runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Bjerre (V), 2023-05-02:
Også tak for spørgsmålet om it-uddannelser.
Altså, jeg vil igen gerne understrege, at det er en prioritet og det er vigtigt.
Vi ser udfordringer for vores virksomheder.
Det er jo korrekt, hvad der bliver sagt.
Andre steder er der ikke ledige pladser.
Jeg tror, vi bliver nødt til at se på dimensioneringen, men det er jo også vigtigt lige at holde sig for øje, at det ikke nødvendigvis er de samme uddannelser.
Og hvad er det for nogle uddannelser, vores samfund har brug for?
For de typer uddannelser, hvor der er ledige pladser, har vi sådan set også brug for at der er nogle flere der vælger til.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-02:
SF og Ingeniørforeningen i Danmark, IDA, har i et fælles udspil sat fokus på netop manglen på it-specialister, og jeg vil gerne følge op på det, som hr. Stinus Lindgreen sagde om, at der er nogle, der bliver afvist og ikke ender de steder, hvor der faktisk er frie pladser.
I København er der folk, der bliver afvist, samtidig med at der er pladser forskellige steder i Jylland, som står ubesatte hen.
Så det er ikke sådan, at de mennesker så automatisk tager et andet sted hen i landet for at blive uddannet.
Det er jo et kæmpe kompetencetab.
Det er et kæmpe tab af it-specialister, som vi i den grad mangler.
Derudover er jeg enig i, at vi også har brug for flere kvinder – og endnu flere end dem, der søger ind i dag.
Men i dag er der i hundredvis, som ikke bliver optaget på vores uddannelser, og jeg mener egentlig, at det haster lidt i forhold til den sikkerhedspolitiske situation, vi også står i i Europa.
Marie Bjerre (V), 2023-05-02:
Der er begge problematikker.
Der er både en problematik, i forhold til om vi har de rette uddannelser, om dimensioneringen er korrekt, men der er også uddannelser inden for it, der ikke bliver søgt ind på.
Så det handler også om at få skabt en større interesse.
Stinus Lindgreen (RV), 2023-05-02:
Nu ved jeg, at bl.a. på DIKU har man lavet 1-årige uddannelser til netop efteruddannelse af folk, der arbejder inden for farma- eller biobranchen, men som har brug for nogle it-kompetencer oven på det.
Det er heller ikke et spørgsmål om mangel på interesse.
De studerende er der jo; de får bare ikke lov til at komme ind.
Så det er jo en lidt anden problematik her.
Det er jo ikke, fordi vi mangler folk, der gerne vil.
Vi har så mange, at de står i kø, men de får ikke lov, på trods af at de gerne vil uddanne dem.
Så det er jo en lidt anden problematik, end ministeren svarede på her.
Alexander Ryle (LA), 2023-05-02:
Det kunne man sagtens.
Vi har ikke lagt os fast på, om det skal være et selvstændigt fag eller en projektuge, eller om de eksisterende fag bare skal have noget mere teknologifokus.
Det kunne også være en mulighed.
Jeg tror bare, det er vigtigt, at vi sikrer, at det sker.
Det kræver f.eks., at lærerne har de digitale kompetencer, som de også skal lære fra sig.
Det kunne også være, man kunne inddrage virksomheder, ligesom man i uge 6 inkluderer Sex & Samfund, tror jeg det er, så man på den måde kunne hente inspiration udefra, hvis læreren ikke selv kan stå for det.
Stinus Lindgreen (RV), 2023-05-02:
Tak for det, og tak for svaret.
Der er ganske givet stort potentiale i det her område.
Vi skal bare huske at have øje for dem, der har svært ved at benytte sig af de her tilbud.
Hvis jeg må hoppe lidt, så var ordføreren også inde på noget af det, jeg også selv noterede mig i redegørelsen, nemlig den manglende it-forståelse i befolkningen generelt, hvilket kom lidt bag på mig.
Ordføreren nævnte bl.a. digital dannelse i folkeskolen som et selvstændigt fag, hvis jeg forstod ordføreren ret.
