runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (UFG), 2021-05-26:
Altså, nu er det ikke lige indholdet af undersøgelsen, som vi diskuterer nu her; nu var det et spørgsmål om, hvorvidt man kunne støtte det eller ej.
Det var det, jeg spurgte ind til.
Hvorfor kan andre lande gøre det, når den danske regering, som jo ellers, må man sige, har brystet sig af at være helt i front og ekstremt dygtig til at håndtere alt det her – i hvert fald når man hører regeringen selv – ikke gør det?
Hvorfor i alverden har man så givet så stedmoderlig en behandling af en vaccine som den her – på dansk jord ovenikøbet?
Andre lande har godt kunnet.
Men det her er jo præcis det samme som det, ministeren forsøgte at sige på et samråd for ikke så lang tid siden.
Men det faldt jo noget til jorden, i og med at vi kan vise, at det jo er sket i andre lande.
Der har der jo ikke været problemer med EU-støtteregler og den slags.
Altså, lad mig bare nævne i flæng: England og Frankrig, og jeg tror også, at Holland har været inde og støtte nogle projekter.
Og det er derfor, at det virkelig undrer mig, hvorfor den danske regering er så langmodig i forhold til et – det ser det ud til på papiret – virkelig godt projekt.
Magnus Heunicke (S), 2021-05-26:
Ja, der er nogle regler omkring indkøb i EU, og der er også nogle regler omkring statsstøtte.
Og det er klart, at det ikke er et helt ukompliceret regelsæt.
Men det, vi konkret undersøger, er jo i forhold til det stadie, som vaccinen befinder sig på nu, altså det stadie, som udviklingen er på nu, og den fase, som den skal ind i, om vi fra dansk side kan understøtte med konkrete beløb.
Og vi undersøger selvfølgelig også, hvilke krav der i den forbindelse kan stilles til forkøbsret eller andet, hvis det skulle vise sig – hvad vi håber på – at den her vaccine kan blive udviklet og komme os alle sammen til gavn.
Inger Støjberg (UFG), 2021-05-26:
Alt tyder på, når man kigger ned i den her sag, at regeringen og de danske myndigheder af en eller anden grund, enten med vilje eller ved en fejl måske har valgt at vende det blinde øje til, hvad der ellers er en særdeles lovende dansk vaccine.
Og jeg må sige, at da jeg første gang hørte om den her sag, tænkte jeg, at det simpelt hen ikke kan være rigtigt.
Og så satte jeg mig ned og læste alt, hvad jeg overhovedet kunne finde om det, og bl.a. Dagbladet Information – tro det, eller lad være, for det er jo ikke normalt mit hofmedie – har haft en række artikler, hvor fagfolk har udtalt sig om det her, og jeg må ærlig talt sige, at jeg simpelt hen er chokeret over regeringens og myndighedernes ageren i den her sag.
Derfor vil jeg bare igen sige, at det da godt kan være, at man ikke fra regeringens og fra ministerens side kan sige, præcis hvornår det er, at der bliver indkaldt.
Men jeg synes nok, at man burde kunne sige lidt mere om, hvad man forventer at gøre i forhold til en så lovende dansk vaccine som den her.
Magnus Heunicke (S), 2021-05-26:
Og svaret må være: Nej, jeg kan ikke sætte en præcis dato på.
Men jeg kan tilkendegive, og det vil jeg gerne gøre, at regeringen naturligvis vil følge den aftale om genåbning af Danmark, som jo blev indgået den 22. marts 2021 med et stort, stort flertal i Folketinget med en lang række partier, hvori der står: »Regeringen arbejder aktivt for at sikre en stabil forsyning af vacciner til Danmark – herunder i tilfælde af behov for gen-vaccination mv. samt som bidrag til det globale vaccinesamarbejde.
Regeringen vil inddrage aftalepartierne i arbejdet«.
Jeg har også sagt det mange gange før, og det vil jeg også gerne gentage, nemlig at der ikke skal herske nogen som helst tvivl om, at vacciner har vores højeste prioritet.
2. Understøttelse af danske vaccinekandidater – det er jo her, at det her kunne være interessant – med afsøgning af behov og muligheder for at understøtte den langsigtede udvikling af vaccinekandidater.
