runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-19:
Altså, nu har jeg lyst til at sige: Generelt er svaret nej.
Men det kan godt være, at jeg skal uddybe det med det samme: Nej, det har jeg ikke, men jeg synes, det er lidt vigtigt at lave en skelnen mellem det at bede regeringen om at gå ind i alle mulige overvejelser, de har haft med efterretningstjenesten om det ene og det andet – det er ikke det, vi beder om – og det, at de bare klart afviser det og siger: Nej, vi har ikke blandet os i den sag.
Det synes jeg ikke er noget problem for en regering at gøre.
Jeg synes ikke, det er noget problem, at regeringen fastslår, at de politisk ikke har blandet sig i den her sag.
Vi ved jo alle sammen godt, at der er nogle ting, der bliver forelagt på et niveau, hvor der sidder politikere.
Sådan er det.
Og jeg vil være den sidste til at kritisere en regering for at følge en indstilling, der kommer fra f.eks. en anklagemyndighed.
Jeg synes, det ville være meget uheldigt, hvis man ikke gjorde det.
Men så må man også kunne gå ud og sige: Vi har ikke blandet os politisk i den her sag.
Hvis ikke ministeren vil svare på det spørgsmål her, jamen så kommer ministeren til at svare på det over for en kreds af partiledere på et givent tidspunkt.
Og så håber jeg da, at det er et godt svar.
Peter Skaarup (DF), 2022-04-19:
Tak for det.
Jeg synes, det var et spændende indlæg, som ordføreren holdt.
Der var en enkelt ting, som hr. Søren Søndergaard sagde, som jeg lige blev lidt nysgerrig på, nemlig spørgsmålet om en eventuel politisk indblanding eller direktion, eller hvad man kunne forestille sig, i forhold til den her snak med medierne, som PET har foretaget.
Og jeg kunne godt tænke mig at høre, om hr. Søren Søndergaard har nogen viden om eller tro på, at der har været en sådan politisk indblanding.
Vi ved jo, at den gamle forsvarsminister, der nu er gået af, på et tidspunkt skulle godkende en pressemeddelelse om PET, som hun jo så bare lod passere, og det var måske med til at starte en del af den her sag – det ved vi jo dybest set ikke.
Men der har i hvert fald i allerhøjeste grad været en politisk indblanding fra start af der.
Men har hr. Søren Søndergaard nogen tro, tanke eller viden om noget, vi skal vide, vil det være spændende at høre.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-04-19:
Det er jo også et komplekst spørgsmål, og jeg synes egentlig, det er meget fint, at hr. Christian Juhl spørger til det, for vi mener jo sådan set, at hvis man skal kunne stemme om immunitet i det tilfælde, bliver man nødt til også at have en anden form for indsigt i, hvad sagen drejer sig om.
Spørgsmålet er så, hvordan det skal kunne lade sig gøre, og det har jeg ikke det endelige svar på.
Vi har heller ikke drøftet det i SF's gruppe endnu, men mon ikke man vil kunne komme med lidt flere oplysninger, end vi har haft adgang til indtil videre, hvis det kommer dertil?
Christian Juhl (EL), 2022-04-19:
Jeg har selv engang fået ret til at komme ind at se et lille hjørne af efterretningstjenesten.
Det var en stor oplevelse.
Der er et andet spørgsmål, som har naget mig lidt.
Det var egentlig tiltænkt hr. Jan E. Jørgensen, men han var så hurtigt nede af talerstolen, at jeg ikke kunne nå det.
Men hvis nu en nuværende mf'er og tidligere forsvarsminister skulle have ophævet sin immunitet for at kunne møde i retten, og hvis ikke Folketinget måtte få kendskab til anklagen, kunne vi så med fuld seriøsitet sige: Ja, vi stemmer for, at hans immunitet ophæves?
Eller hvordan ville ordføreren stille sig til det?
For jeg er selv i tvivl om, hvordan pokker man håndterer sådan en situation, hvis man skulle komme i den.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-04-19:
Som jeg også sagde til hr. Jens Rohde lige før, er det jo derfor, at vi i SF har snakket så meget om, at vi skal styrke tilsynet med vores efterretningstjenester, sådan at de ikke kun kan behandle persondataoplysninger, men kan komme ind i alt.
Det gælder også, hvad angår de eksterne whistleblowerordninger, som vi har foreslået, og som skal gælde for både FE og PET.
