runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2021-04-26:
Tak, formand, og tak til Venstre for at give os mulighed for at få priser på færgefart ind til debat her i Folketingssalen.
Jeg tror, vi var nogle stykker, der talte sammen lige her, kort inden mødet startede, om, at det faktisk er længe siden, at vi har diskuteret det her i salen, så det synes jeg faktisk er rigtig godt at det giver anledning til.
For i Socialdemokratiet ønsker vi, som jeg også opfatter at en lang række andre partier gør, at få gennemført landevejsprincippet fuldt og helt, men for os er det vigtigt, at det skal ske i et passende tempo med hensyntagen til de erfaringer, der er samlet, og i en rigtig god dialog med økommunerne og med småøerne.
Processen med at gennemføre landevejsprincippet har jo stået på i nogle år efterhånden, og som forslagsstillerne sikkert husker fra vores studietur til Skotland for nogle år siden, er det vigtigt, at vi bruger den nødvendige tid og laver de nødvendige tilpasninger i dialog med øboerne for at ramme skiven rigtigt i forhold til landevejsprincippet.
Det har jo været – synes jeg i hvert fald – en kæmpesucces, at taksterne er sænket på færgerne til øerne, både i forhold til bosætning og i forhold til udvikling af erhvervsliv og turisme, og i princippet er landevejsprincippet alt andet lige indført på alle ruter bortset fra de 6 uger i sommerferien.
Og så mangler vi et lille stykke.
Den sidste opgørelse, vi har fået fra ministeriet, siger 45 mio. kr., men vi skal jo handle klogt, og derfor giver det også mening at afvente den evaluering, der er aftalt i 2022, og så også drage nytte af de erfaringer, som vi har med sommerpakken fra sidste år.
Derfor kan vi i Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-26:
Jeg ville ønske, at jeg kunne give et konkret svar, men det er jo sådan ved hver eneste finanslov, at vi har nogle ting, som vi rigtig gerne vil nå i mål med, som fuld trafikal ligestilling, og man kunne sige minimumsnormeringer, og man kunne sige mange andre ting, som vi arbejder hen imod, men hvor det kræver nogle ryk, fordi det selvfølgelig er penge, der skal prioriteres i forhold til en masse andre ting.
Så jeg kan ikke svare på det helt konkret, men jeg er fuldstændig enig i ambitionen.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-04-26:
Ja, vi sad i forbindelse med fire finanslove, og det er rigtigt, at vi ikke fik fuld trafikal ligestilling.
Men vi fik i de fire finanslove gradvis mere og mere trafikal ligestilling, og det er den udvikling, som vi godt vil have fortsætter, og nu står vi med et i hvert fald relativt lille beløb, når man taler statskassen, som lige mangler.
Så det er derfor, at jeg er interesseret i at høre: Hvornår vil ministeren og regeringen prioritere, at vi fortsætter den gode procedure, som vi havde under den tidligere regering, altså at vi gradvis hvert eneste år lige giver mere og mere, så vi snart kan se, at vi er i mål med den fulde trafikale ligestilling?
Hvornår fortsætter vi den?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-26:
Jeg synes, vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at der er fuld trafikal ligestilling.
Jeg synes, det er et princip, som vi skal arbejde efter, men jeg synes også, at det skal være sådan, at man tager det i den rækkefølge, der er finansiering til, og det ved spørgeren jo også godt.
For man sad jo trods alt 4 år med fire finanslove, hvor der ikke blev indført en fuld trafikal ligestilling.
Så det er jo trods alt noget, der sker i et vist tempo, og man indførte det jo heller ikke selv på det tidspunkt, hvor man sad og var med til at udforme de finanslove.
Så der er jo en udfordring med at finde den finansiering, uanset hvilken side der sidder for bordenden.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-04-26:
Men det, som man efterlyste, både fra de små øers side, men også fra kommunernes side, var jo, at man fik indført det fulde landevejsprincip, netop for at have muligheden for at kunne forudse tingene og få ansat folk og få gjort klar til det store rykind.
Så det handler vel bare om, at vi kommer i gang, også fordi man faktisk kunne dokumentere fra evalueringen tilbage i 2018, at det her faktisk havde givet overskud hele vejen rundt, både til øerne, men også til staten.
Ja, jeg synes jo, at vi har fundet pengene.
