Kaare Dybvad Bek (S), 2021-12-09:
Tak for det, formand.
Det Konservative Folkeparti vil pålægge regeringen ikke at gennemføre den lovbestemte modregning af en mindre skatteoverskridelse, som er foreløbigt opgjort på baggrund af kommunernes budgetter for 2022.
Det Konservative Folkeparti fremsatte det samme beslutningsforslag sidste år, og det lyder, som om Det Konservative Folkeparti ikke længere ønsker, at der skal være rammer for den skat, som kommunerne kan udskrive over for borgere og virksomheder.
Regeringen ønsker fleksibilitet i skatten, men det skal ske på en ansvarlig måde inden for fastlagte rammer.
I tilknytning til udligningsreformen er der f.eks. tildelt rammer til skatteforhøjelser i kommuner med tab og tilskud til nedsættelser i andre, men inden for en forudsætning om en samlet uændret skat.
De skatterammer, vi ser nu, har medvirket til at mindske forskellen på, hvad borgerne forskellige steder i landet skal betale for velfærden, og det synes vi er positivt.
De skatterammer, som blev aftalt som led i udligningsreformen, gør det muligt for kommunerne at tilpasse sig det nye system.
Det betyder, at kommuner med tab på udligningsreformen har fået mulighed for at øge skatten i takt med indfasningen af deres tab.
For at reformen ikke samlet set skulle føre til skattestigninger, har vi samtidig aftalt en tilsvarende ramme til attraktive tilskud til skattenedsættelser.
Det gælder navnlig bortfald af de to midlertidige 2-årige overgangsordninger, som blev etableret i 2018 og udløb i 2021.
Overgangsordningerne havde baggrund i et ændret datagrundlag, der rettede op på, at nogle kommuner var blevet systematisk overkompenseret for deres udgiftsbehov.
Med disse overgangsordninger fik de pågældende kommuner tid til at tilpasse sig nye omstændigheder og en situation uden overgangsordningerne.
At enkelte kommuner så ikke har udvist rettidig omhu og tilpasset sig dette noget tidligere, skyldes ikke udligningsreformen.
Gentofte Kommune havde f.eks. et tab i udligningen, som fra 2021 indfases med 32,8 mio. kr. om året.
Over 5 år har kommunen på baggrund af tabet mulighed for en samlet skatteforhøjelse på 164 mio. kr.
Kommunen fik herudover en andel af sidste års restramme til skatteforhøjelser, så den kunne sætte skatten op med yderligere 138 mio. kr. for 2021.
Det var særlig til gavn for de mest udsatte kommuner, herunder yderkommunerne, og det indebar, at nogle kommuner, især i Nordsjælland, har måttet aflevere mere i udligningen.
Mange kommuner har desuden udnyttet de muligheder for både skatteforhøjelser og tilskud til nedsættelser, der blev aftalt med reformen.
Det er især kommuner med lav skat, der har skullet bidrage mere til udligningen og som følge deraf har valgt at øge skatten.
Det er samtidig særlig kommuner med høj skat, som har benyttet sig af muligheden for at sætte den ned med tilskud, og det er især yderkommunerne, som har sat skatten ned.
I 2020 var forskellen mellem den højeste og laveste skat på 5 procentpoint, og i 2022 er forskellen på 3,5 procentpoint.
Der er en beskeden skatteoverskridelse på ca. 42 mio. kr. i forhold til de tildelte rammer i 2022.
At den ikke er større, skal tilskrives et stort arbejde af KL og kommunerne med at koordinere de budgetterede skatter.
Der er i opgørelsen af denne skatteoverskridelse netop ikke medtaget en afvigelse på baggrund af udligningsaftalens skatterammer.
Der er alene medregnet afvigelsen fra økonomiaftalen med KL for 2022.
Det er en helt kendt og udramatisk konsekvens, at der efter gældende regler udløses en tilsvarende modregning i kommunernes bloktilskud – fuldstændig som der tidligere er blevet gjort under tidligere regeringer, bl.a. regeringer, som Det Konservative Folkeparti har været en del af.
Modregningen bringer kommunernes indtægter tilbage til det niveau, som er forudsat i aftalen med KL om kommunernes økonomi for 2022.
En modregning har derfor ikke betydning for kommunernes ramme til forbrug, som der jo er fuld finansiering til i økonomiaftalen.
I forlængelse heraf lægger regeringen også op til at sænke den statslige bundskat for at neutralisere den samlede skattevirkning.
Sammenfattende er der ikke givet nogen god grund til at afvige fra en modregning for en samlet kommunal skattestigning i henhold til skattesanktionsreglerne.
Det kan derfor også undre mig lidt, da Det Konservative Folkeparti ønsker at billige en samlet kommunal skattestigning, og at det begrundes i forhold, der allerede er taget hensyn til sidste år, eller bunder i alternative regnestykker, som bestemte kommuner har fået lavet.
I mine øjne har aftalen om udligningsreformen både bidraget til mere lige vilkår for kommunernes service og udjævnet forskellene i de kommunale skatter, som borgerne betaler for deres velfærd.