runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katrine Robsøe (RV), 2025-04-22:
Tak for det.
Først og fremmest lad os så slå fuldstændig fast, at status quo, som det er i dag, i hvert fald ikke er en mulighed bare at fortsætte med.
Vi står med enorme udfordringer i forhold til de klimaforandringer, der er, og den påvirkning, det har på vandmasserne, både det vand, der kommer nedefra, det vand, der kommer fra siderne, og det vand, der kommer fra oven.
Derfor er vi også nødt til at sørge for at kigge meget anderledes på, hvordan vi løser de her udfordringer, end vi har gjort tidligere.
Bare at overlade den enkelte grundejer til selv at skulle finde løsninger hver for sig synes jeg heller ikke er den korrekte måde at gå frem på, og det synes jeg også vi indtil videre har ladet dem stå for meget alene med indtil nu.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at vi er med i den aftale og nu står med det her lovforslag, der rent faktisk gør os i stand til at finde samfundsøkonomisk ordentlige løsninger, der giver kollektiv mening for de store områder, som er påvirket.
Det er jo ikke ganske få boligejere, der bliver påvirket af det stigende grundvand, det er enormt mange.
450.000 boliger bliver berørt af det her, og derfor er det, vi er nødt til at sørge for også at kigge samfundsmæssigt på det.
I Radikale Venstre støtter vi derfor også lovforslaget og ser naturligvis frem til udvalgsbehandlingen og afklaringerne derunder.
Mette Thiesen (DF), 2025-04-22:
Nu ved jeg jo så, at ordføreren er noget, der er grænsende til at være kloakeringsekspert, fordi ordføreren har arbejdet med det.
Derfor er det klart, at når ordføreren har sådan nogle gode pointer, lytter jeg bestemt også.
Så tak for også at anføre det.
Jeg synes, der er mange ting i det her lovforslag – som jeg sagde: 95 pct. – som er super, super godt, og så er der lige nogle småting, vi skal have kigget på.
Der stiller jeg i hvert fald en masse spørgsmål, jeg håber også, at ordføreren stiller en masse spørgsmål, sådan at vi alle sammen kan blive klogere på, hvordan vi gør det her forslag helt perfekt.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-22:
Det var egentlig bare det, som var min store bekymring, hvor jeg bliver nødt til at love, at jeg stemmer for de fornuftige ting og ikke de dårlige ting, for livet i byerne og livet på landet ikke det samme.
Der er sådan en eller anden forståelse af, at betalingen for spildevand og drikkevand ligesom sker til den samme kasse.
Der, hvor jeg kommer fra, kan man jo altså godt have sin egen vandboring, enten sin helt egen eller en fælles, og så tænker jeg bare, om den virksomhed så må dele sine oplysninger med spildevandsvirksomheden.
Er der ikke noget GDPR og noget med personfølsomme oplysninger?
Der er nogle juridiske spidsfindigheder.
Ja, det er godt forslag, men det er bare ikke gjort ordentligt færdigt.
Henrik Frandsen (M), 2025-04-22:
Tak for ordet, formand.
Klimaforandringerne er ikke længere et fremtidsscenarie.
De er en del af vores hverdag, en virkelighed, hvor konsekvenserne ikke kun rammer i overskrifterne, men direkte påvirker danskernes hverdag og liv, både med oversvømmede kældre og gennem stigende pres på vores infrastruktur.
Særlig i byområder er terrænnært grundvand blevet en alvorlig, men ofte usynlig udfordring, en stille trussel, der kalder på tydelig og langsigtet handling.
Derfor er det positivt, at vi i dag førstebehandler dette lovforslag, som skal give både kommuner og spildevandsforsyningsselskaber de nødvendige redskaber til at tage fat om det store problem.
Ifølge analyser er op mod 450.000 bygninger i Danmark placeret med under 1 m til grundvandsspejlet i store dele af året.
Det er ikke holdbart, hverken for de mennesker, der bor i husene, eller for samfundsøkonomien.
Derfor skal vi væk fra dyre individuelle lappeløsninger og i stedet satse på fælles samfundsøkonomisk bæredygtige tiltag.
Med det her lovforslag sker der tre væsentlige ændringer.
For det første får kommunerne ansvaret for at udpege de områder, hvor grundvandet udgør en risiko for bygninger og infrastruktur.
