runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (V), 2017-11-09:
Jeg mener, at der er tale om to vidt forskellige ting, men derudover er der altså en lang række virksomhedsledere i Danmark, som ikke er danskere, men som man har inviteret hertil fra Sverige, fra Norge, fra andre lande.
Jeg kan ikke på stående fod lige komme med en række eksempler, men jeg kommer gerne med dem senere.
Altså en stor del af førende danske virksomheder har nu meget, meget tunge ledere siddende, som ikke er danskere, og som ikke nødvendigvis taler flydende dansk.
Men når det kommer til lige præcis et byråd, mener jeg, at det er endnu vigtigere, at man kan dansk, netop fordi al kommunikation foregår på dansk.
Men i en kommunalbestyrelse foregår alting nu engang på dansk, og så ville det være meget mærkeligt at have en person siddende, som ikke kunne dansk.
Derfor tror jeg heller ikke, at de danske vælgere nogen sinde kunne finde på at stemme en person ind, der ikke kan dansk.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-11-09:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg har hæftet mig ved, at ordføreren meget ofte henviser til erhvervsforhold, og som jeg har forstået det, har ordføreren også en fortid i erhvervslivet.
Nu kunne jeg godt tænke mig at stille sådan et måske lidt spøgefuldt, men dog stadig væk alvorligt og principielt spørgsmål: Ser ordføreren det ikke som lidt underligt, at man eksempelvis i en erhvervsvirksomhed, en privat virksomhed, jo aldrig nogen sinde kunne drømme om på den ene eller den anden måde at lade en person uden forudsætninger stige til tops i de besluttende lag og træffe vigtige beslutninger for virksomheden, men når det handler om demokratiet og kommunekassen, som i mange tilfælde jo er betydelig større end selv store virksomheders, så ser ordføreren ikke noget problem i, at en person uden forudsætninger – altså uden viden og uden at kunne sproget og uden at vide, hvad det handler om – har muligheden for faktisk at komme til tops og bestyre en kommunekasse?
Marcus Knuth (V), 2017-11-09:
Vi kan som sagt godt tage en diskussion, med hensyn til hvor længe ikke-EU-borgere skal have boet i landet, før man har stemmeret.
Men det er ikke det, vi diskuterer i dag.
Derudover – for at svare mere direkte på spørgsmålet – så har jeg fuld tillid til de danske vælgere.
Og hvis der er en kandidat, som stiller op, og som ikke kan ordentlig dansk, så tror jeg, at den fornuftige danske vælgerskare ikke vil stemme en person ind i et byråd, som ikke magter det danske sprog.
Pernille Bendixen (DF), 2017-11-09:
Men mener hr. Marcus Knuth så ikke, at 3 år er en rimelig periode til at få det lært i, og at det er helt rimeligt, at vi stiller et sådant krav til folk, der skal sidde og forvalte i nogle kommuner en ganske stor økonomi, hvilket har direkte konsekvenser for de borgere, der bor i byen?
Marcus Knuth (V), 2017-11-09:
Jamen nu er det jo ikke den debat, vi har i dag.
Men som jeg sagde tidligere, så var niveauet under den tidligere VK-regering, at man som ikke-EU-borger skulle have opholdt sig i 4 år i Danmark.
Det lempede Helle Thorning-Schmidts regering til 3 år.
Det stemte Venstre imod dengang, og det tror jeg indikerer, hvordan vi ser på lige præcis det område.
Men det er nu engang ikke det, som vi diskuterer i dag.
Lige nu diskuterer vi, hvorvidt man skal have bestået Danskprøve 3 for at kunne stemme.
Pernille Bendixen (DF), 2017-11-09:
Hvis hr. Marcus Knuth er delvist enig med Dansk Folkeparti og gerne vil se på det her, hvis man ligesom ser uden om EU-borgerne, er det så noget, vi vil se Venstre fremsætte et lovforslag om?
Marcus Knuth (V), 2017-11-09:
Jamen jeg håber på ingen måde, at der nogen sinde vil blive ført valgkamp på tyrkisk i Danmark, hvor man taler dansk.
Men min pointe her er, at med hensyn til de kriterier, som man kigger på, så er jeg ikke enig i, at man skal sætte kriteriet som en danskprøve.
