runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2020-06-22:
Tak for det.
Jeg vil lige knytte en kommentar til den debat, der har været.
Skal jeg forstå fru Pernille Skippers ord sådan, at racistiske opfordringer er i orden, med hensyn til at hvide mennesker skal bagerst.
Det var den ene ting.
Den anden ting er det, jeg egentlig vil spørge om, er i forhold til handicapområdet, der er debatteret ret meget i dag.
Der vil jeg godt spørge fru Pernille Skipper: Hvordan kan det være, at fru Pernille Skipper og Enhedslisten lige her forleden stemte imod et forslag fra Dansk Folkeparti om kompensation til mennesker, der er fejlbehandlet i det sociale system?
Det undrer mig dybt, og det vil jeg meget gerne have en forklaring på.
For det er noget, Enhedslisten tidligere har været fortaler for, nemlig at når man er fejlbehandlet i det sociale system, skal man også have en kompensation.
Men Enhedslisten har stemt nej til Dansk Folkepartis forslag om det.
Jens Joel (S), 2020-06-22:
Jeg regner ikke med, at det bliver en aktuel situation, men selvfølgelig ja, det samarbejde skal vi holde fast i.
Dermed hører jeg også ordføreren sige, at det at kæmpe for at holde regningen nede og sikre, at vi bruger pengene på det rigtige – altså det grønne, det fremadrettede, forskning og sådan noget – i virkeligheden var vigtigere for Det Konservative Folkeparti end de indenrigspolitiske trakasserier, vi måtte have om mange andre ting i dagligdagen.
Så hvis ordføreren er enig i det, vil jeg egentlig bare kvittere for samarbejdet på det område.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Ja, det gjorde vi.
Man kan jo sige, at vi sådan set bare står, hvor vi altid har stået.
Det er jo vores politik, at man kan sende en regering til forhandling med et mandat, og så kan vi altid diskutere, når regeringen kommer hjem, om vi synes, det var godt nok, om vi synes, at de penge, det så måtte koste, er i orden, og hvordan det skal finansieres.
Men sådan helt grundlæggende har vi det altså sådan, at sådan er det altid.
Det kan jo være lidt en tilfældighed, hvem der sidder på regeringsmagten hvert 7. år, og derfor synes vi, det er naturligt at give mandatet, ligesom det også, når der nu har været et regeringsskifte ved det næste budget om 7 år, vil være rart, at Socialdemokratiet er klar til at give et mandat.
Jens Joel (S), 2020-06-22:
Tak til den konservative formand for talen.
Jeg vil ikke sige, at jeg direkte deler det savn, men jeg vil gerne kvittere for det samarbejde og det ansvar, som De Konservative jo stadig tager.
Ordføreren nævnte det grønne område, hvor vi helt åbenlyst har et rigtig godt samarbejde, men også på det internationale område i EU-politikken.
Jeg vil i virkeligheden gerne vende lidt tilbage til den diskussion, vi havde i sidste uge, hvor der blev givet et mandat, som skulle sikre, at vi i EU stod stærkest.
Der valgte De Konservative jo at bakke op om et forhandlingsmandat, som skulle stille Danmarks stærkest muligt i Bruxelles.
Det vil jeg egentlig gerne bede ordføreren om at sætte ord på hvorfor De Konservative valgte at gøre.
Karina Adsbøl (DF), 2020-06-22:
Det er sådan, at Dansk Folkeparti længe har kæmpet for mennesker med handicap, og på ældreområdet har vi netop også kæmpet i forhold til fejlbehandlinger i det sociale system.
Sidste år stemte Enhedslisten netop også ja til Dansk Folkepartis forslag om, at der skulle kompenseres; i år stemte man så nej til det samme forslag, og det kan jo undre en, at så snart man er støtteparti for en regering, støtter man det ikke.
Men fru Pernille Skipper svarede ikke på det andet spørgsmål, jeg stillede.
Går fru Pernille Skipper ind for racistiske opfordringer?
Det mangler vi svar på.
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
Jeg står og kigger febrilsk ned på noget, der minder om Enhedslistens folketingsgruppe hernede, for der må altså være et eller andet.
Jeg kender ikke det konkrete beslutningsforslag.
Det er også noget, vi er enige i.
Så hvis det forholder sådan der og der ikke er noget andet i det, ja, så virker det da godt nok meget mystisk.