For det andet forpligtes spildevandsforsyningsselskaberne til at gennemføre kollektive grundvandssænkende foranstaltninger i disse områder, hvis det er samfundsøkonomisk hensigtsmæssigt.
Og for det tredje kan indsatserne takstfinansieres, så regningen bæres solidarisk gennem spildevandstakster, præcis som vi kender det fra andre områder.
Lovforslaget, som vi behandler her, balancerer klogt mellem handlekraft og hensynet til både miljø, grundvandsressourcer og de borgere, der er direkte berørt.
Samfundsøkonomisk klimatilpasning handler grundlæggende om, at det skal være billigere at forebygge end at lade stå til.
Med det udgangspunkt sikrer vi, at investeringerne sker lige præcis der, hvor det giver mest værdi, og hvor det gavner de fleste borgere.
Vi mener, at der er tale om en fornuftig og fremtidssikret model, en model, der giver mulighed for rettidig omhu og for at handle der, hvor behovet er størst.
Moderaterne kan støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-04-22:
Qujanaq.
Mange tak for ordet.
Grunden til, at vi tager ordet her i dag, er, at det er det vigtigste lovforslag, som vi har fra grønlandsk side på nuværende tidspunkt, og det er en sag, som vi følger meget, meget tæt.
Der er blevet stillet en lang række spørgsmål fra Grønlandsudvalget, men også fra Socialudvalget, og vi er også i dialog med socialministeren om den her sag i forhold til at få afdækket alle de små huller, som der måtte være i det her lovforslag, og det synes vi er vigtigt at få afdækket.
Så er der hele spørgsmålet om det her med, at det jo sådan set er kommunalbestyrelserne, som skal til at tage stilling til de her sager på ny, når det er sådan, at der er blevet lavet en ny test, hvor man har taget hensyn til grønlandsk sprog og kultur, og derved er der heldigvis også nogle gode takter i det her lovforslag, som vi bakker op omkring.
Men vi er stadig væk i dialog med ministeren og med ordførere der, hvor vi mener at det giver mening, og vi bliver ved med at presse lidt på, for at det her lovforslag bliver så godt som overhovedet muligt.
Med det vil vi gerne sige tak.
Qujanaq.
Thomas Monberg (S), 2025-04-22:
Tak, formand.
Kære formand, og kære kollegaer, på vegne af Socialdemokratiet vil jeg gerne kvittere for fremsættelsen af dette vigtige lovforslag.
Lad mig starte et personligt sted: Jeg har selv prøvet at få oversvømmet min kælder.
Det var en voldsom oplevelse, ikke bare fordi det skabte store praktiske problemer, men også fordi det satte sig i baghovedet på mig.
Det var simpelt hen ikke en tryg oplevelse eller følelse af bagefter.
Derfor ved jeg sådan set godt, hvordan det føles, når vand pludselig ikke er der, hvor det burde være, og hvor det skal være.
Det er jo desværre ikke en enestående oplevelse, jeg har haft.
Flere og flere danskere oplever, at vandet stiger, og det sker ikke kun ude ved kysterne.
Det sker også nedefra med forhøjet grundvand, som fylder i kældre, beskadiger bygninger og ødelægger værdier.
Lad os være ærlige: Det her er ikke noget, man kan løse alene.
Forhøjet grundvand stopper ikke ved hækken, og det respekterer ikke matrikelgrænser.
Derfor er det afgørende, at vi løfter denne udfordring i fællesskab som samfund.
Med dette lovforslag gør vi netop det.
Kommunerne får pligt til at planlægge indsatsen, og spildevandsforsyningsselskaberne får ansvar for at udføre grundvandssænkende foranstaltninger der, hvor det er samfundsøkonomisk fornuftigt.
Det er en kollektiv løsning på et fælles problem, og det er klart det stærkeste, vi kan gøre.
Vi gør det på en måde, hvor vi også beskytter vores sårbare grundvandsressourcer og sikrer gennemsigtighed i beregninger og beslutninger.
Med »Klimatilpasningsplan 1« har regeringen lagt en ambitiøs retning for at sikre Danmark mod klimaforandringerne, og det her er en vigtig del af det arbejde.
For os i Socialdemokratiet handler det om tryghed.
Det handler om, tryghed i eget hjem, tryghed for vores natur og tryghed i, at vi som samfund tager ansvar og rykker sammen, når det gælder.
