runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (DF), 2024-04-25:
Tusind tak for det spørgsmål.
Det er lige præcis det, som ordføreren selv siger; det er revisorpåtegnede regnskaber for enkeltområder og også enkelttilbud ude i kommunerne.
Det er vi simpelt hen nødt til at have for at sikre, at der er en fuldstændig gennemsigtighed i forhold til priserne.
Vi ser igen og igen, at det er fuldstændig umuligt også som kommunalbestyrelsesmedlem at gennemskue, hvad pengene egentlig bliver brugt til i de kommunale tilbud.
Det er fuldstændig umuligt, og det er ikke nyt et problem.
Det har vi haft i årevis, også dengang jeg sad i en kommunalbestyrelse.
Det er noget underligt noget, at der skal være forskel på det.
De private skal levere revisorpåtegnede regnskaber.
De skal levere en fuldstændig gennemsigtighed i deres økonomi, men i kommunen er man bare fuldstændig fløjtende ligeglad, og det hænger altså ikke sammen.
Så jeg er fuldstændig enig med ordføreren.
Det er bl.a. det, som er gennemsigtighed, også for Dansk Folkeparti, sådan at man netop sikrer, at der er de samme regler for begge dele, og det er jo igen at sætte borgeren i centrum, fordi det jo er dem, der skal kunne gennemskue, hvad tingene egentlig koster.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-25:
Jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren ind til, hvad gennemsigtighed er for Dansk Folkeparti.
Nu hørte vi i hvert fald Anni Matthiesen i går stå på talerstolen og sige, at hun mente, at takster var gennemsigtighed i økonomien.
Jeg mener jo, at vi skal have kommunerne og også de kommunale tilbud til at lave regnskaber efter regnskabsloven, ligesom ethvert privat firma skal.
Det er jo den måde, man kan se, hvad det er, der i virkeligheden gemmer sig nede under alle de meget store beløb, vi ellers kan høre der bliver brugt.
Men hvad er gennemsigtighed for Dansk Folkeparti?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-25:
Ministeren taler meget om det her med data, evidens osv., og det er vi jo i Danmarksdemokraterne helt enige i selvfølgelig må være på plads.
Men når vi ser på de her forskellige botilbud i dag, mangler der jo i høj grad sådan en eller anden form for måling af, hvad kompetencerne derude er, og hvad kvaliteten er.
De mennesker, der bor på botilbuddene, har jo rent faktisk botilbuddene som deres hjem.
Det er jo ikke bare et botilbud.
Det er deres hjem, det er deres bolig, det er der, hvor de har deres dagligdag, og der skulle gerne være nogle kompetencer rundtomkring dem, nogle pædagoger og andre sundhedsprofessionelle, som har det, der skal til for at løfte de mennesker, som bor der, og løfte deres udvikling.
Så vil ministeren være med til at måle på kvaliteten ude på landets botilbud?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-25:
Det sidste er jeg fuldstændig enig i, og jeg er også fuldstændig enig, ord til andet, i det første.
Hele idéen med at lave en takstmodel er set fra regeringens bord, at man så at sige kan lave takstbånd, og det vil sige, at man, alt efter hvor højt et specialiseringsniveau man har, siger: Hvis det er den her kvalitet og det her specialiseringsniveau, der skal leveres, så er prisen det her.
Og det, som det jo også giver mulighed for, er, at der ikke bare er gennemsigtighed i forhold til private tilbuds priser og omkostninger, men at der også er det i forhold til de offentlige tilbud.
Lige præcis sådan gør man på ungdomsuddannelsesområdet, og ungdomsuddannelsesområdet er kendetegnet ved, at der kun er private aktører, selvejende og helt privatprivate.
Det er de to, der er, og så er der enkelte steder ét offentligt tilbud, mens resten er privat.
Grunden til, at de ikke efterspørger, at man udleverer regnskaber og alt muligt andet, er, at det er takststyret, og dermed er der fuld gennemsigtighed både på de offentlige tilbud, de selvejende tilbud og de private tilbud, og der er fuld sammenlignelighed.
Og jeg kan godt lide den gennemsigtighed og systematik, der ligger i det.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-25:
På kort sigt, bliver der sagt, løfter man 2.000 børn ud af fattigdom.
