Sophie Løhde (V), 2023-03-02:
Først og fremmest vil jeg gerne takke hovedforslagsstiller Mads Peter Sebbelov, der sidder oppe på tilhørerpladserne i dag, og de øvrige personer bag borgerforslaget.
I gør et kæmpe arbejde for at sætte fokus på organdonationsområdet, og det skal I have en stor tak for.
Jeg har selv haft lejlighed til at mødes med Mads Peter Sebbelov flere gange, og jeg kender til hans personlige historie og tabet af Josephine, som berører mig dybt.
Det er så ubærligt, at det næsten er umuligt at sætte sig ind i den smerte, sorg og magtesløshed, der må være forbundet med at miste et barn, som står på venteliste til et organ.
Det sker desværre hvert eneste år, at patienter som Josephine dør, mens de venter på et nyt hjerte, en ny nyre eller et andet livsvigtigt organ, og der er samtidig rigtig mange mennesker i live, som ville kunne få et markant bedre liv, hvis de fik et nyt organ.
Sidste år, i 2022, stod 460 patienter på aktiv venteliste til et organ.
Det er godt 70 patienter mere end året før, altså i 2021, og sidste år døde 21 mennesker i Danmark, mens de ventede på et organ.
Og ser man tilbage på de sidste 10 år, ja, så må vi desværre konstatere, at der ikke er sket den store udvikling, når det kommer til at nedbringe ventelisterne.
Det er langtfra godt nok.
En holdningsundersøgelse foretaget af Sundhedsstyrelsen viser, at langt, langt hovedparten af danskerne, nemlig 84 pct., har en positiv eller meget positiv holdning til organdonation, og kun få, nemlig 2 pct., har en negativ holdning.
Men selv om størstedelen af danskerne er positive over for organdonation, er det kun en fjerdedel af befolkningen, som har registreret deres stillingtagen i Organdonorregisteret.
Organdonorregisteret, som det er i dag, afspejler altså ikke den positive holdning, som der er blandt danskerne i samfundet.
Det modsætningsforhold ser jeg gerne at vi får ændret på, ja, det synes jeg faktisk vi skal .
Helt overordnet findes der grundlæggende to forskellige samtykkemodeller for organdonation.
I Danmark har vi i dag det, vi kalder for informeret samtykke til organdonation.
Her bliver man som udgangspunkt ikke organdonor, medmindre man selv eller ens pårørende aktivt vælger det til.
Den anden samtykkemodel, som er kernen i det borgerforslag, som vi behandler her i dag, er aktivt fravalg.
Med den model er man i udgangspunktet organdonor fra en given alder, medmindre man aktivt vælger det fra.
Ved begge samtykkemodeller skelner man oftest imellem en blød og en hård variant.
Ved den hårde variant bliver de pårørende ikke spurgt, hvis den afdøde ikke selv har taget stilling.
Ved den bløde variant af aktivt fravalg er det i stedet op til de pårørende at tage stilling, hvis den afdøde ikke selv har taget stilling, og det er den model, som jeg forstår at borgerforslaget sigter imod.
Størstedelen af de europæiske lande har allerede indført aktivt fravalg af organdonation i den bløde variant.
Så det er altså alene Danmark og et fåtal af landene i Europa, der har aktivt tilvalg.
Ud over de to samtykkemodeller er der selvfølgelig også andre veje, hvormed man kan forsøge at tilskynde borgerne til at tage stilling til organdonation.
Man kan f.eks. skrue op for informationen til borgerne og i det hele taget gøre det lettere at blive donor.
Da vi eksempelvis lavede det digitale sundhedskort, der blev lanceret som en app tilbage i 2021 , blev man opfordret til at lade sig registrere som organdonor, første gang man loggede ind på appen.
Det gav 52.000 nye registreringer den første måned – lige så mange som der var kommet i hele 2020.