runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-11-11:
Det benægter jeg sådan set ikke.
Det det duer simpelt hen ikke; det er ikke et godt udgangspunkt for læring, at man keder sig igennem en hel skoledag.
Og det vil sige, at jeg sådan set mener, at der er nogle relativt store udfordringer for vores folkeskole, og derfor også, at vi skal tage ret grundigt fat i forhold til de omkalfatringer, der skal til.
Så det er egentlig bare et tilsagn om det.
Det var bare »reformer«, jeg slår mig på, fordi det har en utrolig negativ genklang.
Så vi kan altså godt gøre noget ved det; det er få år, testene på ordblindhed har været der, og vi har faktisk flyttet os fra, at det er 5-6 pct., til at det nu er 7 ud af 8, hvor vi fanger det, allerede når de går i 3. klasse.
Så hvis vi vil, kan vi faktisk godt flytte det, og det vil bare sige, at jeg mener, at vi skal tage det redskab op af redskabskassen, som vi har set virke bl.a. på det område.
Jamen altså regeringens politik er fuldstændig klar: Staten vil kompensere kommunerne for de merudgifter, der er forbundet med corona i 2020.
Det er så klar, meldingen er.
Og når jeg står og læser den op, er det fordi den kommer direkte fra Finansministeriet, hvis kasse jeg ikke har nøglerne direkte til.
Derfor er det vigtigt for mig at sige, at den melding jo er Finansministeriets.
Der er masser af kommuner, der har fået det her til at fungere, og derfor er det også min bedste overbevisning, at med det ekstra tryk, vi kan lægge ind, må vi også kunne få det til at fungere i de sidste kommuner.
Så det er bare for at sige, at de penge er sat af, de penge skal ud at arbejde.
De steder, hvor det ikke er tilfældet, skal vi simpelt hen have det at vide, sådan at vi kan gøre noget ved det.
Jacob Mark (SF), 2020-11-11:
Ja, for smittespredningen er jo også slem nu.
Det giver da bestemt også mening med rengøring nu, og heldigvis bruger institutionerne faktisk rigtig meget tid på at rengøre lige nu og forebygge smittespredning.
Problemet er, at der ikke er kommet en melding fra regeringen om, at man vil dække de udgifter.
Så ender kommunerne Køge, Holbæk, Syddjurs, Norddjurs og Nyborg med selv at stå med den regning for alt det ekstra rengøring, de laver lige nu.
Eller kommer regeringen til at sige, at det vil de selvfølgelig dække, for der er brug for forebyggende tiltag nu, ligesom der var i foråret?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-11-11:
Jamen altså, de krav, der gælder i forhold til rengøring på daginstitutioner og skoler i hele landet, sikrer, at det er sikkert at sende børn i daginstitution og skole.
Der er ikke særskilte og andre rengøringskrav i Nordjylland.
Der er nogle andre retningslinjer, der gør sig gældende, og det kommer der givet en regning på – det skal der være en forhandling om.
Men hvad angår de retningslinjer, der er for rengøring, er det faktisk de samme, der gælder i hele landet.
Og det er afgørende, at de regler bliver overholdt, det giver sig selv, ellers er det jo ikke meningsfuldt.
Derfor er det også utrolig vigtigt for mig, at der faktisk bliver fulgt op de steder, hvor det ikke er tilfældet.
Derfor er det vigtigt, at de konkrete eksempler kommer på bordet, sådan at vi kan tage fat om det.
For nogle af de steder, vi har haft fat i, har det vist sig, at det så var en områdeleder, der ikke helt havde forstået, hvordan pengene skulle bruges.
Efterfølgende er det problem så blevet løst.
Det bidrager vi rigtig gerne til, så bare kom med de konkrete tilfælde, så går vi videre med det.
Jacob Mark (SF), 2020-11-11:
Det vil jeg gøre, og det vil jeg gerne kvittere for.
Det er noget helt konkret, vi kan tage med hjem til institutionerne og sige.
Men der er også et problem efter den 10. maj.
Den aftale, regeringen har lavet med kommunerne, gælder ligesom de foranstaltninger, der er lavet inden den 10. maj, men der er jo stadig brug for mere rengøring, der er stadig brug for forebyggende tiltag.
Den opgave står institutionerne selv med lige nu; der er ikke givet nogen penge til det.