Når vi taler om, at man skylder at sige noget, mener jeg faktisk, at ordføreren her skylder at sige, hvor mange det faktisk er der i år er blevet skubbet ud i fattigdom på grund af den kontanthjælpsaftale.
Hvor mange børn er det, der nu ikke får børnetilskuddet, som egentlig skulle have haft det?
Jens Joel (S), 2024-04-25:
Det er sådan, at med den samlede kontanthjælpsaftale, vi har lavet, hvoraf det her jo er et delelement, vil det være sådan, at man faktisk løfter børn ud af lavindkomstgrupperne.
På kort sigt er det 2.000, på lang sigt er det 4.000.
Derfor kan man sige, at det handler om den samlede pakke, inklusive børnetilskud og forsørgertillæg, i øvrigt jo også med henvisning til det, jeg omtalte før, nemlig medicintilskuddet, som jo ikke er en del af ydelsen, men som det dog er ret vigtigt at man kan få.
Det er klart, at jeg synes, man skylder at tage hele kontanthjælpsaftalen med, når man vurderer, hvad konsekvensen er, og ikke kun den tredjedel, som det her lovforslag udgør.
Når det så er sagt, tror jeg faktisk, der vil være nogle af de her mennesker – det oplevede vi selv Aarhus i mandags – som faktisk har fået hjælp til at komme ind på arbejdsmarkedet efter at have stået udenfor i rigtig lang tid, og det er ekstremt vigtigt.
Men der vil måske også være nogle i den her gruppe – det ved vi jo ikke – som ikke kan arbejde, og derfor er det, der hedder afklaringsret, også en vigtig del af aftalen, nemlig at hvis man ikke kan arbejde, skal man faktisk have en anden forsørgelse end kontanthjælp.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-25:
Det er mig en gåde, hvordan man kan stå op om morgenen og ville gøre dagen dårligere for mennesker, som er udsatte, og som har det svært i forvejen.
Jeg forstår virkelig ikke, hvorfor der ikke kommer den mindste refleksion fra Socialdemokratiet fra talerstolen, når vi ser de høringssvar, der er til det her lovforslag, om, at man direkte med den her lov skubber udsatte mennesker, endda nogle med børn, ud i fattigdom, ud i gæld og længere væk fra arbejdsmarkedet.
Hvorfor er der ikke nogen refleksion over det fra talerstolen fra Socialdemokratiet ved førstebehandlingen af det her lovforslag?
Jens Joel (S), 2024-04-25:
Tak for det, formand.
Det lovforslag, som vi behandler i dag, er en del af en større aftale om et nyt og mere forenklet kontanthjælpssystem, som et bredt flertal i Folketinget indgik i oktober sidste år, og som vil træde i kraft til næste år, og lovforslaget her skal derfor også ses i sammenhæng med denne aftale.
En del af principperne bag kontanthjælpssystemet er i virkeligheden også, at man, hvis man kommer hertil udefra, så får en kontanthjælp, der er på en lav sats, og at man, hvis man så får et arbejde, og hvis man bidrager på arbejdsmarkedet, så får en mulighed for – om man så må sige – at optjene ret til en højere sats i kontanthjælpssystemet.
Men der har også været en forskelsbehandling.
For de borgere, der er kommet hertil i f.eks. 2009, har været markant dårligere stillet end de borgere, der er kommet hertil i 2007, og med det her forslag sikrer vi, at det samme gælder for alle, altså at man, hvis man er kommet hertil udefra og man aldrig har haft en tilknytning til arbejdsmarkedet, så er omfattet af det, som hedder mindstesatsen, men som man jo så kan arbejde sig ud af ved faktisk at bidrage på det danske arbejdsmarked og optjene retten til en højere kontanthjælpssats.
Det er klart, at det, når det drejer sig om nogle af dem, som har været her i måske 16 eller 20 år, men som aldrig har bidraget på arbejdsmarkedet, som aldrig har været en del af arbejdsfællesskabet, vil betyde, at de vil blive sat ned i ydelse, og derfor har vi i den aftale omkring kontanthjælpen, vi har lavet, selvfølgelig også sagt, at der skal være nogle særlige ting, der beskytter og skærmer børnene.
