runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Samira Nawa (RV), 2022-03-31:
Tak for svaret.
For mig at se
Men børnene har jo ikke selv bedt om, hvordan de nu gerne ville komme til verden, men de er jo så kommet til verden via kommerciel surrogati, f.eks. i USA, og det ærgrer mig og Radikale Venstre, at vi, når vi stemmer for det her borgerforslag, ikke også kan tage dem med.
Bakker Enhedslisten også op om, at vi skal have den ekspertgruppe, i samme åndedrag, som vi anerkender altruistiske medfædre?
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-31:
Lovgivningen er jo allerede nu sådan, at hvis der er tale om en, der er under 15 år, sker det fuldstændig uden fravigelse, altså så er det jo ikke et spørgsmål om individuel vurdering, eller at der er undtagelser.
Det er den ene del.
Den anden del er, at vi jo netop har præciseret i lovgivningen sidste år, så vidt jeg husker, at udgangspunktet er adskillelse, og så kan der være en undtagelse, hvis der eksempelvis er et par, hvor den ene er 17 og den anden er 18 år.
Og ja, det var muligvis en kort ordførertale, men jeg synes egentlig, at jeg redegjorde for vores synspunkt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-03-31:
Jeg vil ikke gøre så meget ud af sagen, selv om vi har rejst den her debat, men der var jo virkelig tilfælde, hvor det var grotesk, og hvor man endda havde fået børn, altså hvor den ene var under 15 år, og det er egentlig det, der har rejst hele den her problematik.
Det er ikke noget, vi sådan har diskuteret før i Danmark, men det er jo egentlig det, der har rejst hele problematikken, hvor der virkelig har været en meget, meget grænseoverskridende aldersforskel mellem den unge brud og den måske lidt ældre eller aldrende ægtemand.
[Lydudfald]
... ordførertaler både fra ministeren og Socialdemokratiets ordfører, men det bestemmer man jo selv.
Nu bliver det nævnt, hvis den ene er 17 og den anden er 18, men vi har jo set nogle tilfælde, hvor der faktisk har været rigtig mange år imellem, altså hvor det har været ganske, ganske unge piger, faktisk børn, der har været tvangsgift med en langt ældre mand.
Det synes jeg altså hører med til den debat, og hvad gør vi egentlig ved det?
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-04-01:
Det er klart, at vi skal se på det.
Nu har de stor frihed til selv at tage ting op og vurdere og analysere og komme med rådgivning og analyser til os.
For der er behov for den rådgivning, som sådan et råd kan give os.
Jacob Jensen (V), 2022-04-01:
Tak for det.
Det var lige til den del omkring det maritime og havplanen, som også ordføreren var inde på.
Jeg ser det sådan, at vi skal op på de 10 pct. som strengt beskyttede områder, som EU's biodiversitetsstrategi også lægger op til.
Og der kan jeg forstå, at regeringen siger, at nej, det er nok med de der ca. 4 pct., fordi EU's strategi siger, at det er på hele EU-niveau og ikke på landeniveau.
Det synes jeg ikke er godt nok.
Nu kan jeg allerede næsten få svaret, det er så fint.
Jeg vil bare høre om det, som SF's ordfører sagde før, altså om han er enig i Venstres position, nemlig at vi skal op på de 10 pct. Så kunne jeg næsten høre, at ordføreren før sagde »mindst«, men lad os nu bare tage udgangspunkt i de 10 pct. på dansk niveau, altså inden for det danske havareal, ligesom fiskerne sammen med DN jo allerede har anvist.
Jamen jeg kan godt lide hele setuppet omkring nationalparkerne, fordi man netop har en inddragelse af de forskellige aktører.
Det gælder både lodsejerne, herunder landbruget, de lokale beboerforeninger, grønne organisationer og mange af dem, som arbejder og bor og færdes i de områder.
Det er her, vi kan gå sammen og lave nogle ting.
Det kan også være, at der er en del af det, der er maritimt.
Jeg kender primært den nationalpark, der hedder Nationalpark Skjoldungernes Land omkring Roskilde- og Lejreområdet.