Og i Nordjylland er der skærpede retningslinjer, der skal der være grupper på to til tre børn, og der er ekstra krav om rengøring og afspritning.
Der er heller ikke sat penge af til det.
Hvornår kommer der en melding om, at der er brug for ekstra penge til også at dække de udgifter, der er til rengøring nu her?
Henrik Dahl (LA), 2020-11-11:
Tak for det.
De nationale test for skoleåret 2019/2020 viser endnu en gang, at eleverne i folkeskolen er blevet dårligere til både at læse og regne, mener ministeren derfor ikke, at tiden er inde til, at vi erkender, at reformerne af folkeskolen er slået fejl, og at det er tid til at gentænke, hvordan folkeskolen bliver drevet?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-11-11:
Jeg har bestemt heller ikke lyst til at kontrollere alt i hele verden, men jeg vil faktisk gerne have, at der bliver gjort rent.
Derfor vil jeg egentlig opfordre ordføreren til at oversende de konkrete eksempler, som ordføreren både har hørt om og hører om fremadrettet.
Det tog vi fat om med det samme og fik løst med det samme.
Så her i coronatiden gælder det altså, at det er en virkelig god idé at henvende sig med det, der er helt konkret og lavpraktisk: Hvad er det for nogle kommuner, hvor er problemerne, hvad er det for nogle daginstitutioner?
Jacob Mark (SF), 2020-11-11:
Dels er der det problem, at pengene til kommunerne ikke har rakt til den udgift, kommunerne har haft, dels ender nogle af dem i kommunekasserne.
Vesthimmerlands Kommune har f.eks. haft udgifter på 20 mio. kr. til coronatiltag, og de har fået en kompensation på 8 mio. kr.
Sådan nogle eksempler kan man finde, og det gør det jo svært ude i kommunerne, og det gør det i hvert fald nødvendigt, at man herinde fra Christiansborg – hvis man ønsker, at institutionerne ikke skal være taberne – kontrollerer og sørger for, at pengene når hele vejen ud til institutionerne og ikke ender i kommunekassen.
Det er de f.eks. i Holstebro Kommune.
Her har institutionerne meldt ind, at de har haft udgifter for 6 mio. kr., og de har fået 2 mio. kr.
I Viborg Kommune har institutionerne ikke set skyggen af pengene.
Sådan kan jeg blive ved med at nævne kommuner, for der er store problemer med, at institutionerne ikke oplever, at de får dækket de udgifter, de har haft, og så ender det jo med, at man er nødt til at afskedige pædagoger, at der er mindre tid sammen med børnene og pædagogerne må gå.
Nu har man sendt et brev ud, og det synes jeg er godt, og det vil jeg gerne kvittere for.
Men hvordan vil ministeren kontrollere, at pengene faktisk bliver brugt?
Jeg er jo ikke typen, der vil kontrollere alt i den her verden, men jeg synes, der er behov for at sikre, at pengene når ud til børnene.
Og vi kontrollerer jo, når det kommer an på minimumsnormeringspengene.
Så spørger vi: Er pengene blevet brugt på børnene?
Kan man ikke også kontrollere her, at de penge, der er afsat til rengøring, faktisk bliver brugt på rengøring?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-11-11:
Det her har været en problemstilling, som faktisk har optaget mig ret meget, og derfor er jeg egentlig også glad for, at den bliver trukket herned i Folketingssalen.
For det er absolut relevant, at man sørger for, at de midler til rengøring, der er sat af, rent faktisk også bliver brugt derude, for det er jo sådan set det, der har været idéen med det hele.
Særlig nu, kan man sige, hvor der er et sæsonskifte undervejs, og hvor vi også har set en stigning i smittetrykket,
Og det er afgørende med rengøring for at holde smittespredningen i skak, og derfor skal der fortsat også være et fokus på rengøringsindsatsen.
Så det står fuldstændig hug- og nagelfast, at det er sådan, det er.
Jeg har godt hørt, at der nogle steder foregår sådan en abekastning om, om pengene nu er sat af, eller om de ikke er sat af, og om det er kommunen, eller det er staten, eller hvor det er henne.
Derfor har det været afgørende for mig at udsende et brev sammen med formanden for KL's Børne- og Undervisningsudvalg, sådan at den abekastning ligesom ikke længere kunne foregå.
