runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-22:
Det er muligt, at man har lavet juniormesterlære, men det ændrer jo ikke ved, at drengene er sakket bagud allerede i folkeskolen, og der er tydeligvis nogle strukturer, der gør det.
For hvis vi kigger bare på de seneste 10 år, er karakterforskellen mellem drenge og piger blevet fordoblet.
Pigerne får næsten en karakter højere ved en afgangseksamen.
Hvor det var en halv karakter, pigerne lå over for 10 år siden, er det nu en hel karakter, så det går jo ekstremt hurtigt, og det tror jeg ikke juniormesterlære ændrer på.
Gunvor Wibroe (S), 2025-04-22:
Tak for svaret.
Jeg tror, det er noget, der optager langt de fleste af os, om ikke alle, der sidder her, i forhold til polarisering, og i forhold til at alle skal have nogle trædesten til et godt og dejligt liv.
Regeringen har i forhold til det med uddannelser og det med, at vores drenge sakker bagud, iværksat nogle initiativer, f.eks. juniormesterlære, og vi kigger ind i en større uddannelsesreform med epx, som jo netop skal skabe uddannelsesmuligheder, så man i højere grad kan melde til og fra – og der bliver måske endda bedre plads til unge mænd.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-22:
Tak, og tak for ordet, og tak for at nævne det her med spilafhængighed; det synes jeg faktisk er en vigtig ting.
Så det er godt, at ordføreren går med på den agenda.
Det, jeg egentlig ville spørge ind til, var det her, som blev nævnt om Finansministeriets regnemodeller.
Jeg opfatter Finansministeriets regnemodeller som noget, hvor man regner ud, hvad det er for et indtægtsgrundlag, vi har, og så laver man en beskatning, og så får man nogle penge, man kan bruge af, i statskassen.
Så hvad er det egentlig ordføreren tænker skulle ændres på det?
Det forstår jeg ikke rigtig.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-22:
Det er ikke et problem, at der er flere kvindelige sygeplejersker, end der er mandlige sygeplejersker, men det er et problem, hvis de mandlige sygeplejersker, der søger ind på sygeplejerskeuddannelsen, angiver, at de mistrives af forskellige årsager.
Det er da et problem, altså at der er arbejdspladser, der ikke er gearet til at tage sig lige godt af begge køn.
Det er da en udfordring, for det gør jo, at det så ikke kun er det frie valg.
Hvis man taler med en god ven, der så har valgt at blive sygeplejerske, og han siger, at det kan jeg i hvert fald ikke anbefale, for hold nu op, hvor er det en hønsegård, eller hvad det nu måtte være, så er det da noget, vi kan gå ind at adressere og tale om som samfund, altså hvordan vi bliver bedre til at gøre uddannelser og arbejdspladser parate til at tage imod medarbejdere og studerende af begge køn.
Susie Jessen (DD), 2025-04-22:
Der går jo selvfølgelig tid med ting.
Nu hænger der flere malerier på Christiansborgs vægge af fru Helle Thorning-Schmidt, af fru Mette Frederiksen og af fru Pia Kjærsgaard.
De hænger der er jo nu.
Det sker jo, fordi ting tager tid.
Det kommer hen ad vejen.
Der er ikke noget ved at fremtvinge de her ting, ved at nu skal vi have et eller andet antal malerier og på væggene, fordi vi skal have en lighed i samfundet.
Hr. Jan E. Jørgensen taler om hjemløshed.
Jeg taler sådan set om arbejdsliv.
Hr. Jan E. Jørgensen nævnte selv negleteknikere.
Det er ikke en ambition om det.
Men jeg forstår ikke helt, hvor hr. Jan E. Jørgensen vil hen med det her.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-22:
Når der eksempelvis er flere mænd, der er hjemløse, end kvinder, tror jeg ikke at det er, fordi det kan mænd godt tænke sig.
De kan godt lide at være hjemløse.
Når der er flere mænd, der begår selvmord, end kvinder, tror jeg ikke det handler om, at det bare er sådan, mænd er.
Så simpelt tror jeg ikke det er.
Hvorfor gik der hundrede år, før vi fik en kvindelig statsminister i Danmark?
Hvorfor gik der hundrede år, før vi fik en kvindelige formand for Folketinget?
I al den tid var muligheden der.
