runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-18:
Det er nok også, fordi det her også kan handle om noget overvågning i forbindelse med kriminalitet.
Jeg er ikke religiøs på det her område; altså, jeg drøfter gerne, om der kan gives friere rammer.
Og det vil jo så også give god mening, at jeg snakker med indenrigsministeren om det, for det bliver sådan blandet mellem ham og jeg.
Så det vil jeg gerne diskutere.
Vi skal bare gøre det på et grundlag, hvor vi siger: Jamen er behovet der?
Der er jo også 48 kommuner, der ikke har svaret, og det ærgrer mig faktisk.
Det havde været rart, hvis der havde været 98, der havde svaret på det her spørgsmål, så det havde været mere entydigt.
Jeg synes jo, man skal overvåge der, hvor der er et behov.
Og hvis man kigger lidt nærmere på det spørgeskema, kan man jo spørge: Hvor mange kommuner har reelt set mødt modgang her?
For jeg har det sådan, at jeg egentlig godt kan lide, at det er politiet, der er inde at vurdere det.
Altså, 14 ud af 45 kommuner har oplyst, at de over for politiet har rejst et ønske om tv-overvågning, og at politiet i fire sager ikke gav tilladelse.
Jeg ved så, at Kolding Kommune er en af dem, og det har jo været genstand for diskussioner her.
Så de fleste får tilladelse, og lige nu er der så en proces i gang i kredsrådene omkring det her, og så kan vi håbe, at det løser de sidste ting.
Så jeg tænker, at det jo ikke er sådan, at kommunerne i dag går med uforrettet sag.
Karsten Lauritzen (V), 2018-04-18:
Jeg er godt bekendt med Arbejderbevægelsens Erhvervsråds analyse.
Skatteministeriet har ikke nogen tal, der entydigt kan koble afdødes formuer og indkomstforholdene hos arvingerne.
Så derfor kan jeg ikke på det rent faktuelle plan af- eller bekræfte, om de der tal fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd er rigtige.
I forhold til hr. Joachim B. Olsens indlæg har han jo ret i, at der i dag er helt almindelige mennesker, der betaler 15 pct. i arveafgift af penge, der har været beskattet ikke bare én, men mange gange tidligere.
Typisk er det værdien af et hus, hvor man også har betalt en høj løbende beskatning, og derfor er det ud fra en rimelighedsbetragtning helt fair at foreslå, at man gør noget ved arveafgiften også for helt almindelige mennesker.
Jeg vil helst have den fjernet helt, men det kræver jo 3,5 mia. kr., og de penge har regeringen ikke, hvis vi også skal prioritere andre ting.
Men jeg synes godt, man kan sige det, hr. Joachim B. Olsen skriver i sin artikel.
Lea Wermelin (S), 2018-04-18:
Det var et lidt langt tilløb, men det, jeg forstår af ministerens svar, er jo, at hvis man gør, som Liberal Alliance har foreslået, altså helt fjerner afgiften, vil det betyde en øget ulighed.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-18:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om kommunal videoovervågning?
Karsten Lauritzen (V), 2018-04-18:
Jamen når man ikke har nogen entydige tal, er det svært at sige, men jeg kan bekræfte, at hvis man letter en afgift i procent, er det sådan, at jo flere penge du arver i kroner og øre, jo større er din lettelse i kroner og øre.
Sådan er det også, hvis vi sænker skatten på arbejde, og sådan ville det også være, hvis vi sænkede momssatsen.
Jo mere du køber, jo mere sparer du i moms.
Sådan er det jo med skatter og afgifter.
De opgøres nogle gange i kroner og øre, men for det meste i procenter.
Når man sætter procentandelen ned, afhænger ens lettelse eller gevinst jo af, hvor meget man arver, og hvor meget man betaler.
Det kan jeg bekræfte, og det gjaldt også under den socialdemokratiske regering.
Lea Wermelin (S), 2018-04-18:
Det synes jeg egentlig er lidt ærgerligt.
Jeg vil kalde det falsk varebetegnelse, for man prøver at pakke en eller anden skattelettelse ind, som primært gavner dem, der har store formuer i forvejen, altså får det til at lyde, som om det skulle være noget, der gavnede kassedamen.
Det mener jeg simpelt hen er en ærgerlig måde at diskutere politik på, når vi kan se af de tal, som AE kommer med, at 10 pct. af de rigeste videregiver en formue på omkring 5 mio. kr.
