runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-05-06:
Tak til ordførerne for en god debat, også om et svært emne.
Det overordnede formål med lovforslaget er jo at fremme, at botilbudspladserne går til dem, der har behov for det.
I dag har den efterlevende ret til at blive boende i botilbuddet, efter at den person, der er visiteret til botilbuddet, dør.
Jeg er med på, at den her situation ikke sker ofte, men omvendt mener jeg, det er vigtigt, at man med det her lovforslag nu sikrer, af den her ret til at forblive i botilbuddet ophører, hvis kommunalbestyrelsen vælger det.
Og det gør jeg, fordi jeg mener, at vi skal sikre, at de botilbudspladser, vi opretter, også går til de mennesker, som lige præcis har behov for dem.
Det, der også er vigtigt at sige, er, at det dog kun gælder i en periode på 6 måneder efter dødsfaldet, og at den efterlevende skal have et varsel på 3 måneder.
Har den efterlevende også selv behov for et længerevarende botilbud efter servicelovens § 108, som vil kunne imødekommes af samme botilbud eller et tilsvarende, ja, så vil vedkommende selvsagt ikke kunne opsiges, når den anden part dør.
Kommunen skal sikre, at en efterlevende person, der er opsagt fra boligen, hjælpes og vejledes inden for de eksisterende forpligtelser efter bl.a. serviceloven.
Den foreslåede lovændring vil gælde for personer, der er indflyttet i en bolig for to personer i et § 108-tilbud efter den 1. juli 2025.
Og med det lovforslag er et af initiativerne i »Aftale om udmøntning af tre initiativer i rammeaftale af 2. maj 2024 om en langsigtet og bæredygtig udvikling af handicapområdet«, indgået mellem regeringen, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og Radikale Venstre, hermed også opfyldt.
Ministeriet forventer, at ændringen i praksis vil berøre få personer, men det kan uanset dette have stor betydning for den enkelte kommune i forhold til at kunne skaffe de nødvendige botilbudspladser også at kunne frigøre en enkelt plads eller få pladser.
Så til sidst vil jeg egentlig bare sige, at jeg ser frem til samarbejdet om lovforslaget.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-06:
Mange tak for det.
Det er vigtigt, at vi anvender de botilbud, vi har, til de borgere, der har behov for dem.
Derfor er det, at vi laver det her lovforslag, sådan at kommunerne kan opsige borgere, hvis de bor der som følge af en ægtefælle, samlever eller registreret partner og så står tilbage; så skal de kunne opsiges med 3 måneders varsel.
Det er jo fornuftigt med de 3 måneder, for det giver tid og ro til at finde et nyt sted at bo, og man skal selvfølgelig også, som den tidligere ordfører sagde det, have lov til at blive boende, hvis man selv har et behov, som svarer til det botilbud, man bor i.
Så der er taget de nødvendige hensyn, men pladserne i de botilbud, vi har, skal gå til de borgere, der har mest brug for dem.
Hver enkelt plads, der bliver optaget, kan jo gøre, at der er en borger, som kommer længere bag i køen.
Derfor er det her et fornuftigt lovforslag, og det stemmer vi ja til.
Og jeg skulle hilse fra fru Rosa Eriksen fra Moderaterne og sige, at de også stemmer for det her forslag.
Tak for ordet.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-05-06:
L 202 drejer sig i høj grad om at få kridtet banen op, både i forhold til prisen på de tilbud, borgerne kan vælge, men jo egentlig også det grundlag, hvorpå der skal ske en sund og god konkurrence mellem tilbud.
Med L 202 vil borgere med betydelig og varigt nedsat fysisk og psykisk funktionsevne have ret til frit at vælge et botilbud eller et botilbudslignende tilbud i en anden kommune, hvis ikke det er mere end 10 pct. dyrere end det tilbud, kommunen har visiteret til.
Med lovforslaget oprettes der en enhed i Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, som i konkrete tilfælde kan kontrollere takstfastsættelsen for kommunale tilbud på socialområdet, hvor borgeren har ønsket at gøre brug af sin ret til frit at vælge et tilsvarende privat tilbud og det ønske så afvises.
Det er jo enormt vigtigt, at vi bevæger os ud på den her rejse mod gennemsigtighed og klarhed.
Jeg bilder mig ikke ind, at det bliver en kort en af slagsen, men vi skal trods alt ud på den, for det er vigtigt, at vi når hen til et punkt, hvor forskellige tilbud, offentlige som private, konkurrerer fornuftigt med hinanden.
