runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2020-03-10:
Tak for ordet.
Udenlandske tiggere er efterhånden et velkendt syn i mange europæiske storbyer, og for nogle år siden så vi også problemet brede sig i København.
Jeg mødte selv en grønlænder på Nørreport Station for nogle år siden, som kaldte på mig, da jeg kom gående forbi.
Jeg tænkte, det var så mig.
Jeg stopper og tænker, hvad han vil.
Så fortalte han, hvor utrygt det var som dansk hjemløs, nu med grønlandsk baggrund, men som dansk hjemløs at være i Danmark under de forhold – under forhold, hvor udenlandske, jeg vil ikke sige bander, men hjemløse i store grupper gjorde det rigtig, rigtig svært for danske hjemløse at leve det liv, de levede.
Jeg tog det til mig som en ret voldsom oplevelse.
Så gik der et stykke tid, og jeg var en lørdag aften på vej hjem fra byen, kommer på Østerport Station og har igen den ære at møde en dansk hjemløs, som ligger på et stykke pap.
Klokken var 4 om morgenen, og det var iskoldt, og så siger jeg til ham, om ikke han trænger til en seng
Jeg vidste godt, at der var lidt langt med Kystbanen op til mig, men mine børn var ikke hjemme, og han kunne få et børneværelse.
Det ville han ikke, det turde han ikke, og han havde simpelt hen så dårlige erfaringer med at stole på nogen, og så fortalte han nærmest samme historie, ikke fordi han troede, jeg var en udenlandsk hjemløs, men han fortalte, at han ikke turde bo på herbergerne i København, fordi de var hærget af udenlandske hjemløse.
Når vi nu har en situation, hvor politiet siger, at det her problem er blevet mindre, og at det tiggeri, som også skaber utryghed for mange andre danskere, er nedbragt på grund af den her lovgivning, så synes jeg, det er helt naturligt at sige, at selvfølgelig skal lovgivningen fastholdes, for det må betyde, at lovgivningen virker.
Derfor støtter Nye Borgerlige lovforslaget.
Naser Khader (KF), 2020-03-10:
For Det Konservative Folkeparti er det afgørende, at man som borger i Danmark kan føle sig tryg, når man går på gaden.
Derfor iværksatte vi en række tiltag, sidst vi var i regering, for at øge trygheden i det danske samfund, heriblandt en skærpelse af straffen for utryghedsskabende tiggeri.
Alle steder i vores samfund er det uacceptabelt at blive udsat for utryghedsskabende adfærd.
Københavnerne oplevede det på nært hold, og der blev stillet krav om handling.
Københavns overborgmester, Frank Jensen, var ude at kræve handling, og derfor kom lovgivningen i 2017.
Derfor noterer jeg mig også med tilfredshed, at justitsministeren mener, at lovgivningen har virket efter hensigten.
Jeg noterer mig desuden, at det er regeringens opfattelse, at en ophævelse af lovgivningen vil kunne øge omfanget af utryghedsskabende tiggeri i gågader, ved stationer eller ved supermarkeder eller i offentlige transportmidler.
Det giver derfor rigtig god mening at ophæve udløbsklausulen.
Derfor støtter vi op om lovforslaget.
Rosa Lund (EL), 2020-03-10:
I Enhedslisten stemte vi imod den her ordning, da den blev indført i 2017.
Vi kan heller ikke støtte det her lovforslag, og det kan vi ikke, fordi vi ikke kan se, hvad det her lovforslag skal løse.
Det her lovforslag er sammen med lejrforbuddet og zoneforbuddet med til at kriminalisere hjemløshed.
Og det mener vi ikke i Enhedslisten er vejen frem.
Hjemløshed er et socialt problem, og derfor skal det løses socialt; det er ikke noget, vi kan straffe os ud af.
Derudover er jeg helt enig med hr. Kristian Hegaard, når han påpeger nødvendigheden af en evaluering af det her, før man går videre med det.
Når man læser i høringssvarene fra de organisationer, som arbejder med hjemløse til hverdag, og som jo er meget tættere på den her problemstilling, end vi er herinde, kan man se, at de påpeger, hvor mange problemer der er med den her lovgivning, og det synes jeg faktisk vi er nødt til at tage alvorligt.
Og derfor synes jeg, at man som minimum kunne sikre, at vi inviterede de organisationer ind til en høring og drøftede med dem, hvordan vi bedst håndterer hjemløshed i Danmark i stedet for bare at vedtage den her lovgivning.