Derfor er der jo i aftalen om et nyt kontanthjælpssystem et børnetillæg, der er en særlig håndsrækning til enlige forsørgere, og der er et fritidstillæg, så vi sikrer, at man i de familier, som er på kontanthjælp, faktisk har råd til, at børnene kan deltage til spejder eller til fodbold, eller hvad det nu kan være.
Vi sikrer, at har man brug for medicin, så er det noget, man ikke skal betale for til børnene, sådan at vi sikrer, at det i hvert fald ikke er medicinen, der bliver valgt fra, hvis der er smalhals i privatøkonomien derhjemme.
Samlet set støtter vi selvfølgelig helt op omkring den nye kontanthjælpsaftale, og vi støtter også op om den ligestilling, vi sikrer i dag, og som betyder, at kommer man hertil udefra, så skal man optjene retten til en højere kontanthjælp, og at måden at optjene den på er, at man får en tilknytning til arbejdsmarkedet, altså mere præcist 2½ års beskæftigelse inden for de sidste 10 år.
Det synes vi er ret og rimeligt, og på den måde sikrer vi, at man optjener, at man bidrager, og så kan man selvfølgelig også, hvis man bliver ramt af arbejdsløshed, efterfølgende trække på den højere kontanthjælpssats.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-25:
Jamen det er lige præcis det, der er ret smart ved at lave en takstmodel, i stedet for at man hvert eneste år på hvert eneste tilbud skal sidde og lave regnskaber.
Selvfølgelig skal vi have et udgiftsbillede for at kunne lave selve takstmodellen og have en idé om, hvad hvert specialiseringsniveau skal koste.
Det er fuldstændig, som da man gik fra, at det var amterne, der havde gymnasierne, til, at de kom over på takstfinansiering, altså på taxametre.
Der har man jo også været inde at kigge på, hvad en gymnasieelev koster, og så har man lavet taxameteret ud fra det.
Det vil sige, at jeg opfatter det sådan, at med lige præcis det redskab kan vi få skabt noget, hvor både private aktører og offentlige aktører har fuld gennemsigtighed, med hensyn til hvad det koster, og hvilken kvalitet der bliver leveret.
Det er til kæmpe gavn for borgerne, som jo så ved, at de faktisk får den indsats, de har behov for.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-25:
Men siger ministeren så, at I nu vil til at indføre, at kommunale tilbud skal lave regnskab efter regnskabsloven, så vi får den her gennemsigtighed?
For ellers har man jo ikke noget at sætte takster efter.
Så bliver det jo sådan lidt fiktive takster.
For vi er jo nødt til at kunne forstå udgiftsudviklingen for at kunne finde de rette løsninger.
Et takstloft på sociale botilbud fastsat uden nogen skelen til gennemsigtighed i priserne på tværs af ejerform er bare ikke vejen frem.
Jens Joel (S), 2024-04-25:
Det siger sig selv, at der ikke er nogen i år, der af den nye kontanthjælpsaftale er blevet skubbet nogen steder hen, al den stund den her kontanthjælpsaftale træder i kraft i sommeren 2025.
Men det er rigtigt, og det er vigtigt, som jeg også hører Enhedslistens ordfører være opmærksom på, at man også skal forholde sig til risikoen for børnefattigdom, og det er derfor, at når vi har lavet en kontanthjælpsaftale, har vi faktisk prøvet at sikre både deciderede ydelser, men jo også særlig hjælp i forhold til fritidsaktiviteter, i forhold til medicin og i forhold til nogle andre ting for at prøve at skærme børnene.
Men det er klart, at kontanthjælpsaftalen også er lavet ud fra det udgangspunkt, at der vil være en gevinst ved at få et arbejde, og vi skylder i øvrigt også nogle af de mennesker at hjælpe dem bedre til at kunne få et arbejde, hvis de kan arbejde.
Rosa Eriksen (M), 2024-04-25:
Det er vi fuldstændig enige om.