For borgerne skal have et valg, og aktører skal ikke kunne vinde over hinanden på baggrund af ufuldstændige oplysninger eller alt muligt andet fikumdik, som jeg ikke lige kan gennemskue hvad skulle være, men man hører rigtig meget om det.
Så Det Konservative Folkeparti kan støtte dette lovforslag, og vi ser frem til at se det gennemført.
Katrine Daugaard (LA), 2025-05-06:
Jeg var ude at besøge en borger, som bor i et såkaldt meget dyrt enkelttilbud, og det var også et meget dyrt enkelttilbud, men til gengæld havde den her borger i årevis været i et forløb, hvor han var blevet kastet rundt fra botilbud til botilbud, fordi han havde det så dårligt i de her tilbud, at han blev meget, meget aggressiv.
Og det medførte, at han begik vold og også blev sigtet og fik dom for det.
Han havde øvet vold mod de ansatte, og ansatte havde i stribevis sygemeldt sig.
Man kunne simpelt hen ikke finde et tilbud, der kunne håndtere ham.
Nu er han så endt i et tilbud med høj kvalitet, hvor det er gået fra, at man tidligere brugte et trecifret magtanvendelsesbeløb om året på ham – altså, lige omkring 200 magtanvendelser blev der begået på ham tidligere – til at der nu er to magtanvendelser om året.
Er ministeren enig i, at man ikke kan kigge på pris alene, altså at man er nødt til at kigge bredere på det?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-05-06:
Lovforslaget omhandler jo ikke kommunens forpligtelse til at visitere til det rigtige tilbud på det rigtige tidspunkt.
Og i det her tilfælde, som det bliver beskrevet, lytter jeg mig frem til, at man ikke har fået det rigtige tilbud.
Nu er man så blevet visiteret til et tilbud, hvor man bliver rummet.
Og det, som lovforslaget så handler om, er, hvis borgeren nu ønskede sig et andet tilsvarende tilbud – selvfølgelig ikke i en situation, hvor man går tilbage til noget, der ikke var ordentligt og ikke rummede ens udfordringer.
Katrine Daugaard (LA), 2025-05-06:
Havde man i forbindelse med det her konkrete tilbud lyttet til borgeren og også lyttet til borgerens familie, som jo ikke var tilfredse med det tilbud, han havde, og gerne ville have et andet tilbud, som endte med måske at blive dyrere – måske ikke, men måske blev det dyrere –
jamen så havde man jo kunnet spare for rigtig mange penge i forhold til udskiftning af personale, sygemeldt personale og også nogle rigtig grimme oplevelser for den her borger, som jo heller ikke syntes, det var rart at blive aggressiv over for sit personale.
Altså, er ministeren ikke enig i, at man ikke kan se så lukket på pris?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-05-06:
Jeg vil gerne gøre det helt klart, at man ikke skal fritvælge sig til et tilbud, hvor man er blevet visiteret dårligt fra starten.
Det, man skal bruge sit frie valg til, er jo, i forbindelse med at man er i et tilbud, som kan rumme en, og hvor man er visiteret til at få den hjælp og støtte, man har, men hvor man af forskellige andre årsager ønsker at bo et andet sted.
Den situation, der beskrives her, er for mig at se en rigtig dårlig visitation, hvis ikke borgeren oprindelig kunne blive rummet.
Vi skal sikre en ordentlighed og en kvalitet i tilbuddene, uanset om de er offentlige, private, selvejende eller noget helt andet.
Og så skal vi respektere borgerens frie valg, men jo ikke, fordi det oprindelige tilbud var en dårlig visitation.
Camilla Fabricius (S), 2025-05-06:
Tak for ordet, formand.
Helt konkret giver vi kommunalbestyrelsen mulighed for at opsige en efterlevende ægtefælle, samlever eller registreret partner fra botilbuddet, efter at personen, der er visiteret til botilbuddet, er afgået ved døden.
Da jeg læste lovforslaget første gang, tænkte jeg, at det her godt kan virke lidt ufølsomt, for lige når man har mistet sin partner, er det jo i forvejen en svær tid, man går i møde.
Og efter at have læst det nogle gange og tænkt over det har jeg også tænkt, at det er vigtigt, at vi husker at vende det på hovedet
I Danmark har vi en grundlæggende mulighed for at få den hjælp, vi har brug for.
