runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2019-04-10:
Især når der nævnes skat og moms, har der på området været en særlig indsats i 2018 over for de her virksomheder.
Og det har mig bekendt også ført til, at man har konstateret et stort antal overtrædelser, som man så har sanktioneret.
Men jeg synes egentlig, det er værd at spørge en gang til: Hvad laver fagbevægelsen?
Hvorfor påtager fagbevægelsen sig ikke i sin rolle med at tage faglige kampskridt i forhold til de her virksomheder?
Det er jo ikke ligesom med cabotagekørsel med gods, hvor man ikke ved, hvor de er og hvor de kommer fra.
De er nede ved Den lille Havfrue.
Hvorfor står fagbevægelsens folk ikke dernede med faner og tager de kampskridt og benytter de blokademuligheder, som man lovligt kan gøre?
Hvis man kritiserer regeringen for ikke at gøre noget, hvad mener man så fra Socialdemokratiets side om, at fagbevægelsen ikke gør noget?
Rasmus Prehn (S), 2019-04-10:
Mange tak til ministeren for den her imødekommende attitude i forhold til vores beslutningsforslag.
Det virker også, som om regeringen nu vil til at gøre noget ved det.
Men er man ikke lidt sent ude fra regeringens side?
Altså, blandt de ting, vi kan nævne i beslutningsforslaget her, er, at der er mange udenlandske busser, der kører i Danmark – bl.a. i de københavnske gader – og at der for 21 ud af de 22 busser, man har kontrolleret, ikke bliver betalt moms.
For fire ud af seks har der ikke været styr på det med RUT-registeret.
Altså, er det ikke så alarmerende tal, at regeringen for længst burde have sat ind med øget kontrol?
Kaare Dybvad (S), 2019-04-10:
Det sidste må jeg simpelt hen lige spørge ind til.
Ordføreren siger, at man ikke vil have etnicitet som kriterie, men ordføreren var jo selv minister i den regering, der i 2014 vedtog ghettokriterierne eller udsat boligområde-kriterierne, som det hed på det tidspunkt, hvor et af kriterierne var etnicitet.
Så er De Radikale for eller imod, at man bruger etnicitet som kriterie i forbindelse med de her lister?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-04-10:
Altså, for Radikale Venstres vedkommende er det et forkert parameter at anvende, altså alene at kigge på etnicitet.
Og når der i den lovgivning, der nu gælder, og som vi ikke støttede, er så meget vægt på etnicitet, som der er, så er det noget, vi er imod.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-10:
Undskyld, jeg hørte ikke lige det sidste.
Ønsker Radikale Venstre at fjerne etnicitet fra parametrene eller bare, at der ikke skal lægges for meget vægt på det?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-04-10:
Jamen Radikale Venstre er jo ikke interesseret i, at man bruger etnicitet som det eneste parameter.
Det mener jeg er forkert.
Der kan jeg i langt højere grad acceptere de sociale parametre, der ligger, hvis endelig man skulle nedlægge parametre – men ikke etnicitet.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-10:
Jeg er sådan lidt nysgerrig på kriterierne.
Jeg er helt enig i, at vi skal bruge opdaterede tal.
I forhold til etnicitet som et parameter at måle på vil jeg høre, hvor Radikale Venstre så står her.
Kaare Dybvad (S), 2019-04-10:
Nå, okay, men det er jo ikke det eneste kriterie her.
Så er man for, at det bliver brugt som et ud af fem kriterier nu, ligesom det gjorde, dengang vi havde en SR-regering, hvor det blev vedtaget, at det blev brugt som et ud af fem kriterier?
Eller hvor ligger forskellen?
Det synes jeg altså er meget svært at gennemskue.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-10:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
I Alternativet er vi jo meget enige i ordførerens og ordførerens partis holdning.
Nu står vi ret tæt på et valg, og det ser ud, som om der er flertal for det her lovforslag.
Jeg spurgte tidligere Socialdemokratiets ordfører, om de ville være med til et ændringsforslag, der hedder, at vi i hvert fald så kun i en begrænset periode giver plads til at sænke alderen.
Uagtet at I stemmer nej til det endelige forslag, kunne ordføreren så være interesseret i at bakke dette op, så vi i hvert fald sender et signal til en kommende regering, skulle magten skifte efter et valg?
