runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-12-19:
Der er i den grad brug for at revurdere systemet med blik for den situation, vi står i lige nu.
Og den situation, vi står i lige nu, er, at markant flere mennesker er på flugt i verden.
I sådan en situation er det mindst fornuftige, man kan gøre – jeg har lyst til at sige det dummeste, men det synes jeg næsten er for plat et ord – for mig at se at sige, at nu stopper vi med at tage kvoteflygtninge.
Altså, netop i en situation, hvor så mange mennesker er tvunget på flugt, er der da behov for, at vi skaber veje uden om menneskesmuglerne, og at vi finder måder at genbosætte flygtninge på, hvor det ikke er sådan, at fordi du er kvinde, har du markant mindre chance for at klare den, og hvor det ikke er sådan, at fordi du er barn, har du markant mindre chance for at klare den, og hvor det ikke er sådan, at fordi du er et ældre menneske eller er ramt af sygdom, har du markant mindre chance for at klare den.
De opgaver har FN's kvoteflygtningesystem netop til formål at håndtere.
Så ja, tiden er en anden; der er i den grad, og i endnu højere grad end måske nogen sinde før, behov for et kvoteflygtningesystem.
Henrik Dahl (LA), 2017-12-19:
Tak for talen.
Jeg kender jo ordføreren fra mange sammenhænge som en utrolig tænksom og analytisk person.
Der er noget, jeg simpelt hen ikke kan forstå, og som jeg gerne vil have oplyst, og det er: Hvorfor er det så afgørende at have et økonomisk meningsløst lotteri med en gevinstchance dårligere end 1:100.000 frem for at have et økonomisk effektivt system, som kan hjælpe de flygtninge, som vi er enige om skal hjælpes?
Josephine Fock (ALT), 2017-12-19:
Tak til ordføreren.
Og jeg er også enig i, at vi på sigt, tror jeg, kommer til at se et helt andet system, for sådan som det hele er skruet sammen i dag, er det hele ved at bryde sammen, og vi er nødt til at finde ud af, hvad vi gør for at kunne støtte i nærområderne på en rigtig god måde.
Men indtil da, altså indtil vi laver et nyt system, hvorfor er det så, ordføreren ikke ønsker at bakke op om det nuværende kvoteflygtningesystem, når jeg også hører ordføreren sige, at det er vigtigt i forhold til de internationale organisationer, vi er medlem af, at vi sender det signal?
Hvorfor er det, ordføreren ikke i den her mellemliggende periode også ønsker at bakke op om kvoteflygtningesystemet?
Henrik Dahl (LA), 2017-12-19:
Altså, jeg er nødt til at udfordre den præmis, at vi afskaffer kvotesystemet.
Det er selvfølgelig klart, at hvis man vil have noget at skulle have sagt i internationale organisationer, skal man i et eller andet omfang også bakke deres formål op, og det gør vi selvfølgelig også i Danmark.
Vi bakker det økonomisk op, og vi bakker det op i ord.
Jeg er bare helt overbevist om, at om 10 år er vi nødt til at have noget, der ser meget anderledes ud end det, vi har i dag, og hvor vi hjælper meget mere i nærområderne og på en anden måde, end vi gør i nærområderne, og hvor vi får fjernet de forkerte incitamenter, der er så mange af i det system, vi har nu.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-12-19:
Det er jeg helt uenig i.
Og dengang, vi havde en højere udviklingsbistand og ikke havde den koblet til, hvordan vi hjalp mennesker, som boede i Danmark, var i Danmark og havde ophold i Danmark – de havde måske endda været her i årevis – hjalp vi også rigtig, rigtig mange ude i verden.
Ser verden anderledes ud nu?
Ja, det gør den i høj grad.
Det er en hård prioritering, man skal tage stilling til.
Når man går fra kvoteflygtningesystemet – og uanset hvor længe man suspenderer den beslutning – så går man fra det ansvar ude i verden, vi har indgået.
Og i morgen stemmer vi om at udtræde af at skulle modtage efter den forpligtende aftale, vi har indgået – det er det, vi stemmer om i morgen.
Det er et ansvar, der handler om at hjælpe flest mulige.
Marcus Knuth (V), 2017-12-19:
Mange tak.
En af de ting, som bekymrer Venstre, som bekymrer mig, er antallet af asylansøgere, der kommer til Danmark, og antallet af asylansøgere, der får opholdstilladelse i Danmark.
