runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2020-11-18:
De 7,9 mia. kr. i svaret er altså det, som brugerbetalingen kostede den seneste gang, man har lavet et skøn for det, og hvis man så forestiller sig, at den udgift skal løftes af det offentlige, vil det være det beløb.
Det er behæftet med usikkerhed.
Kan man organisere sig på en anden måde?
Det kan man helt sikkert godt.
Er der noget at hente økonomisk?
Måske, og det vil en analyse jo kunne afdække.
Men der er jo, må man gå ud fra, nok også langt flere, der så vil gå til tandlæge – der er jo det, der er hele formålet – og hvor mange det så er, vil det jo måske være lidt svært at prissætte på nuværende tidspunkt.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-11-18:
Tak for ordet, formand.
Det her er jo et rigtig sympatisk forslag, nemlig at man vil give borgerne større tilskyndelse til at passe på deres tænder.
Folkesundhed i bred forstand handler om, at alle danske borgere er sunde og raske, at de kan passe deres arbejde og deres fritidsaktiviteter, og at de kan leve et godt og rask liv.
Det er en vigtig prioritet hos Venstre, ligesom det er for danskerne i al almindelighed.
Men folkesundhed handler også om, at vi skaber muligheder – og lige muligheder – i sundhedssektoren.
Det betyder, at alle danskere skal have adgang til sundhedsydelser, uanset om det er den udsatte borger på et botilbud, eller det er den administrerende direktør.
Alle danskere skal have råd til at gå til tandlægen, og mange danskere prioriterer da også regelmæssig tandpleje for at bevare netop deres tandsundhed.
I Venstre tror vi nemlig på, at danskerne selv bærer et ansvar for deres tandsundhed.
Danske borgere er fornuftige og rationelle mennesker, der forstår, at regelmæssig tandpleje ikke bare er godt for et langt og sundt liv, men også godt for livskvalitet, for deres muligheder og for deres velvære i al almindelighed.
Desværre er der en gruppe borgere, som af den ene eller den anden årsag ikke kan prioritere regelmæssige tandlægebesøg.
Dem har vi et særligt ansvar for.
Venstre har allerede stået i spidsen for flere af de tilbud, der i dag findes i tandplejesektoren, specielt omsorgs- og specialtandplejen.
Der findes i dag mange tilbud i den kommunale tandpleje til vores udsatte borgere, 8-9 stykker, men på trods af de mange tilbud har vi alligevel udfordringer med at skabe velfungerende tandplejetilbud til vores udsatte borgere.
Det skyldes måske, at bl.a. ansøgningsprocessen for kommunal tandpleje til udsatte borgere er en meget uoverskuelig proces, som er rigid, langsommelig og alt for bureaukratisk.
Det skaber udfordringer for både vores borgere og de kommunale tandplejere.
Det ønsker Venstre at gøre op med.
På foranledning af daværende sundhedsminister Ellen Trane Nørby indgik alle Folketingets partier i februar 2018 en aftale, som skulle tilvejebringe en kortlægning og en analyse af de allerede eksisterende ordninger i tandplejen for de socialt udsatte borgere.
Denne analyse afventer vi stadig væk svaret på her cirka 3 år efter til trods for flere rykkere.
Det er helt uacceptabelt.
Af hensyn til at sikre de bedste og mest kvalificerede tandplejetilbud til vores udsatte borgere mener Venstre, at vi skal bruge de eksisterende rammer til at optimere tilbuddene til vores udsatte borgere.
Vi skal se på tilbudsstrukturen, så vi målretter tandplejeydelserne til grupperne med særlige udfordringer, nemlig vores socialt udsatte.
På den baggrund stemmer Venstre imod borgerforslaget om skattebetalt tandlæge, også på grund af hele finansieringsdelen, som allerede har været afdækket fint af ministeren og af ordføreren for Socialdemokratiet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-11-18:
Tak for det.
I forhold til lige præcis den her analyse, som ordføreren henviser til, tror jeg faktisk, at jeg kan tegne mig som en af dem, der har sendt adskillige rykkere til den forhenværende sundhedsminister for netop at få gang i den her aftale, fordi idéen jo er god, altså at der også skal ske en eller anden form for prioritering.
