runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-12-21:
Spørgeren siger, at Venstre sammen med andre har lavet sin egen tekst, fordi vores var for lidt forpligtende.
Jeg går ud fra, at spørgeren ikke lige har været ude og lave den tekst, efter at fru Anne Paulin læste vores op.
Det må da være noget, der er blevet forberedt lidt mere.
Jeg tror sådan set godt, at vi meget hurtigt kan lave en handlingsplan, som ligesom samler op på, hvad det var, der ikke kom med i finanslovsaftalen, og hvad der er i proces, og hvad der er i landbrugsaftalen, som kan gennemføres hurtigere.
Jeg tror sådan set, hvis vi tager eksemplet med de har lavbundsarealer, at der kan vi godt gøre noget, som presser på for, at der skal ske mere.
Jeg synes sådan set, at den tekst, som vi har forfattet, er den bedste.
Marie Bjerre (V), 2021-12-21:
Det er jo dejligt at høre.
Det undrer mig heller ikke, at ordføreren synes, at den tekst, som rød blok har forfattet, er den bedste.
Vi synes bare, det er ærgerligt, at man ikke tør at være mere forpligtende i planerne og på reelle reduktioner.
Så derfor vil jeg gerne følge op: Hvornår mener ordføreren at man bør have lavet en aftale, en plan for det 2025-delmål, hvis det skal være realistisk, at vi overhovedet når det?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-12-21:
Det er rigtigt, at det er lige om lidt, og det jo også dilemmaet, ikke?
For vi kan godt lave en plan, hvor det så viser sig, at noget går hurtigere end planlagt og noget går langsommere.
Jeg kan godt være bekymret for den her omstilling af landbruget, hvis vi i høj grad skal være afhængige af, at der skal drikkes kaffe med individuelle landmænd.
Vi er nødt til at komme frem til noget, som sætter turbo på og finder nye løsninger.
Og det er jo ikke altid sådan, når man siger, at man finder nye løsninger, at de så virker.
Så jeg er egentlig ikke så bekymret for det, når jeg ser, hvad der af gode idéer fra både Radikale, SF og Enhedslisten samlet set, og hvad vi lige har vist at vi kunne få igennem i en finanslov.
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-21:
Tak for det, som jeg synes var dagens bedste tale.
Heldigvis er der da ét støtteparti, som stadig væk har en vis klimaskepsis, eller som i hvert fald, som jeg forstår talen, ser nogle ret store udfordringer, som vi er nødt til at bruge nogle ret store kræfter på at løse.
Det er jo klart nok, at hvis man går efter en 70-procents-CO 2 -reduktion i 2030, er der måske nogen, der føler en vis optimisme.
Vi tror stadig væk, at det bliver meget, meget svært.
Men nu nævnte ordføreren jo selv tidligere i et spørgsmål, at det måske er for lavt med den her 70-procents-CO 2 -reduktion i 2030.
Hvad mener ordføreren og Enhedslisten vi skal op på, nu det er sådan, at FN's klimapanel siger, at udfordringen er blevet større, og hvordan skal vi hæve CO 2 -målet for at møde de udfordringer?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-12-21:
Tak for rosen.
Vi siger jo, at vi skal nå mere end 70 pct. i 2030; det sagde jeg i min tale.
Vi skal jo ikke konkurrere om ord, vi skal konkurrere om handling, synes jeg.
Det er sådan set handlingerne, der bringer os derhen.
Og man skal være optimist.
Jeg tror, at der også er lidt uforløst oven på coronakrisen.
Hvad er det for et liv, vi kommer til at have om et par år?
Bliver vi påvirket af, at der kan være andre værdier i vores liv end materielle goder og forbrug af mest muligt og at flyve længst væk i verden for at have en god ferie, eller er der noget andet, der opstår, og som sådan set forener et godt liv med et fornuftigt klimaliv?
Det synes jeg er spændende at følge, og vi skal selvfølgelig som politikere være klar til at gribe de muligheder, og der har en grøn skattereform jo også noget at sige.
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-21:
Med hensyn til landbruget er det jo en af de store knaster, og det er klart, at Alternativet ikke var glad for, at det ikke lykkedes at nedsætte kødproduktionen overhovedet.
Der var selvfølgelig nogle gode planteinitiativer, men Holland er lige gået ud og har investeret 180 mio. kr. – det var det tal, jeg så i dag i hvert fald – i at hjælpe landmændene med at reducere deres kødproduktion, prøve at skære ned på det og prøve at gøre det mere ekstensivt.