Der skal man måske være lidt varsom, for man kunne nok komme på 10, 20, 30 fag, som nogle gerne vil have indført i folkeskolen.
Så kunne man forestille sig en anden løsning, f.eks. som en del af eksisterende fag i folkeskolen?
Tak for det.
Og tak til ministeren for en rigtig god tale.
Der var mange ting, man kunne spørge ind til, men hvis jeg nu skal starte et sted, kan jeg starte der, hvor ministeren sluttede og også var inde på tidligere i talen, nemlig det her med manglen på it-eksperter og -kompetencer i samfundet.
Jeg var selv inde på det i min tale, og andre har været inde på det.
Kunne ministeren være lidt mere konkret?
Når vi nu kigger på, at vi har uddannelsessteder i København alene, altså ITU og DIKU, som afviser kvalificerede ansøgere, på trods af at de kan og vil uddanne dem, på trods af at vi har brug for dem, hvad tænker ministeren så om det?
Hvad tænker ministeren om diskussionen om at skære i uddannelser, fjerne et år af kandidatuddannelserne inden for ekspertområder?
Vi har brug for kompetencerne, vi har brug for et højt vidensniveau.
Marie Bjerre (V), 2023-05-02:
Det er korrekt, at det er en presserende situation, da der er mangel på it-specialister.
Det med uddannelser har jo et lidt længere sigte.
Derfor vil jeg også nævne, at den her regering sådan set også har åbnet op for yderligere international arbejdskraft.
Det er jo netop gjort, med tanke på at vi kan tiltrække nogle it-specialister, så vi her og nu kan få gjort noget ved den efterspørgsel, som der er.
Alexander Ryle (LA), 2023-05-02:
Noget af det, som redegørelsen kommer ind på, og som jeg synes er rigtig interessant, er det her med, at præcisionen og pålideligheden ved 5G nu er så god, at man kan bruge det til selvkørende biller og autonome droner.
Så jeg vil gerne spørge ministeren: Hvad er regeringens ambitioner på det her område?
Er der overhovedet nogen ambitioner?
Jeppe Bruus (S), 2023-05-02:
Det er rigtigt, at inflationen i løbet af sidste år, 2022, var det højeste i 40 år.
Det betyder også, at der er borgere og virksomheder, der har mærket konsekvenserne af den høje inflation.
Selv om inflationen aftog i slutningen af 2022, er det jo forventningen, at den bliver ved med at være på et højt niveau, også et godt stykke ind i 2023.
Derfor er jeg glad for, at det var muligt at indgå en bred politisk aftale om at kompensere for de høje priser med en ny inflationshjælp på i alt 2,4 mia. kr.
Hjælpen løser ikke alle problemer, men det er en vigtig håndsrækning.
Vi gør det på en måde, som er ansvarlig og dermed ikke puster yderligere til inflationen – så taber alle jo.
Med det her lovforslag gennemfører vi to af tiltagene i aftalen.
Mange virksomheder kan være presset af, at deres likviditet som følge af de højere energiafgifter er lavere, og derfor foreslår vi altså at udskyde virksomhedernes betalingsfrister for henholdsvis A-skat og arbejdsmarkedsbidrag i juli og august i henholdsvis 3½ og 6 måneder.
Det forbedrer virksomhedernes likviditet med samlet ca. 59 mia. kr., og det vil bl.a. hjælpe de virksomheder, der har svært ved at tilbagebetale deres coronalån.
Inflationen har også lagt et stort pres på landets dagplejere, der rammes af højere forbrugsafgifter til bl.a. el og dagligvarer.
De skal passe på de små børn i deres pleje og kan f.eks. ikke bare skrue ned for varmen.
Dermed vil jeg bare gerne afrunde ved endnu en gang at kvittere for den positive modtagelse.
Peter Kofod (DF), 2023-05-02:
Tak for det, formand.
Det her er jo produktet af en aftale, som Dansk Folkeparti har været med til at indgå i sin tid.
