runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-04-21:
Tak for det, og tak til statsministeren for de indledende kommentarer.
Jeg har den holdning, at det var rigtig godt, at vi kunne håndtere tingene i hast, da coronakrisen for alvor var indset og bundfældet, og det gjorde jo, at det her Folketing i løbet af ganske kort tid – et døgn – i virkeligheden gav regeringen nogle nye muligheder for at agere i situationen.
Det var godt, at vi som Folketing kunne det, og det var fint, at regeringen håndterede tingene godt på det tidspunkt.
Til gengæld er det, nu, hvor vi står her i Folketingssalen, heller ikke nogen hemmelighed, at det, når man så ikke har den hast længere, så er vigtigt for os i Dansk Folkeparti, at demokratiet fungerer og ikke er sat ud af kraft, som det jo i virkeligheden på forskellig vis var i starten i forhold til den måde, vi normalt arbejder på.
Vi synes også, det er vigtigt, at regeringen stiller op, også over for journalister, i forhold til at det, når man holder pressemøder, ikke kun er enetaler og besvarelse af spørgsmål, som journalister ikke kan få lov til at følge op på osv.; så skal det hele jo kunne fungere i vores demokrati og folkestyre igen, og vi skal som folketingspolitikere kunne lave vores arbejde.
Det vil også sige, at vi skal kunne holde regeringen ansvarlig for, hvad den gør.
Derfor vil jeg gerne bede statsministeren om i den her spørgetime at forklare, hvorfor hun ikke vil stille op en gang om ugen til Folketingets brug og diskussion, så vi kan få en direkte snak om tingene.
Jeg vil også gerne bede statsministeren om at forholde sig til, om ministrene med få dages varsel er parate til at stille op til samråd og lignende.
For vi er i en særlig situation – en særlig tid – og vi har brug for, når borgere henvender sig til os som deres folkevalgte, at vi lynhurtigt kan gå til regeringen og spørge: Hvad drejer det her sig om?
Hvorfor sker det her, eller hvorfor sker det ikke?
Hvad er retningslinjerne osv.?
Det kræver en helt anden form for mulighed – kort tids mulighed – i forhold til at vi kan rejse ting og få svar på ting, end det, der har været gældende indtil nu, og der vil jeg gerne spørge statsministeren: Er regeringen parat til at levere de ting, der gør det muligt for os på den måde at være – kan man sige – folkestyrets repræsentanter, som vi efter grundloven er tænkt at være?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-04-21:
Det er jeg jo glad for at statsministeren siger.
Jeg er helt enig og vil gerne give mandat til rådet på den baggrund.
Men jeg synes jo netop, det handler om at have hele diskussionen, så vi er forberedt, så vi har værnemidler – og ikke ligesom vi så det, da det brød ud, at Danmark lige pludselig stod med en kritisk mangel på værnemidler, fordi mange af de værnemidler, vi modtager i Danmark, kommer fra Asien og Asien i forvejen var udfordret omkring værnemidler.
Det gælder både værnemidler, og det gælder også i forhold til vaccine.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge statsministeren, om statsministeren vil være åben over for, at vi efter det måske mest akutte sætter os sammen bredt i Folketinget for at diskutere, om vi kunne genetablere vaccineproduktion på statens hænder, og hvordan vi laver et nationalt beredskab til lignende situationer, så vi ikke kommer til at stå i noget lignende igen.
Det er jo ikke, fordi man kan gardere sig i forhold til alt i fremtiden, men man kan godt forsøge.
Mette Frederiksen (S), 2020-04-21:
Svaret er ja.
Selvfølgelig vil jeg ikke alene gerne være med til at diskutere det; jeg mener også, det vil være klogt at gøre.
Vi har jo set nogle situationer – hvis ikke man vidste bedre, ville man jo tro, man var med i en dårlig B-film – med lastbiler, der er forsvundet op igennem Europa, og udviklede samfund, der har kæmpet imod hinanden, fordi hjælpemidler og andre ting har været knappe.
Det går ganske enkelt ikke.
Vi skal selvfølgelig gøre det her klogt, men vi kan ikke, hvis der måtte komme en ny pandemi eller en anden runde, stå i samme situation, hvor stærke, stærke samfund ikke kan tilvejebringe værnemidler og beskyttelse af sine egne befolkninger og for den sags skyld sine egne medarbejdere, eksempelvis på ældre- og sundhedsområdet.
