runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-16:
Jamen det er vi da ingenlunde bange for.
Vi følger jo nøje med, også fra Justitsministeriets side, ligesom jeg også ved, at man gør det i regi af Folketingets Retsudvalg.
Vi har da i hvert fald haft adskillige seancer, både med onsdagsspørgsmål, altså § 20-spørgsmål, men også i samråd i Retsudvalget.
Der bliver da også fra Justitsministeriets side løbende og nøje fulgt med i, hvordan den her samtykkebaserede voldtægtsbestemmelse fungerer i praksis.
Indtil videre er der jo ikke noget, der tilsiger det, som fru Mette Thiesen siger, nemlig at den ikke bliver anvendt efter det, som lovgivere har haft tiltænkt.
Jeg vil bestemt ikke på noget tidspunkt være afvisende over for det, hvis der viser sig at være et behov for at justere, og så må vi jo drøfte det med Folketingets partier.
Men jeg vil samtidig også erklære mig en ubetinget forsvarer og tilhænger af, at man har fået indført det her meget, meget vigtige greb i forhold til også at gøre det fuldstændig klart, at hvis ikke der er samtykke til sex, er det jo de facto en forbrydelse.
Mette Thiesen (DF), 2024-01-16:
Tusind tak.
Den her nye samtykkebaserede lovgivning i voldtægtssager har gjort, at der er kommet en betydelig forøgelse af antallet af anmeldte voldtægter.
Der er også sket en stor stigning i antallet af tiltaler og fældende domme for voldtægt og voldtægtslignende forhold, og der er rigtig meget, der tyder på, at der er sket en ændring i forhold til de voldtægtssager, der bliver anmeldt, og i forhold til den aldersgruppe, som de anmeldte mænd tilhører, og dermed også, antagelig, hvem der bliver dømt.
Vi står nu her, flere år efter at den her samtykkebaserede voldtægtslovgivning blev indført, og jeg kan faktisk overhovedet ikke forstå, hvorfor man fra regeringens side stædigt holder fast i, at man ikke vil kigge den efter i sømmene, når man ved, at 4 ud af 10 unge mænd sådan set ikke rigtig ved, hvad samtykke er.
Der er rigtig mange ting, vi ikke ved om den her gruppe.
Hvorfor er man fra regeringens side så bange for at sætte sig ind i, hvad det egentlig er, den her nye lov har af konsekvenser?
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-16:
Jeg tør ikke stå her på talerstolen og gå meget dybt ned i sådan de metodiske overvejelser af, hvor mange afsluttede sager der skal være, eller hvor mange år den skal opsamle.
Men det er jo ikke nogen hemmelighed, at den samtykkebaserede voldtægtsbestemmelse stadig væk er relativt ny, og anvendelsen af den skal finde sit leje.
Det ved fru Karina Lorentzen Dehnhardt også godt, for det er noget, vi ofte diskuterer, også i regi af Retsudvalget.
Derfor synes jeg, det giver bedst mening at gennemføre den undersøgelse, som SF lægger op til, når vi har et lidt større datagrundlag, end vi har i dag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-01-16:
Så kunne jeg godt tænke mig at vide: Hvor meget datagrundlag har ministeren brug for?
Hvor mange år skal der til for, at vi har et datagrundlag, der er solidt nok?
Når man kigger på den tidligere undersøgelse, den helt tidlige fra 2009, er der, så vidt jeg kan se, gået lige så mange år, som vi nu har haft samtykkeloven, og dermed burde der være et datagrundlag, som er godt nok til at kunne gå i gang med at sige noget om gerningspersonerne.
Så hvornår mener ministeren at vi har domme nok?
Det er bare, så jeg ved, hvad jeg kan forvente mig.
Martin Lidegaard (RV), 2024-01-16:
Vi er glade for, at de uddannelser bliver løftet, vi er også glade for, at pædagoguddannelsen, som vi har kæmpet for i mange år, står til at blive løftet, og vi er faktisk også utrolig glade for, at erhvervsskolerne står til at få en erhvervsindsprøjtning.