Men vil ministeren ikke medgive uden decideret at kende AE's tal og beregningerne bag dem, at det vil bidrage til en større ulighed, hvis man fjerner arveafgiften?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-18:
Tak for det.
Jeg synes, det er paradoksalt, når man på den ene side starter sit ministersvar med at sige, at man kalder det tryghedskamera, fordi det gør folk trygge, og på den anden side ikke rigtig har nogen holdning til, om vi skal have mere af det, rulle det ud, give kommunerne flere beføjelser.
Det er bare det, jeg synes ministeren gjorde – altså sagde noget på den ene side og bagefter sagde noget på den anden side.
Og så ved vi ikke rigtig, hvor vi har regeringen.
Så jeg vil bare lige i min sidste runde her spørge ministeren: Vil ministeren have mere videoovervågning i det offentlige rum med nogle øgede beføjelser i forhold til det, man kan i dag, eller er status quo godt nok til ministeren?
Karsten Lauritzen (V), 2018-04-18:
Tak for spørgsmålet.
Det rammer jo ned i den aktuelle debat om bo- og gaveafgiften og om arveafgifter generelt, altså om de skal nedsættes eller ej.
Regeringen har sammen med Dansk Folkeparti gennemført en nedsættelse af bo- og gaveafgiften ved generationsskifte af erhvervsvirksomhed, og frem mod 2020 nedsætter man gradvis bo- og gaveafgiften til 5 pct.
Og vi har også en ambition om helt at fjerne boog gaveafgiften for erhvervsdrivende virksomheder og også ved omdannelse af en virksomhed til en fond.
I den forbindelse er det oplagt at spørge, om vi skal gå videre ad den vej, f.eks. gøre ligesom i Sverige, hvor der heller ikke betales bo- og gaveafgift i andre tilfælde, hvor der overdrages arv eller gave til næste generation.
Her er svaret, at det ønsker regeringen.
Det vil regeringen gerne.
Men det skal jo prioriteres i forhold til de andre ønsker, der er, om nedsættelse af skatter og afgifter.
En nedsættelse af arveafgiften vil komme et bredt udsnit af danskerne til gode.
Det gælder f.eks. en kassedame eller en fabriksarbejder, der efterlader sig et parcelhus, forudsat at formuen samlet set er højere end bundfradraget på aktuelt 289.000 kr., altså knap 300.000 kr. Lempelsen vil naturligvis afhænge af formuens størrelse.
Så for nu at svare ganske kort på det, der bliver spurgt om – efter det her lange tilløb – så er det jo ikke rigtigt at sige, at alle kassedamer ville få en lempelse, men i lyset af at der er en hel del, som arver over bundgrænsen, så vil der også være ganske mange kassedamer, som vil få glæde af sådan en lempelse.
Men det er naturligvis også alle andre, der vil få glæde af den.
Lea Wermelin (S), 2018-04-18:
Når det kun er omkring den rigeste halvdel af afdøde enlige, som efterlader sig en formue på mere end 300.000 kr., er ministeren så enig i, at det er misvisende at påstå, at en kassedame rammes af arveafgiften, da hun med al sandsynlighed vil være blandt den fattigste halvdel af befolkningen?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-18:
Jamen ministeren vil gerne have mere overvågning i det offentlige rum, hvis der er et behov – altså hvis man kan se, at der f.eks. sker øget kriminalitet eller der er foregået et eller andet nogle bestemte steder.
Så synes jeg, det giver rigtig, rigtig god mening.
Det, vi så bare må finde ud af, er: Hvordan skal det så foregå, inden for hvilke rammer, og hvem skal betale for det?
Jeg tager det meget, meget alvorligt.
Jeg siger bare, at det jo ikke er sådan, at en stribe kommuner har fået nej til at få de her tryghedskameraer op, og det er bare der, vi skal finde balancen.
Jeg glæder mig simpelt hen så meget til, at de kameraer kommer op i maj, så vi ved, hvor de nu kommer til at hænge.
Lea Wermelin (S), 2018-04-18:
Tak til ministeren for svaret.
Det er rigtigt, at det her er en diskussion, vi også har taget i forhold til virksomhederne, hvor regeringen jo sammen med Dansk Folkeparti desværre valgte at bruge 1 mia. kr. på at nedsætte arveafgiften i stedet for at bruge de penge på eksempelvis velfærd, som vi havde foretrukket i Socialdemokratiet.
Derfor stemte vi også imod, da det forslag blev behandlet her i salen.
