runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2020-12-03:
Tak til hr. Alex Ahrendtsen.
Altså, det kommer nok til at gå for vidt at gå ind i detaljer, men det generelle billede er – og det er også det, vi kan se af dokumentationen – at forfølgelsen af kristne minoriteter er ganske alvorlig og omfattende i en række lande.
Den rapport, som kommer fra Storbritannien, og det fokus, der har været på det, dokumenterer det jo sort på hvidt.
Jeg synes, vi skal bruge den viden, vi allerede har – for der er ingen grund til, at vi selv sætter en masse mennesker til at lave en ny rapport, når vi allerede har dokumenteret det her problem – til at være aktivt ude at hjælpe med at imødegå den trussel, der er mod minoriteter, og overgreb på tros- og religionsfriheden.
Vi ved udmærket, hvordan det ser ud i forskellige lande, og jeg tog det som sagt selv op bilateralt med den egyptiske udenrigsminister, da jeg selv var i Egypten her tidligere på året.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Ministerens svar viser jo med al tydelighed, at vi har brug for den her redegørelse, den her kortlægning.
For det generelle billede kender vi efterhånden alle sammen – i det mindste os, der har læst materialet.
Men vi har ikke en minutiøs kortlægning af kristenforfølgelser i de lande, som vi samarbejder med.
Så hvorfor i alverden vil regeringen ikke støtte beslutningsforslaget og så få udarbejdet det?
Jeppe Kofod (S), 2020-12-03:
Jeg vil sige til hr. Alex Ahrendtsen, at det er, fordi den kortlægning allerede har fundet sted, foretaget af biskoppen af Truro.
Det er også det, som forslagsstillerne jo korrekt henviser til.
Der er jo ingen grund til, at vi skal dokumentere det her igen i en ny rapport, hvis vi kunne bruge de samme kræfter på at gøre en forskel ved at hjælpe de forfulgte minoriteter.
Danmark er også anerkendt for at bokse over vores vægtklasse.
Der er direkte refereret til, at Danmark faktisk er et af de lande, som fylder mere i forhold til Danmarks størrelse.
Og briterne anerkender, at vi har gjort mere end briterne, når man tager vores størrelse i betragtning.
Så det synes jeg er værd at bemærke.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-12-03:
Nu skal jeg lige forstå, hvad man mener med de lokale fordelingsudvalg i sin tid.
Vil ordføreren lige specificere?
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Og tak for en god tale fra den konservative ordfører.
Det blev jeg jo rigtig glad for, men derfor er jeg også endnu mere uforstående over for, hvorfor I både var med i aftalen om at lave de her lokale fordelingsudvalg og stemte for det, da det kom i Folketingssalen.
Hvordan hænger det sammen?
Det var bare, fordi den radikale ordfører jo i hele sin floromvundne tale nævnte, at ordføreren ikke vidste, hvad Nye Borgerlige forstår ved integration, og derfor ville jeg gerne specificere det.
Ud over at vi selvfølgelig mener – som det jo bare er sund fornuft – at integration er et personligt ansvar og ikke er en statslig opgave, så handler det jo bare om, at man skal tilpasse sig Danmark.
Altså, den der fortælling om, at Danmark og dem, der kommer hertil, ligesom skal nærme sig hinanden og det ene og det andet, er fuldstændig forfejlet.
Hvis man kommer til Danmark, må man forsørge sig selv, man skal overholde vores lovgivning, man må tilpasse sig Danmark fuldstændig.
Og hvis man ikke kan det, skal man ikke være her.
Længere er den ikke.
Men det er altså ens eget ansvar.
Selvfølgelig er det det.
Det er ikke noget, som staten skal bruge hverken tid eller penge på.
Lotte Rod (RV), 2020-12-03:
Hvis det er Nye Borgerliges forståelse af integration, at man skal forsørge sig selv, og at man skal tilpasse sig Danmark, så kunne jeg godt tænke mig at høre Nye Borgerliges bud på, hvordan vi så kommer derhen.
