Jeg har talt med en sosu-medarbejder, som rullede hende ud i hendes kørestol hen under et lille træ, fordi der var solskin.
Og så måtte han jo sige til hende, at hun ikke måtte sige det til nogen, for hun var faktisk ikke visiteret til at få lov til, at der skulle bruges tid på at køre hende hen under det lille træ.
Det viser jo for mig, at der også er nogle strukturer og måske noget organiseringsmæssigt, som vi kan kigge på, og som ikke er godt.
Udover at vi kan lave en masse projekter, skal der måske også kigges på, om det kan være rigtigt, at man som sosu-medarbejder ikke må rulle en ældre kvinde ud i solskinnet, så hun kan sidde under et træ, hvis det er godt vejr ligesom i dag.
Annette Lind (S), 2018-05-24:
Nu er det jo sådan, at vores ældreordfører er til forhandlinger, og at jeg er undervisningsordfører og standin.
Noget af det, hun har fortalt mig, er, at hun har været ude hos en ældre dame, hvor det var sådan, at hun kun kom ud hver sjette uge.
Hun kom altså ikke ud af sin lejlighed og ud på gaden mere end en gang hver sjette uge.
Ældreklippekortet har hjulpet til, at hun kunne samle de her point sammen.
Hun har ikke haft nogen pårørende, som kunne hjælpe hende ud.
Jeg synes, det er for ringe, som vi ville have sagt i Jylland, at folk skal sidde 6 uger inde i deres lejlighed uden at kunne komme ud.
Det er en af de ting, vi kunne tage fat i.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-24:
Tak for en fin tale.
Jeg er klar over, at ordføreren er standin, eller hvad det nu hedder, for ældreordføreren i Socialdemokratiet, så jeg har bare lige et lille forsigtigt spørgsmål her.
Jeg er enig langt hen ad vejen.
Vi har også nu en generation af ældre, der, som ordføreren er inde på, ikke bryder sig om at brokke sig for meget og gøre for meget opmærksom på, hvilke problemstillinger der er i deres liv.
Men som der står i vedtagelsesteksten, er det især ældre mænd, der ikke trives.
Ordføreren bruger en del tid på at sige, at der er skåret rigtig mange penge, og det er også problematisk, men jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren kunne sige lidt om, om der kunne være andre udfordringer, vi skal have gjort noget ved.
Er der andre udfordringer, som ordføreren lige ser vi skal gøre noget ved?
Jacob Mark (SF), 2018-05-24:
Skulle man så have lavet den kæmpe brøler at være blevet klogere på sin uddannelse – have fundet ud af, at man faktisk hellere vil lave noget andet med sit liv end den bachelor, man har taget – så skal man vente 6 år på at tage en anden uddannelse, for nu har vi også lavet et uddannelsesloft.
Når man så kommer ud på den anden side, kan man være heldig at være kommet ud på et arbejdsmarked, hvor der er stigende effektiviseringskrav på de fleste arbejdspladser, og hvis man skulle være så uheldig ikke at komme i arbejde eller at blive syg eller knække nakken, som vi kan se at stadig flere gør, så kommer man ind i et system, hvor man tester de ledige stadig mere på deres arbejdsevne.
De vildeste eksempler er, at folk, der er ledige, i en taxa er blevet kørt ud til et sted for at arbejde en halv til en hel time for så at blive kørt i taxa tilbage igen, fordi deres arbejdsevne lige skal prøves.
Oven i alt det her, som jo er de strukturer, som vi har besluttet herindefra, skal man i øvrigt også se godt ud.
Man skal huske at træne; man skal se ud ligesom folk i de reklamer, der er retoucherede; man skal være ligeså flot som dem på Instagram; man skal være på Facebook, Snapchat – alle de sociale medier – hele tiden, for hvad hvis de kammerater, der skriver der, skriver om noget, som man selv gik glip af?
Ja, jeg tror, det er på tide, at de unge får sådan lidt mere ro på, og at vi hjælper dem til at få det.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, at vi fortsætter debatten om at give de unge mere ro på og sikre, at de har en større trivsel.
Det arbejde vil jeg fortsætte.
Tak for debatten.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-24:
Som ministeren og som jeg også selv var inde på i den indledende tale, jeg holdt, er ældres mentale sundhed selvfølgelig afhængig af et samspil mellem de individuelle ressourcer, som den ældre har, og den samfundsmæssige kontekst og de betingelser, man er en del af.
