runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2024-05-16:
Tak for det.
Der er jo ingen tvivl om, at ordføreren har ret i, at det naturligvis ikke er let, og at det er komplekst, og det er jo også derfor, man har brugt lang tid på netop den her aftale.
Jeg vil gerne kvittere for, at ordføreren lægger så meget vægt på arbejdskraft og virksomheder.
For det handler jo om et land i balance, og det handler om, at der er vækst, og at der er udvikling i hele Danmark, og det er der altså også, når uddannelserne er tæt på.
Der blev i Sydjylland lavet en undersøgelse, der viste, at 43 pct. af virksomhederne havde været nødt til at oprette kontorer andre steder, ja, faktisk også nogle uden for kongerigets grænser, og når jeg snakker med de lokale erhvervsfolk der, hvor jeg bor, så får jeg også at vide, at der ikke er noget, de hellere vil, end at investere i området.
Så det er simpelt hen noget, de gør af nød, fordi de ikke kan få bachelorer eller kandidater, men det kan de få, hvis uddannelserne ligger der lokalt, og det er derfor, at LA's forslag er så skadeligt for væksten i Danmark.
Så tak, fordi ordføreren stemmer imod det.
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-16:
Tak for det.
Der er jo heldigvis meget, vi er enige med SF om, i forhold til uddannelsespolitikken.
Der er også nogle ting, som vi ikke er helt enige om, men jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren om noget.
Der har været meget snak om det her med uddannelser til de mindre byer, og det kan næsten lyde, som om man bor på landet, hvis man bor i Esbjerg eller den slags.
Esbjerg er altså en ret stor by, hvor også rigtig mange bor i lejligheder.
Jeg vil bare høre, hvad ordførerens definition på en mindre by er.
Mads Olsen (SF), 2024-05-16:
Nu kommer jeg selv fra en meget lille by med 2.000 indbyggere.
Der kan man snakke om en lille by.
Der er Esbjerg trods alt noget større.
Men unge kan jo også sagtens bo uden for Esbjerg.
De kan jo sagtens bo hos deres forældre i et lille lokalsamfund måske 10 km uden for byen.
Det samme kan ikke på samme måde lade sig gøre, når vi snakker København.
Hvis du flytter 10 km længere mod vest, bor du stadig væk på Vestegnen.
Det er jo ikke en lille by.
Så min pointe er egentlig, at ja, Esbjerg er da altså ikke en lille by, men der er også det lokale opland, hvor man kan blive boende, f.eks. sammen med sine forældre.
Vi har også set andre muligheder.
Det skal vi da også fremme.
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-16:
Jeg skulle bare lige være sikker på, at vi var enige om, at Esbjerg ikke var sådan en lillebitte flække, for det mener jeg faktisk er at gøre dem uret ovre i Esbjerg.
Men jeg kunne bare godt tænke mig at høre: Hvis SF mener, at det her er vejen at gå, altså at lukke uddannelsespladser, også inde i de store byer, hvilke uddannelsespladser mener SF så er de næste, der skal lukke for at blive rykket?
Mads Olsen (SF), 2024-05-16:
Jeg synes jo, at en af de ting, vi kom igennem med, da vi havde lavet den her aftale, jo var – som jeg forstår det – at vi i stedet for at bruge en grønthøstermetode, hvor vi sagde, at 10 pct. af alle uddannelsespladser skulle lukke, er gået i dialog med uddannelsesstederne.
Altså, det synes jeg da er et klart aftryk, SF har haft på den her aftale.
Jeg synes da, at det er svært for mig at komme og påpege, at den eller den her skal lukke.
Jeg synes, at det er vigtigt, at vi har dialogen med uddannelsesstederne i stedet for at bruge en grønthøstermetode, som vi netop har undgået.
Karin Liltorp (M), 2024-05-16:
Tak for ordet.
Udflytningsaftalen blev jo lavet med den hensigt at få uddannelserne spredt bredere ud i Danmark, og det lykkedes.
Nu kan man finde en videregående uddannelse de fleste steder i landet, og det synes jeg er meget positivt.
Som udgangspunkt er beslutninger om udflytninger blevet baseret på noget, der minder om et fornuftigt grundlag, og det har ministeren allerede nævnt.
