runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2017-05-03:
Altså, når jeg stiller spørgsmålet, er det jo, fordi jeg faktisk mener, at diskussionen om tørklædet ofte kører af sporet, fordi man siger, at det drejer sig om religionsfrihed, og derfor vil man ikke gøre noget ved det.
Men der, hvor jeg mener at det hører hjemme, er jo faktisk inden for den politiske kontekst, fordi jeg mener, tørklædet har nogle umådelig negative sociale konsekvenser for det danske samfund, som ikke skal undervurderes.
I alle mulige forhold, bl.a. i det forhold, at man ikke kan se folks ansigt – og jeg mener sådan set, at det er kendetegnende for et frit og åbent samfund, at man kan kigge folk i øjnene – har man jo problemer med niqab, og hvad de her forskellige hovedbeklædninger ellers hedder.
Så derfor arbejder vi jo for at få forbudt tørklædet, og det gør vi også, navnlig fordi det har de her politiske konsekvenser for det danske samfund, som jeg mener vi simpelt hen bliver nødt til at gøre op med.
Der kunne jeg da godt tænke mig at vide, om ministeren måske er kommet os i møde, for jeg synes, det er alvorligt, og jeg synes, det bliver mere og mere alvorligt.
Jeg synes jo også, at det her forhold at det danner mode, eller i hvert fald at det tager så meget til – også i de islamiske lande – faktisk kalder på en refleksion over, hvor alvorligt problemet er, og hvor alvorligt problemet kunne gå hen og blive.
Jeg vil godt igen prøve at skitsere – det har jeg gjort før – hvordan jeg ser på det.
Med den ulyksalige og frygtelige flygtningelov, som kom i 1983, har der jo været åbnet for sluserne, og nu har vi taget så utrolig mange mennesker ind, som ikke deler de forudsætninger, som vi har, som kulturelt set står et andet sted, og som er umådelig svære at integrere, også fordi den mængde er så stor, som den er, fra bl.a. Mellemøsten, for nu at sige det, ligesom det er.
Altså, den islamiske indvandring er et kæmpe problem, og så er det i dag stadig væk, som om løsningen på det egentlig bare er at smøre nogle tandhjul i samfundets store maskineri, sådan at vi står der som sådan nogle værkmestre, der ligesom prøver at dreje lidt på det og siger, at det lykkes.
Jeg må bare sige, at jeg ikke mere tror på det.
Jeg tror simpelt hen ikke på det.
Jeg tror, at den danske stat og det danske samfund har påtaget sig en opgave, som de overhovedet ikke formår at løse, og det synes jeg måske så bare kunne være den virkelighedserkendelse og den sandhedserkendelse, som man på et eller andet tidspunkt politisk set kunne træde ind i, for så faktisk at kunne begynde at gøre noget, der er rigtigt, bl.a. at få lukket så massivt ned for den ikkevestlige indvandring, som man overhovedet kan.
Inger Støjberg (V), 2017-05-03:
Jeg kan i hvert fald helt enkelt sige, at integrationen simpelt hen ikke har været god nok.
Jeg har aldrig lagt skjul på, at det på ingen måder er acceptabelt, at så få indvandrere og efterkommere er i arbejde, og at så mange bliver fastholdt på offentlig forsørgelse.
Jeg har heller aldrig lagt fingrene imellem, når det handler om kritik af parallelsamfund og social kontrol, som jeg synes er et ekstremt stort problem.
Vi kan jo ikke ændre på fortiden, men vi kan tværtimod tage hånd om de problemer, som vi står med nu, og det mener jeg sådan set også at vi har gjort sammen langt hen ad vejen.
Jeg mener jo, at den bedste måde at få integrationen til at lykkes på, er at sikre, at de, der er kommet hertil, kommer ud på arbejdsmarkedet, og at vi så også er ærlige om at sige, at integrationen ikke handler om, at vi skal bøje os mod hinanden, og så mødes man på midten.
Jeg mener, at man, når man kommer til Danmark, har en forpligtelse til at indrette sig, og at man har en forpligtelse til at tage det danske samfund til sig med de normer og værdier, vi nu engang har her, og så må man leve efter det.
