runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2018-05-02:
Nu vil jeg først starte med at konstatere, at jeg fornemmer, at justitsministeren og jeg selv har svaret på præcis samme måde, og det er jo betryggende, altså selv om jeg ikke har overværet diskussionen mellem hr. Christian Langballe og justitsministeren tidligere.
Men altså, lad mig bare sige igen, at det kan få alvorlige konsekvenser for en asylansøger at begå alvorlig kriminalitet, og den alvorlige konsekvens kan netop være, at man ikke opnår asyl i Danmark.
Og det mener jeg heller ikke at man skal have.
Christian Langballe (DF), 2018-05-02:
Jeg stillede jo justitsministeren sådan lidt det samme spørgsmål sidste gang, for jeg er enig i, at vi har magtens tredeling herhjemme – et grundlæggende princip i forhold til staten, som Montesquieu udtænkte, og som er ganske fornuftigt, men det betyder da ikke, at man ikke lovgivningsmæssigt kan lave minimumskrav, som domstolene har at dømme efter.
Ligesom man har en strafferamme, inden for hvilken man giver en bestemt straf, kan det siges, at hvis det er sådan, at en asylansøger begår kriminalitet i Danmark, så bliver vedkommende udvist øjeblikkeligt.
Det kan da sagtens stå i en lovgivning.
Inger Støjberg (V), 2018-05-02:
Nu er det jo domstolene, der dømmer.
Og hvis man tager en sag som voldtægt, vil der selvsagt være tale om en af de ting, der er kategoriseret som alvorlig kriminalitet.
Christian Langballe (DF), 2018-05-02:
Ja, men det er ikke kan'et, jeg er ude efter, men skal'et; det er der, hvor vi er uenige, for jeg mener sådan set, at det skal føre til udvisning.
Det skal føre til, at man får sin asylsag stoppet øjeblikkeligt og derefter udvises.
Så er jeg klar over, at der selvfølgelig vil være nogle praktiske omstændigheder med hensyn til udvisning.
Det er et kapitel for sig, og det tror jeg ikke at vi kommer til ende med i det her spørgsmål.
Men jeg mener, at skal'et bør være der, sådan at domstolene som minimumskrav dømmer efter en lovgivning, hvor det er skal'et, der står med stort.
Inger Støjberg (V), 2018-05-02:
Jeg kan kun sige, at min forargelse og foragt for f.eks. asylansøgere, der begår kriminalitet, er fuldstændig identisk med hr. Christian Langballes.
Det er jo bl.a. også derfor, at det kan få indflydelse på ens asylsag.
At det så kan være, at man skal opholde sig her i en periode, f.eks. på et udrejsecenter, førend man kan komme hjem til sit land, er så en anden sag.
Men det kan få indflydelse i dag på en asylsag, og det mener jeg da bestemt også at det skal kunne.
Christian Langballe (DF), 2018-05-02:
Jeg mener, at det, man kunne gøre, var at skrive det ind i lovgivningen som en præmis, fordi det åbenbart nu er op til domstolenes fortolkning.
Jeg mener ikke, at man griber ind i domstolenes afgørelser, men jeg mener bare, at udvisning må være en selvfølge.
Folk, der kommer her til vores land, og som nyder godt af beskyttelse i vores land og efterfølgende betaler tilbage ved eksempelvis at begå en voldtægt, skal ikke forefindes i Danmark; de skal ud med det samme.
Jeg mener simpelt hen, at ifølge almindelige retsprincipper, ifølge almindelig logik må det og bør det være konsekvensen, at det sker med det samme, som i et hug, at man siger, at det her vil man ikke finde sig i.
Vi er da trods alt stadig væk et Folketing og en regering, der selv beslutter, hvordan vi vil gøre tingene.
Jeg tror, at hvis man spurgte ude i det danske land, hvad man mente om et sådant forslag, var der rigtig mange, der ville mene, at det da er sund fornuft, at det da er ren logik.
Har ministeren en holdning til, hvorvidt det er muligt at stille krav om, at alle udlændinge – asylansøgere, familiesammenførte til asylanter, EU-borgere, nordiske statsborgere osv. – skal forsørge sig selv, og at retten til offentlig forsørgelse udelukkende knyttes til borgere med et dansk statsborgerskab, og vil regeringen støtte en sådan politik, hvis det skulle stride mod Danmarks internationale forpligtelser?
