runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2023-12-05:
Men det er jo interessant, at man opfordrer andre partier til at blive klogere, og at man ikke selv er klar til at spørge danskerne om noget, der er så vigtigt.
Det er noget, som ordføreren holder en bragende tale om, men alligevel er man ikke klar til at give magten fra sig og sende spørgsmålet ud til danskerne.
Tak for det.
Koranloven er en sejr for islamiske diktaturer, siger ordføreren for Danmarksdemokraterne.
Er Danmarksdemokraterne klar til at sende lovforslaget til folkeafstemning, når det formentlig bliver vedtaget på torsdag?
Betina Kastbjerg (DD), 2023-12-05:
Tak for det.
Jeg vil gerne lige starte med et citat: Ved at vedtage denne lov bliver den danske regering medskyldig sammen med disse tyranniske og morderiske regimer, hvis magt udelukkende baserer sig på total underkastelse i forhold til Koranen.
Ved at vedtage denne lov bliver den danske regering både allieret med og tjener for det iranske regime og Talebans regime.
Så tydeligt lød appellen fra det franske satiremagasin Charlie Hebdo, der tilbage i september skrev en appel til den danske regering i anledning af regeringens lovforslag om at forbyde koranafbrændinger i Danmark. Der skal ikke herske nogen tvivl om, at regeringen med lovforslaget imødekommer krav fra ufrie kræfter i Mellemøsten, der ønsker, at borgere underkaster sig Koranens vilje i deres hjemland såvel som i Danmark.
For med koranloven sikres Koranen en særlig beskyttelse i dansk lovgivning, således at Koranen er bedre beskyttet end grundloven og lovbøger som Karnovs Lovsamling.
Den britiske forfatter George Orwell skrev engang: Hvis frihed skal give nogen mening, så er det retten til at fortælle folk det, de ikke ønsker at høre.
Et indgreb mod koranafbrændinger er en svækkelse af både friheden og ytringsfriheden, og det er ikke kun vores hjemlige ytringsfrihedskultur, der lider skade; det samme gør de stemmer i muslimske lande, der kæmper for retten til at udtrykke sig kritisk i religiøse spørgsmål.
I Iran har vi fulgt de modige kvinder, der offentligt har brændt deres islamisk dikterede hovedbeklædning.
Vi har set dem i fjernsynet og på sociale medier.
Men det er ikke kun os, der ser dem; iranere i opposition til det teokratiske diktatur og folk andre steder i Mellemøsten er også aktive på internettet, og de ser nu lande som Danmark, en demokratisk bastion, svaje som siv i vinden under presset fra de islamiske stater.
De må være ufattelig skuffede.
I disse islamiske diktaturer kender borgerne ikke til ytringsfrihed, ligestilling eller religionsfrihed, fordi de holdes i et islamisk jerngreb.
Derfor er regeringens forbud ikke alene en indskrænkning af ytringsfriheden i Danmark, det er også et knæfald for islam.
Med vedtagelsen af koranloven er vi med til at svigte alle disse mennesker, der dagligt kæmper en modig og livsfarlig kamp for ytringsfrihed og andre basale menneskerettigheder i islamiske diktaturer.
Koranloven er en sejr for islamiske diktaturer.
Mere præcist kan det ikke siges.
Med det kan jeg bare sige, at Danmarksdemokraterne stemmer imod lovforslaget.
Jeg ved, at der i regeringspartierne sidder nogle medlemmer, der har samme overbevisning som mig, og til jer vil jeg bare sige: Jeg håber, at I besinder jer og stemmer efter jeres egen overbevisning og ikke efter det, i er blevet dikteret at stemme; husk grundlovens § 56, hvor der i kommentaren står, og jeg citerer: »Grundloven fastslår, at medlemmerne af Folketinget er uafhængige.
De kan frit stemme efter deres overbevisning.
De har ikke pligt til at tage hensyn til, hvad deres parti eller vælgere siger.«
Tak for ordet.
Theresa Scavenius (UFG), 2023-12-05:
Nu er jeg ikke jurist, men jeg forstår også den juridiske vurdering, som at det var en sovende paragraf, som ikke var blevet brugt i mange årtier og derfor ikke var en del af dansk retspraksis.
Steffen Larsen (LA), 2023-12-05:
Jeg vil bare hjælpe ordførerens hukommelse på vej, for vi var jo til den samme høring om denne lov.