Derfor vil vi hele tiden se på eventuelle løsninger af de problemer, vi som borgere og samfund står med.
Socialdemokratiet bakker fuldt op om lovforslaget og ser frem til den videre behandling.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (LA), 2025-04-22:
Det handler ikke kun om en smule fugt i kælderen eller våde haver, men om ødelagte fundamenter, skader på ejendomme og store værditab, som rammer familier på tværs af Danmark, og det bliver kun værre, i takt med at klimaet ændrer sig.
Indtil nu har det været op til den enkelste Husejere at finde dyre og ofte ineffektive løsninger.
Med de nye regler kan der fremover laves store, fælles og målrettede indsatser, i stedet for at hver enkelt grundejer skal stå alene og betale for sin egen halvdyre lappeløsning – og nej, det er naturligvis ikke noget, der skal betales af alle skatteborgere.
Forslaget er brugerfinansieret, og regningen lander kollektivt hos boligejerne i de områder, hvor indsatsen udføres.
Det er sund fornuft, det er effektivt, og det er nødvendigt.
På landsplan taler vi om op mod 450.000 boliger, der er beliggende i områder med højt grundvandsspejl, og regningen for de samlede løsninger kan ende på op mod 60 mia. kr. over de kommende mange år.
Men det er en investering i tryghed, i værdier og i at kunne sove roligt om natten.
I Liberal Alliance mener vi, at borgerne skal kunne tage ansvar, men vi skal også give dem værktøjerne til at gøre det.
Med lovforslaget, som vi behandler i dag, kommer de værktøjer på plads, for med lovforslaget giver kommunerne pligt til at planlægge håndteringen af terrænnært grundvand i spildevandsplanerne, og spildevandsforsyningsselskaberne får pligt til at håndtere terrænnært grundvand, hvis det er samfundsøkonomisk hensigtsmæssigt.
Samtidig bemyndiges ministeren til at fastsætte de nærmere regler for kommunernes planlægning samt regler for, hvordan den samfundsøkonomiske konsekvens skal vurderes af spildevandsforsyningsselskaberne.
Ændringerne i vandforsyningsloven skal give mulighed for at foretage de grundvandssænkende indsatser, og ændringerne i lov om betalingsregler for spildevandsforsyningsselskaber m.v. skal gøre det muligt at takstfinansiere opgaven.
I Liberal Alliance bakker vi op om lovforslaget.
Det er fornuftigt, at kommunerne får ansvaret for håndteringen af terrænnært grundvand, da de igennem deres planlægning er i stand til at identificere problemområderne.
Vi ser frem til, at vi nu gør det lettere at klimasikre byområder, så de cirka 450.000 boliger i Danmark, der er truet af højtstående grundvand, er bedre rustet til at håndtere fremtidens udfordringer.
Grundejerne skal ikke stå alene, og med dette lovforslag sikrer vi os, at det ikke bliver tilfældet.
Tak for ordet.
Marianne Bigum (SF), 2025-04-22:
Mange tak.
Concito har vurderet, at op imod en tredjedel af Danmarks landmasse potentielt vil blive påvirket, og Cowi har i en analyse for Real Dania anslået, at uden manglende handling vil vi i Danmark om 100 år have udgifter på 43 mia. kr. om året til udbedring af skader på grund af oversvømmelse.
Vi ser det allerede udfolde sig; skaderne fra de seneste års stormfloder har været skræmmende.
Vi ser også byområder, som har problemer med højtstående grundvand, og det er et problem, der kun vil blive større, i takt med at klimaforandringerne tager fat.
Der er brug for handling, for med de tiltagende klimaforandringer er det desværre ikke sidste gang, vi kommer til at opleve omfattende skader med de stigende vandmængder, som kommer både fra oven, fra siden og nedefra.
Derfor vil jeg og SF gerne gentage vores kraftige opfordring til regeringen om at komme i gang med at få udarbejdet en samlet national klimatilpasningsplan, der skal indeholde konkrete løsninger og finansiering - det haster.
Vi behandler i dag et lovforslag, som er en udløber af en aftale, vi har indgået med regeringen, og som er en del af det nødvendige, der skal gøres, men altså ikke hele løsningen.
Lovforslaget, vi behandler, vil give mulighed for, at spildevandsforsyningsselskaberne kan investere milliarder i kollektive løsninger de steder, hvor det er samfundsøkonomisk hensigtsmæssigt.