Inger Støjberg (V), 2018-05-02:
Det vil jeg mene, for jeg mener, at det er et klart signal ikke bare fra lovgivers hånd, men jo også fra kommunalbestyrelsen, der netop siger, at man skal tage del også i den demokratiske proces, når man kommer til Danmark.
Danmark er et demokrati, og det er et demokrati, hvor vi også har ligestilling.
Så det er faktisk helt afgørende, at man involverer sig, hvad enten man er mand eller kvinde, i det her.
Og mit indtryk er, at det er et vigtigt signal.
Så jeg vil svare ja og sige, at det er positivt, at de her råd er der.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-02:
Det her er jo ikke de andre landes problem, det er jo Danmark, der har valgt at sige: Det her vil vi ikke være en del af.
Da vi så havde valgt at sige, at det vil vi ikke være en del af, kom vi og sagde: Det vil vi alligevel gerne, fordi det er meget vigtigt.
Så er det rigtigt, at den sunde fornuft – og det er jeg enig med spørgeren i – har så rådet hos Kommissionen og de andre lande, der har sagt, at det giver god mening at have Danmark med i det her.
Derfor har vi fået en god aftale, og det synes jeg bare er super godt.
Jeg glæder mig da over, at vi har en god aftale for dansk politi.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-05-02:
Så vil jeg bare stille ministeren et spørgsmål
: Er der ét eneste land, der har ytret et ønske om at smide Danmark ud eller afskære Danmark fra at have en fornuftig relation til Europol?
Findes sådan et land?
Hvem skulle have en interesse i at sige, at det der velfungerende land med et velfungerende politi, og som var med til at grundlægge Europol i sin tid, kan vi da ikke have med, de skal da ikke være her?
Hvem skulle have en interesse i at stritte Danmark ud?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-02:
Inden jeg svarer på det, vil jeg lige kommentere det første, for jeg anerkender simpelt hen ikke den præmis, som den her debat foregår på.
Altså, når man stemte nej, var man ude, og så vælger vi ikke selv.
Så er det andre, der har valgt at sige: I er velkomne.
Og det ved jeg vi er fuldstændig enige om er godt.
Og derfor mener jeg også, at dansk politi er fantastisk godt stillet, fordi vi gjorde en god indsats fra Danmarks side, men også fordi de øvrige EU-lande valgte at sige: Det her er så vigtigt et samarbejde, at her vil vi gerne have Danmark med.
Det var på de andres nåde.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-05-02:
Tak for det.
For det første er jeg imponeret over jasidens evige evne til at finde på nye dommedagsfantasier.
Der er jo ingen grænser for, hvor galt det kan gå danskerne, hvis vi tillader os at sætte os op imod EU-systemet.
Altså, himmelen ville jo nærmest falde ned i hovedet på os, og Danmark ville blive de pædofiles paradis – der var ingen grænser for, hvor forfærdeligt det her ville gå.
Tænk, hvis vi kunne finde på at trodse glastårnene dernede!
Vi så den samme diskussion om euroen, hvor man også forsøgte at true danskerne.
Altså, vi kunne nærmest være endt som et nyt Grækenland, måtte man forstå, hvis vi ikke ville være sådan ydmyge og tage imod europæernes fine valuta euroen i stedet for at holde fast i vores egen krone.
Vi så den samme diskussion i forbindelse med Brexit, hvor man med alle midler forsøgte at true befolkningen og sagde, at hvis man ikke makkede ret over for EU-systemet, skulle man få kærligheden at føle.
Det er jeg imponeret over – evnen til at finde på.
Den anden ting, jeg må være dybt imponeret over, er ministerens embedsmænd.
Set i lyset af hvor umuligt det var at få en aftale om Europol, må jeg tage hatten af for ministerens embedsmænd.
De har jo gjort det umulige.
De har skaffet en aftale, som hele jasiden nærmest mente det var fuldstændig umuligt at få.
Det er faktisk en rigtig fin aftale, og det er jo supergodt.
Jeg vil bare spørge ministeren: Kan ministeren sige klart og tydeligt, at dansk politi er fantastisk godt stillet med den aftale, der er?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-02:
Jeg har tænkt over, om jeg kunne finde en ny variation i måden at svare på i forhold til de fem spørgsmål, jeg har fået om det her i dag, men det kan jeg ikke.
