runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2017-03-29:
Jeg vil gerne indlede med at sige, at det jo altid er utrolig tragisk, når børn og unge forsøger at begå selvmord.
Det gælder, uanset om der er tale om danske børn og unge, eller om der er tale om mindreårige i asylsystemet.
Jeg tror derfor også, at vi alle her i Folketinget kan blive enige om, at hvert eneste selvmordsforsøg selvfølgelig er et for meget.
Når det er sagt, er det altså også desværre en kendsgerning, at de mennesker, der kommer her til Danmark som asylansøgere, både kan lide af depressioner, traumer og andre psykiske lidelser og også medbringer disse som udfordringer, når de så netop kommer til Danmark.
Derfor er det også sådan, at alle asylansøgere, som kommer til Danmark, får en medicinsk screening, eller de tilbydes det.
Dette sker allerede, mens de opholder sig i modtagecentret.
Vi kan jo af gode grunde ikke tvinge asylansøgere til at gennemgå en sådan medicinsk screening, men hvis en asylansøger vælger ikke at tage imod screeningen i modtagefasen, tilbydes man screeningen igen, når man er blevet indkvarteret på et opholdscenter.
Derudover har alle asylansøgere adgang til akutte og nødvendige sundhedsydelser, herunder psykiatrisk behandling.
Det skal jo bl.a. være med til at sikre, at asylansøgere ikke udgør en fare for sig selv eller for andre.
Vi har jo faktisk også tidligere mødtes i et samråd om præcis det her emne, og hvis man sådan sammenfattende skal sige det, er det sådan, at i de opgørelser, der er, over selvmordsforsøg og også selvmordsadfærd, som der omtales i den artikel, som der bliver henvist til her, kan man se, at antallet af selvmordsforsøg og selvmordsadfærd varierer ganske betydeligt fra kvartal til kvartal, men også fra år til år.
Det kan derfor være meget svært at tale om en entydig tendens.
Men jeg vil gerne understrege, at for mig er det helt essentielt, at ethvert selvmordsforsøg selvfølgelig er et for meget, og at vi derfor også alle, tror jeg, kan være enige om, at vi har en interesse i at gøre, hvad vi kan, på det her felt.
Yildiz Akdogan (S), 2017-03-29:
Tak for det, og tak for ministerens svar.
Det er jo rigtigt, at vi har haft et samråd om det her tilbage i december måned, og det var primært det første kvartal af 2016, vi havde tallene fra, og siden er det kun gået én vej, og det er desværre den forkerte vej.
Som ministeren også siger, er det 33 for mange, den mening deler jeg.
Spørgsmålet er så: Hvad skal vi så videre herfra?
Men der sker jo noget, der sker en øgning i antallet, så der er et eller andet, der går galt, hvad enten det er screeningen, der går galt, eller registreringen, jeg ved det ikke, men jeg kan konstatere, at der er 33 tragiske skæbner, 15-, 16-, 17-årige børn forsøger selvmord.
Så jeg vil høre ministeren, om ministeren, siden vi sidst havde samrådet om det her emne, har nogle nye redskaber til at kunne reducere det her antal, så vi fremadrettet ikke skal have børn, der forsøger selvmord eller har selvmordsadfærd.
Inger Støjberg (V), 2017-03-29:
Jeg tror, at man bliver nødt til igen at se det, i lyset af at det kan svinge meget fra kvartal til kvartal og fra år til år.
Det handler jo simpelt hen om, hvem der kommer hertil, hvad de mennesker måtte medbringe af psykiske problemer.
Det er jo ikke, fordi der er nogen i Folketinget, som ikke tager den her problemstilling alvorligt, det tror jeg vi gør alle sammen.
Hvis jeg skal sige, hvad der er blevet gjort siden sidst, kan jeg sige, at vi selvfølgelig følger det her område meget nøje, men for mig er det faktisk ikke et spørgsmål om statistikker og tal.
For mig er det et spørgsmål om, om operatørerne på asylcentrene har de rigtige redskaber, og det mener jeg sådan set at de har nu, og de gør et enormt stort stykke arbejde.
Vi kan hurtigt komme ind i et kvartal, hvor der f.eks. er meget, meget få selvmordsforsøg, og det håber jeg selvfølgelig meget på at vi gør, og at meget, meget få udviser den her adfærd.