Christian Juhl (EL), 2022-04-19:
Jeg vil bare kort høre, om SF's ordfører mener, at tilsynet har de gode muligheder, som ordføreren siger at de skal have, sådan at de har stærke og gode muligheder – sådan tror jeg ordføreren sagde det.
Har de det i dag?
Og hvad kan vi gøre, hvis ikke de har det?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-04-19:
Jeg er ikke helt sikker på, hvad hr. Jens Rohde mener, for vi er jo med i den oplæste vedtagelsestekst.
Vi er med, og I og med at det ikke er mig, der har forhandlet den, kan jeg ikke sige, hvordan forløbet har været, men jeg kan jo se, at kredsen af partier har udvidet sig drastisk over de sidste timer og dage, så mon ikke, der er sket nogle justeringer, som gør, at det passer lidt bedre til situationen, også nuancerne.
Jens Rohde (KD), 2022-04-19:
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at kildebeskyttelsen er så centralt et fundament for pressens virke – hvorfor den også er fastslået i retsplejelovens § 172 – at vi alle sammen burde være enige om, at den aldrig må kompromitteres af efterretningstjenester eller af politi, og derfor kommer så med baggrund i det svar, som fru Anne Valentina Berthelsen giver mig her, det naturlige spørgsmål: Hvorfor ville SF så ikke fra begyndelsen være med i det fælles forslag til vedtagelse og den fælles anmodning til regeringen om netop at sikre klarhed i det her spørgsmål?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-04-19:
Vi synes, det er vildt bekymrende i en sag som den her, at man i medierne føler sig intimideret, men det er ikke sort-hvidt, netop fordi man også skal kunne arbejde i fortrolighed.
Jeg synes, det er enormt svært, og derfor må vi lade domstolene afgøre, hvem der har ret i den her sag.
Jens Rohde (KD), 2022-04-19:
Når man er blevet så gammel, som jeg er, må man sige, at der godt nok er sket noget med SF igennem årene og måske lige netop i forhold til efterretningstjenester og deres gøren og laden.
Jeg får næsten lyst til at synge den gamle Kim Larsen-sang »Bedstefar, tag dine tænder på«, fordi de er da fuldstændig væk, men det handler måske om, at ...
Nej, jeg ved simpelt hen næsten ikke, hvad jeg skal sige, når jeg hører SF tale om det her, og der bliver jeg bare nødt til at spørge fru Anne Valentina Berthelsen, når hun nu sådan meget højt besynger vores kontrolorgan med vores efterretningstjenester: Hvordan synes SF egentlig det går?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-04-19:
Tak for det.
I øjeblikket skal man jo bare se til øst for at få øje på et land, hvor det er rigtig svært at være journalist og borger, når det handler om ytringsfrihed og pressefrihed.
Det er heldigvis anderledes i Danmark, hvor der er udstrakt ytrings- og pressefrihed, og det er rigtig vigtigt at værne om, ligesom kildebeskyttelsen er utrolig central i den ytrings- og pressefrihed.
En fri og levende presse er vigtig i et demokrati, og den skal puste magthaverne i nakken og efterprøve dens beslutninger.
Vi anerkender i SF, at noget viden er nødt til at være forbeholdt efterretningstjenesterne alene.
Vi ønsker stærke efterretningstjenester, som kan passe på danskernes sikkerhed, og derfor kan de jo af gode grunde ikke lægge alting frem.
Men vi ønsker også at beskytte både efterretningstjenesternes medarbejdere og borgerne i det hele taget, og derfor har vi jo også altid i SF været optaget af, at der skal være et stærkt tilsyn.
For i et demokratisk samfund, hvor ikke alt kan lægges offentligt frem, må der jo også være andre, som under fortrolighed skal kontrollere og have de bedste forudsætninger for at kunne kontrollere, at alt kører efter bogen.
Bagtæppet for debatten i dag er, at efterretningstjenesterne ifølge pressen har kontaktet forskellige mediehuse i december om, at de kan blive straffet for at afsløre klassificeret materiale.
Vi ved vel stadig ikke, præcis hvad der er op og ned i den sag, men vi har set, at Danske Medier og Journalistforbundet har været bekymret over henvendelserne.
Derfor er det også dilemmafyldt at kommentere på det her.
