runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2025-12-04:
Tak for det, og tak for talen.
Vi kender jo udmærket godt til den aftale, som regeringen har lavet sammen med SF, om, at der skal laves en undersøgelse i Kontroludvalget af legaliteten.
Det, som vi beder om her, er jo en undersøgelse af forløbet , altså en undersøgelse, der faktisk går langt bredere, og ikke mindst en undersøgelse, som offentligheden får kendskab til.
Det er netop det sidste, som hr. Christian Rabjerg Madsen siger, der får mig til at tage ordet, for vi skal jo netop kunne have sikkerhed omkring vores efterretningstjenester, og den her sag har jo skabt så meget tvivl om vores efterretningstjenester.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-12-04:
Tak for det.
Til tilhørere kan jeg sige, at B 27, som vi skal behandle, handler om et forslag til folketingsbeslutning om nedsættelse af en granskningskommission til undersøgelse af Samsamsagen.
Det er sådan, at regeringen og SF i december 2023 lavede en aftale, der hedder »Aftale om styrkelse af Tilsynet med Efterretningstjenesterne og undersøgelse af visse konkrete sager«, og i den forbindelse blev det aftalt, at Samsamsagen skulle undersøges i regi af Tilsynet med Efterretningstjenesterne og i regi af det udvalg, som Folketinget har nedsat til at have indseende med tjenesterne, nemlig Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne.
Den aftale blev så bekræftet igen i en aftale, som hedder »Aftale om styrkelse af tilsynet med efterretningstjenesterne« fra februar 2024, som regeringen indgik med et bredt flertal.
Det er altså aftalt her i Folketinget, at Samsamsagen skal undersøges, og at det skal undersøges, hvordan tjenesten har ageret i sagen om, hvorvidt det er inden for de retlige rammer og retningslinjer, som var gældende på daværende tidspunkt.
Med den begrundelse kan Socialdemokratiet ikke støtte, at der foretages en granskningsundersøgelse af sagen, fordi det altså er aftalt, at det skal undersøges andetsteds.
Helt principielt er det Socialdemokratiets holdning, at undersøgelser af tjenesterne og indsigt med, hvordan tjenesterne arbejder bør foregå i udvalget for tjenesterne
, fordi vi er afhængige af at have en udpræget grad af fortrolighed omkring tjenesternes arbejde, hvis de skal kunne passe godt på os.
Derfor bør det foregå i regi af det udvalg.
Jeg skal hilse fra Moderaterne og sige, at Moderaterne ligeledes afviser, at der skal nedsættes en granskningskommission i den her sag.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-04:
Nu skal man lige huske detaljen i forskellen på Borgernes Partis forslag og det, der kommer fra andre partier, som fuldstændig vil afvikle den, for vi vil gøre det frivilligt, så alle folk via deres forskudsopgørelse bare kan krydse det af, hvis de ønsker at bidrage til udviklingsbistanden.
Og hvis det er rigtigt, at hr. Pelle Dragsted og regeringen og andre siger, at det vil danskerne gerne bidrage til, så kan de jo krydse det af på deres forskudsopgørelse og rent faktisk bidrage.
Hr. Pelle Dragsted har tidligere sagt, at hvis man ikke støtter deres forslag, vil man ikke rigtig sænke momsen.
Men så kunne jeg jo vende den om og sige: Jamen vil hr. Pelle Dragsted så i virkeligheden ikke sænke momsen på fødevarer, fordi han ikke vil acceptere andre finansieringsmuligheder?
Derfor håber jeg bare på, at man anerkender, at der kan være forskel i finansieringsmulighederne, og at det faktisk ikke betyder, at man ikke gerne vil sænke momsen på fødevarer.
Pelle Dragsted (EL), 2025-12-04:
Det viser jo så de forskelle, der er mellem vores partier.
Ulandsbistanden bliver jo f.eks. brugt til at hjælpe nogle af de mennesker i den her verden, som lever i ekstrem fattigdom, altså børn, som dør af sult.
Vi har så foreslået at finansiere det samme beløb, men med en skat på 1 pct. af formuer på over 35 mio. kr.
Det er formuer, som vokser med mere end 1 pct. om året, så de her formuer vil blive ved med at vokse, de vil bare vokse lidt mindre hurtigt, ved at vi indfører den her skat.
