runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-03-11:
Tak for det.
Det her lovforslag er jo delvis en implementering af AFI-direktivet og delvis nogle små enkelte ekstra beføjelser til transportministeren, og overordnet set kan SF sagtens støtte det her.
For det er jo rigtig fint med noget øget brugerinformation, og det synes vi også vi hører i branchen at man bakker varmt op om.
Men der er også nogle bekymringer i høringssvarene, som jeg har dykket en lille smule ned i, og som jeg håber at transportministeren vil beskæftige sig med.
Dels er der en lille smule uenighed om, hvorvidt de her enhedspriser eller i hvert fald listepriserne, som man så kan beregne enhedspriserne efter, allerede er tilgængelige, og om det vil være en lidt for stor administrativ omkostning eller i hvert fald en unødvendig omkostning at pålægge de virksomheder, som skal indordne sig under det her, og jeg skal ikke kunne sige, om det er rigtigt.
Der er nogle, der mener, at man måske kan gøre det til en automatisering, sådan at de ikke selv skal indberette det og ligesom bøvle med det administrative ved det.
Der er også nogle, der mener, at det sådan set allerede ligger i Konkurrencestyrelsen, og at der derved ikke er nogen grund til, at de skal komme med oplysningerne en gang til, og det vil jeg bare bede transportministeren om at tjekke en ekstra gang, inden han kaster sig ud i det her, og det tror jeg såmænd også nok at han skal.
Det var bare lige for at give en kort kommentar på det.
Så kan vi jo se, at der er en lille smule interesse for, hvad det er for nogle løsninger, man vælger, når man skal oplyse om de her priser, altså om det skal være sådan nogle almindelige gammeldags skilte, der skal skiftes ud, eller om det skal være klistermærker med en QR-kode, eller hvad det skal være.
Der kan jeg jo også se, at der er et forslag fra Dansk Elbil Alliance, som spørger, om man kunne koble det her op på deres eksisterende apps, så det ikke er sådan, at deres forbrugere, som er vant til at bruge deres apps, også skal ind i nogle helt andre apps for at tjekke priser eller ind på nogle andre hjemmesider for at tjekke priser.
Og samtidig er der også den åbenlyse fordel ved, at man gør det digitalt, at man ikke skal ud at skifte en masse skilte hele tiden.
Så det synes vi da er værd at kigge på.
Men overordnet set
synes jeg, det er rigtig fint.
Det eneste, som jeg lige vil være sådan bekymret over, er den her lille note om transportministerens beføjelser til at fastsætte klageadgang, og det kommer vi til dykke en lille smule ned i i udvalgsbehandlingen.
Det er jo klart, at klageradgangen skal være ordentlig, uanset hvilke aktører man så taler for på det her marked, og det kommer vi til at interessere os for.
Og hvis transportministeren kan sætte et par ord på det senere, ville det være rigtig fint.
Men ellers støtter SF forslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-11:
Til trods for at det her jo er et bemyndigelseslovforslag, er der måske alligevel en grund til at støtte det.
Det er jo altså sådan, at vi, når vi kigger på de her bemyndigelser til den til enhver tid siddende minister, så altid lige plejer at kigge en ekstra gang på indholdet i det, der bliver fremlagt for Folketinget.
For vi er egentlig ikke interesserede i, at der ligger en for stor bemyndigelse i forhold til nogle ting, som kan have vital betydning, hos en eller anden minister, som er minister i dag eller er det om 5 år eller 10 år for den sags skyld.
I det her konkrete tilfælde er det jo en bemyndigelse, som gælder i forhold til at udstikke de her rammer og regler i forhold til operatører, som på den fremadrettede bane står og eksempelvis skal sælge energityper til danske bilister, energityper, som ændrer sig, og hvor alternative brændstoffer jo med lynets hast vil transformere hele området og betyde, at vi vil få mindre af typisk olie- og dieselsalg og benzinsalg og sådan noget, og at der så vil blive flere el- og hybridbiler, og hvad vi nu får af forskellige bilmodeller og -typer, og det er sådan set meget fornuftigt.
Det er ikke sådan, at ministeren får en ændret kompetence, men de der digitale løsninger, som tilbydes over for trafikanter, tror vi i Dansk Folkeparti også på vil ændre sig, inden vi får en millionstor skare af f.eks. elbiler og brintbiler i Danmark.