Så i Socialdemokratiet har vi godt forstået, at I er meget optaget af skattelettelser i regeringen.
Heldigvis er vi jo glade for, at danskerne gang på gang har sagt, når man har spurgt dem, at de sådan set hellere vil prioritere en god velfærd, end at de vil have de skattelettelser, som regeringen har prøvet at gennemføre, men på en lang række områder heldigvis ikke har haft held til at komme igennem med.
Men baggrunden for, at jeg spørger om det her, er netop den fornyede debat om arveafgiften, hvor en ordfører for regeringspartiet Liberal Alliance skriver under følgende overskrift: »Kære stat, hold fingrene fra kassedamens arv«.
Derfor synes jeg egentlig, det er lidt relevant.
Nu svarede ministeren til sidst på det her med, om det er misvisende.
Når vi kigger på de tal, som AE har lavet, ser vi, at det jo er halvdelen af enlige afdøde, der har en nettoformue under 300.000 kr., og de fattigste 10 pct. efterlader sig gæld.
Derfor er det vel sådan set helt fair, hvis Liberal Alliance gerne vil afskaffe arveafgiften helt, men det handler jo også om en eller anden form for ærlighed, i forhold til hvad vi diskuterer politisk, altså for alle de danskere, der sidder og følger med i dag, eller som læser den her type indlæg.
Mange af de fattigste efterlader gæld.
Så det er ikke alene misvisende, men vil ministeren ikke også give mig ret i, at det ville være ganske skævt at gøre, som LA har foreslået?
Karina Adsbøl (DF), 2018-04-18:
Her vil det netop være det individuelle behov, der er afgørende.
Der vil være nogle, der har behov for et bad oftere, og dem vil det jo gå ud over, ligesom man dermed ikke vil overholde servicelovens regler.
Men så vil jeg godt høre: Har ministeren så haft kontakt til Bornholms Regionskommune for ligesom at præcisere, at det her faktisk er uacceptabelt?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-18:
Ja, jeg skal i hvert fald ikke kaste mig ud i en juridisk tolkning af det her.
Jeg har det nok bare sådan, at vi jo har en lov, og når vi har en lov, tror jeg, det er svært at sige, at det er en lov, der gælder for nogle og ikke for andre.
Så har vi ved siden af det nogle regler om udvisning, nogle regler om, hvad anklagemyndigheden gør, altså konsekvent nedlægger påstand om udvisning.
Og så må domstolene tage stilling.
Men det kan vi jo diskutere videre.
Christian Langballe (DF), 2018-04-18:
Spørgsmålet er følgende: Hvad er ministerens holdning til, at rapporten fra Justitsministeriets Forskningskontor i maj 2017 viste, at der er en klar overrepræsentation af indvandrere fra ikkevestlige lande, når man ser på statistikken over dømte voldtægtsforbrydere, idet 23 pct. af voldtægtsforbryderne er ikkevestlige indvandrere, til trods for at de kun udgør 6 pct. af de 15-79-årige i Danmark, hvor etniske danskere til sammenligning udgør 61 pct. af de dømte voldtægtsforbrydere, og hvilke initiativer vil regeringen tage for at tage hånd om problemet?
Thyra Frank (LA), 2018-04-18:
Nej, for mig er det her et forslag fra embedsværket derovre, og det forslag er der ikke taget stilling til endnu.
Så jeg har ikke haft nogen kontakt til Bornholm.
Nu mener jeg, at vi skal vente og se, hvad der måtte komme ud af det her.
Og igen vil jeg sige, at jeg mener, det er de lokale politikere, som skal tage stilling til de her ting.
Men der skal slet ikke herske nogen tvivl om, at jeg ikke synes, det her kendetegner en værdig ældrepleje.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-18:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Uanset hvordan man stiller tallene op, kan vi i hvert fald blive enige om, at der er et problem.
Jeg vil gerne begynde med at sige, at jeg på det dybeste tager afstand fra voldtægtsforbrydelser.
Det er jo på alle måder en krænkende forbrydelse, en forbrydelse, der ulykkeligvis har både store fysiske og psykiske konsekvenser for ofret.
Derfor skal jeg også klart sige, at det er fuldstændig uacceptabelt, når udlændinge kommer til Danmark og begår – som i det tilfælde, der bliver spurgt til her – voldtægt, men det kunne også være andre former for grov kriminalitet.
Der er et skærpet fokus på bekæmpelse af voldtægt både hos regeringen og hos politiet og anklagemyndighed.