Man rammer som sagt også – nu vil det ikke ramme direkte – danskere, som på grund af svær ordblindhed ikke ville kunne bestå danskprøve 3.
Vi kan godt kigge på nogle andre kriterier for ikke-EU-borgere, som hvor længe man har opholdt sig i landet osv., og den diskussion er jeg åben over for.
Christian Langballe (DF), 2017-11-09:
Jeg imødeser og forudser, at vi kommer til at tage den her diskussion om nogle år, og at synspunkterne vil være skiftet, og det tror jeg på, fordi jeg synes, at denne udvikling tilsiger, at der i stigende grad vil blive holdt valgkampe på eksempelvis tyrkisk for det tyrkiske kontingent af borgere, der er her i landet.
Det er bare for at sige det, som det er – det tror jeg på.
Så er det bare spørgsmålet, om vi synes, at den udvikling er noget, som vi kan stå model til.
Det har vi jo så her i Folketinget en mulighed for at påvirke.
Marcus Knuth (V), 2017-11-09:
Jo, og det er jo der, hvor jeg har et hundrede procent tiltro til de danske vælgere.
Vi skal ikke begynde at sige til de danske vælgere, at de må ikke det ene, og de må ikke det andet, når det kommer til at stemme.
Altså, det her er jo et frit demokrati.
De danske vælgere skal have mulighed for at stemme så bredt, som de overhovedet kan.
Men overordnet set
frygter jeg ikke, at de danske vælgere vil stemme en person ind, som ikke kan dansk.
Pernille Bendixen (DF), 2017-11-09:
Men de kan jo komme ind i vores byråd, de kan jo komme ind i vores regioner, sådan som reglerne er i dag.
Derfor ville det da være helt rimeligt at sige, at hvis du ikke efter 3 år behersker det danske sprog, så har du ikke mulighed for at påvirke, hvordan økonomien skal forvaltes ude i din kommune.
Så har du ikke mulighed for at tilgodese dit eget parallelsamfund.
Du skal tilgodese kommunens interesser.
Det kan man jo ikke, hvis man ikke kan det danske sprog.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-11-09:
Enhedslisten støtter ikke forslaget fra Dansk Folkeparti.
Jeg synes jo sådan set, at der er blevet sagt mange fornuftige ting af de foregående talere, som også har afvist forslaget.
Ved valg til byråd og regionsråd har vi jo i Danmark lige og almindelig valgret, og ved valg til byråd og regionsråd betyder det, at alle over 18 år med statsborgerskab i et EU-land eller et nordisk land samt udlændinge, som har boet i Danmark i 3 år, har ret til at stemme.
Det synes jeg er klogt.
Jeg har det sådan set også sådan, at jeg synes, det er klogt, at så mange som muligt, der bor her i Danmark, deltager aktivt i vores lokale demokrati.
Jeg tror, at de fleste partier gennem tiden har engageret sig i kampagner for at få flere unge til at stemme, også flere borgere med anden etnisk baggrund.
Jeg tænker, det er en fælles opgave i forhold til at styrke vores folkestyre, styrke vores demokrati, at flere deltager.
Ifølge det her forslag er det så kun de udlændinge, som har bestået en bestemt eksamen, nemlig danskprøve 3, som skal have lov til at stemme ved valg i kommuner og regioner.
Det blev sagt før, men jeg vil godt sige det igen: Danskprøve 3 er faktisk en ret svær prøve.
Den henvender sig især til personer, som har lang en skolegang i bagagen, eller som der står i Udlændinge- og Integrationsministeriets officielle vejledning om prøve i Dansk 3, og jeg citerer: »Målgruppen for prøven er normalt udlændinge, som har en mellemlang eller lang skole- og uddannelsesbaggrund fra hjemlandet.« Hvis vi vedtog Dansk Folkepartis forslag, ville vi altså give mennesker med længere uddannelse en privilegeret valgret frem for mennesker med kortere uddannelse.
Sådan fungerer det danske folkestyre heldigvis ikke i dag.