Så vi kan altså ikke støtte den her lovgivning overhovedet, og så skulle jeg hilse fra Alternativet, som måske har en lidt svær dag i dag, og sige, at de heller ikke kan støtte lovforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-03-10:
Det er i hvert fald grundlæggende SF's opfattelse, at når man begynder at sætte mennesker i fængsel for noget, som de gør for at opretholde livet, er det forkert.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-03-10:
Jeg føler mig ret overbevist om, at der er en særlig hjemmel til at straffe bagmænd, der tvinger folk til at betle for sig, forhåbentlig også med en helt anden strafferamme, men det er jo slet ikke det, vi taler om her, fru Lorentzen.
Det, vi taler om her, er, hvorvidt folk, der betler, skal kunne straffes, sanktioneres, udvises uden varsel.
For problemet er jo, at hvis man først skal have et varsel og så bevæger sig rundt i lokalsamfundet og betler en gang til, kan det være ret vanskeligt for politiet at få det effektueret: Ved man nu lige, om vedkommende har fået et varsel, hvornår var det, er det forældet osv.?
Det, vi har at gøre med her, er et langt mere effektivt redskab for at bekæmpe tiggeri, og derfor må jeg bare spørge: Er Socialistisk Folkepartis opfattelse grundlæggende, at tiggeri er noget, der ikke skal være kriminelt i det danske samfund?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-03-10:
Altså, i princippet synes jeg, det er lidt svært at have den her paragraf, men det, der gør det endnu mere svært, er, at man begynder at sætte mennesker i fængsel i så lang tid, som man gør, med det her forslag.
Det betyder, at det altså får nogle konsekvenser for de mennesker, som det handler om, og de vil typisk være fattige.
Derimod har jeg ikke noget tilovers for de bagmænd, der sikkert også har været, som har organiseret, at det her har kunnet foregå, og det er i virkeligheden der, hvor jeg synes trykket skal ligge.
Det har vi slet ikke forholdt os til.
I stedet for stresser vi de mennesker, som faktisk er udsatte og måske endda bliver udnyttet af organiserede bagmænd, og det synes jeg bare er helt forkert.
Jeg synes, vi skulle have arbejdet mere med at gå efter de bagmænd, som holder nogle af de her mennesker i et jerngreb og måske tvinger dem til at tigge.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-03-10:
Altså, jeg går ud fra, at ordføreren er bekendt med, at det her jo ikke handler om, hvorvidt det skal være lovligt eller ulovligt at tigge i Danmark.
Det her handler om, hvorvidt man skal have en advarsel, inden man kan sanktioneres for at have tigget i Danmark.
Når ordføreren holder den her meget passionerede tale for fattige i Danmark, kunne man jo stille spørgsmålet: Ønsker SF, Socialistisk Folkeparti, helt generelt at fjerne bestemmelsen i straffeloven, der kriminaliserer betleri?
Det ville da være en interessant melding.
Altså, skal det hele flyttes over i sociallovgivningen?
Så er det det, der egentlig er Socialistisk Folkepartis ønske, altså at man helt ønsker at fjerne kriminaliseringen af betleri?
Nick Hækkerup (S), 2020-03-10:
Jamen i virkeligheden er det jo ikke så meget, fordi det lige præcis ikke er mit ressort.
Det, jeg kan tage mig af, er det, som er Justitsministeriets ressort, herunder at sikre trygheden, og det er det, vi gør med det her lovforslag.
I vores samtaler, som vi jo har sammen, om bl.a. utryghedsskabende lejre er der jo en erkendelse af, at der her også er nogle sociale forhold, som der er behov for regulering af.
Henrik Dahl (LA), 2020-03-10:
En af de begivenheder, som helt konkret førte til, at den her lov oprindelig blev vedtaget, var besættelsen, kan man næsten sige, af kirkepladsen foran Trinitatis Kirke i København, som i en længere periode var besat af udenlandske tiggere, som brugte pladsen foran Trinitatis Kirke, altså den kirke, som Rundetårn er en del af, som lejrplads
Der er jo ikke toiletter, så de problemer klarede man rundtomkring i hjørnerne, og man efterlod madvarer, og det førte til rotteplage, og problemet var så stort, at medarbejderne ved Trinitatis Kirke var i sundhedsfare, og der var vanskeligheder for dem med et opretholde almindelig orden.
