runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2018-10-04:
Tak for det.
Jeg skulle lige til at sige: Så galt skulle det nødig gå, at det bliver en radikal, men lad os se, hvad tiden bringer – man ved aldrig!
Det Konservative Folkeparti står fuldstændig på mål for den aftale, vi har lavet, om at hæve pensionsalderen.
Det er en af de nødvendige reformer, som jeg også talte om i min tale, og som netop sikrer, at vi også har råd til at investere i vores velfærdssamfund fremadrettet.
Der bliver vi nødt til at følge med tiden, og derfor står vi fuldt ud på mål for den aftale, vi har lavet, om pensionsalderen.
I Det Konservative Folkeparti vil vi meget gerne have topskatten afskaffet.
Det ser vi gerne, men omvendt må vi nok også være realistiske og sige, at det er der ikke 90 mandater til at gøre her i Folketingssalen i dag.
Vi er i virkeligheden nok meget langt fra de 90 mandater.
Men ønsket er der, om end jeg ikke tror, at det er realiserbart inden for den kommende periode.
Simon Kollerup (S), 2018-10-04:
Det ville vi i hvert fald bifalde, hvis det var det, der var tilfældet med den lille ny.
Nok om det.
Jeg vil bare følge op på svaret her.
Det Konservative Folkeparti arbejder fortsat for topskattelettelser og vil egentlig gerne have mere af den slags.
Mette Abildgaard (KF), 2018-10-04:
Jeg tror umiddelbart, at regeringen har haft de runder, man skulle have, på topskatten, og nu står jeg her på vegne af Det Konservative Folkeparti og kan fortælle, hvad partiets politik er.
Og ja, vi mener grundlæggende, at danskerne bliver beskattet for hårdt.
Vi synes helt grundlæggende, at topskatten er en misundelsesskat på folk, som arbejder hårdt, og som har taget en god uddannelse, og som knokler hver evig eneste dag.
Vi synes grundlæggende, det er en uretfærdig beskatning, som vi har svært ved at se det logiske i.
Så får vi muligheden for at afskaffe den, gør vi det gerne.
Men vi er også meget optaget af skattelettelser i bunden, hvor vi kan se, at desværre rigtig mange danskere – er det 43.000? – får mindre end 2.000 kr. ud af at gå på arbejde hver evig eneste dag i forhold til at være på offentlig forsørgelse.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-10-04:
Jeg ville egentlig gerne bruge et andet ord.
Det er bare nogle gange nemmest, hvis vi ved, hvad vi snakker om.
Men jeg mener jo, at vi snakker om socialt udsatte områder.
Det er da dem, jeg er optaget af, og jeg er optaget af at finde gode løsninger for dem, for resten skal nok klare sig.
Men det er jo derfor, vi skal have blandede boligområder.
Det er jo derfor, vi skal sørge for, at folk får et andet tilbud.
Hvis du er på kontanthjælp og bliver spurgt, om du helst vil søge derud, hvor alle de andre socialt udsatte bor, eller om du godt kunne tænke dig at flytte hen i det sociale boligbyggeri, hvor der er folk, der også går på arbejde, folk, der også har nogle andre muligheder, så er jeg hundrede procent sikker på, at folk ville vælge det sidste.
Det er i hvert fald det, jeg oplever i min mailboks, og jeg ved godt, debatten er meget firkantet, og der kun er folk, der er imod det her.
Men det er jo ikke korrekt.
Der er jo rigtig mange mennesker, der bor i de her almennyttige boligområder, som gerne vil bo et andet sted, og det er jo noget af det, vi giver dem muligheden for.
Jane Heitmann (V), 2018-10-04:
Tak for det.
Jeg kan godt blive lidt træt en gang imellem.
SF's ordfører og formand taler om velfærd, velfærd, velfærd, vel vidende at under den tidligere socialdemokratisk ledede regering, som SF jo var en del af, blev den kommunale serviceramme indskrænket med 3,5 mia. kr., og det står jo i hvert fald i skærende kontrast til det, der er sket under den her regering, hvor servicerammen jo er udvidet med 2,5 mia. kr.
Det betyder jo, at når man udvider servicerammen, har man flere penge til gode skoler, til daginstitutioner, til en værdig ældrepleje og alt det andet, som hører med til sådan en velfærdsdagsorden.