Jo flere der kommer hertil, jo sværere er integrationen, som vi ser det.
Ordførerens tidligere partiformand har jo på et tidspunkt for ikke så lang tid siden sagt: Jeg tror ikke, at vi deler den tankegang, når jeg hører Dansk Folkeparti sige, at antallet af udlændinge betyder noget.
Er ordføreren enig i Margrethe Vestagers udsagn?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-12-19:
Nej, jeg tror, at jeg har sagt meget tydeligt, at antallet selvfølgelig betyder noget, og netop derfor skal man tage sit internationale ansvar på sig og modtage kvoteflygtninge, for ellers beder man ikke andre om det, og så bliver der anarki i verden, og så kan vi ikke styre antallet.
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-19:
Vi deltager altid gerne i diskussionen om udviklingen af den danske velfærdsstat.
Men grunden til, at jeg bad om ordet, er jo, at der er skabt en sammenhæng i Danmark, en mekanisme, som gør, at i de tilfælde, hvor der er færre, der søger asyl, bruger vi flere penge på udviklingsbistand.
Det er ikke noget, der har stået i alle aviser.
Jeg synes faktisk, det er en af de mest fornuftige beslutninger, der er truffet i Danmark i mange år, for det gør, at vi er i stand til at hjælpe flere mennesker.
Vi hjælper flere mennesker, fordi vi holder den spontane asylstrøm nede, og det er jo virkelig, virkelig godt.
Men det er en mulighed, vi har, på trods af de beslutninger, Radikale Venstre har truffet her i Folketingssalen – ikke på grund af dem.
Er det ikke det, vi politikere lige præcis skal?
Vi skal tvinge os selv til at forholde os til de svære spørgsmål, og den mekanisme, der er besluttet ovre hos ministeren for udviklingssamarbejde, gør jo lige præcis det.
Og det er derfor, vi er i stand til at hjælpe så mange mennesker på trods af Det Radikale Venstre – ikke på grund af Det Radikale Venstre.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-12-19:
Den bedste måde at regulere antallet på er ved at indgå forpligtende internationale aftaler, der har kontrollen og fordeler ansvaret.
Der mangler jeg stadig at se et konkret forslag fra Venstre.
Jeg har ikke set et forslag til, hvordan vi fordeler ansvaret i verden.
Der er en nedre grænse for, hvordan vi synes vi kan behandle mennesker, der er i Danmark, fordi det har omkostninger – også for os selv.
Marcus Knuth (V), 2017-12-19:
Hvis det er sådan, at antallet betyder noget, er der så en øvre grænse for Det Radikale Venstre for, hvornår man vil sige, at nu er der kommet så mange hertil gennem bagdøren, at vi ikke også kan tage kvoteflygtninge gennem fordøren?
Hvis det var svenske forhold, hvor der kom op mod 200.000, ville ordføreren så stadig væk sige: Fint nok, vi holder fuldstændig blindt fast i antallet af kvoteflygtninge, uagtet hvor mange der kommer til Danmark ind gennem bagdøren?
Jacob Mark (SF), 2017-12-19:
Den opfattelse deler jeg faktisk.
Jeg tror også, at der på langt sigt kommer ændringer i den måde, vi indretter vores asylpolitik på.
Men hvis det skal hvile på den her tankegang om, at man skal hjælpe mere i nærområderne, så er jeg fuldstændig overbevist om, at det også kræver, at de europæiske lande er med til at aflaste nærområderne.
Er ordføreren enig i det?
Derudover kunne jeg godt tænke mig at høre: Imens man suspenderer det, vil nærområderne, altså hvis alle lande gjorde det samme, komme under et voldsomt pres, fordi de ikke fik aflastning.
Er der egentlig grænser for, hvor meget nærområderne kan løfte?
Henrik Dahl (LA), 2017-12-19:
Som jeg antydede i mit spørgsmål til fru Johanne Schmidt-Nielsen, er det nuværende system en slags lotteri, hvor oddsene er langt dårligere end 1 til 100.000 for f.eks. at komme til Danmark – jeg vil ikke hænges op på tallene, men det er omkring 1 til 150.000.
Og selv om vi ser på hele det samlede kvotesystem – hr. Mattias Tesfaye var lidt inde på det med 4.000-8.000 – så aflaster det jo meget, meget lidt, når man ser på de mængder af flygtninge, der er.