Rundt omkring i landets 98 kommuner og 5 regioner kæmper vores politikerkolleger og en masse politisk aktive jo i de her uger for at få så mange som muligt til at stemme ved valget den 21. november, og som jeg sagde indledningsvis, synes jeg jo det er med al mulig god grund, fordi vi da skal arbejde for, at flere engagerer sig i demokratiet, ikke færre.
Mennesker, som lever i det danske samfund og har gjort det i flere år, har en stor interesse i at være med til at bestemme, hvordan lokalsamfundet skal indrettes.
Jeg synes jo, at vi på den ene side ofte hører Dansk Folkeparti sige, at integrationen har slået fejl, og på den anden side vil man altså med det her forslag gennemføre nogle regler, der betyder, at færre mennesker med anden etnisk baggrund, som lever i Danmark og er en del af Danmark, får adgang til at få indflydelse på vores demokrati, vores lokalsamfund.
Jeg synes jo, at en del af integrationen – faktisk en ret vigtig del – er, at man engagerer sig i fællesskabet, i demokratiet.
Som sagt støtter Enhedslisten ikke forslaget.
Laura Lindahl (LA), 2017-11-09:
Tak for det.
Dansk Folkeparti ønsker med det her forslag at betinge udlændinges valgret til kommunal- og regionsrådsvalg af, at de har bestået danskprøve 3.
Som argumentation for det her forslag fremføres, at man bliver nødt til at beherske dansk, hvis man vil deltage i det danske demokrati.
Det er sådan set et argument jeg godt kan følge.
Omvendt må man også mene, at det er rimeligt, at folk, som arbejder og betaler skat i Danmark, får en vis medindflydelse.
Når man vil kræve en bestået danskprøve 3, som er dansk på et ret højt niveau, vurderer jeg, at det allermest har karakter af, at man vil udelukke flest mulige udlændinge fra at deltage i valg, og det støtter vi i Liberal Alliance ikke.
Som ministeren har fastslået, kan man jo sagtens tale om internationale forpligtelser.
Det kan man gøre rigtig tit her i Folketingssalen, og det er der blevet argumenteret godt for.
Men når Liberal Alliance ikke støtter det her forslag, handler det faktisk mest om, at vi mener, at danskerne skal bestemme, hvem der sidder i Folketinget, og borgerne i den pågældende kommune skal bestemme, hvem der sidder i byrådet.
Derfor støtter vi ikke forslaget.
Jeg mener ikke, at vi skal have nogen af dem ind i vores byråd.
Derfor mener jeg jo, at vi skal sætte ind, og jeg mener, at vi skal sætte rigtig hårdt ind.
Vi skal stille krav til selvforsørgelse.
Vi skal kigge på boligområderne.
Vi skal gøre rigtig meget for at opløse de parallelsamfund, som vi ser, hvor lige præcis den her kultur hersker.
Så jeg mener ikke, at de skal ind i vores byråd, altså de borgere, som ikke vil det danske samfund.
Naturligvis mener jeg ikke det.
Pernille Bendixen (DF), 2017-11-09:
Tak for det.
Fru Laura Lindahl snakker meget om, at der er en gruppe, som ikke vil lære dansk, som ikke vil det danske samfund.
Der må vi sige, at det jo også er den gruppe, der ikke engagerer sig i lokalsamfundet.
Det er også en gruppe, der vokser.
Og stiller en kandidat op for den gruppe, ja, så er det jo selvfølgelig de stemmer, den kandidat får.
Det er jo ikke danskerne, der stemmer på sådan en person.
Og jo flere af dem, vi får ind i vores byråd, desto sværere, for tror fru Laura Lindahl så, at det vil gavne integrationen eller ikke gavne integrationen?
Laura Lindahl (LA), 2017-11-09:
Men der har vi bare en grundlæggende uenighed.
Hvis der kommer borgere til Danmark og engagerer sig i lokalsamfundet, er det okay, at de her stemmeret, ligesom jeg ville synes, det var okay, at hvis jeg flyttede til Berlin og engagerede mig og integrerede mig, jeg så også havde stemmeret der.
Det er bare en uenighed, som vi bare må konstatere at vi har.
Og så er der jo i dag bare forskel på, om det er regions- og kommunalvalg eller folketingsvalg, for det er jo ikke for danskerne.
