runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stinus Lindgreen (RV), 2024-02-22:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Der er mange faktorer her, og det er for mig at se ikke enten-eller.
Jeg kender godt tallene, og jeg ved, hvor mange der har en sundhedsforsikring i Danmark, og jeg ved også, at de primært bliver brugt til lettere ting, til fysioterapi og andet, som der bliver peget på her.
Men jeg ved også, at der jo sker en udvikling netop nu i, hvad det er for en type tilbud, de her forsikringer vil komme med i årene, der kommer.
Og der sker en ændring!
Vi kan se det i brevet, som ordføreren for forslagsstillerne henviser til, og vi har det fra læger og andre, nemlig at der er bekymring for, hvad det her betyder, for de ved det ikke.
De ved det ikke, jeg ved det ikke, og jeg går heller ikke ud fra, at ordføreren ved det.
Er der ikke grund til at få belyst, hvad konsekvenserne vil være?
Maria Durhuus (S), 2024-02-22:
Jeg mener jo, at det er vigtigt, at vi konsekvent følger vores sundhedssektor meget, meget tæt, også tættere, end det har været gjort i mange, mange år.
Derfor mener jeg også, at hvis der opstår den faktor, som ordføreren påpeger, bliver vi nødt til at følge det rigtig, rigtig tæt.
Men lige nu hører jeg også ordføreren sige, at ordføreren ikke kender konsekvensen.
Jeg kender den heller ikke, så det er rigtig svært at belyse noget på forhånd.
Men jeg mener, at vi har behandlet meget af vores sundhedssektor med en ignorance igennem rigtig mange år, og det bliver vi simpelt hen nødt til at rette op på herindefra også.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-22:
Jamen når vi foreslår det her netop nu, er det, fordi vi har en Sundhedsstrukturkommission.
Det er, fordi Sygehussamarbejdet, som repræsenterer 100.000 sundhedsansatte, har opfordret Sundhedsstrukturkommissionen til at kigge på præcis det her spørgsmål, for de oplever i hverdagen at måtte frasortere borgere, der har brug for hjælp mere end andre, fordi dem, som har en sundhedsforsikring, får lov at springe over i køen.
De oplever en overbehandling som resultat af det private, de oplever en forkert brug af ressourcerne.
Det er derfor, vi godt kunne tænke os, at en grundig analyse af det her blev en del af de forhandlinger, der efterfølgende skal være om en ny sundhedsstruktur.
Og det er ikke kun psykiatrien.
Det er også et kæmpeproblem på speciallægeområdet.
Jeg bliver lidt i tvivl, når jeg hører ordføreren her til sidst sige, at vi ikke skal blande os i, hvad folk bruger deres penge på, så jeg vil godt spørge, om ordføreren mener, at det er okay, at mennesker med en privat sundhedsforsikring kan springe over f.eks. en folkepensionist i køen til at komme til en speciallæge.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-02-22:
Jeg mener, at vi skal sikre, at folkepensionisten får hurtig og god behandling.
Der er nogen, der har tjent nogle penge, som de har betalt deres del af til samfundet.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-22:
Men vi er jo nødt til at forholde os til det.
Det er jo den samme speciallæge, som bruger sin kapacitet på folk, der har en privat sundhedsforsikring, frem for på dem, der har det største behov.
Det er da et samfundsmæssigt spørgsmål.
Man kan da ikke bare sige, at folk må bruge deres penge på det, de vil, for der er så nogle andre mennesker, som ikke får den behandling, de skulle have.
Det er det, der foregår lige nu.
Mener ordføreren virkelig, at det er sådan, det danske velfærdssamfund skal se ud, altså at man kan betale sig til at springe over i køen?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-02-22:
Det er bare en grundlæggende, ideologisk forskel.
Jeg tror simpelt hen ikke på, at man kan indrette et samfund, hvor man forbyder nogen at bruge deres egne penge efter skat på det, de gerne vil.
Jeg tror på, at vi bliver nødt til at kigge indad og sikre, at vi har et offentligt sundhedstilbud, der er så attraktivt, at meget, meget få synes, det er nødvendigt.
Det skal være, fordi man har nogle specielle prioriteter, at man synes, det er nødvendigt.
Jeg tror ikke på, at vi får et godt sundhedsvæsen ved at forbyde folk at arbejde i det private eller bruge det private, hvis det er det, de har lyst til.
