runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Gazastriben har længe været et brændpunkt i international politik, præget af konflikt og lidelse.
364 uskyldige unge mennesker blev slagtet til en musikfestival, unge kvinder blev voldtaget på stribe, og børnefamilier blev pakket ind i ståltråd og sat ild til levende.
Den danske regering har tidligere truffet beslutning om at forbyde indrejse og ophold i visse konfliktområder for at beskytte vores borgere og forhindre dem i at deltage i væbnede konflikter.
Vi har set, hvordan jihadister har udnyttet disse områder til at opbygge militære færdigheder, som senere kan bruges i terroroperationer, også på dansk grund.
I juni 2016 blev der vedtaget et lovforslag i Folketinget om at forbyde personer at indrejse til et område, hvor en terrororganisation er en del af en væbnet konflikt.
Vi ønsker med nærværende forslag at pålægge regeringen at tilføje Gaza til listen over områder, hvor der er forbud mod at indrejse og tage ophold.
Det handler om at beskytte vores samfund mod de farer, der følger med, når personer vender hjem med kampfærdigheder og potentielt en radikaliseret dagsorden.
Tak for ordet.
Dansk Folkeparti er ikke modstandere af grænseoverskridende politisamarbejde, og derfor er vi selvfølgelig store tilhængere af, at hvis man eksempelvis er dømt for bandekriminalitet, lad os bare sige i Sverige, så er der et samarbejde mellem de danske og de svenske myndigheder og en fælles kommunikation, sådan at når de personer ankommer til den svenske grænse og gerne vil køre over Øresundsbroen, er det danske politi faktisk opmærksom på ved paskontrollen, at det her er mennesker, der er dømt for bandekriminalitet i Sverige og derfor ikke skal til Danmark.
Torsten Gejl (ALT), 2024-02-20:
Men de mennesker stoppes jo ikke automatisk, fordi der er en grænsebom.
Altså, det er ikke sikkert, at de bliver pågrebet, fordi der er en grænsebom.
Man har fundet narko, man har fundet våben, man har fundet mange ting.
Det skal jeg medgive.
Men den organiserede kriminalitet skal jo trevles op.
Det er ikke sikkert, at politiet ved en grænsebom ved, at det er en gangster, der er på vej ind eller ud.
De store kriminelle forhold bliver jo optrevlet gennem grænseoverskridende dygtigt politiarbejde og efterforskning.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Det anerkender jeg på ingen måde.
Hvis du kan stoppe mennesker i at komme ind i landet i første omgang, er det selvfølgelig det mest effektive værktøj overhovedet til at sikre, at de mennesker ikke på et senere tidspunkt begår kriminalitet på vores geografiske område.
Torsten Gejl (ALT), 2024-02-20:
Jeg studsede lidt over det der med, at ordføreren siger, at grænseløshed foregår i det guddommelige.
Altså, i himlen er der da mange grænser.
Jeg ved ikke, om ordføreren kender til den bom, der står foran Edens Have, eller Sankt Peters gate, Sankt Peters dør.
Så kan vi jo diskutere, om ordføreren ville komme igennem nogen af dem.
Men jeg kan minde om, at Danmark ikke er et bibliotek, og det er heller ikke nogen banegård.
Det er et land.
Og der er desværre grænseoverskridende organiseret kriminalitet.
Men det viser sig, og det er også noget, som politiet siger, at grænseoverskridende organiseret kriminalitet jo ikke stoppes ved en grænsebom.
Det stoppes jo ved rigtig, rigtig stærkt politisamarbejde landene imellem – koordineret politisamarbejde, som kan række meget langt forbi den grænsebom.
Så anerkender ordføreren ikke, at for at stoppe f.eks. terrorisme og organiseret kriminalitet er det meget vigtigere med et grænseoverskridende politisamarbejde, end det er med en grænsebom?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Det er vigtigt for Danmarks selvstændighed, at vi har ret til at lave en grænsekontrol og tage en selvstændig, suveræn beslutning om det her i det danske Folketing.
Det er vigtigt for os.
Jeg ved godt, at det ikke er vigtigt for mange andre partier her i Folketinget, som bare mener, at vi kan overlade det til EU og alle mulige andre at bestemme, om vi har grænsekontrol her i Danmark.
Så spørger ordføreren om det her med, hvad det er for nogle opgaver, politiet skal nedprioritere for at beskytte grænsen.