Det gælder om et tilstrækkeligt antal studerende, et ordentligt studiemiljø, dygtige undervisere, en god økonomi og ikke mindst om, at uddannelsen uddanner efterspurgte dimittender til det lokale arbejdsmarked.
Det synes jeg alt sammen er meget gode og fornuftige kriterier.
Men om vi vil det eller ej, har udflytningsaftalen dog også haft nogle negative konsekvenser, og sådan er det jo med større reformer.
Det er lidt ligesom med medicin; det kan være, at pillerne kurerer den grundlæggende sygdom, men man kan ikke spise medicin, uden at der er nogle bivirkninger.
Hvad man så opfatter som negative konsekvenser eller bivirkninger, er jo nok individuelt.
Nogle har fremført, at aftalen har haft store negative konsekvenser for humanistiske uddannelser.
Netop en stor del af disse blev lukket i forbindelse med aftalen, da de ikke var lige så økonomisk rentable som andre uddannelser.
Beslutningerne om, hvilke uddannelser der måtte lukke, tog udgangspunkt i de enkelte uddannelsesinstitutioner, og de har sikkert taget beslutningen nogle gange med blødende hjerte, baseret på at disse uddannelser havde en høj ledighed.
Nogle af dem, der også har været bekymrede, er DTU, bl.a. fordi de på grund af aftalen ikke kan optage det antal studerende, de gerne vil, og derved ikke uddanne det antal ingeniører, som landet har brug for, netop fordi de synes, de har været nødt til at skære på optaget i de store byer, hvor der er flest potentielle studerende.
Jeg vil derfor ikke stå heroppe og påstå, at udflytningsaftalen udelukkende har været en succes.
Med nogle af de problemstillinger, der er opstået, bliver der muligvis behov for at kigge på nogle af de her specifikke problemstillinger i fremtiden.
Men her vil jeg ikke undlade at bemærke, at vi i forbindelse med kandidatreformen lægger op til, at mange flere skal have mulighed for en erhvervskandidatuddannelse.
Så her kan DTU sammen med erhvervslivet heldigvis bare slå sig løs og optage alle de studerende, de overhovedet har lyst til.
Reformen åbner desuden for muligheden for, at vi kan få flere internationale studerende, og dem har vi i høj grad også brug for.
Som bekendt var Moderaterne ikke med, da den oprindelige aftale blev lavet, men vi erkender fuldt ud, at aftalen er forankret bredt i Folketinget, og derfor støtter vi op om den oprindelige aftale.
Selv om vi erkender, at udflytningsaftalen også haft nogle bivirkninger inden for specifikke områder, så kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-16:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg kunne ikke lade være med at bemærke, at ordføreren også nævner nogle af de her negative konsekvenser, der allerede nu kan ses der er ved udflytningsaftalen, og åbner måske også en lille smule op for, at man i aftalekredsen kunne kigge på nogle af de uhensigtsmæssigheder, der ligesom er.
Så jeg vil egentlig bare have Moderaternes ordfører til at bekræfte, at hun er meget opmærksom på nogle af de uhensigtsmæssigheder, der er, bl.a. i forhold til at man lukker en masse uddannelsespladser på DTU, og måske vil prøve at rykke lidt på, at man måske kan mindske skaderne en lille smule.
Karin Liltorp (M), 2024-05-16:
Moderaterne er ikke interesseret i, at vi kigger på udflytningsaftalen, for vi anerkender også fuldt ud, at den har brug for ligesom at modnes.
Og nogle af de problemer, man har set her i opstarten, er nogle af dem, der kan udlignes over tid.
Men samtidig er jeg selvfølgelig helt med på, at man vedvarende skal følge med i, hvordan det ser ud med uddannelsesmiljøet i Danmark, og det er jo også det, vi gør.
Det er netop derfor, vi laver kandidatreformen m.m.
Det er jo netop for hele tiden at tilpasse uddannelsesbehovet i Danmark til den situation, vi er i.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-16:
Så beklager jeg, at jeg misforstod det, ordføreren sagde i sin tale.
Men så kunne jeg godt tænke mig at høre lidt om det her med, at du siger, at man selvfølgelig vil holde øje med, at vi også uddanner den specialiserede arbejdskraft, som vi har behov for.
Skal det forstås således, at hvis man ikke kan få det ønskede optag af ingeniørstuderende uden for de større byer, så vil man genoverveje at etablere nogle af pladserne på DTU igen?
