Marie Bjerre (V), 2024-01-10:
Tak for det, og tak til SF for at sætte fokus på en række opmærksomhedspunkter i forbindelse med udvikling og brug af kunstig intelligens.
Regeringen deler hensynene bag beslutningsforslaget.
Vi er enige i, at der er brug for retningslinjer og vejledning i forhold til brugen af kunstig intelligens.
For der er ingen tvivl om, at kunstig intelligens rummer et stort positivt potentiale.
Vi har eksempelvis mulighed for at udnytte kunstig intelligens til at løse nogle af de største samfundsudfordringer i vores tid, eksempelvis grøn omstilling og mangel på arbejdskraft, og de muligheder skal vi gribe.
Kunstig intelligens kan være en drivkraft bag vækst, udvikling og velstand til glæde for både borgere og virksomheder.
Men samtidig vil jeg gerne slå fast, at det er afgørende for regeringen, at vi i forbindelse med udviklingen og anvendelsen af kunstig intelligens beskytter vores grundlæggende rettigheder.
For mennesket skal være i centrum, og vi skal sikre, at udvikling og brug af kunstig intelligens sker med afsæt i vores demokratiske værdier.
Derfor er det også vigtigt, at vi får sat nogle klare rammer for udviklingen af fremtidens digitalisering.
I den forbindelse er jeg meget glad for, at vi den 8. december landede forhandlingerne om forordningen om kunstig intelligens.
Det var kulminationen på lang tids hårdt arbejde fra dansk side.
Nu har vi ikke bare en aftale i EU om udvikling og brug af kunst intelligens.
Vi har også en aftale, som udgør de første bindende regler om kunstig intelligens i verden.
Det er i sig selv et helt afgørende skridt for at beskytte vores rettigheder, samtidig med at vi sætter rammerne for etisk og sikker innovation.
Med forordningen stilles der eksempelvis klare krav til anvendelse af kunstig intelligens, som er risikofyldt.
Hvis anvendelsen er risikobetonet, pålægges der nogle strenge og specifikke krav til AI-systemerne.
I forhold til risikovurdering, som forslagsstillerne ønsker gennemført straks, vil offentlig sagsbehandling, der påvirker borgernes grundlæggende rettigheder, blive betragtet som højrisiko.
Forordningen indeholder altså allerede en risikovurdering, fordi den er baseret på en risikobaseret tilgang.
Derudover indgår der lovkrav i forordningen, som skal modvirke forskelsbehandling på områder, hvor brug af kunstig intelligens medfører høj risiko for borgernes grundlæggende rettigheder.
For nu, hvor aftalen er landet, kan vi påbegynde udrulning af implementeringen i overensstemmelse med forordningen.
Hvis vi anlægger et udvidet forsigtighedsprincip, risikerer vi at hæmme innovation og forhindre, at vi udnytter de mange potentialer i teknologien.
Derfor mener jeg, at det vil være en forkert tilgang, men vi skal selvfølgelig i gang med at lave vejledninger og retningslinjer i overensstemmelse med forordningen, så vores myndigheder og virksomheder er helt klar, når forordningen finder anvendelse.
Det her område er åbenlyst vigtigt, men også helt nyt og kompliceret, og det er afgørende med både regulering og ordentlig vejledning til dem, som anvender kunstig intelligens.
Derfor er det også vigtigt, at vi går klogt til værks, at vi tænker initiativerne sammen, at vi tænker os om, inden vi sætter i gang, og at vi arbejder sammen om fælles løsninger i EU.
Når det er sagt, løser forordningen om kunstig intelligens ikke med et trylleslag alle udfordringer i forhold til kunstig intelligens.
Som forslagsstillerne også bemærker, er forordningen endnu ikke trådt i kraft.
Det kommer forventeligt til at ske trinvis allerede fra starten af 2025 og frem til midten af 2026, hvor næsten alle dele af ordningen vil finde anvendelse.
Stillerne bag forslaget foreslår konkret, at regeringen straks indfører retningslinjer for myndighedernes anvendelse, risikovurderinger af kendt anvendelse og principper om retfærdig anvendelse.
Det er vigtigt for mig at understrege, at der ikke er nogen, der sidder på hænderne og venter på, at alle dele af forordningen er trådt i kraft.
Tværtimod er der allerede sat rigtig mange tiltag i gang, og jeg vil lige opridse nogle af dem her.
Konkret har Datatilsynet udgivet en vejledning om offentlige myndigheders udvikling og brug af kunstig intelligens, som indebærer behandling af personoplysninger.
Og Digitaliseringsstyrelsen har så sent som i går udgivet en guide til offentlige myndigheder og virksomheder om generativ kunstig intelligens og har allerede en guide til dataetik i brug og udvikling algoritmer.
Desuden er der i Danmarks digitaliseringsstrategi fra november afsat 55 millioner kr. til strategisk arbejde med kunstig intelligens, og i strategien er der også afsat midler til etablering af en såkaldt regulatorisk sandkasse, hvor virksomheder og myndigheder kan modtage praksisnær vejledning om udvikling og brug af kunstig intelligens.