Det går ud i Roskilde Fjord, hvor man også kan lave nogle indsatser.
Det er sådan, jeg tænker det, altså at man netop kan tænke de her ting sammen ud fra en lokal kontekst.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-04-01:
Jeg tror ikke, at der kan være mange her i Folketingssalen, der kan være i tvivl om, at SF mener, at regeringens havplan er dybt uambitiøs og ikke lever op til det, den skal.
Når jeg bruger ordet mindst, er det faktisk vigtigt i forhold til de her beskyttelsesniveauer, for vi kan jo ikke henvise til EU, i forhold til at det er på tværs af EU, der skal være 10 pct. strengt beskyttet, 30 pct. beskyttet til lands, og vi lever ikke op til det.
Og så siger vi, at vi kun skal leve op til det, når det er til havs.
Der bliver vi jo nødt til at have en byrdefordelingsdiskussion også internt i EU om, hvor langt vi skal gå.
Men en start i den havplan, som vi jo også heldigvis fik tvunget igennem i finansloven skal forhandles, hedder 10-30 som minimum.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-01:
Jeg føler så ikke lige, at jeg helt fik svar.
Men der kom nogle andre svar.
I forhold til Biodiversitetsrådet, som ordføreren vil sammenligne med Klimarådet, synes ordføreren så, at det Biodiversitetsråd, vi nu har nedsat, skal fortsætte i årene frem og ikke bare være noget, der lukker ned her i forbindelse med de projekter, der er i gang her og nu, så vi altså har et Biodiversitetsråd, som hvert år kan evaluere, hvordan det går med naturen, både på land og til havs?
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-04-01:
Som jeg sagde meget tydeligt, er det vigtigt for os, at det selvfølgelig baserer sig på de FN-aftaler, der kommer, ligesom klimaloven baserer sig på den store internationale klimaaftale fra Paris.
Bl.a. i forhold til de problematikker, der er her – ordføreren skriver i sit forslag om det her med tredjedelesystemet – vil jeg bare sige, at oven på de møder, jeg har haft med både Kommissionen og Parlamentet osv. i EU-systemet, kan jeg godt være bekymret for, om det er godt nok, når vi ser et europæisk havareal, som er endnu mere presset, og hvor meget, meget lidt er beskyttet.
Og vi er jo et af de lande med meget kyst og meget hav i EU, og så skal det se anderledes ud.
Vi synes sådan set, at en biodiversitetslov skal bygge på de internationale aftaler, der kommer lige nu, og som jo er med til at presse os i den rigtige retning.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-01:
Vi kan så ikke være helt enige om, hvor ambitiøst det skal være.
Ordføreren siger, at SF ønsker en biodiversitetslov, men på grund af dit og dat er det så ikke lige nu.
Men hvad er procentsatsen i SF's udspil?
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-04-01:
Biodiversitetskrisens alarmklokker har ringet længe, og heldigvis er der også begyndt at komme handling på det politisk.
Det er der i Danmark, det er der i Europa, og det er der i verden, da der jo p.t. kører spor i både EU- og FN-regi omkring, hvordan vi agerer i forhold til den biodiversitetskrise, som vi ser, og som jo desværre ikke kun er et dansk fænomen, men et globalt problem.
Vi er rigtig glade for, at det er lykkedes at få igangsat meget, meget vigtige initiativer på naturens vegne de sidste par år her i Danmark.
Vi er glade uden at stå med et smørret grin og sige: Vi gør det.
Hvor det før var sådan lidt noget med, hvordan man kunne skabe nogle pæne områder og beskytte den enkelte art, har vi nu en anden tilgang, hvor vi går til naturen og ser på, hvordan vi skaber de gode økosystemer, som også er med til at styrke naturen selv.
Ministeren var inde på mange af de ting, vi har gjort: urørt skov, naturnationalparker og ikke mindst to meget vigtige elementer, som er henholdsvis den lovgennemgang, som ser på, hvordan lovgivningen ser ud i dag i forhold til naturbeskyttelsen, og Biodiversitetsrådet, som jo er en pendant til Klimarådet, der giver en faglig rådgivning af regeringen og Folketinget.