Jeg tror på, at vi får et godt sundhedsvæsen, hvis vi sikrer, at dem, der vælger det offentlige sundhedsvæsen, får en rigtig, rigtig god og hurtig behandling.
Louise Brown (LA), 2024-02-22:
Tak, formand.
I Liberal Alliance hilser vi en analyse af konsekvenserne af brugen af de private aktører i vores sundhedsvæsen velkommen.
Det giver naturligvis mening, at vi bygger vores nye sundhedsstruktur op på en måde, som er mest fordelagtig, og som gavner borgerne, der jo nogle gange bliver patienter, mest muligt.
Efter min allerbedste overbevisning vil sådan en analyse vise, at ved at gøre mere af det, vi allerede gør nu i det offentlige og private samarbejde, kommer vi længst for pengene og får de gladeste borgere.
Jeg tror, at alle os herinde ønsker at mindske den ulighed i sundhed, som vi ser i dag.
Den ulighed kunne vi mindske ved altid at lade pengene følge borgeren.
Det skaber ikke ulighed, at der er et privat marked, hvis vi bare fra start af forstår at udnytte al den kapacitet, der er, og betragter de private aktører og de offentlige aktører som ét samlet sundhedsvæsen.
Jeg får heller ikke ondt i bagdelen over, at der er flere, der benytter sig af private sundhedsforsikringer.
Det må folk gøre, som de vil.
Men det interessante ved hele det der billede synes jeg faktisk er årsagen til stigningen i de private sundhedsforsikringer.
Den er jo ikke kommet sådan ud af den blå luft.
Den er måske kommet, fordi vores offentlige sundhedssystem ikke fungerer optimalt i dag.
Den er kommet, fordi folk bliver bange for ikke at kunne blive behandlet ordentligt og i tide i det system, vi allerede har i dag.
Og det er jo det, der er det interessante.
Så lad os få fokus på det frem for at skælde ud på dem, der rent faktisk giver mulighed for, at borgerne kan blive behandlet hurtigt og godt.
Jeg ved ikke med hr. Pelle Dragsted, men jeg synes ikke, det er okay at lade borgere vente i månedsvis, bare fordi jeg ikke bryder mig om tanken om, at det er et privathospital, der kan yde servicen.
Og i Liberal Alliance er vi fuldstændig ligeglade med, om det er et offentligt hospital, der hjælper borgeren, eller om det er et privathospital, der hjælper borgeren.
For os er det vigtigste, at borgeren får den allerbedste og den hurtigste hjælp.
I vores optik er der ikke nogen, der er onde eller kyniske, hverken de offentlige eller de private aktører.
Vi trænger til en fordomsfri og lødig debat, når det kommer til brugen af de private aktører i vores sundhedsvæsen, og netop derfor – fordi det er vigtigt, at vi er fordomsfri i vores debat – kan vi altså ikke bakke op om Enhedslistens beslutningsforslag.
Det her forslag er fyldt med falske forudsætninger, som vi indirekte også vil acceptere og bakke op om, hvis vi stemmer for, og det kommer ikke til at ske.
Men når det er sagt, så lad os gerne sætte os sammen og kigge på nogle nye formuleringer, og lad os også udvide rammen, så vi kan få en større transparens i forhold til afregning, både af de offentlige og de private aktører, så det rent faktisk bliver muligt at lave en sammenligning af produktiviteten på tværs af sektorerne.
Vi kunne også inddrage et fokus på de vilkår, som konkurrencen sker under, altså hvad for nogle krav der bliver stillet til leverandører, når der laves udbud.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-22:
Tak for det, og tak for åbenheden for at få mere gennemsigtighed og transparens.
Jeg har bestemt heller ikke ondt bagi over dem, som har en privat sundhedsforsikring, og jeg tror, at årsagen er præcis det, ordføreren beskriver, nemlig at man har oplevet, at man ikke kunne komme til.
Problemet er jo, at det bliver en ond cirkel, for det, at folk med den private sundhedsforsikring nu kan komme forrest i køen, betyder jo, at alle de andre – og det er jo typisk folkepensionister, førtidspensionister, folk med lave indkomster, mange offentligt ansatte, der heller ikke har adgang til private sundhedsforsikringer i deres overenskomster – oplever, at de bliver endnu værre.
På den måde kan man ikke helt adskille tingene.