Så jeg mener allerede, vi skal i gang nu.
I det ligger der jo også en potentielt rigtig interessant indenrigs- og erhvervspolitisk strategi i forhold til at få noget dansk produktion op af værnemidler, vi ikke har haft før, og som i øvrigt er i gang.
LEGO er i gang med at producere visirer, andre producerer håndsprit til os, nogle laver mundbind.
Og tak i øvrigt til dansk erhvervsliv for det.
Men ja, svaret var ja.
Jeg kunne have sagt det kort.
Beklager.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-04-21:
Jeg har jo fuld forståelse for det, statsministeren sagde om, at det, man har ment, før vi stod den her situation, mener man stadig væk, og at man stadig har de ønsker.
Sådan har vi nok alle sammen.
Der er mange ting, vi kunne ønske os, men vi er vel også enige om, at pengene i hvert fald skal være der.
De skal så skaffes på forskellige måder.
Selv om vi har lavet hjælpepakker, er der jo rigtig mange virksomheder, der er lukningstruede, eller også bliver de det i hvert fald – det må vi være enige om – og de virksomheder, der har størst gavn af dem, kommer nok heller ikke ud af det her uden ar.
Og vi vil sandsynligvis se, at der er nogle konkurrencevilkår, der vil være stærkt forringede, fordi markederne nu opfører sig, som de gør.
Vi er afhængige af hele verdensmarkedet.
Derfor vil højere afgifter og skatter jo bare forringe situationen.
Nu er der blevet givet et par håndslag og garantier her i dag, et til hr. Morten Østergaard, et til fru Pia Olsen Dyhr og en halv garanti til fru Pernille Skipper, hørte jeg, så skal vi så ikke sige alle gode gange fire og sige, at vi får en garanti med herfra om, at regningen for det her ikke bliver placeret hos danskerne eller i virksomhederne i form af skattestigninger?
Mette Frederiksen (S), 2020-04-21:
Jeg synes, vi skal give hinanden et håndslag på, at vejen igennem den her krise bliver så klog og så retfærdig som overhovedet muligt.
Andre kriser er ofte, hvis man kigger tilbage, blevet betalt af nogle i samfundet og ikke af andre.
Jeg synes, at vi så at sige skal gå solidarisk til værks.
Men jeg vil gerne samtidig sige, at jeg ikke har nogen planer om, og jeg kommer ikke til at anbefale, at man bare nu går ud og forhøjer afgifterne en masse og potentielt gør det endnu sværere at drive en virksomhed, for selvfølgelig vil mange virksomheder have det svært på grund af coronakrisen.
Den rammer dem, og den rammer danske lønmodtagere, men jo potentielt også dansk økonomi.
Så vi skal gøre det her klogt.
Pernille Vermund (NB), 2020-04-21:
På vegne af Nye Borgerlige vil jeg også gerne tilslutte mig koret.
Det har været klogt, og det har været rigtigt, at man lukkede Danmark hårdt ned og fik brugt med smittespredningen i første omgang.
Nu står vi over for fase to.
Det gør vi, dels fordi danskerne har taget de råd, der er givet, til sig, dels fordi vi, tror jeg, har formået at samarbejde konstruktivt.
Det har betydet meget.
Næste fase er så genåbningen, og i går skrev de økonomiske vismænd i en kronik i Information, at de advarer imod at gå videre med klimaafgifter, så længe Danmark og resten af verden befinder sig i en økonomisk krise.
I stedet foreslår vismændene at sænke elafgiften her og nu for at give danskerne flere af deres egne penge mellem hænderne, så økonomien kan komme op i gear, og så arbejdspladserne sikres.
Vismændenes kronik kan dårligt læses som andet end en opfordring til regeringen om nu at bruge den sunde fornuft i den økonomiske politik.
Lavere skatter og stop for nye afgifter er godt for væksten, godt for velstanden og godt for danske arbejdspladser.
Der skal ikke herske tvivl om, at jeg og Nye Borgerlige generelt er imod klimaafgifter.
Men jeg vil gerne spørge statsministeren, om regeringen vil følge vismændenes råd og garantere over for danskerne og danske virksomheder, at så længe krisen raser, så længe økonomien ikke er på fode igen, bliver der ikke indført klimaafgifter.