Altså, det har vi jo besluttet.
Der er forskel på de to ting.
Christian Langballe (DF), 2017-11-09:
Jeg må bare sige, at jeg kender mange søde udlændinge, det gør jeg faktisk, men det der med at strække det til og så sige: Jamen så skal de have stemmeret i Danmark, synes jeg altså er noget pjat.
Jeg kunne aldrig selv drømme om at kæmpe for det argument, at hvis jeg flyttede til Tyskland, skulle jeg have stemmeret der.
Jeg mener altså, at tyskerne skal afgøre, hvad der sker i deres eget land, ligesom vi kan afgøre, hvad der sker i vores land, og danskerne afgøre, hvad der sker til kommunalvalget.
Altså, det lokale er det nationale og omvendt.
Man kan da ikke sætte den sondring.
Det mener jeg simpelt hen ikke man kan.
Det er Danmark, det her, og det er det også, når vi stemmer til kommunalvalg, så er det Danmark, det drejer sig om, og den nationale ramme forudsætter, at der er et nationalt sprog, og at det sprog tales, og at det er det, der føres valgkamp på.
Sådan er det!
Laura Lindahl (LA), 2017-11-09:
Hr. Marcus Knuth fra Venstre var tidligere inde på et eksempel om en tysk kvinde.
Men der er også eksemplet med en kvinde, som har mødt en mand fra Tyskland eller fra et andet land, som kommer til Danmark.
Det kan sagtens være, at tyskeren ikke kan lære dansk lige så hurtigt som børnene, men han er på grund af børnene engageret i folkeskolen eller i en daginstitution.
Men det er jo bare sådan, at man sådan set sagtens kan være meget demokratisk bevidst, fordi man har en mand eller en kone derhjemme, der er god til at fortælle og oversætte, eller man kan tale engelsk.
Man kan sådan set sagtens være fuldt ud bevidst om demokrati og tale om, hvad man mener om spørgsmål som »Skal det være kortere skoledage eller længere skoledage?« og » Skal der være flere pædagoger eller færre pædagoger?«
Og jeg synes sådan set, at det er rimeligt, at man kan få medindflydelse på det, hvis man er oplyst og er engageret, også selv om man ikke kan tale det danske sprog og ikke kan bestå en danskprøve 3. Men det betyder jo ikke, at jeg ikke anerkender det problem, som hr. Christian Langballe italesætter her; at jeg ikke anerkender, at der er et problem med en befolkningsgruppe i Danmark, som ikke vil lære det danske sprog, på trods af at de har været her år efter år, og som ikke vil det danske demokrati, og det er da et kæmpe problem, som vi skal italesætte, og som vi skal have fokus på at gøre meget mere ved, end vi gør i dag.
Christian Langballe (DF), 2017-11-09:
Jeg tror, at hvis vi bevæger os uden for de her mure og begynder at spørge almindelige danskere, om man skal være dansker for at kunne stille op til kommunalvalget, vil folk svare: Ja, selvfølgelig.
Eller hvis vi spørger, om man skal kunne tale dansk for at deltage i en kommunal valgkamp, vil de sige: Ja, selvfølgelig.
Altså, vi taler om noget, der er så totalt elementært, men at det så alligevel er blevet til en diskussion, er jo på grund af en tosset lovgivning nede fra EU og en dum konvention, vi har tilsluttet os.
Det synes jeg vi skulle tage at få udfordret.
For jeg er ikke så meget i tvivl om, at der går nogle år og vi så vil se, at der bliver ført, og det gør der allerede nu i det små, valgkamp på andre sprog: tyrkisk, arabisk osv.
Og hvad vil man gøre fra dansk side, hvis Erdogan så også begynder at blande sig i den kommunale valgkamp for at få sat en Erdoganvenlig tyrker ind på en borgmesterpost, eller hvad man nu forestiller sig?
Altså, jeg synes, det her åbner for nogle perspektiver, for vi er kommet ind i den fase, hvor indvandringen påvirker tingene på alle punkter.
Derfor bliver vi også nødt til at indrette vores lovgivning, så det slås fast, at der selvfølgelig skal tales dansk i en kommunal valgkamp.