Konkret giver vi med det her lovforslag spildevandsforsyningselskaberne mulighed for at sikre hele byområder mod oversvømmelser fra terrænnært grundvand, fremfor at hver enkelt grundejer står alene med opgaven.
Virkningen af aftalen vil i meget høj grad komme til at afhænge af udformningen af bekendtgørelsen som samfundsøkonomisk hensigtsmæssighed.
For SF er det vigtigt, hvilke fordele og ulemper der kan indregnes, f.eks. naturværdier, og hvordan indregningen af fremtidige fordele sker, herunder hvilke prisstigninger der indregnes for de bygninger og andre aktiver, der beskyttes.
Endvidere mener SF, at der er grund til at tage denne bekymring om beregningernes kompleksitet, der kommer til udtryk i flere høringssvar, alvorligt.
Det, vi hører, er, at kravet om detaljerede samfundsmæssige beregninger i praksis hæmmer indsatsen, når det gælder øvrig klimatilpasning, og at det er en medvirkende grund til den begrænsede indsats på området.
Det kan der derfor være god grund til at se på om kan gøres mindre bureaukratisk.
Derfor er vi også glade for, at ministeren har givet tilsagn om, at vi i forligskredsen bag den her aftale kommer til at have en drøftelse om den kommende bekendtgørelse, inden den udsendes.
Som sagt er den her aftale et skridt på vejen, men det er også tydeligt, at der skal mere til, og at der er brug for en national handlingsplan for klimatilpasning.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-22:
Hvis vi laver lovforslag for 8 pct. af befolkningen herinde, får vi rigtig mange lovforslag.
Selvfølgelig giver det mening; der er nogle folk, der kommer i klemme her.
Vi kan godt se idéen i det, men når man ser ned i økonomien, i forhold til hvem det her gavner, så gavner det spildevandsrensningsanlæggene.
Det er dem, det gavner.
Og jeg kan godt være bekymret for, at det er et fænomen, fordi man ikke har gidet at gøre kloakkerne tætte, og så får man en minister til at gøre noget nu.
Jeg tror, at det indtil næste valg er socialdemokrater, der stadig sidder på de fire største byer.
I de fire største byer er der nogle kloakmestre, som kommer til at få gavn af det.
Jeg siger ikke, at Venstre er blevet socialdemokrater.
Jeg siger bare, at det her er et lovforslag, der i hvert fald ikke gavner dem ude på landet.
Erling Bonnesen (V), 2025-04-22:
Jeg hørte rent faktisk efter, og det er også derfor, jeg lige har et par opfølgende spørgsmål.
Ordføreren har et enkelt eksempel, og her er det jo 450.000 ejendomme, vi sådan set tager hånd om, og det er jo fint; i et lovforslag vil der altid være et enkelt lille bitte hjørne, og sådan vil det altid være.
Jeg må sådan set bare konkludere på den måde, og jeg har så også et spørgsmål: Kan ordføreren egentlig sige noget om, at det sådan set er godt, at vi kommer med det her lovforslag og hjælper i forhold til 450.000 ejendomme?
Og så må vi kigge på de andre hår i suppen i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-22:
Så skulle hr. Erling Bonnesen have hørt efter, for det var faktisk det, jeg startede med at sige.
Jeg har lært herinde, at man skal sige det positive først, så jeg sagde faktisk, at det er et rigtig godt lovforslag, lige til vi kommer til håret i suppen, som er, at der er nogle, der skal betale meget mere for det end andre.
Det giver ingen mening, synes vi i Danmarksdemokraterne.
Jeg skal faktisk også betale.
Jeg har et nedsivningsanlæg.
Jeg har faktisk ikke engang offentlig kloak, men jeg kommer også til at betale.
Hvad med dem, der har en privat vandboring?
De skal så betale en afgift i forhold til 170 m³ hvert eneste år.
Der bliver aldrig drænet i de områder, så finansieringen er det eneste hår i suppen, jeg kan finde.
Vi kan forhåbentlig godt nå at finde en bedre løsning på det.
Erling Bonnesen (V), 2025-04-22:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at det mere handler om finansieringsdelen af det.
Vil det egentlig sige, at ordføreren sådan set er enig i selve grundidéen i lovforslaget?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-22:
Forsikringerne løser det jo nu, så det kan man bare blive ved med.
