runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-11-13:
Jeg vil gerne takke ministeren for den besvarelse, han gav, og jeg vil da også medgive, at der jo er foregået meget.
Ministeren nævner selv colaloven, som jo ligesom er navnet og er blevet synonymt med en del af det her.
Men grunden til, jeg synes, at vi skal debattere det her i Folketingssalen i dag, er jo, at vi kan se, at hvis man går uden for Christiansborg, er der åbenlys uændret adfærd i forhold til omgåelse af betaling af punktafgifter og i forhold til omgåelse af momsbetalinger, og der er selvfølgelig også decideret ulovligt importerede varer og dermed afgiftssvindel.
Hvis man kigger på noget af den pressedækning, der har været, bl.a. i B.T., så har man jo kunnet se, at det især er nogle steder i Danmark, hvor det er mere vanskeligt end andre steder.
Man beskriver jo bl.a. Nørrebrogade her i København, hvor man på 3,3 km kan finde ikke mindre end 24 guldsmedeforretninger, 39 frisørforretninger og 24 lokale kiosker.
Det er nogle brancher, hvor der svindles, og derfor kan man jo undre sig over, at i takt med at vi har lavet mere lovgivning og også har øget strafferammerne, så kan vi se, at der åbner flere og flere butikker, og at de handler med åbenlyst ulovlige sager.
B.T. var ude at foretage et indkøb hos virksomheden NamNam.
Det er jo sådan set i sig selv et ganske underholdende navn, men i butikken sælger man Pepsi-Cola fra Polen, Nutella fra Tyskland, Hariboslik fra Tyrkiet og Oreokiks fra Bulgarien.
Ingen af de her produkter i f.eks. den her ene butik er omfattet af dansk mærkning.
Synes ministeren, at det er tegn på god kontrolskik?
Morten Messerschmidt (DF), 2019-11-13:
Altså, når vi taler om tv-reklamer, er én ting de tv-stationer, der sender fra Danmark, som jo er reklamefinansieret – så vidt jeg er orienteret – og primært er TV 2, men så er der jo de tv-kanaler, som sender fra andre lande, og som derfor måtte være omfattet af andre landes jurisdiktion.
Har ministeren nogen idé om, hvad man konkret kan gøre bredt for at forhindre, at det, der bliver modtaget i Danmark, følger det samme regelsæt?
Lea Wermelin (S), 2019-11-13:
Tak for spørgsmålet.
Vandløbene fungerer som levesteder for en lang række planter og dyr og er gavnlige for biodiversiteten, så dem skal vi selvfølgelig passe på, og det er også regeringens holdning.
De er en vigtig del af naturen, og de har en stor rekreativ værdi for danskerne.
Over en årrække har vi fået mere og kraftigere regn, og det er forventningen, at den udvikling vil fortsætte, så jeg er meget opmærksom på, at der nogle steder er store udfordringer med oversvømmelser af vandløbsnære arealer.
Det ser vi bl.a. nu ved Gudenåen.
Vandløb er kendetegnet ved, at der ofte skal findes den her balance mellem de miljømæssige hensyn på den ene side og afledningen af vand på den anden side.
Helt konkret er det kommunerne, der er vandløbsmyndighed, som skal vurdere muligheden for øget afvanding i en vandløbsstrækning.
Det gør de jo bl.a. netop ved at tage hensyn til de miljømæssige krav i vandløbskvaliteten.
Når kommunerne så gennemfører indsatser i vandløbene, vurderer de, om der også er negative konsekvenser for afvandingen, og hvis der er et tab i forbindelse med vandløbsindsatserne, er det erstatningsberettiget.
Regeringen ønsker at støtte kommunerne bedst muligt i arbejdet med vandløbsforvaltningen, og jeg afventer lige nu resultaterne af en række udredningsprojekter, som handler om erfaringer med helhedsplanlægning i forhold til vandløb og vandløbsregulativet i det hele taget.
Jeg forventer, at de kan gøre både mig, men jo også resten af Folketingets partier klogere på fremtidens indsatser.
Den politiske aftale om en multifunktionel jordfordeling, som regeringen har indgået med aftalepartierne bag tørkepakken, giver kommunerne mulighed for en grøn jordfordeling med udgangspunkt i vandløbene.
Regeringen lægger også op til en samlet plan for klimatilpasning, hvor vandløbsområdet vil være inkluderet.
Erling Bonnesen (V), 2019-11-13:
Tak for det.
