runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Fuglede (DD), 2024-05-23:
Jamen jeg tror da, at elektrificerede energikilder i fremtiden kan blive vigtige.
Om grøn brint kan overleve, stiller jeg mig tvivlende over for, sådan som det ser nu.
Det vil kræve massive statstilskud.
Det at fylde en brintbil op er dyrere end at fylde en dieselbil op – selv om der ikke var tilskud til det.
Så der er jo behov for, at der sker et eller andet.
Og jeg er ikke sikker på, at grøn brint overlever konkurrencen med eksempelvis det, man kalder lyserød brint, som er brint, der er elektrificeret fra atomkraftværker.
Mon ikke de tyske stålværker vil være mere interesseret i den billigste brint, der findes, når man lukker det marked op?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2024-05-23:
Vi har travlt.
Tyskland har meldt, at de sådan set kan afsætte al den grønne brint, der overhovedet kan produceres, fordi de har brug for hjælp til at få omstillet deres tunge industri.
Hvis ikke Danmark er på banen og er parat til at levere ikke bare grøn brint til os selv, men også grøn brint til vores naboland, forspilder vi en kæmpe chance, både for at bidrage til dansk eksport, men også til den grønne omstilling i Europa og forsyningssikkerheden.
Jeg forstår ikke den pessimisme omkring power-to-x-industrien.
Vi har lige set det store containerskib sejle ud på biometanol.
Vi rykker så meget i dansk sammenhæng.
Mads Fuglede (DD), 2024-05-23:
Men det er jo en karikatur af provinsen, der kommer der.
Det er den kommune i Danmark, der har, tror jeg, flest eller næstflest turister pr. år.
Det ville være os, der stod i de her folkedragter, hvis det, ordføreren siger, er rigtigt.
Men sådan er det ikke.
De fleste arbejder i produktion og landbrug, og der er meget langt mellem folkedragterne.
Men der bliver langt mellem dem, hvis man ikke har lyst til at bo derude, for så afvikler man det hele og får en bræmme ude ved kysten, hvor der så måske kan være nogle, der kun kan leve af turisme.
Hele brintmarkedet er jo ekstremt spekulativt.
Jeg tror, at der er et brintmarked i Europa lige nu på omkring 9 mio. t brint om året.
Man regner med, at det i 2040 vil være på 10 mio. t brint.
Vi har ikke travlt med at rulle en teknologi ud, som vi endnu ikke ved hvordan endeligt skal se ud.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2024-05-23:
Først og fremmest tillykke med jomfrutalen, om ikke andet så på klimaområdet.
Jeg ser frem til det kommende samarbejde på hele det her vigtige område.
Jeg synes, at der var mange fine ord i den her tale, men det er jo som bekendt sådan, at man skal måles på sine handlinger og ikke bare på sine ord.
Det er helt afgørende for dansk sikkerhedspolitik, energisikkerhedspolitik, og det er afgørende for udviklingen i landdistrikterne ude i provinsen, hvor vi begge to er valgt, at man har de her muligheder.
De vil gerne have udvikling.
Der er det altså i power-to-x, den grønne omstilling, at der virkelig sker en udvikling, og hvor der et kæmpestort potentiale for provinsen.
Det er ikke et eller andet teoretisk.
Vi ser jo faktisk allerede i dag, at Danmark er helt i front.
Mads Fuglede (DD), 2024-05-23:
Altså, hvis vi tager min valgkreds som eksempel, altså Ringkøbing-Skjern, er der planer om et areal på land på størrelse med Fanø, bare med solceller.
Det vil afvikle hundredvis af boliger og vil lukke flere landsbyer.
Derude tror jeg man vil synes, at det er at plastre området til.
Derfor efterspørger jeg en eller anden form for besindighed i den her debat, og at man skubber den energiproduktion, der er bydende nødvendig, væk derfra, hvor folk bor, så der stadig væk er liv i vores landdistrikter.
Henrik Frandsen (M), 2024-05-23:
Undskyld for den direkte tiltale; det skal ikke forekomme igen, i hvert fald ikke i den her omgang.
Jeg vil gerne vende tilbage til det, jeg spurgte om i det første spørgsmål, altså det der med at plastre Danmark til, som hr. Mads Fuglede jo siger det i sin ordførertale.