Er det så et skridt i den rigtige retning eller i den forkerte retning, at alle vores institutioner og skoler afspejler samfundet, så vi faktisk lærer hinanden at kende?
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Jeg svarer altid gerne, for vi har nemlig nogle rigtig gode svar på alle de her spørgsmål.
Altså, det er jo overhovedet ikke statens opgave.
Hvis man vil være i Danmark, må man forsørge sig selv, man må tilpasse sig, man må overholde lovgivningen, man må lade sin religion blive derhjemme.
Alle de her ting er jo det, der ligger i, at man er velintegreret, at man ikke prøver at mase ting ind eller prøver at få særregler, og vi kommer aldrig til at gå ind for en tvangsfordeling.
Der har jo gennem årtier været ført en fuldstændig forfejlet udlændingepolitik, som jeg også sagde tidligere, og den regning vil vi i hvert fald aldrig nogen sinde overlade til danske børn og unge.
Lotte Rod (RV), 2020-12-03:
Men hvis man går ind for integration, må man jo også spørge sig selv, hvad der så er det bedste politiske redskab til at komme derhen, og om den politik, som vi fører, fremmer eller får os længere væk fra det, der er vores ønske om integration.
Derfor må man, hvis man som Nye Borgerlige afviser, at vi skal have institutioner, som afspejler vores samfund, hvor vi møder hinanden, jo så selv komme med et bud på, hvad der så vil fremme det.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2020-12-03:
Tak for ordet.
I vores samfund lever borgere med forskellige baggrunde, men ofte bor vi i boligområder med folk med samme baggrund.
Det er ikke altid frivilligt.
Der er nok borgere, der bor i en lejlighed i et udsat område, som gerne ville bytte den med en villa i et roligt boligområde, hvis de havde råd til det.
Det betyder også, at vi, hvis vi gerne vil vise børn og unge den diversitet, der findes i vores samfund, så bliver nødt til aktivt at gøre noget for det.
Ellers giver vi ikke børn og unge mulighed for at se, at der er andre veje i livet end den vej, deres forældre har valgt.
Mødet på tværs af baggrunde giver også en bedre forståelse for hinanden og styrker sammenholdet.
I SF bakker vi derfor op om, at børn og unge med forskellige baggrunde mødes i vores dagtilbud, skoler og ungdomsuddannelser.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Tusind tak.
Jeg fristes til at sige til at starte med, at jeg sådan helt grundlæggende godt kan lide tanken, som man havde med de almene boliger i starten, om, at man ligesom lavede nogle boligområder, hvor danskere, hvis det var en enlig mor eller et ældre ægtepar eller nogen, som ikke havde så mange penge, så kunne få en god lejlighed i nogle gode områder.
Og mange af de her områder har jo også været nogle hyggelige steder.
Det kan man jo se.
Det er de jo så desværre bare ikke mere, fordi man har ført den her fuldstændig forfejlede udlændingepolitik.
Jeg kan forstå på SF, at SF også mener, at det er en rigtig god idé, at når folk fravælger at gå på de her skoler, hvor der er en meget høj procentdel af hovedsagelig folk fra de muslimske lande, altså børn med ikkevestlig baggrund, så er det altså bedre, at man tvinger danskerne ind på de skoler eller tvinger de her børn og unge over på skoler, altså blander dem.
Mener ordføreren helt reelt, at det her vil løse de massive problemer, vi står i i Danmark på udlændingeområdet?
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2020-12-03:
Det er klart, at det ikke løser hele problemet.
For hvordan skal de ellers blive venner, altså hvis de ikke kan mødes i skoler eller daginstitutioner eller ungdomsuddannelser?
Så jeg siger jo ikke, at det løser det hele, men at det da er ét redskab.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-12-03:
Jeg er jo altid glad, når et af elementerne i den socialdemokratiske værdibaserede udenrigspolitik er at rose et initiativ, som vi startede under den borgerlige regering, og så fortsætte det.