Det håber vi jo alle sammen på.
Men det må bare ikke være et spørgsmål om statistikker og tal.
Det må være et spørgsmål om, om operatørerne har de redskaber, der skal til, og om de gør noget, når sagerne opstår, og det mener jeg altså at de både har gjort og gør.
Yildiz Akdogan (S), 2017-03-29:
Selvfølgelig skal det ikke handle om tal, men det her handler faktisk om 33 tragiske skæbner.
Det er børn, 15-, 16-, 17-årige børn, som har forsøgt selvmord.
Der skal meget til, før man er helt derude, at man prøver at tage sit eget liv.
Så det handler om mennesker, og det er også derfor, vi har det her spørgsmål.
Men jeg hører ikke på ministeren, at der egentlig rigtig er nye tiltag på banen, selv om tallet er steget, siden vi sidst mødtes til et samråd, og det undrer mig.
Mener ministeren virkelig ikke, at der skal gøres yderligere tiltag, for at vi kan få reduceret det her antal?
Inger Støjberg (V), 2017-03-29:
Det er jo stadig væk sådan, at man bliver screenet, og takker man nej til screeningen, får man tilbuddet senere hen.
Det er jo ikke sådan, at man bliver opgivet i systemet, faktisk bliver der tværtimod fulgt meget op.
Jeg vil også gerne understrege, at det netop ikke er i område, hvor der er blevet skåret ned på ressourcer eller noget som helst, tværtimod, for
med antallet, der kommer hertil, af unge, uledsagede, følger pengene også med.
Så det her er ikke et spørgsmål om penge eller ressourcer.
Jeg tror simpelt hen, man bliver nødt til at se det i lyset af, hvilken psykisk ustabilitet der er forbundet med det, når man kommer hertil, og hvad man kan have med af psykiske lidelser i bagagen.
Det er noget, vi skal være uhyre opmærksomme på.
Jeg tror ikke, man finder et eneste medlem af Folketinget, der ikke er enige i det.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-03-29:
Jamen så tak til ministeren for at stille op.
Jeg kan ikke se, hvad det har med kulturministeren at gøre, for jeg spurgte jo sådan set ikke til biblioteket.
Det er en anden diskussion.
Det er jo heller ikke et ligegyldigt parti, der har sagt det her.
Det er et regeringsparti, så jeg synes egentlig, det er væsentligt at snakke med ministeren for ligestilling om, hvordan man i regeringen ser på KVINFO.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, at ministeren forholdt sig til, at der er et parti i regeringen, der mener, at KVINFO står for statsfeminisme og politisk propaganda.
Jeg synes egentlig, det er fair nok at bede ministeren for ligestilling om at forholde sig til, om hun er enig i det.
Karen Ellemann (V), 2017-03-29:
Lad mig starte med at sige ganske klart, at KVINFO sådan set er kulturministerens ressort.
Jeg er med på, at det er interessant at høre ligestillingsministerens holdninger til det her.
Det, der er vigtigt for mig at slå fast, er, at kulturministeren har oplyst, at beslutningen om at lægge den biblioteksopgave, som KVINFO løser i dag, ind under Det Kongelige Bibliotek, er et led i den samling af biblioteksopgaver, som er sket de senere år.
Hvad angår det konkrete spørgsmål om statsfeminisme og politisk propaganda, mener jeg sådan set ikke, at jeg som minister skal stå på mål for et andet partis udtalelser, så det vil jeg gerne holde mig fra.
Nogle har måske nogle gange den opfattelse, at de nærmest agerer som et politisk parti, og det må jo stå for hver persons egen regning, hvad man udtaler sig om i den sammenhæng.
er en af styrkerne i forhold til ligestillingen netop, at der er rigtig mange, der blander sig i debatten, og at der faktisk er mange forskellige stemmer.
Det mener jeg er nyttigt og gavnligt for ligestillingsdiskussionen, for det er gennem debatter og gennem dialog, at vi bevarer fokus på lige præcis de ligestillingsudfordringer, som mænd og kvinder stadig væk møder i det her samfund.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-29:
Nu har jeg selvfølgelig umådelig svært ved at forestille mig, at der er gråzoner, regeringen ikke har fået øje på.
Men skulle det ske, synes jeg, at vi skulle få dem op til overfladen.
