runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2026-02-17:
Med al respekt for Dyrenes Beskyttelse og andre vil jeg sige, at det jo er et partsindlæg i en debat.
Det, jeg selvfølgelig læner mig op ad, er det, som embedsfolkene både i mit ministerium og i Justitsministeriet, som er dem, der har ekspertisen på det her område i forhold til den saglig-faglige vurdering, kommer med.
Det ændrer ikke på, at I sidder med den opfattelse, og det anerkender jeg.
Og jeg vil slet ikke have siddende på mig, at der skulle være tale om noget aftalebrud.
Så hvis det er det, der er bekymringen, skal vi selvfølgelig have udboret det og have det forklaret endnu en gang og måske have skrevet endnu mere ind i bemærkningerne, eller hvad vi nu kan finde ud af, sådan at vi får gjort det her, så alle føler sig dækket ind og forstået.
For det, der er tale om, er, at vi skal straffe, men vi skal også gøre det på en proportional måde, hvor alternativet i dag er, at de her mennesker går fri, og det synes jeg ikke er i orden.
Zenia Stampe (RV), 2026-02-17:
Jeg må også lige hurtigt sige noget rosende.
Jeg kan utrolig godt lide ministeren som menneske – desværre.
Nogle gange er det bedre at have en modstander, som man ikke kan lide, men jeg kan utrolig godt lide fødevareministeren.
Men jeg er også utrolig uenig med ham, og det falder mig så meget for brystet, når fødevareministeren bliver ved med at turnere rundt med den her påstand om, at Danmark er et foregangsland i forhold til dyrevelfærd, især i forhold til grise.
Så bliver jeg bare lige nødt til at spørge: Hvordan hænger det sammen med, at man i Sverige ikke halekuperer smågrise, at man i Sverige ikke fikserer søer, at i Sverige har grisene mere plads, at man i Sverige bruger markant mindre penicillin, at man i Sverige fravænner pattegrise senere?
Hvordan hænger det sammen med, at vi er et foregangsland, når vores nabo er så meget bedre til at behandle deres grise?
Jeg sagde før i min ordførertale, at jeg var i Sverige i vinterferien og min mand kom hjem med noget skinkepålæg, hvor der stod tre gange på forsiden, at det var lavet i Sverige.
Det er, fordi det er så vigtigt for dem at fortælle, at det er svensk produceret, og at det ikke er dansk.
Så de lægger afstand til den dårlige dyrevelfærd i Danmark.
Så vil fødevareministeren fastholde, at vi er et foregangsland i forhold til dyrevelfærd?
Vi stemmer af princip altid for små museskridt i den rigtige retning, men vi er selvfølgelig ikke så dumme, at vi går med til, at små museskridt så skygger for, camouflerer, de meget større problemer, der er i den animalske produktion.
Altså, selvfølgelig kan man stemme ja til et museskridt og så stå ved, at man har en vision om at ende et helt, helt andet sted med et helt, helt andet landbrug, der behandler dyrene ordentligt.
Jeg er så glad for, at Moderaterne i dag faktisk har sagt, hvad de mener, for vi var lidt usikre, men nu ved vi, hvor vi har dem.
Jacob Jensen (V), 2026-02-17:
Altså, det, jeg sagde, var – og det holder jeg fast i – at vi er et af de mest progressive lande i EU.
Der kan jeg bare helt nøgternt se, når jeg sidder nede i EU-kredsen og diskuterer de her ting, altså når vi diskuterer transporttider, når vi diskuterer plads og areal, som der også bliver spurgt til her, og som jo er noget af det, som vi også presser på for i EU-kredsen, og når vi diskuterer andre ting – nu ved jeg godt, at det meget handler om grise, men det handler også om hunde og katte, og det handler om mange andre ting – at vi er blandt de mest progressive.
Så er det rigtigt, at svenskerne gør det på en anden måde.
Men de har også en helt anden produktion.
Og det anerkender jeg – jeg anerkender, at de har en anden produktion.
Der kan man selvfølgelig sige, at det skal vi så også kunne gøre, og det er jo en anden diskussion end det, vi taler om her i dag.
I dag taler vi om, at dem, som ikke kan finde ud af at overholde reglerne, skal kunne mærke det, og det er det, jeg er glad for at vi nu forhåbentlig får stemt igennem, sådan at de kan mærke det i højere grad, end man hidtil har kunnet.
Er det så nok?