Jeg ved godt, at venstrefløjen og Radikale Venstre står og tripper for at indføre klimaafgifter og gøre hverdagen dyrere for danskerne; det er jo sådan set hele regeringens parlamentariske grundlag, som kræver klimaafgifter pålagt danskerne og virksomhederne på bekostning af danske arbejdspladser.
Så jeg er interesseret i at få at vide, om statsministeren har valgt side: Står regeringen på fornuftens side sammen med vismændene og siger nej til CO 2 -afgifter indtil videre, eller får venstrefløjen deres vilje?
Jeg hørte ikke noget om de øvrige sektorer, og det må de så vente på.
En pointe for vismændene at slå fast i kronikken var, at politikerne skal afholde sig fra at subsidiere, altså at give tilskud til den ene såkaldt grønne løsning frem for den anden i klimapolitikken.
Vismændene forklarede indgående, at det er en både usikker og ineffektiv måde at drive klimapolitik på, når politikerne deler tilskud ud til det ene frem for det andet.
Så spørgsmålet er her: Vil statsministeren følge vismændene eller venstrefløjen på det punkt?
Mette Frederiksen (S), 2020-04-21:
Jeg vil i alle mine gerninger bestræbe mig på at følge mit eget forhåbentlig relativt fornuftige, balancerede udgangspunkt og hverken kronikker i Information eller enkeltelementer i andre partiers politik.
Jeg synes nu, at når man kigger vores historie igennem, vil man kunne se ganske mange eksempler på et offentligt-privat partnerskab, herunder støtte, der har gjort, at Danmark i dag er en af de stærkeste klimanationer, og hvis ikke man havde set det tætte samarbejde, f.eks. på vedvarende energi, på økologi, på energieffektivisering, så tror jeg slet ikke, Danmark havde stået, hvor vi står i dag.
Den måde at arbejde på og den måde at tænke på, altså at den ene sektor kan efterspørge noget fra den anden for så at stimulere en efterspørgsel, som starter som en dansk efterspørgsel, men ender som en global, er jo en genistreg.
Så jeg kan ikke stå og afsværge mig, at man ikke kan bruge det redskab også fremadrettet.
Pernille Vermund (NB), 2020-04-21:
Statsministeren kalder det en genistreg.
Jeg havde personligt håbet på, at statsministeren vidste, at når politikere skaber en arbejdsplads et sted, så er det på bekostning af flere arbejdspladser andre steder.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om det skal være kursen ud af krisen fra regeringens side sammen med venstrefløjen og Det Radikale Venstre, altså at opkræve flere af danskernes penge, fordi I mener, I er bedre til at bestemme, hvordan danskerne skal leve deres liv, end danskerne selv er.
Der er jo ét sted, hvor man kunne vise en lille smule respekt for danskernes ret til at bestemme over deres egne penge, nemlig danskernes feriepenge – de indefrosne feriepenge.
Giv dem tilbage til danskerne, lad staten lægge ud i første omgang, og lad virksomhederne indbetale dem, når likviditeten er til det.
Vil regeringen ikke bare på det her ene punkt vælge en anden vej i stedet for, som det ofte sker på venstrefløjen, at tage magten over danskernes tilværelse.
Altså, vil statsministeren være med til at give danskerne deres indefrosne feriepenge tilbage?
Mette Frederiksen (S), 2020-04-21:
Jeg tror egentlig, at både jeg og finansministeren i flere omgange har sagt, at hvis der er en løsning i det med feriepengene, kigger vi gerne på det.
Der er en likviditetsudfordring, og kan den løses med feriepengene, kan vi jo godt overveje det.
Jeg vil gerne have mig frabedt mig at betragtes som socialist.
Det har Socialdemokratiet afsværget sig for ufattelig mange år siden, og jeg vil egentlig tro, at det samme gælder for hr. Morten Østergaard.
Jeg er lidt mere usikker på, hvordan ordet klinger herovre.
Jeg er det i hvert fald ikke, jeg er Socialdemokrat, og det er noget ganske, ganske andet.
Ja, heldigvis for landet.
Det kan være, vi snart skal have en længere session om ideologierne og forskellene deri.