Samtidig kørte der en bølge af kriminalitet gennem det indre København, som politiet sagde selvfølgelig også havde noget at gøre med den her lejr.
Det var ikke det eneste, der førte til, at loven blev vedtaget, men det var begivenheder som dem, der førte til, at i 2017 vedtog man loven her.
De her problemer, som skaber utryghed, og som skaber decideret sundhedsfare for medarbejdere, som arbejder i området, og for mennesker, der færdes i området, er i vidt omfang blevet afhjulpet med den her lov.
Derfor er det selvfølgelig en god og fornuftig lov, og det er fornuftigt at fortsætte den, og det bakker vi selvfølgelig op i Liberal Alliance.
Tak for ordet.
Nick Hækkerup (S), 2020-03-10:
Tak for den meget brede opbakning til lovforslaget.
Det er, som det også er blevet nævnt, vigtigt, at danskerne kan føle sig trygge i det offentlige rum, og derfor har vi selvfølgelig også et ønske om fortsat at kunne komme det utryghedsskabende tiggeri til livs.
Lovforslaget har, som det også er blevet nævnt, jo til formål at opretholde de strafskærpelser for utryghedsskabende tiggeri, som blev vedtaget under den tidligere regering.
Med lovforslaget, som blev lavet dengang, var der en udløbsklausul, og det er den, vi skal ophæve, for ellers ville det betyde, at strafskærpelserne automatisk ville ophøre den 1. juli i indeværende år.
Hvis vi ikke ophæver udløbsklausulen, vil det for det første betyde, at der efter den 1. juli i år igen vil gælde et krav om forudgående advarsel som betingelse for straf for tiggeri begået i gågader, ved stationer, i eller ved supermarkeder eller i offentlige transportmidler.
Kravet om en forudgående advarsel blev i sin tid afskaffet for at give politiet mulighed for at lave en effektiv indsats mod tiggeri.
For det andet vil det betyde, at straffen for tiggeri, der begås på nævnte steder, igen skal udmåles efter det tidligere gældende strafniveau, hvilket som udgangspunkt vil sige betinget fængsel i 7 dage.
Det er regeringens vurdering, at strafskærpelserne har haft en positiv effekt i forhold til at bekæmpe utryghedsskabende tiggeri, og at en ophævelse af kravet ville kunne øge omfanget af utryghedsskabende tiggeri.
Derfor er vil vi med lovforslaget sikre, at den positive effekt opretholdes, også efter den 1. juli i indeværende år.
Med de bemærkninger skal jeg endnu en gang takke for indlæggene.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget.
Rosa Lund (EL), 2020-03-10:
Jamen jeg er sådan set enig i, at der er mange sociale aspekter i det her, og det er også derfor, at det undrer mig, at den socialdemokratisk ledede regering fortsætter den tidligere regerings politik med at tage socialpolitikken ind i Justitsministeriet.
For jeg tror ikke, det hjælper at straffe sig ud af de her problemer, som vi står over for.
Så vil jeg egentlig bare gerne høre, hvad justitsministerens initiativer er, for at komme nogle af de her organisationer i møde, når justitsministeren selv siger, at der er noget her, der skal løses socialt.
Hvad kan justitsministeren selv gøre, ud over bare at sende det videre over i Social- og Indenrigsministeriet?
Jeg troede, jeg havde trykket i tide.
Det beklager jeg.
Jeg skal bare høre justitsministeren, om ikke det gør indtryk på ministeren, når alle de organisationer, som har en hverdag sammen med hjemløse, som har en hverdag omkring de her mennesker, fraråder, at man laver den her lovgivning.
De beder om en evaluering.
De beder om, at man ikke vedtager det her lovforslag.
Nick Hækkerup (S), 2020-03-10:
Høringssvar gør altid indtryk.
Jeg tror bare, man må konstatere, at det mål, der ønskes at nå her, nemlig at vi får fjernet det utryghedsskabende tiggeri, er et mål, som vægter højere for det meget, meget brede flertal i Folketinget, som vil vedtage loven, end det gør for de organisationer.
Jeg synes, at noget af den bekymring, som organisationerne giver udtryk for, kan imødekommes på anden måde, nemlig ved, hvordan vi håndterer de sociale aspekter af tiggeri.
Jamen der er ikke noget behov for at lukke en sag, for det er klart.