En vinteraften i 1997 tonede kunstneren Søren Mosegaard frem på skærmen i TV Avisen med en bibel og en lighter i hånden.
Indslaget handlede om kunstnerens kommende udstilling i Kunstnernes Hus i Aarhus, hvor der ud over malerier med påskrifter som »Kill Jesus« også skulle være en afbrænding af bibler, som danskere på opfordring havde sendt.
Han fik ingen straf for det, så vi må jo konkludere, at også før 2017 kunne man brænde religiøse tekster af i kunstneriske eller demonstrative forhold uden at blive straffet – naturligvis medmindre der er nogen, der mener at vide, at manden blev straffet, hvilket han ikke gjorde.
Astrid Carøe (SF), 2023-12-05:
Tak for det.
Under udvalgsbehandlingen, og efter vi har afgivet betænkning til det her lovforslag,
er vi i udvalget blevet gjort opmærksom på flere udfordringer med lovforslaget, som jeg ønsker at fremhæve her ved andenbehandlingen.
Først og fremmest vil jeg sige, at SF stadig er rigtig glade for den politiske aftale, som et bredt flertal her i Folketinget har lavet, og støtter ambitionerne i forslaget.
Mere konkret er jeg også nervøs for, om de nye årslønsberegninger reelt vil forbedre sagsbehandlingstiden, hvilket var ambitionen i den politiske aftale.
Derfor vil jeg opfordre ministeren til også her løbende at involvere aftalekredsen og arbejdsmarkedets parter i evalueringen af den nye årslønsberegning, altså så vi sikrer, at sagsbehandlingstiden rent faktisk nedbringes.
Dernæst hører jeg også et forbehold for, at den nye uddannelsesgodtgørelse bliver svær at implementere, når der ikke umiddelbart foreligger en vejledning, som sagsbehandlere rundtomkring i landet kan orientere sig i.
Så jeg opfordrer også ministeren til hurtigst muligt at sætte initiativer i gang, som skal sikre en vejledning i den nye ordning, hvis det arbejde ikke allerede er i gang.
Der er stillet en række ændringsforslag af Enhedslisten, som vi i SF ikke støtter, fordi SF jo er med i aftalen om arbejdsskade.
Ikke desto mindre håber jeg, at ministeren lytter og tager de bekymringer med i den videre proces.
Peter Kofod (DF), 2023-12-05:
Tak for det.
Jeg forstår virkelig ikke den her regering.
For uanset hvor man kigger hen i Folketingssalen, er der jo partier, der meget gerne vil hjælpe regeringen med at komme til bunds i den her sag, så vi kan lægge den bag os og komme videre.
Det må der være meget stor brug for.
Og lad mig sådan fortsætte der, hvor hr. Martin Lidegaard slap, for jeg synes egentlig, at det var en rigtig god pointe i forhold til det kommissorium, som et stort mindretal i Folketinget støtter.
Er der noget i det, ud over forankringen, som regeringen ikke kan se sig selv i?
Theresa Scavenius (UFG), 2023-12-05:
Jeg ser det her som en del af en global kamp.
Det er derfor, jeg ligesom svinger mig helt op til at snakke om det globale demokrati.
Det er, fordi vi behøver lidt kontekst for, hvad der foregår her.
Vi er ikke bare en lille andedam; vi er en del af en global kamp for borgernes rettigheder imod meget, meget magtfulde og autoritære lande – og heldigvis er vi slet ikke dér.
Men når vi ligesom går et skridt i den forkerte retning, baner vi vejen for at gå yderligere i den retning.
Det her er et skridt i den helt forkerte retning, og ja, det er historisk.
Peter Skaarup (DD), 2023-12-05:
Tak til fru Theresa Scavenius for nogle fine ændringsforslag.
Man kan jo altid vurdere, at sådan nogle ændringsforslag ikke burde være stillet, men de er jo stillet, fordi der er kommet noget endnu værre, kan man sige, fra regeringens side.
Derfor kan man jo godt hilse velkommen, at de her ændringsforslag trods alt er kommet, også uden for betænkningen.
Men det, som jeg godt vil spørge fru Theresa Scavenius om, er, om fru Theresa Scavenius i virkeligheden anser det, vi debatterer her, for at være en historisk begivenhed.
Altså, er det ikke historisk, at man på den måde begrænser ytringsfriheden i et land som Danmark, som jo netop prøver at sige til mange andre lande, at vi er glade for, at vi har ytringsfrihed, og at det burde de andre lande også indføre?