Det er i hvert fald det, vi arbejder benhårdt på.
Og det betyder også, at hvis man bor på et højtspecialiseret eller et specialiseret botilbud, altså er visiteret til det, så har man i Danmark muligheden for at få sin partner eller ægtefælle til at bo sammen med sig på tilbuddet.
Det vil sige, at man, så længe partneren lever, bor på botilbuddet med de ting, man så er rummet af der.
Hvis så ens partner dør, er det altså vigtigt, at vi udnytter den kapacitet, så der er nye borgere, der får muligheden for at bo på de botilbudspladser, så de faktisk benyttes af dem, der er visiteret til dem og reelt skal bo i sådan en bolig.
Med lovforslaget giver vi et varsel, så man både har tiden til at sørge og til at få det praktiske på plads.
Og så er det også vigtigt at sige, at hvis kommunen så efterfølgende vurderer, at samleveren eller ægtefællen faktisk har det behov for den hjælp, som vedkommendes partner var visiteret til, så kan kommunen selvfølgelig lade vedkommende blive borende.
Det er selvfølgelig vigtigt, at kommunen sikrer, at den efterlevende person kommer godt videre – får opsagt boligen og hjælpes videre.
Det er også vigtigt at sige, at det kun gælder for folk, der er indflyttet, efter at ændringen er trådt i kraft.
Så det er altså ikke sådan, at dem, der bor der nu, vil opleve, at den her ændring kommer ind.
Så alt i alt mener vi, at det her er en nødvendig og en fair lovgivning, som præciserer, hvad det er for nogle ressourcer, vi bruger, og hvor man også sikrer, at borgerne faktisk får den hjælp, de har brug for, og at den ikke går til nogle andre.
Tak for ordet.
Katrine Daugaard (LA), 2025-05-06:
Tak for det, formand.
Der indføres ét fast ydelsestrin for alle i målgruppen, altså både børn og voksne, med kompensationsberettigede udgifter over en minimumsgrænse på 555 kr. pr. måned.
Her vil man altså få udbetalt en ydelse, som udgør et standardbeløb på 1.105 kr.
Denne gruppe kaldes gruppe I .
Borgerne i gruppe I skal altså kun én gang sandsynliggøre, at de har kompensationsberettigede udgifter over minimumsgrænsen på de 555 kr., hvor der i dag sker langt mere sandsynliggørelse, i særdeleshed på børneområdet.
Sagerne skal ligeledes i dag alene revideres, hvis borgeren anmoder om det, eller hvis der i øvrigt sker ændringer i f.eks. borgerens livssituation, som kan medføre ændret hjælp.
De, der reelt har udgifter for under 1.105 kr., vil jo altså blive overkompenseret hver eneste måned, mens de, der har udgifter for mellem 1.105 kr. og 2.000 kr., vil blive underkompenseret, som nogle ordførere også har understreget.
Samlet set vil ordningen med gruppe I nedbringe bureaukratiet, administration og kontrol, fordi man kun skal påvise udgifterne én gang.
For at modvirke væsentlig underkompensation af borgerne med større kompensationsberettigede udgifter har vi også lavet gruppe II.
Her gives nemlig mulighed for at kompensere de konkrete høje kompensationsberettigede udgifter for borgere, som kan dokumentere særligt høje kompensationsberettigede udgifter på over 2.000 kr. pr. måned.
Vi mener i LA, at det er helt rimeligt, at når vi når over et vist beløb, her sat til 2.000 kr., så skal der altså kræves dokumentation for udgifterne.
Derfor er gruppe II afgrænset til en udtømmende positivliste med kompensationsberettigede udgifter, der erfaringsmæssigt har væsentlig karakter.
Af initiativbeskrivelsen »Nytænkning af merudgiftsydelsen«, som er bilag 1 til aftalen, fremgår endvidere gældende for gruppe II – og jeg citerer: »For udgiftstyper, der ikke fremgår af listen, modtager borgeren et fast beløb på 500 kr. pr. md.«
Det er altså også med til at nedbringe dokumentation og kontrol i gruppe II.
Derudover indføres der for en del af gruppe II en såkaldt kattelem, som giver mulighed for at søge om kompensation for andre udgiftstyper, såfremt udgiften for den enkelte udgiftstype overstiger en grænse på 1.250 kr. pr. måned.
Så vi stemmer i LA selvsagt for.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-05-06:
Tak, formand.