Normalt er vi jo i SF optaget af, at præventive samtaler er gode til at forebygge kriminalitet og informere folk om, at de er på gyngende grund, før de ligesom gør sig skyldige i noget, og vi ser heller ikke problemer i, at efterretningstjenesterne kan have dialog med medier.
Men samtidig har vi jo også blik for, at en præventiv samtale kan opleves som grænseoverskridende og intimiderende af et mediehus.
For hvad skal de stille op med den oplysning?
Og kan det afholde dem fra at skrive vigtige historier, som vi også gerne vil have en debat om i et demokrati?
Det er derfor ikke uden problemer og heller ikke let at afklare sagen i en debat som den i dag uden adgang til alle oplysninger.
Vi bliver nødt til at sige, at vi må gå mere principielt til det her.
Pressen skal selvfølgelig overholde dansk lovgivning, og det er i sidste ende kun domstolene, der kan afgøre, om man er på den rigtige side af loven, også for pressens vedkommende.
Jeg ved, at det her på den ene side og på den anden side-svar måske ikke helt lever op til behovet for klare svar, men sagen er svær at debattere, fordi vi ikke har adgang til alle oplysninger i den.
Vi må have tillid til, at Tilsynet med Efterretningstjenesterne holder øje, og domstolene må i sidste ende tage stilling til, om pressen overholder reglerne.
Tak for ordet.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-04-19:
Jeg forstår sådan set godt hr. Christian Juhls spørgsmål og måske i virkeligheden også nysgerrighed i forhold til, hvad det er, der foregår i Kontroludvalget.
Men det, som jeg også bare er nødt til at gentage, og som jo også er det, der er specielt, når det kommer til vores efterretningstjenester, er jo, at der er en grund til, at det foregår i lukkethed og fortrolighed, og at der er en grund til, at de diskussioner ikke skal tages i det offentlige rum og alle mulige andre steder, og det er, at der er brug for en fortrolighed.
Men jeg synes da sagtens, man kan overveje, om man har den perfekte konstellation – det vil jeg ikke påstå at jeg kan stå heroppe og garantere at man har – og så må man jo diskutere det, når man f.eks. skal lave PET-love eller andre ting andre steder, hvor man skal kigge på det.
Nick Hækkerup (S), 2022-04-19:
Men om den orientering, som jeg giver til Folketinget om efterretningstjenesternes arbejde, og hvordan der arbejdes, har vi jo vedtaget et særligt kontrolregime, nemlig Kontroludvalget.
Det er jo der, hvor jeg giver oplysninger, som er relevante for det parlamentariske niveau at have – og ikke her i salen.
Det er rigtigt, som hr. Søren Søndergaard sagde, at det her jo er en balance.
Og i virkeligheden kan man vel sige, at hvis Politiets Efterretningstjeneste og Forsvarets Efterretningstjeneste er nervøse for, at der er nogen, der træder over den balance, så er det vel i virkeligheden meget fornuftigt som myndighed at tage fat relevante steder og sige: I skal altså være opmærksomme på, hvad det er, der er på spil her; I skal være opmærksomme på, hvad det er for et reguleringsregime, som der ligger.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-04-19:
Jeg vil egentlig gerne følge lidt op på det, som hr. Søren Søndergaard var inde på, for jeg tror, at vi alle sammen er enige om, at en rundtur til tre administrerende direktører for vores største mediehuse er usædvanligt.
Altså, jeg kan ikke – nu er jeg også kun 57 år gammel – i hvert fald komme i tanke om tilsvarende rundture.
Umiddelbart føler jeg mig da overbevist om, at hvis jeg var chef for PET eller FE, ville jeg godt lige, før jeg tog så væsentligt et skridt, have lidt politisk rygdækning.
Så var justitsministeren orienteret om de tre besøg, før besøgene fandt sted?
Søren Espersen (DF), 2022-04-19:
Jeg takker Frie Grønne for at have rejst sagen her i Folketinget.
Det er jo en drøftelse, som på flere måder er blevet vendt i vores parlamentariske system med eksempelvis § 20-spørgsmål og samråd med udviklingsministeren, og som jo kort fortalt drejer sig om flere penge til klimabistand ud over de 0,7 pct., som Danmark hvert år yder af bnp.
Det er store tal – der er også andre, der har nævnt det – som Frie Grønne opererer med: 30 mia. kr., 30.000 mio. kr., tror jeg, det hedder, alene i klimabistand, og altså 0,7 pct. af bnp, ca. 16 mia. kr.
med andre ord, så i det år, vi går i møde, ville det blive 46 milliarder skattekroner.