Det system, vi har, er så dysfunktionelt.
Vi skal selvfølgelig bakke op om de organisationer, vi er i, fordi det er vores politik, men vi er nødt til at forstå, at det er tænkt i en helt, helt anden tid.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-12-19:
Jeg synes, det er meget tydeligt, at det, man beslutter, ikke altid hænger sammen med, hvordan man bruger pengene.
Altså, i øjeblikket modtager vi færre og færre flygtninge, men der bliver skåret kraftigt på velfærden.
Der bliver skåret ned på uddannelse, og der bliver skåret ned på ydelser.
Vi har nu fattigdomsydelser.
Der er flere fattige børn i Danmark, til trods for at der kommer langt færre.
Så der er ikke den sammenhæng.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at det er ude i verden og i nærområderne, at den største hjælp skal foregå.
Og hvorfor skulle andre så?
Henrik Dahl (LA), 2017-12-19:
Det er, som jeg sagde i min ordførertale, fordi man ikke kan se på kvotesystemet uden at se på det samlede, overordnede billede.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-19:
Vil ordføreren heller ikke være villig til at tage de flygtninge, som er helt særligt udsatte, som Socialdemokratiet nævner i deres vedtagelsestekst?
Altså de helt dårlige, de ekstra handicappede, kvinderne, som har haft svært ved at føde normalt osv., dem, som har brug for akut lægehjælp, og som man kalder twenty or more, altså de +20.
Kunne ordføreren være indstillet på at tage imod dem?
Henrik Dahl (LA), 2017-12-19:
Jeg er grundlæggende meget, meget imod det vilkårlige, lotteriagtige system, vi har, hvor en meget, meget mikroskopisk brøkdel af flygtninge kan vinde i lotteriet og f.eks. komme til Danmark.
Vi er nødt til at finde en løsning, hvor vi hjælper på anden vis.
Og der er mange andre løsninger, end at man lige præcis kommer til Danmark, og som er fuldt lige så gode.
Og dem vil jeg klart foretrække at man vender sig mod først.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-12-19:
Danmark tager som bekendt imod nul kvoteflygtninge, og det er det, vi debatterer her: Der kommer ikke en eneste kvoteflygtning til Danmark.
I morgen skal vi stemmer om, at Danmark ikke længere skal leve op til den aftale, vi har indgået i FN, og jo ikke bare udsætte, men reelt udtræde af den aftale, vi hidtil har været en del af.
Det er jo derfor, der skal en ny lov til, for hvis ikke den lov vedtages i morgen, så skal regeringen leve op til aftalen og modtage kvoteflygtninge.
Det bekræftede ministeren, sidst vi havde debatten.
Men det er jo så ikke, fordi regeringen er imod FN's kvoteflygtningeaftale, siger ministrene.
Danmark er jo med i kvoteordningen.
Jeg ved ikke, om I kan følge med derude, men for mig giver det ikke meget mening.
Regeringen siger jo så på Danmarks vegne, at Danmark er det eneste land, der højt og tydeligt siger til alle de andre: Os kan I ikke regne med.
Og jeg har også sagt tidligere, at for mig og Radikale Venstre er det faktisk det allerværste ved det her.
Men det gør også en meget stor forskel for det nærområde, som vi aflaster – hvad debatten her i høj grad handler om – fordi det i forvejen tager et kæmpestort ansvar for nabolandets flygtninge.
Og det er jo det samarbejde, det er de fælles aftaler, det handler om.
Så når Danmark, regeringen, flertallet, siger, at Danmark ikke er et land, man skal regne med, jamen så kan vi heller ikke med nogen som helst legitimitet kræve noget af andre lande.
Det blev også slået fast, at det skal vi ikke kunne.
Man skal ikke kunne sige til andre lande, at vi forventer noget af dem.
Men når man så indtager den position, er man vel logisk nok også rede til at sige: Så må det samarbejde falde fra hinanden.
For et flertal er rede til at lade det samarbejde gå i opløsning; et samarbejde, som man jo så samtidig siger er af afgørende vigtighed for verden.
Nu er der så heldigvis en række andre europæiske lande, der trækker i den modsatte retning og tager imod flere kvoteflygtninge, og det er det, vi mener er den rigtige vej at gå, nemlig at lave fælles, bindende aftaler, for vi kan ikke løse nogen af de her problemer hver for sig.
