runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2020-05-13:
Tak for det, og også tak for spørgsmålet.
Jeg er selvfølgelig helt enig i, at Danmark skal være i balance med erhvervsudvikling, arbejdspladser og bosætning uden for de største byer.
Vi skal have et sammenhængende Danmark, som ikke knækker over på midten, men hvor vores byer i hele landet kan trives, og hvor en JYSK også skal kunne etablere sig i en by som Billund.
Og det er heldigvis også tilfældet.
I planloven skelner man mellem butikker, der forhandler med særligt pladskrævende varer og almindelige udvalgsvarebutikker.
Særligt pladskrævende varer kan f.eks. være biler eller byggematerialer eller lignende, hvor varerne kræver særlig meget plads.
Så vidt jeg er oplyst, ønsker JYSK at etablere en butik i et område, som Billund Kommune har udlagt til butikker med særligt pladskrævende varer.
Og det kan de altså kun, hvis de alene sælger den type varer.
Vestre Landsret har i den forbindelse tidligere stadfæstet, at en almindelig JYSK ikke kan karakteriseres som en butik, der alene forhandler særligt pladskrævende varer, og derfor kan JYSK ikke etablere sig i et område, der af kommunen er udlagt til butikker med særligt pladskrævende varer.
Til gengæld kan JYSK godt etablere butikker i områder, der af kommunen er udlagt til udvalgsvarebutikker.
Planloven giver i den forbindelse kommunerne flere forskellige muligheder for at planlægge for områder til udvalgsvarebutikker.
Det er altså op til Billund Kommune at vurdere, hvilken løsning de mener bedst vil kunne give mulighed for en JYSK.
Kommunen skal selvfølgelig overholde planlovens krav.
Så det ligger altså indenfor Billund Kommunes råderum at planlægge for den detailstruktur, der ønskes og er behov for lokalt, og det er således op til Billund Kommune, om de ønsker at planlægge for udvalgsvarebutikker som JYSK.
Jeg mener, det er fornuftigt, at kommunerne har planlægningskompetencen på detailhandelsområdet.
Anni Matthiesen (V), 2020-05-13:
Tak for det.
Er ministeren enig med sin partikollega hr. Troels Ravn i, at det er uforståeligt, at JYSK ikke kan etablere sig i Billund, set i lyset af at alle gerne vil have et Danmark i balance med erhvervsudvikling, arbejdspladser og bosætning uden for de største byer og metropoler, som ministerens partikollega har skrevet på Facebook?
Trine Bramsen (S), 2020-05-13:
Igen må jeg sige, at jeg jo har meget svært ved at skulle redegøre for min politiske holdning til det forløb, der ligger forud for, at jeg kom til som minister.
Men jeg kan sige, at det, at vi nu står med en afklaring – at der kommer til at ske en direkte tildeling, og at det juridiske grundlag er i orden i forhold til det – tror jeg da er gavnligt for alle parter.
Og så vil jeg også sluttelig sige, at jeg synes, det er utroligt vigtigt, at vi har en tæt og god dialog med Grønland.
Og det er i hvert fald noget, jeg har lagt mig i selen for at sikre, så man ikke har uafklarede ting, og at man sørger for også at kigge lidt længere frem i krystalkuglen på den her type af sager.
Stén Knuth (V), 2020-05-13:
Og det kan være, det bliver en lille smule teoretisk her til sidst.
Men hvis tesen holder med 3.600 elever, som måske skulle have haft en anden vej end f.eks. en fgu-vej, så vil det betyde, at de mere end 25 fgu-institutioner, vi har, vil miste 100-130 elever på hver institution.
Tænker ministeren, at der også er en særlig problematik i forhold til fgu, som vi skal have kigget ned i – ikke for at hjælpe fgu-institutionerne, for de skal jo gøre det, de skal gøre, men er der anledning til en særlig opmærksomhed dér?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-13:
Jamen jeg mener bestemt, at lige så snart lærerne har haft fingrene i børnene og begynder at få et overblik over, hvordan det her ser ud – det er i øvrigt også derfor, at det har været meget vigtigt for mig, at vi, med alle de fejl og mangler, gennemfører de nationale test i år, for de bidrager til det indblik – så bliver vi jo nødt til at kigge ind i, hvordan det så er, vi får hjulpet de børn igennem, der enten socialt eller i forhold til fællesskabet eller det faglige har fået nogle huller, som vi selvfølgelig som fællesskab skal bidrage til at de får lukket igen; altså at de simpelt hen kommer op på niveau, så at sige.
