May-Britt Kattrup (LA), 2017-02-03:
Tak for det.
En ting er i hvert fald helt sikkert, og det er, at de ansatte ikke skal løbe hurtigere, for de løber allerede for stærkt, og det gør de primært på grund af øget bureaukrati, nogle arbejdsgange, som kan gøres smartere, og detaljeret processtyring m.m.
Det er ikke godt nok, og det skal vi lave om på.
Liberal Alliance har stor fokus på bedre kvalitet for patienterne og bedre arbejdsvilkår for de ansatte.
Vi gik faktisk til valg på at opprioritere sundhedsvæsenet.
Sammen med Venstre, DF og Konservative skrev vi en kronik i Berlingske med seks konkrete løfter, og vi har leveret på dem alle sammen.
Men vi skal fortsat udnytte ressourcerne
bedst muligt.
Det skal vi bl.a. gøre ved at vise tillid til de ansatte, så de kan få tid og mulighed for at yde en god, menneskelig og faglig service, som giver tryghed og sikkerhed for patienterne.
Kontrol og registrering er nødvendigt, men al overflødig kontrol skal skæres væk, det stjæler tiden fra dygtige ansatte.
F.eks. viser en undersøgelse fra Overlægeforeningen, at overlæger arbejder i flere og flere timer om ugen, men alligevel bruger de mindre og mindre tid på patienterne.
Og når man hører om situationen, som nogle kvinder oplever på en fødeafdeling, skal vi i allerhøjeste grad tage det alvorligt.
Her på Christiansborg skal vi sørge for, at vilkårene er til stede for, at regionerne har mulighed for at løfte deres opgave og deres ansvar.
Derfor må vi finde ud af, hvorhenne problemerne opstår.
For til trods for at der er tilført 50 mio. kr. årligt, øremærket til fødeafdelingerne, er der stadig væk for stor travlhed nogle steder.
Man skal dog lægge mærke til, at det kun er nogle steder.
Derfor kan vi måske lære af de steder, hvor det går godt, og det er generelt en ting, som vi skal blive meget bedre til, nemlig at lære af de regioner, hospitaler og afdelinger m.v., som gør det godt.
Vi skal blive bedre til vidensdeling, og vidensdeling er ikke kun relevant internt i det offentlige system.
Vi kan også lære af private leverandører, som i mange tilfælde kan levere de samme ydelser til lavere priser uden at gå på kompromis med kvaliteten.
Endelig skal vi huske på, at ni ud af ti kvinder har en god fødselsoplevelse, men det skal ikke være nogen sovepude.
Vi skal se på, hvordan den tiende kvinde også kan få en god oplevelse.
Det at bringe et barn til verden skal foregå i trygge omgivelser med personale, som har tid og overskud.
Der bruges også flere og flere penge.
Fra 2014 til 2016 er der specifikt på Rigshospitalet brugt flere penge pr. fødsel – fra 22.352 kr. i 2014 til 24.783 kr. i 2016, i faste priser vel at mærke; der er også brugt flere penge til personale.
Generelt for landet er der også brugt flere penge.
Der er ansat flere læger og flere sygeplejersker, og antallet af jordemødre er steget med 50 pct. fra ca. 1.000 til 1.500 fra 2001 til 2015, mens fødselstallet faldt fra ca. 65.000 til ca. 58.000.
I perioden fra 2001 til 2015 er der i alt ansat 16.000 flere personer på danske sygehuse.
Og i Danmark har vi både flere sygeplejersker og læger pr. indbygger, end de har i Sverige.
Men alle de her indsatser, som jeg lige har nævnt, har også givet en rigtig god og positiv udvikling med bedre behandlinger og kortere ventelister til følge, og det er jo glædeligt, men det betyder så ikke, at det ikke både kan og skal blive bedre, og derfor skal vi følge udviklingen tæt og følge, hvordan midlerne bruges.