Men jeg beklager, at jeg ikke har det konkrete forslag present.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Tak for en fin ordførertale og tak til hr. Søren Pape Poulsen for et godt og konstruktivt samarbejde i de her seneste par måneder – et godt og konstruktivt borgerligt samarbejde uden for meget taktik og spin, og hvad der ellers kan ryge ind i sådan et maskineri.
Det er måske lidt uberettiget, at hr. Søren Pape Poulsen har fået prædikatet som statsministerens krammebamse.
Jeg vil gerne tage vores borgerlige krammebamse tilbage og sige, at han kun var til låns, nu er han borgerlig igen.
I januar mødtes jeg og ordføreren i Esbjerg til, hvad jeg husker som en både frugtbar og lærerig debat.
Temaet var en borgerlig renæssance, og jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren er enig i, at debatten om de borgerlige værdier trænger til at få ny luft under vingerne.
Jeg vil også gerne bede ordføreren om at knytte et par ord til, hvad det er for værdier, der er vigtigst at få frem i en sådan debat.
Mette Abildgaard (KF), 2020-06-22:
Tak for et dejlig ideologisk svar, som så kan være med til at understrege, hvordan vi ser forskelligt på en sag som den her.
Som konservativ ønsker vi virkelig et velfærdssamfund, som er målrettet dem, der ikke ville blive en del af samfundet, og som ikke ville klare sig godt her i verden, hvis ikke der var en understøttende hånd.
Jeg vil bare gerne spørge igen, hvordan man kan forsvare at lave en aftale, hvor man kommunikerer ud i medierne, at den er målrettet de mest udsatte børn og unge i vores samfund, og hvor man så prioriterer kun 20 ud af 220 mio. kr. på netop de mest udsatte.
Er det ikke udtryk for manglende solidaritet, at man ikke er villig til at prioritere de udsatte, måske anbragte børn frem for – for at bruge Enhedslistens sprogbrug – direktørens søn, der skal på fodboldlejr?
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Det skal jeg prøve om jeg kan nå i den tid, jeg har her.
Jeg vil også sige tak for samarbejdet.
Og jeg vil bare sige, at uanset hvor mange jeg bliver krammet af og hvem, mener jeg det samme.
Men derfor er det jo stadig dejligt, det er da ikke det.
Jeg synes, det er afgørende vigtigt, når vi taler om den borgerlige renæssance, som fru Pernille Vermund taler om, at så skal den gå på flere ben.
Borgerlighed er selvfølgelig klassisk ansvarlig økonomisk politik, hvor danskerne skal beholde nogle flere af deres egne penge selv, men klassisk borgerlighed er jo ikke kun skattelettelser.
Klassisk borgerlighed er også værdier, og det handler om, hvad for et samfund vi skal have.
Og når folk sådan lidt hånligt griner ad det, vi har diskuteret for nylig om bønnekald, højtalerkald, og siger, at det bare er sådan en gang symbolpolitik, vil jeg bare sige, at jo, det kan godt ske, at det er symbolpolitik, men dannebrog er også et symbol, og det viser bare, hvor vigtige symboler er.
Kunne man ikke godt forestille sig, at Københavns Kommune på et tidspunkt kunne blive så rød, at man lige pludselig siger, at jo, det må der godt være her, og så over byens tage skal vi høre på det fem gange om dagen fra en højtaler.
Sådan et samfund vil jeg ikke have.
Der er nogle værdier, vi skal blive ved med at kæmpe for, og det at kæmpe for nogle særlige værdier er også en borgerlig renæssance.
Jeg beklager, jeg har ikke mere tid, men det er et godt emne.
Nej, det mener jeg ikke der er.
Så skal vi have en diskussion om, hvad det egentlig er, der ligger i det ord.
Men umiddelbart vil jeg sige nej.
Når jeg har besøgt Istanbul, synes jeg faktisk, det er utrolig charmerende, at man hører, at der bliver kaldt til bøn fem gange om dagen.
Det er en del af den kultur, og jeg synes, det er interessant, at det er spændende, men det hører til der, og det må jeg respektere, fordi jeg er kommet dertil og oplever, hvordan den kultur er.
På samme måde må man her i Danmark respektere de værdier, der er her, og den måde, vi er på, og det er ikke, at der bliver kaldt til bøn over byens tage fem gange om dagen.