Deler Venstres ordfører ønsket om, at vi også går i gang med en prioritering, sådan at vi sikrer, at alle faktisk har råd til at gå til tandlæge – der er jo trods alt nogle, der har sværere ved at betale tandlægeregningen end andre – altså at vi faktisk går i gang med en prioritering, sådan at vi også kan aftrappe brugerbetalingen for de borgere, som har sværest ved at betale tandlægeregningen?
Christian Juhl (EL), 2020-11-18:
Det var en rigtig god start, for da startede vi med den gruppe, der har allerallermest behov for at få hjælp til deres tænder, fordi de overhovedet ikke har nogen midler til det.
Det synes jeg var rigtig godt, og det er ved at blive implementeret nu, og derfor passer det som fod i hose til den udvikling.
Det vil sige, at når vi så går i gang nu, har vi aldrig nogen sinde vedtaget en lov uden at være med til at finde pengene i den lov, og det vil vi også gøre den her gang.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-18:
Det var en lidt længere forklaring på, at Enhedslisten så ikke har taget det med ind til finanslovsforhandlingerne, og det vil sige, at man har prioriteret noget andet frem for det, og det står selvfølgelig også en frit for politisk.
Men kan ordføreren bekræfte, at Enhedslisten ikke har taget skattefinansieret tandlægebesøg med ind til finanslovsforhandlingerne?
Christian Juhl (EL), 2020-11-18:
Ja, det er ved at være op over så.
Nu skal vi lige først have vedtaget det her forslag, for de forhandlinger er ret langt fremme, og jeg tror, de fleste af de her penge er ved at være brugt.
Jeg vil ikke stikke nogen blår i øjnene og sige, at det klarer vi lige i finanslovsforhandlingerne ved at knipse med fingrene.
Det må vi se på.
I første omgang synes jeg, det er vigtigt, at vi finder en model, som et stort flertal kan være enige om, for den her ordning skal jo bære langt ind i fremtiden.
Jeg minder om, at sådan noget som Obamacare, som er ved at blive indført i USA, og som delvis risikerer at blive trukket tilbage, jo er noget, jeg ikke ønsker.
Jeg ønsker, at sundhedssystemer er, som vi har det i dag, nemlig at vi alle sammen er enige om, at det er godt og fornuftigt, at sundhedssystemet er skattefinansieret, og at alle har lige ret uanset indtægt.
Det er det vigtigste, og det princip skal vi være enige om.
Så lad os gå i gang, og der har jeg det sådan, at jo hurtigere, des bedre.
Hvor mange finanslove, der skal til for at løse det her problem, er jo et spørgsmål om politisk styrke.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-18:
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre ordføreren om, om det her er et centralt krav, Enhedslisten har til de kommende finanslovsforhandlinger.
Der er jo penge på bordet der, som der kan forhandles om, og er brugerbetaling så et krav, Enhedslisten tager med ind til finanslovsforhandlingerne?
Christian Juhl (EL), 2020-11-18:
Vi mener, at vi kan finde pengene.
Hvor mange år vi skal bruge til at få det indfaset, må vi diskutere i udvalget bagefter.
Jeg tror, vi ligger meget tæt på SF, i forhold til hvor hurtigt det skal foregå, også i forhold til andre.
Og jeg mener rent faktisk også, at der er en mulighed for at spare nogle penge ved at lade skoletandplejen overtage nogle af de voksne kunder.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-11-18:
Bare sådan for god ordens skyld er der forskel på, om man skal foretage en engangsinvestering i en coronakrise, eller om man skal driftsfinansiere brugerbetalt tandlæge med 7 mia. kr. på den lange bane.
Jeg er enig i, at på den lange bane skal vi finde finansieringen, men er Enhedslisten ikke enige i, at det kan vi ikke gøre på én gang, men at det bliver vi nødt til at gøre over en årrække?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-11-18:
Tak for det.
Alt for mange både unge, ældre og socialt udsatte borgere får ikke passet deres tænder, som de bør.
Det fører til dårlig livskvalitet og kan medføre diverse følgesygdomme.
Helt præcis sådan lyder det i borgerforslaget, som vi behandler i dag, og det er som taget direkte ud af SF's sundhedspolitik.
Vi er nemlig helt enige med borgerne i, at brugerbetaling på sundhed er den vægtigste årsag til ulighed i sundhed.