Synes ordføreren, at det er mere fair at tage brødet ud af munden på nogle børn i Sudan end at bede nogle af det her lands multimillionærer om at bidrage en lille smule til, at folkepensionisten og førtidspensionisten kan få varer, der er til at betale?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-04:
Ja præcis, og jeg sagde faktisk også i de sidste 10 sekunder af talen, og jeg beklager, hvis jeg ikke var tydelig nok, at hvis man gør udviklingsbistanden frivillig – det er Borgernes Partis politik, at vi mener, at det skal være op til danskerne – så frigør det et sted mellem 21 og 24 mia. kr. i statsbudgettet.
Hvis man så ruller det tilbage i forhold til offentligt ansatte i centraladministrationen til før statsministerens tid, vil det frigøre omkring 9,3 mia. kr. i statsbudgettet, og det vil være rigeligt til at finansiere en fuldstændig fjernelse af momsen.
Pelle Dragsted (EL), 2025-12-04:
Vi så jo sådan set også gerne, at man kunne fjerne momsen helt, men det er dyrt.
Så kan ordføreren løfte sløret lidt mere for, hvor man skal finde de op mod 25-30 mia. kr. eller deromkring, som jeg tror det vil beløbe sig til?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Christina Olumeko (ALT), 2025-12-04:
Jeg er i hvert fald enig med ordføreren i, at fødevarer er en helt central del af de udgifter, som mennesker har.
Det at kunne få mad på bordet, få tag over hovedet og kunne sove trygt om natten bør være helt centralt i al politik.
Men når jeg siger, som jeg gør, er det jo, fordi vi i dag har et samfund, hvor vi har lavet en ekstra, ekstra lav kontanthjælp til de mennesker, som har en anden etnisk minoritetsbaggrund, vi har fjernet kontanthjælpen for de borgere, som er gift, og vi har i dag et velfærdssamfund, der ikke længere er til at genkende, og det vil vi hellere prioritere.
Pelle Dragsted (EL), 2025-12-04:
Det er vi jo overhovedet ikke på nogen som helst måde afvisende over for.
Tværtimod er vi tilhængere af at sætte ydelserne op.
Det gælder i øvrigt også folkepensionen og førtidspensionen.
Det syntes vi ville være rigtig godt at finde finansiering til sammen.
Men vi synes sådan set også, at sosu'en, den butiksansatte eller lagerarbejderen, som står op tidligt om morgenen, knokler og går på arbejde til en ofte alt for lav løn, og som også er presset af priserne nede i supermarkedet, fortjener en hjælpende hånd fra venstrefløjen, som jo historisk faktisk har været stærkt kritiske over for moms på mad.
Det er lidt gået i glemmebogen nogle steder, men vi har faktisk altid været imod at lægge en afgift på almindelige fødevarer.
Christina Olumeko (ALT), 2025-12-04:
Som ordføreren er inde på, er det jo helt rigtigt, at Enhedslisten ligesom Alternativet har fokus på det grønne, og jeg er rigtig glad for at se, at Enhedslisten foreslår at fjerne momsen på frugt og grønt.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det ville vi gerne have indført for mange år siden, men vi er glade for, at der er flere partier, som er enige med Alternativet her.
Men vi skal jo også bruge pengene klogest, og der synes jeg, man kunne have prioriteret det bedre fra Enhedslistens side.
Det er jo tocifrede milliardbeløb, der her er tale om.
Jeg er fuldstændig enig i intentionen fra Enhedslisten og også det, ordføreren siger om, at lavindkomstfamilier og lavindkomstpersoner bruger en langt større del af budgettet på fødevarer.
Derfor vil det også være et lighedsskabende initiativ.
Men for os at se er det sådan, at skal vi vælge imellem at sætte su'en og kontanthjælpen op og så det, som der foreslås her, nemlig at halvere momsen på alle fødevarer,
vælger vi altså at få su'en og kontanthjælpen op.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-12-04:
Jo, regeringen mener netop, at vi skylder befolkningen en undersøgelse.
Det er derfor, at vi er blevet enige med Socialistisk Folkeparti og efterfølgende en bredere kreds af folketingspartier om netop at lave en undersøgelse i regi af udvalget for tjenesterne.