I forhold til det her med klimaspørgsmålet vil jeg blot, i forbindelse med at hr. Morten Østergaard før eksempelvis rejste spørgsmålet om Landsbyggefonden og det, at vi står over for at skulle renovere i den almene boligsektor, sige, at det bør have et meget, meget klart klimasigte.
Er det en dum måde at indtænke et potentielt bidrag til en kickstart af dansk økonomi, beskæftigelse, en masse små håndværkere, der kan komme i sving, samtidig med at man får et positivt udkomme på CO 2 -regnskabet?
Og det er det, der i høj grad har kendetegnet den grønne omstilling i Danmark siden 1970'erne, og det er grunden til, at vi i dag står så stærkt.
Så selv om man tilhører en anden økonomisk tænkning end den socialdemokratiske, skal man ikke være så bange for det, for det har i høj grad båret god frugt.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-04-21:
Det er også helt utroligt med al den snak om skattelettelser, der er i det her Folketing i dag.
Det vil jeg for en sjælden gangs skyld faktisk ikke bidrage til.
Derimod vil jeg egentlig gerne følge op på de spørgsmål, som min kollega hr. Jakob Ellemann-Jensen stillede.
Min første tanke, da han spurgte ind til det her med uklarheden om den langsigtede strategi, og hvad der skal ske i forbindelse med genåbningen af Danmark, var, at det da var pokkers, for det var jo mine spørgsmål, som hr. Jakob Ellemann-Jensen havde taget.
Great minds think alike.
Men der opstår jo så det held i uheldet, at statsministeren ikke giver tilstrækkelig præcise og klare svar på spørgsmålene, og derfor kan jeg jo sagtens følge op på det.
For der er stadig væk en uvished om, dels hvad det er for et mål, man styrer efter fra regeringens side, dels hvad det er for en strategi, man følger, dels hvilke konsekvenser det har.
Og så længe der er usikkerhed og uklarhed om det, vil der jo være uvished om fremtiden; det vil der selvfølgelig i et eller andet omfang være lige meget hvad.
Jeg tror, at det til en start for sådan at skabe mere klarhed om de her spørgsmål vil være hjælpsomt at få besvaret to spørgsmål.
Det ene vedrører at få bekræftet, at indtil der er udviklet en vaccine – om det så er om 1 år, 1½ år eller 2 år – vil danskerne ikke være frie så at sige.
Der vil være begrænsninger på vores adfærd med krav om social afstand, og det er måske ikke muligt at afholde bryllupper, konfirmationer og begravelser eller at besøge ældre på plejehjem, eller også skal vi gøre det på en ny måde, og samfundet vil i et eller andet omfang være lukket ned.
Det vil være den ene ting, det vil være godt at få en bekræftelse på, altså på, at det umiddelbart er sådan.
Det andet vedrører at blive helt præcis på, hvad det er for et mål, regeringen styrer efter.
Er det den grønne kurve, som sundhedsministeren tidligere har fortalt er den, man ønsker at følge, men som man så ikke følger længere, fordi den holder sig et stykke nede?
Hvad er det for et af de to mål, eller er det måske et helt tredje, som regeringen styrer efter?
Det tror jeg egentlig ikke er klart for mange danskere.
Og deraf følger der selvfølgelig spørgsmål om, hvad strategien er, og hvad konsekvenserne af den strategi er.
Mette Frederiksen (S), 2020-04-21:
Vores mål er uforandret at redde liv.
Som nummer to er det at sikre, at det danske sundhedsvæsen, inklusive dets medarbejdere og alle andre patienter, ikke bryder sammen.
Og som nummer tre er det, at vi kommer så godt igennem det her økonomisk, som det overhovedet kan lade sig gøre i en verden, der oplever meget, meget store konsekvenser.
Det er det, der er målet.
Det, vi hele tiden har sagt, er, at vi vil være inde i den grønne kurve.
Vi har ikke sagt, at vi vil ligge på højdepunktet af den grønne kurve.
Hvordan skulle man kunne styre efter det, når der er så mange elementer, der indgår i, hvordan smitten spreder sig eller ikke spreder sig i et samfund?
Det er det, der er målet.
Og det er en mærkelig bekræftelse at søge, når alle i Folketinget godt ved, at ingen af os ved, hvordan den her sygdom ser ud om 1 år.
Der er ingen, der aner det.
Der er ingen, der aner det i Danmark.