Pengene er sat af, det brev er sendt ud, og det vil sige, at i forhold til det der med at kunne sende aben frem og tilbage er der sendt et brev ud til alle kommuner, alle dagtilbud og alle folkeskoler med påmindelser om de gældende retningslinjer og om, at der er afsat midler til en kompensation til udgifter forbundet med ekstra rengøring og hygiejnetiltag.
Så vil jeg sige, at vi har en coronahotline i Børne- og Undervisningsministeriet, så skulle der være nogle tilfælde, hvor man har en opfattelse af, at det ikke er tilfældet, at der er kompensation, vil jeg klart anbefale, at man tager knoglen og ringer, sådan at vi kan få afklaret de spørgsmål, der er.
For når alle de her ting er sagt og de breve er sendt ud, skal vi også huske på, at det her er nye regler og nye regelsæt og nye standarder.
Så hvis der enkelte steder skulle være huller i landkortet, vil vi utrolig gerne være behjælpelige med at få rettet op på det, sådan at vi ikke har problemer med rengøring rundtomkring.
Jacob Mark (SF), 2020-11-11:
Tak for det: Hvordan sikrer ministeren, at alle daginstitutioner og skoler får penge til at dække de ekstraordinære udgifter til covid-19-relaterede tiltag som f.eks. rengøring og mere personale, som regeringen har lovet, sådan at det forhøjede niveau af rengøring kan opretholdes, uden at daginstitutioner og skoler er nødsaget til at gennemføre besparelser eller forringelser på andre punkter?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-11-11:
Jeg står sådan set bare på mål for den danske folkeskole og for den danske folkeskoletradition.
Og det er sådan, hvad angår den danske folkeskole, at det er lærerne og det er skolerne, der vurderer, hvilket undervisningsmateriale man skal bruge i undervisningen.
Så jeg synes, det er helt naturligt, at man underviser i ytringsfrihed, men hvilket materiale man bruger som grundlag for det, er der ikke tradition for at vi blander os i politisk.
Det ville være et brud med en meget lang tradition i den danske folkeskole, og det mener regeringen ikke er hensigtsmæssigt.
Så den opbakning, der skal til, er jo selvfølgelig, i forhold til at hvis man bliver udsat for trusler som lærer, skal man have den beskyttelse, der skal til, for at man kan gå trygt på arbejde.
Ulla Tørnæs (V), 2020-11-11:
Jeg synes, det er rigtig, rigtig ærgerligt, at ministeren ikke vil løfte sløret for, hvad det rent faktisk er, man påtænker at indføre af værnsinitiativer, eller i det mindste at drøfte det med Folketingets partier.
Muligheden er der nu; vi har sådan set rykket ad flere omgange.
Og ja, det er rigtigt, at vi for nylig har fået en opgørelse og også en prognose over, hvordan tallene ser ud, og det kunne måske få mig til at spørge ministeren: Hvad mener ministeren selv er det rimelige beløb at bruge af skatteydermidler til su til vandrende arbejdstagere?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-11:
Jeg tilstræber en større grad af ligestilling.
Jeg tilstræber, at vi har alle talenter i spil.
Og som spørgeren rigtigt nok siger, er der masser af ph.d.-talenter derude af begge køn, og vi taber noget på gulvet som samfund, som befolkning, når vi ikke får de talenter til at gå hele vejen.
Men det er også et politisk ansvar.
Hvis vi kan se, at vi taber talenter, at der er noget, vi ikke får i spil overordnet og på forskningsniveau, så skal vi selvfølgelig gøre noget politisk.
Henrik Dahl (LA), 2020-11-11:
Ministeren svarer ikke på mit egentlige spørgsmål: Hvorfra kommer idéen om, at den rigtige fordeling er 50-50 på lige præcis det her område?
Men jeg vil også gerne benytte lejligheden nu, hvor jeg har ordet, til at sige, at det jo er veldokumenteret, hvor det går galt.
Det er dér, kvinderne falder fra, og der må universiteterne selvfølgelig være bedre til at lave noget karriereplanlægning.
Men hvor kommer idéen om fifty-fifty som det korrekte nøgletal egentlig fra?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-11:
Jeg kan jo som forskningsminister se, hvad forskningen gør ved samfundet.
Men det er også det, der gør, at vi faktisk udvikler os som samfund.