Men de oplysninger, som fru Rosa Lund refererer til, betyder ikke, at Socialdemokratiet grundlæggende ændrer sin tilgang til, at indseendet med tjenesterne skal foregå i udvalget, af hensyn til at vi skal balancere de to hensyn, der handler om demokratisk kontrol og offentlighedens interesse for tjenesterne, og at hvis vi skal kunne have effektive tjenester, der kan passe på os, så kræver det en udpræget grad af fortrolighed.
Peter Skaarup (DD), 2025-12-04:
Tak for det.
Ordføreren siger, at det er nogle fortrolige ting, og at man ikke kan undersøge det, men vil ordføreren ikke give mig ret i, at der er fortilfælde for, at man har gjort det her i andre tilfælde?
Så hvorfor kan man lige præcis her ikke undersøge det, hvis man godt kan det i andre tilfælde, når det gælder Forsvarets Efterretningstjeneste?
Det synes jeg er et rigtig godt spørgsmål, hvis jeg selv skal sige det.
Jeg er meget spændt på, hvordan ordføreren vil svare på det, for der er vel en eller anden form for lighed – det burde der være – i forhold til lovgivningen.
Når vi så snakker lovgivning, kan man sige, at det, som undersøgelsen, som ordføreren er glad for, undersøger, er, om loven er overholdt.
Men er ordføreren ikke enig i, at den undersøgelse, der så er sat i gang, ikke kan betyde, at man kan drage enkeltpersoner til ansvar?
Og det kan jo i høj grad være interessant for offentligheden og for Folketinget at gøre det.
Peter Kofod (DF), 2025-12-04:
Tak for det.
Det er jo en sag, der har tiltrukket sig meget opmærksomhed, og som Folketinget, Udvalget for Forretningsordenen og Granskningsudvalget jo har diskuteret flere gange i løbet af de seneste år.
Spørgsmålet er jo ikke, om den her sag skal undersøges.
Spørgsmålet er, hvordan det i første omgang skal forløbe, og hvordan formen på det skal være.
Det er det ene spørgsmål.
Spørgsmålet er jo lige så meget: Skal det være en granskningskommission eller ej?
Når vi ser ned over den her sag, mener vi ikke, at der er det, der skal til, for at den her sag, som det ser ud nu, kan bære en egentlig granskningskommission.
Vi synes, det er fornuftigt, at man i første omgang lader tilsynet undersøge den her sag.
Så vil vi komme til at forholde os til det på den anden side, men vi synes, det er fornuftigt, at vi i første omgang lader tilsynet se på det her.
Så er der så faldet en, jeg tror ordet spektakulær nok er det rigtige ord, dom i den her sag i Højesteret, som jo i den grad også har været debatskabende i sagen.
Det har givet os anledning til at opfordre regeringen til at se på, om vi har de rigtige regler for hele det her område, og om der er noget, der skal strammes op, og det er selvfølgelig noget, vi gerne vil diskutere med regeringen, nemlig hvordan vi kan sørge for, at der er nogle regler, der gør, at efterretningstjenesten på tilfredsstillende vis kan udføre deres arbejde.
Så det følger vi op på, og vi kommer til at holde regeringen fast på det.
Men som det er nu, kan vi ikke støtte en granskningskommission, som vi synes ville være et meget stort skridt at iværksætte i den her sag.
Så det er et nej fra Dansk Folkeparti til det her forslag.
Helle Bonnesen (KF), 2025-12-04:
Dagens sag er på ingen måde en nem sag, og en granskningskommission i Samsamsagen er ikke et almindeligt skridt, men det er et skridt, som Højesterets dom fra september 2025 har gjort mulig, at vi kan genoverveje.
Højesteret har nemlig fastslået, at Samsam samarbejdede med danske efterretningstjenester.
Højesteret anfører, at man undtagelsesvis finder, at hensynet til fortroligheden om efterretningstjenestens arbejde må vige for borgernes interesse i kunne få fastslået eksistensen af et kildeforhold.
Det forpligter.
Samtidig er sagen jo dybt følsom.
Den berører efterretningstjenesternes arbejde, operative hensyn og klassificeret materiale.
Vi må ikke kompromittere rigets sikkerhed, og netop derfor er det svært.
Hvordan undersøger man til bunds uden at skade de tjenester, der skal beskytte os?
Alligevel må vi erkende, at tvivlen ikke kan blive hængende eller liggende.