Noget af det, som jeg mener i høj grad har været med til at skubbe i den rigtige retning – og det håber jeg også vil vise sig, og vi kan allerede nu se tegn på det – er jo netop de meget, meget håndfaste krav, vi stiller, om, at man skal arbejde, med en meget lav integrationsydelse, der svarer til SU, med 225-timersreglen, der for mig at se er det bedste argument for at få kvinderne ud på arbejdsmarkedet, og et kontanthjælpsloft.
Men det gør det ikke alene.
For man skal mere end bare arbejde.
Man skal også tage landet til sig, og der mener jeg at vi med en helt anden stålsathed skal gå ind i den debat om forpligtelsen til netop at tage det danske værdisæt til sig.
Vi har været alt for bange for at træde folk over tæerne og stille krav til de mennesker, der er kommet hertil, og det bliver nødt til at stoppe nu.
Christian Langballe (DF), 2017-05-03:
Er ministeren enig i, at diverse integrationsprojekter gennem årene har slået fejl?
Inger Støjberg (V), 2017-05-03:
Jeg tænker nu, at når det nogle gange er svært at diskutere med hr. Christian Langballe, er det, fordi det nogle gange er lidt svært at få den helt store uenighed frem.
Det var egentlig mere det, jeg mente med det.
Jeg tror, at der er mere, der samler, end der skiller.
Men en de ting, der skiller, er jo så, om man skal lovgive imod tørklædet eller ej.
Men jeg må sige, at vores syn på tørklædet og det, at det er et kvindeundertrykkende symbol, i hvert fald ikke skiller os ad.
Christian Langballe (DF), 2017-05-03:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig i, at diverse integrationsprojekter gennem årene har slået fejl?
Grunden til, at jeg kan være svær at diskutere med, kunne jo være, at jeg har ret.
Det er egentlig bare for at sige, at jeg kan se, hvordan det har udviklet sig i 1950'erne, 1960'erne og 1970'erne i de islamiske lande.
Der kan man jo se at tørklædet er gået fra stort set at være fraværende, til at der er kommet en islamisk vækkelse, som gør, at tørklædet er blevet meget markant i bybilledet, også i de vestlige lande, i forhold til da jeg var dreng.
Jeg boede som barn nogle år i Gellerupplanen, hvor der stort set ikke var et tørklæde, og hvis man tager derud i dag, kan man søreme se tørklæder.
Derfor synes jeg bare, at det kalder på et svar fra lovgivningsmagten.
Det er sådan set det, jeg efterlyser.
Inger Støjberg (V), 2017-05-03:
Jeg tror, det er spørgeren bekendt, at jeg jo ikke mener, at man skal forbyde tørklædet.
Men jeg vil sige, at jeg synes, det er helt afgørende, at vi tager en åben diskussion om, at tørklædet er et kvindeundertrykkende symbol, og det er det i sin grundsubstans.
Jeg synes også, det er vigtigt at sige, at der jo helt sikkert også er – og det kan man så mene om, hvad man vil – en gruppe muslimske kvinder, der bærer tørklæde, netop som et politisk statement, som et religiøst statement.
Men man skal bare være klar over, hvilke signaler det er, man så sender, når man tager tørklædet på.
Christian Langballe (DF), 2017-05-03:
Tørklædet er så en del af det her shariakompleks med den her islamiske lovgivning, som jo går ind og snører menneskelivet ind i forbud, hvad der er rent, regler og alt muligt andet.
Jeg mener sådan set, at man ved at tage det her tørklæde på tilkendegiver, at man faktisk ikke vil have noget at gøre med det danske samfund, og at man ønsker at leve i et parallelsamfund.
Og jeg synes, at det er deri, de negative sociale konsekvenser er.
Det er derfor, at jeg mener, at vi på et eller andet tidspunkt kommer til at gøre noget ved det, og jeg tror, at vi på et eller andet tidspunkt kommer til at forbyde det, for jeg synes, at den trend, der er i øjeblikket, og den måde, det breder sig på, er uhyrlig.
Jeg synes, at det kræver et svar fra lovgivningsmagten.
Inger Støjberg (V), 2017-05-03:
Det kan jo nogle gange være lidt svært at diskutere med hr. Christian Langballe, for selv om der er ting, vi er uenige om, er vi nok meget enige om de store linjer.
Men når det er sagt, tror jeg, at der, hvor vi ikke er enige, er i spørgsmålet om, om man skal lovgive imod tørklædet.
Det mener jeg ikke at man skal og slet ikke, som det ser ud nu.