Der var ikke noget, der forhindrede nogen i at blive statsminister på grund af kønnet.
Vi har haft kvindelig stemmeret og valgret i over 100 år.
Hvorfor tog det så lang tid?
Derfor kan vi som samfund flytte tingene.
Vi kan jo se, at vi har et land, Danmark, med langt større ligestilling, end der er i andre lande.
Det er ikke kun et spørgsmål om lovgivning.
Måske er lovgivningen i virkeligheden det mindst vigtige.
Det er i høj grad også et spørgsmål om strukturer.
Susie Jessen (DD), 2025-04-22:
Tak for talen.
Jeg tror, at i de fleste ægteskaber og parforhold finder man ud af det med hinanden ganske stille, roligt og i samhørighed.
Jeg bed mærke i, at ordføreren sagde det her med, at ordføreren har som mål, at kvinder og mænd skal kunne vælge mere frit i forhold til karrierer.
Det kunne jeg godt tænke mig at få uddybet.
Hvis man har det her mål, at man ikke vil lave lovgivning, drejer det sig så om den her samtale, som man jo insisterer på, at man skal have hele tiden, om, at familier, mennesker og kvinder åbenbart ikke tager de rigtige valg?
Så det er vi nødt til at have en samtale om.
Er der nogle strukturer, der gør, at vi åbenbart er for uintelligente til at vælge den rigtige retning?
Jeg synes, at det på en eller anden måde er at tvære folk lidt ned i jorden her, nemlig at man ikke tror, at mennesker er i stand til selv at tage de velovervejede valg i deres liv, og at vi skulle have en eller anden bedre forståelse af, hvad de gerne vil.
Det bryder jeg mig simpelt hen ikke om.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-22:
Med hensyn til barsel køber jeg simpelt hen ikke den præmis.
For mig at se
er rettigheder individuelle og individorienterede.
Det er ikke familierettigheder.
Man har nogle rettigheder som far til at holde noget barsel, og man har nogle rettigheder som mor til at holde noget barsel.
Tidligere var det sådan, at hvis man som mand, som far, ville have noget barsel, så skulle man, om jeg så må sige, at tage det fra sin kone, altså tage det fra barnets mor.
Det synes jeg dybest set er en ærgerlig tilgang at have til tingene.
Vi ser det sådan her: Som far har du nogle rettigheder, og som mor har du nogle rettigheder, og du skal ikke tage noget fra din ægtefælle eller din samlever for at kunne holde barsel med dine børn.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-22:
Det er ikke rigtigt, at regeringen, herunder Venstre, ikke har været med til at blande sig i det frie valg.
Det har man gjort både med den tvungne øremærkede barsel og i forhold til fordelingen med 40 pct. af bestyrelsesposter på ledelsesgangene i brancher, hvor det primært er mænd, der søger hen.
Det er netop et opgør med det frie valg.
Det er jo netop en underkendelse af det frie valg, som mænd og kvinder helt selv træffer, når mænd søger mod den private sektor, når de søger mod ledelsesgangene, og når de søger ind i brancher, hvor de ender med bestyrelsesposter.
Det er jo konsekvensen af mænds og kvinders egne frie valg langt hen ad vejen, og jeg synes bare, at hr. Jan E. Jørgensen er nødt til at anerkende, at man selv har været med til at påtvinge mænd og kvinder at gå i bestemte retninger.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-22:
Jo, fuldstændig.
Vi har ingen ambitioner om at tvinge nogen til noget som helst og sige, at vi sætter en eller anden kvote for, hvor mange kvinder der må være i den offentlige sektor, og hvor mange mænd der må være i den private.
Man kan også sige, at noget af det måske også kunne bestå i, at vi kiggede lidt mere på, hvorfor det egentlig er sådan i Danmark, at sådan noget som børnepasning er offentligt finansieret – det kunne lige så godt være privat – sådan at man selvfølgelig har ret til gratis daginstitution.
Hvorfor skal det nødvendigvis være drevet af det offentlige?
Noget af det handler jo også om løndannelsen.
Altså, i den private sektor er løndannelsen langt mere fri, end den er i den offentlige sektor, og derfor ligger lønningerne ofte lidt højere.
Det er også noget af det, man kunne gå og se på, men det er jo en helt, helt anden diskussion.