Der er ingen, der ved det i Europa.
Der er ingen, der ved det i Singapore, i Sydkorea eller i Asien.
Vi ved det ganske enkelt ikke.
Og derfor ville det da være mærkeligt, hvis jeg skulle stille mig op i dag – det ville også være et utrolig nedslående synspunkt at komme med – og sige, at i 1 år, i 2 år eller i 25 år ser tingene ud på en bestemt måde.
Det ville da være – undskyld mig – totalt utroværdigt.
Vi kender sygdommen, som den har udviklet sig indtil nu, og der ved vi, at adfærd, opførsel, har en meget, meget stor betydning for, hvordan smitten udvikler sig, hvordan smittetrykket udvikler sig, antallet af indlæggelser, antallet af danskere, der har behov for respiratorer.
Det er det, vi ved.
Så ved vi, at det er lykkedes i Danmark at slå ret hårdt ned og få sygdommen under kontrol, og at vi derfor som et af de få lande kan åbne op.
Vi ved også, at vi risikerer med den åbning at gå for langt og derfor skal lukke ned igen.
Det er nogle af de ting, vi ved, men vi ved ikke, præcis hvordan vi skal gøre det.
Derfor må vi bruge vores sunde fornuft og den sundhedsfaglige vurdering.
Det er ret beset nogle af de ting, vi ved.
Hvordan tingene ser ud om 1 år, ved vi ikke, men det, jeg til gengæld ved, er, at ingen i Danmark vil kunne leve isoleret i et helt år.
Så hvis vi kigger ind i en sygdom, der strækker sig over lang tid, er vi i mine øjne tvunget til at finde en måde, som danskerne kan være sammen på og passe på hinanden på under nogle andre omstændigheder end det, vi har været vant til.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-04-21:
Jeg tror ikke, det ville være utroværdigt at melde mere klart ud, hvad det er, man styrer efter, eller hvad man umiddelbart forventer.
Man kan se i Tyskland, at det er meget klart, at man styrer efter at have et smittetryk, der maks. er på 1, og man begynder også at tale om, hvad den langsigtede plan er.
I Østrig har man også lavet en større faseinddelt plan.
I Sverige, som jeg jo nok ikke umiddelbart vil anbefale som et foregangsland, er der i hvert fald klarhed om, at det er flokimmunitet, der er målet.
Når jeg ser på lande rundtomkring i verden, er det ikke sådan, at det i sig selv er utroværdigt at sige, hvilket mål man styrer efter, og der kan jeg forstå, at det lidt er nogle forskellige mål.
Men umiddelbart må konklusionen være, at vi skal holde smitten lavt nede, men vi skal også åbne op, så der er noget erhvervsliv, og samtidig er der signaler fra statsministeren, fra myndighederne om, at indtil der er en vaccine, vil der være en eller anden grad af nedlukning af samfundet.
Det er da relevant at få det bekræftet, fordi det åbner op for nogle nye spørgsmål, som vi før eller siden skal besvare lige meget hvad.
Skal de dele af erhvervslivet, der ikke kan åbne op, have hjælpepakker i 18 måneder, hvis det er 18 måneder, der går, før der er en vaccine, eller vil de om 4 måneder få at vide, at nu er det slut med hjælpepakkerne?
Det er jo bare ét spørgsmål.
Hvis man ikke styrer efter den grønne kurve, men styrer efter et lavt smittetryk, jamen så er der jo en diskussion om, at vi hurtigst muligt skal have genindført patientrettighederne i det danske sundhedsvæsen.
Jeg prøver ikke at tvinge regeringen til at være utroværdig.
Tværtimod ser jeg det snarere som en hjælp til at få klarhed om de langsigtede planer for Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2020-04-21:
Helt grundlæggende har jeg det sådan, at det, vi synes politisk var vigtigt, inden coronaen ramte os, synes vi også er vigtigt efterfølgende.
Vi har ikke et ønske om en offentlig sektor, som igen skal slå ind på en sparekurs, for behovet for at investere i de næste generationer og have en ordentlig og værdig ældrepleje er jo ikke blevet mindre.
Eksempelvis det at dække det demografiske træk, som er en prioritet hos en række partier til venstre for Socialdemokratiet og Radikale Venstre, er jo stadig lige så vigtigt.
Det mener jeg ikke at der er grundlag for at anfægte.