Når jeg siger, at jeg bliver lidt træt, når jeg hører ordføreren tale om velfærd, er det egentlig, fordi jeg sådan set ikke synes, at jeg har hørt ret mange konkrete bud på, hvad servicerammen så skal være, hvis SF kunne bestemme.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-10-04:
Det var jo mange spørgsmål i et.
Jeg skal prøve at svare, så godt jeg kan.
I forhold til folkeskolen synes jeg jo, at vi rykker tingene i folkeskoleforligskredsen.
Jeg kan mene meget om den her regering, men jeg må jo sige, at undervisningsministeren faktisk er en af de ministre, der lytter.
Nu håber jeg ikke, der er for mange, der kommer til at sige ude omkring, at jeg roser vores undervisningsminister, men hun lytter jo faktisk til den her dagsorden.
Og vi har bl.a. kunnet se, at der er folkeskoler, der har valgt at gå ned i timer i løbet af en dag, altså så skoledagen er kortere, og i stedet for har konverteret nogle af pengene til at have tolærerordninger.
Der er sket forandringer i vores fælles folkeskole, faktisk rigtig mange, og jeg er ked af, at spørgeren slet ikke anerkender dem.
Når det kommer til boligaftalen, er det jo sådan, at hvis man vælger at flytte en beboer, skal man jo genhuse beboeren.
Det er det, der står i aftalen, og der er ikke nogen mennesker – på trods af hvad Alternativet påstår – der kommer til at stå uden bolig.
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Tak for opfordringen til at samarbejde.
Det gør vi glade og gerne, når der er noget at samarbejde om.
Og så siger fru Pia Olsen Dyhr, at SF's mandater jo ikke er gratis.
Det synes jeg da egentlig er interessant at udforske.
For på et tidspunkt har man sagt, at kontanthjælpsloftet er det afgørende, og at man ikke kunne støtte en regering, som ikke ville afskaffe kontanthjælpsloftet.
Jeg ved ikke, om det stadig væk er en del af prisen for at få SF's støtte til en ny regering, og hvad konsekvensen er, hvis man ikke vil det og f.eks. vil parkere det i en kommission.
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge – når man nu vælger at nævne kontanthjælpsloftet, men ikke integrationsydelsen – om det så er, fordi integrationsydelsen ikke er afgørende i den sammenhæng.
Altså, er der forskel på integrationsydelsen og kontanthjælpsloftet, i forhold til hvad SF mener om det, og hvordan man vil turnere sine krav?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-10-04:
Hr. Morten Østergaard spørger mig, ligesom han tidligere har spurgt mig, om, hvad vi egentlig mener om integrationsydelsen og måske i virkeligheden også om 225-timersreglen, som spørgeren spurgte om tidligere.
SF går jo ind for, at det skal afskaffes.
Så det skal der slet ikke være nogen tvivl om; det er SF's politik.
I forhold til kontanthjælpsloftet er det rigtigt, at det er hjerteblod for SF.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at når vi skal have en ny regering efter et valg, mener jeg, at det er en afgørende del af et regeringsgrundlag, og det bliver afgørende for SF i forhold til den position, vi kommer til at have efter et valg.
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Jeg ved bare ikke, hvad det betyder.
Altså, hvad betyder det, at det bliver afgørende?
Hvad er konsekvensen?
For fru Pia Olsen Dyhr har jo sagt, at man ikke kan støtte en regering, der ikke afskaffer kontanthjælpsloftet.
Og så spørger jeg bare: Hvad så?
Og der er mit indtryk bare, at det måske ikke er sådan med SF.
Men det kan vi jo få afkræftet nu.
Altså, er det sådan, at hvis ikke kontanthjælpsloftet afskaffes og det står i regeringsgrundlaget, så kan man ikke regne med SF's mandater, fordi de ikke er til fri og gratis afbenyttelse?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-10-04:
SF's mandater er ikke til fri afbenyttelse.
Og i forhold til kontanthjælpsloftet forventer jeg, at en ny regering har en afskaffelse af kontanthjælpsloftet i regeringsgrundlaget, og hvis det ikke er i regeringsgrundlaget, så stiller SF det som ændringsforslag til første finanslov, og hvis det ikke bliver stemt igennem, stemmer vi ikke for finansloven.
Og det ved hr. Morten Østergaard godt hvad konsekvensen er af.
Jacob Jensen (V), 2018-10-04:
Tak for det.
Fru Pia Olsen Dyhr taler jo selvfølgelig meget om det, der ligger SF på sinde, herunder også den borgernære velfærd.