I den udstrækning, at kapaciteten bliver trukket væk fra det, vi alle sammen har adgang til, så rammer det jo dem, der ikke har en sundhedsforsikring, desværre.
Så mit spørgsmål til Liberal Alliance er måske mere principielt ideologisk.
Mener Liberal Alliance, at det er okay, at når man henvender sig til sin praktiserende læge for at blive henvist til en speciallæge, f.eks. en hudlæge, så kan man komme langt, langt hurtigere til den hudlæge, hvis man har en privat sundhedsforsikring, end hvis man ikke har?
Er det principielt den måde, vi ønsker vores sundhedssystem skal være på?
Monika Rubin (M), 2024-02-22:
Tak for spørgsmålet.
Kernen i problemet er jo lige præcis, at vi ikke har et sundhedsvæsen, der er godt nok.
Det er også derfor, jeg har taget lægekitlen af og er kommet herind på Christiansborg.
Det er, fordi jeg mener, at der er et grundlæggende behov for, at vi får et bedre offentligt sundhedsvæsen.
Det med sundhedsforsikringer handler jo også om udbud og efterspørgsel.
Jeg synes, det er sørgeligt, at der er en efterspørgsel på det her, men det er jo, fordi det ikke er godt nok i vores offentlige sundhedsvæsen, og det handler bl.a. om den geografiske ulighed, vi har.
Når man kigger på, hvor de praktiserende speciallæger har ydernumre, er det meget koncentreret omkring de større byer og mindre ude i de mindre byer, ude i Vandkantsdanmark, og det er noget, som jeg også håber på at Sundhedsstrukturkommissionen kommer til at kigge på.
For i Moderaterne mener vi faktisk, at man måske burde kigge på, om ikke det var nationalt og ikke regionalt, man skulle beslutte, hvor de her ydernumre skulle være, så man kiggede på hele danmarkskortet.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-22:
Jeg synes bare, det lyder, som om ordføreren mener, at det her er sådan uafvendeligt, og at det bare handler om udbud og efterspørgsel, men det skyldes jo, at vi som en del af vores sundhedssystem – og de praktiserende læger og speciallægerne indgår som en afgørende del af vores samlede sundhedssystem – tillader, at man kan springe over, hvis man har penge, får nu at skære ind til benet, altså hvis man har en sundhedsforsikring.
Mener ordføreren, at vi skal blive ved med at acceptere den udvikling, eller skal vi gøre noget ved det?
Monika Rubin (M), 2024-02-22:
Jeg kommer ikke til at gå ind for at forbyde sundhedsforsikringer.
Det går Moderaterne ikke ind for.
Men vi håber på med den Sundhedsstrukturkommission, vi har nedsat, og som jo har fået til opgave at forbedre vores sundhedsvæsen grundlæggende, at vi nu får så godt et offentligt sundhedsvæsen, at det er langt de færreste, der føler, at de har behov for en sundhedsforsikring.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-02-22:
Tak, formand.
Danmarksdemokraterne er helt enige i, at øget brug af privatisering og øget brug af sundhedsforsikringer ikke skal føre til ulighed i sundhed.
Det er samtidig vigtigt, at borgeren har et frit valg, og at vi udnytter den samlede kapacitet i sundhedsvæsenet.
Det er netop en del af Sundhedsstrukturkommissionens ophav, altså at de skal komme med forslag til modeller, der sikrer et sundhedsvæsen med ensartet høj kvalitet, hvor uligheden i sundhed både geografisk og socialt bliver nedbragt, så borgerne har lige adgang til samme høje kvalitet i hele landet og på tværs af sociale skel.
Det ligger for mig at se også i kommissionens dna at belyse modeller, der understøtter et sundhedsvæsen med mere lighed.
Så som konklusion kan jeg sige, at Danmarksdemokraterne stemmer imod det her forslag, fordi vi ikke mener, der er behov for flere analyser og lange rapporter om tilstanden i sundhedsvæsenet, men handling.
Vi har tillid til, at Strukturkommissionen tager en hensigtsmæssig brug af de private med i deres forslag til modeller til en ny indretning af sundhedsvæsenet.
Så ser vi frem til at forhandle en ny struktur med regeringen hen over sommeren, så vi forhåbentlig kan få skabt et bedre og stærkere sundhedsvæsen i Danmark.
Tak for ordet.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-22:
Det er selvfølgelig ærgerligt, at ordføreren ikke vil bakke op om forslaget, så vi kunne få et mere grundigt grundlag for de forhandlinger, der netop skal foregå hen over sommerferien.