Som jeg også sagde, har vi overhovedet ingen planer om at gå ind og påvirke det frie valg på anden måde end ved at tale om struktur.
For noget af baggrunden for, at man vælger, som man vælger, er måske, at man savner rollemodeller at spejle sig selv i.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-22:
Tak for det.
Venstres ordfører, hr. Jan E. Jørgensen, nævner selv det fænomen, at flere kvinder søger mod den offentlige sektor, og at flere mænd søger mod den private sektor.
Paradokset her og det, som jeg ofte synes glemmes, når vi har de her ligestillingsdebatter, er, at de samfund – det viser al forskning – hvor mænd og kvinder har størst frihed til selv at vælge den vej i tilværelsen, som de allerhelst selv vil, faktisk er også de samfund, hvor der er den største, kunne man sige, traditionelle kønsopdeling, altså hvor mænd i endnu højere grad søger mod den private sektor og kvinder i endnu højere grad søger mod den offentlige sektor.
Jeg synes bare, det er en vigtig pointe at have med, at meget af den kønsopdeling, som også kritiseres i ligestillingsredegørelsen her, jo er produktet af mænds og kvinders egne frie valg, og at det, hvis man vil tage et opgør med den kønsopdeling, hvad der jo ligger som en ambition i redegørelsen her, så faktisk vil kræve, at man som stat går ind og påtvinger mænd og kvinder at søge i en anden retning end den, de allerhelst selv vil.
Er det ikke helt i modstrid med det, hr. Jan E. Jørgensen selv siger?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-22:
Nu er vores formand jo taget på barsel, og det kan han faktisk styre selv, fordi Socialdemokratiet, resten af venstrefløjen og Venstre jo kun tvinger almindelige borgere til at følge den øremærkede barsel, ikke os herinde; der er andre vilkår for os politikere.
Det er jo en god ting, og jeg ønsker ham en glædelig barsel.
Vi mener, at barslen skal følge familien.
Det er jo barnet, det handler om.
Så ja, det er et frontalangreb på familien.
Det skal være op til dem at bestemme, hvordan man vil fordele barslen.
Om mændene har lyst til at tage hundrede pct., rager ikke mig.
Det ved de bedst selv.
Carl Valentin (SF), 2025-04-22:
For det første vil jeg sige tak for anerkendelsen af det med spilleafhængigheden.
Hvad det konkret er, der skal ændres, er svært at svare på på et minut, men grundlæggende er det jo et problem, at der er en masse værdiskabelse i det her samfund, som ikke er en del af Finansministeriets regnemodeller.
Et meget godt eksempel er, at hvis man f.eks. kanaliserer penge i retning af gratis psykologhjælp, bliver det set som en udgift, og man kigger ikke rigtig på de dynamiske effekter, der åbenlyst vil være ved, at mennesker får hjælp til at få det bedre.
Det er ligesom, at det arbejde, som man lægger i hjemmet – det er typisk kvinder, der lægger meget arbejde i hjemmet, de lægger i hvert fald størstedelen – også bare vil blive set som en udgift.
Altså det, at man er fraværende fra arbejdsmarkedet og laver noget derhjemme, er ikke noget, der bliver medregnet som noget, der skaber værdi.
Og for mig at se er omsorgsarbejdet i hjemmet og vores daglige liv en kæmpe del af, at hele det her samfund kan løbe rundt og skabe værdi
, og derfor synes jeg, at vi bliver nødt til at se på de regnemodeller igen.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-22:
Jeg hører det som sådan en slags parallelberegning, altså at man laver den beregning, som man plejer, på det, så man kan finde ud af, hvad det er for et råderum, man har.
Og så vil ordføreren gerne have, at vi laver en eller anden form for parallel værdiberegning, hvis ellers jeg har forstået det korrekt.
Hvad vil ordføreren bruge det til?
Gunvor Wibroe (S), 2025-04-22:
Liberal Alliances formand, Alex Vanopslagh, har udtalt, at øremærket barsel var et frontalangreb mod familien.
Nu er formanden gået på barsel i dag.
Det er jo dejligt.
Mener Liberal Alliance stadig væk, at det, at far har fået flere barselsrettigheder, er et frontalangreb på familien?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-22:
Jeg er ligestillingsordfører for Liberal Alliance, og jeg har sagt hele tiden, at vi har danske kvinder i forsvaret i dag, og det skal vi også have fremadrettet.