Det er skolerne, det er børnehavnerne, og det er ældreplejen.
Derfor vil jeg – bare for at måle fru Pia Olsen Dyhr på hendes ord i forhold til den handling og den handlingskraft, som fru Pia Olsen Dyhr også kan være i besiddelse af – høre, hvordan det gik i de 3 år, hvor man var en del af flertallet, og hvor man oven i købet også var en del af regeringen i hvert fald i størstedelen af tiden, i forhold til tildelingen af ressourcer til kommunerne.
Jeg tænker på de aftaler, man indgik i de 3 år mellem regeringen på det tidspunkt, ledet af Socialdemokratiet og støttet af SF, og KL.
Fik man da tilført flere midler til den borgernære velfærd i kommunerne, eller fik man beskåret de økonomiske rammer?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-10-04:
Hvis vi kigger decideret på børneområdet, sørgede vi i den første finanslov for 250 mio. kr. mere til daginstitutionsområdet.
Efterfølgende fik vi i finansloven 2015 forhandlet 500 mio. kr. mere til børneområdet.
Det er en forøgelse på 750 mio. kr. på børneområdet.
Men det er jo korrekt, at efter vi overtog regeringsmagten efter en blå regering, der ikke havde taget noget som helst økonomisk ansvar, skulle vi rydde op, og dansk økonomi var i de år ganske presset.
Så det er korrekt, at der ikke blev tilført helt så mange midler, som vi gerne havde set, til den borgernære velfærd, men det var altså en konsekvens af en økonomisk meget presset situation.
Jacob Jensen (V), 2018-10-04:
Jeg er glad for den bekræftelse.
Så når man hører tale om, at der skulle have været brugt flere penge, og at der blev skåret ned under de borgerlige regeringer, var tilfældet det modsatte.
Vi brugte faktisk flere penge, og nu hører jeg også fra SF's side, at vi brugte flere penge, end vi burde have brugt.
Og da man så som SF blev en del af regeringen, skar man ned på kommunernes budgetter.
Det synes jeg da er en god bekræftelse at få her i dag.
Man taler meget om omfordeling, velfærd eller skattelettelser, så jeg vil bare spørge om en anden ting: Hvornår sænkede man sidst topskatten i det her land, hvornår sænkede man sidst selskabsskatten i det her land, og hvem sad i regering på det tidspunkt?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-10-04:
Det er korrekt, at SF var med til at sænke topskatten, og det er korrekt, at SF var med til at sænke selskabsskatten.
Det var ikke ønsker, der var groet i SF's baghave.
Så har vi slået det fast.
Men når vi taler om, hvordan det står til med dansk økonomi nu, sammenlignet med hvordan dansk økonomi så ud i 2011, da SF trådte i regering, så var Danmark virkelig i en meget, meget svær økonomisk situation.
Vi har en rigtig god økonomi i Danmark, og vi kan vælge, hvad vi vil bruge pengene på.
Jeg vil hellere bruge de penge på velfærd – i vores ældrepleje, i vores dagsinstitutioner, i vores folkeskoler.
For der er forskel på, når vi tager olie og gas op i Nordsøen og i Danmark i forhold til i Rusland og Mellemøsten.
Vi gør det mere klimavenligt, selv om man jo har lidt svært ved at forestille sig, at olie og gas er klimavenligt, men det er på en langt mere klimavenlig måde, end hvis man gør det i Rusland og i Mellemøsten.
Jeg må sige, at i de her gastider, hvor vi rigtig meget diskuterer Ruslands eksport til Europa, er der en god grund til, at Danmark skal være selvforsynende med gas, bl.a. et sikkerhedsmæssigt perspektiv.
Derfor er jeg også så glad for, at Alternativet med den nye energiaftale også er en del af hele nordsøolieaftalen, for der står jo i energiaftalen – der står decideret i energiaftalen – at nordsøolieaftalen er en del af det her og finansieringen af nordsøolieaftalen er noget af det, der gør, at vi kan lave det grønne eventyr i Danmark.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-04:
Er SF så enig i, at det også gælder for Danmark?
Nu spørger jeg helt konkret, fordi der jo lige har været en ny udbudsrunde, som man valgte at støtte fra SF's side.
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at få forklaret.
Det er lidt underligt – for at bruge et lidt pænere ord.
Man sidder tilbage sådan lidt forundret oven på talen – ikke så meget over det med 10-kilometerløbet, det ordner I andre, jeg holder mig uden for, men mest over de her udbrud omkring andre partier, som åbenbart har stupide drømme.