Jeg tror bare, jeg vil sige, at min holdning er, at det glæder mig, at det er virkeligheden, og det glæder mig, at det er lykkedes at få så god en aftale med Europol.
Det er jeg rigtig glad for og stolt over.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-05-02:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at dansk politis brug af Europols databaser stort set ikke har ændret sig de seneste år, som det fremgår af en opgørelse fra Rigspolitiet?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-02:
Den diskussion vil jeg sådan set gerne deltage i.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-05-02:
Jeg kan så oplyse ministeren om, at man får udtaget sit dna, hvis man er sigtet for en forbrydelse, der kan give mere end 1½ års fængsel, og man kunne så overveje at sætte den grænse ned – det synes jeg i hvert fald ville være en rigtig god idé.
Så vil jeg spørge ministeren her til sidste runde: Kunne ministeren tænke sig at sætte sit eget forskningskontor i gang med at regne på, hvilke besparelser det har givet for retsvæsen, politi, kriminalforsorg, at det her rent faktisk har en kriminalpræventiv effekt?
Altså det, at 20 pct. begår mindre kriminalitet, må jo være noget af en besparelse for vores fængsler, for vores politi og for hele retssystemet.
Vil ministeren regne på, hvor mange penge det her faktisk har puttet i kassen?
Den sunde fornuft indfandt sig først og fremmest hos den danske befolkning den decemberdag, hvor vi stemte ja til at beholde vores retsforbehold og afviste det, som japartierne foreslog, for det havde i sandhed været meget, meget vanskeligt og meget, meget farligt for Danmark at aflyse eller bare afskaffe vores retsforbehold på den facon.
Jeg er simpelt hen fuldstændig uenig i ministerens præmis.
Jeg kan forstå på det her svar, at der jo ikke er nogen, der har haft et ønske om at kaste Danmark ud og så sige: I skal bare ikke være med.
Den diskussion, der har været, om, at Danmark skulle ud,
er en diskussion, der er skabt på den danske jaside for at prøve at få befolkningen til at afmontere vores retsforbehold.
Hvad er ministerens holdning til, at dansk politis brug af Europols databaser stort set ikke har ændret sig de seneste år, som det fremgår af en opgørelse fra Rigspolitiet?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-02:
Jeg synes jo kun, det er naturligt, at vi er uenige om det, for ellers havde vi nok stemt det samme tilbage i december 2015.
Vi ser jo forskelligt på det, og man kan diskutere afstemninger og det her hundrede sytten gange.
Jeg har sagt det mange gange i dag, og nu siger jeg det en gang til bare for at bekræfte den gode stemning, nemlig at jeg glæder mig meget over, at dansk politi har fået de her muligheder.
Vi skal jo glæde os over, at vi fik den aftale, og at de andre lande sagde: Ja, I siger, vi ikke vil være med, men kom bare med, for vi skal lave en aftale sammen, for vi skal bekæmpe kriminalitet sammen.
Det synes jeg bare er super godt.
Inger Støjberg (V), 2018-05-02:
Men som jeg forstår det, er det jo en lokal måde at afvikle integrationsrådsvalget på, om jeg så må sige, for sådan behøver man absolut ikke afvikle det.
Jeg synes da, det ville være værd at kæmpe for lokalt, at det vil man kunne lave om.
Det er faktisk mig bekendt sådan, at kommunerne også kan udpege medlemmer til at sidde i integrationsrådet.
Så det der tror jeg er en lokal problemstilling, og der synes jeg da bare at man skal kaste sig ind i den debat.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-05-02:
Jeg er glad for at høre det svar.
Jeg er glad for at høre, at der nu måske kan komme en proces i gang i forhold til netop at ændre på det faktum.
Men så er der noget andet, jeg gerne vil tale med ministeren om, for vi har f.eks. haft et integrationsråd i Helsingør, og nu skal vi så have et nyt, det er lige blevet bestemt, og der kan man kun stille op og blive valgt, hvis man har udenlandsk baggrund.
Og man kan også kun stemme, hvis man har udenlandsk baggrund.
Det betyder så, at hvis man er født og opvokset i Danmark, kan man altså ikke blive valgt til det.
Hvis man mener noget med integrationen, må jeg sige, at jeg synes, det er meget, meget underligt, at man vælger sådan en konstellation.
Hvad mener ministeren om det?