Jeg er glad for, at ministeren anerkender, at der er store udfordringer i forhold til vandløbene og deres funktioner og med at få de her forskellige formål til at gå op i en højere enhed.
Så er mit præcise spørgsmål: Vil miljøministeren nu frem til og i forbindelse med det kommende arbejde, der er med både vandløb, vandløbslovgivning, vandrammedirektiver og vandplanerne i det hele taget sikre og have et skarpt øje på, at vandet kan, om jeg så må sige, ledes bort fra både byerne, hvor vi ved der er et behov for det, fra vejene, hvor vi jo kan se der er behov for det, og også fra de marker, som skal dyrkes?
Vil ministeren have et skarpt øje på det og være med til at sikre, at vandet kan afledes fra de steder?
Lea Wermelin (S), 2019-11-13:
Ja, man skal jo nogle gange gardere sig mod bare at svare helt kort og klart, men lige umiddelbart vil jeg sige: Ja, selvfølgelig vil jeg have et skarpt øje på det, fordi uanset om man er i byerne eller på landet, tror jeg, at alle kan mærke, at klimaforandringerne er over os, og vi kan se, at der er øgede regnmængder, vandmængder, der kommer ned.
Det er klart, at det presser selvfølgelig også vandmiljøet, og hvordan skal vi så håndtere det?
Der er jo en del af det, der handler om vandløbene og regulativerne omkring det.
Der kigger vi også på nogle projekter.
Ordføreren har jeg jo også talt med i den forbindelse, i forhold til hvordan vi sikrer vandløbsregulativet, som alle kan se sig selv i.
Omvendt er det også vigtigt, at vi kigger på klimatilpasningen i forhold til byerne, og hvordan vi sikrer det.
Erling Bonnesen (V), 2019-11-13:
Tak for det.
Vandløb har jo flere funktioner: afvanding, man skal tage hensyn til biodiversitet og andet.
Og derfor lyder spørgsmålet helt kort: Hvad er regeringens holdning til vandløb og afledning fra både byerne, vejene og markerne?
Tak for det.
Jeg er jo fuldstændig enig i, at de her forskellige værktøjer skal vi tage i anvendelse, når vi skal have nogle møder og formentlig nogle forhandlinger og drøftelser omkring det.
Så er det jo godt, at vi nu her får konstateret, at vi har et skarpt fokus på det, og at vi har ministerens skarpe fokus på det.
Vil ministeren også være med til at sikre, at vi så får indrettet lovgivningen og reglerne, sådan at der rent faktisk kan rulles nogle beslutninger ud, som sikrer, at vandet kan ledes tilstrækkelig hurtigt væk fra både byerne, vejene og de marker, der skal dyrkes?
Det er jo vigtigt.
Lea Wermelin (S), 2019-11-13:
Men jeg tror ikke, at vi en til en er enige, for vi har jo også haft nogle diskussioner, også i den tidligere periode, hvor Venstre havde regeringsmagten, om, hvordan vi beskytter vores vandløb godt nok, og der er det min opgave som miljøminister at sørge for, at vi passer på naturen i vores vandløb.
Så det er også vigtigt.
Men det er klart, som jeg også siger, at det er mit håb, at vi på det her område bredt blandt Folketingets partier kan have en dialog om, hvordan vi tager højde for, at der kommer mere vand ned fra oven, hvordan vi tager højde for, at det selvfølgelig har betydning for dem, der bor tæt på vandløb, når vi skal lave en klimahandlingsplan.
Så det vil jeg meget gerne have en dialog om, og det tror jeg sådan set vil være rigtig gavnligt.
Erling Bonnesen (V), 2019-11-13:
Det er jo fint, at vi nu kommer tættere og tættere på at have et fokus på det.
Der er jo, når man kigger ud i virkeligheden nu, mange steder, hvor vandet står op – det er jo både i byerne, på vejene og også på de marker, der skal dyrkes – og når man så kommer og siger, at man her lige præcis har stederne, så skal vi sikre, at værktøjerne kommer på plads.
Vil ministeren være med til, at vi de steder, hvor der så kan peges på det, skal have sikret, at der kommer de værktøjer, så vandet kan ledes væk?
Det er jo måden at indrette vandløbene på at give de værktøjer, der skal til, til kommunerne, for at de kan få oprenset vandløbene, og i det hele taget indretningen af det.
Vil ministeren være med til at sikre det?
Lea Wermelin (S), 2019-11-13:
Men det er også derfor, jeg siger, at lige så gerne som jeg vil have en dialog med Folketingets partier – og jeg håber også, vi bredt kan nå en enighed, også på det her område – så er det også vigtigt for mig at sige, at jeg heller ikke tror, at vi en til en er enige.