Karin Liltorp (M), 2024-05-16:
Hvis det tyder på, at vi har et vedvarende problem med ingeniørmangel, er det selvfølgelig et problem, vi skal kigge på, men det er i den forbindelse, at jeg siger, at jeg allerede synes, at vi har lavet nogle tiltag, der er med til at afhjælpe det, bl.a. det her med erhvervskandidater og det her med at tillade flere internationale studerende.
Især erhvervskandidater ser jeg kunne have et kæmpestort potentiale, netop fordi der ikke er et loft over det.
Så hvis erhvervslivet også ligesom melder sig ind i det her, vil vi faktisk kunne få bugt med den her ingeniørmangel.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-16:
Og tak til ordføreren for at anerkende nogle af de problemer, der er kommet i kølvandet på udflytningsaftalen.
Og er den her noget stramme styring, der har været omkring det, virkelig den bedste måde at gøre det på, eller kunne der være en idé i at se på, om man kunne justere endnu mere på det, selv hvis ordføreren og ordførerens parti ikke er med på at bakke op om det her beslutningsforslag om at annullere nogle af tingene?
Karin Liltorp (M), 2024-05-16:
Og jeg synes, det er for tidligt at sige, at der er store problemer bl.a. med ingeniøroptaget, for igen vil jeg sige, at de studerende lige skal have mulighed for at se, at der er muligheder i andre byer end dem, de oprindelig ønskede at studere i.
Så ting tager tid, men vi skal da fremadrettet altid være opmærksomme på det, hvis der er nogle specielle steder, hvor det svært.
Men vi skal heller ikke indføre for mange ændringer på én gang, og nu synes jeg bare, vi skal lade den her aftale køre.
Jeg ser ikke, at der er store problemer; jeg ser stadig væk, at fordelene er langt større end de bivirkninger, jeg nævner.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-16:
Tænker ordføreren ikke, at de studerende, der vil være villige til at flytte for at tage uddannelsen, også har kigget på, hvor man ellers kan tage uddannelsen, og skrevet det på som andenprioritet?
Så det kan godt være, at nogle af de problemer, man ser nu, ikke er nogle, der bare lige forsvinder ved, at man giver det mere tid; måske gør det bare økonomien værre på nogle af de her uddannelsessteder, at man venter længere med at justere på det.
Der var jo nok en grund til, at man tænkte, at vi skulle justere på det med velfærdsuddannelserne hurtigt.
Så hvorfor skal man vente længe med resten?
Karin Liltorp (M), 2024-05-16:
Nu er det allerede blevet nævnt, at der faktisk er fremgang i antallet af studerende, der bliver optaget på de uddannelsessteder, der har haft problemer, hvis man skal sige det på den måde.
Så udviklingen går jo i den rigtige retning, og jeg synes bare, vi skal lade udviklingen fortsætte.
Jeg tror på, at det kan blive godt, og jeg tror netop, som flere har været inde på heroppefra, at studerende også har brug for at vide, at nu ser uddannelseslandskabet anderledes ud, og at de også kan tænke alternativt, i forhold til at man ikke absolut skal til København eller Aarhus.
Lise Bertelsen (KF), 2024-05-16:
Tak for ordet, formand, og tak til LA for forslaget om at annullere udflytningen og nedskaleringen af studiepladser i de fire største byer.
Det Konservative Folkeparti er med i udflytningsaftalen, og det er vi, fordi vi vil tage et ansvar for hele Danmark og sikre et land i balance.
Samtidig anerkender vi også fuldt ud, at der bl.a., som forslagsstillerne også skriver, skal være opmærksomhed på, at der er et tilstrækkeligt antal studerende til at sikre et godt fagligt miljø, kompetente undervisere og i det hele taget et godt studiemiljø.
Det er dilemmafyldt – det kan vi jo høre på den debat, der allerede har været indtil nu – at tage hånd om et Danmark i balance.
Mange unge søger storbyen, og det er helt naturligt.
Men jeg bliver også lige nødt til at nævne, at over 300 har søgt mod Foulum, som det nemlig hedder – jeg bor tæt på – hvor Aarhus Universitet Viborg i august åbnede tre nye uddannelser, nemlig dyrevidenskab-, plante- og fødevarevidenskab- og dyrelægeuddannelsen, og jeg tror på, at det er, fordi man her har skabt et stærkt uddannelses- og forskningscenter.