Men jeg vil fastholde, at tørklædet er et kvindeundertrykkende symbol, og hvis man tager det på frivilligt, skal man også være klar over, hvilken symbolik tørklædet har.
Thomas Danielsen (V), 2017-05-04:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for den meget fine og gode tale.
Og ja, vi er jo ikke helt enige på alle områder, men hvis vi var det, var der jo ingen grund til, at vi for mange år siden delte os op i to forskellige partier.
Jeg har også lige taget ordet for at rose ordføreren for hans øje for kvalificeret arbejdskraft i provinsen som en af de helt store udfordringer og en af de ting, som vi nok bør have mere fokus på, særlig også udenlandsk arbejdskraft, som er en stor gevinst for Danmark, men også for provinsen.
I de mere tyndtbefolkede områder er der rent faktisk virkelig mange østeuropæere, som slår sig ned med deres familie og er med til at bidrage til, at skolen bliver opretholdt – de sender i hvert fald deres børn derhen osv. Så det er der en masse positive ting ved.
Jeg vil blot lige nævne i forhold til Ausumgaardprojektet og regeringens landbrugspolitik, som ordføreren kritiserede, at det spænder regeringen bestemt ikke ben for.
Det siger jeg blot, så det ikke er noget, man kan være i tvivl om.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-04:
Jamen det er jo også i hr. Thomas Danielsens valgkreds, så det er jeg helt med på.
Jeg synes, at man så kunne have brugt nogle af de penge, man bruger i landbrugspakken, til at fremme sådan nogle ting i stedet for.
Det var det, der var min pointe.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2017-05-04:
Så det var rart at høre om hr. Andreas Steenbergs engagement i Skive erhvervsklub.
Men jeg undrede mig over, at han sagde, og jeg citerer: Skive erhvervsklub, som jeg repræsenterer her i Folketinget.
Tænk sig, jeg gik rundt og var så naiv at tro, at hr. Andreas Steenberg repræsenterede Det Radikale Venstre i Folketinget.
Men sådan kan man blive klogere.
Når hr. Andreas Steenberg taler om det med at hæve pensionsalderen, er hr. Andreas Steenberg så ikke klar over, at det jo netop er i yderområderne, som faktisk også er blevet nævnt i den her debat, at man lever kortere, bl.a. på grund af ufaglært arbejde?
Så det at hæve pensionsalderen vil direkte være til skade for landdistrikterne og yderområderne og for de mennesker, der bor der.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-04:
Jeg tror, jeg sagde: en erhvervsklub på Skiveegnen, som jeg repræsenterer i Folketinget, og »som«'et refererede til Skiveegnen og ikke erhvervsklubben.
Men det er godt, at fru Mette Hjermind Dencker har styr på, at jeg repræsenterer Radikale Venstre – det er godt.
Dansk Folkeparti har deltaget i et forlig, der hæver pensionsalderen, og det har Socialdemokratiet også, så regeringen og Radikale Venstre og de to store partier er jo enige om, at den skal op til 67 år.
Vi foreslår at gøre det 5 år før, og i det vil vi så lave en meget gunstig ordning, som er fuldstændig magen til den, fagforeningerne har ønsket, altså at man inden for de sidste 5 år af ens arbejdsliv kan trække sig tilbage på førtidspension på en lægeerklæring.
I hæver bare pensionsalderen 5 år senere end mig, uden at der er nogen social ordning for dem, der er nedslidt.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-05-04:
Jeg må sige, at finansministeren er ovenud optimistisk, hvis det vitterlig er finansministerens opfattelse, at man uden at øge budgetterne i EU, altså uden at øge bidragene fra EU-medlemslandene, kan opsamle en regning i størrelsesordenen 352-528 mia. kr., som er den regning, man forventer Storbritannien efterlader sig med udmeldelsen.
Det må jeg sige er ret godt gået.
Når det så er sagt, undrer det mig, at finansministeren bruger så mange kræfter på at gøre det her til et skoleridt over, om vi har medtaget indtægter til amter og kommuner osv., eller om vi alene har kigget på staten.
Summa summarum, uanset om man bruger finansministerens tal eller vores tal, er der et negativt nettobidrag for Danmark på 6,4-10 mia. kr.
Danmark taber altså penge på den her butik.
Og har ministeren overhovedet noget klart billede af, hvad det vil komme til at koste de danske skatteborgere i ekstra udgifter til EU?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-04:
Jeg vil selvfølgelig sørge for at få indkaldt til møde, og det har jeg allerede taget initiativ til.