Andreas Steenberg (RV), 2019-04-10:
I Radikale Venstre har vi ikke ændret holdning til det her spørgsmål i løbet af de efterhånden rigtig mange gange, det har været diskuteret de seneste år.
Vi synes stadig væk, at det er at gå for meget på kompromis med trafiksikkerheden at lade de 16-18-årige køre på stor knallert.
Det er jo ganske bemærkelsesværdigt, at selv Rigspolitiet har afgivet et høringssvar, hvor de meget, meget kraftigt fraråder at vedtage det her lovforslag.
Den sprogbrug, som Rigspolitiet har, er ganske markant.
På den måde er Rigspolitiet på linje med Rådet for Sikker Trafik, Danmarks Tekniske Universitet og mange andre i de høringssvar, der ligger.
Årsagen er, at man simpelt hen kan se, at antallet af meget alvorlige ulykker pr. kørt kilometer er meget højt på både lille og stor knallert, og derfor kan man sige, at det er et af de farligste transportmidler, der er.
Det er også ganske farligt at lade unge mennesker, der jo ikke har erfaringer fra trafikken fra at have kørt bil i mange år eksempelvis, køre på store knallerter, som altså kan køre ganske mange kilometer i timen.
Vi i Radikale Venstre lægger os op ad de meget, meget kritiske høringssvar, der er, og kan ikke støtte det lovforslag her.
Astrid Krag (S), 2019-04-10:
Tak for det.
Vil ministeren, siden plejehjemmene er skrevet ud af regeringens sundhedsreform under skarp kritik fra både Ældre Sagen og Alzheimerforeningen, redegøre for, hvilke konkrete initiativer regeringen vil tage, for at plejehjemmene kan sikre, at ældreplejen ikke forringes år for år, i takt med at vi bliver flere ældre?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-04-10:
Jeg har ikke så meget at tilføje i forhold til det, jeg allerede har sagt.
Sundhedsstyrelsen har jo også en faglig dialog med forskellige aktører på området.
Sundhedsstyrelsen vurderer som vores øverste sundhedsfaglige myndighed ikke, at der er nogen risiko forbundet med 5G, og det er jo sådan set også det signal, der er vigtigt i forhold til de borgere, der er bekymrede på baggrund af bl.a. informationer, som ikke nødvendigvis bygger på fakta, og som man møder visse steder på de sociale medier.
Der mener jeg sådan set også, at vi har et ansvar for at sørge for at kommunikere klart ud, hvad det egentlig er, der er den sundhedsfaglige vurdering fra Sundhedsstyrelsens side, nemlig at man ikke skal være bekymret.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-04-10:
Det er så der, jeg godt kunne tænke mig noget mere konkret om 5G, i og med, som jeg sagde før, at Sundhedsstyrelsen sådan set mangler den information, de har efterspurgt, for konkret at kunne vurdere det.
Nu er energiministeren meget klar i sin udlægning af, hvordan vi får teleindustriens behov opfyldt på det her område, og så kunne jeg jo så spørge sundhedsministeren, om sundhedsministeren tilsvarende kan være klar i spyttet over for de bekymrede borgere, der er i forhold til at sige, at ministeren er på den her sag og skal sørge for måske at lytte til de forskere, som siger, at der er grund til bekymring.
Kan ministeren være lige så klar i spyttet angående det sundhedsmæssige aspekt over for de borgere, der måtte lytte med, og som bekymrer sig om det her?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-04-10:
Derfor synes jeg sådan set også, at det er vigtigt – og det var det, jeg sagde indledningsvis – at kommunikere klart og tydeligt, og hvis vi kigger på vores sundhedsfaglige myndighed i Danmark, altså Sundhedsstyrelsen, så er det deres klare vurdering, at der ikke er en sundhedsrisiko forbundet med 5G-netværket.
Der ligger også uddybende information, som Sundhedsstyrelsen har bidraget med til skriftlige svar til spørgeren, og har spørgeren yderligere ting, som spørgeren ønsker skal opklares, så er det klart, at jeg selvfølgelig også gerne svarer på det med bidrag fra Sundhedsstyrelsen.
Jeg tror bare også, det er vigtigt, at man holder fast ved, at rigtig mange af dem, der bliver bekymrede i dag, bliver bekymrede på baggrund af ikkekorrekte oplysninger, der bl.a. florerer på de sociale medier.
Der tror jeg så også, vi har et fælles ansvar for at sørge for at viderebringe, hvad myndighedernes vurdering er, nemlig at der ikke er en sundhedsrisiko.