Her hører vi kirkeklokkerne, for vi har religions frihed , men ikke religions lighed i dette land.
Signe Munk (SF), 2020-06-22:
Det tror jeg gerne på, men det var bare, fordi den startede hernede, og så skiftede den.
Men det er så fint.
Og tak for ordet.
Det Konservative Folkeparti er jo stolt grønt borgerligt parti, og når I Konservative taler om den grønne omstilling, oplever jeg tit, at I bruger generationskontrakten som et bærende princip.
Og i SF mener vi jo faktisk, at klimakampen også er en kamp for de næste generationer.
I forhold til klimapolitikken er Det Konservative Folkeparti på den borgerlige fløj jo gået foran mange gange, bl.a. i forbindelse med klimaloven, og derfor vil jeg spørge hr. Søren Pape Poulsen, om Det Konservative Folkeparti er klar til at sætte en stopper for den ny oliejagt i Nordsøen, altså sige nej til den ottende udbudsrunde.
For vi ved, at skal vi nå vores klimamål og skal vi holde temperaturens udvikling på et rimeligt niveau for de næste generationer, skal langt størstedelen af den olie, kul og naturgas, der ligger i undergrunden, blive der og ikke brændes af.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
I forhold til det her med den ottende udbudsrunde vil jeg sige, at det er en rigtig udfordrende diskussion.
Klimarådet var jo også ude at sige, at det ville sende et godt signal, hvis man aflyste den.
Så siger de også videre i rapporten som et eksempel, at for hver 100 t, er der 95 t, der alligevel ryger ud.
Så kan man sige, at det godt nok er en meget høj lækagefaktor, og så kan man spørge sig selv, om det giver mening.
Men når lækagefaktoren er så høj, synes jeg, at vi lige skal vende skråen en ekstra gang.
Signe Munk (SF), 2020-06-22:
Det er jo helt rigtigt, hvad hr. Søren Pape Poulsen siger
– Klimarådet har faktisk sagt, at der er en positiv effekt for klimaet af at droppe den ottende udbudsrunde.
Det konservative skøn sagde 95 pct.s lækage, det nedadgående skøn sagde 66 pct.
Så det er bare for at sige, at det er i det spænd, vi ligger.
Men de satte to streger under, at der er en positiv effekt for klimaet, og det er i hvert fald det, klimapolitik handler om for SF.
Derudover har de økonomiske vismænd jo også sagt, at der vil være en positiv effekt for klimaet ved at droppe den ottende udbudsrunde.
Så når vi aktuelt står med den ottende udbudsrunde og en regering, der skal tage stilling til det, kan vi jo ikke bare vente og se, så derfor vil jeg spørge, om Det Konservative Folkeparti ikke er klar til at gøre klimaet en tjeneste og droppe en ny oliejagt i Nordsøen.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Når lækagen er så høj, hvis vi bare droppede det nu, og med de udfordringer, der også vil være i forhold til arbejdspladser, kan man sige – og det håber jeg at fru Signe Munk og jeg er enige om – at klima ikke kender grænser.
Og det er vel ikke bedre, at man så pumper en masse ekstra olie op i Saudi-Arabien eller sådan noget.
Altså, det skulle jo gerne være noget, hvor det, vi gør, giver mening.
Og vi synes bare, at når lækageeffekten er så stor, skal vi da lige tænke os om i forhold til, hvad det er, vi spiller ind med.
Jeg synes, der er en lang række andre tiltag, som man jo også blev enige om i går aftes, som sådan set giver rigtig, rigtig god mening.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Jeg kan ikke lade være med stadig væk at undre mig over, hvor meget det kan fylde i debatten med det her bønnekaldsforbud, men jeg kan forstå, at hr. Søren Pape Poulsen synes, det er charmerende, når han er i udlandet – jamen altså, hvad tiden dog ikke kan bruges på.
Jeg vil gerne vende tilbage til det spørgsmål, fru Rosa Lund stillede, om en samtykkebaseret voldtægtslovgivning.
For jeg opfattede svaret som bekræftende, altså at det går Det Konservative Folkeparti ind for.
Men så var der så alligevel lige lidt snor i det, og derfor vil jeg bare omvendt spørge: Kan hr. Søren Pape Poulsen fortælle om situationer, som bør være undtaget fra den samtykkebaserede lovgivning, altså situationer, hvor fraværet af samtykke er okay?