Theresa Scavenius (UFG), 2023-12-05:
Som jeg nævnte om det møde, jeg har været til i Bruxelles, handler det om, at der er problemer rigtig mange steder i Europa, herunder i Danmark.
Den danske retsstat er ikke perfekt.
Synes man, at det er okay, at kunstnere og politiske aktivister kan sidde i fængsel, eller synes man det ikke?
Bjørn Brandenborg (S), 2023-12-05:
Nu er det jo, fordi ordføreren selv svinger sig sådan helt op i de høje toner på talerstolen, i forhold til hvad der er et nybrud i dansk politik.
Derfor vil jeg bare gerne bede ordføreren om at bekræfte, at det indtil 2017 var forbudt at afbrænde religiøse skrifter, som er det, vi tager stilling til, når vi stemmer det her lovforslag igennem.
Mattias Tesfaye (S), 2023-12-05:
Som jeg også nævner i min tale, har vi i den tidligere regering sidste sommer nedsat en ekspertgruppe, som skulle gøre os klogere på, hvad der er årsagerne, og altså svare på det spørgsmål, der bliver stillet her.
Så jeg vil nødig være for kategorisk her.
Men noget af det, der diskuteres, er jo, at drenge og piger ikke udvikler sig på den samme måde, og at drengene måske fagligt udvikler sig lidt senere end pigerne, og at der måske derfor er flere drenge, der har behov for at få udsat skolestarten, hvilket i øvrigt er noget, som vi giver mulighed for med et lovforslag, som Folketinget for nylig har behandlet.
Men det forklarer jo ikke noget om stigningen i forskellen, og der tror jeg, vi skal interessere os noget mere for den type undervisning, der gennemføres i folkeskolen, som, tror jeg – og det er igen en gennemsnitlig betragtning – ikke i samme grad appellerer til drengene, som den appellerer til pigerne.
Theresa Scavenius (UFG), 2023-12-05:
Det har ikke noget med sagen at gøre.
Sagen er, at man kriminaliserer handlinger nu, som ikke handler om religiøse skrifter, men om en langt bredere skare af skrifter.
Så det her er stadig væk en indskrænkning af borgernes ytringsfrihed, som bekymrer mig dybt.
Så er der en længere diskussion om blasfemiparagraffen, som jeg i øvrigt også synes ikke burde have været der, og det er så derfor, at jeg var tilfreds med, at den blev afskaffet.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-12-05:
Jeg vil bare spørge, om ordføreren kan bekræfte, at det indtil 2017 var forbudt at brænde religiøse skrifter af i Danmark.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-12-05:
Det tror jeg ministeren har fuldstændig ret i.
Nu er jeg jo selv uddannet skolelærer, og jeg har selv arbejdet i folkeskolen, og min oplevelse er helt afgjort, at folkeskolen er blevet meget feminiseret i de senere år, og jeg kan godt forstå, at der er mange drenge, der føler sig koblet af den udvikling, hvad jeg jo grundlæggende synes er dybt ærgerligt.
For det betyder også, at der er nogle drenge, der i fremtiden bliver koblet af.
Generelt bliver det, når vi i ligestillingsdebatten taler forskelle mellem kønnene, jo ofte fremhævet som diskrimination.
Men er det det, der er tilfældet her?
Er det drengene, der bliver diskrimineret i folkeskolen?
Eller hvad er det, der er på spil?
Karina Adsbøl (DD), 2023-12-05:
Nu siger ordføreren, at så har vi hele balladen.
Men jeg tænker, at det at være nyforelsket går man da aldrig fejl af.
Det er jo altid dejligt – hvis man har prøvet det og man kan huske, hvordan det var.
Jeg hørte egentlig ikke noget spørgsmål, men jeg vil sige, at vi jo ikke kan skrue tiden tilbage.
Altså, sket er jo sket.
Og så er det ikke et enten-eller, i forhold til om det er boglighed eller det er praksisfag; det er et både-og, for det skal jo gerne rumme alle de forskellige elever, der er i folkeskolen.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-05:
Jeg er enig med ordføreren i, at folkeskolereformen ikke var for god.
Jeg er, som jeg tidligere har sagt, også enig i, at 12-skalaen er den største tåbelighed, vi har lavet længe, især i forhold til drenge.
Men det hjælper jo bare ikke på, at virkeligheden er, og det har vi set i årtier, at drenge i folkeskolen bare har svært ved at få det samme karaktergennemsnit som pigerne.