Når et betydeligt mindretal i Granskningsudvalget ønsker en egentlig undersøgelse, og når retsgrundlaget har ændret sig, så mener vi, at man bør gå videre.
For Det Konservative Folkeparti er det afgørende vigtigt, som det står i bemærkningerne, at en granskningskommissions arbejde skal foregå i en form, der tager skyldigt hensyn til sagens karakter, herunder hensynet til eventuelle oplysningers fortrolige og klassificerede karakter.
En granskningskommission kan under de fornødne fortrolighedshensyn forhåbentlig skabe klarhed om forløbet, om myndighedernes beslutning og om eventuelle politiske hensyn.
Det mener vi at vi skylder retssamfundet, altså borgerne, og i sidste ende også efterretningstjenesterne selv.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-12-04:
Tak for det.
Ahmed Samsam blev i 2007 ved en spansk domstol dømt for at have været terrorist i Syrien.
Det sad han 3 år i spansk fængsel for plus 3 år i dansk fængsel – i alt 6 år i fængsel.
Hele vejen under retssagen var hans påstand, at han ikke var terrorist; han var agent for Forsvarets Efterretningstjeneste og Politiets Efterretningstjeneste, og han handlede således på vegne af Danmark for at få informationer om, hvad der foregik dernede, og få informationer om de danskere, som var rejst derned som syrienskrigere.
Der var ingen efterretningstjeneste i Danmark, hverken forsvarets eller politiets, som hjalp Ahmed Samsam med at bevise over for den spanske domstol, at han havde været agent og ikke bare almindelig terrorist.
Så derfor fik han den her dom.
Nu er der så sket det, at han i Højesteret i Danmark har fået medhold i, at han var agent for de danske efterretningstjenester og således ikke en helt almindelig terrorist, som burde sidde 6 år i fængsel.
Det er det forløb, som vi, der støtter den her granskningsundersøgelse af Samsamsagen, gerne vil have undersøgt ordentligt for at få placeret et ansvar og få forklaret, hvorfor efterretningstjenesterne i Danmark lod en dansker hænge nede ved en spansk domstol og blive dømt var noget, han ikke havde gjort.
Vi vil også gerne vide, hvem der i regeringen var vidende om det her og bakkede op om den her beslutning, for det er forholdsvis utænkeligt, at den på det tidspunkt siddende forsvarsminister og også justitsminister ikke på en eller anden måde har været involveret i, at efterretningstjenesterne i Danmark ikke ville hjælpe Samsam med ikke at blive idømt i Spanien.
Det kan man ikke undersøge i Kontroludvalget for efterretningstjenesterne.
Det er jo ikke noget, som skal være hemmeligt, altså om en dansk justitsminister eller en dansk forsvarsminister ikke har gjort deres pligt, og om hvem i efterretningstjenesterne, der besluttede ikke at hjælpe Ahmed Samsam.
Det er jo ikke noget, der skal være hemmeligt i Kontroludvalget for efterretningstjenesterne.
Hele det her skuespil om, at det handler om at beskytte efterretningstjenesternes fortrolighed, er jo netop blot et skuespil, fordi vi jo ved nu, at man fra de danske efterretningstjenesters side hyrede Ahmed Samsam.
Så der er ingen fortrolighed om det længere, og vi har sådan set ikke behov for at vide særlig meget mere om, hvordan efterretningstjenesterne agerer, men vi har behov for at vide, hvem der er ansvarlig for at lade ham hænge dernede og få en dom, som ikke var berettiget.
Derfor er regeringens bud på, at det skal undersøges i Kontroludvalget, ikke en erstatning for det, som vi ønsker her, og derfor er det meget, meget ærgerligt, at regeringen med sit flertal nægter, at der kommer en ordentlig undersøgelse at det.
Vi stemmer for beslutningsforslaget her.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-12-04:
Granskningsudvalget har på sit møde den 22. oktober drøftet forslaget om at indstille til Udvalget for Forretningsordenen, at der nedsættes en granskningskommission til undersøgelse af Samsamsagen.
Jeg kan sige, at vi fra SF støtter op om det forslag.
Vi støttede også den sidste kommission og stemte for det, og det gør vi fortsat.
Der er jo ingen tvivl om, at regeringen ikke har villet nedsætte en kommission på det her område, og det er uændret, lytter jeg mig frem til.