Det har vi ønsket i mange år og kæmpet for i mange år, men vi forstår ikke, hvorfor de trods alt relativt få penge, der bliver postet ind i de uddannelser nu, skal findes, ved at vi så at sige fodrer hunden med sin egen hale, og at det skal gå ud over de videregående uddannelser.
For vi har også brug for ingeniører og folk til at tage sig af it; vores erhvervsliv skriger på kvalificeret arbejdskraft, og vi er jo blevet rige af at dygtiggøre os selv og ikke stikke en kæp i hjulet for nogen af vores unge, uanset hvad de drømte om.
Inger Støjberg (DD), 2024-01-16:
Jeg spørger, fordi jeg tror, vi er nogle, der mener, at det her er et kursskifte, og at det måske derfor skulle have været forelagt Det Udenrigspolitiske Nævn.
også bare lige følge op med at spørge til noget.
Det er jo en kendt sag, at Danmark søger optagelse i FN's Sikkerhedsråd, og jeg vil bare lige sikre mig, at det her ikke har noget med det at gøre, altså det, at man skifter kurs i den her sag.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-16:
Nej, for hvis regeringen havde vurderet, at der var en forpligtelse til at søge forudgående rådgivning i Det Udenrigspolitiske Nævn, havde vi jo gjort det.
Danmark har sådan set altid været et land, der gerne vil bruge internationale organer til at prøve at sikre fred og fordragelighed og undgå humanitære katastrofer, ligesom hele vores stillingtagen til f.eks. tostatsproblematikken ligger fuldstændig fast.
Så svaret er nej.
Inger Støjberg (DD), 2024-01-16:
Tak for det.
I december kunne vi læse, at Danmark havde stemt for en resolution i FN, der handler om øjeblikkelig humanitær våbenhvile i Gazastriben.
I grundloven står der jo, at regeringen skal rådføre sig med Folketinget i sager, der har vidtgående og større udenrigspolitisk rækkevidde.
Anerkender hr. Lars Løkke Rasmussen, at det at skifte kurs, som der er sket her, er af større udenrigspolitisk rækkevidde?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-16:
Nu er det jo ret nyt, at regeringen har truffet den principbeslutning, at man gerne vil afsøge mulighederne for at lave de her partnerskabsaftaler med lande derude.
Det er noget, jeg selv synes er ekstremt positivt.
Der skal de spørgsmål, der rejses her, jo vejes ind.
Men man kunne jo f.eks. hente lidt erfaring fra Tyskland, som har lavet programmer bl.a. med Indien, hvor man i Indien har givet en overbygningsuddannelse.
Det er en sygeplejeruddannelse, som inderne har taget i Indien, og som bl.a. handler om sprogfærdigheder.
Når man så har løftet sig op på et niveau, som er tilstrækkelig attraktivt, har man fået en arbejdstilladelse i Tyskland.
Det kunne være en inspirationskilde.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
Der er der tale om en af anden etnisk herkomst, der bor her i landet, er blevet gift til landet eller måske er kommet til landet senere hen af forskellige årsager.
Jeg synes, det er positivt, at regeringen kigger på, hvordan man så kan sørge for, at vedkommende kan være her.
I dag kan man blive, hvis man er sosu-assistent eller under uddannelse til det, og ikke, hvis man er sosu-medhjælper.
Lad os gerne få ligestillet det.
Det er én del af det.
Det er noget andet at blive uddannet i Filippinerne.
Hvordan skal man så have den kulturforståelse?
Det er jo noget andet.
Hvordan skal man sikre sproget?
I dag er sosu-medhjælper-uddannelsen jo sådan, at du faktisk er i praktik under forløbet i de danske kommuner, som så også sikrer dig et job senere hen.
Hvordan vil hr. Lars Løkke Rasmussen sikre det?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-16:
Jeg tænker, det ville være en rigtig dårlig idé, hvis der var et plejehjem, der kun var bemandet med filippinere, som ikke beherskede vores sprog til fulde.
Igen vil jeg sige, at det jo ikke er enten-eller.
Vi i regeringen besøgte selv Frederiks Friplejehjem ovre i det jyske.