Inger Støjberg (V), 2018-05-02:
Og for mig handler det ikke om, at vi alle sammen går lidt ind imod midten og bøjer os lidt ind mod hinanden og mødes et eller andet sted der.
Nej, for mig handler det om, at man tilpasser sig, når man kommer til landet.
Jeg vil bare sige, at hvis det kan misforstås, tror jeg, vi skal have kigget på det, for det skal ikke kunne misforstås.
Det er ikke byrådets ansvar at få folk integreret.
Det er byrådets ansvar, kan man sige, at give mulighederne, og det er vores ansvar at give mulighederne.
Det er jo bl.a. derfor, at der er – hvis man kigger på arbejdsmarkedet – virksomhedspraktik, sprogpraktik, igu, altså integrationsgrunduddannelse, og andet som nogle trædesten.
Men man har selv ansvaret.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-05-02:
Først tak til ministeren for at svare på det her.
Noget af det, som jeg selvfølgelig bider mærke i at ministeren siger, er, at man selv har et ansvar for at lade sig integrere i det danske samfund, og den holdning deler jeg jo til fulde.
Men noget af det, jeg selvfølgelig bemærker, er, at hvis man tager de her standardvedtægter eller den her standardforretningsorden, som der er for integrationsrådene, og som også er lagt ud på officielle hjemmesider, så kan man se, at der står, at rådet skal medvirke til, at byrådets »integrationsindsats er effektiv og sammenhængende samt egnet til at fremme etnisk ligestilling« – altså at byrådets integrationsindsats er effektiv.
I det ligger der jo egentlig også det, at man lægger hele ansvaret for integrationsindsatsen over i hænderne på byrådet: Her, byråd, har I en integrationsindsats; løs det.
Og med det siger man altså også, at dem, der sidder på den anden side af bordet og er kommet til Danmark – det kan være, fordi de er flygtet hertil; det kan også være, fordi de selv har haft et ønske om at komme hertil, eller fordi de er blevet familiesammenført – har man sådan set ikke nogen forventninger til, for de behøver ikke gøre en indsats for at integrere sig.
Det er udelukkende byrådet, der bliver målt på, hvor effektive de er til at integrere.
Men hvis man går ind for, at integration er tovejs, som nogle gør her i Folketinget, eller hvis man går ind for, som ministeren gør, at flygtningene selv skal gøre en indsats for at lade sig integrere, så tænker jeg, at det er noget tvetydigt så at have en forretningsorden, der går i den stik modsatte retning.
Og det kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren uddybe sin holdning til.
Men nu er det jo ministeren, der er med til at lave lovene og sikre, hvad det er for en vej, man skal gå.
Der tænker jeg jo, at ministeren som medlem af regeringen kan sætte en dagsorden her og sige, at selvfølgelig skal danskere også kunne vælges til det her.
Og i øvrigt var det Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti, der stod helt alene med det her i Helsingør Byråd.
Det var rigtig, rigtig ærgerligt.
Men i forhold til integrationsrådene vil jeg i det hele taget gerne høre, om ministeren har nogen viden om, om det her med integrationsråd, og at man har den mulighed, er noget, der hjælper på integrationen.
Har ministeren en viden om, om det reelt er noget, der hjælper på integrationen?
Hvad er ministerens holdning til kommunernes mulighed for at oprette integrationsråd?
Inger Støjberg (V), 2018-05-02:
Jeg mener, at integration handler om at tage Danmark til sig og tage det værdisæt til sig, som generationer før os har grundlagt.
Og som der så ligger i spørgsmålet her, er det jo sådan, at vores folkevalgte rundtomkring i de enkelte kommuner selv kan beslutte, om de vil oprette et integrationsråd.
Så vi giver kommunerne en mulighed for at oprette de her råd, når det giver mening, og hvis kommunerne vurderer, at det kan understøtte den integrationsindsats, som de nu ønsker at gøre i kommunen.
Kommunerne har så samtidig muligheden for at bruge rådene, så det passer ind i det arbejde, som man nu har på det her område.
Rådene har en vejledende funktion og er altså ikke givet nogen særlige rettigheder og heller ikke nogen særlige ansvarsområder i lovgivningen.
Men jeg mener også, vi skal stille et krav – et absolut krav – om, at man selv har et ansvar for at lade sig integrere, så længe man nu er her i landet, altså at man tager landet til sig.