Det er alt sammen noget, vi er rigtig glade for.
, men det, der er vigtigt for os, når vi snakker biodiversitetslov, er selvfølgelig, at den bliver ordentligt funderet også på de internationale aftaler, der er i gang med at blive lavet og altså ikke er blevet lavet endnu.
Bl.a. kan vi jo se, at en af udfordringerne er beskyttelsesarealer, altså hvor store arealer der skal beskyttes.
Men havet er rigtig, rigtig udfordret.
Herhjemme har der været meget diskussion.
Kan vi overhovedet komme op på en 10-30-model til lands?
Det mener vi sådan set godt man kan.
Men er det nok til havs, hvis vi skal se på tværs af EU-landene?
Og alle de ting skal jo med i overvejelserne, når man ser på, hvordan man skruer en lov sammen, ligesom klimaloven jo er baseret på FN-aftaler.
Så vi kan ikke støtte det forslag, der ligger her, og som vi debatterer i dag, selv om vi i den grad kæmper videre for at fortsætte det gode arbejde, som er sat i gang nu – den nye retning, der er sat for natur- og biodiversitetspolitik i Danmark.
Mona Juul (KF), 2022-04-01:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne for at sætte fokus på natur og biodiversitet.
Som konservativ er det slet ikke fremmed at arbejde med naturmål, så om end vi ikke deler alle målene – det gør vi ikke – så stor ros for at formulere forslag herom.
Det vil vi gerne forhandle.
Forslagsstillerne skal til gengæld ikke have ros for at genfremsætte nærmest præcis det samme beslutningsforslag, som vi også behandlede den 10. november 2020, også denne gang uden nogen form for anvisning af finansiering.
Alene af den årsag kan Konservative ikke tilslutte sig andet end mange af de gode tanker.
René Christensen (DF), 2022-04-01:
Tak for det, og også tak for forslaget her.
Da jeg lige læste det igennem, kunne jeg ikke lade være med at smile en lille smule, for når man læser de første par linjer, står der også, at man skal fremsætte en biodiversitetslov senest i 2023 efter en inddragende høringsproces.
Det er altid godt at skrive det, for regeringen har det nogle gange med, at når de skal indføre noget, er det ikke særlig inddragende i forhold til dem, som skal arbejde med det.
Det handler om en biodiversitetslov.
Så kan man jo diskutere, om det er os, der skal gøre det lige her og på den måde, som der ligger i forslaget.
Det tror jeg nu egentlig ikke, men jeg kunne alligevel godt tænke mig, at vi brugte forslaget til at få en debat.
For hvem er det egentlig, der også råder over nogle ret store arealer og også mindre arealer rundtomkring?
Det er jo faktisk kommunerne, og derfor kunne man jo godt se, om man i forbindelse med udvalgsarbejdet kunne få ministeren til at synes, at det var en god idé, at man måske opfordrede kommunerne til på tværs at lave nogle biodiversitetsmål i forhold til kommunerne.
Kommunerne har faktisk mulighed for at lave rigtig meget rundtomkring, og så ville man jo også komme rundt i hele landet.
Jeg ved det selv.
Jeg er så heldig, at jeg har dobbeltmandat, og det er jeg rigtig glad for.
Jeg kommer fra Guldborgsund Kommune.
Der har vi faktisk arbejdet med at lave en biodiversitetsplan og har fået noget rigtig godt ud af det og faktisk også til små penge og også til netop det, der var brug for.
Det, vi havde brug for i vores kommune – det fandt vi ud af, da vi snakkede med nogle biologer – var bl.a. sådan noget som parkeringspladser til sommerfugle.
Og det var faktisk ikke ret mange penge, der skulle til, og det kunne man egentlig godt løse, uden at der var nogen, der kom og sagde, at det skulle være ved lov.