Jeg har siddet relativt kort tid, så jeg har svært at forklare, hvorfor der ikke tidligere har været møder i udvalget, altså ud over at der er blevet taget et væld af forskellige initiativer på området.
Men jeg vil selvfølgelig sørge for at indkalde til et møde, så det udvalgs medlemmer får mulighed for at drøfte de her vigtige emner, også med hinanden.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-05-04:
Jeg synes alligevel, at ministeren er lovlig optimistisk.
Sagen er den, at der endda stadig væk er et slack fra det niveau, vi er på nu, og så op til de 1,23 pct. af bruttonationalindkomsten, som EU tillader at kunne tage fra nationalstaterne og bruge på EU's forhold.
Og samtidig står vi i den situation, at det er Holland og Danmark, der sådan slås fra år til år om at være den største nettobidragyder pr. indbygger til det her foretagende.
Troels Ravn (S), 2017-05-04:
Tak, og tak til ministeren.
Heldigvis oplever vi en positiv udvikling flere steder i landet, og det kom ministeren også fint ind på i sin tale.
Men vi er jo langt fra i mål, og det regner jeg også med vi er enige om.
Der er fortsat alt for mange steder, hvor man oplever faldende befolkningstal, høj ledighed og en stor andel af borgere på kontanthjælp og førtidspension.
Som jeg også nævnte under debatten i forhold til de ting, der er med til at trække landet skævt, vil jeg give regeringen det råd, at man hurtigst muligt indkalder til et møde med de nævnte parter her.
Kan ministeren fortælle mig, hvad der er årsagen til, at der ikke er blevet holdt noget møde?
Og hvornår planlægger man at indkalde til et møde?
Det, der får mig til at stille et spørgsmål her, er, at ordføreren selv nævnte småøerne og billigere færgetakster.
Jeg vil gøre opmærksom på, at da vi foreslog de her 140 mio. kr., kaldte regeringen det for uambitiøst, og nu har regeringen så selv tildelt området de her 140 mio. kr.
Så er det, jeg vil spørge Liberal Alliance, hvornår man ud fra Liberal Alliances opfattelse forventer at tage de næste skridt.
Kristian Jensen (V), 2017-05-04:
Det er forkert at sige, at EU tager noget som helst.
Danmark har sammen med de andre lande med enstemmighed besluttet, hvilket budget der er.
Så vi har, baseret på et flertal i det danske Folketings Europaudvalg og den mandatgivning, der er der, valgt, hvad vi vil være med til at bidrage med til EU.
Der er ikke noget, der tages.
Vi har besluttet, hvad vores medlemskontingent skal være i foreningen EU, og på den baggrund har alle 27 lande sammen med Danmark vedtaget et fælles budget.
Der er ikke nogen, der tager – vi beslutter, hvad der skal gives.
Der er skabt flere danske arbejdspladser med handel til Polen, vores eksport er større, og vores samkvem økonomisk, politisk med Polen er blevet bedre – på det seneste er det blevet stærkt udfordret af den polske regering, men det er blevet bedre, ligesom det er blevet med en lang række af de andre lande, der kom ind i 2004 qua den fantastiske udvidelsesaftale, som den daværende statsminister fik gennemført.
Christina Egelund (LA), 2017-05-04:
Jeg kan jo så forstå på Socialdemokratiets ordfører, at regeringen så har indfriet Socialdemokratiets ambition, og det håber jeg selvfølgelig at Socialdemokratiet er glade for.
Det er min holdning, at nu har vi gjort det her som et første skridt, og så må vi kigge på evalueringen af det – hvad det skaber af vækst, og hvordan det fungerer – før vi tilrettelægger næste skridt.
Men jeg håber da, at Socialdemokratiet er glade for, at den her regering så har gennemført det, der var Socialdemokratiets ambition.
Troels Ravn (S), 2017-05-04:
Nu er det jo, at de borgerlige partier kaldte det for uambitiøst, og så er det relevant at spørge, hvornår man forventer at tage næste skridt.
Og jeg kan jo også læse – når vi nu er ved det her med løfter – at den nuværende udenrigsminister i et debatindlæg i Bornholms Tidende den 24. marts 2015 sagde, at det var Liberal Alliances samlede økonomiske politik, at der skulle fremskaffes midler, der skulle sikre en trafikal ligestilling til Bornholm, og at Liberal Alliance ikke kom med tomme løfter, og at alle ville kunne bevidne det.