Vi taler om 1½ pct., og det er i min verden ikke at plastre Danmark til, men der kan jo være forskel på, hvordan man ser på det.
Men er det i virkeligheden ikke at tegne et skræmmebillede af den grønne omstilling, vi er i gang med?
Mads Fuglede (DD), 2024-05-23:
Jeg skal først undskylde over for Folketingets formand, men jeg er glad for, at der er stor forståelse for, at jeg er på gyngende grund her som helt ny i ordførerkredsen.
Så skal jeg svare på spørgsmålet og sige, at det kan det sagtens vise sig at blive.
Jeg tror, at det, man sætter ind i power-to-x-anlægget, kommer til at se meget anderledes ud, når vi har den her samtale om bare nogle få år.
Det kan sagtens ændre sig mange gange.
Men der er ingen tvivl om, at der, hvor man laver energiproduktion, skal den være så afbalanceret og skånsom som muligt, og den skal selvfølgelig også gavne landdistrikterne ligesom alle andre steder, hvor man måtte sætte det op – bare man husker på, at man skal have naturen med.
Nu kan jeg ikke nå, fordi min taletid løber ud, at sige noget om det her med at plastre det hele til, men jeg ville ønske, at ordføreren tog lidt ud til den jyske vestkyst og så på, hvad man har gang i.
Henrik Frandsen (M), 2024-05-23:
Mange tak.
Og velkommen her i denne kreds af klimaordførere.
Det er et fantastisk fællesskab, vi har, og du kan være glad for, at du er kommet med der.
Og tak for ordførertalen, om end jeg må sige, at den jo bar lidt præg af, hvad skal man sige, overdrivelse.
Man siger jo, at overdrivelse fremmer forståelsen.
Altså, når ordføreren taler om, at man vil plastre Danmark til med solceller og vindmøller, er det måske ret overdrevet, når det er 1½ pct., vi snakker om.
Sådan er det i hvert fald i min verden.
Danmarksdemokraterne er jo et parti, der går meget op i udvikling af landdistrikterne, og nu har vi lavet en ny lov omkring klimaparker på land, hvor der jo netop bliver mulighed for at lave erhvervsinitiativer.
Det kunne være ptx, og der er også mulighed for biogas, hvis man griber det an på den rigtige måde, men det gælder i hvert fald erhvervsliv, som relaterer til klimaparkerne.
Så det, jeg egentlig vil spørge om, er: Er det i virkeligheden ikke at give landdistrikterne i Danmark en håndsrækning, at vi skaber mulighed for erhvervsudvikling?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-05-23:
Det kan jeg ikke give dig et klart svar på i dag.
Vi er optaget af, at vi får den elektrificering, som vi har brug for.
Lad os drøfte løsninger i kredsen af partier bag aftalen.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2024-05-23:
Ja, jeg anerkender fuldstændig problemstillingen.
Jeg synes, det er trist med de nye investeringer i gasfyr.
Så jeg er selv meget åben over for, hvad der kan være af ekstra initiativer, om ikke andet så også at sende det klare og tydelige signal, også ud til danskerne, at gas ikke er fremtiden i forhold til at opvarme private hjem.
Det er fjernvarme.
Det er i nogle tilfælde varmepumper, og andre steder vil det være industriel overskudsvarme.
Signe Munk (SF), 2024-05-23:
For at den grønne energipolitik sådan rigtig lykkes, skal man jo både have vindmøller og solceller til at producere den grønne strøm, og man skal have nogle kabler, der får det transporteret hen, hvor de skal bruges, og så skal man jo have et forbrug.
I dag er Green Power Denmark, som er den store brancheorganisation for branchen for vedvarende energi, ude at efterspørge netop initiativer til, at der bliver mere elektrificering af Danmark.
De påpeger, at netop på transportområdet og på industriens område sker der ganske enkelt for lidt.
Og det kommer jo til at have en ret stor betydning for led i kæden, i forhold til hvorvidt der er en god forretning i at stille vindmøller og solceller op.
Derfor vil jeg høre, om ministeren og regeringen planlægger nogen konkrete initiativer til at øge elektrificeringen af det danske samfund, så vi også fremadrettet kan få en god økonomi i vores solceller og vindmøller.
Det er rigtigt nok, at der skal forskellige løsninger til, men man må sige, at vi jo er flere partier, der har trippet for, at regeringen får set på overskudsvarmeregulering, så dér sparker ordføreren en åben dør ind, men der skal mere til.