Derfor synes jeg, at vi skulle bruge den her lejlighed til i forbindelse med udvalgsarbejdet at se, om man ikke kunne få lavet et flertal, som kunne få ministeren til helt stille og roligt at sende et brev ud til kommunerne om, at der er masser af inspiration at hente til, at man kan få en bedre biodiversitet ude de enkelte steder, men som også er målrettet mod de arealer, som man har.
Så vi kan ikke stemme for forslaget her, men synes jo, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at få noget mere biodiversitet, og det kunne man bl.a. gøre på kommuneniveau.
Jeg tror sådan set også, at ad frivillighedens vej kan vi komme rigtig langt.
Så tak for forslaget.
Vi kan ikke stemme for, men vi håber, at vi kan bruge det som løftestang til at komme lidt videre.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-01:
Det er selvfølgelig rigtigt.
Altså, det giver ikke naturen nogen gavn, hvis man udlægger et område, hvor der i forvejen ikke rigtig er noget natur.
Så den kan jeg sagtens følge.
Nu nævnte ordføreren også nationalparker, og dem har vi jo mange af; de er store, og vi har haft dem i mange år.
Men i en nationalpark er der jo veje, og der er landbrug og skovdrift og alt muligt.
Så hvad mener ordføreren i forhold til at kigge på nationalparkerne og gøre dem mere naturvenlige?
Bruno Jerup (EL), 2022-04-01:
Vi har ikke en konkret plan om at bruge 18 mia. kr., hverken på forsvar eller på biodiversitet.
Så spørgsmålet er sådan lidt ledende, kan man sige, fra ordførerens side.
Så jeg vil bare sige det sådan, at vi gerne vil bruge penge på biodiversitet.
Om det præcis er de 18 mia. kr., ved jeg ikke.
Det tal er kun nævnt, fordi det tilfældigvis falder sammen med de der 18 mia. kr., som florerede til den der militære oprustning, som vi åbenbart skal have i Danmark.
Jacob Jensen (V), 2022-04-01:
Så bare lige for at få det bekræftet: Enhedslisten vil bruge 18 mia. kr. på biodiversitet i stedet for at bruge 18 mia. kr. på vores forsvar?
Bruno Jerup (EL), 2022-04-01:
Hvis det var sådan, at muligheden bød sig, så tror jeg godt, vi kunne finde på at gøre det.
Jacob Jensen (V), 2022-04-01:
Ja, jeg kunne ikke dy mig.
Undskyld, jeg var lidt sent på den, til formanden.
Men det var på grund af hr. Bruno Jerups bemærkning omkring det helt vanvittige ved at finde de 18 mia. kr. til forsvaret.
Måtte jeg forstå det sådan, at Enhedslisten sådan set hellere var parat til at bruge de samme 18 mia. kr. til at fremme biodiversiteten?
Var det sådan, jeg skulle forstå svaret?
Bruno Jerup (EL), 2022-04-01:
Til det sidste vil jeg sige, at det vil jeg ikke udelukke.
Men lige nu er det jo ikke noget, vi sådan kan forhandle her.
Med hensyn til om ikke det her ligesom kan indtænkes eller blive en del af det fremadrettede i forhold til en biodiversitetslov, vil jeg sige, at ja, det kan man godt forestille sig.
Og som det også allerede er blevet nævnt, er det sådan, at vi har det der Biodiversitetsråd, som rent faktisk arbejder med at komme med et udkast eller et forslag til sådan en biodiversitetslov.
Så på den måde kan man jo sådan set godt sige, at det her forslag sammen med Biodiversitetsrådet er i proces, i forhold til at vi faktisk får sådan en lovgivning.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-01:
Kan man forestille sig, at man ved at arbejde med det her udspil, vi kommer med, i udvalgsarbejdet kan finde frem til noget, så vi når frem til at få arbejdet med en biodiversitetslov?
For vi er jo selvfølgelig enige i, at procenterne ikke gør det i sig selv, og det er jo også derfor, vi skal have et biodiversitetsråd permanent, som kan være med til at sætte fokus på, hvad det er, vi forstår ved den gode natur.