3. Støtte til forskning og innovation.
4. Det europæiske samarbejde om fælles at gå ud at indkøbe vacciner og styrke vores vaccineberedskab i hele EU.
Lad mig runde af med at understrege, at den her vaccinekandidat, som der spørges ind til nu, og det udviklingsarbejde, som der spørges ind til, er et udviklingsprojekt .
Her og nu vil det ikke kunne bidrage til at hjælpe os igennem den nuværende situation med epidemien, men det kan vise sig at være gavnligt på sigt, og derfor er det helt klart et relevant spørgsmål og et relevant spor at arbejde videre med.
Inger Støjberg (UFG), 2021-05-26:
Tak for det.
Kan ministeren fortælle, hvornår regeringen har tænkt sig at indkalde til drøftelse om den danske vaccine fra AdaptVac?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-26:
Jeg håber også, det er et godt projekt.
Og nu kommer vi til det næste spørgsmål om en del af indholdet af den uvildige undersøgelse, vi har igangsat.
En ting er, at fru Inger Støjberg og jeg selv og andre kan synes, at det på papiret ser godt ud, men det er nok bedre at få nogle uvildige eksperter til at vurdere det.
Og det har vi netop fået gjort, og det er præcis det, der skal ligge til grund for en saglig og ordentlig beslutning om en eventuel støtte af den her vaccinekandidat.
Regeringen har jo en vaccinestrategi, som bygger på de fire ben, jeg nævnte i det tidligere spørgsmål.
Og af de fire ben er der et, med lidt god vilje faktisk to ben, som netop adresserer understøttelse af udvikling af danske vaccinekandidater, både på forskningsdelen og også testdelen af den.
Og det vil sige, at begge dele er omfattet af vores vaccinestrategi i Danmark, og det vil sige, at begge dele er noget af det, som vi arbejder helt målrettet med at kunne træffe en beslutning om på baggrund af den rapport, som spørgsmålet her handler om.
Inger Støjberg (UFG), 2021-05-26:
Altså, det kunne godt være, man skulle have sat et femte ben på den her strategi, hvis det så betød, at man rent faktisk kom lidt ud over stepperne.
Prøv at høre her: Der var en hasteforespørgsel i Folketinget den 17. marts, hvor der også blev talt positivt om finansieringen af udviklingen af AdaptVac-vaccinen, og om, at det ville komme inden for få uger.
Det er 2 måneder siden nu – 2 måneder siden! – og endda mere end det.
Altså, jeg fatter ikke regeringens langmodighed i det her, og vi står altså med en potentiel skandale, minister.
Joy Mogensen (S), 2021-05-26:
Nej, jeg kan faktisk ikke forstå, at man bliver forvirret over det.
For når baggrunden for den her genåbningsplan er, at den ikke skal være sektorspecifik og vi samtidig har lavet de her meget, meget generøse hjælpepakker – det har der været brug for, det var nødvendigt – og vi altså virkelig også har lagt os i selen for at holde hånden under kulturen og understøtte det her historisk høje budget for »Et Kreativt Europa«, så mener jeg også, at den danske regering har spillet en rolle, sin rolle, den rolle, man kan forvente, i forhold til at sikre, at der var penge til at understøtte, men nu også genstarte kulturen.
Kim Valentin (V), 2021-05-26:
Jo, men altså, jeg respekterer de svar, jeg får, minister, men det er lidt, som om man nu prøver at forklare sig ud af det og siger: Nå, det er vi faktisk slet ikke kommet til at tænke på, men det skal vi nok i fremtiden, så derfor, hov, har vi også tænkt det her og her og her.
Kan ministeren ikke forstå, at man måske kan få den tanke, at kultur slet ikke er nævnt på 342 sider, og så står man her og siger: Jamen kultur, det tænker vi alle steder?
Joy Mogensen (S), 2021-05-26:
Selvfølgelig har jeg og hele regeringen, og jeg tror også store dele af Folketinget og endnu flere ude i befolkningen, jo netop fået øjnene op for, hvor meget kulturen bliver savnet, når den ikke er der.