Lad mig først sige, at når Danmark hvert år bevilger ca. 16 mia. kr. til verdens fattige, har vi intet som helst at være flove over.
Danske skatteydere giver flot og af et godt hjerte, og skulle det ske, at regeringen vil hente klimapenge inden for vore 0,7 pct., lyder det som en fornuftig idé, mon ikke også andre lande kunne tænkes at gøre det samme?
Ja, Danmark har bundet sig til at være en del af det kollektiv af lande, som tilsammen skal yde 100 mia. US dollars i egentlig klimabistand, men som jeg har forstået, har man ikke sat fordelingstal på, men jeg tillader mig at gætte på, at Danmark som nævnt ligger flot internationalt, og at ingen af vore samarbejdspartnere vil kræve mere af Danmark.
I øvrigt har klimabistanden altid været en naturlig del af udviklingsbistanden og er internationalt blevet accepteret som sådan.
Klimabistand bør ses, synes vi, som en fuldt integreret del af den samlede ulandsbistand.
Dansk Folkeparti har altid støttet, at der ydes 0,7 pct. af bnp i udviklingsbistand.
Det er et FN-anbefalet tal, som jeg tror danskerne egentlig bredt støtter op om.
Men vi vil ikke komme til at forlange, at danske skatteydere nu igen skal til pungen efter nye milliarder til ulandsbistanden.
Som man måske kan fornemme, kan Dansk Folkeparti ikke støtte B 181.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-19:
Det er jo et rigtig godt spørgsmål.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-19:
Det synes jeg egentlig er også fair nok, når man ikke til daglig er udviklingsordfører.
Men så vil jeg prøve at gøre det nemmere.
Connie Hedegaard skriver i en mail, at additionalitet, altså at klimastøtten lægges oven i ulandsbistanden, bør efterleves af alle, også af Danmark .
Er ordføreren enig med Connie Hedegaard?
Marcus Knuth (KF), 2022-04-19:
Der vil jeg tillade mig at komme med det nemme svar.
Jeg er jo ikke udviklingsordfører til hverdag, og jeg var ikke en del af den aftale.
Nu sagde spørgeren 2009, og jeg er ikke helt sikker på, om det er det, spørgeren henviser til, men jeg kan i hvert fald sige, at samlet set gælder det, at de aftaler, vi indgår på udviklingsområdet, favner bredt – det er både klima og udvikling.
Og så er jeg godt klar over, at spørgeren er kritisk over for, at vi også bruger udviklingsbistand til at hjælpe f.eks. ukrainere, der kommer hertil.
Altså, der er jo tale om folk på flugt.
Men lige præcis med hensyn til om der var tale om ekstra penge, da aftalen blev indgået, eller om det var en del af en samlet pakke, må jeg simpelt hen være spørgeren svar skyldig.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-19:
Tak til ordføreren fra De Konservative.
Én ting er, hvad vi betaler, hvor meget vi betaler, men noget andet er hele den diskussion, som vi faktisk også har haft tidligere, om nye midler.
Og hvad er De Konservatives holdning i forhold til den diskussion?
Mener De Konservative, at det var hensigten, formålet, da man indgik aftalen?
Det var faktisk klart og tydeligt, men er det også De Konservatives opfattelse, at der var tale om nye midler, da man i 2009 indgik den her aftale?
Er det Det Konservative Folkepartis opfattelse, at der var tale om nye midler, altså at man sagde: Godt, vi finder noget klimabistand, og det er nye midler, vi skal finde, og de skal ikke gå fra ulandsbistanden?
Marcus Knuth (KF), 2022-04-19:
Tak, formand.
Og tak til Frie Grønne for et sympatisk forslag.
Fra Konservatives side tager vi klimaudfordringerne utrolig alvorligt, og det er også derfor, vi har været med til at presse på for hurtigere grøn omstilling i tredjeverdenslande, ikke mindst med grønt som det gennemgående tema på tværs – grøn energi, vand, grønne jobs, uddannelse, bedre forvaltning osv.
Det er heldigvis et arbejde, som vi er rigtig mange partier der står sammen om her i Folketinget.