Jeg vil foreslå, at de nedprioriterer al den kriminalitet, som ikke længere foregår i Danmark, fordi vi rent faktisk har en kontrol med, hvem der kommer ind, og hvem der rejser ud, eksempelvis med tyvekoster.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-02-20:
Jeg vil faktisk gerne have dig til at nuancere yderligere, hvor vigtig indførelse af permanent grænsekontrol er i forhold til opretholdelse af Danmarks selvstændighed.
Et andet spørgsmål, jeg også har, er: Hvilke andre opgaver er det helt konkret, politiet skal nedprioritere, hvis de skal bevogte grænsen permanent?
Altså, synes DF virkelig, at permanent grænsekontrol, som flere politibetjente også mener er nytteløs, virkelig skal prioriteres højere end opklaring af almindelige indbrudssager eller voldssager?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Nej, det er ét argument.
Jeg har jo lige nævnt alle de andre argumenter i min tale.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-02-20:
Jeg har lige et spørgsmål til hr. Mikkel Bjørn her på falderebet.
Jeg står med beslutningsforslaget og kan se i bemærkningerne til det, at DF skriver, at grænsekontrol spiller en nødvendig rolle i forhold til opretholdelse af Danmarks selvstændighed.
Hertil vil jeg spørge: Er det virkelig argumentet for at indføre permanent grænsekontrol?
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-20:
Jamen altså, jeg er helt bekendt med, at forskningen generelt viser, at længere fængselsstraffe ikke virker afskrækkende, så gerningspersonerne stopper med at begå kriminalitet.
Men – og jeg tror, der er en meget, meget vigtig pointe her – når man f.eks. snakker med politiet eller andre, siger de jo, at det er helt afgørende, at de hårdeste elementer, både i bandemiljøet, men også i kriminalitetsmiljøer, bliver fjernet og også gerne fjernet så lang tid som muligt, sådan at myndigheder – SSP, skoler, kommuner, politiet – har alle muligheder for så at arbejde forebyggende med alle andre.
Og når det er, at de hårdeste elementer er på gaden, hvad enten det er i et socialt boligområde eller det er en del af en bandes kerne, så gør man det meget, meget svært og nogle gange umuligt for myndighederne at forebygge.
Så straf handler også om forebyggelse af anden kriminalitet.
Torsten Gejl (ALT), 2024-02-20:
Problemet er, at vi jo risikerer, at folk begår mere kriminalitet, når de kommer i fængsel; altså, fængslerne fungerer jo også nogle gange som en slags kriminalitetsskole, kan man sige.
Det er også derfor, jeg har læst lidt i de væsentligste pointer fra Justitsministeriets forskningsgennemgang af det her område fra maj 2020, og her står der faktisk, at visse studier viser, at strengere straffe som f.eks. afsoning i fængsel kan føre til, at gerningsmænd bliver mere tilbøjelige til at begå kriminalitet igen.
Og det kan jo ikke være ønskeligt, hverken for ofrene, for samfundet eller for nogen som helst, hvis det er sådan, at fængsling faktisk betyder, at folk bliver mere tilbøjelige til at begå kriminalitet igen.
Hvad tænker ministeren om det?
Lotte Rod (RV), 2024-02-20:
Tak for talen, og tak for samarbejdet om at prøve at få rettet op på nogle af fejlene ved folkeskolereformen og komme af med målstyringen.
For en ting er jo, at vi kommer af med de mange mål, der er for fagene, og som har bundet meget af undervisningen, men hvis ikke vi gør noget ved eksamenerne, vil de jo stadig være bundet af at skulle være underlagt de ekstremt mange krav, der er til eksamenerne.
Hvad tænker Liberal Alliance om det?
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-02-20:
Tak til Radikale Venstre for at sætte fokus på folkeskoleelevernes indflydelse på undervisningen og muligheder for at dyrke faglige interesser og vælge fag.
I Liberal Alliance synes vi ikke, at eleverne har stor nok mulighed for at få indflydelse på undervisningen, som det er i dag.
Dog er det også vigtigt for os at sige, at eleverne ikke må ende op med ansvaret for egen læring.
Mere end hver fjerde elev får ikke lyst til at lære mere af undervisningen.
Lærerne har så travlt med at sætte flueben ved mere end de tusind bindende læringsmål, og det er ikke kun lærerne, der oplever travlheden, for eleverne mærker det også.