Eller hvad er det, der gør, at svaret alligevel er sådan lidt tøvende?
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Jeg har godt hørt hr. Morten Østergaard flere gange i dag ligesom sige, hvis det handler om sådan nogle mere værdipolitiske ting, hvordan vi kan gå op i det, når vi skal snakke klima og økonomi og alt muligt andet.
Så tror jeg bare, at jeg er nødt til at sige, at værdipolitik også betyder noget.
Og det er jo rigtigt, at det lige nu ikke er sådan, at vi står foran en tsunami af højtalerforstærkede bønnekald, men vi vil jo ikke have det, fordi det også handler om, hvad for et samfund vi gerne vil have.
Det var jo også derfor, vi fik lavet tildækningsforbuddet i sin tid.
Det handler også om, hvad for et samfund vi gerne vil have.
Og det kan vi så se forskelligt på; det er jo fair nok.
I forhold til voldtægtslovgivningen vil jeg sige, at det jo var et arbejde, vi fik sat i gang i den forrige regering.
Vi har været ude at kigge på, hvilke modeller der er i andre lande.
Og jeg ønsker en samtykkebaseret voldtægtslovgivning, men når jeg ikke går mere ind i det herfra, er det, fordi jeg simpelt hen vil have lov til at sætte mig ordentligt ind i den betænkning, der er kommet, når vi skal forhandle det her.
For der findes jo flere modeller for, hvordan sådan en lovgivning kan indrettes.
Det vil jeg simpelt hen ikke forpligte mig på fra Folketingets talerstol i dag.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Her synes jeg bare, at vi har fat i noget værdipolitik, som helt reelt udtrykker, hvor langt vi er kommet i vores ligestillingsdebat.
Altså, vi ved jo godt, hvem der er ofrene i de her situationer, og hvem der står tilbage med uforrettet sag, fordi det ikke fører til dom, og som føler, at det i virkeligheden er offeret, der er under anklage.
Derfor er det da lidt centralt, at man kan udtrykke sig om, hvad ens værdier så er.
Altså, hvis man går ind for ligestilling, så er det vel fair nok at sige: Skal der være samtykke, eller skal der ikke være samtykke? Det, vi diskuterer, er jo, om passivitet er til den enes eller den andens fordel, og der mener jeg bare, at hvis man har sagt, at man går ind for samtykkebaseret lovgivning, så kan man vel også svare på, om der skal være undtagelser.
For ellers er det vel bare at hugge til.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Jamen hvis det var så enkelt – det vil jeg bare stille mig spørgende over for om det er.
Jeg har også, synes jeg selv, været ude at udtale mig ret tydeligt om, at sådan en skal vi have.
Så kan man have en lang diskussion om, om det skal hedde samtykke eller frivillighed osv.
For mig er det bare sådan, at sex skal være frivilligt.
Slut, punktum.
Theresa Berg Andersen (SF), 2020-06-22:
Tak for det.
Nogle kalder det for Udkantsdanmark.
Hvad tænker den konservative formand om at etablere et statsligt realkreditinstitut, som kan yde lån til boliger i yderområderne, f.eks. til erhverv eller almindelig bolig?
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Nu ønsker jeg jo Vesthimmerlands Kommune alt godt.
Jeg har jo selv sommerhus der, så jeg skal da gerne både der og alle andre steder i landet arbejde for, at de får vækst og fremgang.
Jeg husker i valgkampen i 2015, at fru Pia Olsen Dyhr og jeg var på Lolland og også diskuterede det her spørgsmål, og der har også lige været et beslutningsforslag om det herinde.
Vi mener jo ikke, at det er staten, der skal gå ind med sådan en særlig kredit og sikre, at man kan finansiere huse.
Så må man diskutere, og det kan man jo så, hvad det er for et greb, hvad er det for nogle krav, man stiller herindefra til banker og andet, for at de låner penge ud.
Det er jo en anden diskussion, og den kan vi altid godt tage.
Altså, hvor stramme kapitalkravene skal være hos vores banker, er så en anden diskussion, og det vil jeg da gerne diskutere.
Theresa Berg Andersen (SF), 2020-06-22:
Tak for det.
Flere kreditforeninger siger faktisk, at det her ikke er reelt, for man kan godt låne penge; men billedet viser sig at være anderledes.