Der vil det altså være sådan, at ens bil, når man kører i den, så typisk selv vil kunne fortælle, hvilke tankstationer der er i nærheden, og hvilke priser de har, og hvordan man kan sammenligne de priser, som de har, så man ikke ligesom i dag vil køre rundt på Sønderbrogade og kigge på tre forskellige tankstationers lysskilte, men at man faktisk bare vil kunne kigge på sin egen bil og så vil finde ud af, at man sådan set skal tanke nede ved Uno X, fordi det er dem, der har det billigste i dag.
Det var et tænkt eksempel.
Men sådan er vilkårene, og jeg tror også, at det er den virkelighed, der vil komme, inden vi kommer dertil, hvor den enkelte minister skal sidde og komme med de her store floromvundne tilkendegivelser om, hvordan man skal tilrettelægge de her ting.
Vi tror faktisk på, at man digitalt vil blive overhalet både indenom og udenom, og at det vil blive meget nemmere for bilisterne at navigere rundt i de her prissystemer.
Men vi støtter som sagt lovforslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-03-11:
Tak for det, formand.
I lighed med stort set alle andre partier her i Folketinget er Venstre meget optaget af omstillingen til grønnere transport, og i den forbindelse spiller grønne drivmidler selvfølgelig en hovedrolle.
Det er vigtigt, at vi får styrket en sammenlignelig information om de grønne drivmidler, deres energieffektivitet, priser osv., og derfor er det her et rigtig godt lovforslag, som jo også er en implementering af EU-lovgivning.
Vi er optaget af, at borgerne får bedre mulighed for at træffe deres valg på et oplyst og sammenligneligt grundlag, det kan godt være lidt af en jungle, omkring de nye ikkefossile drivmidler, og derfor er dette på alle måder et godt forslag.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Thomas Jensen (S), 2021-03-11:
Tak, formand.
Vi står over for en omstilling af bilparkens drivmidler, og vi vil i de kommende år skulle gå fra fossile drivmidler til mere vedvarende energikilder som f.eks. el.
En bil er ofte en stor månedlig udskrivning for en familieøkonomi, og jeg tror, vi alle sammen oplever at blive spurgt af borgere, om det kan betale sig at skifte til en elbil.
Mange er usikre på, om det er ved næste bilskifte, at man skal tage springet fra benzin eller diesel til en elbil.
Der er brug for mere oplysning og mere gennemsigtighed for kommende bilkøbere, og dette lovforslag skal konkret hjælpe med at sikre mere gennemsigtighed for prisen på drivmidlerne.
Lovforslaget skal nemlig etablere den nødvendige hjemmel til at sikre korrekt implementering af AFI-direktivets artikel 7, stk. 3, om visningen af et prissammenligningsskilt på tankstationer, og prissammenligningsskiltet viser gennemsnitspriser på fossile brændstoffer og alternative drivmidler pr. 100 km for udvalgte bilsegmenter.
Prissammenligningsskiltet vil dermed give danskerne mulighed for at evaluere prisforholdet mellem fossile brændstoffer og alternative drivmidler, eksempelvis prisforholdet mellem en elbil og en benzinbil, hvor el i flere tilfælde kan være et billigere drivmiddel end fossilt brændstof.
Derfor indeholder lovforslaget, som vi behandler nu her, også en bemyndigelse til at fastsætte regler om gennemførelse af EU-regler om brugerinformation, der omfatter regler om offentliggørelse af prissammenligningsskilte og krav om videregivelse af data til brug for beregningerne bag prissammenligningsskiltene.
Samtidig foreslås det, at operatører af offentligt tilgængelige ladestandere skal opsætte et lille skilt på ladestanderne med henvisning til en hjemmeside med prisoplysninger for drivmidler.
Formålet med dette er at sikre en gennemsigtighed og en let sammenlignelig prisoplysning på el som drivmiddel.
Lovforslaget lægger herudover op til, at de regler, der kan fastsættes om brugerinformation, ikke kun skal gælde for fremtidig infrastruktur til transmission af drivmidler, men til at reglerne også skal kunne gælde for den infrastruktur til transmission af drivmidler, der allerede i dag er etableret rundtom i landet.
Med lovforslaget vil der også blive etableret hjemmel til at fastsætte regler om klageadgang, herunder om afskæring af klageadgang.