Der var faktisk en medarbejder, og jeg kan huske det meget tydeligt, for jeg var også i dialog med hende, fordi hendes opholdstilladelse var ved at smuldre mellem fingrene på hende, fordi hun havde været i et ægteskabslignende forhold, som var gået i opløsning, og hun talte ikke fejlfrit dansk, men det var tydeligt både hos hende og de ældre, at der var en ekstrem, gensidig tillid.
Derfor er der plads også til det her element.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
Når hr. Lars Løkke Rasmussen siger, at løsningen på det her er at hente bl.a. sosu-assistenter fra Filippinerne, har jeg nogle spørgsmål.
For jeg tænker, at når jeg bliver gammel og sidder på plejehjem, ville jeg også synes, det var rart, at jeg kunne tale med dem, der kommer og besøger mig.
Om end jeg taler engelsk, og det vil en sosu-assistent fra Filippinerne sikkert kunne, ville jeg nok alligevel foretrække, at det blev på dansk.
Hvordan vil regeringen sikre, at det er på dansk, hvordan vil regeringen sikre, at vedkommende har forståelse for den kultur, man indgår i, og ikke mindst, hvordan skal vi også sikre, at vedkommende er uddannet på en måde, så det faktisk passer sammen med kollegaerne?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
Jeg tror, man skal være opmærksom på noget, i forbindelse med at vi har lavet afgifter i det her land gennem tiderne.
Vi har gjort det på energiområdet, og vi har gjort det på vandområdet, og det er helt tilbage til 1980'erne, hvor vi netop gjorde det for at reducere forbruget af det, og i den reduktion af forbruget sagde vi så også, at der er nogle grupper, det kommer til at ramme særlig hårdt, og at dem vil vi gerne kompensere.
Dengang kompenserede vi dem med den grønne check.
Den gik f.eks. til folk på overførsler og pensionister.
Nu har vi gjort det samme med flyafgiften.
Jeg mener jo sådan set, at det skal være sådan, at selv hvis man ikke har så mange penge, skal man også have nogle af de samme muligheder som folk, der har mange penge.
Det er derfor, vi synes, det er en god idé med en ældrecheck.
Jeg er svært begejstret for, at vi kan give de fattigste pensionister i det her land en hjælpende hånd.
Martin Lidegaard (RV), 2024-01-16:
SF og Radikale Venstre har kæmpet sammen om at få lavet en flyafgift, fordi vi gerne vil have en CO 2 -reduktion, ikke bare for at lave afgiften.
Vi skal nok stemme for flyafgiften, når den kommer, men forstår ikke, hvorfor man ikke ønsker at anvende provenuet til at få CO 2 -reduktioner, men til at kompensere nogen.
Undskyld mig, 30 kr. ekstra for en tur til Mallorca slår ikke bunden ud af nogens eller nogets budget.
Vi laver vel en flyafgift for at få en CO 2 -reduktion, ikke bare for at lave den?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
Nu har jeg hørt hr. Martin Lidegaard sige flere gange, at det flertal, vi havde 2019-2022, ikke var grønt og ikke gjorde nok, og at derfor var det meget bedre at få en regering hen over midten, som hr. Martin Lidegaard jo så ikke er en del af, men det skulle være meget bedre.
Vi kunne jo ikke 2019-2022 få gennemført en flyafgift.
Vi prøvede.
Vi prøvede jo faktisk at få alle partierne med på, at vi skulle lave en flyafgift, men det kunne ikke lade sig gøre.
Nu sker det faktisk med den her regering.
Det er SF's politik, der er blevet gennemført, og så ville det være underligt, hvis vi ikke var en del af det.
Nogle af pengene går til en ældrecheck, og derudover er der også forskel på, om det er korte distancer eller lange distancer, man flyver, og dermed også, hvor meget man bidrager til CO 2 -udslippet.
Martin Lidegaard (RV), 2024-01-16:
Både SF og Radikale Venstre er jo optaget af, at vi faktisk når vores 2025-klimamål og gør det på den rigtige måde.
Et af de store mysterier for mig i det seneste år er, at SF valgte at indgå en aftale med regeringen sammen med Enhedslisten, hvor man lavede en flyafgift, der var så lav, at den har en meget lille betydning for, om folk flyver eller ej, altså har en helt marginal CO 2 -betydning.