Så selv om rigtig mange søger mod storbyen, er det altså ikke alle, der gør det, og det er måske også lidt et svar på det spørgsmål, der her er blevet stillet, altså hvordan man tiltrækker studerende.
Familien i Danmark har brug for, at vores børn og ældre også i yderområderne kan sikres lægehjælp og akutbehandling, at der er skoler, gymnasier og professionshøjskoler, at der kan opstilles vindmøller der, hvor vinden blæser bedst, og at der er teknikere og arbejdskraft til den grønne omstilling, som ifølge Dansk Industri er i Midt- og Vestjylland, som er den landsdel i Danmark, hvor der produceres mest grøn strøm, og at man på Hvide Sande Shipyard fortsat kan bygge el- og hybridfærger, fordi man kan skaffe arbejdskraft.
Vi skal dog alle sammen også lige minde os selv om, at vi ikke kun har brug for ingeniører og maskinteknikere i Midt- og Vestjylland, fordi der derovre er mest grøn strøm, men at vi også har brug for dem flere andre steder i Danmark.
Da vi ønsker et helt land i balance, er vi med i udflytningsaftalen, og jeg er stolt af, at vi den vej rundt forsøger at tage et ansvar, selv om jeg også er smertelig bevidst om, at det kræver en tilpasning, da der skal være fornuft i argumenterne.
Men vi er villige til at drøfte balancen, som ikke efter vores hovede bør være et enten-eller, men et både og.
Derfor kommer vi ikke til at stemme for forslaget, men vi anerkender fuldt ud LA's intentioner, og at det er komplekst at sikre uddannelser og arbejdskraft i hele landet.
Tak for ordet.
Selv tak.
Karin Liltorp (M), 2024-05-16:
Det er jo en kedelig debat, når der ikke er nogen, der stiller spørgsmål, så nu vil jeg lige kaste mig ud i det.
Det er i virkeligheden heller ikke så meget et spørgsmål, som det er en anerkendelse af, at ordføreren sørger for at sætte fokus på, at det ikke er så sort-hvidt i forhold til at inddrage civilsamfundet.
Jeg tror da, at netop alle os, der var i Uganda sidste år, var enormt kede af, at de ugen efter vedtog en lov, som dybest set gjorde det ulovligt at være homoseksuel.
Det er jo dybt tragisk.
Men samtidig så vi jo alle de gode projekter, der var gang i.
Derfor er det jo trist, hvis man bare hiver fundamentet væk under dem, fordi man ikke bryder sig om den øverste tops måde at styre det på.
Så det der fokus på civilsamfundet og de projekter derude, der måske ikke altid er samstemmende med, hvad regeringsledelsen synes, synes jeg det er vigtigt at anerkende at vi får med.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-16:
Tak, og tak for det.
Det er korrekt, at det næsten bliver lidt kedeligt, når vi ikke stiller så mange spørgsmål til hinanden.
Men det er blot for at sige, at jeg er helt enig.
Det er jo afgørende, at vi ikke bare løber væk, fordi det bliver svært.
Det er klart, at konstaterer man, at noget bliver umuligt, må man også trække sig fra det, for man skal jo kun være til stede et sted, hvor man kan flytte noget.
Men det er vigtigt at huske, at der under autoritære regimer eksempelvis er en befolkning, der måske ønsker noget andet.
Så at de her ligeværdige partnerskaber og den her problematik, som er en del af, hvad kan man sige, udenrigspolitikken og udviklingspolitikken, ikke betyder, at vi smider kompasset eller vores ambitioner om at styrke menneskers rettigheder og indflydelse på eget liv og samfund væk, er helt afgørende.
Det er jeg enig med ordføreren i.
Karin Liltorp (M), 2024-05-16:
Jeg har åbenbart tænkt mig ene mand at stå for debatten i dag.
Ordføreren nævner, at hvis man bare kunne få indført velfærdssystemer i de her lande, ville risikoen for, at de ønsker at rejse fra landet, være meget mindre, og den opfattelse deler jeg jo fuldt ud.
Men har ordføreren gjort sig nogen realistiske tanker om, hvordan det skulle kunne lade sig gøre?
For jeg mener: Vores fantastiske velfærdsmodel er vi jo ikke engang lykkedes med at eksportere til Sydeuropa.
