Dina Raabjerg (KF), 2024-12-05:
Tak for ordet, formand.
Jeg står her som stedfortræder for vores ordfører, Per Larsen, som desværre ikke kunne være her i dag.
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg er rigtig stolt af, at vi har et dansk landbrug, der udmærker sig ved at være meget effektivt.
På mange stræk er danske landmænd og den danske fødevareindustri verdensmestre i at producere klimavenligt pr. produceret enhed.
I Danmark har vi en meget høj veterinær status, som gør, at alverdens forbrugere føler sig trygge ved at købe dansk.
Dansk landbrug er garant for masser af arbejdspladser, både direkte og indirekte – vel at mærke arbejdspladser uden for byerne, som også medvirker til et Danmark i bedre balance.
Mange af os har for nylig lavet en grøn trepart, som sikrer god balance i forhold til minimering af udledning af kvælstof, hvilket betyder udtagning af de dårligste jorder, så der kan dyrkes mere intensivt på de gode jorder, som har minimal udledning af næringsstoffer.
Jeg ser for mig og håber, at den danske husdyrproduktion kan vokse fremover.
Vi har set, hvor mange slagterier der er blevet lukket.
Slagteriet i Ringsted blev senest lukket, og 1.200 mistede deres arbejde.
I 2023 var det slagteriet i Sæby, der lukkede, og 800 mistede deres job.
Den udvikling bør vendes, hvilket jeg ved at også fagforbundet NNF ønsker sig.
Formålet med det, som blev gennemført i 2017 med husdyrloven, var at skabe en større fleksibilitet ved at lave administrative forenklinger for husdyrproducenterne under hensyntagen til natur og miljø og sikre kortere sagsbehandlingstider i forbindelse med tilladelser.
Og ja, vi fik kortere sagsbehandlingstider, og det betød, at man har kunnet effektivisere de her ting.
I forhold til tilladelser og miljøgodkendelser af husdyrbrug er der ikke sket nogen ændring.
Det står klart og tydeligt, at der ikke er nogen ændringer i husdyrloven siden 2017.
Der skete ingen lempelser.
Vi holdt fast i de regler, der var, så det er bare blevet styret ens.
Jeg synes, at det er godt, at vi har fået en national styring af det her.
Husdyrloven indeholder jo en lang række bestemmelser, som sikrer, at husdyrbrug ikke er til gene for naboer, natur og lokalområde.
Der bliver stadig stillet skrappe krav til lugt og støj i forhold til naboerne.
Og hvis husdyrbrug ligger tæt på ammoniakfølsom natur, er reglerne for ammoniak meget, meget skrappe i Danmark.
Det har kvalt ret mange landbrug, altså det her med hensynet til ammoniakken.
Og kommunerne skal sikre husdyrbrugets anvendelse af BAT, altså bedst tilgængelige teknik.
Det betyder, at den nyeste teknik skal være med, så man mindsker forureningen.
Landskabelige hensyn skal også vurderes af kommunen, og så er det jo sådan, at der skal en miljøtilladelse og en miljøgodkendelse til fra kommunen, ligesom der også skal i dag, og det blev der heller ikke ændret ved i 2017.
Men et husdyrbrug skal jo også altid overholde regler om lugtgener, og det betyder, at 50 m er meget længere i praksis.
For vi har også lugtgenerne, som kommer i spil, og hvis man skal overholde kravene, sker det ofte, at de afstande bliver meget længere.
Man skal også huske, at den teknologiske udvikling går hurtigt.
Mange landmænd investerer i biogasanlæg, som indgår i energiforsyningen, og som reducerer lugtgenerne.
Nogle landmænd investerer også i pyrolyseanlæg, som kan forsyne nærområdet med store mængder grøn fjernvarme.
Så vi i Konservative kommer til at stemme imod forslaget.
Men lur mig, om ikke Enhedslisten kommer med flere forslag fremover, som vil reducere fødevareproduktionen i Danmark og dermed udsætte verdens befolkning for højere priser på mad og udhule forsyningssikkerheden i EU.
Tak for ordet.