Annette Lind (S), 2018-01-26:
Tak for den fine præsentation.
Jeg synes, vi skal minde hinanden om, at det faktisk er en succeshistorie, vi diskuterer, og ikke noget negativt.
Der er rigtig mange unge mennesker med anden etnisk baggrund end dansk, der begynder at gå i gymnasiet.
Det synes jeg da er en god nyhed, og det synes jeg også vi skal diskutere som en positiv ting.
I 2016 havde 13 ud af 290 danske gymnasier en overvægt af elever med anden oprindelse end dansk, og det havde de, fordi flere og flere unge søger mod gymnasier, hvor flertallet ligner dem selv.
Det kan man ikke bebrejde dem, men som samfund har vi et ansvar for, at opsplitningen mellem befolkningsgrupperne ikke bliver for stor.
Vi ser en stigende tendens til, at der bliver skabt parallelsamfund og dybere kløfter, næsten ligegyldigt hvor vi kigger hen.
Det er i boligområderne, i folkeskolerne og på ungdomsuddannelserne.
Og tingene hænger selvfølgelig sammen.
Årtiers forfejlede bolig- og integrationspolitik har gjort, at vi stadig ikke har gjort op med ghettoerne.
Der er noget, der tyder på, at det længe har betydet, at der er store udfordringer på vores daginstitutioner og skoler, men det viser sig også nu på vores gymnasier.
Socialdemokratiet ønsker at bekæmpe den opsplitning og de parallelsamfund, der bliver stærkere.
Vi vil derfor insistere på, at vi skal leve, bo og gå i skole sammen på tværs af sociale, kulturelle og etniske skel, for det er nemlig hele fundamentet for vores velfærdssamfund, og derfor er vi også bekymrede over, at regeringen blot ser passivt til, mens udfordringerne vokser på vores gymnasier.
Der er i dag tale om gymnasier mange forskellige steder, hvor de fleste har en anden etnisk baggrund – ministeren nævnte hele 15 gymnasier – samtidig med at man har gymnasier næsten lige ved siden af, der har langt flere elever med danske rødder.
Det er en udvikling, som går rigtig, rigtig stærkt i disse år, og vi frygter, at hvis man ikke gør noget nu, ja, så kan det blive meget, meget svært at vende den udvikling.
Og derfor har vi – Socialdemokratiet, Radikale Venstre og SF – så fremsat det beslutningsforslag, som vi behandler i dag.
Det er et forslag, der betyder, at reglerne for elevfordelingen på gymnasierne ændres.
Efter indstilling fra regionsrådet skal ministeren kunne beslutte at pålægge de lokale fordelingsudvalg at bruge et princip om, at andelen af elever med udenlandsk baggrund som udgangspunkt ikke må overstige 30 pct. på en ny årgang.
Det vil på sigt betyde, at nogle elever ikke vil få opfyldt deres først prioriterede ønske, og det er en konsekvens, som vi faktisk gerne vil se på med åbne øjne. For det første mener vi, at uddannelse handler om mere end kundskaber og færdigheder.
Det handler også om dannelse og forståelse for det samfund, man er en del af.
Og derfor nytter det ikke noget, at man isolerer sig som gruppe på forskellige skoler.
For det andet sigter det mod, at man vil kunne vælge det gymnasium, der faktisk ligger nærmest.
I dag er det nemlig sådan, at rigtig mange unge fravælger det lokale gymnasium og rejser længere væk, fordi de ikke vil være i mindretal.
Det gælder både for unge med dansk baggrund og for unge med anden etnisk baggrund.
Hvis det lykkes at skabe en mere blandet elevfordeling på alle gymnasier, ja, så vil det ikke længere være nødvendigt at søge væk fra det gymnasium, man alligevel bor tættest på.
Vores forslag handler nemlig ikke om, at det er den enkelte elev med anden etnisk baggrund, der udgør et problem, tværtimod.
Det er opsplitningen mellem befolkningsgrupperne, der er problemet, og det går ud over både eleven med lyst hår og eleven med mørkt hår.
Og vi skal ikke acceptere, at et opsplittet uddannelsessystem får lov til at slå rod.
Vi skal gå i skole sammen og mødes på tværs, sådan skaber vi tillid og sammenhængskraft.
Og det er sådan, vi sikrer, at uddannelse også bliver til almendannelse.
Med nye fordelingsregler på gymnasieområdet løser vi ikke alle problemer, langtfra.
Det tror jeg at vi alle sammen har indset i diskussionen i dag.
Kampen mod parallelsamfundene står på næsten alle områder.
Vi skal sørge for, at børn med anden etnisk baggrund kommer i danske vuggestuer og børnehaver; vi skal sørge for en bedre elevfordeling i folkeskolerne; og vi skal sørge for et fritidsliv, hvor alle kan være med.
Bare fordi det er svært og komplekst, som der er blevet sagt i dag, skal det ikke være en undskyldning for, at vi ikke gør noget.
I snart 2 år har regeringen lovet at gøre noget ved problemet.
Vi har presset på, men vi har ikke fået en elevfordeling på gymnasierne endnu.
Vi mener, at der skal indføres principper for fordeling.
Der skal tages en langt større styring på det her område.
Vi har presset på i forhold til møder, i forhold til reelle forhandlinger, og alligevel står vi her meget lang tid efter det første samråd i 2016.
Med beslutningsforslaget her mener vi at vi kommer med et bud på en løsning, ikke løsningen, som ministeren har sagt.
Vi vil gerne være med til at give et bud på en løsning.
Vi vil rigtig gerne være med til at løse det for alle dem, som råber på at få en løsning.
Vi mener i Socialdemokratiet, at vi ikke kan vente længere.
Nu er det simpelt hen tid til handling.
Som min kollega sagde, er klokken fem minutter i tolv.