Kristian Hegaard (RV), 2020-03-10:
Hvis ministeren mener, at der er en klar definition af utryghedsskabende betleri, vil ministeren så ikke her fra talerstolen gøre den definition gældende, læse den højt, sige den højt eller på en eller en måde komme det nærmere?
Så kan vi jo sådan set få lukket den sag allerede i dag.
Nick Hækkerup (S), 2020-03-10:
Nej, det er jeg ikke enig i.
Jeg synes, at det med den regulering, som der er, og med den anvendelse af reguleringen, som der er sket, er rimelig klart.
Kristian Hegaard (RV), 2020-03-10:
Tak for ministerens tale.
Noget af det, der jo har været kritik af, både da lovforslaget blev fremsat første gang i 2017, og nu, hvor dette forslag er blevet fremsat, er, at der er en meget uklar definition af, hvad utryghedsskabende betleri egentlig er.
Jeg vil bare høre, om ministeren er enig i, at der ikke er en særlig klar definition af, hvad utryghedsskabende betleri egentlig er.
Jacob Jensen (V), 2020-03-11:
Der ligger i hvert fald en holdning til – og det var også det, der prøvede at give udtryk for – at det er en del af de redskaber, vi gerne vil tage op af værktøjskassen.
Det er jo allerede et redskab, som vi kender i dag, og man kan sige – det er i hvert fald det, jeg hører flere steder fra – at hvis man gjorde det, der egentlig allerede står i regulativerne, så var problemet ikke så stort, som det måske ellers er.
Så grødeskæring, ja, det er en del af det, men som jeg også prøvede at sige og meget gerne vil gentage, så er vi interesseret i at lave de indsatser, herunder oprensning, grødeskæring, man kan kalde det mange ting, de steder, hvor der rent faktisk er et behov for det, og hvor vi kan få den størst mulige effekt ved at gøre det og dermed, kan man sige, lave den mindst mulige indgriben i det, som selvfølgelig skal være den anden del, nemlig vandmiljøet, og hvad det så er for et vandmiljø, vi har.
Jeg er bare af den opfattelse, at miljøet sådan set også har godt af, at vandet så løber.
Det er ikke altid godt, at det bare er stillestående.
Så der er flere dimensioner i det her, også når vi taler biodiversitet i øvrigt.
Ordføreren hører os ikke sige nej tak til at være med til at diskutere, hvad det er for nogle redskaber, der skal bruges, herunder også i forhold til kommunerne og forsyningsselskaberne.
Men vi er ikke begejstrede for udsigten til, at man så pålægger forsyningsselskaberne at løfte regningen alene.
For det vil jo betyde, at man kun har ét sted – et sted alene – at hælde den regning hen, og det er til forbrugeren ude i det lokale område.
Der tror vi altså at der er nogle for store regninger til, at nogle få mennesker kan løfte et så stort samfundsansvar.
Det er i hvert fald vores bekymring, og det er derfor, vi har sagt, at vi er lidt forbeholdne over for lige præcis den del af det.
Mette Gjerskov (S), 2020-03-11:
Masser af steder har man jo planer; man skal sådan set bare have grønt lys.
Det er det, som jeg hører regeringen foreslå, men jeg hører så altså også Venstre sige nej tak.
Zenia Stampe (RV), 2020-03-11:
Da jeg lyttede til ordførerens tale, var der et ord, jeg sad og lyttede efter, for jeg syntes, at jeg kunne fornemme det mellem linjerne, nemlig ordet grødeskæring.
Og det blev så også nævnt på et tidspunkt.
Det åbner for en lidt større debat også om vandmiljøet, og der er jo mange hensyn her.
Der er både det at afvande, sådan at markerne ikke er oversvømmet, men der er jo også et vandmiljø i de her vandløb, som vi i forvejen har problemer med – hele snakken omkring biodiversitetskrise osv.
Så derfor er jeg bare lige lidt interesseret i at vide, om der også ligger en holdning her i forhold til øget grødeskæring og nogle overvejelser om, hvad det så betyder i forhold til biodiversitet og vores liv på landet, altså insektliv osv.
Jacob Jensen (V), 2020-03-11:
Jeg er fuldstændig enig med hr. René Christensen.
Det er også derfor, som jeg startede med at sige, at vi har gjort det som en hasteforespørgsel.
Det kan man selvfølgelig mene meget om, men det er også for ligesom at sige, at det her ikke er noget, vi bare sådan kan snakke om igen i de næste 8-9 år, altså lave måske andre tiltag, som også kan være nødvendige i forhold til klimatilpasninger og håndteringen af det – på 15-20-års sigt.