Det er en sag, Moderaterne går meget op i, at vi selvfølgelig skal have gennemsigtighed i vores priser, og det er en sag, Moderaterne går meget op i, at skatteborgernes penge bliver brugt rigtigt og til gavn for borgerne og ikke til gavn for systemet.
Så vi er helt enige; selvfølgelig skal vi have gennemsigtighed i økonomien, for ellers er der jo ikke nogen, der får gavn af pengene.
Og det er jo også derfor, det er vigtigt, at vi har nogle højt specialiserede tilbud, som ikke nødvendigvis skal ligge i alle kommuner, men at det er ligesom på sundhedsområdet, hvor man har nogle operationer på Skejby og nogle på OUH osv.
Så vi er helt enige; det er enormt vigtigt.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-25:
Jeg er helt sikker på, at ordføreren også er optaget af at sikre kvalitet i botilbud, og derfor ærgrer det mig egentlig at kunne læse, at regeringspartierne ikke sørger for nu at få skabt en gennemsigtig økonomi, så vi netop kan trække alle de tal ud og få den evidens og den viden, vi jo mangler for egentlig at kunne træffe de rigtige beslutninger herinde.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren: Hvordan vil I sikre, at kommunerne bliver bedre til at kunne foretage de indkøb, som de lige nu langt hen ad vejen jo egentlig sidder og laver i blinde, fordi de ikke har en jordisk chance for at kunne gennemskue, hvorfor det ene tilbud måske er 7.000 kr. dyrere om måneden end det andet, og alt for ofte bare vælger det billige?
Det rigtige tilbud gemmer sig måske i virkeligheden i det dyre, i forhold til at gøre det rigtige for borgeren.
Rosa Eriksen (M), 2024-04-25:
Jeg vil gerne takke for at invitere til den her debat.
Borgere med psykiske og sociale udfordringer skal selvfølgelig have den hjælp, de har brug for.
Det er vi alle sammen enige om.
Og i de tilfælde, hvor det kræver en botilbudsplads, skal ingen efterlades uden den rette hjælp.
Det er derfor, man overhovedet kommer på et botilbud, så selvfølgelig skal kvaliteten være i orden.
Det er nemlig vigtigt, at vi ser fremad og indser, at vi på botilbuds- og socialområdet er lidt bagud.
Vi skal tænke fremad, vi skal tænke i løsninger, og jeg er enig i, at det også er på tide, at vi begynder at handle.
Men vi er heldigvis begyndt at handle.
Vi har væsentlige ambitioner med vores 10-årsplan for psykiatrien, hvor vi vil sikre, at personer med psykiske udfordringer får den rette hjælp.
Der er virkelig, virkelig brug for, at vi fokuserer på sundhedsområdet, for de to ting hænger bare sammen.
Vi skal hæve kvaliteten, og det er vigtigt, at medarbejderne på de sociale botilbud også har de rette kompetencer til at tage sig af borgernes behov.
Vi skal have borgerne med i samfundet, vi skal sørge for, at de har den rette livskvalitet, og vi skal tage ansvar som samfund og som Folketing for, at dem, der er udfordret, får et godt liv.
Jeg er derfor glad for, at vi i 10-årsplanen, hvor mange af tingene er blevet foldet ud, handler på det.
Det er sagt tidligere i dag, men sådan er det, når man er lidt længere nede i rækken, end man plejer.
Det er jeg faktisk stolt af, men vi skal ikke blive dér; vi skal videre, og vi skal fortsætte med at arbejde med det her område.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-25:
Men hvorfor i alverden skaber I så ikke gennemsigtighed?
For det er jo ikke det, I har lagt ud til de få inviterede.
Der er jo ikke gennemsigtighed.
Tværtimod vil man øge det kommunale monopol, og det er altså kommunale offentlige tilbud, som jo langtfra har gennemsigtighed i deres økonomi.
Der er det jo meget mere gennemsigtigt ovre i det private.
Hans Andersen (V), 2024-04-25:
Nu er jeg desværre belastet af lidt viden, for jeg sidder faktisk i en selvejende institution, der tilbyder pladser på det højt specialiserede område.
Hvis efterspørgslen er stor nok, er der faktisk mulighed for, at den pågældende institution kan udvide uafhængigt af de lånemuligheder, der findes i kommunerne.