For jeg er meget optaget af, at vi passer på naturkvaliteten i vores vandløb, og der synes jeg ikke, balancen har været god nok, når vi ser tilbage på de seneste år.
Men jeg er da fuldkommen enig i, at vi med de klimaforandringer, vi ser ind i, skal have nye værktøjer på bordet, og det er jo både helhedsplanlægning i forhold til de store vandløbssystemer, og det er, hvordan vi kigger på hele den her jordfordeling – kan vi tage noget jord ud, så man kan gøre det mere klogt?
Det er jo meget smart af Venstres ordfører at prøve at konkludere noget andet end det, jeg har sagt, for det, jeg sagde, var jo ikke, at der var frit slag.
Det, jeg sagde, var, at Socialdemokratiet har foreslået, at man lokalt i kommunerne kan få den mulighed, altså at man lokalt kan træffe en beslutning.
Hvordan den ordning så præcist skal strikkes sammen, er jo noget af det, jeg er ved at se nærmere på nu.
Så det der med at konkludere mere end det, jeg siger, synes jeg ikke går.
Erling Bonnesen (V), 2019-11-13:
Tak for det.
Lea Wermelin (S), 2019-11-13:
Det er jo helt rigtigt, at mange danskere er glade for deres brændeovn, både hvad angår hyggen og varmen, men det, der er opgaven, er at få partikelforureningen ned.
Luftforurening er et af de største miljø- og sundhedsproblemer i Danmark.
Vi ved, at luftforureningen årligt er årsag til mange sygdomstilfælde og ca. 4.200 for tidlige dødsfald, heraf er ca. 1.200 koblet til emissioner fra danske kilder fra især fyring med brænde og fra trafik og landbrug.
Det meste af luftforureningen bliver bragt til Danmark med vinden, men af de danske kilder fylder partikelforurening fra brændeovne meget.
Så vi vil hæve ambitionsniveauet.
Vi vil derfor have øget udskiftningen til de nyeste modeller.
Regeringen vil også give kommunerne bedre værktøjer til at kunne gøre mere, også i betragtning af at der kan være store lokale forskelle.
Hvordan det konkret skal ske, kan jeg ikke komme nærmere ind på nu, for jeg er ved at se på den samlede indsats, men jeg kan bare sige, at ren luft er en prioritet for regeringen, og at vi skal gøre mere for at få forureningen fra brændeovne ned.
Tak for ordet.
Erling Bonnesen (V), 2019-11-13:
Jamen vi er fuldstændig enige i, at der er en udfordring omkring luftforurening og partikelforurening – det var vi også før valget, da vi havde den tidligere Venstreledede regering.
Så det er fint nok, at vi holder fokus på det.
Mit næste spørgsmål er: Vil ministeren garantere, at man ikke direkte vil forbyde brændeovne, men forfølge et andet spor med at få, kan vi sige, de gamle ovne ud og få de nye ind?
Kan man som brændeovnsejer, pejseejer osv. være tryg ved, at der ikke kommer et forbud imod det?
Lea Wermelin (S), 2019-11-13:
Tak for også det spørgsmål.
Måske hørte ordføreren ikke hele indledningen i besvarelsen, for i hvert fald er noget af det, som Socialdemokratiet har foreslået, jo, at man kommunalt skal have nogle bedre værktøjer, bl.a. at man også kan udfase brændeovne i de områder, hvis der lokalt er et ønske om det.
Det er jo noget af det, som jeg så kigger ind som minister, altså hvordan kunne man strikke det sammen?
Så det kommer jo også lidt an på, hvad Venstres ordfører mener.
Erling Bonnesen (V), 2019-11-13:
Tak for det.
Jo, jeg tror godt, jeg hørte den første del af svaret, og i forhold til det vil jeg så præcisere mit næste spørgsmål: Vil miljøministeren give kommunerne mulighed for lokalt at forbyde brændeovne?
Lea Wermelin (S), 2019-11-13:
Det er jo netop det, som er pointen i forhold til Socialdemokratiets forslag.
Ja, vi vil gerne give kommunerne nogle bedre værktøjer i forhold til at begrænse den partikelforurening, som det er så afgørende vi får sat ned, hvis vi altså vil sikre ren luft til danskerne.
Og det er en vigtig prioritet for os.
Derfor kigger vi ind i, hvordan man helt konkret vil kunne gøre det – og det er jeg ved at se nærmere på.