Jeg tror også, der er nogle mobbeproblematikker, som er fløjet helt under radaren, mens eleverne har været hjemme, og som kan trække spor langt ind i det fællesskab, de får, når de kommer tilbage.
Jeg tror, der er mange ting, vi skal tage fat om.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-05-13:
Vi har også støttet, at man udvidede skolepraktik, men de sidste tal, jeg fik fra Danske Erhvervsskoler og -Gymnasier, var, at der var 209 flere på de 10 uddannelser, end der var sidste år.
Så det er jo ikke der, vi redder de 14.500 unge, som nu går ud af deres grundforløb 2 og skal ud at have en praktikplads.
Når vi fra Venstres side er bekymrede, er det på grund af det, vi ser, når vi kigger på tallene.
Bl.a. har TEKNIQ lagt deres tal ud i dag.
Det er jo en branche, der er i gang.
Det er ikke en branche, der har været lukket ned: hele området med smede, blikkenslagere, vvs.
Man har bl.a. på smedeuddannelsen haft en nedgang i antallet af indgåede uddannelsesaftaler på 80 pct. – en 80-procentsnedgang!
Tag så HORESTA-området ...
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-13:
Som jeg også sagde til den anden ordfører, skal jeg nok lade Venstre det vide, når vi når dertil.
Og tættere kommer vi jo ikke på det.
Og det er jo simpelt hen et spørgsmål om, at når ting er så alvorlige, som de er i øjeblikket, så skal de også tages alvorligt, i forhold til hvad det er for nogle løsninger, man laver på det – og vi har jo været i gang længe.
Det er jo derfor, at det nu kan lade sig gøre for folk, der mister deres praktikplads, at komme i skolepraktik, også selv om det er en uddannelse, som der slet ikke kan tages skolepraktik på normalt, når der ikke er coronakrise.
Så det er bare for at sige det i forhold til lønkompensationspakkerne, som ordføreren selv nævner, og svendeprøven, som der kom en løsning på, utrolig hurtigt efter at coronatiden trådte i kraft.
Og det vil sige, at jeg dermed er enig i, at der er et stykke vej at gå endnu – og jeg tror, at der kommer endnu længere vej.
Altså, jeg mener, det er så alvorligt, at der er 50 pct. færre lærepladser, end der plejer at være.
Så jeg tror sådan set, at alvoren er sunket ind alle steder, og jo ikke mindst i mit ministerium selvfølgelig, hvor man har taget initiativ til at foretage undersøgelserne af, hvordan det ser ud.
Det er jo et udtryk for, at man faktisk mener, at der er et problem.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-05-13:
Jamen tak for det.
Nej, fra Venstres side er vi bestemt ikke utilfredse med de initiativer, vi har taget, både for så vidt angår svendeprøven og nu også åbningen af de praktisk-faglige fag på erhvervsuddannelserne og også det, at det er lykkedes os at få de unge lærlinge og elever, som mistede deres arbejde, ind under lønkompensationsordningen.
Vi tror bare ikke på, at det er nok.
Det er også derfor, vi har efterspurgt, også fra ministeren, de sidste, ja, faktisk næsten 2 måneder – det er jo så lang tid, vi har været i gang med det her – hvad det er, vi kan gøre i fællesskab.
Vi har også opfordret til, at man indkalder til en trepartsaftale på praktikpladsområdet, simpelt hen som en konsekvens af at der er rigtig mange unge mennesker, både de cirka 14.500, der nu er færdige med deres forløb og skal ud at have en praktikplads, og også de ca. 500, der decideret har mistet deres læreplads her under krisen.
Og derfor er det konkrete spørgsmål til ministeren, som min kollega også stillede: Hvad er det konkret, regeringen tænker vi skal gøre på det her område?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-13:
Nej, det kan Venstre ikke få.
Og som sagt skal jeg nok lade Venstre det vide – ligesom alle andre – når vi er klar.