Så har der jo i dag været en diskussion om, hvem der egentlig skal bære det tungeste ansvar, og der bemærker vi, at et af de grundlæggende principper i FN's klimakonvention er, at lande skal beskytte klimaet i overensstemmelse med princippet om et fælles, men differentieret ansvar, og respektive kapaciteter.
Sagt med andre ord: De rige lande skal gå forrest, og de stærkeste skuldre skal bære de største byrder.
Men vi bemærker jo desværre også, at der er rigtig mange lande, som ikke lever op til forpligtigelserne.
Det er kun et fåtal af lande, der betaler 0,7 pct. af bni.
I den henseende er vi rigtig glade for og stolte over, at Danmark er et af de få lande, der lever op til det.
Det er, som Venstre var inde på, 16-18 mia. kr. hvert år i danske kroner til udviklingsbistand fra Danmark, som jo også går til klimaindsatsen.
Rasmus Nordqvist var inde på, at vi skal føle skam over, at vi ikke giver mere, men der vil jeg nærmest vende det om og sige, at jeg synes, at det er rigtig, rigtig flot, at Danmark er et af de få lande, der lever op til de 0,7 pct.
Og når man kigger på, hvor meget vi leverer i forhold til vores økonomis og vores lands størrelse, synes jeg i hvert fald ikke, at vi har noget at skamme os over.
Kunne vi gøre mere, som Frie Grønne foreslår her?
Jamen det kan man altid, men der skal jo også være en mening, en finansiering og et rationale i forhold til statens andre udgifter.
Fra Konservatives side er vi altid åbne over for at tage en snak om, om man skal justere vores bistand, så den i andre henseender er bedst målrettet klimaindsatsen, men jeg minder om, som flere andre ordførere også har mindet om, at det her forslag på samlet set 30 mia. kr. jo ikke er finansieret, og det er altså en rimelig stor pose penge at bede Folketinget om, når man ikke selv foreslår finansieringen.
Derudover ligger det forholdsvis langt fra det, som et flertal af partier her i Folketinget allerede har besluttet i forhold til vores udviklingsbistand.
Derfor kan Konservative ikke støtte forslaget.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-04-19:
Vi skulle jo egentlig have været der, hvor vi havde betalt regningen på nuværende tidspunkt, men det er vi så ikke på grund af forkerte prioriteringer især fra den tidligere regering, men da også fra den nuværende, som ikke har lavet en plan for, hvordan vi får lavet en trappe henimod at kunne levere vores fair share.
Så den trappe ønsker vi at vi får aftalt at lave.
Det er vores politik i Radikale Venstre
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-19:
Hvis ordføreren og Radikale mener, at 30 mia. kr. er mange penge og en stor regning, og Radikale samtidig gerne vil løfte sit ansvar, hvor meget mener Radikale så at vi i Danmark skal betale?
Hvor meget er godt nok?
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-04-19:
Til det sidste vil jeg svare klart nej.
Det er vores politik, at vi ønsker, at klimabistanden skal være additionelle midler.
Det er bare for at svare helt tydeligt på det.
Så vil jeg bare sige, at jeg jo ikke synes, at det er en ærgerlig logik, at vi synes, at vi skal finansiere de forslag, vi fremlægger her i Folketingssalen.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-19:
Det er selvfølgelig ærgerligt, at Radikale Venstre ikke vil støtte forslaget, og jeg synes med al respekt for det, der blev sagt i indlægget, at det jo desværre er den holdning, som gør sig gældende her i Folketingssalen, nemlig at man ligesom ikke forstår alvoren i klimakrisen.
Argumentet er, at fordi det er et stort beløb, kan man ikke støtte forslaget.
Altså, vi snakker jo om en klimakrise, som folk i dag lever med konsekvenserne af – en krise, som vi har skabt.
Jeg håber jo lidt, at det ikke er den Christiansborglogik, der ligger i forgrunden, men at det er det, at vi står i den her altoverskyggende krise, og at vi skal ud af den, og at vi skal gøre, hvad vi kan, og der er 30 mia. kr. ingenting.
Altså, vi har lige fundet 18 mia. kr. til krudt og kugler – så kan vi også godt finde 30 mia. kr. Men det, jeg vil spørge ordføreren om, er: Er det Radikales holdning, at det er okay, at vi tager klimabistanden fra udviklingsbistanden?
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-04-19:
Også tak herfra for at rejse debatten om klimabistanden.