Med L 200 søger man at forenkle og målrette tilsynsindsatsen på socialområdet, således at tilsynene i plejefamilier og på botilbud bliver færre, mens tilsynsindsatsen i højere grad tager udgangspunkt i risikobaseret tilgang, altså dér, hvor der virkelig er problemer, og hvor man bør sætte ind.
Det vil faktisk tilsammen formindske tilsynstrykket med 30 pct., og det er jo faktisk en god ting.
Det hele handler selvfølgelig om balancer, som vi politikere så ofte ynder at sige, og derfor er vi også glade for, at vi i Det Konservative Folkeparti i forhandlingerne også var med til at få landet det på, at der i plejefamilierne skulle være et 2-årigt tilsyn i stedet for et 3-årigt tilsyn, da vi jo ønsker at ændre paradigmet, men ønsker at ændre paradigmet med måde.
Som sagt vil vi bare gerne sætte ind dér, hvor der er allermest behov for tilsyn.
Langt de fleste botilbud og plejefamilier fungerer uden nævneværdige problemer.
Det skal vi tage bestik af, og vi skal indrette systemet på en måde, hvor vi udviser større tillid og målretter tilsynsindsatsen der, hvor der er risici og problemer.
Mette Thiesen (DF), 2025-05-06:
Og det her lovforslag og de lovforslag, som kommer efter det, er udløbere af en aftale på handicapområdet, som jeg er stolt af at Dansk Folkeparti ikke er en del af, en aftale, hvor man som udgangspunkt blandt aftalepartierne er enige om – det er hele grundlaget for aftalen – at der skal spares på de mest udsatte i vores samfund.
Det er vi bare grundlæggende ikke enige i i Dansk Folkeparti.
Man kan sige rigtig meget om, at man selvfølgelig skal bruge pengene klogt, men det er alligevel spøjst, at dem, som altid ender med at trække det korteste strå i forbindelse med steder, hvor man skal spare, altid er dem, der faktisk har behov for, at man som samfund holder hånden under dem.
Vi skal skabe et fintmasket net, hvor alle os, der kan selv, klarer os selv, men samtidig et net, som fanger og tager dem til sig, som har brug for, at vi som samfund holder hånden under dem.
Og det er jeg simpelt hen ked af at sige at den her aftale på handicapområdet overhovedet ikke gør, tværtimod.
Der er flere forskellige forslag, vi skal tage stilling til hernede i salen i dag.
Vi har set mange eksempler på det, og der er nævnt nogle stykker her fra talerstolen allerede.
Der er Nanna, der på tragisk vis døde efter grov fejlbehandling og misrøgt.
Vi har også set andre eksempler med unge på bosteder – jeg synes faktisk, det vælter frem med eksempler hele tiden, for at være helt ærlig.
Det kan være unge mennesker med autisme eller andre, hvad skal man sige, lidelser, unge mennesker med mindre eller svære handicap, som alle bliver svigtet på det groveste.
Og så vil man sætte antallet af tilsyn ned.
Det er vi bare grundlæggende uenige i i Dansk Folkeparti.
I dag kommer vi også til at drøfte det her med en såkaldt forenklet kompensation.
Men jeg er nødt til at sige, at i samtlige af de forslag, vi behandler i dag, er der høringssvar fra nogle mennesker, som står hver eneste dag derude og arbejder med de mennesker, som det her vedrører, og som råber vagt i gevær og siger: Det her er bare ikke godt nok.
Og i dag skal vi også behandle et forslag om botilbud, hvor man faktisk giver eksempelvis unge mennesker med handicap dårligere muligheder for at vælge et sted at bo.
Det støtter vi simpelt hen ikke i Dansk Folkeparti.
Derfor støtter vi heller ikke de her forslag.
Jeg synes, det er en rigtig ærgerlig dag.
Jeg synes, det er en rigtig ærgerlig aftale, de her forslag kommer fra.
Vi mener ikke, at det er en løsning at spare penge på de mest udsatte.
Vi mener, at det er en løsning at finde en løsning på de problemer, der er på handicapområdet, eksempelvis ved at tage hele området ud af kommunerne.
Tak for ordet.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-05-06:
Tak for talen.
Se, nu har der været kritik rigtig mange steder fra, for det her lovforslag omfatter ikke kun handicapområdet, selv om rammeaftalen for handicap i virkeligheden kun skulle berøre det.
Det handler også om anbragte børn og unge og plejefamilier, og det omhandler andre typer af bosteder.