Det er jo også derfor, at kulturen er noget, som vi har arbejdet sammen om netop at få holdt hånden under.
I EU-sammenhæng er kultur jo også noget, der er nationalt organiseret og styret, kan man sige.
Så med det blik synes jeg at den her genopretningsplan giver mulighed for, at kulturen kan søge ind i den, og ellers er der det her program »Et Kreativt Europa« med et historisk stort budget.
Kim Valentin (V), 2021-05-26:
Ja, men det er jo ganske rigtigt, og derfor kan man sige, at så burde slet ikke nogen områder være nævnt.
Men regeringen har jo netop nævnt en masse områder uden at nævne kulturen.
Det er derfor, det undrer mig.
Man kan også sige, som Europa-Parlamentets formand i starten af året gjorde: Vi må tænke på kultur ikke kun som et omdrejningspunkt for genopretningen, men også som det sociale cement i en post-covid-19-verden, der skal genopbygges.
Er ministeren enig i det?
Joy Mogensen (S), 2021-05-26:
Jamen det undrer mig egentlig, at det undrer ordføreren som EU-ordfører for sit parti, for så må du undskylde, hvis jeg siger ting, der er selvfølgelige.
Men som jeg har fået det at vide, er processen for genopretningsplanerne jo netop ikke sektorspecifik.
Det vil sige, at der skal være fokus på tværgående, brede hensyn, som kan komme flere sektorer til gavn i forhold til vækst og beskæftigelse, og der er også flere af disse tværgående fokus, f.eks. den grønne omstilling og digitalisering, som der bestemt er mulighed for at kulturen både kan søge ind i og få gavn af.
Kim Valentin (V), 2021-05-26:
Tak for svaret, minister.
I rådskonklusionerne anbefales det, der opfordres faktisk til, at EU-landene drager fordel af EU's genopretningsfacilitet til at fremme genopretningen af de kulturelle og kreative sektorer.
Læser man så de 342 sider igennem, står der overhovedet ikke »kultur« en eneste gang.
Der står slet ikke »kultur«.
Ja, det vil sige, at der står »agriculture«, men det er jo noget helt andet, det ved vi godt, og det støtter vi i øvrigt fra Venstres side hundrede procent.
Ikke en eneste gang har man nævnt kultur.
Og det undrer bare.
Er det med vilje, at kultur slet ikke er blevet nævnt?
Joy Mogensen (S), 2021-05-26:
Kulturområdet indgår i den samlede danske genopretningsplan som en integreret del af det danske samfund og i kraft af den vigtige rolle, som også kulturlivet spiller for genopretningen af vores samfund.
Den danske genopretningsplan har en klar ambitiøs grøn profil og bidrager til en grøn digital genstart af den danske økonomi, som vil gavne hele samfundet, herunder også kulturområdet.
Det her brede, tværgående samfundsperspektiv er afspejlet i genopretningsplanen, som bygger på finansloven for 2021 og delaftalerne om grøn genstart af dansk økonomi.
Med planen finansieres de her intiativer af de mange grønne aftaler, som et flertal i Folketinget har indgået med regeringen i slutningen af sidste år, herunder også aftaler, som Venstre er med i.
Genopretningsplanen har skullet opfylde en række krav med fokus på at skabe vækst og job og fremme den grønne omstilling og digitalisering, altså målsætninger, som også er centrale for Danmarks kulturliv.
Derfor rummer planen målsætninger inden for sundhedsvæsenet, landbrug, miljø, klimapartnerskaber og grøn vejtransport, digitalisering og grøn forskning.
Som et supplement til de her generelle tværgående målsætninger har et flertal i Folketinget jo også lavet aftaler med regeringen om at afsætte 4,5 mia. kr. til genopretning af kultursektoren efter pandemien, men initieret og finansieret af nationale midler.
Jeg kan tilføje, at en nordisk rapport, som de nordiske lande har lavet, viser, at ud af de tiltag, der er blevet gjort i Norden for at holde hånden under kulturen under corona, har Danmark været det land, der har ydet mest støtte til kulturen i kroner i øre.