For det er klart, at vi jo kun har en fælles interesse i det.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-29:
Vil regeringen revidere indsamlingsloven inden for en overskuelig fremtid?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-29:
Den nye indsamlingslov trådte i kraft den 1. juni 2014.
Tidligere blev indsamlingsområdet administreret af de enkelte politikredse, og et af formålene med at lave en ny indsamlingslov var at samle administrationen af indsamlingsområdet et sted.
Derfor blev der med den nye indsamlingslov oprettet et uafhængigt nævn, Indsamlingsnævnet.
Indsamlingsnævnet, der varetager tilsynet med, at indsamlinger foretages i overensstemmelse med loven, har et bredt overblik over, hvor indsamlingsloven fungerer i praksis.
Til sommer har indsamlingsloven været i kraft i 3 år, og Indsamlingsnævnet har oplyst, at nævnet i den anledning vil foretage en samlet evaluering af indsamlingsloven.
Nævnet forventer, at evalueringen bliver sendt til Justitsministeriet umiddelbart efter sommerferien.
Jeg ser frem til at modtage Indsamlingsnævnets evaluering, og når den foreligger, synes jeg faktisk, det vil være helt naturligt, at vi tager stilling til, om der er behov for at ændre indsamlingsloven og i givet fald hvordan.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-29:
Når jeg vælger at tage den her sag op med regeringen, er det jo, fordi den brancheorganisation, der dækker indsamlingsforeningerne, mener, at der er store huller i den her lov.
Der er bl.a. områder, hvor man ikke er underkastet en eller anden form for gennemsigtighed i forhold til de indsamlinger, der foretages.
Og det betyder jo, at der har været en stribe sager, hvor meget tvivlsomme organisationer har samlet penge ind fra folk, der i allerbedste mening gerne har villet sponsorere gode tiltag eller noget, der i hvert fald på papiret har lydt, som om det var vældig fornuftigt.
Og så har det vist sig, at pengene i hvert fald ikke er havnet der, hvor den person, der har sponsoreret, har ønsket at de skulle ende.
Det er selvfølgelig et problem, for hvis danskernes tillid til den her form for organisation eller til den her måde at støtte gode formål på smuldrer, vil det gå jo ud over rigtig mange organisationer, der har de bedste hensigter og samler penge ind for danskerne til alverdens gode formål.
Derfor synes jeg, det er et problem, at der tilsyneladende er et hul i de her regler.
Så kan man jo, hvis man følger med i pressen, finde ud af, at der også er et flertal i Folketinget, som synes, at det her er et problem.
Bl.a. har Socialdemokratiet, Alternativet, Enhedslisten, SF og mit eget parti, Dansk Folkeparti, jo også ytret vores skepsis over for den måde, reglerne er strikket sammen på i dag.
For noget tid siden var der så også en journalist, der ringede til min gode kollega fra Venstre retsordfører hr. Preben Bang Henriksen, der siger, at det vil være som at sparke en åben dør ind, for der ser ud til at være et gevaldigt hul, som han siger, som giver anledning til revision af loven.
Så egentlig vil jeg bare spørge: Nu siger ministeren, at der kommer en evaluering til sommer, som regeringen vil få oversendt umiddelbart efter sommerferien.
Hvornår vil vi kunne regne med, at der vil blive indkaldt til forhandlinger om det her?
For umiddelbart lyder det jo, som om der i hvert fald ikke kommer til at ske noget sådan lige nu og her, men at det er noget, vi skal forholde os til om et år.
Så hvornår og hvordan?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-29:
Præcis hvornår synes jeg er et rigtig godt spørgsmål.
Det er sådan, at vi både har den udfordring, som spørgeren nævner her, og selvfølgelig også udfordringen med, om juridiske personer virkelig skal være omfattet af loven.
Det vil jeg faktisk rigtig gerne.
Jeg synes bare, at i stedet for at vi siger, at vi lige går ned og laver en lovændring på noget, så ville det være supergodt, hvis vi kunne kigge på hele loven og få ændret det på én gang, som skulle ændres.
Og lige så snart jeg har rapporten, vil jeg sådan set gerne få både en regeringsproces og en forhandling i gang, så vi kan få gjort noget ved det her, engang når sommeren er gået på hæld.
Jo, jeg mener også, at vi skal kunne behandle nye regler i den kommende samling, altså at vi skal kigge på det.