Så har jeg lige et ekstra spørgsmål i forhold til vores EU-støtte, nemlig om vi der ikke kunne finde rigtig mange midler i forhold til at udtage landbrugsjord til natur.
Bruno Jerup (EL), 2022-04-01:
Om man kan gøre det på det samme budget, er jeg ikke sikker på.
Det er i hvert fald noget, som jeg gerne vil have at man så regner på.
For det der med bare lige at slå ud med armene og så sige, at det ikke koster noget mere at samtænke det, og at vi så kan gøre det med det samme budget, synes jeg lyder lidt økonomisk løst.
Så vil jeg lige sige omkring de 18 mia. kr., at jeg er helt enig med ordførerne i, at det jo er helt vanvittigt, at man lige kan finde 18 mia. kr. til militær, når det er sådan, at man ser på, hvilke udfordringer vi i øvrigt har i samfundet.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-01:
Tak, og tak til ordføreren for opbakningen i forhold til intentionerne.
Finansiering er jo en sjov ting, og det er noget, der meget tit bliver nævnt herinde.
Andre gange er det ikke noget, man snakker specielt meget om.
Hvis man f.eks. skal finde 18 mia. kr. til våben, klarer man det ved at låne sig frem, eller hvad man nu gør.
Men lige her er det vigtigt.
Kunne man ikke samtænke biodiversitet og klima, så man ligesom løser to ting på én gang med cirka det samme budget?
Det var mit første spørgsmål.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-01:
Det er så dejligt med en minister, der er verdensmester i at svare udenom.
For det, jeg spurgte til, var helt ærligt, og ministeren skal jo svare ærligt: Er formålet for regeringen ikke at forhale det her så langt, at vi kommer på den anden side af et valg?
Peter Skaarup (DF), 2022-04-01:
Og tak til ministeren for bemærkningerne.
Det var vel nærmest rekordkorte kommentarer til ordførerne, men tak for dem uanset hvad.
Mit spørgsmål lyder sådan: Hvornår står det klart for justitsministeren, at der er det ønske?
Nick Hækkerup (S), 2022-04-01:
Vi har forhandlet den store politiaftale sammen.
Vi har forhandlet voldtægtslovgivning sammen.
Vi har forhandlet kriminalforsorgen sammen.
Der har i alle de tre forhandlinger været ting på bordet, som vi har snakket om, og som vi har kunnet snakke om i et fortroligt rum, hvor man har kunnet finde løsninger, netop fordi det er et fortroligt rum.
Hvorfor det?
Jo, for så kan man prøve synspunkter af, så kan man overveje ting, så kan man give sig, så kan man reflektere, og det er præcis det samme, der sker i den her forhandling.
Man kan ikke hive en forhandling ud i det åbne rum uden at risikere forhandlingen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-04-01:
Jeg tror nu alligevel, at jeg vil holde fast i, at der er en kvalitetsforskel på den debat, vi havde for et år siden, og den debat, vi har nu, og at forskellen består i, at nu lukker man sig rigtig meget sammen med forligskredsen, mens ministeren var markant mere åben i sin tale fra Folketingets talerstol for et år siden, hvor han sagde, at det her skulle vi finde ud af bredt blandt Folketingets partier, at han ville lytte til Folketingets partier og tage dem med ind i den debat.
Men det tror jeg ikke vi kommer meget længere med, så derfor vil jeg bare spørge, om generalklausulen er noget af det, der ligger på forhandlingsbordet.
Nick Hækkerup (S), 2022-04-01:
Nej, det er jeg faktisk ikke enig i, for det forslag til vedtagelse, som vi fremsatte sidste år, siger eksplicit, at de her forhandlinger vil tage udgangspunkt i forligskredsen, og sådan skal det jo også være.
Selvfølgelig skal det være sådan, at når der er et forlig og det forlig består, og det gør det her forlig – der er ingen af de partier, der er med i det på nuværende tidspunkt, der har opsagt det – så skal man selvfølgelig forhandle med de partier først.
Jeg forhandler jo også tit med Socialistisk Folkeparti, som jeg ved ville have sig meget frabedt, at vi lavede de forhandlinger og havde de snakke, som vi har, i det åbne rum.