Og der mener jeg sådan set at integrationsrådene er et vældig godt instrument.
Som sagt har de ikke nogen særlige beføjelser, der er ikke nogen privilegier, der følger med det her, men det er et rådgivende organ, som kommunerne kan nedsætte, hvis de ønsker det.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-05-03:
Jamen hvis de er at sammenligne med hinanden, mener ministeren, som jo har været minister i en årrække, så virkelig, at de første 4 år som minister sled lige så meget på finansministeren, som 18 års tjeneste som officer i hæren ville gøre?
Altså er 4 år som f.eks. skatteminister og så 18 år med udsendelser til alverdens brændpunkter det samme, hvad angår slid på kroppen?
Kristian Jensen (V), 2018-05-03:
Jeg tror sådan set, at jeg har sagt nogle gange, at vores vederlag som henholdsvis folketingsmedlemmer og ministre er en balance – en samlet pakke, der skal være i balance, bestående af den vederlagserlæggelse, der kommer løbende, og så den pensionsordning, der er.
Der er ingen tvivl om, at vores pensionsordning er mere lukrativ end andres.
Derfor synes jeg, der er en balance mellem de to.
Det, som Vederlagskommissionen kiggede på, var jo, om man kunne ændre balancen, sådan at der var et højere grundvederlag og en lavere pensionsdel.
Det valgte Folketingets partier så ikke at følge, og derfor har vi de regler, der er nu, og dem bakker regeringen op.
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi har regler ligesom alle andre, f.eks. ligesom alle andre overenskomstansatte i staten, der har den samme måde at have en garanti for, at der er et vederlag til børn under 21 år eller 24 år, afhængigt af hvilken aldersgrænse der er aftalt i den konkrete overenskomst.
For det er sådan, at de overenskomstansatte i staten også i deres overenskomster har forhandlet sig til retten til, at der er en børnepension eller et børnepensionstillæg for deres børn.
Det er en del af deres overenskomstmæssige pensionspakke, ligesom det er en del af vores pensionspakke, at vi har en sådan sikring, godt nok på et beskedent beløb, for børn under 21 år, når en minister eller et folketingsmedlem går på pension eller bortgår.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-03:
Også jeg vil gerne takke ministeren for en rigtig grundig gennemgang.
Det, jeg i virkeligheden synes er principielt i den her debat, er, at vi har så mange borgere, der rejser den her dagsorden, og jeg tror, at en af grundene til, at de rejser den her dagsorden, er, at der er uigennemsigtige regler.
Jeg anerkender sådan set ministerens gennemgang i forhold til tjenestemandspensionen, og ja, der er nogle ligheder, der er altså også nogle forskelle, som også hr. Pelle Dragsted har påpeget, men det, jeg synes er problemstillingen her, er tjenestemandspensionen.
Tjenestemænd er jo en uddøende race.
Vi har en masse lukkede grupper af tjenestemænd, og så er der nogle steder, hvor de stadig væk eksisterer, de eksisterer i forsvaret, og de eksisterer inden for politiet, men vi ved jo også, at statens arbejdsgiver har forsøgt at komme af med tjenestemandsansættelsen og sådan set stadig væk ønsker det.
Så jeg har svært ved at forstå, hvorfor vi ikke kan arbejde hen imod en arbejdsmarkedspension, som er gennemskuelig, og som borgerne ude i landet kan forstå, og så kan vi diskutere den konkrete løn, og hvad lønnen så skal være, i stedet for at fortsætte den her debat, som jo vil dukke op igen og igen og igen, fordi folk har svært ved at gennemskue, hvorfor vi skal have en pension som tjenestemænd, og hvorfor vi i øvrigt optjener den hurtigere end almindelige tjenestemænd.
Så det er nok mest en kommentar, men alligevel et spørgsmål til ministeren om, hvorvidt ministeren kan se problematikken i, at det er svært gennemskuelige pensionsforhold, både ministre og menige folketingsmedlemmer har.
Kristian Jensen (V), 2018-05-03:
Jeg synes sådan set, det er meget fair at anerkende – og jeg savner egentlig fra Dansk Folkepartis side en anerkendelse af det – at de vilkår, som nogle portrætterer som værende helt særlige for ministre, nemlig at der er en børnepension og et børnepensionstillæg, rent faktisk er meget udbredte.