De er først ramt af, at de ikke kan sidde stille, og de sidste år, de er der, kan de ikke tænke på andet end pigerne i klassen, og så har vi jo hele balladen.
Det rammer selvfølgelig en, når man skal have karakterer.
Problemstillingen er så bare, at vi ikke tager hensyn til det, når de så skal videre i systemet.
Og selv om vi i folkeskoleforliget nu her har forholdt os til, at hvis ikke du er god i skolen, kan du få noget mesterlære, juniormesterlære og sådan noget, bliver man ikke nødvendigvis en god tømrer, bare fordi man ikke kunne koncentrere sig i 9. klasse.
Karina Adsbøl (DD), 2023-12-05:
Jamen jeg er faktisk helt enig i mange af de ting, ordføreren siger, netop i forhold til at ekspertgrupper og andre ting ofte bliver brugt som en syltekrukke, og så kan man nedsætte en kommission og andre ting.
Men nu her er det dem, det handler om, som sidder med, herunder eleverne og pædagogerne, og der synes jeg, man skal være lydhør over for dem.
Jeg kan i hvert fald huske fra dengang, jeg arbejdede i hjemmeplejen, at lige pludselig skulle vi sammenlægges, og der skulle ske en masse omstruktureringer, og ingen spurgte os.
Så det er også godt nok at lytte til dem, det handler om.
I forhold til hele diskussionen omkring folkeskolen er der jo ikke nogen tvivl om, at folkeskolereformen har vist sig at være en kæmpe fejl, og udfordringen, når vi drøfter det her, tror jeg også handler om, at alle elever jo er forskellige, og de lærer også forskelligt.
Udfordringen er måske også, at lærerne mangler forberedelsestid til at lave den bedste undervisning for eleverne.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-05:
Jo, men når jeg kritiserer, at man nedsætter en ekspertgruppe, er det ikke medlemmerne af ekspertgruppen, jeg kritiserer, men så er det det, at man herinde bruger det som en syltekrukke.
Det underbygger jo bare, at dem, der sidder i ekspertgruppen, sådan set er set dem, der har siddet i en folkeskole, og det har de fleste af os herinde faktisk også.
Så dybest set burde vi jo også være dagligdagens eksperter.
Nogle har endda været så heldige at have fået børn, som også har været i folkeskolen, og nogle har haft drengebørn, og så er vi ved at være der, hvor vi godt kan se problemstillingen.
Men nu er det drenge.
Vi må ligesom leve med, at det er o.k., og det er jo det, jeg ikke synes.
Jeg synes faktisk ikke, det er o.k.
Jeg tror, det er noget strukturelt, og jeg tror også, som Moderaterne siger, at det er noget kulturelt.
Og værst af alt er det jo sådan, at det hæmmer drengene i forhold til at få en videregående uddannelse.
I forhold til nogle videregående uddannelser har vi sat systemet sådan sammen, at de ikke kan få det.
Hvis de så gør det rigtig godt alligevel, når deres hjerner så er færdigudviklede og de kommer videre og bliver chefer eller sidder i en bestyrelse, så skal vi nok komme med et måltal.
Er det ikke på tide, at vi bare ser i øjnene, at folkeskolen er forkert indrettet, og at vi skal have den ændret, sådan at den også er godt indrettet for drenge?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-12-05:
Nu rejser ordføreren her muligheden for en strukturel forklaring, og den vil jeg sådan set også gerne give medløb, men jeg tror også, at der er meget at hente i en kulturel forklaring.
Og så er det klart, at hvis vi har en mere sådan bogligt orienteret folkeskole, vil det jo være noget, som pigerne profiterer mere af end drengene.
Det er også et bud, at vi siden folkeskolereformen har fået sådan det, man kalder teaching to the test – selv om jeg godt ved, at man ikke må tale engelsk herfra – hvor det handler om at prøve at sørge for at undervise på en måde, så man kan bestå en test.
Og det tror jeg også bare er noget, der vil passe bedre til piger end til drenge, som ikke nødvendigvis er så konformitetssøgende, men som nok er lidt mere risikovillige, hvilket hr. Kim Edberg Andersen også nævnte.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-12-05:
Jeg bed bare mærke i det her, som jeg også synes flere ordførere har nævnt, med, at folkeskolen er blevet meget boglig, og det er bare en præmis, jeg måske godt vil angribe lidt.