Men virkeligheden er jo sådan, at hvis man nu gør det efter omkostningerne, altså hvis man laver en dræning, skal man også kunne lave en beregning og et kort, der viser den her dræning, og så kan man finde ud af: Hvad har omkostningen været i det her område?
Den har været x kr.
Så kan man finde ud af: Hvem bor der, og hvor mange kvadratmeter har de på matriklen?
Så dividerer man det, og så er det jo lige for alle.
Og jeg ved godt, at det gør ondt, når det er en skat, men en afgift – bliver jeg nødt til at sige til Socialdemokraterne – rammer jo ens, uanset om man kalder den en skat eller en afgift.
Lige nu laver man fra Socialdemokraternes side en afgift, der rammer børnefamilier hårdere end ham den enlige mand, der bor ved siden af, og de får beskyttet den samme værdi.
Det giver ingen mening.
Thomas Monberg (S), 2025-04-22:
Jamen så kan jeg jo lidt konkludere, at det, ordføreren kigger ind i, er en beskatning.
Rammer en beskatning lige i det her samfund?
Men tilbage til det her.
Vil ordføreren lade de her grundejere, som vi prøver at hjælpe med det her lovforslag, i stikken, eller er der nogle løsninger, som ordførere kan komme frem med, som er bedre end det her, og hvor vi gør det sammen, gør det fælles?
Vi anerkender, at hvis vi dræner ét område, løber vandet ind ved siden af, hvis der ikke er drænet.
Men vi kunne gøre det sammen, altså så man ikke skal vurdere, hvad prisen er lige præcis til den enkelte, men så vi i fællesskab løser det, ligesom når vi er medlem af et forsikringsselskab.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-22:
Nej, men det kan ordføreren for Socialdemokraterne heller ikke, for det er jo sådan lagt lidt op til forhandling.
Det skal man først finde ud af senere.
Det kommer som en betænkning.
Så det kommer ministeren vel med nogle gode forslag til på et tidspunkt.
Jeg har været inde at kigge i al den gamle lovgivning – det er fire eller fem lovgivninger, jeg har været inde at kigge i – og der står det faktisk heller ikke.
Så jeg må gå ud fra, at i forhold til samfundsværdi er det drænvand, som ødelægger bygninger.
Det er ikke regnvand, vi snakker om, for det har vi fået at vide i alle de gennemgange, vi har haft.
Det er drænvand.
Så kan det kun være bygningsdele, siger jeg som gammel entreprenør.
Ja, så er det der, hvor der er flest af dem.
Men så skal ordføreren for Socialdemokraterne bare være klar over, at der jo også er industriområder, hvor der kun er spildevandsføring, fordi vi har lært, at vi skal hælde det ud på markerne, så det kommer hurtigere ned.
Hvis der bliver drænet derude, er der en kæmpe samfundsværdi, også mere end det koster at lægge en ny ledning.
Så det er ikke gennemtænkt.
Hvis man nu lavede en skat og beskattede i forhold til de værdier, der blev dækket, så var høj og lav ens for loven.
Det er man ikke her.
Her er man åbenbart en paria, hvis man har mange børn.
Thomas Monberg (S), 2025-04-22:
Tak for den belæring af, hvad det er at være socialdemokrat.
Det er jeg rigtig glad for at ordføreren lige fortalte mig.
Men nu kom ordføreren ind på nogle forskellige ting, bl.a. at der var bedre løsninger og sådan noget, og dem vil jeg da gerne høre lidt flere af fra ordføreren, når vi skal sætte os sammen – så er det da altid rart at vide, hvad vi skal gøre her.
Det vil sige, at der også skal laves nogle vurderinger bagefter, for det giver jo ikke mening, hvis man individuelt kan gøre det billigere.
Det er jo også det, der lagt ind i det her.
Kan ordføreren komme lidt nærmere ind på nogle af de ting?
Erling Bonnesen (V), 2025-04-22:
Tak for det.
Vi ser ind i en fremtid med risiko for stadig mere ustadigt vejr, mere regn, mere blæst og mere stigende grundvand, og det kan jo skabe problemer for mange danske boligejere, som vi jo også allerede er vidne til.
Derfor skal vi også tænke langsigtet for at forberede vores byer på fremtidens klima og de her udfordringer.