Det provenu, man får, og som kunne give en CO 2 -reduktion, bruger man så til at kompensere de ældre, der skal betale 30 kr. ekstra for en tur til Mallorca.
Det er der jo slet ikke nogen CO 2 -effekt i.
Hvorfor så lave en flyafgift?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
Hvis der er et flertal efter valget, kommer vi stadig væk til at stå fast på det forlig, vi har indgået.
Jeg synes generelt, at forlig er en smuk tradition i det danske folkestyre, som man skal stå vagt om.
Den her regering har opsagt flere forlig undervejs, og det synes jeg er en dårlig idé, men det er sådan set reelt nok at gøre det.
Men jeg vil jo så håbe, at de ikke har flertal efter valget, men det kan man jo aldrig vide.
Jeg ved ikke, hvordan terningerne falder.
Jeg håber, de falder til fordel for de mennesker, der har det sværest i vores samfund.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-16:
Det vil så være mit næste spørgsmål, for regeringen har opsagt det her forlig, og der er, så vidt jeg ved, ikke blevet indgået et nyt forlig, og det betyder, at regeringspartierne indtil videre jo står alene om det, som Dansk Folkeparti, tror jeg det var, kaldte tyveri fra danske folkepensionister.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-16:
Men jeg er slet ikke enig i, at der er noget kursskifte.
Der er en dansk position, som er balanceret, og som vi også prøvede at fremme ved den første afstemning i FN's Generalforsamling, hvor vi så ikke kunne komme igennem med det, og hvor der også derfor var en bredere kreds af EU-lande, der stemte imod resolutionen.
Og så var der en udvikling i den sag, hvor der kom en anden resolution, som var mere balanceret.
Den var jo ikke en til en, som vi selv ville have forfattet den; så ville der næppe være mange ting, man kunne stemme for nogen steder.
Men den var justeret, og derfor stemte vi for den – med afsæt i den samme tilgang, vi har haft til det bestialske terrorangreb, der fandt sted den 7. oktober, fra dag et.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-01-16:
Tak for det, og tak for den fine tale.
Et af de områder, hvor hr. Lars Løkke Rasmussen og jeg har set ens på nogle af udfordringerne på ældreområdet, har jo været det, at vi skal til at tage hul på en snak om, hvad vi gør i fremtiden, når forventningerne til, hvad vi kan få af velfærd, vil stige noget mere, og vi bliver mere rige, hvorfor der vil være en øget efterspørgsel efter at tilkøbe noget ekstra velfærd.
Der har været nogle glimrende forslag i den offentlige debat om at udvide arbejdsmarkedspensionerne.
Det vil man så ikke alligevel.
Hvad så med, at man nedsatte en kommission i stedet for, der skal undersøge mulige modeller for det?
Martin Lidegaard (RV), 2024-01-16:
Det er egentlig ikke for at genere.
Jeg er om nogen stolt – og jeg tillader mig også at sige, at jeg har en vis aktie i det – over den position, Danmark har indtaget, men det har vi jo gjort, fordi der er blevet taget en række aktive beslutninger, og det seneste år er der ikke blevet taget nogen beslutninger, der peger fremad.
Det eneste konkrete nye, der er kommet fra regeringen sidste år, var en ny flyafgift, som stort set ikke giver nogen CO 2 -reduktion.
Ellers er der jo ikke sket noget.
Det er implementering af gamle aftaler, som nogle af os andre har indgået, og det er vi glade for, og vi har også taget ansvar for det, men vi bliver nødt til at kigge frem, for der sker jo en rivende udvikling på det her område, og det sker heldigvis i alle lande.
Så hvis Danmark skal være der, hvor vi skal være, også af sikkerhedspolitiske årsager – jeg tænker, at det her må interessere hr. Lars Løkke Rasmussen – kan vi jo ikke stå stille længere.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-16:
Vi er i gang.
Som statsministeren også sagde, bliver vi udefra betragtet ikke som det mest grønne land, men som verdens fjerdemest grønne land, fordi de her ngo'er siger, at der ikke er nogen, der er perfekte, så de vil ikke pege på en nummer et, to og tre, da der er plads til forbedring, men af de lande, der peges på, står Danmark som nummer et.
Vi er i gang.