Alt i alt er det et positivt tiltag, som bidrager til oplysning og gennemsigtighed for forbrugerne i forhold til køretøjers drivmidler.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-03-11:
Lovforslaget er et forslag om lov om ændring af fiskeriloven.
Forslaget indeholder fem hovedelementer.
Kun aktive fiskere, der har tilknytning til dansk fiskeri, kan registreres som erhvervsfiskere i Danmark og få andel i danske fiskerirettigheder.
Reglerne for bierhvervsfiskeri forenkles.
Der gives bemyndigelse til at udvide eksisterende regler for tiltag mod spøgelsesnet til at omfatte rekreativt fiskeri, bemyndigelse til krav om digital kommunikation angående ejerskab af kvoteandele og bemyndigelse til at fastsætte regler, som muliggør, at Fiskerikontrollen kan indkalde fartøjer til kontrol på udpegede positioner til søs.
Der udtrykkes i høringssvarene fra Danmarks Fiskeriforening og fra Danmarks Pelagiske Producentorganisation en del bekymringer i forhold til lovforslaget, herunder bl.a., at fiskere fra EU- og EØS-lande lettere vil kunne erhverve fiskerirettigheder; at disse ikke vil være omfattet af de danske kvotekoncentrationsbestemmelser; at de nye regler kan være til hinder for eksisterende praksis i dansk fiskeri; at krav om landing i danske havne kan være uhensigtsmæssigt for visse fiskerier, og dertil kommer en række andre forhold.
Der synes at være taget hensyn til i hvert fald de fleste af disse opmærksomhedspunkter ved justering af lovforslaget.
Nye Borgerlige er umiddelbart positivt indstillet over for forslaget.
Men der er dog tale om en væsentlig lov med potentielt store konsekvenser for den enkelte fisker og virksomhed, så vi vil først tage endelig stilling i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Mette Gjerskov (S), 2021-03-11:
Jamen næste skridt er jo det, vi skal drøfte.
Det er det, vi skal drøfte med miljøministeren, altså hvad mulighederne er for at stramme op, så vi kan tage næste skridt.
Jeg synes, at der ligger en klar anerkendelse fra ministerens side i at sige, at det her var første skridt.
Første skridt betyder, at der kommer flere skridt, og de skulle meget gerne komme i den her valgperiode.
Mere kan jeg jo ikke sige på nuværende tidspunkt, før vi har nogle konkrete forslag, der bliver lagt frem.
Men det ændrer ikke ved, at det er meget vigtigt for Socialdemokratiet og for regeringen, at vi får gjort noget ved luftkvaliteten.
Kathrine Olldag (RV), 2021-03-11:
Tak for det, formand.
Så er vi i gang.
Jeg savner verdenspressen, også selv om det her egentlig bare er de indledende knæbøjninger til noget, som bliver endnu større, og som kommer senere, nemlig en egentlig grøn skattereform baseret på en ensartet CO 2 -afgift.
Nu er det sådan med Det Radikale Venstre, at vi ikke særlig tit praler; det gør vi faktisk ikke, hvis man lægger mærke til det.
Derfor har jeg lyst til i dag bare lige at kigge godt et års tid tilbage, hvor vores tidligere politiske leder foreslog en ensartet CO 2 -afgift på basis af en artikel, han havde læst, og hvor man igen, som man jo har gjort i en årrække, havde diskuteret det i den offentlige debat.
Så tog han det op, og hele foråret gik vi og masserede den her idé ind i nakkemusklerne på vores kolleger her i Folketinget, og lige inden sommerferien fik vi så et flertal, der betød, at vores klimaindsats, i hvert fald vores fælles politiske træk mod et bedre klima, kom op i et helt andet gear, og hvor vi simpelt hen sammen erkendte, at en grøn skattereform jo er den hovedmotor, der kan få os i mål.
Så: Så langt, så godt.
Nu står vi så her i dag og skal indfase den første del af vores aftale.
Det er også en forhøjelse af eksisterende energiafgifter, som vil hæmme eller udfase anvendelsen af fossile energikilder.
Det spor forfølges parallelt.
Der arbejdes på højtryk for at finde egnede beregningsmodeller til det.