Regeringen har bare valgt at bruge pengene på noget andet, bl.a. ved at give ekstra penge til folk, som går derhjemme og ikke bidrager.
Vi havde en høring i Udvalget for Landdistrikter og Øer, og sammenslutningen af de små øer sagde, at sommerpakken selvfølgelig var fin, men at det bedste for at sikre vækst, udvikling og beskæftigelse ude på de små øer var, at man også vidste, hvad man havde i morgen.
Man var selvfølgelig glad for sommerpakken, men man ville gerne fremadrettet have sænket priserne, man ville gerne have indført det fulde landevejsprincip, og det havde jo været billigere end en sommerpakke.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-26:
Næh, vi vedtog god en god finanslov, og der har jo været masser af gode prioriteter i den, som også gavner landdistrikterne og øerne rundtom i landet.
Så det synes jeg sådan set ikke.
Men det er klart, at man ikke kan komme og sige, at man vil bruge 45 mio. kr. på noget, uden at anvise hvor man skal gøre det.
Hvad er det så i den finanslov, som vi vedtog, som man vil rulle tilbage?
Er det styrkelsen af folkeskolen?
Er det minimumsnormeringer?
Er det en bedre psykiatri?
Hvad er det for nogle prioriteter, som vi vedtog, som man konkret vil fjerne 45 mio. kr. fra?
Peter Juel-Jensen (V), 2021-04-26:
45 mio. kr. skiller os ad.
For jeg kan lytte mig til, at regeringen ikke agter at bakke det op.
Men ministeren starter med at anskueliggøre, at der er masser af udfordringer ude i vores landdistrikter, og de er kommet over en lang årrække.
Nu står vi så midt i en anden udfordring, som vi kan være meget bekymrede for hvordan vores øer kommer igennem, og så kan man ikke finde 45 mio. kr.
Er det, fordi regeringen har vedtaget den forkerte finanslov?
Halime Oguz (SF), 2021-04-26:
Selvfølgelig er SF ikke imod det private, og det er jo heller ikke, fordi vi er imod det private, vi fremsætter det her beslutningsforslag.
Men det er jo faktisk, fordi det private selv er imod det her, fordi det har skabt et så stort og unødigt bureaukrati og fordyret projekterne, vi fremsætter det her beslutningsforslag.
Så det har intet at gøre med en ideologisk kamp – intet.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-04-26:
Helt i forlængelse af, hvad min gode kollega Peter Juel-Jensen har spurgt ministeren om, vil jeg bare sige, at vi jo altid kan være uenige om, hvorfra pengene skal tages.
Det er ikke interessant.
Det, der er interessant, er: Har vi viljen til det?
Vil vi virkelig gerne skabe den fulde trafikale ligestilling af øerne?
Og det stod mig uklart i ministerens tale.
Vil ministeren gerne være med til, at vi sikrer ørerne den fulde trafikale ligestilling?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2021-04-26:
Ja, det er fuldstændig rigtigt.
Men så vil jeg egentlig bare vende tilbage til min egen tale og også til ministerens og sige, at vi jo går ind for, at det her skal gennemføres; det skal bare ske i et passende tempo.
Og i forhold til den evaluering, som så kommer, passer det jo rigtig fint at gøre det i dialog med øerne og øsammenslutningen.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-04-26:
Venstre deler selvfølgelig ambitionen om, at vi får vores uddannelser spredt mere ud, end vi har gjort tidligere.
Men det hjælper jo ikke, altså det er jo lige fedt, ordfører, at vi får spredt uddannelserne ud, hvis man ikke har råd til at transportere sig derhen, fordi vi ikke har landevejsprincippet.
Landevejsprincippet er jo en forudsætning for at sikre, at vi har en bosætning, og at vi har arbejds- og jobmuligheder ude på vores øer.
Hvorfor så ikke bide til bolle nu?
Hvorfor vente til 2022, når der ligger en fin evaluering fra 2018 på alt i alt 160 sider, tror jeg, lavet af Social- og Indenrigsministeriet?
Hvorfor ikke bide til bolle nu?
Hvad er det, man venter på?
Kathrine Olldag (RV), 2021-04-26:
Det, jeg talte om, var udligningsreformen, som Venstre jo var med til, og tak for det.
Det var en stor gave, at det faktisk lykkedes at få lavet en stor og bred reform.