Vi forstår heller ikke, at det er gratis at få gips på et brækket ben, mens det koster kassen, hvis det er sådan, at man knækker en tand eller for den sags skyld får en knækket psyke, som man skal behandles for.
Og vi ved kun alt for godt, at brugerbetaling kan få nogle borgere til at vælge behandlingen fra.
Der er derfor al mulig grund til at arbejde for, at vi gradvis udfaser brugerbetaling på sundhed.
Det er desværre også et meget dyrt projekt, og i SF vil vi derfor også meget gerne prioritere indsatsen, så vi målretter aftrapning af brugerbetaling til helt bestemte indsatser.
Mine forældre er nok den første generation, som har deres egne tænder hele livet.
Det er også vigtigt at huske, at resultatet netop er nået på grund af en målrettet indsats, som vi simpelt hen ikke må tabe igen.
Så meget desto vigtigere er det derfor, at vi formår at opmuntre de unge til at fortsætte med den forebyggende tandpleje, når de går fra ung til voksen.
I SF ønsker vi gratis tandpleje til unge, så vi sikrer, at de gode vaner kan vedligeholdes trods et ofte lille husholdningsbudget.
På samme måde ønsker vi at prioritere forebyggelse af alvorlige tandsygdomme som eksempelvis paradentose eller skade som følge af medicinsk behandling.
Begge dele kan nemlig resultere i følgesygdomme.
Endelig har det været en prioritering for SF at sikre socialt udsatte gratis tandpleje eller tandbehandling – et emne, som vi allerede fik prioriteret på finansloven sidste år, og det er vi rigtig glade for.
Som jeg sagde indledningsvis, skal vi på sigt gøre op med brugerbetaling på sundhed både i forhold til tandpleje, men sådan set også i forhold til psykologhjælp, fysioterapi og den slags.
Det skal vi, fordi brugerbetaling rammer skævt.
Men det er også en bekostelig proces.
SF kan derfor ikke stemme for borgerforslaget, som det ligger her, og det er af samme grund, som andre ordførere har nævnt, men vi vil arbejde videre med et bud på en prioritering af de vigtigste indsatser først, og konkret i forhold til tandbehandling vil det være et fokusområde, når vi snart skal i gang med den samlede handlingsplan for den fremtidige tandpleje og -behandling, at vi prioriterer aftrapning af brugerbetaling til unge og til borgere, som har sygdomme i tænderne.
Stinus Lindgreen (RV), 2020-11-18:
Tak for det, og mange tak til forslagsstillerne, der har formået at samle den nødvendige opbakning til dette meget sympatiske forslag om at indføre skattebetalt tandlæge.
For det er jo ærlig talt mærkværdigt, at hvis du brækker et ben, bliver du naturligvis behandlet uden at skulle have dankortet frem; knækker du derimod en tand, skal du betale.
Det er svært at forklare, hvorfor to typer af skader behandles så forskelligt fra hinanden, og den eneste forklaring er vel, at det er en historisk anormalitet.
Det giver helt oplagt problemer med ulighed i sundhed, fordi indtjening kommer til at afgøre din tandsundhed.
Det skal vi rette op på, ikke mindst fordi vi ved, som flere andre ordførere har været inde på, at tandsundhed har stor betydning for en række andre sygdomme.
Selv om jeg har meget stor sympati for forslaget, kan vi i Radikale Venstre ikke stemme for, fordi det, som andre, bl.a. ministeren, har bemærket, koster mange milliarder årligt, og det skal jo finansieres.
Det kan vi altså ikke i denne form.
Når det er sagt, vil jeg meget gerne være med til at arbejde for at forbedre adgangen til tandlægen.
På sidste års finanslov fik vi jo med, at der skulle gives bedre støtte til socialt udsatte.
Det var et rigtig, rigtig godt og vigtigt første skridt, og det er helt oplagt at se på, om vi kan gøre mere i samme retning.
Vi bør også se på, om vi kan gøre mere for at forbedre overgangen fra børnetandplejen, der jo som bekendt er uden brugerbetaling, til voksentandplejen.
For vi kan se, at rigtig mange unge desværre dropper tandeftersynet, når de selv skal betale.