Den grundighed er der for det meste i regeringsarbejdet, det plejer der også at være, når Venstre sidder ved roret, og det synes jeg sådan set er meget godt.
Så jeg vil sige i forhold til det her med, hvor vi skal hen med det, at der er det vigtigt at sige, at det ikke er det første skridt.
Jeg tror faktisk, at en af de allerførste bekendtgørelser, jeg overhovedet lavede under coronakrisen, handlede om svendeprøverne, for vi vidste jo, at det her ville blive et af de største problemfelter, fordi man ikke kan foretage fjernundervisning på samme måde som for gymnasieelever.
Så det er bare for at sige, at spørgeren nærmest indikerer, at der ingenting er sket de sidste par måneder – det passer så ikke helt.
Og heldigvis har det heller ikke være sådan, og vi har i øvrigt lavet rigtig meget af det i fællesskab, så jeg synes heller ikke, at man sådan skal undersælge det trods alt.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-05-13:
Tak for det.
Ja, det blev jeg ikke så meget klogere af, så derfor vil jeg gerne spørge ministeren igen om, hvornår vi kan regne med at se noget handling på det her.
Vi har jo spurgt ind til det her i flere måneder efterhånden – det har de forskellige organisationer også – og ministeren bliver ved med at sige, at det er meget, meget vigtig, men vi bliver jo ikke mere konkrete, i forhold til hvornår vi kan forvente nogle svar, og det synes jeg snart vi skylder de unge mennesker.
Så jeg vil gerne spørge igen: Kan vi ikke få en dato for, hvornår ministeren indkalder til forhandlinger, eller hvornår vi kan regne med, at der er nogle løsninger for de unge mennesker?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-13:
Selv efter 20 år herinde kan man falde i med det der, siger jeg bare, så spørgeren behøver ikke at undskylde.
Jo hurtigere vi kommer i gang, jo bedre er det efter min bedste overbevisning.
Det vil sige, at kigger vi ud over de forskellige sektorer, hvilken sektor er det så, der lider de allerstørste fald på ryggen af det, der er sket, med coronakrisen.
Så er udfordringen jo, at ud over de helt akutte kriseagtige tiltag, som vi har gjort på det her område, så vil dér, hvor hammeren slår allerhårdest, også være dér, hvor det er sværest at reparere.
Og det vil sige, at det jo er der, hvor man ikke bare med et fingerknips kan sige, at så bruger vi 2,5 mio. kr., og så har vi løst problemet.
Altså, her skal der noget meget mere massivt til, fordi dem, der aftager lærlingene, jo er virksomheder, der står med krisen full blown, og derfor har det jo en kompleksitet, som ikke ligner de lettere problemer.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-05-13:
Tak for svaret.
Jeg ved jo, at ministeren deler vores, kunne man sige, tilgang til, at det er enormt vigtigt, at vi finder de nødvendige praktikpladser til vores unge, for der er rigtig meget usikkerhed derude lige nu.
Er der en praktikplads til mig?
Så hvor længe synes du, at de unge kan vente på, at ministeren begynder at komme med nogle svar på, hvordan situationen ser ud for dem i forhold til at få en praktikplads, altså nogle initiativer, der kan være med til at løsne op for det her?
Hvor længe synes du, at vi kan vente på, at der bliver fundet nogle løsninger på det her?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-13:
Men på en måde virker det på ordførerens retorik, som om vi ikke skulle være klar over det eller vi ikke har et ønske om at gøre noget ved det.
Altså, der er jo ikke en regulær uenighed.
Ja, regeringen har et ønske om, at vi gør noget ved den her problematik.
Så lad os komme ud over isen, og jeg glæder mig da til at se nogle konkrete forslag fra Venstres hånd.
Det ville jo hjælpe på processen, ligesom det gør i alle andre sammenhænge, hvor Venstre byder ind.
Jeg har oplevet på de punkter, hvor vi har samarbejdet med hinanden, at det har været konstruktivt.
I er kommet med konkrete forslag, som har gjort det væsentlig nemmere at løse nogle af de problemer, der ligger foran os.