Det er et solidt første skridt, også selv om vi i Radikale må leve med, at vi ikke kunne få det, vi ønskede os allermest, nemlig en pris på 1 t udledt CO 2 i 2030.
Det er et ønske, som jeg ved rigtig mange andre partier og samtlige organisationer, der har interesser i det her, også deler.
Vi må sætte vores lid til, at den nedsatte ekspertgruppe finder prisen, så hver dansk virksomhed kan lave en beregning på netop deres grønne omstilling og investere efter det, hverken mere eller mindre.
Med disse ord vil jeg gerne sige, at vi med meget, meget stor fornøjelse stemmer for dette lovforslag, og så vil jeg bare gentage, at så er vi i gang.
Bertel Haarder (V), 2021-03-11:
Jeg forstår godt, at hr. Orla Hav ikke kan bestemme, hvem der skal indbydes til en snak om resultatet af udvalgsarbejdet, men kunne han ikke love at tale med sin minister om det spørgsmål?
Orla Hav (S), 2021-03-11:
Med min demokratiske indstilling til tingene vil det jo være en naturlig konklusion at lave, men jeg anerkender også, at det er sådan her på Christiansborg og har været praktiseret sådan i rigtig, rigtig mange år, at de flertal, der står bag en finanslov, også har serve- og initiativretten.
Men jeg tager det som en udstrakt hånd fra Venstres ordfører, at der er et ønske om at være med til at præge det her, og vi vil da tage en drøftelse om, i hvor stort et omfang det kan lade sig gøre.
Bertel Haarder (V), 2021-03-11:
Jeg kan også godt se, at vi nok ikke skal have to parallelle udvalg, men derfor vil jeg spørge ordføreren, om ikke han synes, det ville være rimeligt, når det aftalte udvalg nu kommer med sin indstilling, så at indbyde forslagsstillerne til en snak.
Det kunne jo være, vi kunne få bred enighed om en så vigtig sag.
Orla Hav (S), 2021-03-11:
Tak for det.
Jeg vil gerne sige, at B 99 dækker over en smuk tanke.
Jeg vil gerne have lov til at rose forslagsstillerne – måske mest Venstre for at genoplive nogle af sine rødder .
Danmark har jo i høj grad nydt godt af, at virksomheder med demokratiske ejerformer har været stærke og udviklet sig til at være økonomisk stærke og bærende.
Andelsbevægelsen har fostret nogle af de fremmeste af disse, og princippet om at stemme efter hoveder og ikke efter høveder understreger princippet om ligeværdighed uanset bedriftens størrelse.
Det synes vi faktisk er en smuk tanke, og den medvirker vi gerne til at revitalisere i form af undersøgelser af de nye demokratiske ejerformer, der kunne dukke op, for der er stadig positive effekter her.
Vi vil så godt minde om, at de demokratiske ejerformer jo har haft det lidt svært.
Jeg skal bare nævne det seneste eksempel, hvor det har været rigtig besværligt, og hvor der har været en hidsig diskussion af, om man skulle holde fast i sin oprindelige ejerform, nemlig når det gælder et af de store realkreditinstitutter, som var tæt på at overgå til en a/s-størrelse, fordi man i a/s-tænkningen anså det for mest profitabelt.
Jeg glæder mig over, at det lykkedes for Nykredit at bevare sin status som ejet af lånerne og udlånerne og dermed være en, skal vi så sige demokratisk ejerform, som har været med til at sikre dansk økonomi og rigtig mange boliger i Danmark.
Det er glædeligt, at der nu blæser nogle andre vinde fra et stort set samlet Folketing, der vil være med til at se på, hvordan vi sikrer gode effekter af demokratiske ejerformer.
Det fortjener den nøgterne gennemgang, som regeringen lægger op til ved nedsættelsen af sit udvalg.
Baggrunden har jo været, at regeringen har ønsket at få belyst, hvordan de demokratiske ejerformer kan få en placering i rådgivernes verden på linje med de mere traditionelle ejerformer.
Ligeledes håber vi på, at den finansielle sektor vil tage de demokratisk ejede virksomheder lige så seriøst som a/s, aps og andre.
Vi håber, at et af de ypperste eksempler på demokratisk ejede virksomheder, nemlig de forbrugerejede, vil få en renæssance med det her.
De forbrugerejede virksomheder har jo også haft det ganske trangt med nogle af de vinde, der har blæst her fra Christiansborg.