Det har også været vores politik.
Vi kan se, at det betyder rigtig meget for Venstre at tvinge kvinder i krig, ligesom man tvinger mænd i krig.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-22:
Liberal Alliance gik ind og øgede antallet af mandlige værnepligtige.
Så længe det ikke var kvinder, der blev tvunget, var tvang åbenbart ikke noget problem, og man kunne godt tvinge endnu flere mænd.
Det, jeg hørte ordføreren sige, var, at man sådan set stadig væk mener de her, skal vi kalde det aparte ting, som Mads Strange var ude at sige, om, at det tog 9 måneder, før en gravid kvinde kunne blive gravid igen , mens en mand kunne gå ud og gøre en kvinde gravid med det samme, og derfor var det ikke så godt, at en masse kvinder blev dræbt i en krig.
Det mener man så stadig væk, eller hvad?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-22:
Nu er det sådan, at vi har hundrede procent frivillighed i vores forsvar, så Liberal Alliance har hele tiden haft den holdning, at vi da skal have ligestilling, så vi ikke tvinger mænd ind, ligesom vi heller ikke tvinger kvinder ind.
Heldigvis er der heller ikke behov for det.
Vi kan jo se, at der er unge mennesker, der gerne vil ind i vores danske forsvar.
Men det betyder åbenbart så meget for nogle andre partier, at vi får tvunget den anden halvdel af befolkningen ind også i stedet for at satse på frivillighed for begge køn, at vi har sagt, at det kommer vi ikke til at spærre for.
Selvfølgelig skal der være ligestilling.
Vi havde bare den holdning: Hvorfor skal vi tvinge folk, når vi har danskere, endda både mænd og kvinder, der gerne vil ind i vores forsvar?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-22:
Jeg tager bare ordet, fordi jeg vil takke for, at Liberal Alliance har droppet sin modstand mod kvindelig værnepligt, for det er jo et område, hvor vi i lovgivningen, altså i lovgivningen , gik ind og forskelsbehandlede mænd og kvinder.
Man tvang mænd, måske i nogle tilfælde mod deres vilje, til at aftjene værnepligt i forsvaret, mens kvinder bare kunne slippe.
Det er vel nok noget nær den groveste forskelsbehandling, man overhovedet kan forestille sig, og den er usaglig ud over alle grænser.
Så jeg vil bare sige tak for det.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-22:
Mange tak.
»Virk i fællig, men forskellig.
Drag til minde: Mand er mand og kvinde kvinde.«
Denne tekst pryder Christiansborg i Vandrehallen lige ved gangen til Ridebanen, hvor Liberal Alliance har til huse.
Teksten kan med nutidens viden, men set med fortidens perspektiv, føles snæver og præget eller domineret af begrænsende kønslænker.
Som kvinde i vores grundlæggende ligestillede samfund ser jeg heller ingen grund til det.
Samfundsudviklingen har jo bragt en frigørelse af fortidens kønslænker.
Men fortidens anerkendelse af styrken i vores forskelligheder, som citatet rummer, kan og bør vi stadig tage med os videre.
Derfor glædes jeg, hver gang jeg går forbi teksten og træder ind igennem døren til Ridebanen.
Og jeg elsker, at vi samarbejder med alle vores individuelle styrker, det, vi hver især har i os og hver især kan – det feminine og det maskuline, omend i varierende grad, som vi alle sammen bidrager med.
Vi har alle grunde til at fejre det fremskridt, vi har gjort som samfund.
Vi kommer fra en tid, hvor det at finde sin rette hylde i livet var begrænset af usagligheder og uretfærdigheder.
Kvinders muligheder var begrænset til kvindernes hylder, og det samme gjorde sig gældende for mændene.
Men sådan skal det ikke være.
Vi skal selv vælge vores hylde.
Begrænsningerne er ophævet, og med det er fordelene i vores forskelligheder styrket.
Hylderne kan nu rumme endnu flere kompetencer og evner.
Og nøj, hvor vi bare komplimenterer hinanden godt.
Ved en debat som i dag er det dog svært at få øje på den her positive udvikling.