Og det er da så afgørende, især i en tid med grøn omstilling og med digitalisering, der brager derudad: Vi har brug for at få alle talenter i spil.
Og lige nu kan vi se, at der er flere kvinder end mænd, der er kandidatstuderende, at der er flere kvinder end mænd, der er ph.d.'ere, men det er altså under hver fjerde, der er professor.
Nogle af stederne i de her systemer er det stagneret fra adjunkt.
Der er et problem, og hvis vi som samfund vil have alle talenter i spil, er der brug for at gøre noget her.
Henrik Dahl (LA), 2020-11-11:
Men der er jo en lang, lang række stillingskategorier, hvor der ikke er en fifty-fifty-ratio af mænd og kvinder.
Jeg kan nævne langturschauffør, jeg kan nævne renovationsarbejder, jeg kan nævne tømrerfaget.
Jeg er nødt til at spørge sådan mere principielt: Hvordan er ministeren og regeringen nået frem til, at der skal være et nøgletal, der hedder 50-50, og at det er det optimale og rigtige tal, alene fordi det overordnet set er fordelingen af mænd og kvinder i samfundet?
Hvad er den dybere begrundelse for, at lige præcis den her 50-50-fordeling skal genfindes på universitetsområdet, når den ikke er almen i samfundet?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-11:
Der er et underskud af kvinder i den danske forskningsverden.
Talentbarometeret 2019 viser, at kvinder er underrepræsenteret i forskerbestanden på alle niveauer.
For hver kvindelig forsker er der næsten to mandlige, og kun knap hver fjerde professor i Danmark er kvinde.
Kvinderne tegner sig også for en mindre del af nyansættelser og ansøgninger til både uopslåede og opslåede stillinger.
Succesraten, som spørgeren henviser til, kan ikke alene ses som et udtryk for ligestillingen mellem mænd og kvinder.
F.eks. søger mænd generelt flere stillinger, så det sænker deres succesrate, mens kvinder søger færre stillinger og derfor synes at have en højere succesrate end mændene.
Den højere succesrate kan således lige så godt være et udtryk for, at der simpelt hen er for få kvinder, der søger de opslåede stillinger.
Dykker vi lidt længere ned i tallene, end spørgeren her har gjort, kan vi nemlig se, at kun halvdelen af stillingerne, som var slået op imellem 2016 og 2018, havde kvalificerede ansøgere af begge køn.
Den anden halvdel af ansøgningerne havde altså udelukkende kvalificerede ansøgere af det ene køn.
Heraf besættes godt 70 pct. af mænd og de resterende 30 pct. med kvinder.
Andelen af kvinder, der blev ansat, hvor der både var kvalificerede mandlige og kvindelige ansøgere, var 44 pct. imellem 2016 og 2018, altså under halvdelen.
Det skal ses i lyset af, at der på alle stillingsniveauer var flere kvalificerede mandlige ansøgere.
Dertil kommer, at cirka en fjerdedel af stillingerne besættes helt uden opslag.
I de her stillinger ansættes der også lidt flere mænd end kvinder.
Som jeg ser det, er det altså ubestrideligt, at vi har en kæmpe ligestillingsudfordring i dansk forskning, og vi har brug for, at talenter uanset køn kan komme i spil.
Med det underskud af kvinder, vi ser blandt forskere, går vi glip af den viden og de perspektiver, som kvindelige forskere vil kunne give til dansk forskning.
Udviklingen går den rigtige vej, men for langsomt, og derfor er der brug for tiltag som det her.
Henrik Dahl (LA), 2020-11-11:
Når Uddannelses- og Forskningsministeriet i sin egen rapport »Mænd og kvinder på de danske universiteter« påviser, at kvinder har 33 pct. større chance for få et professorat end mænd og 80 pct. større chance for at få et job som adjunkt, hvorfor finder ministeren det så retfærdigt at diskriminere mandlige forskere gennem »Inge Lehmann-programmet«?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-11-11:
Jeg synes altid, at der er sådan en lidt underlig pseudodiskussion om det der med reformerne, for de spænder utrolig bredt.
Så hvis jeg må tillade mig at svare på spørgsmålet om, hvorvidt vi skal gøre noget ved det problem, at man ikke læser og regner ordentligt, vil jeg sige, at svaret er ja.
Er der tilstrækkelige redskaber i redskabskassen, til at man kan det på det nuværende grundlag?