Så det er jeg helt overbevist om at vi også kommer til på det her område.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-05-13:
Jeg er jo glad for, at der bliver sendt et signal her i dag om, at vi alle sammen er interesserede i, at der bliver fundet løsninger, men jeg vil gerne slutte af med at stille ministeren det spørgsmål, om hun ikke er enig i, at det også betyder noget, at vi får fundet nogle løsninger relativt hurtigt i forhold til den enorme usikkerhed, i forhold til dem, der allerede har mistet deres praktikplads, i forhold til at man som virksomhed får sikkerhed for, at man har råd til at tage en lærling ind, og at der er noget fleksibilitet fremadrettet.
Stén Knuth (V), 2020-05-13:
Nu kommer folkeskolens største elever, 9. og 10. klasse, jo i gang på mandag og i dagene derefter.
Vil ministeren være med til at diskutere, om der skulle være elementer i forhold til mere vejledning eller flere undervisere til de børn, som er særligt udfordret i forhold til overgangen til ungdomsuddannelserne?
Vil ministeren være med til at have en samtale om det eller kigge ind i det ret hurtigt efter genåbningen?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-13:
Jeg bliver simpelt hen nødt til at sige, at jeg ikke tror, der er særlig meget omkring de unge lige nu, der ikke er en bekymring.
Jeg tror, at en af de få ting, der ikke er en bekymring, handler om det, der ellers er spørgerens meget store kæphest, og som vi i øvrigt deler, nemlig bevægelse i folkeskolen og det at være udendørs og bruge den åbne skole, og det er de blevet væsentlig bedre til i de her uger.
Så noget er gået i den rigtige retning.
Ud over det vil jeg gerne sige: Ja, jeg er da bekymret, og jeg er da utrolig bekymret for de regler, som jeg jo normalt er en del af aftalekredsen bag, alle reglerne.
Det er jeg af en grund, og det er, fordi jeg synes, de er en rigtig god idé at have, og hvad sker der så, når de regler ikke er der mere?
Jamen så betyder det jo, at en del af det, vi vandt ved de regler, har vi så ikke vundet.
Og så opstår der mangfoldige problemer på ryggen af det, som vi forhåbentlig i fællesskab så får løst, efterhånden som de popper op, og et af dem er optaget på ungdomsuddannelserne.
Stén Knuth (V), 2020-05-13:
Og tak for svaret.
Altså, det kunne være andre initiativer end en prøve, tænker jeg.
Vi kan selvfølgelig have med en helt særlig årgang at gøre, men ministeren og jeg har også i sidste uge her i salen drøftet, at i forhold til de her særligt udfordrede, som mistrives, kan vi have en bekymring for, at de faktisk ikke har været i skole i de sidste 6-8 uger.
Og en analyse i marts viste jo, at hvis man ophøjer standpunktskaraktererne til prøvekarakterer, altså det, de går videre med til ungdomsuddannelserne, kunne det se ud, som om de gymnasiale uddannelser optager 600 flere elever, end de måske burde gøre, fordi de elever, man optager, så har nogle udfordringer, der gør, at de ikke kan holde fast i deres uddannelse.
Og på erhvervsskolerne er det jo 3.000 elever.
Er det ikke en bekymring, ministeren nærer?
Tak, fru formand.
Kan ministeren i henhold til genåbningsaftalen af torsdag den 7. maj 2020 garantere, at de store elever får den undervisningstid, de har krav på under genåbningsfasen, så der ikke skabes et markant fagligt efterslæb, og agter ministeren at igangsætte initiativer under genåbningsfasen, så de store elever, hvoraf mange skal videre i deres uddannelsesforløb efter sommerferien, kan leve op til de faglige mål?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-13:
Jeg tror bare, det er vigtigt også at få sagt herfra, fordi det næsten kan lyde, som om det ikke var sådan, at der jo er taget nogle initiativer.
Synes jeg, det er nok?
Nej, hvis jeg syntes, det var nok, så ville det være ret tåbeligt at stå her og sige, at der kommer noget fra regeringens hånd.
Så ville der jo ikke være behov for det.
I forhold til en dato må jeg sige nej.
Når vi er færdige med at lave det stykke arbejde, der skal laves for, at vi kan komme med et grundigt og ordentlig og også tungt nok svar, så offentliggør vi det.
Og vi gør det ikke før det, fordi det er relativt uhensigtsmæssigt at begynde at offentliggøre ting, inden det grundige stykke arbejde, der trods alt – selv i en krisetid – skal laves, er gjort færdigt.