Kunne man forestille sig, at man under Erhvervsudvalget lavede en eller anden form, hvor man kunne melde ind og sige: I det her område kan man ikke låne?
Og så får vi sådan et reelt billede af, hvordan og hvorledes kompleksiteten ser ud i Danmark.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Det overlader jeg trygt til erhvervsordførerne, men jeg har det nok sådan, at vi skal passe på her, for vi skal ikke til at have, at der så er en eller anden særlig statslig garanti i nogle bestemte områder af Danmark for lån til boliger.
Det skal vi ikke ind på, for vi skal også huske, at der skal være et marked, og at det skal passe til markedet.
Jacob Mark (SF), 2020-06-22:
Tak for det.
Jeg prøver altid at finde områder i åbnings- og afslutningsdebatterne, hvor Konservative og SF kan gå i skøn alliance, og et af de områder, jeg kan komme i tanke om, og som jeg ved hr. Søren Pape Poulsen interesserer sig meget for, er jo Kriminalforsorgen, herunder også fængselsbetjentuddannelsen.
Et forslag, som man har snakket om i nogen tid, og som vi i SF er varme tilhængere af, men som Konservative ikke har meldt så klart ud om, er, om man kan indføre løn under den her fængselsbetjentuddannelse, for mange af dem, som har profil til og gerne vil gå på den uddannelse, har ikke råd til det, de kan ikke leve af su'en, og de siger, det er en hæmsko for at få flere til at vælge den uddannelse.
Der er et flertal på vej, kan jeg mærke, men vi mangler bl.a. De Konservative i alliancen – så hvad siger Det Konservative Folkeparti til det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Jeg forstår jo godt, at forslaget kommer på bordet, og Fængselsforbundet har jo også været ude at foreslå det, ligesom Politiforbundet også har været ude at foreslå, at det ikke skulle være su, men skulle være løn.
Jeg tror jo, at vi skal tænke os om to gange herinde, før vi begynder at lovgive og lave aftaler om det.
Altså, jeg har det sådan set rent principielt sådan, at det er noget, man aftaler på arbejdsmarkedet, altså hvilke vilkår der skal gælde.
Der tror jeg mere, at vi skal finde en vej til at gøre det mere attraktivt at være fængselsbetjent; at vi taler faget op, at vi også kigger på, om der er de rigtige rammer omkring det; at fængslerne er tilpas moderne.
Altså, jeg tillader mig at mene, at der er en stor forskel på, om man er fængselsbetjent i det nye fængsel på Falster, Enner Mark Fængsel, eller om man er det i nogle af vores meget gamle fængsler.
Der skal vi hele tiden tænke på, hvad der er den bedst mulige sikkerhed for vores fængselsbetjente – det tror jeg sådan set egentlig er det mest afgørende.
Peder Hvelplund (EL), 2020-06-22:
Nu tænkte jeg også lige så meget på, om der findes strukturel racisme.
Når vi f.eks. ved, som det også blev sagt i debatten tidligere, at hvis man f.eks. hedder Aisha, skal man sende 50 pct. flere ansøgninger, før man kommer til en samtale, end hvis man har et mere danskklingende navn, er det jo ikke udtryk for, at der er nogle enkelte individer, der kan have racistiske synspunkter, men et udtryk for, at der findes en strukturel racisme.
Det samme gælder, når vi skal diskutere, om muslimske bønnekald skal forbydes og sådan noget, for det er jo også udtryk for en særlig tankegang – en strukturel tankegang, som udskammer en bestemt gruppe af borgere.
Så er det efter De Konservatives opfattelse også sådan, at der findes en strukturel racisme i det danske samfund?
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Og ja, det er et rigtig godt emne, og det er vidunderligt, at det beslutningsforslag, som vi fremsatte for et par uger siden, nu har ændret sig til et fælles beslutningsforslag sammen med De Konservative, Venstre og så vidt jeg ved også Dansk Folkeparti, så tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om hr. Søren Pape Poulsen kunne tænke sig at fortsætte den her kamp for den borgerlige renæssance, når vi nu kommer tilbage på den anden side sommerferien.
For det virker, som om den optimisme, der var i slutningen af hr. Søren Pape Poulsens ordførertale, i virkeligheden kunne lede frem til noget, som var en anelse mere borgerligt end det, man har måttet trækkes med andre steder i et stykke tid.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Jeg mener ikke, der er nogen tvivl om, at der findes racisme i Danmark.