Der er svaret nej.
Derfor vil jeg bare give udtryk for, at jeg synes, at vi skal gå ret heftigt til præcis den her problemstilling, og det vil sige, at de målsætninger, der var med reformerne – hvis jeg skal gå tilbage til det spor – ikke er blevet indfriet.
Det synes jeg ikke er tilfredsstillende, og derfor mener jeg, at vi skal lave om på de punkter, hvor vi mener at vi kan forbedre den her situation.
Jeg synes, det er helt uacceptabelt, at så mange elever går igennem hele deres folkeskoletid uden at tilegne sig de læse- og regnekundskaber, der skal til for at kunne klare sig i vores samfund.
Det duer ikke.
Nu må vi se, hvordan corona udvikler sig, men en af de ting, som vi jo skal kigge på, er bedømmelses- og evalueringssystemet.
Jeg mener, at hvis man skal pege på et enkelt punkt, hvor det har fejlet fuldstændig, så er det, at det enøjet har fokuseret på at måle og veje, men ikke på, hvordan vi så følger op.
Hvorfor er det sådan, at man stadig væk har skoler, hvor matematiklærere, tysklærere og fysiklærere ikke aner, hvordan de skal gribe det an at undervise børn med ordblindhed?
Det duer simpelt hen ikke.
Der skal lærerne selvfølgelig have den hjælp, de også har skreget på i årevis.
Der mener jeg, at vi har fokuseret for meget på selve testene og for lidt på, hvad der skal ske, når vi har resultatet af testene.
År efter år konstaterer vi bare en lille smule hovedløst, at nu har vi resultaterne igen, og at de ser sådan og sådan ud, men der ligger ikke nogen forpligtelse over for hinanden, over for kommunerne, over for skolerne eller over for lærerne til at sige, at så er det den her gruppe elever, man skal se på, og at de skal løftes.
Det kunne jo være, vi skulle måle lidt på, hvor god man er til at løfte dem, der er i bunden, og det har vi ikke gjort godt nok.
Henrik Dahl (LA), 2020-11-11:
Så er det, vi kan regne med, at der bliver indkaldt til forhandlinger på et eller andet tidspunkt om – og vi skal ikke skændes om ord, men altså – en meget gennemgribende reparation, nogle meget gennemgribende foranstaltninger, for at få vendt den her meget kedelige tendens?
Tusind tak.
Jeg synes, vi skal passe på, at der ikke går polemik i den her sag.
For når jeg siger, at det her problem har stået på i 24 år, er det også for at sige, at der er rigtig mange regeringer, både ledet af Socialdemokraterne og af de borgerlige partier, som har erkendt det her problem, og som har forsøgt at gøre noget og har søgt hen over midten for at gøre noget.
Men det har bare ikke rigtig hjulpet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-11-11:
Jamen det der med, hvad det så betyder, er jo altid noget sjovt noget.
Efter så mange år med borgerlige regeringer er ordet reformer noget, der får alle hår til at rejse sig på mit hoved, for hver gang der er blevet sagt ordet reformer under en borgerlig regering, så er der kommet nedskæringer.
Så jeg vil sige, at hvis vi nu skal holde os til, hvad vi gerne vil lave om på, så er det meget få år siden, det er blevet lavet om, sådan at alle f.eks. har ret til en test for ordblindhed.
Hvorfor har man dog ikke gjort det noget før?
Det håber jeg meget at vi i forbindelse med et bedømmelses- og evalueringssystem kan komme nærmere ind på, for hvis vi kerer os om, at folk skal lære at læse, så kunne det da være en god idé, at vi startede der, hvor folk har vanskeligheder, som vi burde vide om meget tidligere.
7-8 pct. er godt nok en stor del af en årgang.
Henrik Dahl (LA), 2020-11-11:
Jeg er glad for at høre det her svar.
Men problemet stikker meget dybt, for det, der har styret dansk uddannelsespolitik siden 1996, er jo Nordlæsundersøgelsen, som kom der, og som viste, at der var for mange svage læsere. Så har skiftende regeringer jo så i 24 år sagt, at det her problem skal vi have løst.
Men vi har ikke fået det løst.
Det var også det, der satte reformen i 2013-14 i gang.
Skal det så forstås på den måde, at vi ikke skal lave lappeløsninger nu?