Hvis vi kan grundlægge de gode vaner i disse år, vil de hænge ved ind i voksenlivet.
Der er altså flere skridt, vi kan tage i retning af et mere retfærdigt system, men vi kan desværre ikke stemme for at gå hele vejen på en gang uden at have finansieringen på plads først.
Tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-11-18:
Tak for det.
I Dansk Folkeparti er vi rigtig glade for, at vi får lov til at debattere det her emne.
Tandlægebehandling er noget, som Dansk Folkeparti har arbejdet med i mange år, og vi har sikret gratis behandling til kræftpatienter ved stråleskader, til folk med Sjögrens syndrom m.m. Vi har stillet forslag om hjælp til folk med aggressiv paradentose, gratis tandlæge til unge og billigere tandlæge til ældre, men desværre har vi ikke kunnet få flertal for det hele.
Så da den tidligere S-SF-RV-regering besluttede at ændre tilskudsordningen til tandlæger og dermed gøre regningen dyrere for mange, skete der et kæmpe skred den negative vej.
Man valgte fra den daværende regerings side at fjerne 300 mio. kr. fra området og gøre det ekstra besværligt at være borger.
Og da man så ikke kunne komme i mål med en aftale på overenskomsten, gik vi kun med til det i Dansk Folkeparti, fordi sundhedsministeren, som dengang var Ellen Trane Nørby, sikrede, at vi fik lavet en ny tandlægereform, hvor det skulle blive billigere at gå til tandlæge.
Desværre er det gået i stå med den her regering.
Vi var langt inde i processen før sidste valg: Der var sat gang i undersøgelser, der blev holdt ordførermøder, og der blev set til andre lande, om vi kunne lære noget derfra.
Men så kom valget, og vi har ikke hørt noget siden.
I Dansk Folkeparti har vi som sagt længe arbejdet med emnet.
Det har været til debat på vores sommergruppemøde, og her var vi enige om, at man skulle se på, hvordan vi sikrer et bedre incitament for den enkelte til at vedligeholde sine tænder.
Idéen er, at du får en større del af din tandlægeregning betalt, hvis du husker at gå til de forebyggende tandlægebesøg.
Samtidig bør sygdomsfremkaldte tandproblemer være gratis, som vi allerede har det i forbindelse med en del diagnoser.
Men det koster penge, og dem skal vi også finde.
Helt gratis tandlæge kan vi ikke sikre, men det er vigtigt at have et incitament til at passe på sine tænder.
Vi har en fin ordning med skoletandpleje og med omsorgstandpleje og med de tiltag, jeg har gjort rede for, og så har vi også støttet den her regerings lov om gratis tandlæge til de mest udsatte.
Men vi ser gerne, ministeren snart sikrer, at vi kommer i gang og ser på, hvordan vi kan sikre, at alt det, vi har hjulpet med gennem barndommen, også sikres i det voksne liv.
For vi ved jo, som det også er nævnt for et øjeblik siden, at dårlig tandstatus kan give andre sundhedsmæssige problemer.
Med det vil jeg runde af, og så vil jeg også kvittere for, at jeg hørte ministeren sige, at vi snarest muligt bliver indkaldt til forhandlinger.
Snarest muligt må jo være lige om et øjeblik, så det vil vi glæde os rigtig meget til.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-11-18:
Det er et meget interessant spørgsmål, og man kunne jo faktisk sagtens kigge på det, i forhold til om det skulle være op til det 25. år, eller hvordan det lige skulle være.
Man kunne også kigge på de kommunale ordninger, der er der allerede i dag.
Altså, nu er der nogle områder, hvor man decideret mangler tandlæger, og det kan man ikke lige løse med et snuptag, desværre.
Det er en mangeårig uddannelse, så det kommer til at trække spor langt ud i tiden.
For det er klart, at sådan noget som bøjletandlæge også er en af de ting, der er udfordringer ved, og det kan også give problemer med alt muligt andet siden hen.
Så jeg synes faktisk, det kunne være interessant både at kigge på det forslag, som ordføreren for SF nævner, men også generelt at kigge på, om der er nogle af vores kommunale ordninger, som måske ikke helt stemmer overens med det, vi egentlig ønsker herindefra.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-11-18:
Men et af de steder, hvor man jo i hvert fald kunne tage fat, og hvor det så også kunne have en langtidseffekt, var jo netop de unge, som kan have en lille smule svært ved at skulle betale den store regning for tandpleje, når de går fra børn og unge-tandplejen og så skal ind i voksentandplejen.