Så kan jeg egentlig godt være tilhænger af en socialdemokratisk værdibaseret udenrigspolitik.
Men det, jeg ikke forstår, er, hvorfor man – når udenrigsministeren på den ene side er glad for de initiativer, der er – er imod en uafhængig undersøgelse, som det her beslutningsforslag jo også lægger op til.
Dernæst forstår jeg heller ikke, at man ikke er villig til at begynde at opjustere puljen i forhold til de projekter, som ansøger, når den pulje er oversøgt med rigtig, rigtig mange midler.
Så vi ved jo, at der er mulighed for at kunne få endnu flere projekter i gang her, hvis der var de nødvendige midler til det.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2020-12-03:
Vi tænker jo også, at det frie valg er godt på nogle områder, men lige i den her situation synes vi, at det er med til at løse en af problematikkerne i forhold til integration, at vi så tvinger børnene ud i forskellige skoler og daginstitutioner.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-12-03:
Tak til ordføreren.
Ordføreren siger på den ene side, at man ønsker mangfoldighed, men på den anden side siger hun, at vi har en polarisering i vores samfund.
Men er det netop ikke også, fordi man bor meget polariseret, og er det ikke også sådan, at ghettopakken er et forsøg på at ændre den dårlige boligplanlægning, som vi har, og som netop har gjort, at der er blevet etableret parallelsamfund?
Jeg skal lige forstå det helt klart: Vil ordføreren gerne fastholde, at vi bor i vores forskellige ghettoer, og så hellere tvangsfordele børn på tværs af byer og imod det frie valg for dér at prøve at skabe noget mangfoldighed?
Eva Flyvholm (EL), 2020-12-03:
Helt grundlæggende vil vi jo gerne have, at folk har mulighed for at bosætte sig meget mere blandet og bredt i landet.
Jeg synes, det er vigtigt, at man får den mulighed for at bosætte sig mere bredt.
Men problemet med ghettoloven er, at det jo bare er et angreb på de mennesker, der bor i almene boliger.
Det er et ekstremt hårdt angreb på de mennesker, der bor i almene boliger, og det løser ikke problemet, for hvor skal de her mennesker egentlig flytte hen?
Hvad er det, de skal gøre?
Man burde i stedet lave en lovgivning, hvor man sagde: Hey, vi har faktisk øgede muligheder for at anvise folk til private lejerforeninger; vi har øgede muligheder for at bygge nogle gode, tilgængelige boliger rundtomkring i landet.
Det er i meget højere grad noget det, man skal have fat i,
synes vi.
Man løser simpelt hen ikke problemet med ghettoloven, som bare betyder, at man stigmatiserer alle mennesker, der bor i almene boligområder; sætter dem på de her ghettolister og skaffer dem nogle rigtig store problemer på halsen.
Utrolig mange mennesker er blevet sat ud af deres hjem lige nu, så man skaffer dem en masse problemer på halsen og bidrager faktisk ikke til at hjælpe dem med at løse de problemer og finde en ordentlig bolig, når de bliver presset ud.
Det er det problem, vi har med ghettopakken.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-12-03:
Vil ordføreren så hellere have, at vi bruger vores uddannelsessystemer som integrationsmaskiner?
Eva Flyvholm (EL), 2020-12-03:
Nej, jeg vil hellere have, at vi får en ordentlig boligpolitik, hvor vi faktisk giver folk mulighed for at blive bosat på en retfærdig og fair måde rundtomkring i landet, og at man som lejer i både almene og private boliger får en blandet sammensætning af muligheder, med hensyn til hvordan man kan bo.
Det er bare ikke det, som ghettopakken bidrager til, og det er jo et kæmpestort problem.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Se, der er forskellen jo bare på borgerligheden og socialismen.
Hvis man derimod går den anden vej og siger, at staten ved bedst , og at vi skal blande alle, så får man jo ikke det frie valg.
Det er jo det, der sådan igen er den store forskel, hvad jeg startede med at sige, på den borgerlige løsning, altså det frie valg, og den socialistiske løsning, altså tvang.
