runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2017-11-16:
Da vores erhvervsordfører ikke kan være til stede, skal jeg bare sige, at Radikale Venstre også kan støtte dette lovforslag.
Der er vist ikke nogen grund til, at jeg gentager indholdet af det.
Men det er jo nogle fornuftige tekniske ændringer.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-11-16:
Jeg beklager både over for formanden og over for salen og ministeren, at jeg kom for sent.
Vi har en bekymring, som også er omtalt i høringssvarene, og det er bortfaldet af DG-mærkningen, hvor vi ser, at regeringen indskrænker til minimumskravet i EU-lovgivningen.
Det ser vi som indebærende en forøget risiko, så det vil vi spørge lidt ind til i udvalgsbehandlingen.
Ministeren var også kort inde på, at det var en dansk særreglel, men det er altså en, som vi synes fortsat skal være der.
Bortfaldet af DG-mærkningen er det eneste, vi har i forhold til lovforslaget.
Eventuelt vil vi stille et ændringsforslag.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-11-16:
Tak for de mange positive bemærkninger.
Det primære formål med lovforslaget, vi behandler i dag, er at modernisere og forenkle reglerne om sikkerhed for gasanlæg og gasinstallationer og andet gasmateriel.
Der har også været en kommentar fra hr. Pelle Dragsted fra Enhedslisten om, at sikkerhed er det vigtigste, og det er jeg helt enig i.
Det er også hele formålet med og rammen omkring forslaget her.
Med lovforslaget lægger vi op til at erstatte den meget detaljerede regulering af gasområdet med en mere fleksibel og funktionsbaseret regulering.
Forslaget skal gøre det nemmere og mere fleksibelt for virksomhederne at overholde reglerne og udvikle nye produkter, samtidig med at vi fastholder det nuværende niveau af sikkerhed for mennesker, dyr og ejendom.
Et mere funktionsbaseret regelsæt betyder, at vi går væk fra at opstille nogle meget specifikke krav og diktere bestemte løsninger og metoder.
I stedet definerer vi nogle sikkerhedstekniske minimumskrav, som virksomhederne får friheden til selv at fylde ud.
Det tror jeg vil være med til at styrke incitamentet til innovation og nytænkning, ligesom det giver danske virksomheder bedre vilkår for at konkurrere globalt.
Så min forventning er, at det vil styrke produktiviteten og konkurrencen på området.
De her nye regler vil ikke få betydning for sikkerhedsniveauet.
Erfaringerne fra vores nabolande viser, at det er lykkedes i nabolandene at fastsætte mere enkle og fleksible regler, uden at det har negative konsekvenser for sikkerhedsniveauet.
Endelig er en del af formålet med den nye regulering af kravene både at ensarte på tværs af sammenlignelige produkter og at få det til at svare bedre til reguleringen i vores nabolande.
Derfor holder vi fast i, at der som i dag fastsættes de samme krav til gasmateriel, der ikke er omfattet af gasapparatforordningen, som til gasmateriel, der er omfattet af forordningen.
Til gengæld foreslår vi at afskaffe DG-godkendelsen , der er en national særordning.
Så alt i alt vil det her, uden at det vil have nogen sikkerhedsmæssige konsekvenser, betyde, at det bliver nemmere og mere enkelt.
Branchen har løbende været involveret i arbejdet med lovforslaget og har haft mulighed for at byde ind med forslag både før og undervejs i processen.
Branchen bliver selvfølgelig også inviteret med til møder om de konkrete bekendtgørelser, som skal udmønte lovforslaget og konkretisere de regler, som virksomhederne fremover skal arbejde efter.
Med de ord vil jeg endnu en gang takke for bemærkningerne, og jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget i udvalget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-11-16:
Jamen så svarede ordføreren jo også lige til allersidst på, at det er Socialdemokratiet tilfredse med.
Vi synes ikke, at balancen er rigtig.
Det er jo rigtigt, at man skal følge lovens udformning, og det er det, vi gerne vil ændre, og derfor kommer vi nok også med nogle ændringsforslag for at få balancen lidt mere i favør i forhold til dem, der virkelig har noget på spil – i vores optik er det medarbejderne.