Baggrunden for det her forslag er jo først og fremmest, at vi ser en meget massiv udvikling, hvor antallet af private sundhedsforsikringer er tidoblet, og vi hører flere og flere historier om, at mennesker kan springe over i køen, så f.eks. folkepensionisten, som har brug for en henvisning til hudlægen, må vente måske over 40 uger – ja, det er der eksempler på – fordi nogle, der måske har et mindre behov, men til gengæld kan betale, kan springe over i køen.
Skal det være sådan i det danske sundhedssystem?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-02-22:
Det, vi er meget optaget af i Danmarksdemokraterne, er, at vi har et offentligt sundhedssystem med lige adgang for alle, hvor det også er til at komme til.
Og det er fuldstændig rigtigt, at der er områder i dag, hvor det er svært at komme til, og det er vi nødt til at gøre noget ved.
For det er ikke acceptabelt, at det afhænger af, hvor man bor i landet, eller om man har en forsikring eller ej, i forhold til om man kan få en behandling inden for rimelig tid.
Derfor vil vi også gerne have ventetidsgarantier for, at man kan komme til i det offentlige system.
Om der så er nogle, der gør noget andet ved siden af, har jeg sådan set ikke noget problem med, men man skal i det offentlige og det almindelige sundhedsvæsen have den adgang.
Og at man så bruger private leverandører i den sammenhæng, er sådan set heller ikke noget, vi går voldsomt op i.
Men der skal være bred, god sundhedsdækning for alle.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-22:
Men det kan jo ikke helt adskilles.
For når en speciallæge bruger sin arbejdstid på at diagnosticere, behandle, eller hvad det nu kan være, folk med en sundhedsforsikring og dermed skubber alle andre, ikke mindst dem, der ikke har råd til en sundhedsforsikring, bagud i køen, så er det jo det, der betyder, at folk ikke har adgangen.
Vi har den kapacitet, der nu engang er.
Det kan vi gøre alt muligt ved, men som det er nu, er det jo sådan, det er.
Det er et nulsumsspil.
Man bruger tiden på dem, der har mindre behov, men flere penge, i stedet for dem, der har større behov og færre penge.
Så hvad vil Danmarksdemokraterne gøre ved det her?
Skal vi acceptere, at det er sådan i dag?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-02-22:
Jeg køber ikke helt præmissen.
Vores tilgang er, at vi skal arbejde for at sikre et sundhedsvæsen i det offentlige system, der giver mulighed for, at man kommer ind og får den behandling inden for en rimelig tid.
Så er der nogle, der via deres midler køber sig til andre former for behandlinger eller hurtigere behandling.
Man skal ikke vente i urimelig lang tid; man skal kunne komme til.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-02-22:
Tak for det.
Jeg hæftede mig bare ved, at ordføreren sagde, at alle skal kunne komme til i et lige offentligt sundhedsvæsen og komme til til tiden.
Men en af grundene til, at man bruger noget andet ved siden af, handler jo netop om – for også at bruge ordførerens egne ord – at der ikke er lige adgang til sundhed i det offentlige sundhedsvæsen, at der er lange ventelister, og at nogle så har haft mulighed for at købe sig en sygeforsikring eller få den af en arbejdsgiver og derved komme foran i køen.
Men hvis man nu tænker sig det scenarie, som ordføreren også fremhæver, at alle kan komme til til tiden i et ligeværdigt offentligt sundhedsvæsen, når de har behov for udredning og behandling,
hvad er så perspektivet i at have private sundhedsforsikringer?
Er der så overhovedet brug for dem i fremtiden?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-02-22:
Næ, jeg kunne da meget håbe, at vi kunne lave så stærkt et offentligt sundhedsvæsen, at det ikke giver mening at have de forsikringer.
Det vil jeg da gerne se ske.
Men jeg vil da ikke forbyde folk at have de forsikringer, hvis de har lyst til at betale for dem.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-22:
Tak for det.
Det er selvfølgelig ærgerligt, at Moderaterne ikke kan støtte forslaget.
Vi må håbe, at der så kommer nogle oplysninger, vi kan bruge, fra Sundhedsstrukturkommissionen, og ellers må vi jo vende tilbage til det.
Nu har jeg i hvert fald hørt en tilkendegivelse af, at man er opmærksom på det her.