Det ville være helt fair, hvis man ville anerkende det i stedet for at tegne videre på et billede af, at der er særlige vilkår for ministre og folketingsmedlemmer, når det er en udbredt ordning, at der i overenskomstmæssige pensionsaftaler er en børnepension og et børnepensionstillæg.
Det synes jeg ville være fair.
Carsten Kudsk (DF), 2018-05-03:
Er ministeren ikke klar over, at tit står en minister på talerstolen og siger til den menige borger: I skal forsikre jer selv; I skal sørge for, at I får dagpenge; I skal sørge for at købe en kaskoforsikring; I skal sørge for at købe en masse former for forsikringsordninger?
Det er jo det signal, vi sender til borgerne.
Så er det jo svært at forklare borgeren det her med, at en ministers børn skal have et eftervederlag, altså i forhold til en pension.
Så sidder jeg og tænker på: Synes ministeren ikke, at det ville være bedre, at man som minister ligesom alle andre valgte at få en forsikringsordning, hvis man gerne ville have, at der skulle være noget til de efterladte, altså ens børn.
Det er korrekt.
Der mener jo jeg at der er en forskel, for man sender et signal, når man siger til folk: Husk nu at sørge for at optjene ret til dagpenge; husk nu at gøre forskellige ting.
Det er det, ministrene siger.
Man siger jo til folk: Sørg nu for at forsikre jer selv.
Så ville det jo være et fint signal, at man som minister sagde: Jeg gør ligesom de borgere, som jeg lovgiver for; jeg sørger for, at der for mine børn er lavet nogle forsikringsordninger.
Synes ministeren ikke, at det ville være fair over for folk?
Kristian Jensen (V), 2018-05-03:
Jeg mener faktisk, at sådan som vores vederlag er skruet sammen i dag, er vores pensionssystem, der er en afspejling af tjenestemandspensionen, rimelig i forhold til den samlede vederlagspakke, der er for at være henholdsvis minister og folketingsmedlem.
Jeg synes faktisk ikke, at det er urimeligt.
Og selv om tjenestemandsbegrebet jo er blevet reduceret meget, så ansættes der stadig tjenestemænd i nøglestillinger i Danmark, fordi det er en kategori, som vi stadig væk bruger i Danmark.
I forhold til det, som hr. Pelle Dragsted startede med at sige, nemlig hvad fradragsprocenten i førtidspensionsfradrag er, vil jeg sige, at der er vores fradragsprocent jo matchet en til en med tjenestemandspensionsfradraget, ikke med overenskomstmæssigt ansatte, for vi er heller ikke overenskomstmæssigt ansatte, vi er svarende til tjenestemandsansatte.
Og derfor er vores fradragsprocent svarende til tjenestemænds.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-05-03:
Mener ministeren virkelig, at politikerembedet er at sammenligne med tjenestemandsembedet, altså en livslang dedikation til det samme arbejde, som der i øvrigt er en masse ulemper forbundet med?
Hvad angår vores arbejdsplads som folketingsmedlemmer, er det trods alt fæstet i grundloven, at vi er sikre på, at vi skal arbejde det samme sted.
Regeringen kan selv beslutte, hvor den har lyst til at arbejde, men skal dog give møde her i salen.
Mener ministeren virkelig, at de to arbejdsvilkår kan sammenlignes med hinanden?
Kristian Jensen (V), 2018-05-03:
Det var jo sådan, at vi på et tidspunkt nedsatte Vederlagskommissionen, der skulle kigge på, hvordan det skulle være, og den kom med sin rapport.
Rapporten indebar bl.a. lønstigning mod en pensionsforringelse.
Der var forskellige meldinger fra Folketingets partier, og det, der blev konklusionen fra Folketingets partier, var, at man ikke ønskede at gå videre med Vederlagskommissionens forslag.
Man kan have forskellige holdninger til, hvordan det var, men der var jo på daværende tidspunkt en diskussion om, om det var en bedre balance end det, vi har i dag.
Jeg vil ikke afvise, at man på et tidspunkt skal kigge på Vederlagskommissionens modeller igen, for det vil skabe en anden form for klarhed.
Derfor gik jeg lidt grundigt ned i detaljerne, både af respekt for forslagsstillerne, men også af respekt for, at jeg synes, at den her diskussion skal føres på et oplyst grundlag.