Og de parter har man heller ikke involveret.
Så man har faktisk valgt at lave et lovforslag – først en aftale, nu et lovforslag – uden at lytte til de mennesker, der ved rigtig meget om, hvad der er vigtigt på området og hvad udfordringerne er, og til dem, der repræsenterer de mennesker, der ikke kan bo hjemme eller klare sig for sig selv.
Mener ordføreren ikke, at det er ret problematisk bare at fyre sådan et ret omfattende lovforslag af sted uden at sikre en eller anden form for kvalificering for lige præcis de her parter på området for netop at forhindre, at man får lavet nogle dumme og hurtige og hastige besparelser?
Lotte Rod (RV), 2025-05-06:
Jo, og jeg kan også sige til ordføreren, at jeg har brugt min stemme til virkelig at presse på for, at vi laver det her i fællesskab.
Sammen om Handicap bliver jo kun lige så godt som Sammen om Skolen, hvis vi tager parterne helt ind i rummet og finder løsningerne i fællesskab.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-05-06:
Der er det i hvert fald helt sikkert og vist, at Sammen om Handicap ikke har været særlig meget i nærheden af noget af det her.
Det er bekymrende i sig selv.
Men man kunne også forestille sig et andet scenarie: at man ikke nødvendigvis løber efter regeringens galej i forhold til den aftale, man har lavet med KL udelukkende, for det er tydeligvis ikke det rigtige tryk.
Vi skal bredere ud, hvis vi skal lave den rigtige model for lige præcis socialtilsynet eller finde løsninger, der skal hjælpe socialområdet fremadrettet til det.
Så kunne ordføreren ikke have set en idé i, at vi stod sammen som opposition?
I øvrigt er der jo sket noget med flertallet herinde, der kunne have presset regeringen.
Så kunne vi have stoppet det og gjort det meget bedre.
Lotte Rod (RV), 2025-05-06:
Jeg tror stadig på Sammen om Handicap.
Ellers havde vi jo heller ikke indgået aftalen.
Det er også, fordi jeg har erfaringerne i Sammen om Skolen om, hvor godt det kan blive.
Det er klart, at det kræver, at vi får reelle forhandlinger, hvor alle parter sidder inde om bordet.
Og der synes jeg, og det vil jeg gerne anerkende ministeren for, at der er sket en bevægelse fra de første møder, vi havde, og til, hvordan Sammen med Handicap er nu.
Derfor kommer vi jo i Radikale Venstre til at bruge kræfterne på, at det samarbejde skal blive så stærkt, at alt det fremadrettede, vi skal lave, f.eks. specialeplanen, kommer til at blive lavet helt i fællesskab.
Rosa Eriksen (M), 2025-05-06:
Tak for ordet.
Vi står på socialområdet over for massive udfordringer, vi skal håndtere.
Mens udgifterne til det specialiserede socialområde stiger og stiger, følger kvaliteten for den enkelte ikke nødvendigvis med.
Samtidig vælter der historier frem om snyd med sociale tilbud og episoder med massive svigt.
Der er behov for, at vi sætter fokus og lys på den kerneopgave, sociale tilbud er sat i verden for at løse, nemlig at støtte og hjælpe personer, der har behov for en socialfaglig indsats.
Løsningerne kan se ud på mange måder, og betingelserne kan synes vanskelige.
I dag behandler vi et lovforslag, som går noget ad vejen.
Med lovforslaget retter vi socialtilsynets ressourcer derhen, hvor behovet er størst, til gavn for de børn og unge, der modtager en socialfaglig indsats af for lav kvalitet.
Her bruger vi nu tilsynenes kompetencer til at løfte kvaliteten på området.
Samtidig indføres et risikobaseret tilsyn, så fokus netop bliver på de sociale tilbud, hvor behovet for kvalitetsforbedring er størst.
Det betyder samtidig, at tilsynstrykket lettes for de plejefamilier og botilbud, som ikke udviser tegn på at være i risiko.
Med forslaget skal en fælles risikomodel fastlægges af socialtilsynene.
På den måde inddrages ekspertviden og erfaringer til at identificere faktorer, der kan indikere, at kvaliteten er for dårlig.
Samtidig styrkes whistleblowerordningen, og reglerne for det personrettede tilsyn tydeliggøres.
På den måde opdages dem, der ikke gør det så godt, i bedre tid, så kvaliteten hurtigere kan rettes op.