Hvis jeg så skal forstå spørgsmålet sådan, at hr. Kim Valentin meget gerne vil have, at pengene skal finansieres af EU, kan jeg også sluttelig fortælle, at det nye EU-kulturstøtteprogram ved navn »Et Kreativt Europa« frem til 2027 vil have et historisk stort budget på 18,3 mia. kr., og jeg har selvfølgelig opfordret kulturaktørerne i Danmark til også at søge.
Kim Valentin (V), 2021-05-26:
Hvordan indgår kulturområdet i regeringens ansøgning om recovery fund-midlerne fra EU?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-26:
Jamen der er og har været, i månedsvis, tæt kontakt med firmaet bag, AdaptVac, og vi er udmærket opmærksom på den situation, de er i, og det behov, der er for, at der kommer en afklaring inden længe, i forhold til om Danmark ser det som en realistisk mulighed at kunne melde til dem, om der kan investeres.
Og det kræver så også, at vi afklarer, hvilke ting vi så køber ind på.
Har vi forhåndskøbsaftaler, og er der krav om dansk produktion?
Sådan nogle elementer skal jo også afklares.
Og det er præcis noget af det, som vi ser frem til at drøfte med Folketingets partier.
Inger Støjberg (UFG), 2021-05-26:
Hvordan tror ministeren egentlig man ville have reageret i andre lande?
Altså, hvordan tror ministeren man ville have reageret i England eller Frankrig eller Holland, som jo mig bekendt ikke har holdt sig tilbage med at støtte deres egne nationale projekter?
Hvilket jo så også viser, at der ikke er noget til hinder for det.
Og pludselig: Joh, det kunne da også godt være, vi måske også kunne have gjort det i Danmark.
Men man har stadig væk ikke gjort det.
Altså, jeg begriber ikke den langmodighed, og jeg vil bare igen advare imod, at vi kan stå over for en potentiel skandale og det her kan komme til at glide Danmark af hænde.
Det håber jeg ministeren og regeringen er bevidste om.
Magnus Heunicke (S), 2021-05-26:
Man skal jo være opmærksom på, at den her vaccinekandidat stadig væk er på et tidligt stadie.
Der er positive takter og helt klart en positiv vurdering, som jeg mener jeg redegjorde for så loyalt som overhovedet muligt.
Den uvildige vurdering af den her vaccine blev sat i gang i marts måned.
Men uanset hvad vi beslutter i det her forår, har det jo ikke nogen betydning i forhold til de vacciner, vi har til danskerne i 2021.
Det er altså på lidt længere sigt, at det kan være relevant.
Jeppe Kofod (S), 2021-05-26:
Det er jo en vigtig diskussion, og som jeg understregede før, går vi ind i det her arbejde for at finde en god og balanceret tekst.
Hvordan vi stemmer i morgen, må afhænge af, hvad resultatet bliver af det arbejde.
Når det er sagt, vil jeg også gerne understrege i forhold til den her konflikt, at det, vi ser, når der er krig, som vi har set, er jo, at hadet og ekstremismen øges på begge sider, og der er det sådan også Danmarks opgave at støtte de moderate kræfter, der ønsker en fredeligt forhandlet tostatsløsning, og gøde jorden for, at der kommer gang i forhandlingerne igen.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-26:
Men jeg synes jo, det er meget centralt, altså det her med, at alle parters menneskerettighedskrænkelser skal undersøges; og uanset at jeg bestemt også mener, at Israel har brugt fuldstændig uacceptabelt meget magt, så mener jeg, at begge parter skal undersøges her, og det er jo også det, der ligger i det.
Så jeg er sådan set glad for svaret.
Det er jo Danmark, der har en plads i Menneskerettighedsrådet, og det er os, der har muligheden i morgen for at stemme det rigtige.
Så hvis der ligger en god tekst, som er balanceret, som ministeren siger, så håber jeg sandelig også, at Danmark vil stemme ja til at få gennemført den undersøgelse.
Men virkeligheden her er jo, at EU gang på gang afholder sig fra at sige, at man skal have en undersøgelse af krigsforbrydelser, hvilket man ellers ville gøre i alle andre konflikter, fordi man sammen med USA holder hånden under Israel.
Der er en bevægelse i det her.