Kunne ordføreren se en idé i, at man faktisk videreførte børn- og ungetandplejen for unge studerende, sådan at de havde mulighed for at vedligeholde deres tandpleje og dermed også den gode vane og måske undgå at blive nogle dyre patienter i fremtiden?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-11-18:
Ja, og det er jeg helt enig med ordføreren for SF i.
Vores sundhedsordfører, Martin Geertsen, var egentlig ret godt inde over det, da vi havde det her med skattebetalt tandlæge til udsatte borgere.
Og det er netop rigtig vigtigt, at vi får kigget på de her mange tilskudsordninger, der er, som er meget uigennemskuelige, vil jeg sige – nu har jeg kun kigget det meget hurtigt igennem, for jeg sidder ikke med området til daglig.
Men det er meget nærliggende, at vi får kigget det her igennem – det er jeg helt enig med ordføreren for SF i.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-11-18:
Enhedslisten siger, at de støtter forslaget, og jeg er sådan set enig i, at det på den lange bane skal være gratis at gå til tandlæge, men som der står i notaterne til forslaget, er det 7 mia. kr., vi skal ud at finde.
Så er Enhedslisten enige i, at det gør man ikke lige i ét hug, men at det netop kræver en længere aftrapningsperiode og måske ovenikøbet også en prioritering af, hvad det er for nogle indsatser, der skal være gratis i første omgang?
Simon Kollerup (S), 2020-11-18:
Jeg forstår godt problematikken, og den knytter sig jo meget til det her med ikke at kunne krydse de interne kommunegrænser imellem de syv nordjyske kommuner og for så vidt også grænserne op til det nordjyske område.
Jeg vil bare minde om, at der i den forbindelse jo hurtigt blev indgået en trepartsaftale om en særlig pendlerlønkompensation, som hjælper virksomhederne med fortsat at kunne afholde løn til de medarbejdere, der ikke kan komme ind over kommunegrænserne, og dermed har de også tilsvarende stærkere muskler til at kunne have medarbejdere inde via f.eks. lokalaftaler, som jeg forstår der bliver lavet rundtomkring, og det synes jeg kun er godt.
Magnus Heunicke (S), 2020-11-18:
Jeg synes det er sådan en alt andet lige-diskussion, som er meget, meget vanskeligt at gå ind i.
Men Folketinget har jo heldigvis nedsat et ekspertudvalg, der skal se på håndteringen af det, og der må vi jo se på det, ligesom vi i foråret havde en debat om, om vi lukkede for meget ned i foråret.
Det må vi så diskutere, når vi bliver klogere på de tal, vi får ind.
Men den vurdering må så foretages i forhold til risikobillede, der var, altså om det risikobillede faktisk var reelt, og om det krævede, at man handlede dengang, vi havde det risikobillede.
Hvis det – forhåbentlig – viser sig, at cluster-5 er uddød, så vil det kun være glædeligt og godt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-11-18:
Tak for svaret.
Det var næsten som forventet, nemlig at der er generelle hjælpepakker, og at der er den lønkompensationsordning, der er lavet.
Men der er jo en række virksomheder, som er ved at arbejde solen sort for at levere de ordrer, de har i ordrebøgerne, og for hvem omsætningsnedgangen forhåbentlig ikke bliver ret stor, men som, fordi de medarbejdere, de skal bruge, ikke kan få lov at komme ind på virksomheden, står og mangler en tredjedel eller måske halvdelen af deres medarbejdere.
Jeg har kendskab til, at der er virksomheder, der så har lavet lokalaftaler med fagbevægelsen om, at der bliver arbejdet ekstra timer, og det er selvfølgelig ikke til en normal timeløn.
Det er jo ikke verdens største overraskelse.
Det betyder, at der er virksomheder i det nordjyske, der lige nu og her gør alt, hvad de kan, for at sikre, at de leverer de ordrer, de er forpligtede til at levere, ikke bare for at undgå en bod, men for at sikre en kunderelation, sådan at kunden kan stole på, at når kunden laver en aftale med dem, så overholder de deres leveringsbetingelser, og kunden kan trygt indgå ordreaftaler med dem igen.