Det fremgår også helt tydeligt af debatten: Vi kan ikke løse nogen som helst af de her problemer hver for sig.
Sådan er vores skønne land og nation blevet et så stærkt samfund, sådan er vi blevet et så fantastisk land, som andre i hele verden har kunnet regne med, men det tager flertallet et stort skridt væk fra, når vi stemmer i morgen.
Jeg vil gerne tilbage på sporet.
Mit Danmark er et Danmark, man kan regne med, og det vil jeg da arbejde for kommer til at ske igen.
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-19:
Nu ved jeg, at Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet har den samme opfattelse af, at Danmark jo desværre ikke kan hjælpe alle, der har brug for beskyttelse.
Jeg ved også, at vi er enige om, at det, selv om vi ikke kan hjælpe alle, så ikke er nogen undskyldning for ikke at hjælpe nogen.
Og så er udfordringen jo: Hvordan hjælper vi flest?
Her vil jeg bare stille det spørgsmål, om Det Radikale Venstre ikke er enige i, at de sidste 2-3 år er de år i danmarkshistorien, hvor vi har været i stand til at hjælpe flest.
Vi har aldrig nogen sinde brugt så mange penge på humanitær bistand som nu.
Vi er det land i verden, der bruger femteflest penge på udviklingshjælp.
Alene i år har vi givet opholdstilladelse til 10.000 flygtninge og familiesammenførte.
Jeg kan ikke komme i tanke om nogen perioder i danmarkshistorien, hvor vi har hjulpet så mange som nu.
Og årsagen til, at vi er kommet derhen, årsagen til, at vi to en gang imellem kan åbne vores indbakke og læse, at nu er der blevet givet yderligere 100 mio. kr. til den humanitære bistand, er jo, at vi har været i stand til at holde asyltilstrømningen nede.
Og det er altså bl.a., fordi vi har truffet nogle beslutninger, som Det Radikale Venstre stemte imod.
Så det, der egentlig er mit spørgsmål, er: Er det ikke på trods af og ikke på grund af Det Radikale Venstres politik, at Danmark i de her år er i stand til at hjælpe så mange mennesker?
Marcus Knuth (V), 2017-12-19:
Jamen jeg var sådan set inde på i begyndelsen af min ordførertale, at når ordføreren for Alternativet og de andre spørgere her lægger op til, at vi ønsker et stop for kvoteflygtninge, så er det jo lodret forkert.
Vi har sagt igen og igen: Kvoteflygtninge er en rigtig, rigtig god ting, men det forudsætter nu bare, at der ikke kommer så mange ind ad bagdøren, at vi ikke kan håndtere situationen.
Det er derfor, vi arbejder så benhårdt på at nedbringe antallet af spontane asylansøgere til et niveau, hvor vi forhåbentlig kan åbne op for kvoteflygtninge igen.
Men de tiltag, som vi kommer med, der skal nedbringe antallet af spontane asylansøgere, bliver jo også modarbejdet af ordføreren fra Alternativet.
Det giver jo ingen mening.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-12-19:
Jeg kan forstå, at Venstre mener, at Socialdemokratiet er en, og jeg tror udtrykket var utroværdig samarbejdspartner, fordi der er nogle medlemmer i den socialdemokratiske gruppe, som vil stemme imod det forslag, som giver mulighed for at forlænge stoppet for kvoteflygtninge.
Jeg vil spørge, om ordføreren for Venstre kan bekræfte, at Venstre havde en splittet, for nu at bruge ordførerens eget ord, folketingsgruppe i spørgsmålet omkring homoseksuelles mulighed for adoption og i spørgsmålet omkring homoseksuelles mulighed for at blive viet i kirken.
Det vil sige, at der findes – man kan sikkert finde flere – adskillige eksempler på, at man i Venstres gruppe har stemt forskelligt til lovforslag.
Det ene spørgsmål er, om ordføreren kan bekræfte det.
Det andet er, om Venstre dermed er en utroværdig samarbejdspartner.
Marcus Knuth (V), 2017-12-19:
Tak for spørgsmålet.
Først og fremmest er jeg helt sikker på, at jeg ikke sagde, at Socialdemokratiet er en utroværdig samarbejdspartner.