For hvis vi kigger helt tilbage på dengang, drengene faktisk var foran pigerne i uddannelsesvæsenet, vil det være min påstand, at skolen måske var mindst lige så boglig, hvis ikke meget mere boglig, end den er i dag.
Jeg synes, det er rigtig fint, og jeg synes, det er meget positivt med flere håndværksfag, mere sløjd og alle de her ting i folkeskolen, men jeg kunne godt have lyst til at spørge, om ikke også det kunne skyldes nogle helt andre ting, altså end at folkeskolen er blevet for boglig.
Kunne det handle om hele måden, vi strukturerer undervisningen på med bl.a. for mange emneuger?
Kunne det også handle om det, jeg spurgte Venstres ordfører om, altså simpelt hen for mange kvindelige lærere og for mange kvindelige pædagoger i vores uddannelsessystem og børnesystem i det hele taget?
Det ville være min påstand, for jeg tror måske, at analysen bliver lidt naiv, hvis man bare siger, at det er, fordi folkeskolen er blevet for boglig.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-12-05:
I USA har de jo det, der hedder affirmative action.
Jeg tror egentlig mere, at vi skal sørge for at indrette et system, som tilgodeser de forskellige kvaliteter, som de to køn har, uden at give positiv særbehandling, men måske netop gøre noget for at løfte dem, der halter bagefter fagligt, og det er jo det, vi gør nu med de initiativer i folkeskoleudspillet.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-05:
For det har aldrig været givende for mandekønnet, som dybest set er sat i verden for at tage en risiko, at man faktisk kun kan blive dummere, når man går til eksamen, for man starter på karakteren 12, og så går man nedad.
Der er ingen risikovillighed, og det er ikke interessant for en dreng.
Så tak for det.
Det er jeg fuldstændig enig i.
I forhold til det andet spørgsmål vil jeg sige, at jeg er bange for, at vi ikke får løst det med den ekspertgruppe, men vi kan se, at der er ca. 65 videregående uddannelser, som drengene sådan rent gennemsnitligt ikke har et karaktergennemsnit til at komme ind på.
Er vi ude i, at drengene så skal have nemmere adgang til videregående uddannelser, når nu det er systemet, vi har sat forkert sammen?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-12-05:
Nu nævnte jeg jo ikke den her ekspertgruppe i min tale.
Jeg er med på, at der er et problem, og jeg mener også, at det ligger på den flade, hvad der kan afhjælpe problemet, og det er jo nogle af de initiativer, som jeg oplistede, fra folkeskoleudspillet.
Jeg tror, det vil komme til at have en effekt.
Mange forskere har peget på, at den her karakterforskel kan skyldes, at vi har lavet en folkeskole, der er meget boglig, og det er der nok ikke nogen tvivl om vil være noget, der passer til mange piger, som nok er lidt bedre til at være stillesiddende og gøre honnør for læreren osv.
En meget boglig undervisning vil nok være noget, som de profiterer mere af.
Jeg tror personligt også, at karakterskalaen, der blev ændret her for omkring 15 år siden, også har noget at skulle have sagt.
Den handler jo også rigtig meget om målopfyldelse, hvor den gamle karakterskala også animerede til, at man turde prøve noget nyt og var lidt mere sådan udfordrende, og det tror jeg måske også var noget, der passede drengene bedre.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-12-05:
Jeg kunne selvfølgelig selv have undersøgt det på forhånd.
Det har jeg dog glemt.
Men det kunne være, ordføreren lige kunne oplyse mig om, hvad det egentlig er for nogle rettighedsorganisationer med fokus på køn, der sidder i den her ekspertgruppe.
Karina Adsbøl (DD), 2023-12-05:
Nej, det synes jeg ordføreren skal stille spørgsmål til ministeren om.
Jeg har bare været inde at kigge på, hvem det er, der sidder i den ekspertgruppe, inde på Børne- og Undervisningsministeriets hjemmeside.
Så det ved jeg ikke.
Det ved jeg ikke; det må ordføreren jo undersøge.
Det tænkte jeg måske forslagsstillerne allerede havde undersøgt, når man fremsætter et forslag.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-12-05:
Jeg har bare lige et kort opfølgende spørgsmål, som jeg glemte at stille.
Kan ordføreren bekræfte, at Radikale Venstre i sin tale og sådan generelt som politisk synspunkt eller objektiv observerbarhed anerkender, at der er forskelle på drenge og piger – sådan helt gennemsnitligt set?