Fokus i ligestillingsdebatten er nemlig vildfaren i ambitioner om, at blot fordi vi i dag har samme muligheder i livet, skal gennemsnitskvinden og gennemsnitsmanden træffe det samme valg i livet
– ellers må det jo være et problem.
Så mit budskab i dag er, at det aldrig automatisk er et problem.
Vi virker endnu mere i fællig, men vi er stadig forskellige, også på tværs af kønnene, gudskelov for det.
Tak for ordet.
Carl Valentin (SF), 2025-04-22:
Jeg synes, det er et mærkeligt spørgsmål, jeg tror faktisk ikke helt, at jeg forstår det.
SF har lagt masser af planer frem for, hvordan vi vil finansiere vores forskellige forslag.
Jeg ved ikke, om ordføreren tænker specifikt på finansiering af opdatering af regnemodellerne.
Mit bud vil ikke være, at det ville være meget omkostningsfuldt, men det er da klart, at det skal vi da også have en plan for, hvis man skal bruge et par millioner på det.
Men jeg tænker ikke, at det er en meget udgiftstung ting at gøre.
Tværtimod er min bedste vurdering, at Danmark går glip af rigtig mange penge faktisk ved at have nogle regnemodeller, som ikke medregner åbenlyst værdiskabende ting, for det får os til at træffe mindre effektive og mindre fornuftige beslutninger.
Rosa Eriksen (M), 2025-04-22:
Jeg vil også godt som regeringsordfører anerkende problemet med spilafhængighed.
Jeg synes, det er enormt stærk, at SF's ordfører sætter fokus på det.
Jeg vil egentlig gerne tilbage til det, Konservative også belyser med værdien af omsorgsarbejde.
Vi står jo i en urolig tid.
Vi har fået ny administration i USA, vi skal opruste, og det er SF også enig i.
SF taler nu om, at vi også skal værdisætte omsorgsarbejde, og pensionsalderen må heller ikke stige.
Jeg kunne godt tænke mig at høre et reelt bud på, hvordan SF har tænkt sig reelt at finansiere alle de her forslag til at bruge penge.
For pengene kan jo ikke bruges flere gange, og pengene er der, når de er der.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvad SF's plan er for at finansiere alle de forandringer, som SF foreslår.
Carl Valentin (SF), 2025-04-22:
Tak for den kommentar.
Jeg kunne ikke være mere enig.
Det er klart, at det jo ikke bare er et andet land, der gør noget.
Det er et meget magtfuldt andet land, og det er helt tydeligt, hvordan det påvirker Danmark og danske virksomheder.
Jeg tror, at alle går og tænker lidt på, hvad der sker med USA for tiden i de her dage, så jeg følte, at det var oplagt at tale om det.
Tak for anerkendelsen.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-22:
Det er sådan set ikke så meget et spørgsmål.
Det var mere en anerkendelse af at sætte fokus på den nye administration i USA, som jo slår sig op på at tale meget om ytringsfrihed.
Og så bliver man jo varm om hjertet som Venstremand, når man hører nogen, der taler varmt om ytringsfriheden.
Men når man så finder ud af, at det i virkeligheden handler om at straffe nogle virksomheder, eksempelvis danske LEGO, som så hidtil har valgt at sætte fokus på, hvor mange kvinder der er i virksomheden, og hvor mange lgbt+-personer der er virksomheden osv. osv., risikerer man i hvert fald at blive straffet, så man afholder sig fra at ytre de her ting i en årsrapport.
Det var sådan set bare for at anerkende vigtigheden af det.
Her er det så lovgivning, der afgør det, men det er så lovgivning i et andet land, som så indirekte også har betydning for danske virksomheders arbejde med hele den her mangfoldighedsdagsorden.
Carl Valentin (SF), 2025-04-22:
Jamen grundlæggende vil jeg bruge det at ændre måden, Finansministeriet regner på, til, at der bliver større incitament til at træffe nogle mere fornuftige beslutninger end det her valg.
For de ting, der ikke bliver regnet med, bliver sjældent prioriteret, og det gælder, hvad enten det er psykologhjælp eller omsorgsarbejde.
Det kan også være naturbeskyttelse, hvis det ikke har nogen værdi i regnemodellerne.
Det er der nogle kloge økonomer, der har kigget på for nylig.
Hvis ikke det hører med, prioriterer man ikke naturen.