Vi glæder os over, at vi nu næsten står samlet om at forsøge at genoplive de demokratiske ejerformer, som har været så stærke i Danmark.
Og jeg har sådan set ikke haft behov for at læse udenlandsk litteratur, som jeg kan se der henvises til i Venstres beslutningsforslag, for hvis man har hørt lidt efter i sine historietimer over tid, ved man godt, at det her er læren af andelsbevægelsen og de kooperative bevægelser gennem årene i det danske samfund.
Så vi glæder os over, at vi nu næsten står samlet om at fremme det, som regeringen har lavet et udvalg omkring, men vi stemmer ikke for nedsættelsen af udvalg nummer to omkring det her.
Simon Kollerup (S), 2021-03-11:
Jamen det er jo noget, vi må snakke om, når vi kommer dertil, at der begynder at danne sig et vidensgrundlag og der begynder at danne sig også et grundlag af konkrete politiske anbefalinger.
Jeg tror, at det er en helt normal proces, uanset om det er en socialdemokratisk regering eller en anden regering, at man selvfølgelig er loyal over for sin aftalekreds, ikke mindst den, der står bag finansloven.
Så det vil være der, vi drøfter tingene først, og så kan det være, at vi tager en drøftelse af, hvordan vi også kan brede debatten ud.
Nu foregriber jeg historiens gang, men jeg kunne da sagtens se for mig, at det i hvert fald var en snak, vi fik.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-11:
Nu kom erhvervsministeren ind på noget med skind, og det synes jeg måske at regeringen skulle lade ligge lidt i skuffen.
Det har ikke sådan været en synderlig stor succes indtil nu i år i hvert fald for regeringen.
Jeg synes også, at det har været en ret dyr fornøjelse, men lad det nu ligge.
Det her drejer sig jo om noget andet, naturligvis.
Men ministeren vil jo så, som jeg hører det, tage det her op med sin forligskreds i forbindelse med finansloven, men på hvilket tidspunkt agter regeringen så at få andre partier ind, altså dem, som har keret sig om det her i hvert fald betydelig før indgåelsen af finanslovsaftalen?
Simon Kollerup (S), 2021-03-11:
Ud over at tale om både høns og katte kan man også sige, at man jo aldrig skal sælge skindet, før bjørnen er skudt, og det er måske derfor, man har fastholdt beslutningsforslaget i dag, altså for at være sikker på, at man kom dertil, at der blev nedsat et udvalg.
Vi kan for min skyld kalde det, hvad vi vil, det er ikke så meget ordene, jeg hæfter mig ved.
Jeg hæfter mig ved, at vi i finanslovsaftalekredsen er i gang med at nedsætte et initiativ, som minder utrolig meget om det, som ønskes her.
Derfor tror jeg også, at der bliver grundlag for en bred politisk drøftelse bagefter.
Det er selvfølgelig de partier, der står bag finanslovsaftalen, som har drøftelsen om de konkrete initiativer, men jeg vil da håbe, at der kan være bred politisk opbakning til initiativerne efterfølgende, når de kommer til behandling.
På den måde kan vi jo skabe et bredt politisk grundlag for fremtiden for vores demokratiske virksomheder.
Tidsplanen er vi også i gang med at drøfte, men det vil være hen ad noget af det samme.
Så vi regner med, at der ikke skal gå så farlig længe, før vi kan lave politik om det her.
Orla Hav (S), 2021-03-11:
Jeg taler gerne med min minister.
Jeg taler glad og gerne med min minister om rigtig mange spørgsmål, og jeg synes, det ville være naturligt, at der, når vi kommer til opfølgningen på de forslag, der måtte komme frem i ekspertudvalget, så bliver inddraget en bred kreds i det.
Det tager jeg gerne en snak med ministeren om.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-11:
Jeg er simpelt hen ord for ord enig i det, som ordføreren tegner op der.
Nu står vi i en ret, synes jeg, positiv situation, selv om det kan virke lidt paradoksalt, at der nu er det her forslag, og at der også er truffet beslutning i forbindelse med finansloven.
Men hvis vi nu lader være med at tænke på at drille hinanden med, hvem der kom først og sådan noget, hvordan kan vi så udnytte, at der simpelt hen på tværs af partierne virkelig er interesse for de her demokratiske virksomheder, så vi meget mere massivt går ind og understøtter det, både i forhold til debatten som sådan, men også lovgivningen?