Christina Egelund (LA), 2017-05-04:
Tak for at erindre os alle sammen om et rigtig godt citat og en god ambition.
Det viser jo bare, når regeringen så har gennemført en del af en trafikal ligestilling, at det ikke bare er en idé, der er faldet ned fra himlen og kommet ud af det blå – så er det faktisk noget, vi har tænkt over, også før vi kom i regering.
Det er jo rigtigt, at der er områder, hvor man er udfordret i forhold til transport, når man ikke lige bor inde i byerne.
Det er man, når man bor på øerne, men det er man også, når man bor uden for det, som dækkes af den offentlige trafik, som vi jo i det her samfund bruger rigtig mange penge på at støtte.
Og det er en kongstanke for Liberal Alliance, at vi også skal hjælpe dem, der er i en situation, hvor man er afhængig af en bil, og den dag, hvor Socialdemokratiet måtte støtte op om den ambition, kan det også være, at vi kan hjælpe dem, som bor uden for metroens eller bussernes eller togenes baner.
Det ville være rigtig, rigtig godt – specielt for dem, der nyder godt af det.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2017-05-04:
Ganske kort: Kan ordføreren bekræfte, at Socialdemokratiet var imod den trafikale ligestilling, lige indtil den gode hr. Henning Hyllested fra Enhedslisten proklamerede, at han var for de borgerliges forslag om den trafikale ligestilling?
Jeg husker processen sådan, at det først var der, Socialdemokratiet følte sig tvunget til at skulle gå ind for den trafikale ligestilling.
Kan ordføreren genkende det forløb?
Christina Egelund (LA), 2017-05-04:
Det lyder, som om spørgeren har helt styr på den proces, så det vil jeg vove at bekræfte, ja.
Thomas Danielsen (V), 2017-05-04:
Tak for ordførernes gode tale.
Jeg glæder mig til at se Alternativets landdistriktsudspil, når det engang er færdigt, og jeg glæder mig særlig over, at der så er et parti i oppositionen, som har en landdistriktspolitik.
Det er virkelig positivt.
Ordføreren nævner en lang række bekymringer i forhold til den landdistriktspolitik, der bliver ført i dag, bl.a., at der har været skåret ned på LAG-midlerne osv.
Til ordførerens oplysning bliver jeg nødt til at sige, at de LAG-midler, der er skåret ned, er ført over på et andet væksttiltag på landdistriktsområdet til gavn for landdistrikterne.
Så det er jo ikke sådan, at vi har fjernet dem fra provinsen.
Men ordføreren siger bl.a. i sin tale, at bredbåndspuljen er alt for lille, og at den skal vi have snakket om.
Men ordføreren må også bare forstå, at vi kommer fra et udgangspunkt, hvor der kom nul lovforslag fra den tidligere regering på området, desværre.
Vi kommer fra det udgangspunkt, at den tidligere regering sagde, at bredbånd er noget, markedskræfterne skal stå for.
Så det er jo et stort skridt, synes vi, at vi nu har fået lavet en bredbåndspulje, og at vi nu er i gang med udrulning af bredbånd.
Men jeg vil gerne tale om den bredbåndspulje med ordføreren, i forhold til hvad ordføreren så mener bredbåndspuljen skal være på, når nu den nuværende pulje ikke er stor nok.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-04:
Jeg har været i gang i et stykke tid med undersøgende spørgsmål og udgravninger, skulle jeg næsten til at sige, i alle de her politiske tiltag, der har været i forhold til bredbånd.
Og hvad blev der af den her forpligtelse, da Tele Danmark var offentligt ejet, og de så blev privatiseret til TDC osv.?
Det er, som om jeg hele tiden rammer nogle løse ender, og det er, som om vi ikke fra Folketingets side helt har taget hånd om at få lavet en større vurdering af, hvad det egentlig vil koste at udrulle bredbånd.
Så jeg kan ikke stå og give et tal på, hvad det skal koste, men jeg kan se, at de midler, vi har til rådighed i dag, ikke er nok.
Derfor er jeg glad for, at ordføreren gerne vil diskutere, hvor meget det så skal være.
Men det kræver, at vi får undersøgt området til bunds.
Vi kan jo starte med at bruge de tal, som man har fremlagt i redegørelsen, for, hvem og hvor det så er i Danmark, vi mangler den her dækning.