Jeg kan bare ikke her i dag stå og sige så meget om det, for jeg aner simpelt hen ikke, hvor langt de er med det her.
Jo, jeg kan sagtens stå og sige det, men de ord, jeg siger, skulle også gerne have lidt vægt, så jeg bagefter kan holde det, jeg lover.
Jeg synes, at vi skal få det her klaret, og så synes jeg, at vi, i stedet for at vi begynder at rette noget til i en lovgivning, kan begynde at lappe båden, og så kan det måske være, at den skal lakeres på ny.
Nu er jeg ikke så meget inde i bådterminologier, men vi skal få sikret båden fuldstændig, så der ikke stadig væk er huller, vandet kan drive ud af.
Det synes jeg faktisk bare at vi skal prøve at bestræbe os på.
Jeg kan ikke se, at vi har nogen modsatrettede interesser her.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-29:
Nu har jeg jo rejst én problemstilling i forhold til indsamlingsloven, og så vil jeg bare høre ministeren til sidst: Er der umiddelbart noget, som man fra regeringens side ser som andre problemer, som man kunne tænke sig at ændre på i samme ombæring?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-29:
Jeg mener, at vi er nødt til at få kigget på det her med, om juridiske personer skal være omfattet af loven her.
Det synes jeg faktisk er en væsentlig diskussion, og så må vi også gå ud og kigge på, hvad det egentlig er, man kan få tilladelse til.
Jeg synes jo, det er meget fornuftigt, at vi har samlet det ét sted, i stedet for at det er i de enkelte politikredse, altså at vi ligesom har et fokus på det et fælles sted.
Og lad os som sagt så, når det nu har været sommer og vi kommer tilbage friske og fyldte af energi og der ligger en rapport, hurtigt få gjort noget ved det, så vi får lavet de ændringer i loven, der skal til, hvis det er nødvendigt.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-03-29:
Er ministeren enig med Liberal Alliance i, at KVINFO står for »statsfeminisme« og »politisk propaganda«?
Er ministeren enig med Liberal Alliance i, at KVINFO står for statsfeminisme og politisk propaganda?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-29:
Der er også noget, der tyder på – det er der er i hvert fald folk der fortæller mig – at nogle af de her indsamlinger også går til lyssky formål.
Det kunne være at sponsorere bestemte miljøer i det her samfund – som jeg heller ikke kan forestille mig at ministeren synes det er særlig godt bliver sponsoreret – det kan være noget, der er kriminelt.
Det kan være bandemiljøet, det kan være folk, der er radikaliseret og ønsker at rejse til andre lande, og derfor synes jeg simpelt hen bare, at der på det her område er et hul i båden, og der er det jo et spørgsmål om, hvor lang tid vi skal vente på at få lov til at lappe det hul.
Så jeg ville egentlig høre ministeren: Er det ikke en god idé at fremskynde den evaluering og sige til Indsamlingsnævnet, at den har vi altså brug for bliver sat i gang noget hurtigere, så vi jo eventuelt vil kunne behandle nye regler allerede i den kommende samling?
Yildiz Akdogan (S), 2017-03-29:
Jeg tror også, at rigtig mange af vores kolleger ville se meget bekymret på, at 33 børn har forsøgt selvmord – i øvrigt har 91 voksne forsøgt det samme.
Det her skal ikke kun gøres op i statistikker eller kroner og øre, og derfor er det også vigtigt at kigge på konkrete tiltag på de forskellige centre.
Det kan være, der skal nogle andre redskaber til, og det er det, jeg egentlig savner et svar fra ministeren på.
Vil ministeren kigge nærmere på det, eventuelt lave en evaluering af, hvordan forholdene er, om der er nogle forskellige områder, hvor tallet for, hvor mange børn der forsøger selvmord, er faldende, altså prøve at gøre nogle indsatser, hvor man kan blive klogere på det her område?. Siden vores samråd i december er jeg ærlig talt ikke blevet klogere, og jeg kan kun konstatere, at tallene er stigende, og det er et kæmpestort problem, at 33 børn alene sidste år forsøgte selvmord.
Så har ministeren ikke nogen andre redskaber eller måske nogle forslag til, hvad vi kan gøre?