Så jeg synes, at vi i højere grad skal inkludere flere ting i regnemodellerne.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-22:
Jo, hvis det var det, der var indholdet af ligestillingsredegørelsen, men jeg tror, at fru Gunvor Wibroe må have læst den med nogle lidt andre øjne, end jeg har.
For jeg læser en redegørelse, som primært adresserer problemer omkring kvinder, og de problemer, der nævnes omkring mænd, er der ingen konkrete løsninger på overhovedet.
Som jeg selv nævnte i min tale, giver man støtte til det her Boys in Care-initiativ, men der er ikke noget modsvarende initiativ for kvinder, der skal ind i betonbranchen, kloakrenserbranchen eller andre brancher.
Det er da bare et godt eksempel på, at det er en helt skæv tilgang, man har til den her debat.
Rosa Eriksen (M), 2025-04-22:
Jeg kan glæde hr. Mikkel Bjørn med, at forleden dag, da jeg skulle cykle hjem fra Christiansborg, kom der en renovationsbil, og så var der ikke kun én kvinde, der var to kvinder, som var i fuld gang med arbejdet.
Så der er i hvert fald kvinder, der vælger den branche.
Nu siger du det her med mænd, og jeg er meget enig i, at vi generelt nok har for lidt fokus på mænd i ligestillingen, og dem må vi bestemt ikke glemme, men jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvad er Dansk Folkepartis forslag til, hvordan vi styrker eksempelvis mænds sundhed?
For jeg bliver bekymret, når man som ordfører og som mand faktisk står og italesætter, at hvis mænd søger hjælp, er de pylrede.
Jeg har som sygeplejerske været i kontakt med mange mænd, og det er rigtigt, at det kræver mere at tale med mænd om følelser og sygdom.
Men er det måden at gøre det på, at vi bliver ved med at italesætte, at det er et tabu?
Altså, hvad vil Dansk Folkeparti gøre?
Frederik Vad (S), 2025-04-22:
Jeg forstår virkelig godt, at folk synes, at det, ordføreren beskriver der, er uretfærdigt.
Det synes jeg sådan set også selv.
En af de største tragedier, jeg selv oplevede derhjemme, var, da vi kunne høre i TV Avisen, at et flertal i Folketinget ville afskaffe efterlønnen.
Vi har brugt 15 år på at finde ud af, hvordan vi kunne gøre noget ved det.
Arnepensionen var et plaster på såret.
Nu vil vi skabe et mere retfærdigt system.
Men der, hvor Enhedslisten og Socialdemokratiet er uenige, er der, hvor vi ikke kan løbe fra den aftale, vi har indgået, før vi har et troværdigt bud på et alternativ, som sikrer, både at de nedslidte kan trække sig tidligere, men også at vi har en økonomisk retfærdig model.
Victoria Velasquez (EL), 2025-04-22:
Tak for det.
Jeg har et spørgsmål til ordføreren for Socialdemokratiet, og det lyder: Hvordan kan Socialdemokratiet, som er et parti, der bygger på arbejderbevægelsen, stemme for et lovforslag, der rammer netop dem, som man påstår man er skabt til at kæmpe med og for?
Hvordan kan man i Socialdemokratiet mene, at det er retfærdigt at bede mureren, slagteriarbejderen, den social- og sundhedsuddannede, lagerarbejderen om at blive længere tid på arbejdsmarkedet, vel vidende at flere af deres kollegaer ikke når det i dag?
Magnus Heunicke (S), 2025-04-22:
Så har hr. Mikkel Bjørn jo også ret i, at der er nogle konventioner, som Danmark er med i, og som vi selvfølgelig også er nødt til at respektere, mens vi så samtidig arbejder for at få ændret disse konventioner, i øvrigt sammen med flere og flere andre lande, der kan se det samme problem, og det er jo den rigtige løsning.
Hvis der er nogle spilleregler, der er forkerte, må vi have ændret de spilleregler, og i mellemtiden gør vi alt, hvad vi ellers kan, for selvfølgelig at få udvist dem, som udfører de her ting.
Men det er ikke kun dem, der skal udvises, men det er alle, der skal opføre sig bedre og med mere respekt og give mere plads og mere tryghed på gader og stræder, både i dag- og nattetimerne.