Ja, og der arbejder Styrelsen for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri også på at kigge på den risikobaserede tilgang – jeg tror, at fru Zenia Stampe selv var inde på det – altså om det er de rigtige kontroller, man trækker ud, om der er nok af dem og alt det der.
Det gør vi også.
Men forudsætningen for, at man i sidste ende kan straffe og sanktionere, er, at der er rammer for det, og det er det, vi nu skærper, og det er jeg glad for.
Zenia Stampe (RV), 2026-02-17:
Det er nemlig rigtigt; det er en helt anden produktion i Sverige, for der konkurrerer man nemlig ikke om at lave det billigst mulige kød.
Det er jo det marked, de danske svineproducenter er på, og det er rigtigt, at der konkurrerer man med Polen, Tyskland og Spanien, og det bliver måske ikke ligefrem et ræs mod bunden, men det handler om lige præcis at gøre det godt nok til, at man overholder EU-lovgivningen – og det gør vi så alligevel ikke – men det handler ikke om at have en produktion, som man faktisk kan være bekendt.
Det er jo der, hvor svenskerne har truffet et andet valg.
De kan ikke se sig selv i øjnene med den produktionsform, så derfor har de faktisk valgt at behandle grisene bedre.
Og det er rigtigt, at så kan de ikke være en del af det der discountmarked, fordi de ikke vil sælge billige, dyremishandlede grise.
Sådan er det bare.
Det er jo et valg.
Jacob Jensen (V), 2026-02-17:
Det kunne jeg selvfølgelig godt have forberedt mig på, men der kan vi jo tjekke op på, hvor mange grise, der bliver eksporteret til Sverige, og hvordan de svenske forbrugere stiller sig, og hvor meget mere købekraft de måtte have.
Men vi kan jo godt tage det eksempel, at danskerne så er villige til at købe kun dansk produceret.
Det vil jeg så gerne se, før jeg tror det, for vi kan jo se, at når der kommer de her slagtilbud, står man i kø nede i Netto og andre steder og køber et halvt kilo nakkekam til 9 kr. halvkiloet.
Og det er jo fair nok – det er helt fair.
Hvis vi til gengæld taler om standarderne f.eks. i forhold til pattegrisedødelighed – og jeg synes, økologien gør det godt på mange områder – er det måske ikke den standard, vi skal gå efter, for der er også nogle andre udfordringer.
Jeg synes, vi skal have en nuanceret debat, og jeg synes også, vi skal have, hvad kan man sige, diversificerede produktionsanlæg og dermed diversificerede måder, vi producerer på, men vi skal også gøre det, når vi går skridt for skridt i den rigtige retning.
Men hvis ikke man kan finde ud af at overholde reglerne – uanset om man er økolog, konventionel eller noget andet eller i øvrigt har alle andre dyr end grise, for det her handler om alle dyr og ikke kun grise – så skal det have en mærkbar konsekvens, og det er vi nu ved at skærpe, og det er jeg glad for.
Carl Andersen (LA), 2026-02-17:
Mange tak.
Det er aldrig sjovt at blive afvist, heller ikke i banken.
Siden finanskrisen har man strammet lånereglerne rigtig meget, og det var nok også tiltrængt mange steder, men vi tillader os altså at spørge, om man er gået for vidt.
Når de finansielle virksomheder har ansat flere folk til at sikre compliance end til at risikovurdere, mener vi, der er noget i vejen.
Derfor vil vi gerne gå en anden vej.
Vi vil gerne løsne reglerne, som vi i dag mener er blevet for stramme.
For mange får simpelt hen et nej, selv om de gode medarbejdere ude i virksomhederne siger ja.
Det er både nyuddannede, der kan se frem til gode lønstigninger, borgere, der ønsker at bosætte sig på landet, eller ældre mennesker, der gerne vil trække penge ud af deres mursten for at forsøde tilværelsen.
Men det er jo sådan herinde i Folketinget, at beslutningsforslag nogle gange indhentes af virkeligheden, fordi regeringen regerer inden behandlingerne her i salen, og det er det her beslutningsforslag lidt et eksempel på.
I maj måned var Liberal Alliance ude at anbefale en ekspertgruppe, der skulle kigge på, hvordan vi kunne gøre det lettere at få lån.
I oktober fremsatte vi det her forslag, og i november tilkendegav regeringen i pressen, at den ville nedsætte en ekspertgruppe, der langt hen ad vejen skulle gøre det, vi foreslår her.