Nu er Enhedslisten jo med i landbrugsaftalen, og der er også en masse gode ting i den aftale, men hvor er bekymringerne?
Hvad er ordførerens bekymringer i forhold til den aftale og det, at det ikke lykkedes at skære ned på kødproduktionen?
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-21:
Tak til formanden, og tak til min kollega ordføreren fra Enhedslisten.
Men taler er jo ord, og jeg står her med et papir, som jeg gerne vil læse op fra.
Hvordan synes ordføreren at det går med at indfri de sætninger, jeg lige læste op?
Og er Enhedslisten tilfredse nu her efter 3 år som støtteparti for regeringen med et historisk grønt mandat?
Vil ordføreren fortælle, hvad Enhedslisten selv synes?
Hvor er vi henne, og lever regeringen og støttepartierne op til det, der blev skrevet i forståelsespapiret?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-12-21:
Vi holder nøje øje med, hvordan det går.
Og jeg har jo ikke kun været rosende over for regeringen – altså, jeg skosede den da for nogle aftaler, der gik for langsomt.
Jeg synes, at vi på 2½ år faktisk er nået et pænt stykke i forhold til det, vi har fået vedtaget.
Vi fået vedtaget en klimalov.
Vi har fået flyttet 70-procentsreduktionsmålet fra noget, som befolkningen krævede i en valgkamp, til noget, der kom til at stå i en regeringsforståelse, og så følger vi op på det.
Jeg synes faktisk, at det er rigtig godt, i forhold til hvad vi har set ved dannelser af tidligere regeringer, hvor man sådan bare er gået til dronningen og har sagt: Vi peger på vedkommende.
Der har vi i stedet for et flot, synes jeg, skriftligt dokument, som vi kan gå tilbage og se på og sige: Hvad kan vi vinge af, hvad mangler der at blive gennemført?
Så processen omkring det synes jeg sådan set at jeg er tilfreds med.
Men som jeg også sagde lige før i forhold til finanslovsproces: Hvorfor er det ikke regeringen, der lægger ud med at være bare lidt grøn, og så kan vi så løfte det lidt, frem for at man starter fra et lavt niveau og vi så skal kæmpe for alt, der skal komme ind?
Så jeg synes nogle gange, det er lidt hårdt.
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-21:
Fair nok.
Vi i Frie Grønne synes, at det går for langsomt.
Og vi ser jo Enhedslisten som vores venner, som vores allierede i den her kamp.
Så jeg vil prøve helt sagligt, helt oprigtigt og ærligt ligesom at løfte det over for min kollega her på talerstolen og sige, at nu har man indgået den her landbrugsaftale.
Danmarks landbrug står for en tredjedel af vores udledninger.
90 pct. af dem forekommer ved animalsk produktion.
Kan ordføreren – fuldstændig upolemisk, helt oprigtigt og ærligt – ikke forstå, at der selvfølgelig sidder rigtig mange derude, heriblandt os i Frie Grønne, og tænker: Hvorfor i alverden indgår man i en aftale, hvor også Dansk Folkeparti er med, som er Folketingets mest klimafjendtlige parti, og som også føler sig tilfredse med den aftale?
Hvorfor indgår man en landbrugsaftale med regeringen, der ikke indeholder en reduktion af animalsk produktion?
Det må give stof til eftertanke hos Enhedslisten, og Enhedslisten må forstå, at der altså er borgere derude, som ikke forstår, hvorfor man ikke leverer på det historiske grønne mandat.
Det er et helt oprigtigt og ærligt spørgsmål – saglig kritik.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-12-21:
Ja, så har jeg 30 sekunder.
Jeg forstår godt, at hr. Sikandar Siddique er bekymret, når fru Pernille Skipper går hårdt til en på Twitter.
Det er ikke at spøge med.
Med hensyn til landbrugsaftalen var det ikke muligt for os at få en eller anden halvering af den animalske produktion ind i sådan en aftale.
Men vi har holdt fast i, at vandrammedirektivet skal man leve op til.
Det vil blive meget svært, hvis man fastholder så stor en animalsk produktion.
Vi har lagt det her med plantebaserede fødevarer ind som et spor.
Hvis man producerer føde til mennesker, bliver det jo ikke til svinefoder.
Så jeg synes, at vi har nogle gode spor.