Laura Lindahl (LA), 2017-11-09:
Jamen det er et meget uheldigt eksempel, som hr. Martin Henriksen fremhæver.
Lad os nu se, hvor mange stemmer det giver at føre valgkamp, uanset om man rammer budskabet rigtigt eller forkert, på et andet sprog.
Og så har jeg generelt tiltro til, at man stemmer på nogen, som man mener repræsenterer en.
Hvis man fører valgkamp på tyrkisk og ryger skævt ud med budskaberne, føler man sig måske ikke helt repræsenteret der.
Så jeg synes ikke, det er et sundhedstegn.
I Liberal Alliance vil vi rigtig, rigtig gerne gøre op med den fejlslagne integrationsindsats, der har været i Danmark de sidste 30 år.
Vi vil gerne gøre op med, at der bor borgere i Danmark, som ikke ønsker at lære dansk, som ikke ønsker at integrere sig og lytte til danske politikere.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-09:
Men løsningen er at indskrænke de her menneskers stemmeret, for de er ikke danskere, og det her handler om Danmark, og det handler om det danske folkestyre.
Så der er vi så bare grundlæggende uenige.
Jeg kan ikke lade være med at sige, at den pågældende kandidat fra Liberal Alliance troede, at han førte valgkamp med et bestemt budskab på tyrkisk.
Jeg tror, det var »plads til forskellighed«, han troede, han havde skrevet, men reelt var det »tid til forandring«, hvad man så skal lægge i det; han var ikke selv klar over, hvad det sådan set var, han var med til at videreformidle på et andet sprog.
Men det så jo fint ud, og der var mange med tyrkisk baggrund i den kommune, som sikkert ville stemme på vedkommende.
Så jeg håber, at fru Laura Lindahl og Liberal Alliance vil overveje, hvilke tiltag man kan tage fra Christiansborgs side for at være med til at understrege og gøre det fuldstændig krystalklart, at man selvfølgelig bør føre valgkamp på dansk.
Og når vi har fremsat det her forslag, skyldes det jo også, at når der er folk, som kan stille op uden at kunne dansk, og folk kan stemme uden at kunne dansk, så er der også incitament til, at man i højere grad begynder at føre valgkamp på andre sprog end dansk.
Laura Lindahl (LA), 2017-11-09:
Jeg mener ikke, at det er et sundhedstegn, når der er kandidater – uanset om de er fra Liberal Alliance eller fra andre partier – der fører valgkamp på andre sprog end dansk.
Det er jo lige præcis et udtryk for, at vi har en enorm udfordring i forhold til integrationen i Danmark, og det anerkender jeg og Liberal Alliance meget gerne.
Vi har kæmpe udfordringer, og det er jo det, der er problemet her.
Der er jo næppe nogen, der ville stemme på en, som hverken kan tale eller forstå dansk.
Og problemet er jo, at der er nogle derude, der ikke kan tale og forstå dansk, og det problem skal vi sætte ind over for.
Det er jo lige præcis den fejlslagne integrationspolitik, som DF er gode til at italesætte, gode til at debattere og tage op på dagsordenen, og som vi i Liberal Alliance sådan set også er enige i.
Det er et kæmpe problem, og det er ikke et sundhedstegn, at der føres valgkamp på et andet sprog.
Løsningen er bare ikke at indskrænke de her menneskers valgbarhed eller stemmeret.
Løsningen er at sætte hårdt ind over for, at de ikke kan tale dansk, og hvis de ikke vil det danske samfund, skal vi da også sætte hårdt ind der.
Så vi vil gerne sætte hårdt ind, men bare på en anden måde, end det her forslag vil.
Kaare Dybvad (S), 2017-11-09:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag handler jo om, at vi skal spare på byfornyelsesindsatsen, og det skal vi, fordi vi i en anden sammenhæng har taget nogle initiativer på bandeområdet.
Besparelsen her var ikke Socialdemokratiets idé til at starte med, men det er jo sådan, det nogle gange går, når man laver en politisk aftale.
Så skal man finde finansieringen der, hvor man ikke ville have peget på den i første omgang.
Men altså, hvis jeg skal tage det gode i den her pakke, er det for det første, at vi får forenklet reglerne.