For selvfølgelig har vi da, jeg tror i alle partier, interne debatter, og af og til har vi også debatter i Venstre, hvor alle ikke ser ens på tingene.
Men det, at der er hele fire navngivne medlemmer, der går ud i pressen – i hvert fald som jeg kunne se det på min computerskærm før – og siger, at de ikke stemmer for et forslag, er lidt ud over det, man ofte ser, hvor man af og til har måske et enkelt eller to medlemmer, som bag lukkede døre siger: Okay, jeg holder mig lidt i baggrunden, jeg beder om at blive fritstillet.
Altså det, at så mange går ud i pressen, synes jeg går langt længere end det, man plejer at se hos andre partier, der måske har en enkelt eller to, som ikke ønsker at deltage i en afstemning.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-19:
Det, som UNHCR siger, er, at genbosættelse af kvoteflygtninge er en humanitær aktivitet og bør begrundes med forpligtelsen til at yde beskyttelse og varige løsninger til flygtninge.
Der er et afgørende behov for flere pladser til genbosættelse af kvoteflygtninge, især hvis vi ønsker at reducere sekundære bevægelser og bekæmpe de kriminelle netværk af menneskesmuglere.
Er ordføreren uenig i det?
Marcus Knuth (V), 2017-12-19:
Hvis jeg lige må kommentere det første: Jeg må være ærlig at sige, at når det kommer til præcis homoseksuelles rettighed til adoption, mener jeg ikke er noget, som er blevet behandlet, mens jeg har været i Folketinget – i hvert fald har jeg ikke selv været med til det.
Så jeg kan ikke kommentere den præcise situation.
Men det er jo alment, at når der er religiøse og etiske spørgsmål, bliver gruppen i visse partier fritstillet, og det er jo set ske før, og det var jo netop det, mit spørgsmål til ordføreren for Socialdemokratiet drejede sig om, nemlig at når man ser så mange enkeltpersoner i et parti, der ikke ønsker at følge partiets retningslinjer, betyder det så, at man fremover vil fritstille enkeltpersonerne, når det kommer til udlændingespørgsmål.
Men som jeg husker det, er jeg også sikker på, at der har været situationer, hvor Venstre af religiøse eller etiske hensyn har fritstillet gruppen.
Det gør vi så ikke på udlændingespørgsmål.
Jeg ønsker, at vi skal få styr på de ydre grænser; vi skal få styr på antallet af spontanasylansøgere; vi skal få styr på integrationen.
Og derefter skal vi se på kvotesystemet igen.
Pernille Bendixen (DF), 2017-12-19:
Tak for det.
I udgangspunktet er vi vel alle tilfredse med den kvoteordning, der er.
Der var et loft på 500, men det har regeringen så valgt at suspendere midlertidigt, og det er vi sådan set enige i i Dansk Folkeparti.
Der, hvor uenigheden opstår, er i forbindelse med tilgangen til flygtninge og indvandrere i det hele taget, hvor vi har den holdning, at det hele skal vendes på hovedet, altså at det ikke, som ordføreren siger, skal tage flere generationer at integrere, men at vi slet ikke skal integrere, men arbejde på at sende hjem.
Men lad os nu lave et tænkt eksempel her.
Vi hørte før Alternativets ordfører, og der var ikke nogen øvre grænse for, hvor mange kvoteflygtninge eller asylansøgere der kunne komme til landet.
Når man så vedtager L 80 i morgen, bliver det jo den til enhver tid siddende minister, der har beføjelsen til at ændre på loftet, og lad os så forestille os, at ministeren kommer fra Alternativet.
Hvad forestiller ordføreren fra Venstre sig så kommer til at ske?
Marcus Knuth (V), 2017-12-19:
Det er jo netop derfor, vi har skruet det her lovforslag sammen på den måde, vi har.
Jeg kan ikke ordlyden udenad, men som jeg husker det, kan man i enkelte tilfælde, ikke permanent, men i enkelte tilfælde – f.eks. som del af et internationalt samarbejde eller en international aftale, der har til formål at nedbringe antallet af asylansøgere – lave en undtagelse, fordi det er noget, som vi forventer vil nedbringe antallet i det store og hele.
Og det synes jeg faktisk er rigtig fint.