Lotte Rod (RV), 2023-12-05:
Selv tak, og tusind tak for at tage emnet op.
Jeg synes jo, at ligestillingsdebatten nogle gange kun kommer til at handle om piger, og jeg synes, det er virkelig vigtigt, at vi også taler om drenge.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-12-05:
Tak til ordføreren.
Jeg er sådan set fuldstændig enig med ordføreren i forhold til den vilde og grænseoverskridende leg.
Jeg tror ikke helt, vi er enige i forhold til adgangskrav til gymnasiet.
Der tror jeg sådan set, vi skal sætte ind i folkeskolen, sådan at de folk, der kommer på gymnasiet, også er mennesker, der har fået forudsætningerne for at komme på gymnasiet.
Men det er en helt anden diskussion.
Jeg vil godt takke ordføreren for imødekommelsen af i hvert fald ambitionen i forhold til det her beslutningsforslag.
Så tak for det.
Lise Bertelsen (KF), 2023-12-05:
De eksekutive funktioner er bl.a. først udviklet hos drenge senere, end de er hos piger.
Det er fakta.
Der kan også være skilsmisser i familien, der kan være alt muligt, hunden kan være død.
Det er ikke for at forklejne noget, men der kan være rigtig mange årsager til, at man har et større eller mindre indlæringspotentiale på et givent tidspunkt, og det bliver vi simpelt hen nødt til at kigge på; det bliver vi nødt til at individualisere.
Og jeg tror især, det med køn spiller en rolle.
Så jeg medgiver bare, hvad spørgeren siger.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-12-05:
Det er jeg glad for, og hvad jeg også er glad for, er en lang ordførerrække nu, der egentlig anerkender det forhold, at der er forskel på drenge og piger.
For jeg tror i virkeligheden, det er det nødvendige fundament for at have den rigtige debat om, hvordan vi løser det her problem.
Jeg kan huske, at da jeg gik på læreruddannelsen, og det er altså ikke meget mere end 4 år siden, havde vi en undervisningslektion, hvor underviseren meget, meget insisterende fortalte os, at drenges og pigers hjerner var ens, og der ikke var nogen forskelle, og det var der bred enighed om blandt næsten alle de studerende.
Og bare det at ytre kritik over for det synspunkt var nok til, at man nærmest blev haglet ned og mødt med meget stor modstand.
Så jeg kunne godt frygte, at den her problematik i virkeligheden stammer helt fra lærerseminarierne, hvor vi simpelt hen underviser vores børn i nogle ting, der ganske enkelt ikke har sin rigtighed i virkeligheden.
Lise Bertelsen (KF), 2023-12-05:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne starte med at takke Dansk Folkeparti for at fremsætte beslutningsforslag om at iværksætte initiativer, så drenge ikke sakker bagud i folkeskolen.
Det er da vigtigt.
I Det Konservative Folkeparti ser vi positivt på hensigten med forslaget om, at både piger og drenge skal have den mest optimale skolegang.
Vi anerkender, at børn har forskellige læringsstile, og at børns hjerner udvikles helt og aldeles forskelligt.
I 2022 nedsatte den daværende børne- og undervisningsminister en ekspertgruppe, der skulle komme med anbefalinger til, hvordan betydningen af køn kan mindskes i både dagtilbud, folkeskoler og på ungdomsuddannelser.
Man skulle bl.a. undersøge, hvordan faglige forskelle mellem piger og drenge kan mindskes.
Men vi har endnu til gode at høre resultaterne og anbefalingerne, som helt klart bør tænkes ind i den fremtidige folkeskole.
I Det Konservative Folkeparti ser vi frem til at få forelagt de her resultater fra ekspertgruppen, så vi i forligskredsen kan arbejde videre med at udvikle fremtidens folkeskole for alle børn.
I Det Konservative Folkeparti har vi jo tidligere fremlagt, at vi gerne vil en permanent afskaffelse af understøttende undervisning til livs, fordi netop det her med at kunne bruge finansieringen på niveaudeling, mindre grupper og tovoksenordninger måske kunne understøtte det her med at undervise drenge på en lidt anden måde, end man underviser resten af klassen.
Når man tænker på, at understøttende undervisning faktisk kan frigive 3.800 lærertimers årsværk, så synes vi, det er værd at tage med ind i den her ligning, om man kunne anvende det bedre.
Vi er i Det Konservative Folkeparti ligesom i Dansk Folkeparti optaget af problematikken, og derfor støtter vi forslaget.