Og det håber jeg at ordføreren i hvert fald vil være åben over for at kigge på på trods af den klare tilslutning til lovforslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-11-16:
Tak for det.
Forhistorien er jo som nævnt af de foregående ordførere situationen på Bornholm.
Da der i 2014 blev lavet en aftale om en vækstplan for fødevarer, indeholdt den en model for medarbejderinvesteringsselskaber.
Det var jo Danish Crowns afdeling i Rønne, der var tale om, og som ordningen var målrettet; det var der, den først blev taget i brug.
Den har så kun virket ét sted, og som Dansk Folkepartis ordfører udlagde teksten, kan det jo være, at det er, fordi det generelt går betydelig bedre for dansk økonomi, og at der er færre virksomheder, der har været presset.
Det ville jo nok være den bedste forklaring.
Så derfor støtter vi naturligvis lovforslaget, der ophæver revisionsbestemmelsen.
Og jeg skulle hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de også støtter forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-11-16:
Tusind tak for det, formand.
Som flere har været inde på, er baggrunden for det her lovforslag jo den ordning, som blev indført i 2014, på baggrund af at slagteriet i Rønne på Bornholm var ved at gå konkurs med et stort tab af medarbejdere til følge, hvis det var sket.
Løsningen blev så muligheden for at etablere et såkaldt medarbejderinvesteringsselskab, hvor lønmodtagerne kunne skyde penge ind i selskabet, sikre det noget kapital og dermed selskabets overlevelse.
En af de gode ting ved at leve og bo i et liberalt samfund som det danske er jo, at mennesker kan gå sammen og organisere sig på mange forskellige måder.
Det ses bl.a. på de mange forskellige former for virksomheder, som findes.
Der er enkeltmandsvirksomheder, ApS'er, A/S'er, der er andelsforeninger osv.
Man kan organisere sig på mange forskellige måder.
Der er en mangfoldighed, og det betyder jo i virkeligheden, at der er en lang række eksperimenter, som bliver foretaget, og så må man ligesom se, hvad der virker bedst, og det skaber velstand, og det skaber i virkeligheden noget viden, som alle får gavn af.
Derfor kan vi også bakke op om, at man har mulighed for at etablere et sådant medarbejderinvesteringsselskab, hvis man skulle ønske det.
Derfor kan vi selvfølgelig bakke op om det her forslag.
Tak for det, hr. formand.
Jeg skal meddele, at vi kan støtte det her lovforslag.
Vi ser det som et forenklingslovforslag, hvor man ændrer nogle relativt gamle regler på området og går over til en mere fleksibel og funktionsbaseret regulering.
Selv om jeg skal indrømme, at det her er kompliceret stof – jeg er ikke ekspert i gasanlæg – så lyder det i vores ører, som om man har fundet en god balance her med en god lovgivning og god sikkerhed.
Så vi støtter forslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2017-11-16:
Der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at vi fra Enhedslistens side gerne så, at medarbejdere, lønmodtagere i langt højere grad var medejere, ejere af og havde indflydelse på og fik afkastet af de virksomheder, hvor de går på arbejde hver eneste dag, og hvori de skaber de værdier, som bliver produceret.
Derfor er det jo en afgørende del af vores politiske projekt at være med til at udvikle og understøtte en øget demokratisering af arbejdslivet og vores økonomi, bl.a. ved at skabe forskellige incitamenter til at gøre medarbejderne til medejere, ejere af nye og eksisterende virksomheder.
Derfor kan tanken om det her medarbejderinvesteringsselskab jo umiddelbart være meget besnærende.
For hvis vi husker tilbage til, hvad der foregik den sommer, var beskeden jo, at enten snupper vi noget af jeres løn som investering i og kapital til virksomheden, eller også lukker vi jeres arbejdsplads og flytter til Litauen, eller hvor det var man overvejede at flytte ud til.
Og det er måske ikke det bedste udgangspunkt for øget medarbejderinddragelse og demokratisering af en virksomhed.