Vi bliver jo simpelt hen nødt til at kunne lave de her forhandlinger et sted, hvor man har mulighed for at give sig og mulighed for at prøve synspunkter af på en måde, hvor man ikke skal konfronteres med det igen, hvis det nu viser sig at være et synspunkt, som man ikke kunne forfølge hele vejen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-04-01:
Ministeren siger, at der ikke er kommet noget nyt frem i dag, og det har ministeren på en måde ret i.
Men det er jo i høj grad også ministerens ansvar, at der ikke er kommet noget nyt frem i debatten, for ministeren har sådan set ikke rigtig svaret på spørgsmål om, hvornår vi kan forvente, at vi har en løsning, hvor mange møder der har været osv.
Men jeg tror dog, at der alligevel er sket noget nyt, for ministeren har ændret retorikken i dag, også med vedtagelsesteksten.
For et år siden forlød det, at alle Folketingets partier skulle være inddraget i den her proces.
Så er det ikke rigtigt, at det nye er, at nu lukker ministeren sig med forligskredsen?
Nick Hækkerup (S), 2022-04-01:
Nej, det er det bestemt ikke.
For selv efter et valg vil det her være en opgave, som ligger hos mig.
Jeg ved jo ikke, hvornår der kommer et valg.
Jeg ved, at det skal komme inden for halvandet år.
Jeg er nu ret sikker på, at den siddende regering fortsætter også efter det valg, så godt, som vi har gjort det indtil videre.
Så mon ikke det bliver en opgave, som bliver ved med at ligge på mit bord ganske, ganske lang tid endnu?
Så vil jeg sige med hensyn til det med, at vi ikke har flyttet os, at det gik på debatten i dag.
Det har været en rituel afvaskning.
Altså, der bliver ikke sagt noget nyt.
Der, hvor det sker, er jo blandt de partier, som er med i forliget – Venstre, Konservative og regeringen – som i forhandlingslokalet flytter hegnspælene og finder ud af, hvad der skal ske.
Men når vi er med i et forlig, hvor der er andre partier, som siger, at det synes de ikke, så skal vi lytte, og så skal vi forhandle, og så kommer vi til at finde en løsning på, hvordan balancen så skal placeres.
Det her er taget frit efter hukommelsen – jeg ved ikke, hvornår hr. Jan E. Jørgensen er meget eksplicit om, at her skal der altså ske noget.
Men Venstre har jo indtaget det synspunkt, at her skal der altså ske noget.
Det Konservative Folkepartis holdning ligger noget længere tilbage, hvor deres formand, hr. Søren Pape Poulsen, var ude med en melding om, at her skulle der ske noget.
Men jeg kan ikke huske, præcis hvornår det står sådan lysende klart for mig.
Og det er ikke, fordi det ikke er vigtigt, og det er ikke, fordi jeg ikke lytter efter, hvad Venstre, Danmarks Liberale Partis, ordfører på sagen siger.
Peter Skaarup (DF), 2022-04-01:
Men det står vel også klart – det er i hvert fald min opfattelse – at det ønske, der har været om at kigge på tingene igen, er kommet efter rapporten fra Jørgen Grønnegård Christensens ekspertgruppe vedrørende covid-19, hvor det står klart, at der er ting, der er problemer med med hensyn til offentlighedsloven.
Så kommer der det her udtrykte ønske fra i hvert fald Konservative og Venstre og også andre partier om, at vi nu skal kigge på tingene igen.
Og hvornår var det, den rapport kom?
Altså, der er vi jo tilbage i vinteren 2021.
Det var i starten af 2021, og nu er vi så i april måned 2022.
Det, jeg egentlig bare spørger til her, er: Kan vi virkelig tolerere, at der skal gå så lang tid, og kan ministeren leve med det?
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-01:
Tak til ordføreren for det engagement, der er i forhold til naturen.
Det har jeg oplevet mange gange.
Så det er dejligt.
Har Venstre et måltal for, hvor mange procent natur Venstre vil have på land og til havs?