Der blev også offentliggjort en ny vejledning, der skulle sikre mere fleksibilitet i kreditvurderingerne.
Det alt sammen superfint, og jeg vil ikke stå her og diskutere, om det var hønen eller ægget, der kom først.
Men jeg kan konstatere, at Folketinget i går i et svar fra erhvervsministeren fik at vide, at arbejdsgruppen nu er nedsat.
Der kom også et kommissorium den 3. februar, og der kommer en afrapportering den 1. september 2026.
Derfor er grundlaget for den helt store debat i salen om det her forslag lidt forstummet i lykkelige omstændigheder, men jeg håber, vi kan få en god dialog om, hvordan det ikke bare ender i endnu en rapport, men hvordan de ting, rapporten kommer med, faktisk kan blive til virkelighed enten før eller efter et folketingsvalg.
Det kan være, det ender med en beretning – lad os se.
Men jeg glæder mig i hvert fald til dialogen.
Morten Bødskov (S), 2026-02-17:
Tak for det, formand.
Også tusind tak for motiveringen.
Som ordføreren selv sagde, er virkeligheden jo, at det her beslutningsforslag på mange måder er overhalet af virkeligheden, det er helt rigtigt.
Det, som jeg trods alt synes vi bør have, er en redegørelse for, hvad det indeholder, og så selvfølgelig regeringens holdning til det.
Der er ingen som helst tvivl om, at det er et forslag, som umiddelbart kan virke sympatisk – det er jeg helt enig i – og regeringen er også enig i, at der som sagt skal gøres noget ved boligsituationen i Danmark.
Men som det er sagt, er det måske lige en omgang for sent her.
Vi har allerede taget fat på udfordringen, og som ordføreren også sagde, er arbejdet gået i gang.
Med regeringens boligpolitiske udspil har vi allerede besluttet at nedsætte en arbejdsgruppe, og den arbejdsgruppe skal undersøge de eksisterende danske regler for boliglån, altså om de er hensigtsmæssige.
Der vil i arbejdsgruppen både sidde myndigheder og interessenter, eksempelvis Finanstilsynet, Finans Danmark og selvfølgelig også Nationalbanken.
Som det også blev sagt i indledningen her, skal arbejdsgruppen så afrapportere om sit arbejde senest den 1. september.
Så hvad er det helt grundlæggende arbejdsgruppen skal se på?
Ja, den skal jo helt grundlæggende se på, om vi kan gøre vejen til at købe drømmeboligen nemmere, f.eks. for førstegangskøbere eller ældre i landdistrikterne.
Meget af det, som Liberal Alliance så ønsker at få undersøgt, er jo så enten allerede gennemført i de ting, som regeringen også har fremlagt og sikret kan gennemføres, eller som sagt er på vej til at blive undersøgt i den her arbejdsgruppe.
F.eks. blev Finanstilsynets vejledning om kreditværdighedsvurdering opdateret i november 2025.
Hvad betyder det?
Ja, det betyder bl.a., at det nu fremgår tydeligere, at bankerne nu også kan vurdere en potentiel køber ud fra fremtidig indtjening.
Vi lemper også kravene til, at boligkøberne uden for de større byer får bedre mulighed for at optage lån med rentetilpasning og afdragsfrihed, selv om de har en høj gældsfaktor.
Andre af Liberal Alliance ønsker er som sagt allerede belyst, og her har konklusionen været klar.
Det er ikke helt hensigtsmæssigt.
Her kan jeg nævne en vurdering fra Nationalbanken i februar 2025.
Nationalbanken fandt nemlig ud af, at hvis man gør det muligt for førstegangskøbere at låne fra pensionen, så vil boligpriserne bare stige endnu mere, og det løser jo ikke ligefrem problemet.
Men jeg er glad for tilkendegivelsen fra spørgeren om, at vi ser på det, og at der er et problem.
Vi ser på, hvad vi kan gøre for at komme tættere på en løsning, for vi skal sørge for, at uanset hvor man bor i landet, har man mulighed for at nå målet om sin drømmebolig.
Anne Paulin (S), 2026-02-17:
Tak for det, formand.
Som hr. Carl Andersen allerede selv har været lidt inde på, og som ministeren også i sin tale var inde på,
er det jo lidt at sparke en åben dør ind med det beslutningsforslag, som vi drøfter her i dag, i og med at der er sat en arbejdsgruppe i gang i forbindelse med regeringens boligpolitiske udspil, som skal kigge på det her med, hvordan vi gør det nemmere for folk at komme ind på boligmarkedet og få opfyldt boligdrømmen.