Straffen for voldtægt blev i juni 2016 skærpet fra 2½ års fængsel til 3½ års fængsel i de tilfælde, hvor overgrebet er sket ved vold eller trussel om vold.
Derudover er der sat et helt nyt fokus på at hjælpe ofrene bedst muligt.
Så har vi som led i bandepakken fremlagt en række konkrete forslag til stramninger af udvisningsreglerne, så vi forhåbentlig kan få udvist flere kriminelle udlændinge.
Jeg har desuden indskærpet over for Rigsadvokaten, at det er min klare forventning, at anklagemyndigheden har fuld opmærksomhed på at få udvist så mange kriminelle udlændinge som muligt.
Samtidig er det også vigtigt, at vi har fokus på at forebygge, at voldtægt og andre seksuelle krænkelser opstår.
På Udlændinge- og Integrationsministeriets område er der iværksat en række initiativer for at styrke asylansøgeres og nyankomne flygtninges viden om demokratiske principper og ligestilling og seksualmoral i Danmark.
Samtidig har man styrket undervisningen i danske normer, værdier, pligter og rettigheder på de danskuddannelser, som tilbydes f.eks. indvandrere og familiesammenførte.
Så samlet set er der taget en række initiativer, og det synes jeg er vigtigt.
Men vigtigst af alt er, synes jeg, at vi har skærpet straffen, og at vi har indskærpet, at man skal være opmærksom på, at folk skal udvises, hvis de begår grov kriminalitet.
Thyra Frank (LA), 2018-04-18:
Vi har lavet værdighedspolitikker, og sammen med Dansk Folkeparti har vi løftet ældreområdet – og sidst her til bedre bemanding.
Så faktum er, at Bornholm bare på de sidste tre finanslove faktisk har fået 18,4 mio. kr. på ældreområdet til en bedre ældrepleje.
Jeg kan slet ikke begribe, at man kan finde på at sende det ud, men jeg vil gerne se, hvordan de lokale politikere, der nu skal stå på mål for det her, tager imod det.
Lad os nu se, hvad der sker, når de skal tage stilling til det.
Det er et forslag.
Karina Adsbøl (DF), 2018-04-18:
Nu ved jeg godt, at det er et forslag, der er sendt i høring.
Og man kan jo rive sig selv i håret, når man hører, hvordan nogen overhovedet kan finde på at sende noget i høring om, at bad reduceres fra en gang om ugen til en gang hver anden uge, eller at man vil sætte et loft over en bestemt hjælp netop for at fravige servicelovens regler.
Så derfor er mit spørgsmål til ministeren: Hvad vil ministeren gøre, hvis de her spareforslag bliver vedtaget?
Det er ikke blot i Bornholms Regionskommune, men det kan også være i en anden kommune, at man er meget kreativ i forhold til det her.
Hvordan vil ministeren sikre, at vi fortsat kan have en god ældrepleje, som sagtens kan blive bedre rigtig mange steder?
Thyra Frank (LA), 2018-04-18:
Jeg synes da helt personligt, at det er trist at se, hvad en kommune kan finde på at lægge frem af spareforslag.
Det er et forslag fra embedsværket, og jeg vil da gerne sige, at det er et forslag, og at der ikke er taget stilling til det endnu.
Men det handler om, at der i loven står, at den enkelte borger skal have den hjælp, som vedkommende har behov for, ud fra de ressourcer, man nu engang måtte have.
Karina Adsbøl (DF), 2018-04-18:
Tak for besvarelsen.
Jeg er bekendt med alle de gode initiativer, vi har taget fra Folketingets side af, og som Dansk Folkeparti også har medvirket til, men jeg har ikke set ministeren være ude i pressen og tage skarpt afstand fra det her, og derfor undrer det mig dybt, når der kommer sådan 13 spareforslag på ældreområdet.
Det mener jeg jo man som ældreminister skal gå ud og tage skarpt afstand fra, netop også i forhold til at der er nogle, der laver et spareforslag med et loft, for det, at man sætter loft over nogle ting, mener jeg er direkte ulovligt ifølge serviceloven.
For hvordan vil ministeren sikre, at ældre borgere fortsat sikres en konkret og individuel vurdering, bl.a. også når man ser Bornholms Regionskommunes nyeste spareforslag på ældreområdet, hvor man vil sætte et loft over psykisk hjælp og støtte?
Hvordan hænger det sammen?