Jeppe Kofod (S), 2020-12-03:
Jeg vil sige til hr. Michael Aastrup Jensen, at jeg jo er glad for, at Venstre også anerkender den indsats, regeringen gør på det her vigtige område, og hvor meget vi faktisk har gjort i den seneste tid for at styrke vores fokus på forfulgte minoriteter, ikke mindst kristne minoriteter, og også antisemitisme og andre vigtige, vigtige ting, som vi kæmper imod.
Den her beskrivelse af, at vi så skulle være imod at lave en ny rapport, eller at vi skulle være bange for, at der var noget, der bliver afsløret i sådan en rapport, er simpelt hen ikke korrekt.
Det, der er sagens kerne, er jo, at det e dokumenteret, bl.a. i den britiske rapport, som jeg har nævnt flere gange her fra talerstolen.
Vi synes, det er bedre at bruge kræfterne på at hjælpe de forfulgte kristne minoriteter i stedet for at lave et skrivebordsarbejde, som allerede er lavet af andre, og som vi med stor fordel kan bruge og tage udgangspunkt i, i stedet for at vi skal til at opfinde vores eget.
Det er der ingen grund til.
Det er spild af ressourcer, og det tror jeg også at Venstre mener, hvis man kigger nærmere efter.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Der er en ting, jeg har gået og funderet over i mange år.
Vi ved, at kristenforfølgelsen i mange muhammedanske lande er voldsom.
Vi ved også, at den foregår i Vesten, i Danmark, og i Frankrig er der f.eks. tusind hærværksforsøg mod kirker om året.
Vi ved, at kristne, der er konverteret fra islam, bliver forfulgt.
Så mit spørgsmål er, og jeg ved ikke, om ordføreren kan svare mig på det: Hvad skyldes dette had?
Hvorfor er der sådan en voldsom forfølgelse af kristne i mange muhammedanske lande?
Hvad skyldes det?
Jeg forlanger ikke en analyse her på et minut, men bare en åben diskussion, hvis ordføreren har nogle synspunkter på det.
Det har virkelig optaget mig i mange år.
Hvad skyldes dette had?
Halime Oguz (SF), 2020-12-03:
Det var et meget interessant spørgsmål, som nok mere læner sig op ad en diskussion i mere akademiske kredse.
Der vil dit spørgsmål måske kunne blive besvaret, herunder på Mellemøststudier på Syddansk Universitet.
Der ved jeg i hvert fald, at de beskæftiger sig meget med analyserne af, hvorfor der er det her had.
Men jeg mener jo grundlæggende, at had kommer af uvidenhed, kommer af manglende menneskerettigheder, som i hvert fald ikke er særlig udbredt i nogle af de mellemøstlige lande, og det er jo lige præcis disse værdier som menneskerettigheder og ytringsfrihed og trosfrihed, vi skal være med til at styrke og udbrede og ikke modarbejde.
Det ved jeg i hvert fald at Dansk Folkeparti ikke er så glad for – i hvert fald menneskerettigheder.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Det er meget muligt, at det i hvert fald er en af årsagerne, og det tror jeg gerne.
Kunne man forestille sig, at hadet også udspringer af Koranen og af den religiøse kultur?
For i Koranen står der bl.a.: Du skal ikke tage dig kristne som ven.
Kunne det være en af årsagerne til det der voldsomme had, der er i nogle muhammedanske lande mod de kristne?
Halime Oguz (SF), 2020-12-03:
Jeg er nødt til at anholde den forståelse af, at det simpelt hen er et produkt af den islamiske tro, at man skal hade andre trosretninger – tværtimod.
Nu har jeg selv muslimsk baggrund, og den forståelse, jeg har, er, at det vigtigste i Koranen faktisk er at respektere andre trosretninger, og både kristendommen og jødedommen er accepteret i islam, i modsætning til kristendommen, som ikke anerkender islam.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Tidligere i historien var det Sovjetunionen og andre socialistiske diktaturer i Østeuropa, der forfulgte de kristne.