Men jeg bliver alligevel en lille smule i tvivl, for ordføreren siger, at alle skal have lige adgang, og bagefter siger ordføreren så: Jeg godt forstå, at folk tegner en forsikring, for så kan de komme ud at løbe.
Ja, det er der nogle der kan, nemlig dem, der kan springe over de andre til en hurtigere behandling eller en hurtigere afklaring.
Det er jo det, der er kernen i det her problem, og derfor vil jeg gerne citere sundhedsøkonom Jes Søgaard, der om den her udvikling siger: Det strider mod de værdier, vi har i det offentlige sundhedsvæsen.
Louise Brown (LA), 2024-02-22:
Helt principielt ønsker vi, at vores sundhedssystem bliver helt anderledes skruet sammen.
Jeg forstår godt, hvad ordføreren siger, og jeg forstår godt, hvad ordføreren har forsøgt at sige mange gange med sit spørgsmål til de andre ordførere.
For os er det vigtigt, at vi hjælper de mennesker, som har brug for hjælp, og der er nogle borgere i vores samfund, som er dårligere stillet end andre, og det skal vi naturligvis tage hånd om.
Som det ser ud i dag, ja, så er det sådan, at hvis man har en privat sundhedsforsikring, kan man i nogle tilfælde komme til før.
Det står også mig frit for at købe en dyrere mælk nede i Netto, end min nabo måske har råd til.
Det kan vi ikke sådan rigtig lave om på.
Det er jo et vilkår, der er.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-22:
Jeg synes bare, at der er en grundlæggende forskel mellem en karton mælk og så adgang til basal sundhedspleje.
Det er jo det, der har været sådan et grundlæggende princip i det danske velfærdssamfund i modsætning til USA og mange andre steder.
Det kan være, at vi har sagt, at de der grundlæggende, basale behov for f.eks. sundhedspleje har vi fri og lige adgang til.
Der afhænger det ikke af, om man er født i Gentofte eller man er født i Brøndby.
Det er ikke, om man tjener 100.000 kr. om måneden eller 20.000 kr. om måneden.
Det har ikke været det, der skulle afgøre det, men vi ser bare en udvikling hen imod, at det grundlæggende princip er ved at ændre sig.
Skal vi bare ligesom trække på skuldrene og sige: Okay, vi bevæger os i retning af en mere amerikansk forsikringsmodel, eller vil vi gerne holde fast i det grundlæggende princip?
Louise Brown (LA), 2024-02-22:
Nej, vi skal ikke bevæge os i retning af et amerikansk sundhedssystem.
Det er vi ikke interesseret i.
Det tror jeg ikke at der er nogen her der er interesseret i.
Vi er interesseret i at have et sundhedssystem, hvor alle har lige adgang.
Uanset hvor man i øvrigt bor i landet, har man forholdsvis lige adgang til de ydelser, man har krav på, når man betaler sin skat.
Vi skal kigge på, hvordan vi kan strikke vores sundhedssystem mere optimalt sammen, for der er udfordringer.
Det er klart, at der er udfordringer; det ved vi alle sammen.
Så selvfølgelig skal vi lave det om.
Vi vil nok gerne i en retning, hvor der er meget mere fokus på frit valg, og hvor pengene følger den enkelte, og hvor vi udnytter alle de ressourcer, der er, også de private ressourcer.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-02-22:
Tak for det.
Men vi har jo ikke et uendeligt antal kirurger eller psykiatere for den sags skyld, så når nogle af dem kommer til at stå og foretage rigtig, rigtig mange hofteoperationer, som er ukomplicerede, så mangler der nødvendigvis nogle til de komplicerede hofteoperationer, som lige nu bliver varetaget af det offentlige.
Men lad os nu lege med tanken, som Liberal Alliance giver udtryk for her, om, at man i sidste ende sagde, at det er det private, der har alle behandlingerne, altså at den private sundhedssektor simpelt hen har alt, hvad der hedder sundhedsbehandling.
Hvor langt vil ordføreren så gå i forhold til at tale om finansiering, lige adgang og krav om lige adgang?
Hvad med behandlingsgaranti?
Hvor langt vil ordføreren gå i forhold til at stille krav om, at den private sektor så faktisk er i stand til at levere det, som vi som politikere og Folketing har ansvaret for at garantere borgerne?