Så skal vi selvfølgelig sørge for, og det var også det, jeg sagde indledningsvis, at Energistyrelsen og Sundhedsstyrelsen har en tæt kontakt også i forhold til det fremadrettede arbejde på området.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-04-10:
Helt konkret i forhold til 5G har vi jo ikke så mange oplysninger.
Det er der, hvor der også er forskel på, hvad det er for en teknologi i forhold til tidligere teknologier.
Der er også en helt ny EU-rapport, som lige er kommet, som siger lidt det samme, som Sundhedsstyrelsen siger, nemlig at der mangler informationer sådan om worst case-scenarier og eksponeringstæthed.
Det er noget med sådan overlappende stråler især i tætte byområder, hvor der kan komme problemer med tætheden af det og eksponeringsgraden af det.
I Bruxelles' hovedstadsregion har de også sagt nej tak til det her 5G-pilotprojekt af hensyn til sundhedsaspektet.
For det kan jo være svært at blive sådan helt klog på, når det også bliver lidt generelle svar.
Kunne vi få noget mere konkret information om det?
Vil ministeren arbejde for det i den her konkrete sag om 5G?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-04-10:
Tak for spørgsmålet.
Altså, som jeg sagde indledningsvis, er det Sundhedsstyrelsens klare vurdering, at der ikke er sundhedsrisiko forbundet med 5G-netværket, og det er jo sådan set det, som spørgeren spørger til.
Spørgeren har også stillet en række skriftlige spørgsmål, som Sundhedsstyrelsen også har bidraget med svar på, hvor der også henvises til opdateret information, netop rettet mod bl.a. borgere og andre, der kunne være interesseret i at få mere information om, hvad det er for nogle vurderinger, der ligger til grund for Sundhedsstyrelsens klare vurdering om, at der ikke er en sundhedsrisiko forbundet med 5G-netværket.
Og jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at selvfølgelig skal der være information tilgængelig, og det er jo så også det, som Sundhedsstyrelsen skriftligt har bidraget med i svaret til spørgeren, altså at det også fremgår af hjemmesiden, så bekymrede borgere kan logge sig ind der og se, hvad det er, Sundhedsstyrelsen lægger til grund.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-04-10:
Jeg har jo også hørt lidt om det i generelle vendinger.
Jeg forestiller mig også, at ministeren er bekendt med den dialog, der er mellem Energistyrelsen og Sundhedsstyrelsen om 5G-netværket.
Jeg blev for nylig bedt om at kommentere på en skrivelse, som fortæller om, at Sundhedsstyrelsen i en skrivelse til Energistyrelsen taler om, at det undrer dem, at Energistyrelsen uden videre i et svarudkast til bekymrede borger henviser dem til Sundhedsstyrelsen.
For Sundhedsstyrelsen gør samtidig opmærksom på, at de ikke kan tilslutte sig ordlyden i det her svarudkast til de bekymrede borgere.
Enhedschefen skriver også, at nogle af de informationer, de bl.a. ikke har fået, er resultater af modelberegninger og konkrete målinger, som adresserer worst case-situationer, som f.eks. kritisk eksponering af en person.
Det kunne være buschauffører eller i andre situationer, hvor enkeltpersoner udsættes for eksponering for det kommende 5G-net.
Der er mange, der er bekymret for det her, og mange, der sådan siger, at der kan være forskellige skadevirkninger af det her.
På den anden side bliver det afvist af Sundhedsstyrelsen her, som om der ikke er noget at være bekymret for.
Men det, der er vigtigt for mig og sådan i Folketinget og for borgerne, tænker jeg, er jo at have noget sådan reel information omkring det, som ministeren også selv siger.
Er der fokus på det her fra sundhedsministerens side?
Hvordan sikrer vi en rigtig god information om det her?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-04-10:
Tak for spørgsmålet.
Energi-, forsynings- og klimaministeren præsenterede jo for nylig en 5G-handlingsplan som grundlaget for, at vi i Danmark kan tage den næste generation af telekommunikation i brug i løbet af de kommende år.
I den forbindelse er det selvfølgelig vigtigt for mig som sundhedsminister, at borgerne har reel og opdateret information om de sundhedsmæssige forhold ved 5G-teknologien.
Det er Sundhedsstyrelsens klare vurdering, at der ikke er en sundhedsrisiko forbundet med 5G-netværk.