Det er også en af de konklusioner, som Sundhedsministeriet har lavet sammen med Center for Sundhedssamarbejde ved Aarhus Universitet, så den vil jeg så lige fremhæve her i dag, fordi jeg synes, der er nogle rigtig gode konklusioner og pointer i den, som vi godt kan tilslutte os i Alternativet.
Nogle af konklusionerne er f.eks. at tilpasse indsatserne til den enkelte ældres karakteristika, at inddrage sociale komponenter i indsatserne og styrke den mentale sundhed, at fokusere på helhedsorienterede indsatser, at fokusere mere på forebyggende indsatser til yngre raske ældre, at udvikle muligheder for tilpasning til personlighed og individuelle karakteristika, at inddrage pårørende og civilsamfundet i indsatserne, og at der forskes mere kvalificeret i ældres mentale sundhed og trivsel.
I Alternativet vil vi gerne lægge op til og vi vil gerne opfordre ministeren til, at de her anbefalinger i højere grad bliver brugt, og jeg vil gerne høre, om de vil blive brugt i højere grad, end de bliver nu, så vi har en fornuftig balance mellem ældres frihed og mulighed for at få en værdig alderdom og et samfund, hvor det kan lade sig gøre.
Vi mener som sagt, at der er brug for en helhedsorienteret indsats, og at man er nødt til at lytte til hver enkelt ældre.
Og vi står i en situation i dag, som jeg også nævnte tidligere, som vi ikke kan være tjent med, og vi har altså en alt for stor gruppe af ældre, der ikke trives, og som kæmper med dårlig mental sundhed.
Alle har fortjent en værdig og god alderdom og afslutning på livet og en chance for at visne glad, som jeg nævnte i starten med Oehlenschläger, som kaldte det det.
Så jeg ser frem til debatten i dag.
Jane Heitmann (V), 2018-05-24:
Tak for det.
Jeg deler bestemt det udgangspunkt, at der har brug for, at vi får set på unges trivsel, og jeg deler sådan set også ordførerens udgangspunkt, i forhold til at eksamenspres kan være medvirkende til, at nogle unge ikke trives.
Heldigvis har vi jo i dagens Danmark rigtig gode eksamensfri friskoler, og hurra for det frie skolevalg, for det betyder jo, at forældre kan vælge den skoleform, som passer bedst til det barn, man nu har.
Der er beskæftigelsesområdet, der er børne- og undervisningsområdet, der er socialområdet, der er også sundhedsområdet, og nu er det jo ikke så forfærdelig mange år siden, at SF havde sundhedsministerposten.
Hvilke initiativer tog SF's sundhedsminister dengang, da man selv havde teten i regeringen med posten som sundhedsminister til at styrke børn og unges trivsel?
Anni Matthiesen (V), 2018-05-24:
Jeg er faktisk enig med ordføreren.
Jeg tror ikke, at man kun skal kaste sig over sundhedsområdet og forsøge at helbrede der.
Jeg tror helt bestemt, at vi har en forpligtelse i forhold til også at forsøge at sikre, at man ikke når dertil, hvor man får brug for sundhedssystemet.
Og der kan det være nødvendigt, at man også breder det mere ud og for den sags skyld også kigger på nogle af de andre områder.
Henrik Dahl (LA), 2018-05-24:
Tak for ordet.
Hvis jeg nu skulle gøre mig selv til advocatus diaboli, altså djævelens advokat, så kunne man jo forestille sig, at nedsættelsen af en trivselskommission måske ville vise – og jeg understreger, at det er måske – at årsagen til de største trivselsproblemer blandt børn og unge ikke er prøver, men måske en forsømmelig børneopdragelse, adgang til sociale medier i timerne og den almindelige opløsning af struktur i skolernes hverdag, hvis man f.eks. sammenligner med min egen skoletid for mange år siden.
Det er jo et forløb, der sådan set ville svare til forløbet omkring Lønkommissionen, hvor der var en forhåbning om, at den ville påvise lav løn i den offentlige sektor og ulige løn mellem mænd og kvinder, men man endte med at nå frem til det modsatte.
Men spøg til side.
At nedsætte en kommission er en stor og tung manøvre, som tager lang tid, og den tid mener jeg sådan set ikke at vi har, når trivsel i forvejen er en meget vigtig prioritet for regeringen og der er sat mange aktiviteter i værk, som Socialistisk Folkeparti jo også støtter, og derfor kan vi i Liberal Alliance ikke støtte forslaget.
