Sara Emil Baaring (S), 2024-04-05:
Tak for ordet.
I dag skal vi behandle et lovforslag, som står på to ben.
Første del handler om at sikre en fælles digital løsning for den statslige elevstøtte.
Hidtil har det været Uddannelses- og Forskningsministeriet, som har varetaget opgaven, men som et led i en it-omlægning flytter vi nu it-opgaven over i Børne- og Undervisningsministeriet, hvor ansvaret for efterskolerne også bor.
Det it-system skal lige op at køre, men det er forventningen, at forældre til efterskoleelever vil have adgang fra skoleåret 2026/27.
Den anden del af lovforslaget er en skærpelse, så hver efterskole eller frie fagskole har én daglig leder.
Det er særlig vigtigt på kostskoler, hvor eleverne bor og lever, at der er en synlig og nærværende ledelse.
Tak for ordet.
I 2019 blev loven om regler om obligatoriske sprogprøver i udsatte boligområder og styrket forældreansvar vedtaget med en revisionsbestemmelse.
Evalueringen af lovens virkning fik vi i januar sidste år.
Der tegner sig ikke et billede af en bragende succes.
En del af årsagen til det findes uden tvivl i det faktum, at vi i de år gennemgik nedlukninger og distancerende fjernundervisning på grund af covidpandemien.
Det grundlag, som lovgivningen blev til på, mener vi ikke har ændret sig.
Vi ved, at et barns forudsætning for læring og trivsel styrkes gennem sproglig mestring.
Det kan der ikke være tvivl om.
At sikre, at vores børn behersker det danske sprog, er en helt central løftestang for, at de kan tage del i fællesskabet og indgå i undervisningen i alle fag.
De obligatoriske sprogprøver blev indført for at mindske fagligt efterslæb hos børn i udsatte boligområder.
De blev indført for at sikre, at børn havde tilstrækkelige dansksproglige kompetencer til at kunne følge med i undervisningen i grundskolen og begå sig socialt.
Det er forudsætningen for, at børn kan tage del i fællesskabet i skolen.
Hos børn med højt fravær ser vi desværre ofte, at barnet står uden for fællesskabet.
Det skaber dårlige forudsætninger for at lære og trives, når al energien bliver brugt på at kæmpe sig vej ind i fællesskabet for at blive set og mødt som det barn, man nu er.
Det er ikke ny viden.
Vi har længe vidst, hvor vigtig en rolle skolen spiller for børns trivsel og socialisering.
Og her kender lærerne og pædagogerne på skolen deres rolle.
De ser det, når stolen står tom i klasselokalet; de skriver til forældrene og drager omsorg.
Så de prøver at gå ind i sagen, når de konstaterer et højt fravær.
Det arbejde kan vi ikke sætte spørgsmålstegn ved.
Men de kan ikke stå alene med deres ansvar, langtfra.
I de fleste tilfælde kommer vi langt med et forpligtende skole-hjem-samarbejde med forældrene, og heldigvis for det.
Men det lykkes ikke altid, og netop derfor er det vigtigt, at vi tør stille krav.
Vi skal som samfund stille krav om, at forældrene lever op til deres ansvar som værger, for alle børn har ret til undervisning.
For det er børnene, det handler om, og det skal kunne have konsekvenser, hvis forældrene ikke bakker deres børn op og hjælper dem med at lære sproget og at socialisere sig i skolen.
Det er igennem ordene, vi lærer hinanden at kende.
Det er igennem sproget, vi deler vores drømme.
Det må og skal være vores ansvar at støtte børnene, og det gør vi med dette lovforslag.
Med disse bemærkninger kan jeg meddele, at Socialdemokratiet stemmer for lovforslaget.
Og så skal jeg hilse fra Dansk Folkeparti, der ligeledes bakker op om det.