Den aftale, som EU har lavet med Tyrkiet, har virkelig markant været med til at nedbringe antallet af dem, der kommer ad den rute ind i Europa – jeg tror, man er helt nede på 10 pct. af, hvad der kom i de perioder, hvor der kom flest.
Og jeg tror, at hvis man kunne lave en eller anden form for tilsvarende aftale, hvor man virkelig fik lukket af for en primær rute, mod at der indgår noget andet i den aftale til gengæld, vil jeg sige, at så synes jeg, det er vigtigt, at vores statsminister har fleksibilitet til at kunne gøre det, så længe det foregår i en ramme, hvor man markant nedbringer antallet, der kommer til Danmark i det store hele.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-12-19:
Arh, jeg mener nu, at det var mere end en enkelt eller to, der stemte for homoseksuelles ret til adoption f.eks. og for homoseksuelles mulighed for at blive viet i kirken.
Og min pointe er jo blot, at noget, som hr. Marcus Knuth står her og forsøger at gøre til noget meget stort og meget splittet, findes der adskillige eksempler på i ordførerens eget parti.
Man lad nu det ligge.
Et spørgsmål til det om kvoteflygtninge.
Håber ordføreren, at andre lande lader sig inspirere af Danmark?
Vil det være godt eller skidt, hvis andre lande, der tidligere har modtaget kvoteflygtninge, gør som Danmark og – for nu at bruge ordførerens eget ord – suspenderer tilslutningen til kvoteflygtningeordningen?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-12-19:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne bede ordføreren blive lidt konkret på noget, Socialdemokraterne har sagt flere gange om det her forslag om stop for kvoteflygtninge.
Socialdemokraterne har flere gange sagt, at de støtter regeringens lovforslag, under henvisning til at vi har »brug for et pusterum«, at vi skal kunne »følge med« og den slags formuleringer.
Altså helt konkret: Hvad er det, der går galt i Danmark lige nu, og som de her 500 kvoteflygtninge er årsag til?
Og hvad er det, man med et stop for kvoteflygtningeordningen kan løse af problemer ude i samfundet?
Når jeg kigger ud ad vinduet, kan jeg ikke se de store problemer, og vi hører kommunerne, som i dag huser, tager imod kvoteflygtninge, sige: Vi har ikke nogen problemer.
Så kan ordføreren ikke fortælle helt konkret, hvad det lige præcis er for nogle problemer, som vi har brug for et pusterum fra?
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-19:
Først vil jeg sige, at det er nogle forskellige vinduer, vi kigger ud ad, for når jeg kigger ud på det danske samfund og konstaterer, at tredjegenerationsindvandrere ikke klarer sig bedre i skolen end andengenerationsindvandrere, så får det alarmklokkerne til at ringe i mit hoved.
De otte kommuner, der har flest tredjegenerationsindvandrere, er de otte kommuner, der ligger på den københavnske vestegn, hvor jeg selv er valgt.
Hvis jeg stadig væk kan møde børn på 3-4 år på legepladsen – som jeg ved er født i Danmark, og det er deres forældre også, og deres bedsteforældre er indvandret hertil i 1960'erne – der ikke er i stand til at gennemføre en samtale med min søn på 4 år, så bliver jeg da skræmt.
Det er et udtryk for, desværre, at vi skaber flere integrationsproblemer, end vi løser, i det her samfund.
Når vi går rundt om juletræet på søndag, er der flere integrationsudfordringer i det her samfund, end der var, da vi gik rundt om juletræet sidste år.
Derfor mener jeg, at der er brug for et – og nu er det ministerens ord – pusterum.
Lige nu kan vi ikke engang betale renterne på gælden, og derfor vokser gælden hvert år.
Vi skal ind i en situation, hvor vi kan betale renterne og en del af gælden, og det kræver, at vi holder tilstrømningen nede og får forbedret integrationen.
Begge elementer er vi nødt til at tage alvorligt, og det med kvoteflygtninge handler om det første.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-12-19:
Det vil sige, at jeg skal forstå, at det, at der er udfordringer med anden- og tredjegenerationsindvandrere, som læser dårligere og klarer sig dårligere i skolen end etnisk danske børn, er kvoteflygtningenes skyld, eller hvad?
Altså, kan ordføreren dokumentere, at de her indvandrere, der læser dårligere og klarer sig dårligere i skolen, er kvoteflygtninge, og vil ordføreren i givet fald fremlægge den dokumentation for os andre?