Erling Bonnesen (V), 2019-11-13:
Tak for det.
Jamen så kan det jo oversættes til, at der så bliver frit slag for kommunerne til selvstændigt og lokalt at beslutte, om der skal være forbud mod brændeovne – altså en ren lokal beslutning.
Anni Matthiesen (V), 2019-11-13:
Tak for det.
Er ministeren enig i, at danskerne kan få mere natur for pengene, hvis man udliciterer dele af statens skovarbejde, så Naturstyrelsen kan fokusere på nye naturprojekter, der løfter den danske natur?
Lea Wermelin (S), 2019-11-13:
Tak for spørgsmålet.
Den tidligere regering besluttede at udlicitere en del af skovdriften i Naturstyrelsens skove af rent ideologiske årsager.
Det vil jeg og regeringen ikke være med til, når det udelukkende sker af politiske grunde.
Derfor har jeg også besluttet her for ganske nylig at stoppe netop den ideologiske udlicitering i Naturstyrelsen.
Jeg synes ikke, at udlicitering må blive et mål i sig selv; det skal bruges, hvor det giver mening, og under hensyntagen til de mennesker, der er ansat.
Så borgernes penge skal selvfølgelig bruges bedst muligt, og Naturstyrelsen skal have en effektiv opgaveløsning for øje.
Men man kan ikke bare automatisk gå ud fra, at noget bliver billigere, fordi man udliciterer; det tror jeg vi har set nok eksempler på ikke sker.
Så driftsopgaverne i forhold til Naturstyrelsen bliver jo ikke dyrere at udføre end i dag, fordi de forbliver i Naturstyrelsen.
Og samtidig vil de jo også blive løst af folk, som kender skovene, har lokalkendskab, og som egentlig gør et rigtig godt stykke arbejde.
Så udlicitering skal ikke være et mål i sig selv – det er hverken naturen, Naturstyrelsen eller borgerne tjent med.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-11-13:
Det, der åbenlyst sker, er jo, at virksomhederne, efter at de bliver taget, erklærer sig konkurs, og så er der ingen, der betaler deres skyldige afgifter til den danske stat.
Og der er tilsyneladende heller ikke nogen, der betaler deres bøder.
Og der var svaret jo, at 34 pct. af de bøder og afgifter, som gives på grund af ulovlig butiksdrift, ikke bliver betalt.
Vil ministeren foranledige, at vi får nogle helt nye tal på bordet, i forhold til hvorvidt de inddrivelser, som der er, og antallet af udstedte bøder, vil blive undersøgt?
For det kunne vi ikke få under den tidligere skatteminister.
Morten Bødskov (S), 2019-11-13:
Vi svarer på alle de spørgsmål, der bliver stillet, og hvis hr. Hans Kristian Skibby vil stille det her spørgsmål skriftligt, skal jeg gøre mit for, at vi selvfølgelig får svaret på det.
Det giver sig selv.
Jeg tror helt generelt, at vi har behov for at sikre en bredere tilgang til det her.
250 ansættelser næste år og stigende til 1.000 i 2023.
Så det er en åben invitation.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-11-13:
Nu er det jo til den samlede ligning i Danmark, så det er ikke sådan, at det er alle de her mennesker, som ministeren nævner, der vil gå til det her.
Under tidligere regeringer har der typisk været afsat 16 årsværk til hele den her indsats, og der er langt fra 16 årsværk og så op til 1.000,
vil jeg gerne sige.
Men det er også sådan, at hvis man spørger branchefolk, eksempelvis direktøren hos Cloetta, en af de etablerede slikvirksomheder, siger de, at det simpelt hen ikke hænger sammen med de priser, som butikkerne sælger varerne for, for alene afgifterne, huslejen og lønudgifterne gør, at det giver underskud – medmindre man svindler.
Morten Bødskov (S), 2019-11-13:
Tak for det, formand, og tak til spørgeren.
Det er oprigtigt ment, når jeg siger, at jeg håber, vi ses ved forhandlingsbordet senere.
Jeg er af den opfattelse, at det her ikke er gjort godt nok, og der er behov for ressourcer, og det er rigtigt nok, at det er en bred kontrolindsats, som regeringen lægger op til, men vi sætter ind og får en politisk diskussion af, hvor vi skal sætte ind i forhold til de problemer, der er.
Der er mange: Der er social dumping, der er det her, der er momssvindel, der er udbytte osv.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-11-13:
Tak, formand.