I Socialdemokratiet er vi glade for, at den her ekspertgruppe er blevet nedsat, fordi der jo er nogle åbenlyse udfordringer på vores boligmarked for førstegangskøbere og i landdistrikterne.
Så vi glæder os til at se, hvad konklusionerne fra arbejdsgruppen bliver, og stemmer imod B 22.
Tak for ordet.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2026-02-17:
Tak for det, tak for ordet.
Vi behandler et beslutningsforslag fra Liberal Alliance om at nedsætte en ekspertgruppe, der skal undersøge, om realkreditreglerne kan gøres mere fleksible og øge adgangen til boliglån.
Lad mig derfor slå følgende fast: Venstre deler ambitionen om, at flere danskere skal have mulighed for eje deres egen bolig, for der er noget helt særligt ved at eje sin egen bolig – at skabe en tryg base for familien, at kunne slå sit eget græs.
Når otte ud af ti danskere drømmer om netop det, har vi også et ansvar for at gøre boligdrømmen mulig.
Derfor har vi med regeringens boligpolitiske udspil besluttet at nedsætte en arbejdsgruppe.
Arbejdet er allerede i gang, og vi ser frem til den 1. september, hvor gruppen senest skal afrapportere sine resultater.
I diskussionen om den nuværende boligsituation i Danmark er det også værd at nævne, at der grundlæggende bygges for få ejerboliger.
Siden 2010 er der kommet seks gange flere lejeboliger end ejerboliger i samme periode.
Det gør boligdrømmen sværere at realisere, ganske enkelt fordi der er for få boliger at købe.
Derfor vil vi i Venstre øge udbuddet.
Vi vil bl.a. give kommunerne mulighed for at kræve, at mindst 25 pct. af de nye boliger reserveres til ejerboliger.
Det vil give lokale redskaber til at levere de typer af boliger, som danskerne tydeligt efterspørger – også i landdistrikterne, hvor Venstre haft særlig fokus på at forbedre lånemulighederne.
Vi vil bl.a. give pengeinstitutterne friere rammer til at bruge deres lokalkendskab, så flere kan få boliglån uden for de store byer.
Vi ved, at det her et emne, der optager folk i hele Danmark.
Det optager også os i Venstre, for vi skal have oprettet en geografisk balance på boligområdet, som kommer hele Danmark til gode.
På baggrund af regeringens igangværende arbejde støtter Venstre ikke beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Carsten Bach (LA), 2026-02-17:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har for nylig stillet nogle spørgsmål til ministeren for fødevarer, landbrug og fiskeri om indsatsen i forbindelse med det netop overståede EU-formandskab, og der kan man konstatere, at der er blevet holdt en række møder og nogle konferencer osv., men at der jo reelt set ikke er taget nogen regulatoriske skridt på EU-niveau.
Det, jeg og Liberal Alliance godt kunne have tænkt os, var, at nogle af de nationale særreguleringer, som vi har i Danmark på dyrevelfærdsområdet, var blevet ophøjet til europæisk niveau, sådan at vi kunne have højnet dyrevelfærdsniveauet i Europa generelt set og ikke kun i Danmark med de regulatoriske tiltag, vi har taget de senere år herhjemme.
Thomas Skriver Jensen (S), 2026-02-17:
På en eller anden måde må fru Pia Kjærsgaard, som jeg i øvrigt kender som et menneske, der har et hjerte for dyrene – og al respekt for det, og det her er jo noget, vi har samarbejdet om – jo stille det spørgsmål lidt senere i debatten til ministeren, som har lavet opslaget.
Det ville jeg synes var mest rigtigt.
Min opfattelse og Socialdemokratiets opfattelse er, at det her er en aftale, vi har lavet sammen, fordi der er en bred skare af partier i Folketinget, som kerer sig om dyrene, og det er dyrene, der er det vigtigste.
Det her handler om dyrene over en bred kam, og der er jeg glad for det samarbejde, vi har haft i forligskredsen omkring det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-02-17:
Jeg kan forstå på ordføreren, at han er skuffet over den indsats, Danmark ikke har ydet under EU-formandskabet, når det drejer sig om dyrevelfærd.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad det er for nogle ting, som ordføreren synes at ministeren for fødevarer, landbrug og fiskeri skulle have sikret gennemført.