I min verden er det ulovligt at sætte et loft over noget, for så skrider man ud over det, der står i serviceloven i forhold til den individuelle vurdering.
Christian Langballe (DF), 2018-04-18:
Jeg tror, vi er ganske enige om, at vi overlader det til domstolene at fælde dom.
Men principielt set
mener jeg ikke, det er ligegyldigt, hvad man skriver ind i en lov.
Altså, kommer der asylansøgere her til landet, der begår voldtægt, så vil jeg mene, at det bør være en automatik i sig selv, at de øjeblikkeligt bliver udvist.
Det mener jeg simpelt hen ikke man kan diskutere, og derfor synes jeg, det kunne være en god ting, at det faktisk ikke blev op til domstolenes fortolkning, men at vi som lovgivere sagde, at det kommer til at ske.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-18:
Nu, hvor spørgeren nævner det, er det jo en god lejlighed til lige at få sagt, at der er vi jo også på vej hen.
Det er klart, at det aldrig er en undskyldning, hvad man har med i bagagen, når man begår kriminalitet.
Så jeg tror, vi er meget på linje i det spørgsmål.
Carsten Kudsk (DF), 2018-04-18:
Det er positivt at høre, at regeringen vil sende det signal, for
det bliver vi nødt til at sende.
For vi skal jo nødig ende i en situation som i Sverige, hvor der er nogle, der sådan set føler, at der ikke sker noget.
Det må ikke være sjovt, hvis vi kommer i den situation, at danske kvinder begynder at føle sig utrygge ved at komme ud i gaderne, fordi de ved, at det ikke har nogen konsekvens, og fordi den pågældende forbryder bare kan rende rundt og sige: Nå, men jeg ville få nogle hårde betingelser i hjemlandet, så jeg gør bare, som jeg har lyst til.
Så det er rart at høre, at regeringen bl.a. lægger op til nogle skærpede straffe for voldtægtsforbrydelser.
Christian Langballe (DF), 2018-04-18:
Altså det, der egentlig gør mig så trist, når vi taler om det her, er jo, at barbariet breder sig i Danmark såvel som i resten af Europa.
Tag Sverige, hvor en gammel artikel, som jeg læste her forleden dag, viser, at næst efter Lesotho er Sverige det land i verden, hvor der er flest voldtægter.
Jeg synes godt nok, det er tankevækkende, at uansvarlige politikere har fået lukket det her barbari ind.
Politik er jo en handlingsdisciplin, hvor man så sætter magt bag ordene og realiserer dem og gør dem til virkelighed.
Det, jeg godt vil kalde på, er simpelt hen, at man laver en automatik, der gør, at hvis folk på midlertidigt ophold eller asylansøgere begår voldtægt her i Danmark, får de en udvisning med det samme.
Det vil jeg klart foretrække, og jeg vil mene, at det er rimeligt, for folk, vi har givet ophold i vores land, skal da ikke møde det ophold med så lidt taknemlighed eller med så stor foragt for danskerne, at de så efterfølgende går ud og begår voldtægt.
Jeg synes bare, at det skræmmer mig.
Det skræmmer mig, at det ikke blot er i Danmark – det er jo så det værste af det – men at det faktisk er et fælles europæisk problem, som alle andre lande tumler med.
Der vil jeg så, for nu at gentage mig selv, kalde på, at der simpelt hen bliver lagt en automatik ind i de domme, de får, sådan at de bliver udvist med det samme med beskeden om, at vi ikke vil have dem her i vores land.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-18:
Altså, jeg skal gerne understrege, for at der ikke skal være tvivl, at jeg målrettet arbejder for, at flest mulige kriminelle udlændinge, herunder voldtægtsforbrydere, kan udvises af Danmark.
Det skal der ikke være nogen diskussion om.
Og det er også derfor, at den aftale, jeg refererede til nogle gange i sidste uge i forbindelse med spørgsmål, lige præcis skulle sikre et større råderum, når det gælder udvisninger.
For vi kan diskutere automatikken osv., men for mig er det trods alt vigtigt, at det er domstolene, der træffer afgørelsen.
Og der får vi nu et større råderum, og vi får forhåbentlig også mulighed for, at folk, der begår den slags forbrydelser, naturligvis bliver udvist af landet.
Jeg synes, det er helt naturligt, at det er sådan, det må være, når man begår den slags forbrydelser.
Carsten Kudsk (DF), 2018-04-18:
Jeg synes, det er positivt, at ministeren har fokus på det her.