Og vi står fuldstændig ved de aftaler, vi indgår, og derfor støtter vi selvfølgelig også lovforslaget.
Der er to forskellige elementer, som tidligere ordførere har redegjort for.
Der er både skattedelen, kan man sige, og den del, der handler om dagplejere.
Vi har ikke noget imod, at dagplejerne får mulighed for at få noget mere på den facon, som der er lagt op til her.
Så den aftale støtter vi, og vi støtter lovforslaget.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-05-02:
Tak for det, formand.
Jeg tror egentlig, at de konkrete elementer i lovforslaget begge to er nogle, som Liberal Alliance ikke synes er så dumme igen.
Men vi er ikke en del af aftalen bagved, inflationsaftalen.
På balancen fandt vi, at vi kunne få nogle gode liberale sager igennem ved at gå med i finansloven: et større bundfradrag for de unge og et højere loft på aktiesparekontoen.
Som en del af finansloven går vi også med i L 112 her.
Og jeg skulle hilse fra K og sige, at de også støtter det.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-05-02:
Tak, hr. formand.
Det er et af de lovforslag, der nok ikke giver det helt store rabalder her i salen.
I Danmarksdemokraterne kan vi godt lide at synge, men vi gør det trods alt ikke fra Folketingets talerstol.
Men det skal i hvert fald ikke ændre på, at vi hilser det velkommen, at vi nu langt om længe også er kommet i mål med det her lovforslag, som jo implementerer nogle af de delelementer, der var i akutpakken fra februar måned, aftalen om inflationshjælp, hvor man jo både kigger på private virksomheder, men også som i det her tilfælde på de mange dagplejemødre, som er i Danmark, og som jo lægger deres egne private boliger til.
Det er ikke gået upåagtet hen, at der har været nogle store træk på folks velvillighed set i forhold til netop spørgsmålet om de her stigende energipriser og også priser på fødevarer osv., som jo bl.a. har lagt et stort, urimeligt pres på de danske dagplejere.
Det er ikke noget, der giver en fuld dækning af de ekstraudgifter, der har været, men det er i hvert fald noget, der indikerer, at man trods alt også politisk set her fra Christiansborg er bevidst om, at der har været en skævvridning i en periode.
Vi håber naturligvis på, at det er noget, der er forbigående, og vi har også kun med det her lovforslag sikret en rimelig ordning for 2023.
Det andet delelement er, som en tidligere ordfører har været inde på, at vi også går ind og kigger på de store træk, der er på private virksomheder, og det økonomiske pres, der er i forhold til dem.
Der udskyder man betalinger for A-skat og arbejdsmarkedsbidrag i henholdsvis 3½ måned og 6 måneder, og det er faktisk også noget, der likviditetsforskyder til fordel for de enkelte danske virksomheder.
Så alt i alt er det to delelementer fra en fælles politisk aftale, og det kan Danmarksdemokraterne naturligvis bakke op om.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-02:
Tak for ordet.
Der kan godt gå hen og blive lidt gentagelser i debatten her, for vi er også glade for aftalen om inflationshjælp.
Det er jo den aftale, som lovforslaget her implementerer dele af.
Vi er optaget af, at hjælpen kommer ud hurtigst muligt, og det er vi også glade for at det her lovforslag og den hurtige behandling medvirker til.
Med lovforslaget styrkes likviditeten i virksomhederne i en periode på 3½ måned til 6 måneder, og det sker ved at udskyde betalingsfristerne for indeholdt A-skat og arbejdsmarkedsbidrag.
Efter en tid med inflation og nu, hvor mange lån optaget i coronatiden udløber, er det en god idé at styrke likviditeten i virksomhederne, så de kan betale regningerne og komme videre.
Dertil rækker man i lovforslaget også en fremstrakt hånd til dagplejerne ved at forhøje standardfradraget.
Det er vi glade for i SF.
Dagplejerne står i den situation, at de både privat, men også i deres virke rammes af den høje inflation.