Så det er ikke rigtigt, at det her begrænser de private tilbuds muligheder for at udvide deres kapacitet.
Det afgørende er, at de private tilbud har en god kvalitet.
Det er jo det, der er hele formålet med øvelsen: Der skal være god kvalitet både i det private og i det offentlige.
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-25:
Det her er jo en del af en større reform af kontanthjælpsområdet.
Det, vi gør med det her lovforslag, er jo at tvinge en dialog igennem, hvor vi også kan få dialogen med de mennesker, det handler om, og tage en snak om, hvordan vi hjælper dem ud på arbejdsmarkedet.
Vi skal jo netop have en dialog med dem om, hvordan de kommer videre i beskæftigelse og videre i deres liv.
Rosa Eriksen (M), 2024-04-25:
Efter at jeg er kommet ind på Christiansborg, har jeg været meget overrasket over, hvor meget der bliver lækket; man går og snakker med hinanden om alt muligt, som jeg egentlig synes er skadeligt for debatten.
Jeg vil ikke kommentere på forhandlinger, jeg er en del af, men jeg vil bare sige, som jeg sagde før, at det er enormt vigtigt for Moderaterne med gennemsigtighed, og det er i hvert fald det, vi rigtig, rigtig gerne vil.
Så jeg står her jo på Moderaternes vegne, og det her er enormt vigtigt for os, og jeg er meget enig med dig.
Så vidt jeg er orienteret, er ældreforhandlingerne landet, og de landede også i en rimelig bred aftale.
Så jeg er lidt usikker på, hvor debatten kører hen lige nu.
Vi taler om socialområdet, og vi taler om botilbudspladser.
Vi har brugt meget tid på at tale med de centrale aktører på området, og jeg synes, det bliver en lidt hypotetisk diskussion, hvor jeg bliver taget til indtægt for noget, der ikke er rigtigt.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-25:
Jeg henviser faktisk også til afsluttede forhandlinger, netop om den nylig indgåede ældrelov, som jo for at være helt ærlig blev en meget lille storm i et meget lille glas vand og ikke noget, der nærmer sig en reform overhovedet.
Men jeg tænker bare, at ordføreren for Moderaterne da må have en eller anden fornemmelse af, om man er lykkedes med det.
Når man går ud og slår sig op på, at man vil lave brede aftaler over midten, men så bare plukker partier ud, man gider at snakke med, så er vi jo i en skolegård på den rigtig dårlige måde.
Når man ikke indgår de der brede forlig, er man vel mislykkedes med opgaven i Moderaterne.
Rosa Eriksen (M), 2024-04-25:
Den her debat handler jo om botilbudspladser.
Det, jeg som socialordfører står her for, er at få skabt kvalitet for de mennesker, det drejer sig om, og jeg synes, det er utrolig positivt, at vi i Sammen om Handicap har talt med aktører på det her område og fået nogle gode input, fordi vi jo ikke ved alt om alt.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-25:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at tage ordet, men nu gør jeg det sådan set alligevel, for jeg kunne bare godt tænke mig at høre Moderaternes ordfører om noget.
Moderaterne blev stiftet med netop viljen til at lave brede løsninger over midten, og det seneste, vi har set med alt fra ældrelov og nu også til socialområdet, er, at man såkaldt cherrypicker, altså at man simpelt hen vælger de partier, man gider snakke med, og udelukker en hel masse andre.
Mener Moderaterne reelt set, at Moderaterne er lykkedes med den opgave, eller er det egentlig bare værre, end det har været tidligere?
Rosa Eriksen (M), 2024-04-25:
Det er et meget hypotetisk spørgsmål, men jeg skulle i hvert fald læse beslutningsforslaget først, og det vil jeg da glæde mig til at læse.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-25:
Så lad mig spørge på en anden måde: Hvis nu Danmarksdemokraterne i morgen fremsatte et beslutningsforslag hernede i salen om øget gennemsigtighed for sociale botilbud, både i forhold til økonomi og kvalitet, ville Moderaterne så stemme for?
Rosa Eriksen (M), 2024-04-25:
Jamen jeg kommer ikke til at referere fra fortrolige forhandlinger – det kommer jeg simpelt hen ikke til.