Så jeg tænker, om det ikke er sådan et lidt vildt drømmescenarie?
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-16:
Tak for et godt spørgsmål.
Nej, det er det faktisk ikke.
Altså, man har jo nu folkepension i lande som Uganda og Sydafrika.
Man måtte starte med dem over 80 år og så dem over 70 år.
Men det har jo vist sig helt afgørende vigtigt, ikke mindst under coronaepidemien, at man havde nogle systemer, hvor man kunne udbetale penge til den ældste del af befolkningen meget direkte og dermed sikre, at de fortsat kunne tilvejebringe mad og et levegrundlag, både for sig selv og for deres familier.
Der er en stribe af lande, der har indført børnepenge, som når ud til millioner og millioner af børn, både i Latinamerika og i Asien, men også i stigende grad i Afrika.
Og det er konturerne af et velfærdssamfund, som virkelig skaber stabilitet og en social sammenhængskraft mellem staten og befolkningen.
Det stabiliserer demokratiet, og ja, det modvirker migrationen.
Al forskning inden for mixed migration viser, at den migrationsbeslutning er afgørende.
Noget af det afgørende er tilstedeværelsen af lokale sociale velfærdsydelser.
Og kan vi styrke dem, kan vi bidrage både til den humanitære indsats, til udviklingen og til at skabe mere robuste samfund.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-05-16:
Tak, formand.
Tak til ministeren for en god redegørelse med fine grafer, der hjælper med at skabe overblik.
Det er rart at se, at vi støtter Ukraine med over 1 mia. kr.
Det skal regeringen virkelig have ros for.
Dansk Folkeparti er med Ukraine hele vejen.
Så vidt, så godt.
Når man ser på listen over lande, som Danmark har givet ulandsbistand til siden 1962, er der så nogen af disse lande, der har udviklet sig på en måde, så de i dag ikke længere er afhængige af passiv forsørgelse fra den industrialiserede verden på grund af ulandsbistanden?
Næh, ikke rigtig.
I 1950'erne havde Sydkorea og Ghana nogenlunde samme velstandsniveau.
I dag er Ghanas bruttonationalprodukt pr. indbygger i 2.203 dollar, mens Sydkoreas er 32.000 dollar, altså 15 gange højere.
Ghana har modtaget milliarder af dollar i ulandsbistand.
Retfærdigvis modtog Sydkorea også en smule frem til slutningen af 1970'erne, men tillad mig at slå fast, at det ikke er ulandsbistanden, der har gjort Sydkorea rigt.
Det er indbyggernes arbejdsomhed, driftighed, innovative evner og god regeringsførelse, der har gjort, at Sydkorea i dag er et rigt land, mens Ghana stadig sakker agterud.
Hvordan er sammenhængen mellem terrorisme og dansk ulandsbistand, al den stund at ulandsbistanden jo stort set ikke går til lande, hvorfra terrorismen udspringer, eller hvor den historisk har potentiale til at udspringe fra?
Og hvordan er det lige, det går med migrationen?
Er den blevet større eller mindre siden 1962?
For 15 år siden udgav den zambiske økonom Dambisa Moyo bogen »Dead Aid«.
Bogen burde allerede dengang have ført til selvransagelse blandt politikere verden over, men selv om bogen blev en bestseller, blev dens vigtige pointer om, at udviklingshjælpen hindrer fremgang, og at kun samhandel og driftighed kan skabe rigdom og vækst, tilsidesat.
Det enkelte bistandsprojekt kan isoleret set sikkert være udmærket.
Men ligesom med mennesker har lande heller ikke godt af at være på passiv forsørgelse i årtier.
Landene skal skabe deres egen vækst.
Og den måde, vi kan hjælpe dem på, er ved at være villige til at aftage deres varer og lade dem få adgang til vores markeder, så varerne kan afsættes.
Vietnam er et eksempel på succesfuld anvendelse af ulandshjælp.
Der er tre årsager til Vietnams vækst, nemlig handelsliberalisering, afregulering og investeringer i menneskelig kapital i form af f.eks. uddannelse.
Det er ikke bistanden, der har hævet vietnamesernes velstand.
Det er inspiration fra vækstlokomotiver i kombination med klassiske liberale vækstinitiativer.
Tak for ordet.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-16:
Tak til ordføreren.