Der er mennesker alle steder, som af en eller anden mærkelig grund kan se sig sur på andre, fordi de ser anderledes ud, og det er jo helt håbløst.
Så der findes racisme i Danmark.
Mener jeg så, at det er udbredt?
Det mener jeg faktisk ikke det er.
Jeg mener faktisk, at danskerne er et meget åbent og tolerant folkefærd, som sådan set tager imod folk med åbne arme og behandler andre mennesker godt.
Så ja, der er racisme i Danmark, men jeg mener ikke, at det er et udbredt fænomen, det mener jeg ikke det er.
Jeg vil altid kæmpe for borgerligheden – altid.
Det synes jeg vi skal gøre vores bedste for.
For mig er det at kæmpe for borgerlighed faktisk også, at man indgår nogle kompromiser engang imellem, for det at kæmpe for borgerligheden er også, at man trækker ting i den rigtige retning.
Der er jo nogle gange nogle aftaler, vi indgår, hvor jeg tænker, at det ikke kun var en lækker buket blomster eller en fantastisk lagkage, vi fik bagt der; der var også nogle tidsler i buketten og andre ting, men det blev dog trukket i den rigtige retning.
Men det vil jeg altid være klar til.
Bjørn Brandenborg (S), 2020-06-22:
Tak for det.
Hr. Søren Pape Poulsen har jo ved flere lejligheder i dag her i salen rost sig selv, og det synes jeg ikke man skal være for fin til, og derfor vil jeg også gerne benytte lejligheden til at rose Det Konservative Folkeparti for det samarbejde, som vi har haft på det grønne område.
Det har været rigtig godt, senest med en aftale i går.
Derfor tænker jeg på, om det er et udtryk for, at De Konservative ikke synes, at det grønne hører til i en borgerlig kronik, eller om det er, fordi – hvis vi skal blive lidt i metaforikken – der er nogen tidsler fra kollegaerne, som ikke passer ind i.
Tak for det.
Jeg vil lige holde fast i det alligevel, fordi hr. Søren Pape Poulsen jo er en garvet herre til det her.
Derfor vil jeg godt bede ham om at svare på mit spørgsmål.
Var det en overvejelse, fordi De Konservative havde andre holdninger til den grønne omstilling, at man ikke valgte at skrive om det i kronikken, eller var det, fordi der var nogle fra de andre partier, der mente, at der var andre områder, der var vigtigere?
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Jeg vil godt takke for den umådelig store interesse, der er for, hvordan borgerlige partier arbejder sammen og skriver kronikker.
Det er super godt.
Jeg tror ikke, at det er en hemmelighed for ret mange, at for os betyder den grønne omstilling og det grønne rigtig meget, og så er der andre, som synes, at det kommer til at fylde for meget.
Jeg tror da ikke, at jeg generer f.eks. fru Pernille Vermund ved at sige, at for Nye Borgerlige er det grønne måske ikke lige i toptre på den politiske liste.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-22:
Jeg har et spørgsmål til hr. Søren Pape Poulsen om EU, EU-budgettet og genopretningsfonden, altså hele det her sammensurium af penge, som EU nu skal ud og skaffe, bl.a. for at forære en del penge til Sydeuropa.
Vi havde en udveksling i spørgetimen sidste tirsdag mellem hr. Søren Pape Poulsen og statsministeren, hvor hr. Søren Pape Poulsen bad om at få bekræftet af statsministeren, at hvis De Konservative gav mandat til et meget, meget forøget EU-budget, genopretningspakken osv., som kunne komme til at koste en del penge for Danmark, havde man ikke noget ansvar for at finansiere det, altså for at finde ud af, hvor pengene skal komme fra.
Jeg har gået og ventet på til i dag at få svar på det af hr. Søren Pape Poulsen, for det forstår jeg ikke.
Jeg synes ellers, at jeg efterhånden har arbejdet herinde i en del år, men jeg forstår ikke, om hr. Søren Pape Poulsens udsagn dækker over, at man tror, at regeringen har en særlig pose penge, der ikke er den danske statskasses penge, for hvor skal pengene ellers komme fra det, hvis det ikke er fra statskassen?
Og hvis det er fra statskassen, hvordan kan man så være med til at sige ja til flere udgifter, uden at man har en eller anden form for medansvar for også at skaffe pengene?