Louise Brown (LA), 2024-02-22:
Jeg og Liberal Alliance er ikke nødvendigvis interesseret i, at alt skal på private hænder.
Sådan skal det ikke forstås.
For mig at se handler det om, at vi betaler en skat, og ud fra den skat har vi krav på nogle ting, også ifølge vores patientrettigheder, som vi jo også er glade for eksisterer.
Dem skal vi virkelig holde fast i.
For når vi betaler den høje skat, vi gør, har vi også krav på nogle bestemte behandlinger, og det skal være lige for alle.
Om det så er i det offentlige eller i det private system, er ikke afgørende for mig.
Det afgørende er, at man får den bedste service, og for mig at se kunne vi sagtens lægge alle de ukomplicerede operationer ud i det private sundhedsvæsen, for de private vil jo også meget gerne hjælpe til med undervisning.
De bliver jo tit lidt skudt i skoene, at de ikke vil det.
Lige nu har de ikke muligheden for det, men mange af dem vil gerne, så lad os da bare lægge alt det, vi kan, derud, og så sørge for, at vi samtidig holder fagligheden vedlige.
Det handler om, hvor vi bruger pengene bedst.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-02-22:
En af de måder, man bliver dygtig på, er jo, ved at man faktisk har nogle af de lette behandlinger først, og at man så også lærer noget af de dygtige læger i de lette behandlinger, altså også lærer af de dygtigste.
Det er jo et spørgsmål om kapacitet
, så når ordføreren bliver ved med at sige, at vi bare kan gøre det selvejende, at man også bare kan konkurrere om kunderne, og at vi også bare kan lægge de letteste opgaver ud til den private sektor, så er det jo i høj grad noget af det, der foregår allerede.
Men det er også det, som presser os i forhold til at få behandling til alle.
Louise Brown (LA), 2024-02-22:
Hvis vi åbnede op for, at de private hospitaler kunne få adgang til flere af de her behandlinger i forhold til specialeplaner osv., er jeg også sikker på, at vi kunne mindske ventelisterne betydeligt.
Det er altså det, det handler om.
Det handler om, at der er borgere, der står på venteliste, og igen vil jeg sige, at jeg egentlig synes, at ideologier er lidt uvedkommende her, for det handler om mennesker, som nogle gange lider, og som står og venter.
Lad dem nu komme til der, hvor kapaciteten er, og der er altså kapacitet ude i det private.
Det er en skrøne, at der ikke er det, for det er der.
Monika Rubin (M), 2024-02-22:
Tak for ordførertalen.
Jeg kan forstå, at Liberal Alliance har et forslag om, at der skal være en behandlingsgaranti på 1 dag.
Jeg hørte også ordføreren sige, at man jo bare kan gå direkte til den praktiserende speciallæge.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Betyder det, at den gatekeeperfunktion, som de praktiserende læger har, helt skal forsvinde?
Og hvad tænker ordføreren det vil gøre i forhold til overbehandling og for de mest sårbare patienter, som ikke nødvendigvis ved, om de har brug for gynækolog eller en mave-tarm-læge eller en nyrelæge, hvis de har ondt i maven?
Louise Brown (LA), 2024-02-22:
Tak for spørgsmålet.
Nu har jeg jo ikke stået her og lavet den helt nye sundhedsstruktur.
Men giv mig nogle måneder, og så kan vi tale om, hvad det optimale ville være.
Der skal selvfølgelig være en eller anden form for gatekeeperfunktion, hvis vi taler om, at man skal kunne gå direkte ud til speciallægerne.
Men vi skal også bare huske, at når vi taler om alle de her andre måder, vi kan skrue noget sammen på, ser vi det i det perspektiv, vi har nu.
Når jeg siger sådan, ligger der jo også noget bag det.
Vi skal kigge på nogle nye strukturer, og vi skal kigge på, hvordan det kan lade sig gøre, uden at der er nogen, der falder ned mellem to stole, og uden at der er overbehandling, for det er klart også et fokus, vi skal have.
Så det er jo ikke, fordi jeg står her og påstår at have alle løsningerne, men jeg har da nogle idéer til, hvordan vi kan gøre det smartere.
Men det er jo derfor, at der er nedsat en Sundhedsstrukturkommission, går jeg ud fra, altså fordi vi skal komme med nogle nye tanker og nye idéer til, hvordan vi kan gøre det.
Det her er jo ikke bare sådan lige løsningen .