Og så står der, at jeg ikke har mere tid, og det er rigtig ærgerligt, for jeg ville egentlig gerne have svaret på 5 minutter på en ordentlig måde, når nu det var spørgerens intention med sit spørgsmål.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-12-21:
Nu vil jeg jo ikke referere fra sådan nogle hemmelige landbrugsforhandlinger, men fordi det har stået i en avis, vil jeg alligevel godt sige det.
Jeg har jo fundet en fælles ven i De Konservative med hensyn til at oprette en statslig jordfond, som ligesom kunne være en spiller, når nu vi skal udtage alle de lavbundsarealer og der skal byttes jord, og hvis man har noget at bytte med, er det jo nemmere at bytte, end hvis man ikke har noget.
Og jeg har lyttet mig til, at De Konservative sådan set også synes, at det skulle være mere ambitiøst end det, vi er landet på i landbrugsaftalen.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig høre, om ordføreren kan bekræfte, at dette samspil mellem Konservative og Enhedslisten er noget, der sådan set også kan være virkelighed uden for forhandlingslokalerne, og om ordføreren har en idé til, hvordan vi kan komme i mål med det og få overtalt regeringen til at oprette den her statslige jordfond.
Jamen altså, den hollandske model med at betale landmænd penge for ikke at have kødproduktion er jo én model.
Jeg synes, at det, at vi afsætter mere end 1 mia. kr. i landbrugsaftalen til at prioritere plantebaseret kost, jo er at vise, at der kan være et andet spor til at producere noget, man kan have en indtægt på, frem for at producere dyr og mælk.
Det er jeg egentlig glad for.
Så er der de 6-8 mio. t CO 2 -reduktioner i landbruget: Det er faktisk ambitiøst, og der skal vi jo være klar til at vælge noget andet, hvis den der teknologiske udvikling ikke går så hurtigt.
Men vi kan jo reducere landbrugsarealet, så bliver der færre dyr.
Anne Paulin (S), 2021-12-21:
Det var et uklart svar, og målet omkring 1 million grønne biler er også en del af den aftale.
Et andet grønt initiativ, Venstre heller ikke ville være med til, var et forbud mod gratis plastikposer.
Det kan vi nu se virker.
Danskernes forbrug af plastikposer er halveret, og det er jo utrolig glædeligt.
Så er det noget, som Venstre vil trække tilbage, altså det her forbud, så vi skal til at have en masse gratis plastikposer igen, hvis I får magten igen?
Marie Bjerre (V), 2021-12-21:
Jeg forstår ikke lige, hvorfor det var et uklart svar, jeg gav før.
Altså, vi ville ikke være med i den aftale omkring biler, fordi vi sådan set var mere ambitiøse på klimaets vegne.
Vi vil have en større ambition, og vi synes, det skulle være mere attraktivt at skifte over til den grønne bil, i stedet for at det bare skulle være dyrere at være dansker.
Det var derfor.
I forhold til det med plastik fører regeringen jo så desværre bare en politik, hvor det er sværere at bruge genanvendt plast, og det synes vi er et problem.
Man hæver afgiften på en sådan måde, at genanvendt plast bliver langt dyrere end jomfruelig plast, og det er så givetvis for at få nogle indtægter til statskassen, men det er ikke særlig grønt.
Marie Bjerre (V), 2021-12-21:
Tak for en god og meget optimistisk tale.
Det er dejligt at høre, og den optimisme deler jeg sådan set.
Jeg er ikke enig med ordføreren i, at der slet ikke skete noget fra 2015-2019.
Men jeg er enig med ordføreren i, at der er sket rigtig meget på klimaområdet, heldigvis også udeomkring i verden – det er rigtig godt.
Jeg er også enig med ordføreren i, at det med klimaet ikke skal være en kamp om, hvem der er grønnest.
Jeg tror i virkeligheden ikke, at det er her, mit parti råber højest, men vi insisterer på, at vi vil have noget reel handling; at vi ikke bare taler om målsætninger.
Vi vil have nogle reelle reduktioner.
Derfor vil jeg også gerne spørge ordføreren om en ting: Hvis vi skal nå det her 2025-delmål, hvornår forventer ordføreren så at vi har en plan, der kan give nogle reelle reduktioner?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-12-21:
Nu er det jo 2025 lige om lidt, så det forventer vi selvfølgelig sker ret hurtigt.