Det kæmpes der med dag og nat.
Men en virksomhed, som får stigende lønomkostninger og ikke har en omsætningsnedgang, er jo ikke omfattet af de generelle hjælpepakker.
De kan se ind i, at de forhåbentlig kan holde skindet på næsen omsætningsmæssigt, men de får på eksempelvis lønomkostningerne en ekstra udskrivning, og den kan være ret stor.
Det er der ikke noget i de generelle hjælpepakker der tager højde for, og det er jo derfor, at mit spørgsmål går på, om regeringen vil kompensere for de meromkostninger.
Der er lønomkostningerne jo nok den allerstørste omkostning, og derfor er spørgsmålet helt centralt: Vil ministeren være med til at finde en model, hvor de virksomheder – og det er særlig produktionsvirksomheder – som oplever stigende omkostninger, fordi dygtige medarbejdere ikke må komme ind på virksomheden, kompenseres for de stigende lønomkostninger?
Preben Bang Henriksen (V), 2020-11-18:
Bare for at følge op: Det lyder godt, at vi trods alt får en eller anden besked her en af de kommende dage.
Det tror jeg mange nordjyder er glade for, for forholdet må jo være det – og det går jeg ud fra at ministeren er enig i – at intensiteten i indgrebet har lidt at gøre med graden af sikkerhed.
Er man usikker, er det jo så voldsomt et indgreb, at man burde holde sig fra det.
Først hvis man har en temmelig stor sikkerhed for, at her er noget at hente, skal sådan et indgreb opretholdes – men som sagt: helst ikke, eller under ingen omstændigheder, vil jeg sige, 5 minutter mere end højst nødvendigt.
Magnus Heunicke (S), 2020-11-18:
Jeg vil sige en stor tak til befolkningen i Nordjylland, som lader sig teste og hjælper til med at få det klaret.
I forhold til faren er minkene også elimineret nu.
Så snart jeg har dem, vil jeg dele dem med Folketinget og borgmestrene og selvfølgelig offentligheden.
Karsten Lauritzen (V), 2020-11-18:
Selv dygtige embedsmænd kan jo tage fejl – det har jeg selv oplevet som skatteminister – ikke med vilje, men det kan ske.
Derfor undrer det mig, at sundhedsministeren og regeringen, inden man tog en så menneskeligt og økonomisk voldsom beslutning som at lave nedlukning af syv kommuner med 280.000 mennesker, ikke fik en second opinion, en anden vurdering.
Vi ved jo i hvert fald i dag – det var min oplevelse af høringen – at den begrundelse, som sundhedsministeren og statsministeren har brugt, nemlig frygten for den her mutation, cluster-5, er overdrevet; den skal man ikke være voldsomt bekymret for.
Så er der minkmutationer og andet, men nu er minkene så væk.
Derfor vil jeg igen spørge: Er det vitterlig nødvendigt at have lukket så voldsomt ned i Nordjylland?
Magnus Heunicke (S), 2020-11-18:
Jeg var også til stede ved høringen, og det er jo ikke en korrekt beskrivelse, at det var ubegrundet – det er ikke korrekt.
Det er rigtigt, at der er en faglig diskussion; det er der om mange elementer.
Der var også, som hr. Karsten Lauritzen nok hørte, en debat om, om den her virus er luftbåren eller ej.
Men at virus i et stort minkreservoir er en alvorlig trussel, mener jeg der var fuldstændig klar enighed om på høringen, lige såvel som at virus kan mutere.
Faren ved cluster-5 er der uenighed om – hvor stor fare er der? – men at virus kan mutere og også muterer i en cluster-6- og 7- og 8-variant, mener jeg der er en meget klar tværfaglig enighed om, både i Danmark og i udlandet og blandt de eksperter, der var med på høringen.
Når vores styrelser er kommet med den indstilling, har regeringen fulgt den, og som jeg sagde til hr. Preben Bang Henriksen: I det øjeblik de når ned i laboratorierne og får et svar på de prøver, som er blevet taget i Nordjylland, og de svar gør dem mere trygge, jamen så er vi klar til at åbne op igen.