Under normale omstændigheder ville sådan en proces tage et halvt år eller et år.
I coronatider tager den i omegnen af 14 dage.
Så i forhold til tempoet mener jeg man trods alt kan tage det relativt stille og roligt.
Og det er jo sådan set det utrolig korte svar på, hvorfor vi, også fra regeringens side, vurderede, at det var bedst at suspendere det her års afgangsprøver, altså simpelt hen fordi vi ikke kan garantere det – og folkeskoleloven er sat ud af kraft, og det er den, fordi der er en global pandemi.
Folkeskoleloven er normalt det værktøj, vi har til at sørge for, at der er en nogenlunde ensartet faglig kvalitet, og eftersom den er sat ud af kraft, har vi ikke det redskab nu.
Og det vil sige, at jeg da ville ønske, det var så vel – det tror jeg sådan set også at spørgeren ville.
Men det betyder også bare, at det med at garantere et eller andet lige nu, jo præcis er det, vi ikke kan, og det er jo præcis derfor, at det er en virkelig dårlig idé at skulle tage ungerne op til en afgangsprøve, hvor det så ville være fuldstændig i øst og vest med hensyn til retssikkerheden, i forhold til hvad det er for en prøveforberedelse, de har kunnet få forud for det.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-13:
De eneste eksempler i verdenshistorien på, at muslimer kan være demokrater, er, når de er i mindretal.
Der er ikke et eneste islamisk land, som er demokratisk.
Vi fik bare forleden dag Ytringsfrihedskommissionens ord for, hvordan man ser på forholdet mellem religion og politik.
Vi har set, hvordan man ser helt generelt på, at man skal lade sig integrere osv.
Det går ned ad bakke, minister.
Og derfor må man bare sige: Det gør det jo af en årsag, nemlig fordi vi ikke har en minister, der i en brydningstid vil sige: Vi bøjer os ikke for islam.
Anni Matthiesen (V), 2020-05-13:
Jeg må sige tak for svarene.
Jeg møder nogle gange de her måske lidt misforståelser stadig væk rundtomkring i kommunerne, hvor man tror, at det er planloven, der forhindrer noget.
Det kan så få mig til at spørge her til sidst: Har vi brug for, at vi fra Christiansborgs side tydeliggør det endnu mere, at kommunerne egentlig selv har bemyndigelsen til at gøre noget på det her område?
Simon Kollerup (S), 2020-05-13:
Der er i hvert fald et grundlag for – og vi er allerede i gang med at evaluere planloven – at se på, hvordan planloven fungerer.
Nogle gange tror jeg så også, at det kan være – jeg ved ikke, hvordan jeg skal få det sagt – lidt rart, at det lyder, som om der er noget andet, der står i vejen, hvor det i virkeligheden er noget lokalt.
Jeg ved ikke, om spørgeren ved, hvor jeg vil hen.
Men det skal vi selvfølgelig kunne skære igennem herindefra.
Jeg vil bare slå fast, at en JYSK-butik godt kan ligge i et område for udvalgsvarebutikker, og det ligger inden for rammerne at den lokale planlægningsmulighed i Billund Kommune, om man vil gøre det om.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-13:
Jeg synes, det hører med til diskussionen, at langt, langt de fleste er i stand til at overholde myndighedernes retningslinjer.
Og så er der desværre en gruppe, og det er ikke en ubetydelig gruppe.
Der er desværre en gruppe, som helt åbenlyst, hvis man går en tur igennem gadebilledet, fuldstændig blæser på alle anbefalinger.
For hvis det kun var kulturelle årsager, ville vi f.eks. se flere syriske statsborgere smittede, men de er faktisk mindre smittede end danskerne.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-13:
Jo, eller også skyldes det, at syrerne er kommet hertil så relativt for nylig, at de endnu ikke er kommet ud i de pågældende områder, som fru Pia Kjærsgaard taler om, altså i de her ghettoområder
Der er jo en fuldstændig sammenhæng, ikke bare i Danmark, men jo i hele Europa, mellem dårlig integration og manglende villighed til at efterkomme myndighedernes instrukser og så den islamiske befolkningsgruppe.