Men nu, hvor jeg har ordet alligevel, så lad mig knytte nogle bemærkninger til de tanker, der – fornemmer jeg i hvert fald – er baggrunden for forslaget.
Man har jo den talemåde, at eksamen er de flittige elevers fest, og derfor synes jeg, at det er helt forkert at tale de dyder ned, som eksamener hviler på.
Lad mig belyse det med et eksempel.
Eksamen er jo en fejring af meritokratiet.
Min morfar var ufaglært arbejder, og min mormor var hjemmegående husmor, men takket være stor flid og god forstand blev min mor cand. mag. og fik et langt og lykkeligt arbejdsliv som gymnasielærer, og det kunne jo kun lade sig gøre, fordi skolen dengang var meritokratisk.
Uden et meritokratisk system ville klassesamfundets struktur jo være blevet reproduceret, men i stedet for blev mønstret brudt, så arbejdsmandens datter i 1953 fik den højeste studentereksamen på Aarhus Katedralskole og på den måde kunne lukke dørene til universitetet op.
Det her meritokratiske princip er et godt princip, som jeg hylder, for det er langt den bedste vej til at bryde den sociale arv, at man med flid og dygtighed kan slå burgøjsernes dovne afkom.
Så eksamen er som allerede nævnt en fejring af at være flittig, en fejring af at gøre sig umage.
Det er noget, vi skal tale op, og det skal vi fremme, i stedet for at fremstille det som farligt og forkert.
Tak for ordet.
Jacob Mark (SF), 2018-05-24:
Tak for det.
For der var nogle af de unge, der var kommet med i panelet, og som var rigtig glade for initiativet, skal jeg i øvrigt sige, og som syntes, at det var rigtig godt, men som var lidt bekymret over, at det var så afgrænset til at være på sundhedsområdet og til, at det nærmest var de unge selv, tror jeg formuleringen var, der skulle blive mere robuste.
Men der kan jo også ske det, at det måske er nogle strukturer eller noget, vi har vedtaget herinde, der gør, at de mistrives.
Så er det jo vigtigt, at man kan tage det med på andre områder og så måske få ændret på det.
Så jeg håber, at der er den åbning.
Tak for det.
Og tak for nogle spændende bemærkninger.
Jeg er ikke imod prøver, og jeg er ikke imod eksamener.
Jeg mener, at det er godt, der er konkurrence, hvis konkurrencen er sund og man konkurrerer med sig selv.
Jeg synes altid man skal arbejde på at forbedre sig, og jeg synes, det er godt, at eleverne og børnene ved, at de kan gøre det bedre endnu.
Det, som jeg studser over, er, om den måde, vi tester på og prøver på, og om det omfang, vi bruger karakterer i, er sundt for vores børn derude.
Der tror jeg vi er gået for langt, og det ser jeg bl.a., når jeg sammenligner med nogle af de andre lande, f.eks. Finland, som vi jo i fællesskab har været ovre at besøge.
Er en national test den flittiges fest?
Tak for det.
Jeg synes, det var vigtigt, at også Venstre melder sig på banen, for det vigtigste er næsten bare, at vi får en fælles erkendelse, og så må vi finde ud af, hvad vejen er til at løse det problem.
For vi kan ikke have, at de unge har det sådan.
I forhold til debatten om de lange skoledage vil jeg sige, at jeg tror, det er en debat, vi skal vente med.
Men det, der er spændende ved den, er jo, at vi faktisk ikke helt ved, om det er ministeren eller fru Anni Matthiesen, der har ret.
Det er derfor, jeg gerne vil have sådan en kommission.
For som ordføreren siger, er meget af det her jo uvist.
Hvad det er, der gør, at de unge mistrives, ligger i uvished.
Og det er sådan set derfor, jeg gerne vil have nogle eksperter til at se på, om der er nogle strukturer, der gør, at de unge ikke har det så godt.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget – for jeg blev rigtig glad, da jeg så sundhedsministerens initiativ.
Hvis der nu sidder nogle unge i det panel, som kommer med forslag til ændringer, der kan fremme deres trivsel på undervisningsområdet, vil fru Anni Matthiesen så løfte det fra sundhedsområdet og over på undervisningsområdet?