Det handler jo også om, hvad det er for nogle rammer, fjernvarmeselskabet har til at investere inden for.
Vi har masser af aftaler i vores energiaftale fra 2022, som ikke er ført ud i livet endnu.
Jeg vil høre, om ordføreren synes, at det er en vigtig nok prioritet for regeringen at få skiftet gasfyrene ud ude i danskernes hjem, når vi står i en situation, hvor der faktisk bliver installeret flere gasfyr.
Lars Aagaard (M), 2024-05-23:
Jeg er lettere overrasket, for jeg hører det, som om Enhedslisten nu også er glad for, at vi i en periode endnu har lidt udvinding ude i Nordsøen, som kan gøre os uafhængige af importeret olie og gas i den periode, hvor vi ikke kan undvære det.
Det er sådan, at Danmark jo, når vi kigger på fremskrivningerne – ud over el, som jeg brugte en del tid på i talen – også kommer til at producere, så 100 pct. af vores forbrug kan blive dækket via grøn gas.
Det betyder selvfølgelig så også, at klimaperspektivet på, hvor den gas kan bruges henne, gradvis skal ændre sig.
Hvis man kigger på klimafremskrivningen, er det også meget tydeligt, at vi nu begynder at se et skift i transportsektoren.
Så jeg deler ikke helt hr. Søren Egge Rasmussens pessimisme for fremtiden.
Vi er i gang med at udfase de fossile brændsler, og vi er nået rigtig langt i energisektoren.
Industrien er begyndt, og med de vurderinger, der ligger i den seneste klimafremskrivning, kan vi se, at det også begynder at bevæge sig i transportsektoren.
Vi er ikke færdige, og der skal ske rigtig meget de kommende år, og jeg tror og håber på, at vi sammen gradvis kan implementere en ny politik, der sikrer, at vi holder snuden i sporet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-23:
Selv tak for samarbejdet.
Jeg synes, det er rigtig godt, vi har den her redegørelse, og den her gang drejer det sig udelukkende om energi- og forsyningspolitik og ikke klima, som sidst vi debatterede.
Så jeg vil ikke kritisere regeringen for dens uambitiøse klimapolitik.
Men når jeg ser den her samlede redegørelse, tænker jeg, at det godt nok er mange milliarder, vi er i gang med at investere i udviklingssporet, og jeg savner lidt, at vi prioriterer den her uafhængighed af importeret gas og olie, som er særlig vigtig lige nu, fordi en del af den til Europa jo kommer fra Putins gas.
Derfor er min refleksion, at vi gør for lidt.
Vi skal virkelig kæmpe for at få nogle få millioner til fjernvarmepuljen, og det med at satse på energibesparelser har faktisk været op ad bakke, samtidig med at milliarderne ruller ud til noget udvikling.
Så jeg vil egentlig godt høre, om ministeren ikke kan se, at vi ikke gør nok for virkelig at dyrke den her uafhængighed af importerede, fossile brændsler, og at vi ligesom er faldet lidt i søvn, bare fordi gaspriserne er faldet igen.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2024-05-23:
Tak for det.
På vegne af partierne, udvalget og ordførerne vil jeg sige, at vi har set frem til den her forespørgselsdebat om det her ganske vigtige emne, nemlig Danmarks energi- og forsyningspolitik.
Det handler bl.a. om, hvordan vi sætter fart på den grønne omstilling, hvordan vi sikrer grøn, billig og god energi til alle danskere, hvordan vi kommer i mål med vores klimaambitioner, hvordan vi fjerner barrierer undervejs for den grønne omstilling, og hvordan vi også sikkerhedspolitisk gør os uafhængige af andre landes fossile brændsler.
Med disse ord vil jeg byde ministeren velkommen til at fremlægge regeringens energi- og forsyningspolitik og fremtidige initiativer, der kan være på vej.
Lars Aagaard (M), 2024-05-23:
Den analyse, som den nævnte organisation har lavet, er en analyse, hvor man kigger ud af bagruden, og det er jo helt åbenbart, at elbilerne først er begyndt at tage fart nu.
Så i forhold til det skift, der ligger foran os, kan man jo ikke konkludere, at fordi der ikke er sket noget de sidste 5 år, kommer der heller ikke til at ske noget fremadrettet.