Der er flere EU-lande, der begynder at gå en anden vej, og jeg er så glad for, at den danske regering også nu siger, at man gerne vil være med til at gå ind og presse på og se, om ikke man kan få lavet et godt forslag til vedtagelse her osv.
Men det er altså ikke nok, at man så stadig væk bliver ved med ikke aktivt at arbejde for sådan en undersøgelse.
Altså, det er virkelig en opfordring herfra, i forhold til at det synes jeg man skal stemme ja til i morgen.
Annette Lind (S), 2021-05-26:
Vi har haft ufattelig mange telefonsamtaler hen over pinsen for at blive enige om det her, og det er jeg simpelt hen så glad for, for det plejer vi at være i de her vedtagelsestekster om konflikten på Vestbredden.
Det er jo sådan, at våbenhvilen ikke kan stå alene, og derfor må der tages et skridt herfra, men det må man gøre fra begge parters side.
I Socialdemokratiet mener vi, at den rette vej at gå er gennem i EU, sådan at vi i fællesskab kan få nogle udtalelser frem, akkurat som ministeren forklarede i sin besvarelse.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-26:
Tak for gennemgangen.
Men det, jeg gerne vil spørge ordføreren til, er det, der handler om, at vi i morgen faktisk står over for, at Danmark skal stemme i FN's Menneskerettighedsråd om, om man skal have sådan en undersøgelse af de krigsforbrydelser, der er begået i Israel og Palæstina her under angrebene i Gaza.
Det synes jeg er sindssyg vigtigt at vi får undersøgt.
Normalt stemmer EU-landene altid for, at man kan få sådan nogle uvildige undersøgelser, hvis der har været konflikt, men lige præcis i spørgsmålet om Israel og Palæstina gør man det ikke, fordi man alt for lang tid sammen med USA har stået for at holde hånden under Israel og derfor ikke vil have en undersøgelse af især de civile drab på palæstinensisk side.
Der vil jeg gerne høre ordføreren: Er det ikke ved at være på tide, at Danmark også tager skridtene til, at vi faktisk skal stemme ja til sådan en undersøgelse?
Annette Lind (S), 2021-05-26:
Som noget nyt, vi har gjort nu i den her vedtagelsestekst, har vi skrevet, at Gazablokaden skal ophæves.
Det handler om det palæstinensiske folk.
Vi synes, at alle skal efterleve folkeretten; det kan man ikke være utilfreds med, heller ikke hos jer.
Samtidig siger vi, at vi skal efterleve våbenhvilen; det tror jeg heller ikke man kan være uenig i.
Så jeg synes faktisk, vi har balanceret det ualmindelig godt.
Det er et meget, meget bredt Folketing, der mener det samme.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-26:
Når vi ikke kan være med i teksten, er det, fordi præmissen for teksten er, at det er to ligeværdige parter.
Det passer jo ikke.
Det er ikke to ligeværdige parter.
Det er en besættelsesmagt, som Human Rights Watch nu kalder en apartheidstat, over for en civilbefolkning, der er lukket inde i et åbent fængsel, som ikke selv bestemmer over deres liv, som ikke selv bestemmer, om de skal have job eller have uddannelse, og som er umyndiggjort.
Vi vil ikke fastholde den israelske propaganda med, at det er to ligeværdige parter.
Det er det ikke.
Annette Lind (S), 2021-05-26:
Men det er sådan, at Danmark arbejder rigtig meget for, at der skal blive fred, at der skal opnås demokratiske valg, at konflikten dernede skal bringes til ophør.
Det har man jo kunnet se her, bl.a. i forhold til våbenhvilen, altså hvordan USA og Egypten ligesom har kunnet arbejde sammen.
Så vi gør rigtig, rigtig mange ting.
Jeg synes, ministeren har forklaret det meget klart og tydeligt, og vi arbejder gerne sammen med Enhedslisten om det.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-26:
Problemet med konflikten er jo netop vores tilgang eller mangel på tilgang – mangel på at sige det, som det er.
250 palæstinensere er blevet dræbt – herunder 66 børn og 39 kvinder – og 2.000 mennesker er såret.