Når varmepriserne stiger, gør de det også i deres hjem, hvor de jo passer andres børn.
Vi er derfor glade for, at vi med aftalen og det her lovforslag kan hjælpe dagplejerne.
Med det skal jeg meddele, at vi i SF støtter op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Mohammad Rona (M), 2023-05-02:
Tak for ordet.
Dette lovforslag udmønter elementer af aftalen om inflationshjælp indgået tidligere på året mellem størstedelen af Folketingets partier.
På trods af politisk uenighed kan vi formå at samle os om en fælles aftale, når danskerne har brug for det.
Inflationen har været dyr for både borgere og virksomheder.
Derfor er jeg også glad for, at vi med dette lovforslag giver en hjælpende hånd til virksomheder ved at udskyde betalingsfristen for A-skat og arbejdsmarkedsbidrag i en række måneder.
Det forbedrer likviditeten med ca. 59 mia. kr.
Ligeledes er jeg glad for, at vi forhøjer standardfradraget for dagplejere fra 60 til 68 pct. for at imødekomme de stigende omkostninger ved at passe andres børn i eget hjem.
Moderaterne støtter op.
Mads Fuglede (V), 2023-05-02:
Tak for ordet.
Selv om vi kunne ånde lettet op i slutningen af sidste år, fordi inflationen aftog en smule, er inflationen stadig på et meget højt niveau.
Det kan vi desværre forvente at den fortsat vil være resten af året.
Inflationen sidste år var den højeste i 40 år.
Af den årsag indgik regeringen og en række partier en aftale om inflationshjælp i starten af året.
Dette lovforslag udmønter dele af denne aftale.
Helt konkret behandler vi i dag et forslag om udskydelse af betalingsfrister for A-skat og AM-bidrag samt en forhøjelse af standardfradraget for dagplejere.
De høje energipriser har presset både den enkelte dansker, men også virksomhederne.
Første del af lovforslaget handler derfor om, at vi skal udskyde betalingsfristerne for A-skat og AM-bidrag.
Alt for mange virksomheder har haft likviditetsvanskeligheder som følge af de høje energiudgifter.
Dette kræver handling.
Vi er i Danmark afhængige af, at vi har et velfungerende erhvervsliv.
De bedste vilkår for erhvervslivet skaber vi, hvis vi afhjælper deres problemer med likviditet.
Derfor indfører vi med denne del af lovforslaget en midlertidig udskydelse af fristerne for betaling af A-skat og arbejdsmarkedsbidrag.
Små, mellemstore og store virksomheders betalinger af indeholdt A-skat og AM-bidrag i juli og august 2023 skal først betales henholdsvis 3½ måned og 6 måneder senere.
Denne midlertidige udskydelse har til hensigt at forbedre virksomhedernes likviditetssituation.
Samlet set forventes det at forbedre deres situation med et tocifret milliardbeløb.
Men med ordningen følger også et lille men: Indkomstregisteret skal selvfølgelig fortsat kunne danne de korrekte elektroniske skattetrækkort, og derfor vil virksomhederne stadig kunne indberette de indeholdte A-skatter og arbejdsmarkedsbidrag.
Det er både fair og ansvarligt for de små, mellemstore og store virksomheder.
Den anden del af lovforslaget handler om en midlertidig forhøjelse af standardfradraget for dagplejere og private børnepassere.
Det kan være udgifter til kosten til børnene i dagplejen eller til vedligeholdelse af det hjem, som børnene bliver passet i.
Standardfradraget hæves, for at være helt eksakt, fra 60 pct. til 68 pct. i indeværende år.
Ligesom første del af lovforslaget er midlertidig, er denne del også midlertidig.
Vi skal afhjælpe de økonomiske vanskeligheder, som vi alle har mærket i forbindelse med de forhøjede energipriser.
Det er lige præcis det, vi gør med dette lovforslag.
Venstre støtter lovforslaget og ser frem til det fortsatte arbejde med lovforslaget i udvalget.
Tak for ordet.