Eller hvad er det, ordføreren synes at formandskabet skulle være brugt til?
Jeg tror sådan set, ordføreren har ret i, at på dyrevelfærdsområdet kom der ikke noget ud af det år med formandskab, og det synes jeg jo er ærgerligt med de dyrevelfærdsproblemer, der er i industrilandbruget, især med griseholdet og turbokyllingerne, og hvad vi ellers kunne trække frem af eksempler.
Så jeg synes, det vil være interessant at høre, hvad det var, Danmark skulle have udrettet i det sidste år.
Pia Kjærsgaard (DF), 2026-02-17:
For at sige det ligeud bliver jeg altså også stinkende sur over, at man ikke bare fra regeringens side værdsætter en bred aftale – og der er Socialdemokratiet med.
Altså, SVM-regeringen har bare sørget for alt det her, og vi andre har bare været statister, og det vil jeg ganske enkelt ikke acceptere.
Jeg synes, det er uanstændigt, og det føler jeg bare trang til at sige allerede på et tidligt tidspunkt, for der er ikke nogen, der har været efter ministeren og har sagt: Arh, skulle du ikke lige til at slappe en lillebitte smule af?
Til ministerens spinmaskine, eller hvem det er, der har lavet det her opslag på de sociale medier, vil jeg sige: Jeg synes, det er dårlig stil fra den samlede regerings side.
Det må jeg sige.
Thomas Skriver Jensen (S), 2026-02-17:
Jeg ved ikke, om jeg er enig – eller jo, jeg er helt enig i, at det her er en bred aftale, vi har lavet sammen i et samarbejde mellem en masse partier, der gerne vil tage ansvar for dyrene.
Det er nu engang sådan med politisk kommunikation, at det kan man vælge at lave på forskellige måder.
Jeg har noteret mig, at spørgerens partifæller ikke, i hvert fald ikke på min facebookvæg, er nogen, der holder sig tilbage fra at tage æren for ting eller skrue lidt ekstra op for retorikken, når der skal skrives på Facebook.
Så der ved jeg ikke, om Dansk Folkeparti har noget at lade andre høre.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-02-17:
Ordføreren siger, at man i langt de fleste tilfælde overholder reglerne i landbruget.
Det vil jeg måske sige er lidt en stramning, for når man kigger på de kontroller, der er, er det jo rigtig mange, der ikke overholder reglerne og dermed også bryder loven.
Kvæg er det største, men på grisefabrikkerne er der jo også rigtig mange regler, der ikke bliver overholdt.
Ordføreren siger så også, at når man ikke overholder reglerne, skal det straffes hårdt.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, om ordføreren mener, at vi med det her lovforslag ligesom får gjort op med den måde, man bliver straffet på, når man ikke overholder reglerne, eller når man bryder loven derude på dyrefabrikkerne.
Thomas Skriver Jensen (S), 2026-02-17:
Jeg mener, at vi med det her lovforslag laver et markant bedre system.
Vi hæver den ambition, vi har om, hvad for nogle straffe der skal gives for de tilfælde, der bliver opdaget, altså frihedsstraffe.
Vi tredobler straffene i de helt grove tilfælde.
Så jeg synes, vi går rigtig, rigtig langt.
Hvis ordføreren spørger mig, om man på et eller andet tidspunkt kunne se for sig, at vi skulle gå endnu længere, kommer jeg ikke til at stå på talerstolen og afvise det.
Jeg ser selv mange områder, som kunne være interessante at kigge på.
Vi har, ordføreren og jeg, også haft gode snakke, synes jeg, om det her område.
Jeg synes egentlig bare, det vigtigste, man skal have med sig, er, at ambitionen jo skal være, at der på et eller andet tidspunkt ikke kommer de her tilfælde, altså at vi får skåret markant ned.
Men vi ved også, at de fleste steder, hvor der kommer kontroller ud, er der altså ikke noget.
Så derfor er det de fleste steder, man overholder reglerne.
Det synes jeg bare er vigtigt at få sagt i debatten.
Og det kan man godt mene, samtidig med at man mener, at det i de tilfælde, hvor der er overtrædelser, er for dårligt, og at det skal vi gøre noget ved.
Man kan godt mene begge dele samtidig.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-02-17:
Det er rigtigt; de fleste steder finder man ikke regelbrud, men det er kun lige lidt over 50 pct., hvis vi f.eks. kigger på kvæg.
Så det er jo virkelig mange, og ikke bare de brodne kar, som man tit taler om.