Målinger viser, at den samlede stråling fra mobiltelefoner, wi-fi m.v. er meget svag og i øvrigt er langt under grænseværdierne for, hvad der er sundhedsskadeligt.
Med introduktionen af 5G-netværket vil den samlede stråling fra antenner fortsat ligge under grænseværdierne.
Det er naturligvis af stor betydning, at vores myndigheder sørger for at følge udviklingen på området nøje og også løbende er i tæt dialog.
Og det ved jeg også er en stor prioritet for både Sundhedsstyrelsen og Energistyrelsen.
Tak for ordet.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-04-10:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Har ministeren vurderet, at 5G-netværket er sundhedsmæssigt forsvarligt?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-04-10:
Tag hr. Peter Hummelgaard Thomsen, som laver kampagner om, at nu skal Amager Sygehus bevares, som om det skulle være i farezonen, eller spørgernes egne kollegaer, der turnerer rundt på Fyn og siger, at man lukker de fynske sygehuse.
De eneste, der skaber utryghed for borgerne, er Socialdemokraterne, f.eks. fru Mette Gjerskov, der skriver i Roskilde Avis, at nu skal Roskilde Sygehus lukke.
Det er socialdemokrater, der turnerer landet rundt og skaber usikkerhed.
Fremover vil man kunne gå til sin lokale borgmester, sin lokale sundhedsudvalgsformand, som vil være hver kommunes repræsentant i sundhedsfællesskaberne, hvis man er i tvivl om, hvem det er, der varetager lokale interessesager, og det tror jeg sådan set er langt mere lokalt demokratisk forankret end det system, vi har i dag, og derfor er det her jo en nærhedsreform og på ingen måde en reform, der ændrer ved den sygehusstruktur, vi kender i dag.
Astrid Krag (S), 2019-04-10:
Der er altså noget goddaw mand økseskaft over den her diskussion, og jeg kan ikke finde ud af, om det er, fordi regeringen ikke har lyst til at stå på mål for den centralisering, man laver, eller om det simpelt hen er, fordi regeringen ikke forstår den usikkerhed, det skaber, når man ændrer så grundlæggende i strukturerne, som man gør her, og folk ikke kan finde ud af, hvor det så er, at de skal henvende sig.
Jeg bliver nødt til at sige, at efter den her runde, hvor det vel er gang nr. 16, 17, 18 og 19, at vi prøver at få svar på det her, så vil jeg stadig væk ikke kunne svare en borger i min kreds, hvem det er, man skal gå til med hensyn til en diskussion om en sygehuslukning.
Så lad mig gøre et sidste forsøg på at få et svar: Er det, fordi når ministeren taler om driftsansvaret, så ligger der også i det spørgsmålet om, hvorvidt et sygehus eller en matrikel med sygehusfunktioner skal bevares eller ej?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-04-10:
Som jeg svarede og har svaret adskillige gange nu, er det sådan, at det fremadrettet vil være bestyrelserne i de fem sundhedsforvaltninger, som har driftsansvaret for sygehusene, herunder planlægningen og sygehusstruktur.
I den bestyrelse sidder der jo tre repræsentanter, som er kommunalt forankret via sundhedsfællesskaberne og repræsenterer forskellige sundhedsfællesskaber.
Og alle kommunerne er jo repræsenteret i sundhedsfællesskaberne og har høringsret.
Det vil sige, at lige så snart der er større strukturelle diskussioner, vil kommunerne via sundhedsfællesskaberne blive hørt.
Det vil sige, at man i et lokalområde både har en borgmester og en sundhedsudvalgsformand, der kan gøre sin stemme gældende i relation til beslutninger, der kan påvirke et lokalt sygehus.
Altså er det langt mere nærdemokratisk og lokaldemokratisk end den struktur, vi har i dag, hvor der er adskillige kommuner, som ikke har bosiddende medlemmer af regionsrådene.
Derudover vil det være sådan, at man ikke kan træffe beslutninger op imod den årlige udviklingsplan, og det kan jo så gælde i særtilfælde.
Nu beskrev jeg særtilfældet Bornholm før, og det var sådan set det, jeg oplevede at børne- og socialministeren forsøgte at forklare.
Thyra Frank (LA), 2019-04-10:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at der ikke er tale om, at plejehjemmene er skrevet ud af sundhedsreformen.