For når man bl.a. ser på, hvad voldtægtsofre oplever, så kan man jo se, at halvdelen af voldtægtsofrene får ptsd, at flere af dem faktisk overvejer selvmord, at de fuldstændig får smadret muligheden for at få et familieliv.
Og det, som jeg synes vi skal sende et signal om, er: Hvis du kommer til Danmark og gør noget så krænkende som at øve voldtægt mod en dansk kvinde, så er det yt.
Det skal være noget, der sender det signal.
Det er det, man skal tænke på, når man smadrer danske statsborgere, specielt kvinder, som vi håber på i forhold til det danske arbejdsmarked og andre ting.
Og når vi har nogle udefra kommende, som åbenbart vælger at have en laissez faire-holdning til det,
skal vi sende et signal om, at det simpelt hen bare ikke går, og at kvinder, hvis de går i byen og kommer ud for sådan en situation, skal føle, at det har en meget, meget stor konsekvens.
Så det er vigtigt, og som justitsministeren fremlægger det, er det også det signal, som jeg kan høre at regeringen vil sende.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-18:
Ja, og der vil jeg nok alligevel lige hejse det flag, der hedder, at jeg synes, at det er domstolene, der skal afgøre det.
Jeg er jo enig i holdningen om, at hvis man kommer hertil og beder om at få ly og beskyttelse og så begår en voldtægt, er det jo sådan set et signal om, at man ikke har lyst til at være her, tænker jeg, eller man har i hvert fald ekskluderet sig selv.
Men jeg synes stadig væk, at det er domstolene, der skal træffe den afgørelse.
Men jeg kan garantere for, eller jeg føler mig overbevist om – nu skal man jo passe på, hvad man garanterer for i denne verden – at der i de sager, hvis det sker i dag, vil blive nedlagt påstand om udvisning af Danmark.
Det er jeg fuldstændig overbevist om.
Christian Langballe (DF), 2018-04-18:
Jamen altså roses skal den, der roses bør, og jeg vil da godt rose ministeren.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at ministeren og Dansk Folkeparti i fællesskab jo har fået strammet op, så der er ikke nogen manglende taknemlighed herfra.
Jeg synes, det er godt.
Men det, jeg bare mangler i den her diskussion, er det her sidste nøk, som man kunne tage, hvor man så sagde, at det heller ikke er domstolene, der skal vurdere det, men at det faktisk er noget, vi lægger ind i loven selv, nemlig at hvis begår man grove voldtægter, begår man voldtægter, jamen så ryger man ud med det samme.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-18:
Ja, altså, nu er Danmark jo ikke Sverige, og jeg håber også, at spørgeren er enig med mig i, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti har gjort ret mange tiltag på hele området her.
Vi har strammet på rigtig mange områder – både på udlændingedelen, som hører under min gode kollega, men også på hele retsdelen, altså straffen.
Men, som jeg sagde, er jeg sådan set enig med spørgeren, og det er altså også derfor, at jeg sådan set har sagt, at jeg har den klare forventning, at Rigsadvokaten har fuld opmærksomhed på at få folk udvist.
Karsten Lauritzen (V), 2018-04-18:
Jamen det vil jeg også gerne drøfte med Socialdemokratiet, men som jeg forstår Socialdemokratiets skattepolitik på spørgsmålet om arveafgift helt generelt, mener man faktisk, at der ikke er nogen, der skal have en lettelse.
Det kan være, at jeg har misforstået det.
I hvert fald er man modstandere af at lette bo- og gaveafgiften.
Men hvis Socialdemokratiet nu er positiv over for at se på det spørgsmål, vil jeg gerne indgå i drøftelser. Men svaret til hr. Joachim B. Olsen såvel som til fru Lea Wermelin er jo, at hvis man vil gøre noget ved arveafgiften, om det er det ene eller det andet, skal man prioritere det ind i det øvrige økonomiske råderum, vi har, og det er altså ganske dyrt at gøre noget ved arveafgiften.
3,5 mia. kr. koster det at fjerne den helt.
Marcus Knuth (V), 2018-04-18:
Mange tak.
Må jeg spørge ordføreren, om ordføreren, inden han gik på talerstolen eller inden behandlingen i dag, har nærlæst alle bemærkningerne til forslaget, og om ordføreren dermed selvfølgelig er hundrede procent enig i hele ordlyden i teksten her, herunder den sidste linje: »Men er barnet allerede sendt væk fra Danmark, bør hele familien følge med.«?