Hvis man kigger på klimafremskrivningen, kan man se, at vores forventninger til elektrificering af transporten ligger foran kurven i forhold til sidste år, så den bilbeskatningsaftale, vi har lavet på det felt, kommer til at drive noget.
Vi introducerer CO 2 -afgifterne på industrien fra 2025; det vil sætte tryk på elektrificeringen.
Og så har vi jo også sammen besluttet, at vi implementerer krav om køb af CO 2 -kvoter til transportbrancher fra 2027 og tilsvarende krav til boligopvarmning, hvilket vil betyde en øget omkostning på de fossile brændsler.
Så der ligger en del nationale initiativer, der nu skal implementeres, og som vil presse os i retning af elektrificering.
Og så skal vi huske – nu er der jo europaparlamentsvalg – at der også er en klar europæisk dimension i det her, altså de beslutninger, vi har truffet om at udfase forbrændingsmotoren på personbilområdet, presset på den tunge transport osv.
Så en række europæiske beslutninger vil også trække i retning af øget elektrificering.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-23:
Jeg tror, vi er mange, der fra folketingsvalgkampen husker statsministeren give et løfte til den enlige mor om, fødevarepriserne ikke måtte stige.
Det måtte ikke blive dyrere at være dansker i relation til at købe sine fødevarer; jeg tror, det var noget med noget pasta bolognese, som jeg tror vi alle sammen kan forholde os til.
Der vil jeg bare i lyset af det, der venter de kommende måneder med en eventuel ekstra skat på landbruget, høre, om det, som fru Mette Frederiksen sagde i valgkampen, også er regeringens politik, altså at det ikke bliver en konsekvens af den eventuelle landbrugsskat, at fødevarepriserne stiger.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2024-05-23:
Jeg kan sige for mit eget vedkommende, at jeg har interesseret mig og interesserer mig ganske meget for det.
Jeg var selv ude forbi Danmarks sidste store gasby, Holbæk, som jo virkelig slås, og som udmærket godt ved, at de skal omstille varmeforsyningen med fjernvarme og på alle mulige måder prøve at finde ud af, hvordan man kan få noget industriel overskudsvarme, hvordan man kan få noget fra rensningsanlæg, og hvordan man på alle mulige måder kan få energien andre steder fra, og det er en meget, meget stor opgave de steder, hvor vi har det.
Det er en virkelig stor opgave, der er der, men det er også et stort potentiale, der er i Holbæk.
Nogle steder er det meget lokale løsninger, der skal findes til de lokale problemstillinger.
I det her tilfælde synes jeg, det er rigtig interessant at kigge på, hvordan vi kan bruge den industrielle overskudsvarme, som er lige ved siden af i Kalundborg, til at sikre, at vi kan blive uafhængige af gas i den del af landet.
Så det er forskellige løsninger, der skal til forskellige steder i landet.
Signe Munk (SF), 2024-05-23:
Ordføreren fremhævede mange af de positive tendenser i energiredegørelsen, og jeg vil sådan set sige, at der jo er et væld af lyspunkter, som er et resultat af mange politiske beslutninger, som mestendels er blevet taget efter klimavalget i 2019.
Men noget, hvor det så svinger lidt den anden vej, kan vi se, er bl.a. i forhold til gasfyrene.
Derfor vil jeg bare høre ordføreren, om Socialdemokratiet har nogen planer om nye tiltag, der kan gøres, for at vi får flere varmepumper og fjernvarme ude i hjemmene i stedet for gasfyrene, for det er jo sådan set det, der skal til, for at gasfyrene bliver sendt på pension.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2024-05-23:
Altså, jeg har slet ikke noget problem med at stå på mål for, hvad Mette Frederiksen har sagt.
Det var svaret på den ene del af spørgsmålet.
Og jeg synes nu ikke, at det, som jeg og ministeren svarede, var lirumlarum; sådan opfattede jeg det i hvert fald ikke.
Men vi ønsker og bestræber os på at finde balancerne i den politik, vi har, sådan at vi, når vi vil have fremdrift på klimapolitikken, også hele tiden har øje for de sociale balancer og hensyn, som ordføreren henviser til, og det arbejder vi videre med.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-23:
Nu taler vi jo om en garanti, som ordførerens formand, fru Mette Frederiksen, gav.