Morten Bødskov (S), 2019-11-13:
Det kan jeg forsikre spørgeren om at ministeren er enig i, og derfor er det korte svar også: Ja.
Men jeg kan prøve at give det et par ekstra ord med på vejen, nu når jeg alligevel har fået mulighed for at stå her.
Derfor er det jo sådan set meget enkelt, at de regler, vi vedtager her i Folketinget, skal overholdes.
Desværre sker det jo ikke altid, og der er for mig ingen tvivl om, at det simpelt hen ikke er i orden, hvis reklamer i fjernsynet – og nu taler jeg mere om det moralske – er med til at foranledige folk til at tro, at der er sådan en let vej til hurtige penge på det her spillemarked.
Hvis det er det, der er tale om, er det for mig et grundlæggende udtryk for en forkastelig forretningsmodel, hvor man på mange måder jo altså er med til at lokke folk ind i ulyksaligheder og i mange tilfælde bundløs gæld.
Så derfor er jeg helt enig med spørgeren, og jeg mener også, at vi skal kigge på, hvad vi kan gøre her.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-11-13:
Jeg er meget glad for det svar, for selv om platformen her ofte bliver brugt til voldsomme meningsudvekslinger, kommer jeg sådan set i et fredeligt ærinde.
Jeg tror, vi alle sammen kan være interesserede i at løse det her problem.
Ludomani er jo anerkendt som en afhængighedslidelse ligesom narkomani og alkoholisme osv., og på de områder har vi jo i dag regler.
For narkoprodukter kan man sige, at det næsten giver sig selv: Man må selvfølgelig ikke markedsføre noget, der er ulovligt.
Men vi har også regler i forhold til tobaksprodukter og alkoholprodukter osv., netop fordi vi ved, at når der er reklamer, som animerer til, at man tror, man sådan får et bedre liv, lykkeligere liv, rigere liv, eller hvad det nu måtte være, så er der nogle mennesker, som er tilbøjelige til at gå i den retning.
Det er jo ikke, fordi det er nyt, at vi har reklamer for spil, men min lægmandsoplevelse er, at der sker en forandring i de her år.
I dag er vi ude i, at det er sådan nogle kendte standuppere, der sidder dér og siger: Livet er dejligt; bare kom, og spil, og spil, og gambl dig hele vejen til Paradisøerne.
Og det er folk, man virkelig kan forholde sig til – der står ovenikøbet, hvor de kommer fra, og hvilken erhvervsgruppe de tilhører – som siger: Jamen så sad vi og spillede, og lige pludselig, bom, havde vi vundet 5.000 kr. eller 10.000 kr., og så gik turen til Rhodos.
Altså, det er jo virkelig noget, der spiller på folks privatliv og oplevelse af, at det også kunne være dem, der sådan hurtigt lige vandt så og så mange penge, så de kunne komme på ferie.
og derfor vil jeg gerne høre, hvad ministeren agter at gøre ved det.
Morten Bødskov (S), 2019-11-13:
Jeg er meget glad for, kan man sige, tilgangen, og jeg håber også, at hr. Morten Messerschmidt kan høre, at den er gengældt, for jeg mener sådan set ikke, at det her er noget, der bør være de store politiske uenigheder om.
Den måde, det udvikler sig på lige i øjeblikket, er voldsom, og den er også efter min bedste overbevisning helt ved siden af i forhold til de værdiaftaler, politiske aftaler, der er lavet på Christiansborg den senere tid.
Fundamentet for det er jo, at Folketinget for 10 år siden vedtog en liberalisering af hele det her område, og derfor kommer vi til at kigge på konsekvenserne af det.
Nej, det synes ministeren ikke, og det synes regeringen heller ikke.
Jeg tror sådan set ikke, vi er uenige.
Altså, det er også en sag, som Dansk Folkeparti og mit eget parti, Socialdemokratiet, har kørt på flere fronter.
Spørgeren og jeg har siddet, når det handlede om hvidvask, og kæmpet for den samme dagsorden.
Vi har siddet i Justitsministeriet og har kæmpet med økonomisk kriminalitet, og nu får vi så også muligheden for – forhåbentlig – at lave et tæt og godt samarbejde om, hvordan vi kommer det her bedre til livs.
Der ingen tvivl om, at der er en kæmpe udfordring, og det er jo også derfor, at regeringen har konkluderet, efter vi lavede eftersynet af skattevæsenet, at der er behov for et løft her.
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-13:
Først og fremmest vil jeg sige tak for spørgsmålet til fru Brigitte Klintskov Jerkel.