Man kan kalde mennesker for stupide.
Men lad det ligge.
Man kan også diskutere, hvor lidt er nok.
Hvor mange forlig skal man være med i, hvor man ikke får det igennem, man vil?
Men helt konkret vil jeg gerne spørge ind til produktion af olie og gas.
Er SF enig i, at vi skal udfase produktion af olie og gas?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-10-04:
Ja, men man kan bare spørge sig selv, hvor lang tid man kan køre på de argumenter, der handler om at sige, jamen vi sidder og arbejder i en forligskreds og presser på, når der ikke sker noget.
Vi har siddet i 3½ år nu, og lige fra starten har vi bl.a. talt om at afskaffe de nationale test.
Så vidt jeg er orienteret, er der ikke sket noget.
Så spørgsmålet er også, hvor ens egne grænser går.
Men det kan man jo gøre op med sig selv.
Jeg vil gerne lige stille et spørgsmål om boligaftalen, som Enhedslisten også var inde på.
Jeg skal bare forstå det helt rigtigt, for i Alternativet er vi også rigtig bekymrede for, om der kommer til at være en masse almene lejere, som bliver sat på gaden på grund af den her aftale.
Og så vidt jeg har forstået, er det sådan, at hvis boligselskaberne vælger at sælge nogle procentdele eller nogle af deres almene lejemål, så er selskaberne ikke forpligtet til at oprette et tilsvarende antal et andet sted.
Er det ikke rigtigt forstået?
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-10-04:
Jeg stiller ellers gerne op til et 10-kilometerløb, selv om ordføreren skulle starte 1 km før mig.
Men jeg er helt enig i, at det ikke er rimeligt over for børn at stille dem dårligere.
Men det er sådan set heller ikke det, mit spørgsmål går på.
For jeg synes, det er helt fint, at forældre vælger en daginstitution et andet sted end i deres nærområde, fordi de synes, at en anden daginstitution er bedre, f.eks. på grund af den sproglige udfordring.
Det, jeg er lidt bekymret over, er, at hvis ikke man må flytte børn fra ikkebelastede boligområder ind i de daginstitutioner, der er i de belastede områder, betyder det jo, at man ikke kan opnå en blanding i de daginstitutioner, der er i de belastede områder, og det vil gøre, at kommunerne vil være nødt til at lukke de institutioner og bygge nogle andre i stedet for.
Og det bliver jo dyrt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-10-04:
SF synes jo, at der skal være en grænse for, hvor mange der har anden etnisk herkomst både i vores daginstitutioner, i folkeskolen og sådan set også på vores ungdomsuddannelser, fordi vi gerne vil have, at vi bliver blandet.
Nu bor jeg i en del af København, som ligger meget tæt på Tingbjerg, og når jeg snakker med forældrene i Tingbjerg, siger nogle af dem, at de kører deres børn væk fra Tingbjerg, fordi de gerne vil have, at deres børn møder etnisk danske børn.
Det er der jo ikke noget galt i, fordi man gerne vil gøre, at ens barn vokser op med dansk som et stærkt sprog, i stedet for at det er noget, der skal læres senere hen.
Det er jo noget af det, vi gør.
Hvis børn ikke får mulighed for at blandes helt fra daginstitutionsområdet, bliver de sat bagud på point.
Tænk at starte i folkeskolen og ikke kunne dansk, rigtig godt dansk.
Det ville være, lidt ligesom hvis du eller jeg skulle løbe 10 km – nu ved jeg ikke, hvor meget du træner, men hvis jeg fik lov til at starte 1 km foran dig, kunne det godt være, at du ikke følte, det var helt på samme vilkår.
Det er jo det, vi udsætter vores børn for.
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-10-04:
Og tak til ordføreren, særlig også for den sidste bemærkning om de nødlidende kommuner.
Jeg deler jo i høj grad bekymringen.
Kommunerne er presset på velfærden, og regeringen giver ikke mange håndøre at gøre det bedre for.
Tværtimod trækkes der penge ud af kommunerne.
Den ghettoaftale, der er indgået, gør det jo faktisk heller ikke lettere for kommunerne.
Fordi der indføres en regel om, at der højst må være 30 pct. af børnene i daginstitutionerne, som er børn fra udsatte boligområder, risikerer vi jo, at kommunerne er nødt til at lukke daginstitutioner i de udsatte boligområder og bruge rigtig mange millioner, måske endda samlet set milliarder på at bygge institutioner andre steder, hvor de så kan tiltrække børn eller rettere sagt flytte børn fra de belastede boligområder hen.