Det vil komme eleverne til gavn både fagligt og trivselsmæssigt, hvis vi får fagligt personale på skolerne igen, der har tid til at kigge eleverne i øjnene.
Læring er ikke altid noget, man skal og kan sætte flueben ved, og det skal vi turde at give plads til.
Lærerne fortæller, hvordan de før folkeskolereformen hurtigt kunne eksekvere på det, hvis der var nogle elever, der fik en god idé, f.eks. i natur og teknik, og tage på udflugt.
I Liberal Alliance har vi aldrig syntes, at folkeskolereformen var en god idé, og vi synes bestemt heller ikke, at de lange skoledage er en god idé.
Vi ønsker at gøre det nemmere for skolerne at lade eleverne møde ind senere, hvis skoleledelsen og eleverne synes, at det giver mening på deres skole.
På min gamle folkeskole havde de et samarbejde med den kommunale ungdomsskole.
Eleverne kunne vælge robotteknologi, foto, motorlære og spansk.
På selve skolen afhang de lokale valgfag af, hvad eleverne efterspurgte, og hvad der var lærere der var særlig engageret i.
F.eks. havde vi en idrætslærer, Morten, som elskede at løbe og elskede at lære fra sig om løbeteknikker og om, hvordan man kunne forbedre sin præstation med kost.
Der var utrolig mange elever, der var på hans valgfag, og det var ikke, fordi alle havde en passion for løb, men det var, fordi de kunne mærke engagementet igennem læreren.
Der var også matematik og engelsk på højniveau, og det ønsker vi i Liberal Alliance bliver udbredt til flere folkeskoler.
Vi vil give skolerne mere frihed og dermed give skolen mulighed for at give eleverne mere indflydelse på deres skoledag.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-02-20:
Så noget af det, der har været oppe i debatten, om, at man også lokalt på den enkelte skole skal kunne præge, hvad det er for nogle valgfag, og medinddrage eleverne i det, synes vi er fornuftigt, og vi synes, at de bør fylde mere i den samlede skoledag.
Lotte Rod (RV), 2024-02-20:
Tak for talen.
Ordføreren har jo sagt en masse om den almindelige undervisning, så jeg tror, at jeg denne gang vil spørge om det modsatte af det, jeg har spurgt de andre om, nemlig lidt om valgfagene.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-02-20:
I vores eget folkeskoleudspil har vi selv foreslået at afskaffe bl.a. den tværfaglige eksamen.
Vi er ikke lukkede over for at kigge på, om man skal nedbringe antallet af eksamener endnu mere.
For jeg synes også, at det er ærgerligt at høre, når man taler med lærere, at dannelsen af eleverne ikke er i højsædet.
Det handler mere om, at de skal til eksamen, og det synes jeg er ærgerligt, for så går der altså noget tabt i undervisningen.
Lotte Rod (RV), 2024-02-20:
Der bliver der jo også en vigtig politisk opgave i forhold til ikke at komme til at lave alle mulige regler, fordi der er valgfag, der så gør, at det slet ikke kan lade sig gøre.
Men det er også i forhold til den almindelige undervisning.
Er Venstre enig i det, og hvad skal vi gøre ved, at der er så mange eksamener?
Vil Venstre være med til at sørge for, at vi får nogle færre eksamener, sådan at man kan få mere plads til, at elever kan få indflydelse på undervisningen?
Anni Matthiesen (V), 2024-02-20:
Vi sidder som sagt og forhandler lige nu og her, og jeg synes, at vi er kommet godt i gang, og jeg håber, at vi når godt i mål med en fælles aftale.
Men noget af det, jeg drømmer om, er jo bl.a., at eleverne også skal have lov til at spille ind, i forhold til hvad der kunne være af lokale valgfag på deres skole.
Der håber jeg virkelig, at eleverne får mulighed for at bringe deres tanker og idéer på bane, sammen med skolebestyrelsen for den sags skyld, i forhold til at sætte en retning og se på, om det ikke er oplagt, at de foreninger, der er tæt på, eventuelt også får lov til at deltage og måske endda får lov til og mulighed for at udbyde nogle lokale valgfag.
Det er det håb, jeg har.
Lotte Rod (RV), 2024-02-20:
Tak for en god tale, og især tak for den del, der handlede om det, som er vores begges hjerteblod, altså det her med, at skolen skal være åben for lokalsamfundet.