Jeg tror igen, at skattereformen bliver helt afgørende.
Og jeg synes da, at det godt nok er ærgerligt – jeg har aldrig rigtig oplevet før – at sådan en arbejdsgruppekommission nedsat af regeringen lige pludselig er forsinket med deres resultat, som er så vigtigt.
Den her optimisme kommer også af, at jeg jo kan se, at det lykkes, når vi presser på.
For jeg er heller ikke naiv.
Jeg ved jo godt, at når vi ser et finanslovsudspil fra en regering og ser, hvad der ryger ind og ud, og vi så ser det endelige finanslovsresultat – jeg kan også se det, når jeg kigger rundt på nogle af ordførerne her i Folketingssalen fra de partier, som har været med til at få det her igennem – så kræver det også, at der bliver presset på.
Og det skal gå hurtigt, for 2025 er lige om lidt, og skattereformen er afgørende.
Marie Bjerre (V), 2021-12-21:
Og 2025 er jo lige om lidt, og derfor bliver vi nødt til at have en plan, hvis vi skal nå målet.
I vores vedtagelsestekst opfordrer vi regeringen til at komme med en handlingsplan inden for de kommende 6 måneder.
Jeg kan se, at i den vedtagelsestekst, som SF støtter, vil man også gerne have en plan for, hvordan man indfrier 2025-klimadelmålet.
Vil ordføreren kunne støtte, at man skal have sådan en plan inden for de kommende 6 måneder, som vi skriver?
For det skriver man nemlig ikke noget om i den vedtagelsestekst, som SF støtter.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-12-21:
Nej, det gør vi ikke.
Vi skriver meget tydeligt, der skal laves en plan for det.
I forhold til om det skal være inden for 6 måneder, vil jeg sige, at jeg sådan set håber, at det er hurtigere end det, for vi ved jo, at jo hurtigere vi er færdige med en aftale om en grøn skattereform, jo hurtigere kan vi også lægge den køreplan for en CO 2 -afgift, som jeg tror der kommer til at blive lagt, så virksomhederne begynder at lave den omstilling, der skal til.
Så skal vi ikke håbe på, at vi er færdige med de forhandlinger allerede om 4 måneder?
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-21:
Jamen det er jo spændende med SF's normalt meget ambitiøse og meget kritiske klimaordfører som en slags klimaoptimist, der nu er sikker på, at vi nok skal nå 70-procentsmålsætningen.
Det var en spændende tale og også en afvæbnende og humoristisk tale.
Men jeg står og tænker på, hvad ordføreren plejer at have af holdning på det punkt.
Hvad er det for en grøn åbenbaring, der gør, at ordføreren lige pludselig er så stensikker på, at vi vil komme i mål med vores 70-procentsmålsætning?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-12-21:
Jeg tror, at hvis det, der står tilbage hos hr. Torsten Gejl, bare er en optimisme, så har jeg ikke udtrykt mig klart nok.
Så det er egentlig ikke en mangel på ambition, snarere tværtimod; jeg synes, de sidste 2 år har vist, at vi kan træffe rigtig mange beslutninger, hvis vi gerne vil – også mange beslutninger, som har rigtig stor betydning.
Det gør mig rigtig optimistisk om, at vi kan nå det, vi skal nå.
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-21:
Hvis vi f.eks. ser på skatteaftalen, er det så en af de ting, der måske gør ordføreren optimistisk, altså at det ikke lykkedes at indføre en ensartet CO 2 -afgift i den såkaldt grønne skatteaftale, at den redegørelse, der skulle komme fra Skatteudvalget, er forsinket, og at det ser ud, som om den her ensartede CO 2 -afgift først bliver vedtaget efter et valg, hvor det her Folketing jo kan se meget anderledes ud, medmindre ordføreren tror, at vi kan nå både at forhandle, lave aftale, lave lovgivning og vedtage det og sætte det i gang før et valg?
Jeg ser det mest som noget, der kan komme til at ske, og som vil blive sat i gang eller vedtaget efter et valg.
Det kan være, ordføreren har andre oplysninger.
Giver den proces, der har været i forbindelse med den grønne skatteaftale og den forsinkelse, der er i det udvalg, der er nedsat for at prøve at finde en ensartet CO 2 -afgift, ordføreren en optimisme?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-12-21:
Jeg ved ikke, hvor hr. Torsten Gejl har hørt en optimisme, i forhold til at den her kommission er forsinket; tværtimod synes jeg, at jeg har været ret kritisk over for det.