Julie Skovsby (S), 2017-03-29:
Altså, det her spørgsmål synes jeg jo også er relevant, fordi det første, der skete i 2015, var, at man fra Sundhedsministeriets og den her regerings side skar ned på bevillingen, altså fjernede 35 mio. kr. ud af 50 mio. kr., som SR-regeringen havde afsat til at styrke forskningen i sammenhængen mellem uønskede stoffer, som vi enten indtager, eller som er i vores nærmiljø, og så vores sundhed, herunder f.eks. at blive gravid.
Så det her er vel et spørgsmål, der også optager sundhedsministeren.
Er det ministerens vurdering, at Nordfyns Kommune har levet op til sin tilsynspligt i sagen om Veflinge Vandværk, der ikke tog kontakt til Styrelsen for Patienssikkerhed ved fundet af bentazon i drikkevandet, og hvilke fremtidige handlingsmuligheder har byrådet for at sikre en langsigtet løsning, der ikke indbefatter at blande råvand fra flere boringer, for at reducere koncentrationen af uønskede stoffer i drikkevandet?
Skriftlig begrundelse
Der er en redegørelse om sagen på kommunens hjemmeside.
Tak for det.
Er det ministerens vurdering, at Nordfyns Kommune har levet op til sin tilsynspligt i sagen om Veflinge Vandværk, der ikke tog kontakt til Styrelsen for Patientsikkerhed ved fundet af bentazon i drikkevandet, og hvilke fremtidige handlingsmuligheder har byrådet for at sikre en langsigtet løsning, der ikke indbefatter at blande råvand fra flere boringer, for at reducere koncentrationen af uønskede stoffer i drikkevandet?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-29:
Tak, formand, og også tak for spørgsmålet til fru Julie Skovsby.
Miljøog Fødevareministeriet har ansvar for reglerne om drikkevand og kontrol med drikkevandskvaliteten, men det er ikke ministeriets opgave at føre tilsyn med kommunernes varetagelse af deres opgaver som tilsynsmyndighed.
Det er Statsforvaltningens opgave som en del af tilsynet med, at kommuner og regioner overholder den lovgivning, der særligt gælder for offentlige myndigheder.
Hvis ministeriet bliver opmærksom på, at reglerne om kontrol af drikkevand ikke overholdes, vil ministeriet selvfølgelig reagere på det.
I den konkrete sag fremgår det af Nordfyns Kommunes pressemeddelelse af 16. marts 2017 og også af kommunens hjemmeside, at man fra kommunens side løbende har været i kontakt med Styrelsen for Patientsikkerhed om sagen.
Kommunen oplyser på sin hjemmeside, at man har været i kontakt med embedslægen tilbage i 2013, og at kommunen har fulgt anbefalingerne.
Vandet er ikke er sundhedsfarligt.
Citat slut.
Det er ikke ulovligt at blande vand fra forskellige boringer for at sikre, at bentazon i drikkevandet holdes under kvalitetskravet.
Det kan i princippet være en langsigtet løsning.
Det afgørende i forhold til overholdelsen af reglerne og ikke mindst i forhold til forbrugerne er, at det vand, som leveres fra hanerne, er rent og sundt.
Julie Skovsby (S), 2017-03-29:
Tak for besvarelsen.
Nu er det jo så godt, at miljø- og fødevareministeren kan svare.
Ministeren refererede til pressemeddelelsen på kommunens hjemmeside, og ministeren har selvfølgelig også læst den kommunale redegørelse, der ligger på kommunens hjemmeside.
Der bliver nikket – det er godt.
Så vil jeg, ligesom jeg spurgte sundhedsministeren, spørge til, hvad ministerens holdning så er til, at man altså ikke kontaktede embedslægen, Styrelsen for Patientsikkerhed, i 2016, da man havde fundet, at grænseværdien var overskredet.
For som jeg refererede til i mit tidligere spørgsmål, siger ledende embedslæge Henrik L. Hansen generelt, at kommunalbestyrelsen har pligt til at reagere, og at man ikke som kommune kan lade stå til i flere år.
Det lyder også fra flere eksperter, at embedslægen skulle have været informeret om de gentagne overskridelser, står der i Fyens Stiftstidende den 16. marts 2017.
Så er spørgsmålet så: Hvad er flere år?