Er det god SF-politik?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-10-04:
Jeg synes ikke, den aftale, som spørgeren refererer til, er helt så simpel.
Derudover vil jeg sige, at jeg gerne stiller op til et 10-kilometerløb, hvor jeg løber 1 km foran dig.
Det er jeg frisk på.
Det er en aftale – nu har hele Folketinget hørt det.
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Man kan i hvert fald sige, at vi har fået en regering, der beror på Dansk Folkeparti og ikke på Radikale Venstre.
Da vi havde en regering, der beroede på Radikale Venstre, var vi i stand til at få en politik, som gav mere internationalt arbejdskraft adgang til Danmark.
Jeg synes ikke, som jeg lige lytter til debatten i dag, at det synes at være tilfældet, når statsministeren er fra Venstre.
Så kan det være, at hr. Hans Andersen ønsker, at det bliver lavet om.
Hans Andersen (V), 2018-10-04:
Tak for det.
Tilbage i 2014 indgik den daværende regering med fru Mette Frederiksen som beskæftigelsesminister, som hr. Morten Østergaard var i regering sammen med, en aftale med bl.a. Venstre om international rekruttering.
Jeg skal bare spørge hr. Morten Østergaard, hvad der er sket siden 2014, for nu er ledigheden lavere, og der er sådan set større problemer med forgæves rekrutteringer, men nu kan jeg forstå, at Socialdemokratiet ikke ønsker at bidrage til at få udenlandsk arbejdskraft til Danmark.
Hr. Morten Østergaard kan måske bidrage med at fortælle, hvad der er sket siden 2014.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Jeg er jo fuldstændig enig med fru Stine Brix i, at man selvfølgelig ikke bare skal tage det for gode varer, hvad en given virksomhed siger.
Vi udbyder dem.
Vi kan ikke få nogen.
Derfor ønsker de også muligheden for at kunne ansætte udenlandsk arbejdskraft.
Jeg har det faktisk rigtig, rigtig godt med, at vi bor i en by, København, hvor Folketinget ligger, hvor hver femte af borgerne i København er født uden for Danmarks grænser.
Det er en dejlig by.
Så jeg har ikke noget problem med at få udenlandsk arbejdskraft ind, overhovedet ikke.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-10-04:
Tak for det.
En stor del af hr. Uffe Elbæks tale drejede sig om frihed.
Det synes jeg er dejligt, og det kan jeg jo godt tilslutte mig.
Men jeg vil gerne spørge hr. Uffe Elbæk, hvor Alternativet mener pengene skal komme fra til al den frihed.
Ifølge Alternativets politik må vi helst ikke have for meget vækst, vi må helst ikke arbejde for meget, vi må helst ikke bevæge os rundt i verden, og samhandel med andre lande vil man også gerne sætte grænser for.
Så hvordan skal vi egentlig få råd til al den frihed?
Hvor skal pengene komme fra?
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Man får jo næsten lyst til at sige, at vi skal arbejde mindre og kysse noget mere og forbruge mindre – uha, det bliver et dejligt Danmark.
Men det vigtige er jo, at der er sorte tal på den økonomiske bundlinje.
I det regeringsprogram, vi har fremlagt, har vi fuldstændig angivet krone for krone, hvordan vores finanslov skal hænge sammen.
Vi vil eksempelvis beskatte fast ejendom mere, end vi gør i dag.
Vi vil beskatte formue og arv.
Vi vil lægge skat på finansielle transaktioner.
Vi vil fremrykke beskatningen af de pensionsindbetalinger, vi jo alle sammen betaler ind, osv. osv. Vi har en fuldstændig finansieringsplan.
Man vil aldrig komme til at opleve, at vi går ned i salen med et forslag, som ikke er finansieret.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-10-04:
Jamen det er jo herligt at høre det, for socialismen stråler løs.
I Danmark har vi verdens højeste skattetryk, og hvis vi bliver ved med at have det, tror hr. Uffe Elbæk, at vi stadig væk kan have vækst, og at vi stadig væk kan have et sted, pengene kommer fra.
De kan kun komme et sted fra, og det er fra det private erhvervsliv.
Med en anden ting, som Uffe Elbæk talte meget om, var de gode gamle dage for hundred år siden.