Jeg kunne godt tænke mig at få ordføreren til at sætte lidt flere ord på det her med, hvad Venstre tænker om, at der skal være mere rum for, at elever på den måde kan få indflydelse på den almindelige undervisning, og om det med, at hvis man netop interesserer sig for et eller andet, skal der være tid til, at det er det, man fordyber sig i.
Anni Matthiesen (V), 2024-02-20:
Tak, formand, og tak til Radikale Venstre for at rejse debatten her i salen i dag.
I Venstre er vi altid glade for at diskutere de her emner, også når det drejer sig om, hvordan vi får sikret mere lokal medbestemmelse.
Det gælder naturligvis også for vores børn, at de skal have lov til at have lokal medbestemmelse, og jeg synes faktisk, at der i det folkeskoleudspil, som vi har præsenteret fra regeringens side, og som vi jo netop sidder og forhandler sammen, er nogle gennemgående temaer, som gør, at det giver bedre muligheder for lokal medbestemmelse.
I udspillet har vi nemlig sikret et stort fokus på at øge den lokale frihed og også at løfte elevernes motivation for skolegang, særlig i udskolingen.
I Venstre mener vi, at medbestemmelse og motivation hænger uløseligt sammen.
Eleverne skal nemlig have gode muligheder for at byde ind og være med til at få indflydelse på deres egen skolegang.
Som ministeren også var kort inde omkring, er det jo bl. a. også at kunne få indflydelse på valgfagene.
Jeg kan sige så meget, at det er noget af det, som betyder rigtig meget for mig, altså det med, at man også tør bruge det lokale miljø og trække det med ind i skolehverdagen, uanset om det er idrætsforeningerne eller for den sags skyld erhvervslivet.
Jeg tror på, at man kan inddrage nogle af de lokale kompetencer i skolehverdagen til gavn for eleverne.
Eleverne skal også via elevrådet og en god dialog med deres klasselærer kunne dele deres tanker og deres idéer.
Det tror vi i Venstre at den større lokale frihed kan være med til at understøtte, så vi er helt overbeviste om, at medbestemmelse er med til at øge motivationen hos vores kære elever.
Når man oplever, at ens stemme også bliver hørt i skolehverdagen, er jeg sikker på, at det kan være med til at motivere eleverne endnu mere til også at tage af sted i skole og for den sags skyld stå op, når vækkeuret ringer, for på den måde at være med til at præge den lokale skolehverdag.
Tak for ordet.
Astrid Krag (S), 2024-02-20:
Jamen tak for det.
Jeg vil også sende rosen den anden vej.
Anni Matthiesen (V), 2024-02-20:
Jeg kommer ikke til her i dag at fortælle helt nøjagtig, hvad det er, Venstre vil kæmpe for inde i forhandlingslokalet.
Men jeg kan sige så meget, at vi er enige om netop det med eksamensdelen, og det er jo også noget af det, vi kommer til at skulle drøfte i folkeskoleforligskredsen, og det glæder jeg mig rigtig meget til.
Anne Hegelund (EL), 2024-02-20:
Jeg tænker, at det måske er godt, at det er i et fællesskab mellem lærere, elever og forældre, at man finder ud af, hvordan skoledagen bedst kører.
F.eks. synes vi, at teknologiforståelse hellere skulle være obligatorisk end et valgfag, så alle har det samme fundament for at deltage aktivt i demokratiet og i vores samfund, når man kommer ud på den anden side af folkeskolen.
Lotte Rod (RV), 2024-02-20:
Tak for talen.
Jeg tror, jeg vil vende mit spørgsmål på hovedet og spørge Enhedslisten: Kan elever egentlig få for meget indflydelse på undervisningen?
Anne Hegelund (EL), 2024-02-20:
Og tusind tak til Radikale Venstre for at sætte fokus på elevernes indflydelse på undervisningen.
Også tak til UNICEF og Red Barnet og Danske Skoleelever for at gøre os opmærksom på, at eleverne i hvert fald ikke føler sig nok hørt, som det er i dag.
Jeg håber virkelig, at nogle af de gode ting, der er i regeringens udspil til en ny folkeskole, kan være med til at give mere rum og plads og tid til, at elevernes idéer og det, de går op i, kan få lov at fylde meget mere i deres hverdag.
I Enhedslisten vil vi gerne have et mere demokratisk samfund og også en mere demokratisk skole, og de to ting hænger jo sammen.
