Peter Hummelgaard (S), 2020-06-23:
Tak for ordet, formand.
Jeg vil gerne starte med at takke for den behandling, som lovforslaget har fået i dag, og også for ordførernes bemærkninger.
Jeg ved godt, at det her jo er endnu et lovforslag, som skal hastebehandles, og at tiden er meget knap.
Så derfor stor tak til jer alle for jeres forståelse og imødekommenhed i forhold til det.
For tidsfaktoren er jo nemlig helt afgørende i den her sammenhæng; falder lovgivningen på plads nu, kan ledige efter sommerferien, når uddannelsesstederne starter nye hold op, komme i gang med en erhvervsuddannelse, og det er hele formålet, nemlig at vi får sat skub i ordningen med uddannelsesløft, så flere ledige kommer i gang med en erhvervsuddannelse hurtigst muligt og bliver løftet til faglært niveau.
Muligheden for at få et uddannelsesløft har eksisteret i 5 år, og der er bred enighed om, at ordningen har sin berettigelse.
Men vi må også erkende, at ordningen aldrig er kommet
rigtig i gang.
I 2018 var der afsat 100 mio. kr. til uddannelsesløft.
Der blev kun brugt 18 mio. kr., og det på trods af, at ordningen flere gange er blevet justeret, og at der er blevet gjort en stor indsats for at få bragt midlerne i spil.
Derfor hæver vi nu dagpengene under uddannelse og sætter ind præcis der, hvor skoen trykker, for vi ved nemlig, at privatøkonomi kan være en stopklods for at vende tilbage til skolebænken, når man først har været ude på arbejdsmarkedet.
Med lovforslaget får ufaglærte og faglærte med en forældet uddannelse fra august og frem til udgangen af 2021 ret til at tage en erhvervsuddannelse på 110 pct. dagpenge.
Kravet er, at man er fyldt 30 år og starter på en uddannelse, hvor der er gode jobmuligheder.
Arbejdsløshed er nemlig ikke den enkeltes problem.
Det er et fælles problem.
Jeg er heller ikke i tvivl om, at det er en god investering for både den enkelte, virksomhederne og i særdeleshed samfundet.
I går kom der dystre beskæftigelsestal for april måned: Beskæftigelsen faldt med hele 73.400 personer.
Mange skal derfor indstille sig på, at de skal arbejde med noget helt nyt på den anden side af den her krise.
Det bekræfter på alle måder vigtigheden af, at ledige kan bruge krisen på at få nye kompetencer og kvalifikationer, så de står stærkere på den anden side.
Derfor er lovforslaget her så skelsættende.
Jeg ser frem til den videre behandling af forslaget og til at følge ordningen med uddannelsesløft efter sommerferien, når de nye skolehold starter op.
Tak for ordet.
Tak for ordet, formand.
Jeg vil også den her gang starte med at takke for den behandling, som lovforslaget har fået i dag, og for de bemærkninger, som de enkelte ordførere er kommet med.
Puljen til uddannelsesløftet har desværre aldrig fungeret efter hensigten.
Som jeg også nævnte i min tale til L 204, der bl.a. indeholder de 110 pct. af dagpengene for at deltage i uddannelsesløft, var der i 2018 afsat 100 mio. kr. til uddannelsesløftet.
Der blev brugt 18 mio. kr., på trods af at der blev gjort en stor indsats for at få bragt midlerne i spil.
Så efter 5 år og flere justeringer må vi erkende, at der denne gang skal betydelig større ændringer til.
Vi er nødt til at gøre ordningen mere smidig, så det ikke er reglerne, der stikker en kæp i hjulet for, at flere får et uddannelsesløft.
Det skal de varige ændringer være med til at lave om på.
Med lovforslaget bliver det muligt for dagpengemodtagere at fortsætte deres uddannelse, selv om uddannelsen strækker sig længere end dagpengeperioden.
Efter endt dagpengeperiode kan uddannelsen fortsættes gennem voksenlærlingeordningen eller den ydelse, som den ledige er berettiget til, f.eks. su eller kontanthjælp.
Lovforslaget gør det ligeledes muligt for dagpengemodtagere at tage særskilte dele af en erhvervsuddannelse.
Det betyder, at jobcenteret kan bevilge dele af en erhvervsuddannelse, f.eks. et grundforløb, eller et kortere uddannelsesforløb, hvis det vurderes at være det rette for den enkelte i forhold til den lediges tidligere erfaringer eller jobperspektiver.
Derudover åbnes puljen til uddannelsesløftet op for, at jobparate kontanthjælpsmodtagere over 30 år, der er ufaglærte eller faglærte med en forældet uddannelse, kan tage et grundforløb gennem puljen.
Med lovforslaget udvider vi også adgangen til fagene FVU-digital og FVU-engelsk, så alle i arbejdsstyrken – ledige og beskæftigede – fremover kan få styrket deres basale it- og engelskfærdigheder, hvis de har behov for det.
Det betyder, at flere kommer til at stå bedre, når de skal finde eller fastholde job.
Justeringerne i uddannelsesløftet og den udvidede adgang til FVU-digital og FVU-engelsk er resultatet af aftalen om styrket opkvalificering.
Endelig indeholder lovforslaget et forslag om ændring af lov om en rejsegarantifond.
Forslaget ligger i forlængelse af den aftale om hjælp til rejsebranchen, der blev indgået den 12. maj af en bred kreds af Folketingets partier.
Aftalen indeholdt bl.a. tilførslen af et tilskud på 600 mio. kr. til Rejsegarantifonden.
Formålet med forslaget er at give erhvervsministeren mulighed for at fastsætte regler om udbetaling af tilskud til rejseudbydere og formidlere for udenlandske rejsearrangører.
Erhvervsministeren kan i den forbindelse bemyndige Rejsegarantifonden til at administrere udbetaling af tilskud til rejseudbydere og formidlere for udenlandske rejsearrangører, herunder til at træffe afgørelse om udbetaling af tilskud.
Forslaget er afgørende for, at pakkerejsebranchen kan få tilført hårdt tiltrængt likviditet.
Jeg ser frem til den videre behandling af forslaget.
Tak for ordet.