Som jeg kender til de gode gamle dage, arbejdede man fra morgen til aften, og man arbejdede rigtig hårdt, fordi man ikke havde den teknologi, vi har i dag.
Man blev nedslidt meget tidligere.
Hvordan hænger det sammen med Alternativets politik?
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Jeg er lidt usikker på, hvad spørgsmålene rent faktisk gik på.
Men jeg kan sige, at vi virkelig ønsker et meget mere lige Danmark end det, vi ser i dag.
Problemet i dag er jo, at man ikke bliver rig af at arbejde.
Et af de største problemer er den ulighedsfaktor, vi f.eks. har på boligområdet.
Ejer du en bolig, eller gør du ikke?
Helt fra hjertet, det ønsker vi.
Så kalder spørgeren det socialisme.
Jeg er fuldstændig ligeglad med, hvad vi kalder det, bare der står positive tal på både den grønne og den sociale og den økonomiske bundlinje.
Vi bliver nødt til at udvikle en ny økonomisk model for fremtidens Danmark.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-10-04:
Når jeg hører hr. Uffe Elbæk i dag, kommer jeg faktisk til at tænke på Barack Obamas tale ved Demokraternes partikonvent i juni 2008, hvor Barack Obama sagde, at man ville huske det tidspunkt som det tidspunkt, hvor havene ville begynde at trække sig tilbage og planeten ville hele.
Se, jeg er ikke helt sikker på, at det gik på den måde, men nu har vi jo også fået hr. Uffe Elbæk på banen, så det kan være, at hr. Uffe Elbæk kan løfte den opgave.
Men når jeg alligevel spørger til det her, er det jo, fordi hr. Uffe Elbæk siger, at hr. Uffe Elbæk er statsministerkandidat.
Jeg skal bare forstå det, hr. Uffe Elbæk har sagt, helt rigtigt.
Er det sådan en form for frivillig isolation, hr. Uffe Elbæk har valgt at placere Alternativet i ligesom Sverigedemokraterne i Sverige, bare på frivillig basis, eller hvordan skal det forstås?
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Nej, den måde, man skal forstå det på, er, at med den viden, vi har i dag, har vi lyst til at være opposition både til en given socialdemokratisk regering og en given Venstreregering.
Det er da rigtigt, og det har jo også været omtalt i mange medier, at efter et valg, når man tæller mandaterne op – hvis det ikke er Alternativet, der får mulighed for at danne regering – er der en sandsynlighed for, at det er Lars Løkke Rasmussen, der bliver forhandlingsleder.
Betyder det så, at Lars Løkke Rasmussen så måske bliver statsminister?
Det er overhovedet ikke sikkert.
Det, jeg synes er spændende lige nu, når man både kigger på, hvad der sker i Sverige og også andre steder i verden, er, at der jo er fuldstændig opbrud.
Stine Brix (EL), 2018-10-04:
Altså, fordi arbejdsgiverne siger, at der er et behov, så mener Alternativet, at der er et behov.
Arbejdsgiverne siger også, at vi skal hæve pensionsalderen.
Mig bekendt mener Alternativet ikke, at det vil være en særlig klog idé.
Jeg kan huske, at Alternativet tidligere har peget på, at analyser viser, at det ser ud til, at vi kommer til at miste rigtig mange job.
800.000, refererede Alternativet til, med risiko for massiv arbejdsløshed.
Så hvorfor er det, at man lige pludselig tror, at vi kommer til at mangle en masse arbejdskraft?
Jeg tror, at man skal være kritisk over for det, når arbejdsgiverne siger, at de mangler det.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Når vi peger på os selv, er det, fordi vi synes, at vi har det bedste politiske program, og at det er det, der skal definere Danmarks retning fremadrettet.
Hvis der ikke er opbakning til det i befolkningen, siger vi bare, at så går vi i opposition, uagtet hvem der så ellers danner regering, med den viden, vi har i dag.
Betyder det så, at vi ikke vil arbejde solidt nede i salen?
Selvfølgelig vil vi det.
Vi vil forhandle, vi vil gå med i forlig etc.
Carl Holst (V), 2018-10-04:
Tak for det, og tak til hr. Uffe Elbæk for talen.
Det er ikke den tale fra Alternativet til en åbningsdebat eller afslutningsdebat, jeg har været mest uenig i.
Vi har et fælles fundament i at værdisætte det frivillige Danmark som det, der har skabt Danmark.