Jeg vil bare lige høre: Danmark har jo i årtier gennem bloktilskuddene, altså den interne fordelingsmekanisme i Danmark, overført penge til Nordjylland og Lolland-Falster.
Skal vi holde op med det?
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-05-16:
Det er et retorisk spørgsmål.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-16:
Næh, det var ikke et retorisk spørgsmål.
Det var et reelt spørgsmål.
For der vil altid være brug for omfordelingsmekanismer i verden, helt som der er det i Danmark, helt som der er det i EU, og helt som der er det i USA.
Der vil altid være brug for, at man overfører penge fra områder, hvor det går godt, til områder, hvor det går dårligt.
Og vi siger jo ikke, at nordjyderne bare må tage sig sammen, eller at de på Lolland-Falster må stå tidligt op om morgenen.
Vi anerkender, at der altid vil være brug for en international fordeling af velstand.
Anerkender ordføreren ikke det?
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-05-16:
Danmark er et land, en nation med et folk.
Verden er ikke en nation, et folk.
Så det er et retorisk spørgsmål.
Det giver jo sig selv.
Det er et absurd spørgsmål.
Og nogle gange synes jeg, at ordføreren gør sig lidt mindre intelligent, end han er, især i dette tilfælde.
Det er der ingen grund til, hr. Christian Friis Bach.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-16:
Jeg vil gerne tage det som et spørgsmål, også selv om det ikke er et spørgsmål, og sige, at jeg er meget opmærksom på, at der er udfordringer.
Men jeg er også meget opmærksom på, at lige nu mangler vi en løsning, så derfor er rwandamodellen for os en god løsning.
Mette Thiesen (DF), 2024-05-16:
Som det første vil jeg gerne specificere, hvis det ikke har stået fuldstændig klart, at det er ret faktuelt, at folk fra de her MENAPT-lande er overrepræsenteret i kriminalitetsstatistikkerne og i forhold til at stå uden for arbejdsmarkedet osv.
Det var egentlig det, jeg henviste til, og det har jeg gjort mange gange før.
Jamen altså, så kan vi jo blive ved.
Hvad er så det næste?
Altså, det her er mennesker, som igennem 3 år ikke har gidet tage Danmark til sig, de har ikke har gidet lære dansk, de har ikke gidet tilpasse sig, så vi er jo nødt til at sætte grænsen et sted.
I øvrigt ville vi slet ikke have haft det her problem, hvis der ikke havde været ført en forfejlet udlændingepolitik.
Den påstand vil jeg gerne vove.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-16:
Det synes jeg i og for sig er voldsomt.
Men når det så er sagt, kunne ordføreren måske fortælle, om det er rimeligt, at regionerne skal have store administrative udgifter, som går fra sundhedspersonalet, og som kunne være blevet brugt til sundhed i stedet for til integration.
Mette Thiesen (DF), 2024-05-16:
Det er ikke danskernes eller Danmarks skyld, hvis der er nogle, der ikke har lært dansk og derfor ikke kan gebærde sig i et sundhedsvæsen, hvor de i øvrigt på nuværende tidspunkt har ret til at komme gratis til læge og alt muligt andet.
At de så selv må betale for en tolk, sådan at de kan gøre sig forståelige – det kan de jo så ikke engang – og få tolket, når de får lægehjælp, er ikke vores skyld.
Det er ikke danskernes skyld, det er deres egen skyld.
Så nej, den påtager jeg mig overhovedet ikke.
I forhold til det der med regionerne vil jeg sige, at det er derfor, jeg siger, at man for vores skyld sagtens kunne hæve gebyret til, hvad det reelt koster og gerne lidt til, sådan at regionerne måske ovenikøbet kunne tjene lidt penge på det.
Per Larsen (KF), 2024-05-16:
Tak for det.
Og tak til fru Mette Thiesen for talen.
Jeg tænker på, om det i forhold til den der store byrde, det er at skulle administrere det ude i sundhedsvæsenet, som er presset i forvejen, ikke gør indtryk, at vi har sundhedsfagligt personale, der så skal bruge tid på noget, som ikke er patientrettet.
Det er det ene.
Det andet, er det der med, at det her jo, som jeg lige ser det, giver et kæmpe underskud.
Man bruger en masse penge på administration, som ville kunne bruges væsentlig bedre i sundhedsvæsenet.
Giver det ikke anledning til en eller anden form for refleksion hos ordføreren?