Vi har mig bekendt aldrig haft mere grøn strøm i vores stikkontakter, vi har massive udbud i proces på 9 GW plus overplantning, og nu skal vi til at implementere en række beslutninger, og det handler både om brintinfrastruktur, energiøer og andet, og de dybere detaljer i det her må man jo tage med klima- og energiministeren.
Martin Lidegaard (RV), 2024-01-16:
Jeg vil gerne følge op på hr. Søren Pape Poulsens spørgsmål.
Jeg tror egentlig, at vi hernede er lidt ligeglade med, hvordan regeringen organiserer sig.
Nu forstår jeg, at hr. Lars Løkke Rasmussens havvindsudvalg er nedlagt.
Der er en aftale fra 2022 om, at vi skal prøve at lave en strategi, og på nuværende tidspunkt har regeringen så brugt et lille år på definitivt at finde ud af, at åben dør-ordningen var ulovlig, energiøerne i Nordsøen er sat på standby, og der ligger overhovedet ikke nogen strategi for, hvordan vi efter 2030 skal håndtere det kæmpestore og nødvendige potentiale, vi har at indløse.
Så hvad er tidsperspektivet for, at vi kommer i gang?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-16:
Men det er jo en diskussion, der går langt videre end vores ældreudspil, og som heller ikke kan afvikles på 30 sekunder.
Jeg synes så, at man skulle læne sig ind i den, for det kunne jo være en diskussion, hvor man drøftede, på hvilke vilkår man så ville kunne tillade at private deltog, altså fuldstændig ligesom i den diskussion, som nu kører, og som vi lige har haft, der handler om, at vi har en kommunalfuldmagt.
Kan man lempe den, og på hvilke nærmere vilkår skal det så finde sted?
Det synes jeg ville være konstruktivt.
For Moderaternes vedkommende ville det være helt uproblematisk at indgå i en diskussion om, at hvis visse centrale velfærdsområder skulle løses privat, så maksimerede man f.eks. den profit, der kunne udtages.
Det ville være en diskussion, vi gerne ville indgå i.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-16:
Jeg synes, at vi her skal skelne mellem det offentlige og det private.
Jeg har intet imod Diakonissestiftelsen eller OK-Fonden eller friskoleområdet, for der har man jo det princip, at der ikke er nogen, der skal trække store fortjenester ud.
Det, jeg snakker om, er, om vi skal have flere profitplejehjem og flere profitbørnehaver.
I Sverige har vi set eksempler på, at bleerne er blevet vejet, hvorefter de ældre beboere så har fået dem på igen, fordi det var en måde at effektivisere på, så man kunne betale store overskud til ejerne i kapitalfondene.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-16:
Jeg ved ikke, om man på forhånd kan drage den konklusion, at regeringens ældreudspil fører derhen, hvor hr. Pelle Dragsted siger, så det er måske en diskussion, vi skal skubbe, til det hele er foldet ud.
Derfor er spørgsmålet om transparens og afregningspriser og sådan noget helt centralt her.
Jeg vil også gerne tillægge, at vi har nogle enorme styrker i det danske velfærdssamfund, som er internationalt efterspurgte, og det ville sådan set ikke være nogen skade til, hvis man spørger Moderaterne, at vi også havde virksomheder, der var i stand til at gå ud på eksportmarkedet med nogle af de kompetencer, og det har vi ikke, hvis vi forfølger en maksime, der går ud på, at den type opgaver kun kan udføres af det offentlige.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-16:
Jeg vil høre, om hr. Lars Løkke Rasmussen ikke er bekymret på baggrund af de erfaringer, vi har set i Sverige, hvor f.eks. kapitalfonde nu er store ejere af sådan nogle velfærdskoncerner, som trækker hundredvis af millioner ud i skattely med de negative følger, det også har haft for plejen på de her plejehjem.
Søren Pape Poulsen (KF), 2024-01-16:
Det synes jeg lyder umådelig godt.
Så håber jeg, at de partier, der har været med i forlig og har været med til at bære de aftaler igennem, også snart bliver lukket ind i et rum, hvor vi kan tale lidt om det her, og hvordan det er, vi kommer videre.
For det er mig stadig væk en gåde, hvad det var med de der seks ministerier og deres forslag.