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-11:
Det er jo et godt spørgsmål, og jeg synes også, jeg prøvede på at svare lidt på det, i forhold til hvad det er for nogle steder, vi ser en forskel på de her kooperativer og andelsbaserede virksomheder og almindelige danske aktieselskaber osv.
Det er jo bl.a. i forhold til den måde, man forvalter udbyttet på.
Penge går eksempelvis tilbage til kunderne; det gør de måske ikke ligefrem i alle virksomheder.
Der er delen omkring socialt ansvar, lærlinge- og praktikpladser og selvfølgelig også diskussionen, som man jo kunne se, da man evaluerede på finanskrisen, som de her typer af virksomheder faktisk kom bedre igennem, og hvor de ikke outsourcede en masse forskellige opgaver og service til andre lande.
Jeg siger jo ikke, at de er protektionistiske, men der var bare en større grad af offervilje, fordi man ikke havde en eller anden investor bag, som sad og snusede efter nogle penge, som han godt kunne tænke sig at få den 1. januar.
Der er der nogle helt klare fordele ved de her typer af virksomheder.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-11:
Jeg vil sige tak for en rigtig, rigtig god tale.
Det var virkelig motiverende og opmuntrende at lytte til ordførerens argumenter.
Nogle af de argumenter, der bliver lagt vægt på, er det sociale ansvar, den demokratiske tilgang og så i øvrigt også, at det er en solid økonomi.
Mit spørgsmål går på, hvad ordføreren ser som det allervigtigste ved vores andelsselskaber og vores kooperativer.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-11:
Det var i hvert fald en af kongstankerne bag den nye erhvervsfremmereform, at man skulle have den specialiserede erhvervsfremmevejledning hos erhvervshusene, hvor de så selvfølgelig også skal kunne håndtere de her typer af virksomheder.
Det tror jeg også de kan inden for mange af områderne, men det er klart, at der er en anden måde, som ordføreren også siger, eksempelvis at tiltrække kapital til udvikling osv. på.
Der er de jo selvfølgelig i en anden situation, end hvis man bare kan sælge nogle af aktierne, eller hvad det nu hedder, i andre virksomheder.
Victoria Velasquez (EL), 2021-03-11:
Det synes jeg lyder rigtig godt, for nu har vi jo haft en høring, og når jeg mødes med de forskellige demokratiske virksomheder, er de faktisk ret frustrerede over, at de ikke kan få den hjælp, som de gerne vil have, og at der nogle gange bliver kigget sådan lidt med store øjne på dem, når de spørger om noget, som de synes burde være banalt at man kunne få hjælp til.
Så det synes jeg lyder rigtig dejligt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-11:
Nu er det jo ikke længe siden, vi indgik en aftale om en ny struktur for vores erhvervsfremmesystem, og den skal selvfølgelig have lov til at virke, og den skal også evalueres, ikke mindst så vi kan se, hvad det er, den har bidraget med.
Jeg tror egentlig også langt hen ad vejen, at erhvervshusene i forhold til den rådgivning, som de tilbyder, også godt kan varetage rådgivning og vejledning over for de her typer af virksomheder.
Men det giver da rigtig god mening, som ordføreren foreslår, at man selvfølgelig også er i stand til at kunne give nogle specifikke vejledninger i forhold til kooperativer, andelsbaserede virksomheder osv., og hvis det kan blive en af de pinde, de områder, som erhvervshusene opererer med, vil det selvfølgelig give rigtig god mening.
Victoria Velasquez (EL), 2021-03-11:
Tak for det, hr. Hans Kristian Skibby.
Jeg har nogle spørgsmål.
Jeg er meget enig i det, ordføreren sagde om, at vi skal udnytte de muligheder, der er, og der tænker jeg: Hvad med at blive inspireret af den måde, Sverige laver deres erhvervsfremmesystem på?
Der har man faktisk en målrettet indsats for at prøve at understøtte demokratiske virksomheder, så man indtænker rådgivning i forhold til både finansiering, kapital, det juridiske og bæredygtighed – de her forskellige dele.
Vil Dansk Folkeparti være med på at se på erhvervsfremmesystemet, så vi faktisk også sørger for, at det understøtter det potentiale, der er?