Anders Kronborg (S), 2023-05-02:
Tusind tak for det, og jeg beklager forsinkelsen.
Jeg sad lige derude i grebningen og snakkede med nogle af de andre ordførere om, hvor spændende og hvor godt det her lovforslag, som vi skal behandle nu, er.
Det er nemlig lovforslag L 112, og man kan jo altid snakke om timing i politik, men det her lovforslag må man sige er timet og tilrettelagt, for sidste år var inflationen nemlig den højeste i 40 år, og vi forventer, at det forhøjede niveau vil fortsætte et stykke tid ind i 2023.
Med det her lovforslag, L 112, gennemfører vi to tiltag fra den brede politiske aftale, der blev indgået om at yde inflationshjælp for i alt 2,4 mia. kr.
For det første foreslår vi at udskyde virksomheders betalingsfrister for A-skat og arbejdsmarkedsbidrag i juli og august med henholdsvis 3½ måned og 6 måneder.
Det forbedrer virksomhedernes likviditet med samlet ca. 59 mia. kr. For det andet må vi også erkende, at inflationen har lagt et stort pres på landets dagplejere.
De rammes af højere forbrugsudgifter til bl.a. el og dagligvarer, og jeg tror, vi alle sammen kan sætte os ind i det scenarie med at være dagplejemor og have børnene omkring sig og så vide, at det godt nok er svært at få husholdningen til at hænge sammen, men at man ikke kan skrue ned for varmen af hensyn til de små børn.
Så selvfølgelig skal der laves en indsats her, og det er det, vi har gjort, og derfor giver vi en hjælpende hånd ved midlertidigt at forhøje det standardfradrag for dagplejere, der er, med 8 procentpoint, så standardfradraget forhøjes fra 60 pct. til 68 pct. i 2023.
Alt i alt finder Socialdemokratiet det her forslag godt, men også nødvendigt i en svær tid med inflation, og her til slut vil jeg bare kvittere over for Folketinget for, at der er en så bred aftale bag det her forslag.
Men med de bemærkninger ønsker Socialdemokratiet at støtte forslaget.
Marie Bjerre (V), 2023-05-02:
Nu behandlede vi forleden et lovforslag om netop digital fritagelse, som jeg sådan set synes rammer det rigtig, rigtig godt, og som vil gøre, at det bliver nemmere at blive digitalt fritaget.
Det er ikke en ambition at udvide den målgruppe af folk, der skal være digitalt fritaget, men det skal være nemmere for den gruppe, der har behov for at være digitalt fritaget.
Alexander Ryle (LA), 2023-05-02:
Så vil jeg gerne spørge om noget andet, som en række ordførere, herunder Moderaternes ordfører, i dag har været inde på, Jeg vil gerne høre, om ministeren mener, at det skal være sådan, at man som borger skal kunne stille krav om at blive digitalt fritaget, og at der skal være analoge løsninger til de digitale selvbetjeningsløsninger, som vi har i dag.
Marie Bjerre (V), 2023-05-02:
Jeg er ligesom ordføreren meget begejstret for, hvad man kan bruge den her teknologi til, og jeg tror ikke, at vi har fantasi til at forestille os, hvad vi kan bruge teknologien til i fremtiden.
Men som jeg også siger, er der også nogle bekymringer ved den her avancerede teknologi, som vi bliver nødt til at tage alvorligt i forhold til vores demokratiske samtale, og i forhold til at vi stadig væk skal være frie, oplyste og selvstændige individer, der træffer vores egne valg.
Derfor er det vigtigt, at vi får sat nogle hegnspæle op for det, men det er vigtigt, at vi samtidig understøtter og presser på for de her avancerede teknologier, og derfor er det også noget, jeg har ambitioner om at adressere i den digitaliseringsstrategi, som vi vil komme med.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-03:
Jeg fornemmer lidt, at der er flere ordførere, der har lært, at de bare skal sige, at de er uenige med Alternativet, og så har man en løsning på det.
