Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Tak for det.
Lovforslaget, vi behandler i dag, er en udløber af blå bloks naturpakke.
Det har til formål at indføre en permanent genopdyrkningsret for arealer, som landmændene har henlagt ekstensivt eller til naturarealer.
Det er antagelsen i dette lovforslag, at hvis vi bare fjerner den regel, vil det få mange flere landmænd til at udlægge områder udyrkede til gavn for naturen.
Det står også beskrevet i bemærkningerne til lovforslaget, at man med dette lovforslag gør op med en byrdefuld regel for landbruget.
Nu ved jeg ikke, hvad den opfattelse bunder i, hvilket jeg også var lidt inde på i mine spørgsmål.
Men jeg må anerkende, at er der noget, som landbruget er rigtig, rigtig gode til, så er det at skabe myter og fortællinger om, hvad regler, som har til formål at beskytte vores natur og vores miljø, pålægger landbrugserhvervet af byrder og økonomiske kvaler.
Det var det, vi så med den meget succesfulde kampagne, der handlede om proteinindholdet i korn, som blev båret frem af landbrugslobbyen og partier i dette hus, hvor vi hørte, at det var miljøreglerne, der var skyld i, at korn, der blev dyrket i Danmark, blev af horribel og elendig kvalitet.
Den kampagne var så succesfuld, at den banede vejen for den landbrugspakke, som vi har diskuteret det seneste år.
Ikke et ord undervejs blev nævnt om, at det her problem er opstået, fordi landbruget i årevis har fremavlet sorter, der giver et højere og højere udbytte, men som så også er afhængige af mere og mere gødning, fordi konsekvensen af den strategi er, at proteinindholdet falder, hvis man ikke hele tiden skruer op for gødningsmængden.
Så landbrugets jagt på højere udbytte og højere indtjening havde skabt det problem, som miljøreglerne blev beskyldt for.
Men kampagnen lykkedes jo, og et flertal i dette høje Ting bøjede sig for kravet om at forringe miljøreglerne, og resten af historien kender vi.
Så når vi med det her lovforslag igen hører om byrdefulde regler, ved man, at man skal gå temmelig kritisk til værks.
Jeg må også indrømme, at når jeg læser lovforslaget og hører den debat, vi har haft indtil videre, så er det lidt uklart, om det her skyldes dårlig information om, hvordan reglerne er, eller generel misforståelse af, hvad man kan som landmand, eller hvad det egentlig bunder i.
For som reglerne er i dag, kan en landmand beslutte at undlade at dyrke en eller flere af sine marker og i stedet udlægge dem ekstensivt og på den måde gavne naturen i landbrugslandet.
Det kan man så meddele kommunen, og så har man i 15 år en genopdyrkningsret – dvs. en ret til igen at stikke ploven i jorden og bruge arealet til markdyrkning.
Når de 15 år er ved at udløbe, kan man, så vidt jeg forstår reglerne, få yderligere 15 år, og hvis man er i tvivl om, hvorvidt man nærmer sig de 15 år, går jeg ud fra, at man kan ringe til kommunen og høre, om man nærmer sig.
Men jeg kan bare se af høringssvarene, og det må vi jo så prøve at få kastet lys over i udvalgsbehandlingen, at det ikke er alle, der deler den opfattelse.
Jeg kan se et høringssvar fra Agri Nord, som skriver, at man som landmand skal huske at genopdyrke arealet præcis inden for 1 år, efter at de 15 år er udløbet.
Det vil sige, at man skal huske at genopdyrke arealet, 1 år efter de 15 år er udløbet.
Det er åbenbart en opfattelse i landbruget.
Jeg kan bare ikke, når jeg læser lovforslaget, finde belæg for, at det krav er der – at man altså skal huske at pløje arealet op.
Så spørgsmålet er, om fortællingen om, at det her er en meget, meget byrdefuld regel, i virkeligheden handler om en myte eller om, at alle i hvert fald ikke er helt med på, hvordan reglerne egentlig er, og hvad de går ud på.
Som jeg også var inde på i et af mine spørgsmål, har der også været flere røster fremme om, at arealer kan vokse ind i § 3-beskyttelsesområder.
Men det mener jeg også at § 6 i driftsloven forhindrer.
For hvis man bare anmelder arealet og det ikke var naturbeskyttet, da man anmeldte det, så har man altså, selv om det kan få en naturkvalitet svarende til § 3, stadig væk sin genopdyrkningsret.
Jeg må bare sige, at fra vores side har vi altså brug for at få kastet lidt mere lys over, hvad problemet egentlig er med den regel, vi har lige nu, ligesom jeg også savner dokumentation for, at hvis vi fjerner reglen, vil rigtig, rigtig mange landmænd begynde at lægge arealer om til natur.
Så det håber jeg at vi kan få svar på, når vi behandler det her lovforslag i udvalget.