Nick Hækkerup (S), 2020-02-20:
Først må jeg tage afstand fra den præmis, der indledningsvis bliver lagt ned over det her, om, at vi ikke kan se urimelighederne.
Vi er – og det tror jeg man er bredt i Folketinget – bekymrede over butikstyveri og hæleri.
Det er også derfor, der er taget en række initiativer, som skal imødegå det, herunder den handlingsplan, som blev lavet under den tidligere regering, som vi jo også var en del af – altså ikke regeringen, men handlingsplanen – og de initiativer, som sattes i værk der, tilsvarende det, som jeg har nævnt, nemlig strafskærpelsen, som kommer til efteråret.
Om det med konfiskation, som det foreslås, vil jeg sige: Det er jo ikke, fordi vi ikke vil være med til at foretage konfiskation.
Det, som vi støder os på i forslaget, som det er formuleret af Dansk Folkeparti, er, at det er det lovlige varelager, der skal konfiskeres.
En ting er – og det ligger i sagens natur – at konfiskere det ulovlige varelager, men at konfiskere det lovlige varelager er jo en helt anden form for sanktion end det, som der normalt ligger i konfiskationsredskabet.
Tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for seks konkrete forslag, som skal styrke indsatsen mod butikstyveri.
Vi er faktisk helt enige et stykke hen ad vejen, så jeg vil starte med det nemme, og så vil jeg, som talen skrider frem, nå frem til de punkter, hvor der er større uenighed.
Regeringen er enig i, at straffen for butikstyveri skal være mindst 1.000 kr., og at en bøde for butikstyveri altid skal være større end værdien af det, der er stjålet.
Regeringen er også enig i, at der skal ske udvisning af udlændinge i førstegangstilfælde af butikstyveri i det omfang, det ikke vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Jeg forventer at fremsætte et lovforslag med de nødvendige ændringer i efteråret i år.
Regeringen har ikke haft overvejelser om at hæve bødeniveauet i sager om videresalg af hælervarer.
Er der behov for strafskærpelser, vil det også blive taget op i efteråret, i forbindelse med at bødeniveauet skærpes.
Men så er vi desværre ikke helt enige mere.
Regeringen vil ikke gå videre med et forslag om, at det skal være muligt at konfiskere lovlige varer, hvis en kioskejer dømmes for videresalg af hælervarer.
Jeg er selvsagt helt enig i, at der ikke skal sælges hælervarer i kiosker og butikker.
Men når det opdages, er det hælervaren, der skal konfiskeres, og kioskejeren skal straffes med bøde eller fængsel.
Regeringen går ikke ind i en form for ekstra straf, hvor lovligt indkøbte varer skal konfiskeres.
Når det er sagt, skal politiet selvfølgelig gøre et grundigt arbejde og sikre, at kioskejerne kan dokumentere, hvor de har deres varer fra.
Regeringen vil heller ikke gå videre med forslaget om, at erhvervsdrivende skal kunne offentliggøre overvågningsbilleder af formodede gerningsmænd.
Det er politiet og ikke borgerne, der skal efterforske kriminalitet.
I retsplejeloven har vi regler om, hvornår politiet må offentliggøre f.eks. overvågningsbilleder af formodede gerningsmænd.
Det handler ikke om at beskytte kriminelle.
Det handler dels om at sikre, at uskyldige mennesker ikke hænges ud i offentligheden, dels om at beskytte politiets efterforskning.
For det er politiet, der har ekspertisen til at vurdere, hvilke skridt der er nødvendige at tage i en efterforskning.
Så er der forslaget om, at politiet skal kunne tildele et zoneforbud til en butikstyv, hvis butikstyven slår til gentagne gange i samme område.
Rigspolitiet har peget på, at flere butikstyve sandsynligvis vil være bosat i det samme område, som tyverierne bliver begået i, og der vil i øvrigt tit være tale om ganske unge personer.
Det har betydning for den proportionalitetsvurdering, som politiet skal foretage, når der skal træffes afgørelse om et zoneforbud.
Det er derfor slet ikke sikkert, at politiet i praksis vil kunne meddele zoneforbud.
Herudover vil en person, der bor i det område, hvor han eller hun har fået zoneforbud, stadig have lov til at færdes i området for at komme til og fra sit hjem og foretage daglige gøremål.
Hvis der omvendt er tale om personer, der ikke har tilknytning til området, er mit bedste bud, at tyvene simpelt hen bare finder et andet område.
Jeg tror derfor ikke, at muligheden for at meddele zoneforbud vil have den store effekt.
Regeringen vil heller ikke gå videre med forslaget om, at butikker, der oplever, at politiet ikke kommer, når der anmeldes et butikstyveri, skal have statsbetalte private vagtværn.
Jeg er helt grundlæggende imod, at der skal være statsbetalte private vagtværn i Danmark.
Vi har et politi, der skal sikre vores tryghed.
Vi skal bekæmpe årsagerne til problemerne – i det her tilfælde, at politiet ikke har de tilstrækkelige ressourcer – og ikke symptomerne, nemlig at politiet ikke kommer eller ikke kommer hurtigt nok.
Det, jeg gerne vil tale om i den forbindelse, er, hvordan vi sikrer, at politiet har de rigtige redskaber og de nødvendige ressourcer til at sikre trygheden, og det er jo noget af det, som vi skal diskutere, når vi snakker om nærheden i forbindelse med de forhandlinger om den store aftale for politiet og anklagemyndighedens økonomi for de kommende år, som vi så småt er i gang med.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Men jeg vil gerne sige tak til forslagsstillerne for at sætte fokus på emnet, for regeringen er overordnet enig i, at indsatsen mod butikstyveri skal styrkes.
Derfor vil regeringen som nævnt til efteråret fremsætte et lovforslag, hvor bødestraffen skærpes og muligheden for udvisning sikres i videst muligt omfang.
Tak for ordet.