Skal man forstå det sådan, at det er noget, man er ked af, eller skal man forstå det sådan, at man står på mål for det?
Jeg spurgte ministeren, og det svar, jeg fik, var en gang lirumlarum.
Nu spørger jeg så hr. Rasmus Horn Langhoff, og hans svar er endnu en gang lirumlarum.
Altså, det er jo meget enkelt.
Kan man leve op til sit løfte?
Det er jo os, der bestemmer.
Det er jo hr. Rasmus Horn Langhoff, der kommer til at trykke på den grønne knap, og så må han jo også kunne sige, om det løfte, fru Mette Frederiksen gav i valgkampen, om, at fødevarepriserne ikke må stige, vil blive overholdt.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2024-05-23:
Tak for spørgsmålet, som måske går lidt ud over dagens emne.
Men jeg vil gerne svare.
Jeg synes egentlig også, vores minister svarede ganske udmærket på det – i hvert fald så godt, som man nu kan, når det handler om noget, som jo ikke er kommet frem endnu.
Så det er lidt en teoretisk diskussion.
Ministerens svar handlede om at finde balancerne, så vi sørger for, at det ikke rammer socialt skævt, samtidig med at vi gerne vil fremme en udvikling, og det synes jeg er et rigtig, rigtig godt princip, og jeg håber og forventer sådan set, at alle kan se fornuften i det.
Men at nå derfra til at kunne snakke om noget, som vi ikke har set endnu, er svært.
Det der med at give meget håndfaste og firkantede garantier tror jeg ikke er noget, der er supergode erfaringer med, i hvert fald ikke ud fra hvad jeg har oplevet blandt mine kolleger.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-23:
Jeg skal bare høre, om Socialdemokratiets ordfører vil bekræfte, at det, fru Mette Frederiksen sagde i valgkampen i forhold til fødevarepriserne og en eventuel yderligere skat på landbruget, stadig væk står til troende.
Der kan det være af stor betydning, hvis et pund hakket kalvekød lige pludselig bliver dyrere.
Derfor vil jeg bare høre, om det løfte er noget, man også kan garantere fremadrettet vil være en del af regeringens politik.
Lars Aagaard (M), 2024-05-23:
Jeg kan give et af en lang række eksempler, hvor vi samarbejder.
Vi har jo en aftale – og spørgeren er undskyldt, for spørgeren er først kommet i Folketinget, efter vi indgik den aftale, men spørgerens parti er med i aftalen – hvor vi har vedtaget at hæve kompensationen til de nære naboer og også til det, der hedder grøn pulje, der sikrer, at der kommer penge til kommunerne.
Det er jo den ene del af det.
Jeg tror, vi alle sammen skal passe på med at reducere gevinsten for lokalsamfundet til et spørgsmål om den direkte økonomiske kompensation.
Jeg oplevede i hvert fald i den periode, hvor vi forhandlede og diskuterede spørgsmålet om energiparker, en række kommuner, der henvendte sig, fordi de var interesseret i at få den grønne energi til kommunen, fordi de i tilknytning til den også kunne skabe varige arbejdspladser, altså udnytte den grønne strøm lokalt, bl.a. til brintproduktion.
Derfor er der andre gevinster end dem, der ligger i at pålægge developerne at betale et beløb til kommunen.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-23:
Fru Signe Munk nævnte, at det med investering i grøn energi skal være en god forretning for dem, der opsætter til den grønne energi.
Hvilke tanker gør ministeren sig om, at det skal være mere attraktivt for de kommuner at sige ja til at opsætte flere vindmøller og solceller?
Lars Aagaard (M), 2024-05-23:
Det er jo ethvert partis ret og valg at gøre det.
Jeg kan kritisere valget, men ikke retten til at træffe valget, så det er sådan set okay.
Svarerrapporten skulle bl.a. svare på, om man kunne nå det nationale klimamål ved at bruge en forbrugsafgift, eller om det var udledninger fra landbruget, man skulle regulere, og den var jo entydig i sit svar, nemlig at man skal regulere udledningerne.
En CO 2 -afgift kommer.
Hvor høj den bliver, og hvordan den vil påvirke fødevarepriserne, kan man jo først svare på, når vi kender CO 2 -afgiften.