Jeg tror ikke, at der ligger alle mulige mærkelige hunde begravet.
Men så vil jeg bare opfordre til, at der også er en holdning om, at vi bliver draget ind i de processer, så vi kommer videre, for der er stadig væk vand i kældrene, og 100-årshændelserne kommer efterhånden oftere og oftere.
Jeg ved godt, at det kan være kedeligt og tungt og træls at tale om alt det her, men vi er jo bare nødt til at tage det dødsens alvorligt.
Den erkendelse er jeg i hvert fald selv kommet til, også måske lidt senere, end man burde gøre, men vi er simpelt hen nødt til at sætte turbo på det.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-16:
Altså, det udvalg, der blev nedsat, var jo konkret om åben dør-ordningen, og det er desværre konkluderet, at den endegyldigt er lukket.
I virkeligheden har det også været nogle af de erfaringer fra den proces, der har overbevist os alle sammen om, at vi er nødt til at organisere det her arbejde anderledes fremadrettet.
Når vi snakker om den grønne omstilling, er der så mange forudsætninger, der fletter sig ind i hinanden, at det næsten er umuligt at processere sagerne, hvis man tager dem sag for sag, for den ene er under forudsætning af den anden, der er under forudsætning af den tredje.
Det er jo baggrunden for, at regeringen har besluttet at lave det her nye udvalg forankret i Finansministeriet for at få samtænkt alle de beslutninger, der skal til for at fremme den grønne omstilling.
Vi har en meget, meget lille tålmodighed, og her taler jeg på vegne af hele regeringen.
Vi vil det her, og vi vil have, at det skal ske.
Søren Pape Poulsen (KF), 2024-01-16:
Ja, og som vi begge ved, kan en regering kun mene én ting, uanset hvad partier ne så måtte mene, og derfor er vi jo mange, der venter i spænding på at få det fulde billede af, hvad det er, vi skal forhandle om.
Så det vil jeg bare se frem til, og så vil jeg egentlig også interessere mig lidt for det grønne udvalg og havvindmøller.
Vi har haft nogle diskussioner om det, og jeg betvivler ikke hr. Lars Løkke Rasmussens holdning om, at vi skal videre, også i forhold til havvindmøller og udbud.
Vi har haft mange diskussioner om, hvorfor man sagde nej til seks ministerier, og hvad det egentlig var, der skete.
Vi ved det ikke helt.
Så kom der et udvalg i Udenrigsministeriet, og nu er der et grønt udvalg.
Er der stadig væk det udvalg i Udenrigsministeriet, eller kommer alt til at foregå i det grønne udvalg, og har hr. Lars Løkke Rasmussen et bud på, hvornår der kommer noget?
For jeg er ikke imponeret over tempoet.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-16:
Ja, det er det forslag, vi er gået til valg på, og som vi har udviklet, og som man også kan læse om i en bog, jeg udgav for et par år siden.
Det er partiets grundtanke.
Den er sådan set at bygge bro mellem det bedste fra den offentlige og fra den private sektor og i stedet for at hænge fast i fortidens diskussion om privatiseringer og udliciteringer så i virkeligheden tage nogle af de ting ind i den måde, vi indretter den offentlige sektor på, og så slippe noget frihed løs, herunder også kommunalfuldmagten, der spænder ben, men på nogle bestemte vilkår.
Det er Moderaternes politik, og hvad der er regeringens politik, vil man jo kunne se fuldt ud, når regeringen fremsætter sit ældreudspil.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-01-16:
Så lad os tage Moderaternes politik, for hvad den er, får vi nok mere svar på i dag.
I forhold til det her med at undgå ansvarsfriheden og reelt give noget mere frihed lokalt vil jeg egentlig komme ind på det samme spørgsmål, som jeg stillede til hr. Troels Lund Poulsen: Burde det ikke ideelt set være sådan i Moderaternes optik, at man på en eller anden måde giver de samme frie rammer til de offentlige plejehjem, som man gør til friplejehjemmene, altså sådan, at de bliver selvejende, har professionelle bestyrelser og er selvdrivende og skal stå til ansvar og ultimativt jo egentlig også vil kunne gå konkurs?