Altså, at vi nu tager et blankt stykke papir, og så vil vi gå i gang med et egentligt reformarbejde.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-11-11:
Ja, jeg synes, vi skal spise elefanten bidvis, det plejer at være en god idé.
Men jeg mener faktisk også, at der skal være ændringer af elefantstørrelsen på folkeskoleområdet.
Det har både lærere, forældre, elever og ledere også efterspurgt i årevis, og det synes jeg vi skal imødekomme.
Vi havde jo et forår, der på mange måder var rigtig hårdt for folkeskolen, og det er det også stadig væk, særlig i Nordjylland i øjeblikket, i forhold til corona.
Rigtig meget af det kan egentlig godt lade sig gøre inden for folkeskoleloven, men det er bare ikke det, der er den daglige praksis – af alle mulige årsager – og det får vi en evaluering af, som er færdig her i december eller januar måned, og vi har også et par større diskussioner her i Folketingssalen om lige præcis en folkeskolereform.
På ryggen af det vil vi selvfølgelig tage initiativ til, at vi prøver at gå til, hvordan det så er, vi kan komme derhen, hvor vi egentlig dengang alle sammen gerne ville hen med reformen, nemlig at flere forlader skolen og kan læse og regne.
Så synes jeg også, vi skylder drengene, at de faktisk undervejs er blevet motiveret til at lære mere, når de er færdige med folkeskolen.
Karsten Lauritzen (V), 2020-11-11:
Det er jeg helt enig med finansministeren i: Det er en fornuftig vej frem.
Det havde bare været hjælpsomt for alle, ikke mindst folk i forsvaret og andre steder i statslige tjenester, som jeg tror er modstandere af den her tvangstanke, at regeringen havde haft den dialog eller gjort sig de overvejelser, inden man præsenterede det for offentligheden.
Jeg vil ikke rose regeringen, men jeg er glad for, at finansministeren nu er blevet klogere og af en anden holdning.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-11:
Jamen det har ordføreren så lov til at sige, altså at min fantasi er begrænset.
Man kan jo forestille sig alt, men man er også nødt til ligesom at have en vis realisme i forhold til virkeligheden.
Mogens Jensen (S), 2020-11-11:
Der er en klar risikovurdering fra regeringens rådgivere og sundhedsmyndighederne og Statens Serum Institut om risikoen ved fortsat minkavl.
Det er derfor, at vi jo desværre har været nødt til at starte nedslagtningen af mink i hele Danmark, og det er ikke kun på baggrund af, at det er til fare for folkesundheden i Danmark.
Det er også mutationer, der kan påvirke fremtidige vacciner, samt at det internationale samfund har kig på Danmark, i forhold til hvordan vi håndterer den her situation.
Så det kan også skade dansk eksport, hvis ikke vi vil håndtere det her helt resolut.
Erling Bonnesen (V), 2020-11-11:
Jamen selvfølgelig tager vi det også dybt alvorligt i Venstre.
Det tror jeg at vi har vist meget, meget tydeligt med vores interesse for sagen.
Vi har også bedt om at få tingene oversendt tidligere.
Det er jo først nu, at der begynder at komme lidt bevægelse i det, så vi kan få nogle flere oplysninger.
Nu er der kun kort tid tilbage til det sidste spørgsmål, men der var malet et billede op af det, også i forhold til risiko og usikkerhed.
Og eksperterne er ikke enige.
Og man får et billede af, at det kunne blive et nyt Wuhan med stor betydning for den globale situation på sundhedsområdet.
Så fik vi at vide forleden, at smittetrykket ikke var steget.
helt sammen?
Mogens Jensen (S), 2020-11-11:
Jamen det står helt klart, at regeringen lytter til den klare risikovurdering, der er kommet fra Statens Serum Institut og sundhedsmyndighederne, om, at det at have minkavl og et stort reservoir af mink i Danmark giver en betydelig smitterisiko og er til fare for folkesundheden, på samme måde som mulighederne for mutation er det med så stor en minkpopulation.
Det fremgår jo bare stadig væk ikke, om Venstre tager den risiko seriøst.
Regeringen gør i hvert fald, for i sidste ende er vi i de beslutninger, vi tager, nødt til at gøre alt, hvad vi kan, for at standse smitten med corona, også når det gælder smitte via mink.