Det, jeg fisker efter, er: Vil Socialdemokratiet – nu står ordføreren her som repræsentant for Socialdemokratiet – også være villig til at kigge på den trappe, der er, hvor vi jo kan se, at folk på trods af de forfærdelige billeder, der var i den første dokumentar, bare fik en løftet pegefinger?
Er det godt nok?
Skal de ikke have nogle ordentlige bøder, der kan mærkes, når de ikke overholder loven?
Thomas Skriver Jensen (S), 2026-02-17:
Stil endelig de spørgsmål til den her ordfører, da jeg jo er ordfører for dyrevelfærd for mit parti, så kom endelig med det.
Jeg synes, vi hæver bøderne ret markant, og vi laver også et andet system for at give bøder, så jeg synes, det kommer til at ramme bedre i forhold til virkeligheden.
Det betyder ikke, at det her er låst fast til tid og evighed, så jeg er altid klar til at diskutere det.
Men jeg synes bare, at når vi nu laver så markante ændringer, kunne vi så ikke bare – det er jo svært, for man har politiske ambitioner – men kunne vi ikke bare glæde os over, at det her er ret markante ændringer for dyrevelfærden?
Det kommer til at betyde noget ude i virkeligheden, det her.
Erling Bonnesen (V), 2026-02-17:
Tak for det.
Dyrevelfærd er et vigtigt emne, og derfor er jeg også glad for og stolt af, at vi bredt i Folketinget har indgået aftalen »Sammen om Dyrene«, som løfter dyrevelfærden på en lang række punkter.
Og dette lovforslag sikrer så et vigtigt initiativ fra aftalen, nemlig strafskærpelsen på dyrevelfærdsområdet.
Heldigvis har vi generelt god dyrevelfærd i Danmark, både når der kommer til produktionsdyrene og kæledyrene, men der findes desværre også enkelte dårlige eksempler på folk, der ikke behandler dyrene ordentligt, og de skal straffes endnu hårdere, og det skal være nemmere at frakende dem retten til at eje dyr.
Med lovforslaget sender vi et kraftigt signal om, at dyr i menneskers varetægt skal behandles ordentligt, og jeg mener, at dyrevelfærden vil blive øget endnu mere med det her lovforslag, og Venstre støtter forslaget.
Carl Valentin (SF), 2026-02-17:
Jeg synes, at det er vildt, at efter at befolkningen har set, hvad der faktisk foregår ude i de danske svinestalde, så står Venstre på talerstolen i Folketinget og siger stadig, at vi generelt har god dyrevelfærd i Danmark.
Det er godt nok en vild og kontroversiel melding, må jeg sige.
Men nok om det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre til det konkrete forslag, vi behandler her.
Nu er vi jo i fællesskab blevet enige om, at vi skal hæve straffen for dyremishandling.
Det synes jeg er godt, og jeg synes, det er godt, vi implementerer det i lovforslaget i dag.
Men synes ordføreren, at det er i orden, når vi skal gennemføre det her sammen og implementere den her lovgivning, at man så også lige har puttet en lempelse ind i lovforslaget af straffene for dyremishandling, som vi ikke er blevet enige om i fællesskab?
Synes Venstre, at det er fint at putte det her ind, når vi behandler en lovgivning, som vi ellers er blevet enige om i fællesskab?
Erling Bonnesen (V), 2026-02-17:
Allerførst vil jeg sige noget generelt omkring dyrevelfærden.
Der står jeg fuldstændig ved det, som jeg har markeret i min ordførertale.
Generelt har vi en god dyrevelfærd, også når vi sammenligner med en lang række andre lande, og vi har da også over årene set forskellige eksempler, også i andre lande.
Så jeg er da ikke i tvivl om, at generelt har vi en god dyrevelfærd i Danmark.
Så er der nogle enkelte dårlige eksempler, og der er det klart, at der er fokus på dem, og det er så også dem, vi følger op på nu.
Og så er der jo aftalen som helhed.
Den rummer selvfølgelig, hvad den indeholder, så det står vi selvfølgelig på mål for.
Carl Valentin (SF), 2026-02-17:
Problemet er jo, at det her lovforslag ikke kun indeholder det, vi har aftalt i fællesskab.
Det indeholder også en lempelse, så man kan straffes mildere i tilfælde af dyremishandling.
Hvorfor skal det puttes ind i et lovforslag, som ellers handler om at skærpe straffene, hvilket vi jo er enige om?