Den er vigtig, og jeg deler fuldt ud indignationen fra min forgænger her på talerstolen, i forhold til at vi nu er havnet et sted, hvor Danmark er så langt ude i forhold til at levere på det løfte, som jeg bestemt mener er givet ganske vist kollektivt, men som vi også skal løfte vores fair share af for at kunne levere.
Verdens fattigste betaler nu for en forurening, som de ikke selv har skabt, og derfor er det selvfølgelig vores ansvar i den privilegerede, velstillede del af verden at tage ansvaret på os.
Så intentionen deler jeg og Radikale Venstre til fulde.
Vi ønsker også ligesom SF, at vi får en langsigtet plan, og at vi får lavet en trappe for, hvordan vi leverer både på klimabistand og også på i det hele taget at give mere i udviklingsbistand, hvor vores mål er på sigt 1 pct. i stedet for de nuværende 0,7 pct.
Så hensigten er vi helt enige i.
Når det er sagt, deler jeg egentlig også indignationen fra Venstres ordfører i forhold til at fremsætte et beslutningsforslag, som man ikke finansierer.
Jeg må sige, at jeg er noget forundret over, at man er villig til at udskrive så stor en regning.
Én ting er, at vi tit behandler ufinansierede beslutningsforslag i Folketingssalen, men en så stor regning, som man ikke vil anvise hvordan man skal betale, synes jeg er noget vildt.
Jeg kunne egentlig have lyst til at høre, hvor forslagsstillerne selv mener at de penge skal findes henne – og det får jeg måske lejlighed til.
Men vi mener bestemt, at der er behov for, at Danmark skal levere.
Vi vil meget gerne finde nye penge; det har vi også været med til at sikre på to finanslove i træk.
Og vi ville også gerne ligesom SF have haft et andet beløb, så det kommer vi til at blive ved med at kæmpe for at levere forhåbentlig flere konkrete resultater på.
Så igen tak for at rejse en vigtig debat.
Vi kan ikke støtte det forslag, der ligger her.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-04-19:
Det er en skam.
Jeg har jo ikke 5 minutter til at kunne starte forfra.
Jeg synes egentlig, at jeg sagde det meget tydeligt.
Før vi er i mål med finansieringen, er vi sådan set ikke tilfredse.
Og det »vi«, jeg snakker om, er de rige lande.
Derudover taler vi jo om additionalitet, og det er de 100 mio. kr., som vi har fået forhandlet hjem sammen med Radikale Venstre og Enhedslisten.
Det er det additionelle.
Det additionelle er kun det, der ligger over de 0,7 pct.
Det har det været i vores optik, siden man begyndte at diskutere det her, og det er den måde, vi er gået til forhandlingerne om finansloven på.
Men jeg anerkender også, at der er bredt flertal for, at 0,7 pct. ligesom er smertetærsklen for udviklingspolitik i Danmark.
Det kæmper vi jo så imod politisk.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-19:
Tak til ordføreren fra SF.
Altså, det, vi kan se tydeligt ud fra tallene, er, at Danmark lige nu betaler 2,8 mia. kr. i klimabistand.
Og der er det 100 mio. kr. – kun 100 mio. kr. – som er en del af de 2,8 mia. kr.
Så hvis ikke de var med, var det 2,7 mia. kr.
Jeg vil bare lige høre om SF's holdning.
Det fangede jeg nemlig ikke i talen.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-19:
Jeg vil bare lige rette ordføreren.
Det er 30 mia. kr. fra 2020 til 2025.
Én ting er jo, hr. Søren Espersen, ens holdning til, om vi betaler meget eller vi betaler lidt, og om det er passende osv.
Det er én diskussion.
Men nu har ordføreren, hvad kan man sige, siddet herinde i rigtig, rigtig mange år, er seniorpolitiker.
Og så kan det godt være, at man er uenig i det, men vil ordføreren bekræfte, at de politiske diskussioner i Danmark de sidste 25 år hos de store bærende partier har været, at klimabistanden er nogle nye midler, man finder uden om udviklingsbistanden?
Nick Hækkerup (S), 2022-04-19:
Et af de pålæg, som PET har, er at orientere den til enhver tid siddende justitsminister om væsentlige sager på området.
Om den interne dialog, som der måtte være i regeringen, har denne regering – på linje med alle tidligere regeringer – jo sagt, at den holder regeringen for sig selv.