Vi er også klar over, at der nok heller ikke denne gang materialiserer sig et flertal for forslaget.
Til gengæld har vi jo så lavet en aftale med regeringen, som faktisk bevirker, at vi i hvert fald får en form for undersøgelse i regi af Tilsynet med Efterretningstjenesterne, og det tror jeg stadig væk nok er den bedste garant for, at vi nogen sinde får den her sag undersøgt.
Det er selvfølgelig en mulighed for at få kigget sagen efter i sømmene, men hvor vi stadig væk bevarer den grad af hemmeligholdelse, der skal være omkring tjenesternes ageren, for at de også kan være effektive.
Det var jo som sagt en styrkelse af kontrollen med efterretningstjenesterne, som vi fik, da vi indgik en aftale med regeringen i 2023.
Den aftale gav som noget helt nyt lige præcis en mulighed for at bede om en undersøgelse af en sag – en mulighed, som Folketingets kontroludvalg ikke tidligere har haft.
Det synes jeg var en rigtig god ting.
Jeg synes, det er vigtigt, at den her sag bliver undersøgt, og jeg tror, at flere af mine kollegaer har gjort fint rede for, hvad der er udfordringen i den her sag.
Det er jo det, synes jeg, der er det springende punkt, og som vi har brug for bliver belyst.
Jeg kan jo selvfølgelig som medlem af Folketingets kontroludvalg ikke rigtig sige noget om, hvad der foregår der, men der står jo i aftaleteksten, at der ligger en aftale om, at det her skal undersøges, og det ser jeg selvfølgelig frem til.
Pelle Dragsted (EL), 2025-12-04:
Tak for det, og tak for talen og for engagementet i det her spørgsmål.
Vi synes ikke, det er nok at sænke momsen på frugt og grønt; det har også altid været vores politik.
Men det, der presser rigtig mange familier derude, er jo også andre varer.
Det er mælk, det er smør, og det er kød.
Det er på tværs af alle varegrupper, at folk er hårdt presset.
Derfor har vi lavet det her forslag, som jo kombinerer to ting, nemlig generelt at sætte priserne ned på tværs af alle fødevarer, men samtidig så ved at sætte dem yderligere ned på frugt og grønt og altså stadig væk skabe et øget incitament til at vælge det sunde grønne klimamæssige alternativ.
Vi kommer ikke til at gå væk fra at ville sænke momsen på alting, og det er også, fordi det at fjerne momsen på mad er en meget social måde at lave en skattelettelse på, simpelt hen fordi lavindkomstfamilier bruger mere på mad, end en rigere familie bruger.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-12-04:
Jamen igen vil jeg sige: Blot fordi ordføreren peger på nogle oplysninger, der er kommet frem i offentligheden, så betyder det jo ikke, at der ikke stadig væk er et generelt hensyn til fortrolighed omkring tjenesterne.
Hverken ordføreren eller jeg selv har indsigt i de oplysninger.
Men derfor ændrer det jo ikke på, at vi almindeligvis er enige om, at hvis vi skal arbejde med tjenesterne, hvis vi skal have indsigt i tjenesterne, og hvis vi skal have demokratisk kontrol med tjenesterne, hvilket er vigtigt, så gør vi det i regi af udvalget, og det synes jeg vi skal vedblive med at gøre.
Men jeg er sådan set enig i de argumenter, der peger i retning af, at vi skal have en undersøgelse, og det er så derfor, regeringen er blevet enige om at lave en undersøgelse.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-12-04:
Men det jo ganske ufortroligt, at Ahmed Samsam arbejdede for den danske efterretningstjeneste, da han meldte sig som syrienskriger.
Det er offentligt kendt, og det er der faldet dom for i Højesteret.
Det, vi bare ønsker nu, er en placering af et ansvar for, at man lod ham hænge nede i det spanske retssystem uden at hjælpe ham med at bevise, at han var agent og ikke bare var en almindelig syrienskriger.
Var hr. Christian Rabjerg Madsens partifælle justitsministeren medansvarlig for det?
Den slags ting vil vi gerne have frem.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-12-04:
Det forhold, at der i offentligheden er fremkommet oplysninger omkring Samsamsagen, er ubestrideligt.
Det er der.