Det kommer til at skabe en rigtig, rigtig god bund for alt det, vi skal i gang med.
Det skaber en mulighed for ude i kommunerne rent faktisk at levere velfærd på nogenlunde samme niveau – så langt, så godt.
De har lige fået hovedet oven vande, men nu skal vi altså til at kigge på nogle af de andre strukturelle uligheder, og det kan f.eks. være statslige arbejdspladser; men en radikal mærkesag er jo helt klart uddannelsesområdet, altså at få skabt flere uddannelsespladser ude i mellem- og yderkommuner.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-04-26:
Jeg kan forstå, at der er stor sympati for forslaget, men da det er stillet af Venstre, kan man ikke bakke det op.
De strukturelle forskelle, som ordføreren nu mener er det store dyr i åbenbaringen, altså det, der besværliggør, at man har en bedre balance mellem land og by, må jo handle om kommunalreformen, som ministeren nævnte.
Er det radikal politik at ændre i kommunalreformen netop for at løsne op i forhold til den her store ubalance, som ordføreren nævner?
Kathrine Olldag (RV), 2021-04-26:
I Radikale Venstre vil vi også sige mange tak for forslaget.
Det giver os jo en rigtig god mulighed for at diskutere den her vigtige sag igen her i Folketingssalen.
Jeg vil også rigtig gerne kvittere regeringen for at lægge ud med at tale om det større strukturelle og strategiske træk for at få skabt bedre balance i Danmark.
Nu er jeg jo stadig væk relativt nyvalgt, og for mig at se var udligningsreformen, som vi landede tidligt i 2020, med til at skabe en god bund for det samarbejde, som jeg i hvert fald forventer at vi kommer til at se mellem regeringen og Folketingets partier i denne periode.
Jeg vil også rigtig gerne kvittere regeringen for at have, hvad der i hvert fald ser ud til at være nogle temmelig ambitiøse planer for, hvordan vi skaber bedre balance i Danmark.
Der er det rigtig, rigtig vigtigt for mig at sige, at Radikale Venstre altså er med på den dagsorden, og vi glæder os utrolig meget til de drøftelser.
Det er også muligt, at vi kommer med nogle idéer selv, men det må vi jo så tage hen ad vejen.
Så langt, så godt.
For landevejsprincippet er jo naturligvis også noget, vi tilslutter os som alle andre partier, men vi er nok også der, hvor vi ikke er klar til bare lige sådan at nikke ja til Venstres forslag i den her runde.
Der er naturligvis noget med finansieringen, men som Venstres og Nye Borgerliges ordførere helt realistisk siger, er de 45 mio. kr. jo et greb i lommen, i hvert fald i en finanspolitisk sammenhæng, så hvis man ville finde pengene, ville man nok også kunne gøre det.
Det er jo en evaluering, der kommer hele vejen rundt – den kommer også ud til øboerne og til kommunerne, for hvem det jo også er interessant, hvem der skal finansiere den her færgedrift, vil jeg lige sige.
Så for os at se er det et spørgsmål om lige at slå koldt vand i blodet.
Det er rigtig fint, at vi lige kan tage den her runde om det i dag, men kan vi ikke blive enige om måske at vente til 2022 og tage den der?
Sådan lyder det i hvert fald i mine ører.
Det er jo ikke det store, der skiller os ad på den måde.
Det var egentlig det.
Jacob Mark (SF), 2021-04-26:
Jeg vil først sige, at jeg har læst på tingene.
Det er jo ret enkelt: Hvis Venstre mente, at der i 2018 lå det grundlag for at indføre det fulde landevejsprincip, som ordføreren giver udtryk for her, kunne Venstre jo bare have indført det i 2018.
Jeg forstår det ikke, for det var ikke os, der havde regeringsmagten på det tidspunkt.
Så hvis man dengang var fuldt oplyst, hvorfor indførte man det så ikke dengang?
Nej, vi mener ikke, at der skal være forskel på at kunne drive virksomhed i Slagelse, på Samsø og i hovedstaden.
Vi vil gerne have, at det er attraktivt at drive virksomhed alle steder i landet.
Det er også derfor, vi siger, at vi meget gerne vil arbejde videre med det her forslag.
Det skal bare finansieres på en ordentlig og solidarisk måde.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-04-26:
Men nok om det.
Medlemmet kan jo gå hjem og læse på tingene.