Jeg vil indlede med at bemærke, at aftaler om regionernes økonomi, med hensyn til hvor midlerne til regionernes udviklingsområde og dermed privatbanerne afsættes,
ikke er transportministerens ressort.
Det er altså med andre ord ikke mig som ressortminister, som har opgaven med at sikre finansieringen til dette område.
Jeg vil dog sige, at jeg har noteret mig regionsrådsformand Heino Knudsens synspunkt, og det er jo først og fremmet regionsrådet og dets medlemmer, der bør tage stilling til, om de er enige med Heino Knudsen.
Jeg er faktisk i tvivl om, om spørgeren aktuelt er på orlov eller fortsat er aktivt medlem af regionsrådet i Region Sjælland, men hvis det er sådan, at spørgeren fortsat er aktivt medlem, så er det jo også spørgeren selv, der bør tage stilling til det. Der er ingen tvivl om, at det er regionens opgave at finansiere, drive, vedligeholde og investere i privatbanerne i Region Sjællands område.
Regionen har, så vidt jeg er orienteret, omkring 600 mio. kr. om året til opgaver inden for det regionale udviklingsområde, og de har derudover låneadgang til at finansiere investeringerne i privatbanerne.
Jeg har lidt svært ved at forstå, at det ikke inden for denne ramme skulle være muligt at gøre et eller andet fornuftigt ved sporene på Østbanen.
Jeg tror også, det er, hvad befolkningen forventer af regionsrådets politikere, og det kan jo lade sig gøre, viser erfaringerne fra de øvrige regionsråd, f.eks. senest Region Hovedstaden, som har afsat et større beløb til vedligeholdelse af deres infrastruktur.
Jeg har noteret mig, at regionsrådet i Region Sjælland på mødet den 4. november vedtog at afsætte 8 mio. kr. til en såkaldt programfase, og det synes jeg er positivt.
Det er eller bør være første skridt til at undersøge, hvilke muligheder regionen har for at løse Østbanens udfordringer inden for de økonomiske rammer, som regionen nu engang er underlagt.
Anni Matthiesen (V), 2019-11-13:
Og tak til ministeren for svaret.
Jeg er jo egentlig enig med ministeren langt hen ad vejen, i forhold til at man selvfølgelig ikke bare skal gøre det af politiske grunde, når man laver udlicitering.
Men jeg kunne også godt tænke mig at spørge ministeren, om der ikke også er eksempler på, at man ved at lave udlicitering opnår et mål, der hedder, at man får brugt pengene bedst muligt, og at det så også i sidste ende betyder, at man får mere for de skattekroner, som man råder over som minister.
Det vil jeg egentlig gerne have ministerens kommentar til.
Lea Wermelin (S), 2019-11-13:
Men den beslutning, jeg lige har taget i forhold til udlicitering i Naturstyrelsen, bunder jo netop i, at den tidligere regering havde skrevet ind i sit regeringsgrundlag, at der skulle udliciteres mere i Naturstyrelsen.
Det bundede ikke i en analyse af, om man eksempelvis kunne lave nogle opgaver bedre ved at udlicitere – det bundede netop i politik.
Og der står jeg bare et andet sted, hvor jeg siger: Den ideologiske tilgang til udlicitering deler jeg ikke som socialdemokrat, og det er derfor, jeg har valgt at stoppe den udlicitering, som var i gang på det område.
Anni Matthiesen (V), 2019-11-13:
Det er korrekt, at VLAK-regeringen valgte at udlicitere en del af statens skovdrift – og egentlig også med det formål, at så kunne Naturstyrelsen jo fokusere på andre gode ting.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren: Kunne det ikke være en måde også at tænke i, at man på den måde jo gav mere plads og også mere tid til, at Naturstyrelsen så faktisk kunne koncentrere sig om at løfte den danske natur?
Lea Wermelin (S), 2019-11-13:
Men Naturstyrelsen løfter den danske natur allerede i dag, og derfor vil jeg sige i forhold til den præmis, som spørgeren lægger ind, om, at man kan få det hele til den halve pris – hvilket jo ligger i, at hvis man udliciterede en del af opgaven, ville de samme medarbejdere kunne være tilbage og lave noget andet – at det jo ikke er sådan, det fungerer.
Og det er klart, at hvis man udliciterer en del og lægger den økonomi væk til nogle private, kan der ikke være de samme medarbejdere i Naturstyrelsen, som rent faktisk løfter naturen.
Det er der, hvor vi nok bare er uenige, og det er jo sådan set også fair nok.