Troels Ravn (S), 2017-05-04:
Tak for det.
Jeg hører ordføreren tale om uddannelser og kvalificeret arbejdskraft, altså et område, som jeg er meget enig i har stor betydning for vores landdistrikter.
Er ordføreren enig i, at når det gælder landdistriktspolitikken, er der en tendens til, at regeringen støtter med den ene hånd og sparer med den anden hånd?
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-04:
Det er jeg fuldstændig enig i, og jeg synes også, det ville have været en rigtig god idé, hvis Socialdemokratiet ikke havde stemt for de besparelser på erhvervsuddannelserne.
Troels Ravn (S), 2017-05-04:
Ordføreren taler om opkvalificering af arbejdskraft, og at det er vigtigt, at der kan komme flere udlændinge ind.
Men er ordføreren ikke vidende om, at den stigning i beskæftigelsen i landdistrikterne og de flere, der kommer i arbejde i mange af landdistrikterne, faktisk er polske og tyskere arbejdere, og at det faktisk derfor ville være en rigtig god investering, hvis vi fik opkvalificeret de mennesker, der er i udkanten af arbejdsmarkedet, til at kunne bestride de jobs, der er, altså opkvalificere dem og bruge vores ressourcer på det i stedet for at bruge pengene på, at man eksempelvis laver topskattelettelser m.m.?
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-04:
Det synes jeg jo Socialdemokratiet mangler at svare på.
Nu er der vedtaget besparelser på både ungdomsuddannelserne, produktionsskolerne og på videregående uddannelser, og hvis ikke man vil have de besparelser, hvor skal pengene så komme fra?
Der har vi jo lagt et forslag frem, og det går ud
på, at hvis folk i 60'erne, der kan, bliver længere på arbejdsmarkedet – hurtigere end vi har aftalt i forvejen – vil der være penge til at lave investeringer i uddannelse.
Jeg synes, at Socialdemokratiet skulle tage at komme med et bud på, hvor de penge til uddannelse skal komme fra.
Christina Egelund (LA), 2017-05-04:
Jeg er fuldstændig enig.
Altså, jeg synes, som jeg sagde det tydeligt i min ordførertale, at man skal skære i EU's budgetter – dels opbygger man nogle kunstige incitamenter til, hvordan man bruger penge, dels er der jo selvfølgelig en masse pengebytteri fra det ene land til det andet land til det tredje land, som er fuldstændig ulogisk.
Så ja, jeg synes, man skal skære i EU's budgetter, beholde pengene hjemme, og så kan vi jo sikkert få nogle gode debatter her i salen om, hvad man så skal bruge dem på.
Et godt bud herfra ville være at give dem helt tilbage til borgerne.
Det er ikke sikkert, at spørgeren er enig i det, men så langt som til det, spørgeren skitserede, er vi i hvert fald enige.
Først til spørgerens fornemmelse af, at Liberal Alliance i den her sag indtager et andet standpunkt, end vi ville have gjort, hvis vi sad uden for regering: Det er ikke rigtigt.
Det kan jeg sådan set godt sige, for i de tilfælde, hvor det er rigtigt, siger vi det også bare helt ærligt.
Så den fornemmelse er ikke rigtig, for jeg synes ikke, at Danmark skal være sådant et land, der indgår aftaler forskellige steder i verden for så bagefter bare at løbe fra dem.
Det er faktisk ret vigtigt for os, at Danmark er en troværdig samarbejdspartner og et land, som man kan regne med; de aftaler, vi indgår, overholder vi.
Til det andet spørgsmål: Vi er egentlig ikke optaget af, om regningen reduceres via en større rabat, eller ved at det overordnede budget gøres mindre.
Jeg synes, det mest logiske er, at den samlede udgift gøres mindre, og det kan jo f.eks. være ved at skære ned på nogle af de strukturfonde, som jeg synes godt kunne klare sig for lidt færre midler.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-05-04:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvordan Liberal Alliance har det med det forhold, at vi her i Danmark er mere eller mindre enige om, at væksten skal være på 0,5 pct. pr. år, men i EU er den vækst på 1,8 pct.
Hvordan kan man som liberal bakke op om et projekt som EU, hvor budgetterne i virkeligheden løber løbsk?
Det er jo i virkeligheden det, der er tale om, når man år efter år har en så stor vækst.