Med lovforslaget kommer vi ikke i mål med udfordringerne på det sociale område, men vi leder området i den rigtige retning ved at rette ressourcerne derhen, hvor behovet er størst.
I Moderaterne bakker vi derfor op om forslaget.
Vi ser frem til at drøfte det videre arbejde med at løfte socialområdet yderligere.
I Moderaterne stemmer vi for lovforslaget.
Katrine Daugaard (LA), 2025-05-06:
Der kan man jo sige, at uddannelse ikke er relevant for alle tilbud.
Tager man et tilbud efter § 108 til multihandicappede, er det jo ikke super relevant at skulle bruge tid på at sidde og beskrive og krydse af, om de kan tage en uddannelse eller ej, eller hvor langt de er med deres uddannelsesforløb, hvis de reelt er ligesom en voksen baby på 3 år.
Det er netop det, vi har været inde at luge ud i, fordi der har været alt for meget af den slags, som ikke giver mening i de enkelte tilbud.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-05-06:
Tak for ordførertalen.
Nu kender jeg jo fru Katrine Daugaard som en ordfører, der i virkeligheden er meget indigneret og passioneret for de her mennesker, det handler om – om det er anbragte børn og unge eller mennesker med handicap – og hun er i hvert fald meget tydelig i sprogbrugen om de tilbud, der svigter, og når kommunerne svigter.
Derfor har det virkelig været til stor forundring for mig, at LA er med i den her aftale.
Har ordføreren virkelig ro i maven, med hensyn til at vi med den her aftale kommer til at passe ordentligt på nogle af de mest udsatte borgere i det her samfund?
Katrine Daugaard (LA), 2025-05-06:
Men vi skærer jo ikke bare ned fra et årligt tilsyn til et hvert tredje år, for samtidig med, at vi gør det, intensiverer vi jo netop tilsynet der, hvor der kan være tegn på, at der er noget galt.
Det tror jeg faktisk vil gøre, at vi vil få markant bedre bugt med de tilbud, der ikke leverer den rette kvalitet.
Så det er en ny måde at gøre det på, og det har man aldrig helt ro i maven med, men jeg tror faktisk, at vi kommer til at få bedre bugt med dem, der ikke leverer kvalitet, og sådan set også dem, der – hvad jeg ved ordføreren er optaget af – også bare suger penge ud af systemet her.
Så ja, lige omkring det har jeg faktisk rimelig ro i maven.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-05-06:
Så der er nogle modsætninger mellem det, regeringen siger, og det, som alle parterne på området siger.
Der er i hvert fald noget divergens der, og det gør det svært begribeligt for mig.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren synes, det er okay, at man fjerner nogle af de faglige parametre, som man ellers vurderer botilbuddene på i dag.
Hvorfor har man sænket ambitionerne for, hvor godt et botilbud skal være, og hvad man skal kunne præstere for at være et godt botilbud eksempelvis eller en god plejefamilie?
Katrine Daugaard (LA), 2025-05-06:
Det handler ikke om at sænke ambitionerne; det handler om at kigge på, hvad der egentlig er relevant.
Der har vi ikke kun på det her område, men jo på en lang række områder lavet alt for mange regler her i Folketing.
Der mener vi i Liberal Alliance, det er fuldstændig afgørende, at vi får luget ud i den regelmængde og fjernet noget af det, som er mindre vigtigt, eller som måske endda er fuldstændig ligegyldigt.
Man kan f.eks. skulle krydse ting af, som slet ikke er relevante for det tilbud, man har, og det er jo spild af tid og penge, som går væk fra kerneopgaven.
Rosa Lund (EL), 2025-05-06:
Tak for det.
Det er jo meget interessant, synes jeg, at Liberal Alliance nu bliver konfronteret med, hvad det egentlig er, der sker, når man laver en såkaldt afbureaukratisering, fjerner såkaldt unødvendig dokumentation osv. osv.
Det er jo sådan en forringelse som den her, som alle høringsparter er imod.
Venstres ordfører sagde, at Venstres ordfører havde mødt nogle, som var glade for det her lovforslag.
Jeg tror, at vi andre stadig har det til gode.
Jeg vil gerne spørge Liberal Alliances ordfører: Hvorfor er det lige præcis i bedømmelsen af bostederne, at man har fjernet det med uddannelse og beskæftigelse og selvstændighed og relationer?
Hvorfor er det ikke vigtigt længere?