Jeg skal lige spørge: Synes medlemmet, at det er god politik, at det er billigere at drive virksomhed i Slagelse end på Samsø?
Jacob Mark (SF), 2021-04-26:
Nu er jeg ikke fuldstændig nede i materien, sådan som ordføreren er, men det er vel rigtigt, at man valgte ikke at indføre det fulde landevejsprincip, og at man så igangsætte en ny evaluering med henblik på at finde ud af i 2022, om man skulle indføre det fulde landevejsprincip.
Nu beslutter Venstre sig så for, at det vil man ikke vente på.
Det er fair nok, men det var Venstre selv, der traf den beslutning.
I SF har vi det sådan, at vi også gerne vil indføre det fulde landevejsprincip.
Vi mener egentlig, at det, vi hører ude fra øerne, er stærkt nok.
Men det er bare for at sige, at det jo er Venstre selv, der ligesom har valgt den fremgangsmåde.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-04-26:
Jeg kan forstå, at ordføreren lægger op til at skrive en eller anden form for en beretning, for ordføreren tager jo forslaget positivt ned.
Det er kun finansieringen, der er en udfordring.
Den hurdle skal vi jo så bare komme over i fællesskab
Ordføreren er så lidt polemisk og har som et argument, at det ikke var på finansloven i 2018, men det var, fordi der ikke lå nogen evaluering.
Den kom jo i august 2018.
Er det ikke korrekt?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-04-26:
Tak for det.
Året var 2012
Jeg kan huske, at Københavns Kommune og især omegnskommunerne var rasende over det her, og det kunne jeg jo godt forstå, for det var jo rigtigt, at det var et tåbeligt forslag.
Men debatten blev fulgt af andre i alle andre egne af landet, og især var der tre steder i landet, hvor de fulgte den med undren, og det var på Ærø, og det var på Læsø, og det var på Samsø.
Og jeg kan huske, at jeg tænkte: Det skal bare være løgn, det her.
Det skal bare være løgn, at der ikke er nogen politikere, der interesserer sig for, at der er en betalingsring rundt om hver eneste ø i Danmark.
Det vil jeg være den politiker der interesserer sig for, det vil jeg være den politiker der kæmper for at ophæve.
Og det gjorde jeg så som den første politiker
nogen sinde.
Jeg stillede en forespørgsel, som udmundede i et forslag til vedtagelse, der pålagde regeringen at nedsætte en arbejdsgruppe, der skulle afdække, hvordan man kunne sikre trafikal ligestilling af øerne, og det var en vedtagelsestekst, som jeg er dybt taknemmelig for at de borgerlige partier inklusive forslagsstilleren i dag bakkede op om.
Regeringen havde jo så selvfølgelig lavet en tilsvarende vedtagelsestekst, hvor der bare stod, at alting var fint, som det var nu, og at der ikke skulle ændres noget.
Så var det, der skete noget interessant.
En række partier, dvs. alle borgerlige partier i Danmark, der bakkede op om trafikal ligestilling, bakkede op om mit forslag.
Så kom hr. Henning Hyllested fra Enhedslisten og sagde til mig: Det er et rigtig godt forslag, det støtter jeg også.
Og så var regeringen lige pludselig bragt i mindretal, og det havde de svært ved.
Så i stedet for bare at erkende, at den var i mindretal, og så stemme for mit forslag, gjorde den det, at den rettede et ord i mit forslag og der, hvor jeg havde skrevet »Folketinget pålægger regeringen«, skrev de »Folketinget opfordrer regeringen«, og så fremsatte regeringen mit forslag, som om det var dens eget, sådan at vi kunne stemme om det, og det blev så vedtaget.
Men sådan er politik jo.
Jeg var jo ikke ulykkelig over det, tværtimod.
Jeg var lettet over, at mit forslag nu var vedtaget, og at øerne nu endelig kunne se frem til at blive ligestillet med fastlandet.
Men det i sig selv var jo ikke fyldestgørende.
Det koster altså ikke noget at gå på landevejen, og det koster heller ikke noget at cykle på landevejen, så derfor skal det heller ikke koste noget at sejle til en ø, hvis man er gående eller cyklist.
Så det skal vi også have med.
Det er de to ting, som vi mangler.
Når de to ting er implementeret, kan vi alle sammen herinde kigge os selv i spejlet og sige: Yes, vi lykkedes med det!