Hverken spørgeren eller jeg selv har da nogen som helst indsigt i, om en eventuel undersøgelse vil blotlægge hemmeligheder, operationelle tilgange eller andet i tjenesterne, som vi ikke ønsker blotlagt, og det er årsagen til, at vi sådan set generelt er enige om, at når vi undersøger tjenesterne, og når vi har at gøre med tjenesterne, så gør vi det i et udvalg, hvor der er særlig fortrolighed.
Så jeg synes, ordføreren i sit spørgsmål argumenterer for, at vi skal have en undersøgelse.
Det er regeringen enig i, men vi mener, at der er stærke hensyn, som taler for, at den undersøgelse skal foregå i det udvalg, som vi er enige om skal arbejde med tjenesterne af hensyn til fortrolighed.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-12-04:
Vi ved, hvad der er foregået nu, og der er dom i Højesteret om, at Ahmed Samsam rejste til Syrien med en aftale med den danske efterretningstjeneste om, at han skulle være dernede på vegne af dem og forsyne dem med oplysninger om danske syrienskrigere.
Det er nu offentligt, at sådan er det.
Så der er ikke nogen fortrolighed at beskytte omkring det længere.
Det, som vi ønsker undersøgt, og som vi synes at der bør statueres nogle eksempler omkring, er det, at efterretningstjenesten lader ham hænge dernede i det spanske retssystem, hvor de beskylder ham for at være en simpel terrorist, og hvor han siger: Nej, jeg var faktisk agent for den danske efterretningstjeneste.
Og så kommer efterretningstjenesten herhjemme ham ikke til hjælp.
Det synes vi er en skandale at efterretningstjenesten ikke gør, og det synes vi skal have konsekvenser, og det betyder, at der skal undersøges: Hvem er ansvarlig for, at man lader ham hænge dernede?
Det er den undersøgelse, som Socialdemokratiet går imod, og det har ikke noget med fortrolighed at gøre.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-12-04:
Det synes jeg ikke er nogen særlig overbevisende argumentation.
Jeg mener ikke, at den sag, ordføreren refererer til, skaber præcedens eller på nogen måde er et godt argument for, at vi her skulle kompromittere tjenesternes fortrolighed.
Så jeg synes ikke, i al ydmyghed, at det er noget særlig godt argument.
Det er klart, at der er en afvejning.
Man ønsker at give offentligheden indsigt, og vi ønsker demokratisk kontrol, og over for det står selvfølgelig fortrolighed omkring tjenesterne.
De hensyn har vi i Folketinget afvejet ad flere runder og er nået frem til, at derfor mener vi, at arbejdet med tjenesterne skal foregå i udvalget, og det mener jeg også det skal i den her sag.
Peter Skaarup (DD), 2025-12-04:
Jamen altså, man kan jo bare tage den sag, som involverede den tidligere forsvarsminister fru Trine Bramsen, hvor man sendte nogle medarbejdere hjem sådan fra den ene dag til den anden, en alvorlig sag.
Der satte man jo en undersøgelse i gang.
Der var ikke fuldt ud offentlig indsigt i resultatet, langtfra, men man gjorde det, og det var jo ikke tilsynet, der lavede den undersøgelse, før undersøgelsen havde i høj grad også med tilsynets arbejde at gøre.
Det er bare for at sige, at der jo er fortilfælde af, at man kan gøre det her, så hvorfor ikke gøre det, ordfører?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-12-04:
Jeg er ikke vidende om, at der med den aftale, der ligger, er skabt en situation, hvor enkeltpersoner ikke kan drages til ansvar.
I forhold til om der er præcedens, tror jeg, ordføreren må være en lille smule mere præcis, med hensyn til hvad det er for en præcedens, der gør, at vi skulle ændre det grundlæggende princip, som vi plejer at være enige om i Folketinget, nemlig at når vi har kontrol med og indseende med tjenesterne, foregår det i Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne.
Jeg synes, at ordføreren på trods af et godt spørgsmål kommer lidt let hen over det hensyn.
Jeg anerkender, at der er en afvejning af hensyn.
Det tror jeg også, mit tidligere svar afslørede.
Men selv den noget vage henvisning til præcedens, som ordføreren præsenterede, får mig ikke til at tænke, at der i den her sag er overbevisende argumenter for, at vi skal kompromittere fortroligheden omkring vores tjenester.