Som jeg var inde på i et spørgsmål til en tidligere ordfører, kan man jo også spørge sig selv, hvor meget frivillighed der så reelt er i den her model.
Derfor stemte vi også imod forsøgsordningen og var ikke med i den oprindelige aftale, som muliggjorde den, og det gjorde vi, fordi vi ikke syntes, at det foregik på et rimeligt grundlag og i høj grad var en måde, om jeg så må sige, at presse de umiddelbare lønudgifter ned på mere end noget andet for at sikre noget kapital til virksomheden.
Vi var også bekymrede over, at der ikke var en ordentlig model for de personer, som blev afskediget, og som ikke kunne tage deres indskud med ud.
Der var heller ikke en klar sikring af forrentningen af det her indskud, og det var meget, meget begrænset, hvilken indflydelse medarbejderne fik qua deres investeringer.
Derfor stillede vi også en lang række ændringsforslag dengang – det var min kollega Christian Juhl, som var ordfører og gravede sig meget ned i det – og der var jo også kritik fra en lang række danske fagforeninger af den model, der var.
Det var igen ikke, fordi man ikke kunne se det fornuftige i at sikre, at medarbejdere og lønmodtagere i højere grad overtager eller bliver medejere af de virksomheder, de arbejder i – det er jo sådan set en sund socialistisk tankegang – men fordi modellen ikke var rimelig og ikke lod indflydelsen følge med investeringerne.
Så det følger også deraf, at vi ikke kan støtte at ophæve revisionsbestemmelsen og gøre det her permanent.
Vi vil i stedet for – forhåbentlig i den kommende folketingssamling – fremsætte en række forslag, der kan medvirke til at øge medarbejderes, forbrugeres, almindelige menneskers medejerskab af og indflydelse på vores virksomheder og vores økonomi.
Erik Christensen (S), 2017-11-16:
Jeg vil gerne sige igen, er det jo er sådan, at hovedreglen er, at der skal være en ligelig fordeling.
Så kan der være nogle helt særlige situationer, som Erhvervsstyrelsen så skal tage stilling til om er argument nok for, at man ikke vil følge det, der er hovedreglen.
Det er derfor, jeg siger, at vi sådan set er ganske godt tilfredse.
Man kan sige, at det selskab, der så er oprettet her, har der jo ikke været nogen problemer med.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-11-16:
Med lovforslaget her sker der en ophævelse af revisionsbestemmelsen i den lov, som et bredt flertal indførte og vedtog her i Folketinget tilbage i 2014.
Det skete jo i en helt konkret situation, som opstod i forbindelse med – som også Socialdemokratiets ordfører sagde – diskussionen omkring Danish Crowns overlevelse som produktionsvirksomhed på Bornholm.
Situationen gjorde jo, at vi måtte være kreative i vores tilgang til, hvad vi kunne gøre for at styrke indsatsen for at bevare produktionsarbejdspladser på Bornholm, samtidig med at vi ikke lavede en model, som ville undergrave den frie konkurrence.
Det er der, hvor det her initiativ omkring medarbejderinvesteringsselskaber har en af de helt klare fordele.
Dansk Folkeparti var egentlig ikke så bekymret i forhold til diskussionen om, om det ville være skævvridende, eller om der ville være folk, som ville blive tvunget til at købe aktier.
For vi mente jo sådan set dengang – og det gør vi også i dag – at der ikke var noget alternativ til en progressiv tilgang for at sikre de her arbejdspladser.
Vi var simpelt hen nødt til at tage nogle af de initiativer, som vi kunne uden at tage kvælertag på den frie konkurrence, og for at sikre Bornholm som et sted, hvor man også kunne producere og slagte grise.
Nu er der så gået 3 år.
Vi har fået den revision af loven, i forhold til om den har haft tilsigtede eller utilsigtede konsekvenser.
Og vi synes egentlig i forbindelse med evalueringen, at der er god fornuft i, at vi fortsætter, og at vi fortsat har den her mulighed.
Så er det rigtigt, at der ikke er så mange andre virksomheder, som har draget nytte af loven.
Det kan man jo også vælge at sige er et tegn på, at det faktisk går rigtig godt med de danske virksomheder, og at de ikke har behov for løsninger af den her karakter.