Det er altså nu, vi skal mere i arbejdstøjet, som vi ser det.
Og nok er det en kompliceret problemstilling, som også ministeren var inde på i sit svar – det er mange forskellige redskaber, der skal i brug – men så er det heller ikke mere kompliceret end som så.
Vand løber nedad.
Altså, hvis vi ligesom har det som udgangspunkt, altså at vand løber nedad, hvordan sikrer vi så, at vandet rent faktisk kan løbe nedad og ikke løber de forkerte steder hen, set med samfundets briller?
Det er sådan set det, vi er optaget af, og så at bringe de redskaber i anvendelse, som jeg nævnte i bl.a. mit svar til fru Zenia Stampe før.
Det kan give en effekt, men det kan også give en målrettet effekt.
Det er sådan set vores dagsorden med den her forespørgsel.
Henrik Dahl (LA), 2020-03-11:
Jamen jeg er glad for at få fastslået fra Folketingets talerstol, at vand løber nedad, men det var ikke derfor, jeg bad om ordet.
Jacob Jensen (V), 2020-03-11:
Vi er i hvert fald enige i, at vandet skal væk.
Vi er også enige i, det er godt at kigge på, hvordan man kan lave løsningerne økonomisk mest fornuftigt.
Og hvem skal så betale for det?
Der vil vi bare være bekymrede – og det har vi også sagt under de forhandlinger, som der rigtigt bliver refereret til – hvis kommunerne ikke har en medfinansiering, for det kan jo så hurtigt blive til, at man via forsyningsselskaberne sender regningen videre til borgerne.
Det vil vi være kede af, fordi det netop er et samfundsansvar og ikke er noget, man kan pålægge privatpersoner i enkelte lokale områder at skulle løfte.
Det er vores bekymring, men vi er enige i, at vi selvfølgelig skal kigge på, hvilke redskaber der kan være, sådan at man lokalt kan håndtere de her ting bedst muligt og selvfølgelig også mest muligt økonomisk ansvarligt.
Det vil jeg gerne sige tak for, og det kan også være, at det er min fejl, at jeg ikke har spurgt hr. Henrik Dahl præcist nok.
Jeg synes, det er fint, at vi dermed også kan signalere, at vi er en bred skare af Folketingets partier.
Vi ser måske så marginalt forskelligt på det.
Men tak til LA for den melding.
Mette Gjerskov (S), 2020-03-11:
Tak for ordet.
Regn i stride strømme – det er jo det, vi har set.
Det suser derude; man kan ligefrem høre på Christiansborgs gamle vinduer, hvordan det suser.
Vi har kyster, der er truet.
Kort sagt: Klimaforandringerne er over os.
Regeringen har jo sagt det meget klart, da den trådte til: Vi skal have en klimalov og derefter en klimahandlingsplan som en del af hele arbejdet.
Det har der ikke været tvivl om.
Nu er der blevet talt meget sådan historie i dag, og jeg kunne høre, at Dansk Folkeparti og også Venstre var utålmodige, fordi vi har talt om det her før.
Ja, det har vi.
Jeg har talt om det her fra Folketingets talerstol, siden jeg blev valgt i 2005, og dér var Venstres svar at ansætte Bjørn Lomborg til at lave kuk i diskussionen, i forhold til om der overhovedet var klimaforandringer på det tidspunkt.
Og sådan kan vi jo blive ved med at pege fingre ad hinanden.
Det er også derfor, at vi jo netop har afsat 2 mia. kr. over de kommende 10 år til f.eks. at udtage lavbundsjorde – de lavbundsjorde, som skal sørge for at suge noget af vandet til sig og holde på vandet og i øvrigt være dem, der bliver oversvømmet i stedet for byerne.
Vi har jo sat penge af til vestkysten.
Vi har sat ekstra 80 mio. kr. til dige- og kystbeskyttelse.
Så det er jo ikke, fordi regeringen ikke har handlet.
Men det er også vigtigt i den her situation at være fuldstændig opmærksom på, at kommunerne er myndighed.
Staten skal hjælpe.
Staten skal også hjælpe med at koordinere, få overblik og oversigt og i forhold til samarbejde.
Men vi er jo optaget af at få en samlet klimatilpasningsplan, som er baseret på gode råd også fra kommuner, ja, helt fra digelagene og fra organisationer og eksperter.