De enkelte kommuner får nemmere ved at søge, og man fastholder en model for egenfinansiering, der gør, at det primært stadig vil være de mindre byer med under 5.000 indbyggere, som vil have bedst mulighed for at søge.
Det synes jeg klart er på positivsiden.
Jeg synes også, det er på positivsiden, at man for det andet får mulighed for at nedrive erhvervsejendomme i byer med over 5.000 indbyggere.
Det er jo ikke nødvendigvis storbyer, fordi man har 5.000 indbyggere.
Det drejer sig lige så meget om en række købstæder rundtomkring i landet.
Man kunne nævne Nakskov eller Korsør eller Sæby eller Skagen eller andre steder, hvor man måske også har oplevet, at erhvervsejendomme står tomme, og at der er nogle facader i hovedgaden, som ikke er lige så livlige og butiksindrettede, som de har været tidligere.
Det er selvfølgelig sundt og fornuftigt, at man også får mulighed for at rive dem ned.
Ja, det er sådan set det, vi har at sige om det.
Jeg tror, det grundlæggende er fornuftigt, at man holder fast i den fordeling, der er mellem land og by, og så må vi tage den besparelse, som også er her, som en del af en samlet aftale.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge: Kan ordføreren nævne et projekt et eller andet sted i landet, som har fået penge fra den her pulje, som kan understrege, hvor vigtig puljen er?
Altså, kan ordføreren nævne et projekt, der har fået penge fra den her pulje?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-09:
Lovforslaget har til hensigt at forenkle lov om byfornyelse og udvikling af byer ved at give kommunerne flere anvendelses- og støttemuligheder.
Dette gøres ved en række tiltag, som ensarter eller harmoniserer refusionsprocenten til 50 pct. for alle typer byfornyelsesprojekter.
Samtidig åbnes der op for, at byfornyelsesaktiviteter såsom fjernelse af skrot og affald ikke kun forbeholdes mindre byer og landområder.
Enhedslisten er som udgangspunkt positive over for at udvide kommunernes muligheder i forbindelse med byfornyelsesprojekter.
Enhedslisten mener dog, at forslaget kan have en meget uheldig slagside til ugunst for landets yderområder.
Den såkaldte harmonisering af refusionsprocenten vil betyde, at projekter i mindre byer og landområder går fra en refusionsprocent på 60-70 pct. til 50 pct.
Vi synes også, det er værd at tage med, at den her ændring på byfornyelsesområdet jo sker, samtidig med at der bliver færre midler til byfornyelse i fremtiden.
Det gør, at det grundlag, der er for det her lovforslag, bliver reduceret, og det er vi meget imod.
Hvis man ser på høringssvarene, kan man jo se, at der er flere af dem, som gør opmærksom på problemerne for kommuner, som ellers havde udsigt til at kunne blive støttet i højere grad.
Skive Kommune skriver: Den øgede selvbestemmelse er imidlertid ikke meget værd, når vi med den nye ramme i praksis har forsvindende små midler at arbejde med.
Det ses som en direkte modsætning til de kræfter, der i øvrigt arbejder for et Danmark i bedre balance.
Citat slut.
Jeg kan godt huske, at Inger Støjberg kom med nogle ændringer, mens hun var boligminister, og ligesom lagde vægt på, at der skulle flere byfornyelsesmidler ud til mindre lokalsamfund.
Der havde vi jo en drøftelse af, om det nu var rimeligt, når der fortsat var et behov for byfornyelse i større byer, og man landede så på, at det måske var okay, at der var landdistrikter, som fik mulighed for f.eks. at sanere ude i så små byer, som man ikke tidligere havde tænkt på at byfornyelsen også skulle ud til.
Så jeg synes ikke, at den her løsning med bandepakken, som går ind og stjæler penge fra byfornyelsen, er god.
Hvor er pengene så?
Der er jo et flertal her i Folketinget, der er på vej til at købe kampfly for 66 mia. kr.
Det beviser jo, at pengene er der et eller andet sted.
Det er et spørgsmål om fordeling.
Vi vil i Enhedslisten meget gerne være med til at prioritere byfornyelsen, og sådan som lovforslaget ligger nu, kan vi ikke støtte det.