Erik Christensen (S), 2017-11-16:
Nu vil jeg jo sige, at jeg ikke generelt er sådan en bekymret person, men hvis den bekymring, som hr. Pelle Dragsted ligesom giver udtryk for her, nærmest bliver en regel fremadrettet, så er jeg da sikker på, at der vil være et flertal i Folketinget, som så vil kigge på loven for at se, om der så er behov for at ændre den.
Men bekymringer, kan man jo sige, kan man jo enten have eller ikke have.
Jeg må bare sige, at jeg sådan set tror på, at det her virker efter hensigten.
Hvis så det modsatte viser sig, er jeg helt sikker på, at der vil være et flertal i Folketinget for at kigge på det igen.
Pelle Dragsted (EL), 2017-11-16:
Det kommer så an på, hvad man mener med »tvinger«, for nu stod vi jo altså i en situation, hvor det pågældende slagteri truede med at lukke virksomheden og gøre medarbejderne arbejdsløse, medmindre de købte de aktier – så tvang og tvang, det kan man jo diskutere.
Det er jo det, der selvfølgelig er bekymringen, nemlig at det vil ske i andre tilfælde, altså at virksomheder, som mangler kapital, om man så må sige, vil bruge deres medarbejderes socialt utrygge situation i forbindelse med trusler om en lukning til at skaffe sig billig kapital til selskabet.
Man kan godt diskutere, om det er et rimeligt magtforhold mellem virksomhedens ledelse og de pågældende medarbejdere.
Men er ordføreren ikke bekymret for, at man fremadrettet vil kunne se lignende situationer, hvor virksomheder, som måske ikke har været rentable nok, så vil bede deres medarbejdere om at sørge for, at virksomheden, om jeg så må sige, holder næsen oven vande?
Erik Christensen (S), 2017-11-16:
Man kan man vel sige, at når man som medarbejder vælger, at man gerne vil købe medarbejderaktier, så løber man den risiko, kan man sige, som man gør, når man i al almindelighed køber aktier.
Der er en risiko ved at købe aktier, og det synes jeg jo sådan set man er nødt til at respektere.
Der er jo ikke nogen, der tvinger medarbejderen til at købe de her medarbejderaktier.
Pelle Dragsted (EL), 2017-11-16:
Nej, men man kan så heller ikke sige, at det har bredt sig til andre selskaber.
Noget af den kritik, som blev rejst, dengang det her blev vedtaget, af den siddende formand og ordstyrer i dag, hr. Christian Juhl, som var ordfører for Enhedslisten på daværende tidspunkt, var jo, at der var et problem for medarbejdere, som blev afskediget og dermed så at sige kunne miste deres indskud, ligesom der ved lukningen af virksomheden ville være problemer, fordi den del af indskuddet, som man havde stående i virksomheden, ikke var omfattet af f.eks. den lønmodtagerbeskyttelse, altså Lønmodtagernes Garantifond, som resten af lønnen var.
Hvad mener ordføreren efter de erfaringer, der er gjort de seneste år, om den kritik?
Martin Lidegaard (RV), 2017-11-16:
Når man begynder på det der, synes jeg, noget ordkløveragtige spil, som hr. Søren Søndergaard her startede på, så tror jeg altså også, at det er, fordi man er en lille smule presset på argumentationen.
Jeg har ikke sagt noget ukorrekt fra den her talerstol.
Det vil være sådan, at den her teknologi udvikler sig løbende, og den giver en direkte adgang til at vurdere, om folk er i systemet, som der ikke er i dag.
Det kaldte jeg så en direkte adgang til registeret.
Det er rigtigt, at man ikke får adgang til alle oplysninger i registeret, men der er da en forskel.
Og som der står i det papir, som hr. Søren Søndergaard sidder med dernede, så vil den adgang blive større og større efter alt at dømme.
Derfor glæder jeg mig bare over, at hr. Søren Søndergaard erkender, at hvis de forringede muligheder bliver endnu mere forringede – også mere, end Enhedslisten kan leve med – så er man trods alt også klar til at se på det.