Vi mener, at det er dem, som det handler om, der skal bestemme over deres egen hverdag, og det kunne være rigtig fedt, hvis lærere og elever og forældre sammen fandt ud af, hvordan skolen lokalt skal køre.
Og især eleverne skulle helst have meget mere at skulle have sagt, hvis det skal give mening for dem med undervisningen, og hvis de skal blive mere nysgerrige og få mere lyst til at lære, når de er færdige med folkeskolen.
Og lige nu er det jo noget, der går ned ad bakke gennem elevernes skoletid.
Hvis alle elever skal kunne få en god skoledag, skal de nok også have mere indflydelse på, hvad der skal fylde i den skoledag.
Og jeg håber virkelig, at det her med at få ryddet op i for mange mål og for stram styring herinde fra Christiansborg kommer til at hjælpe.
Men for os at se er det også rigtig vigtigt at få ryddet op i de alt for mange prøver og test og eksamener, som kommer til at være styrende for, hvad for noget undervisning man får som elev, og som jo også kommer til at afgøre, hvor meget tid og overskud og rum man som lærer har til at gribe elevernes gode idéer og tage dem med i undervisningen.
Så det håber jeg virkelig at regeringen vil tænke over, altså om det ikke også kunne være et sted at få ryddet op – ud over at få ryddet op i nogle andre ting fra folkeskolereformen.
Vi håber som sagt, at det her kan blive et første skridt på vejen til en folkeskole, hvor elever, lærere og forældre har meget mere at skulle have sagt, og det gælder både i skolebestyrelsen, i elevrådet og helt ude i fællesskabet i klassen.
Hvis man skal klædes godt på til at deltage i demokratiet, starter det helt tæt på, lige fra at ens lærer har tid til at lytte til en og høre en og se en, og til, at man kan mærke, at der bliver handlet på det, man siger – også hvis det er inspektøren, der skal lytte til elevrådet, eller det er her i Folketinget, man skal lytte til Danske Skoleelever.
Lise Bertelsen (KF), 2024-02-20:
Ja, det er jeg enig i.
Jeg tænker også, at vi skal tilbage til det mere mundtlige og mere sproglige.
Lotte Rod (RV), 2024-02-20:
Tak for talen og for at lægge vægt på vores kultur og vores historie.
Det giver mig lyst til at spørge lidt ind til noget af det, som jeg også var inde på i min tale, nemlig det her med, at skolen hen over årene er blevet meget mere skriftlig, og at det gør, at der er mindre rum for de mundtlige fortællinger og i det hele taget for vores historiefortælling.
Er Konservative enige i det?
Karina Adsbøl (DD), 2024-02-20:
Det synes jeg egentlig er et meget bredt spørgsmål.
Det handler jo om mange ting, og det er ikke bare én ting, så jeg synes faktisk, at det er et meget stort spørgsmål, ordføreren stiller mig.
For et er, at det handler om, at man har de rammer, der skal være, men det handler jo også om, at man har en ledelse på skolen; så jeg synes faktisk, at det ikke kun er én ting, det handler om, for at der er en god relation.
Det handler jo også om hele forældresamarbejdet; jeg synes, der er flere faktorer, der spiller ind i det spørgsmål.
Lotte Rod (RV), 2024-02-20:
Tak for talen – og for at sætte mange fine ord på, hvad Danmarksdemokraterne tænker.
Jeg kunne i virkeligheden godt tænke mig at spørge lidt ind til – når nu ordføreren lægger så meget vægt på det her med forholdet mellem elever og lærere, og at det er vigtigt, at man er tryg ved sin lærer – hvad Danmarksdemokraterne egentlig mener er vores vigtigste politiske opgave for at sikre, at der kan være en stærk relation mellem lærer og elev.
Lars Arne Christensen (M), 2024-02-20:
Vi har ca. 4.300; dem vil vi gerne reducere.
Det giver jo os en mulighed for at se på, hvordan det så skal være skruet sammen.
Dengang, da jeg gik i skole – ud over at vi spillede fodbold i alle frikvartererne og der var sne hver vinter – havde vi også nogle gange nogle idéer til, hvilke bøger vi skulle læse.
Skulle det være Pink Floyd, vi skulle kigge på?
Skulle vi læse »Vi børn fra Bahnhof Zoo« i tysk?
Skulle vi lære kildekritik ved at kigge i Maos »Den Lille Røde«?