I regeringens udspil til sundhedsreformen var der nævnt flere eksempler og detaljer, end det var tilfældet i den korte aftaletekst.
Derfor er der ikke den samme opremsning af eksempler på personalegrupper i aftaleteksten.
Det handler således ikke om, at sygeplejersker og sosu-assistenter, diætister eller sundhedspersonale på plejehjem ikke er omfattet.
Så lad mig bare her bekræfte, at kompetenceudviklingen i regi af sundhedsreformen selvfølgelig også handler om de sundhedsfaglige kompetencer på landets plejehjem og sygeplejersker i hjemmeplejen, som spiller tæt sammen med den personlige og praktiske hjælp efter serviceloven.
Derudover vil jeg som ældreminister meget gerne slå fast, at regeringen har et stort fokus på ældreområdet.
Det har vi vist gang på gang gennem finanslovsaftaler med Dansk Folkeparti, økonomiaftaler med KL og satspuljeaftaler.
Vi har prioriteret en lang række indsatser, som bidrager til en mere værdig ældrepleje, også på plejehjemmene.
Lad mig blot nævne: 1 mia. kr. årligt til kommunernes arbejde med en mere værdig ældrepleje; 380 mio. kr. årligt til klippekort til plejehjemsbeboerne; 425 mio. kr. til en køkkenpulje; 60 mio. kr. årligt til en værdig død; og de 500 mio. kr. årligt til bedre bemanding i ældreplejen.
Af de 500 mio. kr. forventer kommunerne i 2019 at bruge 46 pct., i alt godt 231 mio. kr., på bedre bemanding på plejehjem.
Vi prioriterer således en god og værdig ældrepleje, også på plejehjem, og det bliver vi selvfølgelig ved med.
Astrid Krag (S), 2019-04-10:
Tak for det, og også tak til ældreministeren for at møde frem og svare på spørgsmål her, som handler om regeringens sundhedsreform.
Man kan jo sige, at der er en brændende platform: der skal ske ændringer i vores sundhedsvæsen, der er behov for mere nærhed.
Det mener vi jo at der er fra Socialdemokratiets side, så det kan vi godt blive enige om, og også en større sammenhæng særligt for de svageste borgere, der ender med at cykle rundt i systemet og blive det, vi jo desværre har et decideret ord for, nemlig svingdørspatienter.
Hele afsættet for det er jo, at der bliver markant flere ældre i de år, vi kigger ind i – markant flere ældre – og derfor synes jeg jo, at hele diskussionen omkring den her sundhedsreform også er en meget, meget væsentlig diskussion, også for landets første ældreminister.
Så først og fremmest tak til ældreministeren for at komme og svare på et spørgsmål omkring det.
Med det sagt vil jeg jo sige, at jeg godt forstår den kritik og de bekymringer, som Ældre Sagen rejser, og som Alzheimerforeningen rejser her, for når vi snakker om vores plejehjem, er det jo her, hvor de allersvageste og allermest svækkede og sygeste ældre opholder sig.
Det er jo ældre, som har en oversygelighed i forhold til ældre, som kan bo derhjemme og klare sig selv bedre.
De ender oftere på sygehusene for noget, som kunne være forebygget.
Jeg tror, at det er to og en halv gang så ofte, man, hvis man bor på et plejehjem, ender med at blive indlagt for noget, der kunne være forebygget, end hvis man var så frisk, at man stadig kunne bo derhjemme.
Derfor vil jeg også bare helt kort spørge ældreministeren, om ikke ældreministeren er enig i, at det er en fejl, at plejehjemmene er blevet skrevet ud, altså at det simpelt hen kort og godt er en fejl, der er sket i skyndingen, at plejehjemmene ikke længere bliver nævnt eksplicit i den aftaletekst, der ligger, om sundhedsreformen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-10:
Jeg tror, at vi egentlig alle sammen er ret enige om, at med den tid, vi lever i, giver det ikke nogen mening at have forskellige momsregler, om det er digitalt eller trykt.
Ordføreren startede netop også med at spørge, hvad er en avis i dag?
Og det er jo det helt rigtige spørgsmål at stille, fordi netop for nogle af de omtalte medier, Zetland eller MediaWatch, eller hvad det nu kan være, er der simpelt hen nogle detaljer i det her, som jeg synes vi skal have opklaret og stillet nogle spørgsmål til skatteministeren om.
For hvordan bliver et medie, der ikke allerede udkommer trykt i dag, så stillet?