Det, der er vigtigt for Moderaterne, er, at vi får kvalitet i vores botilbud, at der er de specialiserede tilbud, som borgerne har brug for, at pengene bliver brugt rigtigt på botilbud, og at vi har en god overgang fra sundhedssektoren og til botilbud.
For det er de her mennesker, det handler om, i forhold til at de kan leve det liv, de gerne vil, og at de ikke skal leve i total stress over, at de bliver indlagt og udskrevet, indlagt og udskrevet.
Hvad angår de her botilbudteams, synes jeg, det er så vigtigt, at de her borgere oplever kontinuitet i behandlingen og i samarbejdet mellem behandlingstilbud og bosted.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-25:
Man kan i hvert fald ikke undre sig over, at der er nogle partier her, som begynder at spørge ind til nogle forhandlinger, der pågår på handicapområdet, som jo også i høj grad handler om de her botilbud og de her mennesker, som altså har nogle komplekse problemer, som vi netop debatterer i dag.
Man kan ikke undre sig over, at man får spørgsmål om det, når man går på talerstolen i dag, og så nægte at svare på dem.
Man udvælger en meget snæver flok herinde i Folketinget, og så siger man: Jer vil vi gerne tale med, men vi vil ikke tale med alle jer andre.
Hvis man gerne vil løse noget i fællesskab, så lad os da samles omkring et bord, og så må Moderaternes ordfører også være mere konkret i forhold til at sige, om det her ligger som en del af en forhandling, altså at man rent faktisk vil se på den gennemsigtighed, som fru Katrine Daugaard sådan set også efterlyser svar på.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-25:
Det er jo netop de ting, vi ved virker, altså ikke at sætte ydelsen ned og gøre mennesker fattige, for det ved vi virker direkte modsat.
Så at man både fattiggør dem, selv om man ved, at det ikke virker, og ikke vil lave den indsats, vi ved virker - hvordan hænger det sammen?
Karin Liltorp (M), 2024-04-25:
Det, der ligger mig mest på sinde, er tanken om, at jeg synes, vi i den grad har svigtet den her gruppe mennesker ved i så mange år at fastholde dem i fortællingen, at de bare kan blive hjemme, at de kan leve et liv uden for samfundet, i stedet for at gøre en aktiv indsats for at få dem ind på arbejdsmarkedet.
Det er jo netop det, vi prøver at gøre nu med de forskellige tiltag, der kommer.
Igen vil jeg sige, at det her ikke står alene, for selvfølgelig gør det indtryk, og selvfølgelig er der nogle, der bliver bekymrede, og det var også derfor, jeg sagde, at alle dem, der bliver sat ned i ydelse, da ikke kommer til at klappe i hænderne.
Men jeg tror, at mange af dem vil kunne komme til at indse, at de faktisk kan være med til at gøre en forskel, og jeg tror også, at mange børn kommer til at blomstre ved tanken om, at deres forældre faktisk kommer ud i job, for det er bare noget af det, der er med til at skabe selvværd.
Dertil skal det siges, at jeg tror, at civilsamfundet kan spille en kæmpe rolle i at hjælpe med at få dem ind på arbejdsmarkedet.
Det gør de allerede i dag, og det tror jeg også de vil gøre fremadrettet.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-25:
Jeg ved, at ordføreren, for det er også noget, jeg har hørt rost, arbejder meget med organisationer og civilsamfund og også prøver at se på, hvordan vi kan gøre noget for at styrke deres arbejde bedre.
Jeg antager, at det er, fordi ordføreren mener, at civilsamfundet har noget positivt at byde ind med og en vigtig viden og andre dele.
Derfor vil jeg bare spørge, om ikke det gør indtryk, når samtlige civilsamfundsorganisationer, som har et høringssvar med her, kampskælder det her lovforslag ud, og når alarmklokkerne fuldstændig blinker amok.
Det gælder både i forhold til at gøre børn fattige, og hvilke konsekvenser det har, men også de konkrete mennesker, man risikerer kommer ud i hjemløshed, ud i gæld, alle de forskellige ting, som der er nævnt i høringssvarene.
Gør det ikke indtryk?