Derfor synes jeg, det virker noget tyndt, når ministeren siger, at det handler om bare at få en offentlig dialog.
Altså, hvad betyder det?
Altså, vil ministeren så invitere til dialogkaffe med de araberdrenge, som render rundt i grupper og er fuldstændig ligeglade og nærmest sætter en ære i at trodse politiet og myndighederne?
Hvor ved ministeren egentlig fra, at den langt overvejende del af befolkningen i de her grupper har efterlevet reglerne?
For når jeg er kørt igennem f.eks. Nørrebro, har der været et fuldstændigt fravær af politi og de rene, mellemøstlige Ramallahtendenser inde i supermarkeder osv., hvor man ikke var villig til og formodentlig heller ikke i stand til at efterleve myndighedernes instrukser – for man forstår dem simpelt hen ikke, man taler nemlig ikke dansk.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-13:
Når vi i Danmark har forholdsvis lave smittetal – vi har færre og færre på intensiv, vi har færre og færre i respirator, og det går faktisk ganske udmærket, på jysk, med at håndtere den her situation – så er det, fordi langt, langt den overvejende del af befolkningen bakker op.
Jeg tror også, at langt, langt den overvejende del af befolkningen kan nås med oplysning, dialog og anbefalinger, men det er rigtigt, at der er tilfælde, hvor det ikke nytter – vi har jo set billeder fra Gellerup for nylig.
De nåede det desværre ikke lige til den meget omtalte episode.
Jeg kan forstå, der var et færdselsuheld med en af politibilerne.
Jeg satser på, at de næste gang har taget den helt store bødeblok med, for det er klart, at nogle ikke kan nås med pjecer og anbefalinger; nogle kan kun nås med hammeren, og så må det være sådan.
Men som udgangspunkt må vi jo møde folk med tillid og tiltro.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-13:
Men så er det jo også at tale udenom, minister, når ministeren svarer fru Pia Kjærsgaard, at den altovervejende del af befolkningen godt kan finde ud af det her – ja, det er fuldstændig rigtigt, nemlig den kristne del; altså dem, der rent faktisk er danskere.
Det, vi taler om her, og det spørgsmål, som fru Pia Kjærsgaard har rejst, er jo specifikt i forhold til de områder, hvor vi har ghettoer – muslimske ghettoer vel at mærke.
Det er jo dem, der ikke er i stand til at efterleve reglerne, og det er jo formodentlig derfor, vi ser på hospitalerne, at smittetallene er så utrolig høje iblandt de nordafrikanske og mellemøstlige grupper.
Og det er da underligt, at ministeren føler mere trang til at tale udenom og rose de danskere, der godt kan finde ud af at efterleve reglerne, end rent faktisk at kommentere og håndtere det problem, vi har med et totalt fravær af integration i forhold til den her meget specifikke gruppe.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-13:
Jamen jeg synes ikke, det er rimeligt, at spørgeren siger, at dem, der kan finde ud af det, er de kristne danskere.
For når vi ser en så trods alt vellykket håndtering af coronasituationen, er det ikke, fordi der er en speciel religiøs del af den danske befolkning, der bakker op omkring anbefalingerne, så er det jo, fordi langt, langt den overvejende del af befolkningen uanset herkomst er fuldstændig opmærksomme på, hvad det er for en situation, vi står i.
Det er rigtigt, at der er en specifik udfordring med indvandrere og efterkommere.
Det er helt åbenlyst.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-05-13:
Altså, vi er jo lidt tilbage til det, ministeren selv nævnte, altså at næste gang kører politiet ud med den helt store bødeblok osv.
Så vil jeg bare anbefale, at man kommer af sted til tiden og man passer på med uheld osv.
og måske kommer man med mere end én politivogn, for det tror jeg faktisk der er behov for – lad det bare være sagt.
Men tilbage til det, jeg har rejst et spørgsmål om.
Der er en kæmpe udfordring, og hvad gør man i forhold til den aktuelle sag, for at den her smitte ikke skal udbredes?
Der er også danskere, der overtræder de her forbud, og som samles forskellige steder.
Men der oplever vi jo at politiet er og giver en gang bøder.
Det, der er problemet, er, at jeg altså ikke oplever det de andre steder, og det synes jeg er et kæmpe problem.