En ekstra udfordring er jo, at vi også skal passe på naturen.
Vi har en naturkrise samtidig, så vi kan ikke bare pløje dybe grøfter på kryds og tværs af landet for at komme af med vandet.
Vi skal handle klogt, sådan at vi ikke ødelægger naturen.
Det tror jeg på at vi kan.
Og jeg ser et arbejde, der er i gang.
Jeg håber så bare også, at vi så også alle bliver enige om en finansiering af en sådan plan, i fald det måtte blive nødvendigt.
For nu er vi jo i den situation, at vi som politikere alle har et bagland, som sender os mails, som ringer, som er bekymret, og som står med knæene i vand og nogle gange det, der er værre.
Så det er en fremstrakt hånd til at få gode diskussioner om det her, til at få saglige grundlag for vores beslutninger, til at vi gør det i fællesskab, og til at vi gør det så hurtigt, som det nu er muligt.
Erling Bonnesen (V), 2020-03-11:
Tak for det.
Allerførst vil jeg sige tak til ordføreren for ordførertalen.
Jeg lagde mærke til, at ordføreren ind i mellem også sagde: Jeg tror, vi kan.
Det tror jeg rammer det meget godt ind, for det tror jeg også på vi kan.
Jeg tror, at vi lige præcis er nået dertil, hvor det nu ikke blot er et spørgsmål om, om vi kan og vil, for nu er det også kommet så vidt, at vi skal , for der kommer henvendelser om det hele.
Jeg vil prøve at spørge ordføreren om noget.
Vi har mange gange set, at det er endt i skyttegravskrig og vandkrig, hvor interesserne går meget imod hinanden, og hvor der er skabt et billede af, at enten skal det hele graves op, hvad jeg ikke synes skal være tilfældet, eller at vi ingenting skal gøre.
Et eller andet sted kan vi prøve at mødes på midten.
I forskellige situationer er det forskellige løsninger, der skal til, sådan at vi kan finde balancen i det.
Det gælder om at få vandet væk fra de marker, der skal dyrkes, samtidig med at vi tager hensyn til vandløb, fisk og fauna og lystfiskeri.
Er ordføreren enig i det sigte?
René Christensen (DF), 2020-03-11:
Tak for det.
Også tak til Venstre for oplægget her.
I 2011 stod vi med de samme udfordringer.
Der var et skybrud.
Så man kan sige, at det altid regner, der kommer en rød regering til – en socialdemokratisk regering var lige tiltrådt, også i efteråret 2011.
Men spøg til side.
Vi har været der før, det er 9 år siden, nu står vi her igen.
Vi skal i gang med en dialog, borgmestrene skal tale sammen.
Det var nøjagtig den samme plade, der blev spillet for 9 år siden.
Og jeg vil ikke sige, at der er nogen, der har et specielt ansvar, for Dansk Folkeparti har også et ansvar for det her.
Derfor vil jeg gerne spørge Venstre, om Venstre er klar til så at sige, at det her altså kræver handling.
Det er ikke nok at sige, at nu skal vi have lavet en plan, og nu skal vi have mere dialog.
Det her kræver jo simpelt hen, at vi også her i Folketinget får lavet og får tilrettet lovgivningen, så vi er helt klar på, hvem der har ansvaret for, at så store værdier ikke går tabt, fordi vi får de her klimaforandringer, som vi får.
Det er vi alle sammen enige om sker.
Hvordan får vi løst problemet?
Vi stod her i 2011, nu står vi her i 2020 og har den samme debat en gang til.
Mai Villadsen (EL), 2020-03-11:
Mange tak for det.
Og tak til ministeren for talen.
Derfor vil jeg faktisk også gerne starte med at kvittere for, at ministeren meget klart tilkendegiver, at de 25 pct.s kommunal medfinansiering nu skal droppes, og at vi simpelt hen skal have lavet en plan, så man meget hurtigere kan sætte ind.
Det er noget, vi i Enhedslisten har været meget optaget af og har stillet forslag om, så derfor er jeg glad for, at vi nu kommer derhen, hvor vi ruller det tilbage.
Så vil jeg sige, at vi jo også i fællesskab har lavet en finanslov, hvor der er blevet sat penge af til at udtage lavbundsjorder, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren tænker, at det kan spille ind i den her sammenhæng og måske faktisk bidrage til nogle løsninger, særlig på landbrugssiden.