Hvad er årsagen til det?
For hvis vi kender årsagen til det, ligesom vi også kender årsagen til det muhammedanske had, så kan vi måske bedre italesætte det og dermed hjælpe udenrigsministeren i sit arbejde.
Eva Flyvholm (EL), 2020-12-03:
Jamen allerførst vil jeg gerne understrege, at selv om jeg er socialist, har jeg bestemt ikke noget had mod kristne.
Tværtimod synes jeg faktisk, at det er afsindig vigtigt, at alle mennesker har ret til at tro på det, de vil.
Jeg er personligt ikke selv troende, men jeg synes, at det er så fint og i orden, at andre mennesker er det, og det skal de have lov til at være.
Så jeg synes, det er lidt underligt, at jeg skal stå og forklare på den måde, hvad undertrykkelse fra totalitære regimer i øvrigt sådan går ud på.
Men jeg vil gerne opklarende sige, at f.eks. Nordkorea og Kina og også det tidligere Sovjetunionen – når man nu nævner det – jo var kommunister og havde en meget mere autoritær tilgang til, hvordan samfundet skal drives, end jeg har og vi har som socialister og tilhængere af demokrati.
Altså, det er jo vores holdning, at folk skal have lov til at være frie og man skal have lov til at have religionsfrihed.
Så jeg tror da, at noget af det allervigtigste, man er nødt til at tage fat i, jo er at sige: Der, hvor du har meget voldsomt undertrykkende regimer, er der også risiko for undertrykkelse af religiøse minoriteter, og det kan du så se sker der, uanset om folk så er kommunister, eller hvad de ellers er.
Når det er autoritært, er der et problem, og det er det, vi står over for.
Der skal vi prøve at fremhæve demokrati og menneskerettigheder i stedet for.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Det er faktisk en god pointe, og jeg synes egentlig, at Enhedslistens ordfører skulle tage en snak med udenrigsministeren og dermed også støtte vort forslag, for det ville jo give ministeren et redskab til at gøre netop det, som ordføreren siger, nemlig at tale de her autoritære regimer imod og sige til dem: I bliver nødt til at respektere menneskerettighederne, så de kristne bl.a. ikke bliver forfulgt.
Jeg synes faktisk, det er en glimrende pointe, ordføreren har.
Har ordføreren lyst til at gøre det med lige at tage en kammeratlig samtale med ministeren?
Eva Flyvholm (EL), 2020-12-03:
Det vil jeg da meget gerne.
Det er jo også det, jeg står og siger her i Folketingssalen, så det behøver jeg sådan set heller ikke tage en yderligere kammeratlig samtale om, men jeg synes da, vi skal komme videre med arbejdet.
Men det forudsætter jo også, at ordføreren for Dansk Folkeparti også vil give sig lidt på spørgsmålet om, om det måske er det fedeste redskab, at vi skal ind og have sådan en uvildig undersøgelse af det her, som måske bare bliver til noget bøvlet bureaukrati, og som egentlig ikke bringer os tættere på målet – det er den del, jeg ikke helt kan støtte.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Tak for ordet.
I Danmark er vi traditionelt forstående og rummelige over for forskellige kulturer og religioner – det ligger simpelt hen i danskheden.
Men sådan er det ikke i andre lande, ikke altid i hvert fald.
Religiøs forfølgelse er et udbredt problem i store dele af verden.
Mennesker bliver forhindret i at praktisere deres tro, også i privat regi.
Mange kristne lever i dag i sammenhænge, hvor de er i mindretal, enten som en særlig kristen menighed i et samfund, hvor en anden kristen kirke har majoriteten, eller som kristne i et samfund med en helt anden religiøs kultur.
Ofte er det sådan, at de majoriteter, der styrer de samfund, diskriminerer eller forfølger kristne minoriteter.