Det er ikke en konflikt mellem to ligeværdige parter.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om man som det mindste kan være med til at sætte pres på regeringen, så vi kan få sendt et officielt brev af sted fra dansk side, hvor vi i klare og tydelige vendinger tager afstand fra den statsterrorisme, som Israel udsætter palæstinenserne for.
Christian Juhl (EL), 2021-05-26:
Det kan der jo være mange grunde til.
Jeg tror da, at vi skal spørge egypterne selv for at få en forklaring.
Vi kan jo kun gætte, men det kan være, at det er af hensyn til Israel.
Det kan være, at det måske er af hensyn til, hvad ved jeg, mulighederne for at stå sig godt med Israel og andre lande.
Jeg synes, at vi skal prøve at spørge egypterne om det.
Søren Espersen (DF), 2021-05-26:
Kan ordføreren give mig en forklaring på, hvorfor Egypten måske foranstalter en fuldstændig tæt lukket grænse, hvor der hverken er mulighed for den ene eller den anden overgang?
Hvad mon det er, der gør, at Egypten, som er et muslimsk land, foretager sig det over for deres trosfæller i Gaza?
Christian Juhl (EL), 2021-05-26:
Det kunne man sagtens sige.
Men det, der er det vigtigste, er jo, at Gaza får mulighed for at have kontakt til omverdenen, at de kan fiske, kan begynde at opbygge deres land, kan få byggematerialer ind og få gang i nogle arbejdspladser og få gang i et almindeligt liv.
Så længe det ikke sker, er det selvklart, at en ekstrem holdning vil brede sig i befolkningen, for de kan ingenting, og de må ingenting.
Derfor er det vigtigt, at vi normaliserer forholdene i Gaza på alle områder og dermed også ophæver den blokade, der findes i dag.
Det kan vi jo ikke snakke uden om ved at sige, at det er nogle andre, vi snakker om.
Det er Israel, vi snakker om i øjeblikket.
Annette Lind (S), 2021-05-26:
I den brede vedtagelsestekst, som hr. Christian Juhl læste op, står der, at alle parter skal efterleve våbenhvilen, at alle parter skal respektere og beskytte civile, at folkeretten også skal respekteres og Gazablokaden ophæves.
Jeg synes, der står meget, meget tydeligt, at et meget bredt Folketing går ind for de her ting.
Det ville klæde Frie Grønne, at man måske slog sig sammen med resten af Folketinget og kæmpede en fælles kamp herfra.
Søren Espersen (DF), 2021-05-26:
Hvordan i alverden skulle man det, komme op med et fuldstændig neutralt resultat?
Skulle det være FN, som jo har leveret den ene resolution efte efter den anden – faktisk op mod 400 resolutioner – mod Israel?
Har man tillid til, at FN overhovedet har noget at skulle have sagt i den her sammenhæng?
Det er generalforsamlingen i FN, vi taler om her, det er ikke FN's Sikkerhedsråd, som måske kunne foretage sig noget fornuftigt sammen.
Men FN's Generalforsamling har jeg ingen som helst respekt for.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-26:
Jeg vil gerne starte med at sige, at når man ser på, hvor mange mennesker der har mistet livet i de seneste angreb, er det jo mange, mange flere, hundredvis af mennesker, der er blevet dræbt i Gaza end i Israel, hvor det er meget færre.
Begge dele er tragiske tab af civile liv, som ikke skulle ske, men man snakker om 65 børn i Gaza, der har mistet livet.
Og det handler ikke kun om missilskjold og sådan noget, det handler i meget høj grad om, at Gaza er et tæt befolket område.
De har ikke nogen beskyttelseskældre.
Familierne sidder og venter på at blive bombet.
Altså, det er så klar en krigsforbrydelse og overskridelse af al international lov, at man bomber civile på den måde, som det sker.
Det skal vi jo have undersøgt, synes jeg, på begge sider.
Man skal undersøge krigsforbrydelser begået af både den ene og den anden part.
Det vil man gøre i enhver anden konflikt.
Jeg vil egentlig bare gerne høre Dansk Folkepartis ordfører, om det ikke ville være en god idé i det mindste at undersøge, hvad det er, der er foregået her.