Vores fælles kamp for ligestilling af øerne lykkedes!
Jeg glæder mig til, at vi er nået i mål med det, men indtil da bifalder Dansk Folkeparti ethvert skridt i den rigtige retning i forhold til trafikal ligestilling, og derfor støtter vi naturligvis også Venstres forslag i dag, og tak for at have fremsat det.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2021-04-26:
Jamen det synes jeg ministeren har forklaret ganske glimrende.
Der er to årsager.
Den ene er, at man er nødt til at skulle have en evaluering, og det plejer også at være måden at arbejde på, også her i Folketinget, altså at man følger op på de erfaringer, der er draget, både dem på den lange bane og også der, hvor der er blevet, hvad skal man sige, trykprøvet sidste år, i forhold til at der var gratis adgang for cyklister og fodgængere.
Og den anden er, at pengene rent faktisk også skal stå på finansloven.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-26:
Og det er jo sådan set det, de selv siger.
Så hvad er det, man bliver ved med at vente på fra regeringens side?
Det her er et beløb på, var det 45 mio. kr., det drejede sig om?
Det er jeg rimelig sikker på.
Det er et forholdsvis lille beløb i forhold til det store billede.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2021-04-26:
Det er jo sådan to forskellige diskussioner, der er gang i.
Den ene handler om gennemførelse af landevejsprincippet; at sikre, at øboere og dem, der er inde på land, kan komme nemt og billigt frem og tilbage mellem øerne.
Og så handler det om, at 2020 er atypisk, i forhold til at der kom rigtig, rigtig mange mennesker på én gang ud på øerne.
Og der har løbende været en diskussion om, hvad kapaciteten er, og hvor meget man kan klare.
Og der var 2020 jo med til at trykprøve, hvor meget man egentlig kan klare, fordi der kom rigtig mange mennesker på samme tid.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-26:
Danmark er et lille, men dejligt land med lyse bøgeskove, bølgende korngule marker og, som jeg kunne konstatere i morges, snevejr i april, selv om vi lige havde håbet på forår.
Vi har anemoner i skovbunden, vi har fuglesang foroven, vi har øer, og vi har fastland.
Vi har et land, der på trods af små afstande er præget af forskellighed, fra den jyske hede til Bornholms klipper – alt sammen er både dansk og dejligt.
Det er de dele af Danmark, hvor der er helt stjerneklart uden lys fra byer, der svækker stjernernes glans, og de dele af Danmark, hvor stilheden er til at føle på.
Derfor er jeg generelt positivt indstillet over for de fleste forslag, der vil sikre alle dele af Danmark, for der skal det også være endnu mere attraktivt at bo.
I Nye Borgerlige ønsker vi trafikal ligestilling.
Det skal ikke være dyrere at køre 1 km end at sejle 1 km.
Vi ønsker en forbedret og udbygget infrastruktur.
Vi ønsker at fjerne registreringsafgiften og halvere benzinafgiften, for det skal være muligt for alle danskere at have både sikrere og billigere biler.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen af det her forslag, for vi skal sikre, at alle ude i Danmark har en stemme, i forhold til hvordan vi sikrer øer og landdistrikter, og vi får forhåbentlig også afklaret, hvordan vi bedst muligt sikrer alle dele af Danmark.
Tusind tak.
Jeg har bare undret mig sådan lidt over, at jeg har hørt flere socialdemokratiske ministre og nu også ordføreren fortælle om det her med, at sidste år så vi den og den udvikling – jamen sidste år, altså 2020, var et ganske særligt år, så selvfølgelig kan man ikke bruge det som eksempel.
Danskerne kunne ikke komme ud at rejse, så derfor var man selvfølgelig også i langt højere grad på ferie i Danmark – hvilket også var utrolig dejligt, og jeg var også selv på ferie i Danmark.
Så hvorfor er det, at man bliver ved med at bruge 2020 som et, hvad skal man sige, benchmarkår, når vi ved, at det var så atypisk?
Peter Juel-Jensen (V), 2021-04-26:
Tak for det, formand.
Indledningsvis vil jeg gerne sige tak til både ministeren og ordførerne for deres taler.
Man kan jo sige, at de falder på et tørt sted, for mens byerne buldrer derudad, går det væsentlig langsommere i vores landdistrikter.