Det kan være gennem love og forbud mod en anden religiøs praksis end den officielle og med retsforfølgelse som konsekvens af overtrædelsen; det kan være ved at tillade diskrimination fra politiets eller den religiøse majoritets side over for de kristne; det kan være det almene samfunds diskrimination, der udelukker kristne minoriteter fra arbejdsmarkedet og øvrig samfundsintegration; og endelig kan det være voldelige overfald og mord på kristne minoriteter.
At kristne religiøse minoriteter er forfulgte, er et problem for den enkelte troende.
Og det er et stort problem for hele den kristne minoritet.
I Nye Borgerlige har vi den holdning ikke at blande os utidigt i andre landes interne religiøse udfordringer, skikke og kulturer, på samme måde som vi heller ikke finder det rimeligt, at andre lande blander sig i danske forhold.
Men i relation til sagens kerne – strukturel, statslig og civil forfølgelse af kristne minoriteter i lande, der nyder godt af et samarbejde med Danmark – finder vi den udvikling meget problematisk.
Det nærværende beslutningsforslag om, at Folketinget pålægger regeringen at udarbejde en rapport, der kortlægger forfølgelsen af de kristne i de lande, som Danmark samarbejder med, er et skridt i den rigtige retning.
Og derfor kan Nye Borgerlige støtte dette beslutningsforslag.
Halime Oguz (SF), 2020-12-03:
Tak for det.
Jeg vil sige, at selvfølgelig støtter Socialistisk Folkeparti op omkring en beretning.
Det er klart, at alt andet ville være fuldstændig utænkeligt.
Men det, jeg godt kunne tænke mig spørge om, er, om ordføreren for forslagsstillerne anerkender, at forfølgelsen af minoriteter, herunder kristne minoriteter, som vi debatterer lige nu, er en konsekvens af, at nogle af de her lande ikke har forpligtet sig på internationale aftaler om menneskerettighedskonventioner.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Det tror jeg såmænd er rigtigt nok, altså at man ikke har forpligtet sig på at overholde menneskerettigheder.
For hvis man ikke siger det højt, glider det bare under; altså, hvis man skal have fat på trolden, skal troldens navn nævnes.
Så det er selvfølgelig meget muligt, at en del af det skyldes, at der i de lande ikke er menneskerettigheder for alle, og så kan kristne blive en syndebuk, som man slår ned på.
Og det er jo derfor, det er så vigtigt, at vi italesætter det.
Halime Oguz (SF), 2020-12-03:
Det er jeg rigtig, rigtig glad for at høre.
Men det, som jeg bare har kunnet notere, er, at hver gang vi har skullet debattere en problemstilling, der f.eks. omhandler muslimer, hvad enten det er i europæiske lande eller andre lande i udlandet, så har DF gang på gang kritiseret menneskerettighedskonventionerne, og at vi har nogle internationale forpligtelser, som DF gerne så at vi trådte ud af.
Så derfor vil jeg høre: Når Dansk Folkeparti grundlæggende ikke tror på menneskerettigheder, hvordan kan man så tro på, at det ville hjælpe de forfulgte kristne, hvis man forlod det spor?
Lotte Rod (RV), 2020-12-03:
Tak for det, og tak for forespørgslen, som giver mulighed for at tale om, hvorfor vi i Radikale Venstre synes, det er vigtigt, at vi har blandede institutioner og skoler.
Forskningen peger jo i forskellige retninger, som ministeren allerede har været inde på, og hvis man skulle svare på det her spørgsmål, ville det jo også kræve, at man vidste, hvad Nye Borgerlige egentlig forstår ved integration.
Er det god integration, når man er i beskæftigelse?
Er det integration, hvis man har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, hvis man har virkelyst og fantasi, som der står i formålsparagraffen for folkeskolen?
Derfor har jeg også lyst til at sige til Nye Borgerliges ordfører, at for mig og for Radikale Venstre handler det at fordele ikke om, at der er en bestemt gruppe børn, som skal flyttes rundt; for mig handler det om, at alle vores institutioner og alle vores uddannelsesinstitutioner skal afspejle vores samfund.