Mig bekendt skal et valg afholdes i juni 2023.
Jeg har tænkt mig at arbejde videre for konkret klimahandling lige indtil da.
Og selvfølgelig kan vi nå de her aftaler, hvis vi vil – selvfølgelig kan vi da det.
Jeg er glad for, at vi sådan set, da vi sad og forhandlede den grønne skattereform sidste år og der ikke var et flertal, fik presset igennem, at der skulle laves den her kommission.
Vi fik faktisk også lavet et rigtig godt kommissorium til den her arbejdsgruppe, og det er jo, fordi vi presser på og arbejder for det hele tiden.
Vi skal da ikke læne os tilbage og bare sige: Vi har ikke nået nok, og nu kommer der nok et valg om lidt.
Der er halvandet år til maj 2023, og der kan vi nå rigtig meget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-12-21:
Jamen det håber jeg da også vi kan.
Og hvis vi kan kigger på, hvad vi nåede i finansloven, og hvad vi nåede frem til ud fra et regeringsudspil, som der ikke var noget grønt i, så fik vi faktisk mange ting med – men ikke den her flyafgift.
Der kunne jeg godt tænke mig i det her fortrolige rum at høre ordførerens betragtninger om, hvordan vi får overtalt Socialdemokratiet til at acceptere, at det er noget, man også skal have i Danmark.
Når nu vi er et foregangsland, kan vi vel ikke være det sidste land i EU, der indfører en flyafgift.
Jeg har lidt svært ved at se, at det er der, vi skal stå.
Jeg ved ikke, om ordføreren via de forhandlinger, han har været med i, har fundet ud af, hvad man skal sige til Socialdemokratiet for at overtale dem til, at Danmark ikke skal være det allersidste land, der indfører flyafgifter.
Og så må det jo være muligt at finde en model, som er fælles for både Radikale, SF og Enhedslisten.
Jeg vil godt høre, om ordføreren ikke kan se konturerne af den.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-12-21:
Det, jeg kan se, er, at vi jo, netop når vi har arbejdet sammen, har kunnet presse regeringen til rigtig meget, altså når Enhedslisten, Radikale og SF arbejder sammen.
Det er jo det samme, når vi ser på den landbrugsaftale, som trods alt blev landet; den blev faktisk rykket i den rigtige retning.
Så kan han høre det tydelige sprog og se skriften på væggen, og så kommer det nok.
Min ambition om en flyafgift er i hvert fald ikke forsvundet, og min tro på, at vi får den, er heller ikke blevet mindre.
Altså, vi er jo stort set de sidste i EU.
Så kan vi lige regne tre andre lande med.
Det er jo ikke særlig imponerende at være nede i den ende af skalaen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-12-21:
Nu nævnte ordføreren i sin tale den nye tyske regering, og ordføreren har et vist engagement omkring EU og omkring, hvad der foregår derude.
Hvad er det, ordføreren ser som de danske muligheder i, at vi måske får nogle muligheder for at samarbejde med Tyskland i en grøn omstilling?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-12-21:
Det, vi jo kan se, er, at det er lykkedes vores søsterparti i Tyskland, De Grønne, virkelig at få nogle ambitioner igennem i den regering, og de ministre, der sidder på områderne, har ambitioner omkring eksempelvis udbygning af VE.
Det kender jeg betydelig godt.
Det er jo der, vi har nogle muligheder.
Så den her bekymring for, om vi får for meget lige pludselig, og hvad vi skal gøre med det, og hvor det skal hen, forsvinder jo, når man så ser, at tyskerne vil være med til at udbygge deres vedvarende energi i den størrelsesorden, de vil.
Desuden kommer vi jo også til at se en regering for Tyskland, som har De Grønne med sig, og at det også kommer til at handle om grøn adfærd i EU på en helt anden måde, end vi har set tidligere.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-12-21:
I det beslutningsforslag, som sendte fru Inger Støjberg i Rigsretten, man kan kalde det Folketingets anklageskrift, var Venstre med til at sige, at fru Inger Støjberg gjorde det politisk set rigtige, og at hensigten var prisværdig.
Hvis man gør det politisk rigtige og hensigten er prisværdig, altså at man vel underforstået mener, at det politiske kompas er i orden, værdierne er, som de skal være, så forstår jeg virkelig ikke, hvordan Venstre så kan sige, at man ikke er værdig til at sidde i det her Folketing.