Vi kan kigge på, hvordan vi historisk har håndteret det her, f.eks. med den aftale, vi lavede om Grøn Fond med en række partier, som også er til stede her.
Der indførte vi jo en højere dieselafgift, men samtidig lettede vi beskatningen på det at have bil.
Så vi har jo historisk hjulpedes ad med at finde balancer i klimapolitikken.
Hvor balancerne kommer til at ligge på forbrugsområdet, må vi jo diskutere fremadrettet, når vi har lagt os fast på, hvilken type CO 2 -afgift der skal komme.
Signe Munk (SF), 2024-05-23:
Tak for ordførerens tale.
Nu er der blevet talt lidt, som om det var den første tale, ordføreren holder her i Folketinget.
Jeg vil sige, at hr. Mads Fuglede ikke skal sætte sit lys så meget under en skæppe, og derudover var det jo en spændende og interessant tale om den grønne omstilling.
Desværre må jeg også sige, at når ordføreren siger, at Danmarksdemokraterne har varme tanker om den grønne omstilling, så kommer der jo ikke noget handling i enden af den sætning, og så minder det mere om varm luft.
Og når ordføreren beskriver den del af landet, som han bor og er opstillet i, i det vestjyske og midtjyske område, jeg også kommer i, så må jeg sige, at det jo ikke er rigtigt, at det, der fylder mest på arealet, er solceller og vindmøller.
Det er jo landbrugets marker.
Altså, samlet set kommer den vedvarende energi på land til at fylde 1,5 pct. i Danmark.
70 pct. af vores land er opdyrkede marker, som er ørkener for dyr og andre planter, og der, hvor vi to kommer fra, er det jo et meget større antal.
Men så vil jeg høre, om ordføreren er enig i, at jo mere grøn strøm vi producerer, jo lavere bliver elregningen faktisk for helt almindelige danskere.
Og er det ikke vigtigt for Danmarksdemokraterne?
Mads Fuglede (DD), 2024-05-23:
Det, der driver prisen i forhold til elregningen, er selvfølgelig, hvor meget billig strøm der produceres, og jo mere strøm vi kan få fra eksempelvis havvindmøller, og jo større forsyningssikkerhed man har der, jo mere positivt vil det være for elprisen.
Man må så også se på den enorme afgift, der er på området, og som jo gør, at selv i perioder, hvor der er gratis strøm på markedet i Danmark, har vi stadig væk den dyreste strøm i Europa.
Så der er jo meget at arbejde med.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-23:
Nogle gange kan man godt være i tvivl om, om man skal genfremsætte et beslutningsforslag, men det har Enhedslisten så valgt at gøre om etablering af en statslig jordfond.
Det er, fordi vi noterer os, at der er flere og flere, som bakker op om, at det sådan set er en løsning, man også bør have, når man skal omstille vores landbrug til, at der kommer mere natur og mere skov, og at vi altså omstiller landbruget til noget andet.
Indtil videre kan jeg se på min skærm her at jeg har uendelig taletid, og det sætter jeg stor pris på.
Senest har vi set Klimarådet komme med en rapport, hvor man ligesom siger: Vi tager udgangspunkt i, at vi skal leve op til nogle biodiversitetskrav og tage hånd om vores vandmiljø, og så går man i gang med at se, hvad det så er, der skal til, og hvis man prioriterer det, kommer man frem til, at man sådan set godt kan løse problemerne med klimaet, men at man først bør tage udgangspunkt i, at vi skal sikre biodiversiteten og vores vandmiljø.
Vi har også set, at ekspertgruppen om udtagning af lavbundsjorder sådan set også peger på, at etablering af en statslig jordfond kan være et virkemiddel til at udtage lavbundsjorder hurtigere.
Vi har også set, at den rapport, »Fra foder til føde II«, som er blevet fremlagt af en række grønne organisationer, også opererer med, at udtagningen af arealer til naturformål var noget, der kunne understøttes af at have en fond.
Vi har set, at Danmarks Naturfredningsforening i deres oplæg slår fast, at jordopkøb via en fond kan være en måde at sikre natur- og miljøinteresser på.
Jeg har stadig væk en skærm her, som er helt blank, så jeg kan jo godt motivere yderligere – jeg ved ikke rigtig, om teknikken fungerer helt.
Men vores beslutningsforslag drejer sig altså om, at vi foreslår, at der skal oprettes en statslig jordfond.