Det her handler om nogle faktuelle ting.
Gider ordføreren tage alvorligt, at det her er lovgivning for det her land?
Det skal være i orden.
Gider ordføreren forholde sig til, at det her ikke implementerer den politiske aftale, der handler om mindre import og mindre kapacitet?
Det handler ikke om at være uenig med mig fra Alternativet; det handler om faktisk at forholde sig til det lovudkast, der ligger.
Der står det ret ordret, at det kan føre til mere import og mere kapacitet.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-05-03:
Jeg er uenig i Alternativets udlægning og må også bare sige, at det jo er op til kommunerne.
Altså, kommunerne har jo mulighed for at stille miljøkrav i deres udbud.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-03:
Tak til ordføreren for den her smukke tale, der handler om alt muligt andet end det lovforslag, vi står over for.
For ordføreren snakker om netop det her med miljø, klimatiltag og CO 2 -fangst, men som Enhedslisten også lige har påpeget, bliver det jo med den her liberalisering netop ikke muligt, og derudover er forventningen, at netop de anlæg med flest klimainvesteringer og miljøinvesteringer er lige præcis dem, der vil gå konkurs.
Så gider ordføreren forholde sig til den store diskrepans, der er mellem den smukke tale, som ordføreren holdt, og det konkrete lovforslag?
Det vil sige, at vi kan få endnu mere importeret affald, end vi har i forvejen.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-05-03:
Ja, det er klart, at det gør indtryk.
De oplysninger er kommet i dag, og det må vi jo drøfte i udvalgsbehandlingen.
Men de faktisk strandede omkostninger kommer til at komme an på, hvilke anlæg der lukkes, så det er måske en postgang for tidligt at drøfte det meget konkret nu.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-05-03:
Man kan mene alle mulige gode ting.
Jeg synes også, at affald burde være en lokal ressource; at man forholdt sig til mest muligt genbrug, og at der så var afbrænding lokalt af det, der måtte være tilbage.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om, hvordan ordføreren ser på, at vi står over for, at der kan være en række kommuner, der faktisk mener, at det er ekspropriation, hvis man vedtager det her lovforslag, og dermed vil stille et krav over for Folketinget, som sådan set kan være meget større end de 200 mio. kr., som er afsat i aftalen.
Gør det indtryk på ordføreren, at der er nogle borgmestre, bl.a. den konservative borgmester i Hørsholm, som truer med det her kampskridt?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-05-03:
Vi har jo en forventning om, at med det her forslag vil kapaciteten blive mindre, altså at der vil være anlæg, som lukker, når de skal foretage nye investeringer, fordi det ikke kan svare sig.
Og når kapaciteten bliver mindre, vil importen, altså risikoen, hvis man kan kalde det det, for import af affald, også blive mindre.
Jeg har selv siddet i EU-systemet og forhandlet transportforordningen for affald, og jeg mener grundlæggende, at affald skal behandles der, hvor det behandles mest effektivt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-05-03:
Det der med ligesom at styre, at forbrændingskapaciteten går ned, er jo lidt svært, når man vil liberalisere det hele og vi har lovlige, godkendte anlæg stående derude, hvor man, hvis man har mindre affaldsmængder, kan importere mere.
Det er jo sådan set dilemmaet i det.
Ordføreren siger, at man måske skal lave opfølgende forhandlinger for at reducere affaldskapaciteten endnu mere, og ja, det kan man godt have forhandlinger om, men det er jo lovlige anlæg, som står derude, og som man ikke bare kan lukke, medmindre det er ekspropriation.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om ikke det er korrekt, at vi sådan set ikke har mulighed for at styre de importerede affaldsmængder – at på grund af at det i EU er en vare, som kan flyde hen over grænserne, kan vi sådan set ikke styre, hvor meget import vi har i fremtiden.
Man kan godt i en aftale have skrevet nogle hensigter ned om, at man ønsker at gå den anden vej, men hvis der er nogen, der synes, at de har brug for importeret affald, så kan de hente det ind.