Men der ligger jo både i Dansk Folkepartis og Enhedslistens angreb på mig her en indirekte erkendelse af, at der er forskel på, om man er medlem af Europol eller ej.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-16:
Ja, det kan jeg bekræfte.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-11-16:
Justitsministeren fik igen nævnt det her med, at Danmark ikke har direkte adgang til at søge i EIS.
Det kan jo godt være noget, hvor folk tænker: Uha, nu har vi ikke direkte adgang, det er jo en katastrofe.
Derfor skal jeg bare bede justitsministeren om igen at bekræfte, at det, der i virkeligheden er tale om, er, at der stadig væk sidder personer hos NEC, som kan foretage de her søgninger, og at den væsentligste forskel fra tidligere, hvad angår søgningerne, i virkeligheden er, at de her menneskers lønseddel kommer fra Europol i stedet for Rigspolitiet.
Det kan godt være, man har sat et forhæng op, men den væsentligste forskel er, at lønsedlen kommer et andet sted fra.
Martin Lidegaard (RV), 2017-11-16:
Det, der er sagen her, er jo, at man kan få adgang.
Det er jo et system under løbende udvikling hele vejen igennem.
Vi har begge to været til en briefing om det.
I første omgang er det jo en begrænset mængde data, man kan få direkte adgang til.
Hvis man f.eks. stopper en person på grænseovergangen og søger, kan man umiddelbart få at vide: Er vedkommende i et andet lands database, er der ting, man kan gå videre med at få undersøgt osv.?
Og det er jo så et system, der vil blive udviklet efterhånden, må man forstå, sådan at man kan få adgang til mere og mere.
Jeg ved ikke, om det var det svar, ordføreren efterspurgte.
Søren Søndergaard (EL), 2017-11-16:
Jeg vil bare høre, hvad den radikale ordfører mener med udsagnet: QUEST giver direkte adgang til Europols databaser.
Jeg synes jo bare, at det er ærgerligt.
Nu havde vi Alternativets og SF's ordførere, som fremlagde nogle synspunkter omkring det her.
Vi var uenige.
Men der var jo ikke nogen faktuelt forkerte ting, og når hr. Martin Lidegaard siger, at QUEST giver direkte adgang til Europols databaser, så er det bare direkte forkert.
Det passer simpelt hen ikke.
Som hr. Martin Lidegaard nu siger, er det rigtigt, at det eneste, QUEST giver adgang til, hvis vi tager den danske model, er navn, fødselsdato og så, om man er registreret et eller andet sted, og så skal man alligevel ringe op.
Forestiller hr. Martin Lidegaard sig, at man vil tilbageholde folk i Danmark på baggrund af deres navn eller deres fødselsdato?
Så skal man jo alligevel ringe op til systemet.
Hvad angår teknologien, er det jo relativt simpelt at få lavet en app i det danske politi, så man, hvis man tager et billede af et eller andet, ikke skal ringe op, for så går det direkte ind til de folk, vi har siddende, der så kan undersøge det.
Så teknologien kan vi jo også bruge, hvis vi vil.
Men jeg synes bare – det var også det, der lidt forpestede folkeafstemningskampagnen – at der kommer nogle ting, som ikke er rigtige.
Vi er enige i, at hvis det på et tidspunkt bliver sådan, at væsentlige oplysninger kan man ikke få adgang til inden for en rimelig tid, så skal vi se på det.
Men lad os vente, til det bliver tilfældet.
Det er ikke tilfældet i dag.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-11-16:
Det var dejligt.
Så kan vi nemlig spørge til noget andet også, og det er et spørgsmål om Storbritannien.
Storbritannien har jo meddelt, at de melder sig ud af EU og dermed også af Europol, og Storbritannien står, så vidt jeg husker, for at indlevere ca. 40 pct. af oplysningerne til EIS.
Hvad forestiller justitsministeren sig at Storbritanniens udmeldelse af Europol – det er altså ikke et uvæsentligt medlem af Europol – får af betydning for Danmarks mulighed for eventuelt at kunne udbygge den her aftale i samklang med Storbritanniens behov for stadig tæt tilknytning til Europol?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-16:
Det var det, man kalder et rigtig godt spørgsmål.