Altså, hvis man gør det politisk rigtige og det er prisværdigt og hensigten er god, hvad er det så, der gør, at man ikke kan være en del af det herinde og sidde og lave lovgivning som os andre?
Karsten Lauritzen (V), 2021-12-21:
Det er jo, fordi Rigsretten har dømt, at man har truffet en ulovlig beslutning.
Jeg har det sådan, at man skal forfølge, hvad man tror på, det skal man virkelig, men man bliver nødt til at overholde loven; ellers så hører alting op.
Man må ikke forfølge sin politiske dagsorden på ulovlig vis – så enkelt kan det vel siges.
Det er vores holdning i Venstre.
Det er retsstaten.
Det er en ret grundlæggende dansk værdi, og den tror jeg det er vigtigt vi står ved.
Jeg ville da ønske, at jeg som ministerkollega til fru Inger Støjberg på ministermøder og i de rum, hvor der er truffet beslutninger i den her sag, havde stillet flere spørgsmål om det lovlige og om, hvordan vi administrerede – det ville jeg da ønske.
Det har jeg da et medansvar for ikke skete, og det tager vi selvfølgelig på os.
Jeg tror, at man skal iagttage, og det gælder både for den nuværende regering og kommende regeringer, at man har en kollektiv forpligtelse til at sikre sig, at den politiske sag, man forfølger, naturligvis sker inden for en lovlig ramme.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-12-21:
Men vi diskuterer jo ikke dommen, dommen står fast.
Den er, som den er, og jeg er ret sikker på, at Inger Støjberg kommer til at tage den straf, hun har fået.
Det, vi vurderer her, er jo, om man så er værdig til at blive siddende i Folketinget.
Det er to forskellige ting.
Det er jo ikke op eller ned med straffen; straffen er der.
Når man fra Venstres side siger, at man politisk set er enig, og at den beslutning, der blev taget, var rigtig, hensigten var god, underforstået at det moralske kompas stadig væk var intakt, så forstår jeg ikke, hvorfor man ikke stadig kan fortsætte, efter man har taget sin dom, med at sidde i Folketinget.
Karsten Lauritzen (V), 2021-12-21:
Det har jeg redegjort for i min ordførertale, og det er jo, fordi der er noget præcedens i Folketinget for det, og jeg har også henvist til lovforslaget i 2018.
Jeg tror faktisk, at det var Dansk Folkepartis daværende ordfører – Dansk Folkeparti stemte for forslaget – der sagde, at det kun var ret og rimeligt, at man, hvis man fik en ubetinget fængselsstraf, så røg ud af regionsråd og byråd.
»Ret« og »rimeligt« var ordene.
Hvorfor Dansk Folkeparti indtager et andet synspunkt i den her sag, ved jeg ikke – det er man jo velkommen til, og det må I selv forsvare; jeg kan ikke forsvare det her fra Folketingets talerstol.
Karina Adsbøl (DF), 2021-12-21:
Så jeg synes egentlig, at det er lidt usammenligneligt, for mig bekendt kan kommunalpolitikere og regionsrådspolitikere jo ikke sætte deres kollegaer for en rigsret.
Så jeg synes, at i forhold til at bringe argumentet om det på bane holder det ikke helt.
Jeg har undret mig meget over Venstre i hele den her debat.
Derfor vil jeg – for også at følge op på det, som hr. Dennis Flydtkjær sagde, for dommen står jo fast, men det, vi diskuterer i dag, er i forhold til værdigheden – spørge: Skal jeg så forstå det sådan fremadrettet, at ordføreren er enig i, at der, hver gang der bliver givet en næse, skal rejses spørgsmål om værdighed i forhold til at kunne sidde i Folketinget?
For hvis man hørte hr. Jeppe Bruus' tale, var det jo sådan, at hvis bare der var blevet givet en næse, så var den prut nærmest slået.
Så hvis man skal forstå det på den måde i forhold til det her, helt ærligt, så kunne jeg godt tænke mig at høre hr. Karsten Lauritzen om, man så bare fremadrettet skal give en næse, og så kan man slippe for en rigsretssag, eller hvad.
Vi kommer måske til at diskutere det med hensyn til statsministeren i forhold til den minkkommission, der kører.
Altså, kan hun nøjes med en næse, hr. Karsten Lauritzen?