Men vi bliver da nødt til at gøre det i fællesskab.
Jeg håber ikke, at den langsigtede økonomiske givet også den faseopdelte genopretning af dansk økonomi kun kommer til at finde sted med nogle partier i Folketinget.
Jeg håber da, at det samarbejde, vi har set hen over den seneste tid, også kan strække sig til store dele af det.
Men vi skal tænke os rigtig, rigtig godt om, når det gælder, hvilke redskaber vi tager i brug, og derfor skal man selvfølgelig ikke bare sætte skatten op – eller for den sags skyld bare sætte den ned.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-04-21:
Sund kreativitet er altid godt.
Der er jo i den seneste tid blev brugt milliarder og atter milliarder – eller i hvert fald stillet milliarder af kroner til rådighed, kan man sige.
Det har vi jo gjort for at redde flest muligt arbejdspladser, og det har vi jo gjort, fordi det har været nødvendigt, og fordi alternativet havde været værre.
Det har også den konsekvens, at sparegrisen er slået i stykker.
De penge, vi bruger nu, kan jo ikke bruges igen.
Coronamilliarder er også rigtige milliarder.
Det får man nogle gange lyst til at sige, for debatten kan nogle gange virke lidt skæv, og jeg kan godt forstå, at befolkningen kan undre sig over, hvor vi har alle de milliarder fra lige nu, når vi nogle gange kan diskutere nogle meget små beløb.
Det er bare for at sige, at de penge, der er brugt, jo skal betales tilbage.
Så for at komme mit første spørgsmål lidt nærmere: Kunne statsministeren forestille sig, at hun bliver nødt til sammen med de partier, der har bragt hende til magten, at gøre op med nogle af de løfter og forståelser, der er lavet, om en større offentlig sektor, eller forventer statsministeren, at det her bliver finansieret via det, jeg frygter, nemlig skattestigninger?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-04-21:
Jamen det er jeg jo glad for.
Så det er jo to jaer.
For noget af det, der er Danmarks styrkepositioner, har jo både været at producere lægemidler til resten af verden, altså hele den farmaceutiske industri, og så har det været den grønne industri.
Det er virkelig vores styrkepositioner, og det er jo en oplagt situation at benytte det i, for vi ved, at når vi kommer på den anden side af krisen, er dem, der kommer godt igennem, dem, der har tænkt skridtet fremad.
Du skal ikke være i tvivl om, at SF er klar til forhandlinger.
Mette Frederiksen (S), 2020-04-21:
Det er klart, at i spørgsmålet omkring vaccine – nu tror jeg ikke, vi har mulighed for at gå fuldstændig i dybden med det salg, der har været tidligere – tror jeg nok der var lidt flere nuancer i den diskussion dengang end det, man efterlades med et indtryk af i dag, og alt det materiale må vi jo så have gravet frem, så vi har et fælles grundlag at stå på.
Men det ændrer ikke på, at fremadrettet bliver vi nødt til at se på, hvordan vi sikrer en større grad af selvforsynethed, både dansk og europæisk og i øvrigt blandt de samarbejdspartnere, vi har tættest på os.
Pernille Skipper (EL), 2020-04-21:
Tak for det.
I januar 2017 overtager det her famøse saudiarabiske firma statens vaccineproduktion.
Før det havde vi i Danmark en sikring på vacciner, der var produceret her, hvis der skulle opstå et behov, også hvis der kom en pandemi.
Livsnødvendige vacciner var ikke noget, vi skulle bekymre os om blev en mangel.
Sådan er det ikke længere.
Det kostede dem 15 mio. kr., og der kom vist sågar en huslejerabat oveni.
Så det var i det større perspektiv få penge, må man nok sige, der blev givet for det.
Nu er vi så afhængige af partnerskab med private.
I Enhedslisten var vi blandt nogle ganske få, der var kritiske over for det dengang, og vi kaldte vaccineproduktionen for kritisk infrastruktur, og jeg mindes, at der mere end ofte blev kigget på os med et skævt smil, som om det var lidt sødt og nuttet sagt, for man mente ikke, det var kritisk infrastruktur, men det sagde vi, og vi sammenlignede vaccineproduktionen med vores skoler og vores sygehuse og vores danske energiforsyning, som der også i den samme periode blev solgt dele af.