Man kan også læse i Fyens Stiftstidende, at der blev sendt en intern mail til embedslægen fra Nordfyns Kommune, hvor de skrev, at de efter dialog med vandværket i 2013 var blevet enige om ikke at informere om overskridelser af grænseværdier i forhold til vandkvaliteten.
Mener ministeren ikke, at man altid bør informere embedslægen, Styrelsen for Patientsikkerhed, om overskridelser af de her grænseværdier?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-29:
Tak, formand.
Også tak til spørgeren for det opfølgende spørgsmål.
Jamen det er Statsforvaltningens opgave at føre tilsyn med, at det, kommunerne foretager sig, er rigtigt.
Det er der praksisser for, og det er Statsforvaltningens afgørelse, om man lever op til de praksisser, uanset om det er den ene eller den anden institution, man orienterer.
Alle har en interesse i, at man har viden om de sager, der pågår.
Statsforvaltningen skal jo afgøre, om den indberetningspligt, man har som kommune, så også bliver overholdt.
Det er Statsforvaltningens opgave, også i det her tilfælde.
Julie Skovsby (S), 2017-03-29:
Lad mig så til sidst spørge om det her: Når professor i erhvervsforvaltningsret ved Juridisk Institut på SDU Bent Ole Gram Mortensen siger, at hvis der er tilbagevendende overskridelser, som det jo er tilfældet, af de grænseværdier, der er fastsat i vores drikkevand, så må tilsynsmyndigheden være forpligtet til at gribe ind, og her tænker man på kommunalbestyrelsen, mener ministeren så, at Statsforvaltningen bør kigge på, om de skal gribe ind og gå ind i den her sag?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-29:
Tak, formand.
Også tak for det tredje opfølgende spørgsmål.
Jamen det skal Statsforvaltningen selv afgøre, for Statsforvaltningen er i en position, hvor de, hvis det er en sag, der påkalder deres opmærksomhed, med hensyn til at der er ting, der ikke er foregået lovligt og lignende, skal vurdere, om det er nok til, at Statsforvaltningen går ind i den pågældende sag.
Så det har jeg stor tillid til at Statsforvaltningen selv kan administrere.
Rasmus Prehn (S), 2017-03-29:
jf. en ny rapport fra Center for Selvmordsforskning omtalt i Nordjyske Stiftstidende den 15. marts 2017?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-29:
Tak, formand.
Også tak for det opfølgende spørgsmål.
Det enkle svar er jo, at det er Statsforvaltningens opgave at føre tilsyn med, at kommunerne overholder det, de skal.
Som sådan har jeg ikke en mening om det – der bliver spurgt til min mening.
Altså, det er en opgave, som Statsforvaltningen har, at føre tilsyn, og de må vurdere, om kommunerne lever op til de regler, de skal, i forhold til deres håndhævelse.
Julie Skovsby (S), 2017-03-29:
Jamen jeg vil da gerne spørge sundhedsministeren direkte, om ministeren har læst den kommunale redegørelse, der ligger på kommunens hjemmeside, om kontakt til embedslægen, Styrelsen for Patientsikkerhed, hvor der jo står meget tydeligt, at man altså ikke kontaktede embedslægen, Styrelsen for Patientsikkerhed, i 2016.
Inger Støjberg (V), 2017-03-29:
Vi er fuldstændig enige om, at et selvmordsforsøg, eller at man udviser adfærd i den retning, er et for meget.
Sådan må det være, og sådan er det, og det er der ingen her i Folketinget, der er uenige i.
Men umiddelbart har jeg svært ved at se, hvad vi kan gøre mere.
Og igen, tallene svinger meget op og ned, for det kommer helt an på, hvem der kommer hertil, hvilke psykiske lidelser man må have med.
Men jeg kan sige så meget, at jeg vil være meget opmærksom på det her, og skulle der komme gode forslag til, hvad det kunne være, man kunne gøre yderligere, skal vi da kigge på det.
Det er jo bare ikke sådan, at forslagene står i kø.
Det eneste, vi er enige om, er, at tallet helst ikke skal være så højt.
Tallet skal helst være 0, og det er vi enige om.
Men der mangler ikke penge, der mangler ikke ressourcer til det her, vil jeg påstå, så det er simpelt hen bare et spørgsmål om, at vi så i fællesskab må prøve at se, om vi kan finde på nogle nye redskaber.
Jeg vil på intet tidspunkt afvise noget på det her område.