Der var nogle muligheder, hvor vi kunne spille ind.
Det syntes jeg var et gode, og det tænker jeg er noget som man kan kigge ind i og altså åbne det rum for børnene, så de får lidt indflydelse på de elementer, der skal være i undervisningen, selv om vi selvfølgelig er meget optagede af, at undervisningen bliver struktureret og veltilrettelagt.
Lotte Rod (RV), 2024-02-20:
Også tillykke med talen fra mig, og velkommen i vores fællesskab herinde.
Det er jo ikke, fordi vi ikke hørte efter, men der er jo visse ritualer, man skal gøre første gang.
Så der er en overraskelse til ordføreren om lidt.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, hvad Moderaterne egentlig ser som de største barrierer for, at elever kan få mere indflydelse på undervisningen.
Lise Bertelsen (KF), 2024-02-20:
Tak for ordet.
Og tak til fru Lotte Rod, Radikale Venstre, for den her meget vigtige debat.
For Det Konservative Folkeparti er det vigtigt, som det også fremgår af vedtagelsesteksten, at børn og unge finder mening med det, de skal lære, at skolen er et rart sted at komme, og at man som elev skal have indflydelse.
Det er simpelt hen helt centralt for en god folkeskole, ligesom det for Det Konservative Folkeparti også er vigtigt, at skoledagen er kort med høj kvalitet i undervisningen, og at dannelse er helt centralt.
Derfor skal vores fælles historie fylde, da det er den, der er med til at binde os sammen som mennesker, som folk og i et demokratisk fællesskab.
Folkeskolen skal være med til som institution at videreformidle de grundlæggende værdier, Danmark er bygget på.
Det er af afgørende betydning for børn, unge og sågar voksne at finde mening i det, de beskæftiger sig med, og derfor er det også vigtigt, at vi sammen får skabt nogle gode muligheder for læring med involvering og mulighed for at have indflydelse både for elever og for lærere.
Tak for ordet.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-02-20:
Jeg vil bare lige spørge, om ordføreren kunne uddybe, hvor meget eleverne skal have at sige ifølge Enhedslisten, for det lyder nærmest for mig, som om man skal sidestille lærere og elever.
Jeg havde håbet på et lidt skarpere svar; det kunne jeg godt have tænkt mig.
Men ros til regeringen for det, de har lagt frem på folkeskoleområdet.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi i Liberal Alliance gerne ville have gået skridtet videre og frisat skolen endnu mere og altså gjort den helt selvejende, men der ved jeg godt at vi ikke er helt enige.
Men jeg synes trods alt, at regeringen skal have ros for det, der er lagt frem på folkeskoleområdet.
Astrid Krag (S), 2024-02-20:
Tak for det spørgsmål.
Jeg er enig i, at man ikke skal forfalde til en romantisk idé om, at alting var bedre i gamle dage, ligesom man heller ikke nødvendigvis meget firkantet kan sige, at bare fordi noget bliver forandret, så er det til det bedre.
Jeg tror da, det er en ret bred erkendelse her i Folketingssalen, at det at komme op på at have så mange mål og at have hegnet vores undervisning så meget ind – med, hvad det giver af begrænsninger af, hvordan man kan bruge sin kreativitet og tilrettelægge undervisningen – har givet nogle uhensigtsmæssigheder, og at det har betydet, at fokus er blevet drejet mere over på at kunne leve op til alle de mål, vi herinde har formuleret, hvilket har betydet, at man ikke har kunnet have det samme blik for sine elever i den klasse, man står i.
Derfor er jeg også glad for, at vi er blevet enige om, at der skal gøres op med det, og jeg er utrolig glad for det kommissorium, vi er blevet enige om, og den ekspertgruppe, vi har nedsat.
På den måde kan man jo heldigvis blive klogere og rette ind.
Og det med at lave en så rigid målstyring af vores skole er jeg glad for at vi går væk fra nu.
Mattias Tesfaye (S), 2024-02-20:
Det vil jeg først og fremmest, ved at vi får udarbejdet nye læreplaner, som også skaber rum til, at undervisningen kan indeholde andet end de mange mål, der i dag er i de eksisterende læreplaner.
Jeg har selv en oplevelse af, at hvis man skal igennem alt det, vi beskriver i Fælles Mål i dag, så er der meget lidt tid tilbage til at fordybe sig i forløb, som kan være noget, læreren finder relevant, eller noget, som engagerer eleverne.