Alternativet ved ikke at gøre noget ved det er jo, at det bliver både dårligere og dyrere for den enkelte, som bliver berørt.
I Danmark har ca. 450.000 bygninger mindre end 1 m ned til grundvandet mere end 80 pct. af året, og dette lovforslag har til formål at gøre det muligt at lave nogle kollektive løsninger, som kan sænke det terrænnære grundvand i de byområder, hvor det er relevant.
Hermed bliver det muligt at lave langsigtede løsninger de steder, hvor det også giver samfundsøkonomisk mening, og hvor det er hensigtsmæssigt.
På denne måde kan man hjælpe folkene i de områder, der kæmper med vand i kælderen, som vi også allerede har hørt om, og skader på fundamenterne og mange andre ting.
Kort og godt kan man sige, at det er sund fornuft, og derfor støtter vi i Venstre også lovforslaget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-22:
Så vil jeg godt lige læse noget op, for så giver det jo mening, at der står i lovforslaget, at lovforslaget »vil medvirke til en bedre drift af spildevandsanlæg« og mindre forbrug af energi på spildevandsanlæg.
Så det problem, det her lovforslag løser for ministeren, er, at de store byer ikke har sørget for at holde deres kloakker tætte, og nu giver man dem lov til at dræne grundvandet så langt ned, at nu får man ikke det vand ind i rensningsanlæggene.
Er det ikke fuldstændig korrekt?
Man ved, at de er utætte, og nu dræner man dem, sådan at der ikke kommer vand ind, og derved sparer man i rensningsanlæggene.
Magnus Heunicke (S), 2025-04-22:
Jeg tror ikke, at jeg kan genkende, at det skulle være hele formålet med lovforslaget.
Jeg synes, at jeg har redegjort temmelig grundigt, ligesom mange ordførere også har – og det gjorde hr. Kim Edberg Andersen også selv – for hovedformålet med det her lovforslag.
Men når der var et spørgsmål til, hvad der er sammenhængen med kloaknettet, så er der rent faktuelt den sammenhæng, som jeg nævnte her.
Formålet er at hjælpe de hundredtusindvis af familier, der bor i huse, og som kæmper med, at de har vand i kælderen, og at vandet stiger op.
De er prisgivet, hvis ikke de får noget fælles hjælp.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-22:
Der er slet ingen tvivl om, at Socialdemokraterne har ændret mening om rigtig mange ting, og det er jo dejligt.
Det har Venstre jo også, kan man sige, for det startede de jo med lige efter valget.
Det, jeg gerne vil spørge Enhedslistens ordfører, er der det her med, at der ligesom er sådan en aversion imod, at de private bidrager.
Det er jo ikke, fordi jeg siger, at vi skal være afhængige, men i forhold til det her vil jeg sige, at private virksomheder kan ligge inde med rigtig gode data.
Nu er det regn, og sidst var det dræn, og lige om lidt kommer vandet ind et andet sted fra.
Der er masser af private virksomheder, som har data.
Enhedslisten mener vel ikke, at dem skal vi slet ikke bruge, men at vi skal ud og skaffe dem selv?
Det er vel med at tage de data, vi kan få, og så bare bruge dem fornuftigt?
Så jeg har mange bekymringer i forhold til det her.
Det er ellers et godt forslag.
Men det lød lidt på Enhedslisten, som om man så skubber det her med, at forsikringsselskaberne har de her data, væk og man så slet ikke vil bruge det.
Hvis det bare ikke var det, jeg hørte, så er jeg tilfreds.
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-22:
Jeg vil gerne kvittere og gentage, at jeg også gerne havde set, at regeringen havde været mere konstruktiv.
Jeg synes også, at det her lugter lidt af, at man måske ikke har lyst til at støtte et godt, rationelt forslag fra oppositionen, fordi man ikke selv er kommet med i det.
Der tilkendegav man også, jeg tror det var Simon Kollerup, at man ville finde en løsning i dialog med sektoren.
Der er ikke kommet noget ud af det.
Derfor føler jeg mig heller ikke betrygget, i forhold til at vi på baggrund af en beretningstekst og på baggrund af drøftelsen i dag vil se handling fra regeringens side.
Så jeg synes, at det havde været godt, hvis regeringen tonede rent flag og sagde, at vi selvfølgelig skal finde en løsning.