Vores landdistrikter er udfordret, hvilket bakkes op af tal fra Danmarks Statistik, der viser, at yderkommunerne har tabt samlet set 10 pct. af arbejdspladserne i 2018 målt i forhold 2008, omvendt blev bykommunerne mildere ramt af finanskrisen, og i byerne har man oplevet, at der er kommet 8 pct. flere arbejdspladser i samme periode.
Styrkepositioner skal findes, de skal dyrkes, og nye spirer skal nurses og gødes.
Jeg kan læse mig til, at man midt i april har lavet et tilsvarende initiativ, som man kalder waketeams, genstartsteams eller vækstteams, det skal ikke skille os ad, og for at citere en kineser, Deng Xiaoping, så er det jo lige meget, om katten er sort eller hvid, bare den fanger mus – og det var vist nok i forbindelse med et opgør med den tidligere præsident Mao Zedongs linje.
Men om det hedder det ene eller det andet, skal ikke skille os ad.
Jeg kunne ikke vide tilbage i februar, da jeg indsendte mit beslutningsforslag, hvilken aftale regeringen ville indgå.
Jeg kunne blot forholde mig til, hvad alle dem, nemlig eksperterne, som vi indimellem læner os op ad og lænede os op ad under den kritiske udvikling under finanskrisen, mente, og de mente, at coronakrisen kunne blive langt værre end finanskrisen for vores landdistrikter.
Derfor skulle der handles.
Jeg havde jo håbet på, at vi i fællesskab og på baggrund af debatten i dag kunne have udarbejdet en ambitiøs plan for vores landdistrikter, som ville indeholde overordnede mål for den økonomiske udvikling frem til 2030.
At vi skulle have minimum 5 pct. flere private arbejdspladser i vores land- og yderkommuner i 2030, så den private beskæftigelse kunne blive styrket med henved 30.000 jobs, at vi kunne blive enige om minimum samme bnp-vækst for resten af landet frem mod 2030 ude i vores landdistrikter, og at ledigheden i vores land- og yderkommuner skulle falde til et niveau, som vi kendte det umiddelbart før coronakrisen, er f.eks. tre mål, som vi kunne have lavet politik efter.
Men misforstå mig ikke.
Jeg er glad for, at regeringen har taget initiativ til noget politik for vores landdistrikter.
Men hvor havde det været dejligt, hvis man havde haft det nødvendige mod til at lave en aftale med hele Folketinget.
Det tror jeg havde gjort aftalen meget bedre.
Regeringens vækstteams er stadig væk en velbevaret hemmelighed og måske endnu blot et par tanker på et stykke papir.
Men havde det ikke givet mening, at man var startet med at kulegrave de eksisterende rammer for vores erhvervsliv i landdistrikterne og så kommet med målrettede forslag til, hvordan det kunne forbedres i samarbejdet med dem?
Jeg skal hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de er enige i det hele, også i udsagnet om, at når Venstre er med, bliver tingene generelt bedre.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-26:
Det har vi ikke nogen sådan fastlagt ramme for.
Det er jo en aftale, som blev lavet i 2016 mellem, så vidt jeg husker, de borgerlige partier, Socialdemokratiet og De Radikale.
Og der blev det fastlagt, at lovgivningen skulle evalueres.
Så kan man sige, at den er blevet skubbet siden, fordi der har været nogle problemer, så tidsplanen har jo været flydende; men jeg synes da, at vi skal finde en god måde at lave den evaluering på.
Jeg forestiller mig sådan set også sagtens, at man kunne lave faste opfølgninger på det her stykke lovgivning sammen med de partier, som måtte synes, at det var interessant.
Heidi Bank (V), 2021-04-26:
Tak for det, og tak for talen af ministeren.
Vi deler den her ambition om, at vi skal have en ordning, der kommer til at fungere, som den er tænkt.
Kan ministeren fortælle lidt mere om den del, der handler om evaluering, for noget af det, vi lægger vægt på, er, at der er en løbende evaluering, så vi hele tiden får sat forbedringer og rettelser ind til gavn for ordningen.
Den anden del handler jo om det, som SF også nævner, altså at vi hører om sager, der, som ordningen er i øjeblikket, lyder til at være blevet meget dyre.
Og den del ønsker vi også at der skal være et fokus på i forhold til den evaluering, der løbende skal være.