Jeg synes jo netop, at ordføreren peger på det helt konkrete: Hvad er en avis overhovedet i dag, og skal den allerede udkomme trykt for at få nulmoms?
Louise Schack Elholm (V), 2019-04-10:
Tak for ordet.
Ja, hvad er en avis i dag?
Jeg var inde at kigge på avisabonnementer med mine forældre for ikke så lang tid siden, og langt de fleste avisabonnementer er efterhånden sådan noget med, at du kan få den digitalt i 5 dage om ugen og så kan du få den på tryk i weekenden.
Sådan er der rigtig mange, der sælger avisabonnementer i øjeblikket, og derfor er det jo paradoksalt, at vi stadig væk har den regel i Danmark, at det kun er de trykte aviser, der er momsfri, men ikke de digitale aviser, når nu det efterhånden er så stor en del af markedet, der er digitale aviser.
Så derfor er det jo sådan set helt fornuftigt, at man i medieaftalen her sidste sommer blev enige, regeringen og Dansk Folkeparti, om, at man skulle lave en platformsneutralitet, at aviser, uanset om de var blevet trykt, eller om de kom digitalt, skulle behandles ens og have en nulmomsregel.
Det valgte man så med finanslovsaftalen at fremrykke, så det allerede træder i kraft nu.
Det synes jeg giver rigtig, rigtig god mening i en verden, hvor vi bliver mere og mere digitale, altså at vi ikke nødvendigvis binder os op på, i hvilken form man får det, men hvad det er for et produkt, og at de behandles ens.
Det tror jeg på kan være med til også at sikre fremtiden for mange af de trykte medier, altså at de rent faktisk har den mulighed, og det vil jo have en varig provenueffekt for de her medier på 55 mio. kr. om året.
Så på den måde må man sige, at det har en markant betydning, at man rent faktisk behandler det ens, uanset hvilken platform der bliver brugt til det.
Så på den baggrund kan jeg sige, Venstre er for lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-04-10:
Nej, det har jeg ikke endnu.
Jeg har først stillet dem i formiddags, så det er forholdsvis kort frist, ministeren har fået til at svare på dem, men det er jo helt reelle bekymringer, der ikke er nogen, som jeg selv bare har fundet på, men nogle, som måske andre ordførere også har fået ind på deres mail, vil jeg gætte på.
Det er jo helt fair, at man som avisudbyder eller organisation gerne vil have svar på de her ting om, hvordan reglerne skal forstås.
Så selv om vi egentlig synes, at det her er en fin aftale, vi har lavet om medieforliget, er det også oplagt, når man kommer til udmøntningen af lovforslaget, at man så også får klarlagt, hvordan reglerne så skal implementeres ude i virkeligheden for de her aviser, og om man nu rammer skiven fuldstændig.
Så det er bl.a. derfor, at jeg har stillet de her spørgsmål, som der så – helt fair – ikke er kommet svar på endnu.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-10:
Jeg lagde godt mærke til, at hr. Dennis Flydtkjær stillede spørgsmålet, hvordan det stiller medier, som kun udkommer digitalt, som f.eks. Zetland eller MediaWatch eller Altinget, for at nævne nogle, og nu vil jeg bare høre, om ordføreren har fået svar på det spørgsmål, som jeg synes er meget relevant.
Astrid Krag (S), 2019-04-10:
Der hørte jeg ministeren sige jo lige først, så ministeren kan jo bekræfte her i den sidste runde, at hvis det nu stod til ældreministeren, så skulle plejehjemmene nok også have været nævnt i aftaleteksten, for at det her kunne give et retvisende billede.
Ellers må ministeren jo – og jeg kan se, at ministeren sidder og laver ansigtsudtryk – sige nej, når hun får ordet.
Altså, burde plejehjemmene ikke være nævnt i den aftaletekst, for at den kunne give et retvisende billede af, hvad det er for nogle grupper, der har allermest brug for større nærhed i vores sundhedsvæsen?
Burde plejehjemmene ikke være nævnt?
Det er et ja eller nej-spørgsmål.
Thyra Frank (LA), 2019-04-10:
Jo, men jeg har jo altså svaret, at aftaleteksten er væsentlig kortere end udspillet, så det er ikke noget med, at plejehjemmene er skrevet ud af sundhedsreformen med den aftale, som regeringen har lavet med Dansk Folkeparti.