Lige nu foregår der jo Brexitforhandlinger, og derfor skal jeg afholde mig fra sådan at gå ind i et specifikt område.
Jeg tror ikke, det gavner nogen eller noget, vi begynder at pille enkelte elementer ud.
Men det er da klart, at det er en kæmpe udfordring.
Det er da en kæmpe udfordring, hvis Storbritannien ikke længere er med.
Og det er klart, at når de melder sig ud af EU, vil det da være mærkeligt, hvis de bliver stillet bedre end Danmark; det vil jeg da synes.
Altså, det synes jeg ville være meget underligt.
Så må man se, hvad de her forhandlinger kan klare, hvad de kan vise, for alt andet lige kunne man jo godt se, at der kunne være en vis interesse i stadig væk at have en tilgang til de her systemer.
Men jeg vil simpelt hen ikke gå tættere på det.
Brexitforhandlinger er noget, vi kigger på samlet, og jeg tror, at vi som ressortministre skal passe meget på med at kaste os ud i enkelte elementer.
Jeg tror, der bliver for meget gætværk over det, hvis jeg begynder at kaste mig ud i det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-11-16:
Tak for det.
Som de foregående ordførere har sagt, moderniserer og forenkler vi den gældende lov om gasinstallationer og gasmateriel.
Det skulle gerne gøre det nemmere at drive virksomhed i gassektoren i Danmark.
Det opretholder sikkerhedsniveauet for anlæg, installationer og materiel, både for personer, husdyr og ejendomme,
men sikrer en lidt større fleksibilitet for virksomheder, der opererer i sektoren.
Og det sker, som allerede nævnt af de foregående ordførere, ved at indføre en ny, fleksibel og funktionsbaseret regulering, som skal erstatte den godt 25 år gamle og meget detaljerede lovramme på området for gassikkerhed.
Der skabes en større fleksibilitet gennem såkaldt funktionsbaseret regulering.
Vi får også ensartet lovgivningen, så den stemmer bedre overens med regulering i vores nabolande.
Vi afskaffer eksempelvis den såkaldte DG-mærkning, der er en national ordning.
Det er en administrativ og økonomisk byrde for erhvervslivet, og ved at følge fælles internationale regler i stedet for at have nationale særordninger sikrer vi, at der er styr på sikkerheden, mens vi mindsker bøvlet.
Kontrollen bliver også moderniseret, forstået på den måde, at den bliver mere risikobaseret.
Og det er jo sådan set rigtig fornuftigt at gå efter, hvor der er størst risiko; det giver jo sådan set den bedste sikkerhed.
Endelig har ministeren hjemmel til at fastsætte regler, som er nødvendige, for at Danmark kan overholde sine forpligtelser i forbindelse med en kommende gasapparatsforordning fra EU.
Og det er et rigtig fornuftigt forslag, som får ryddet op i nogle gamle regler, og det giver rigtig god mening.
Derfor støtter vi det fra Venstres side, og jeg har lovet at hilse fra Det Konservative Folkeparti, som også støtter forslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-11-16:
Jeg tror såmænd, jeg kan gøre det lidt kortere end Socialdemokratiets ordfører, selv om han også gjorde det relativt kort.
Lovforslaget her er jo et lovforslag, som skal skabe en ny overordnet ramme for gassikkerheden ved gasanlæg, gasinstallationer og øvrigt gasmateriel, og så skal det senere hen udmøntes i en teknisk bekendtgørelse.
Med lovforslaget laver man en revideret udgave, set i forhold til at det jo snart er 25 år siden, vi sidst fik gennemført en lovregulering på området.
I de 25 år er der jo gået mange nye aktiviteter i gang.
Der er kommet nye og teknisk mere snilde og mere avancerede løsninger, set i forhold til at højne sikkerheden på gasinstallationer i drift i Danmark.
Derfor er det selvfølgelig godt, at vi nu får en opdateret lovgivning på området, og Dansk Folkeparti kan i den henseende støtte lovforslaget.