runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2019-02-19:
Det siger sig selv, at der er mange forskellige måder at finde penge på.
Vi har også noteret os, at Enhedslisten, som ordføreren repræsenterer, havde andre ideer til, hvordan man skulle gøre det her, bl.a. at sætte skatten op.
Det, vi har koncentreret os om fra socialdemokratisk side, er – hvis vi skal skabe et flertal, hvor metroen er noget, der bliver til noget, noget, vi fører ud i livet, noget, vi rent faktisk gør – at kunne finde nogle partier, vi kan blive enige om at skabe et flertal med.
Det flertal ligger altså her, hvor man vælger at sælge nogle arealer.
Der var ikke flertal for nogen andre ideer.
Så kan man godt vælge at hæve fanen så højt, at man ikke kan nå jorden, og sige: Vi går meget ind for metro, vi er bare ikke enige i finansieringen.
Den var vi ikke med på fra Socialdemokratiets side.
Vi ville gerne have metroen.
Derfor gik vi derhen, hvor der var et flertal at finde – det var der her, og derfor har vi en metro i dag.
Havde vi lyttet alt for meget til Enhedslisten, havde vi stadig væk kørt rundt i dieselosende busser.
Jeg og vi socialdemokrater er kolossalt glade for Alternativets bidrag i den her sag, for der er ikke nogen tvivl om, at alle er optaget af natur og miljø, og der er det godt at have et parti som Alternativet, som på mange måder er den grønne samvittighed, og som bliver ved med at minde os om at spørge, om det nu er den rigtige måde at gøre det her på.
Vi har i det her tilfælde vurderet, at det er så kolossalt vigtigt at få en omstilling fra privatbilen over til metro, fordi det er bedre for klima og miljø.
Det er også godt for at undgå trængsel.
Så vi synes, at det overordnede perspektiv er så vigtigt, at vi gerne i det her konkrete tilfælde vil gøre det.
Om man helt præcist har lignende tilfælde, er jeg sikker på at ministeren kan svare på, når han kommer på.
Jeg er ikke sikker på, at jeg kan lige præcis det konkrete eksempel, men det er også derfor, at vi socialdemokrater er ydmyge nok til at sige: Vi gør det i det her tilfælde.
Men det er ikke, fordi vi ser, at det er noget, der skal danne præcedens.
Øjvind Vilsholm (EL), 2019-02-19:
Arh, det tror jeg nu ikke ville være tilfældet.
Enhedslisten kan også godt skaffe alternativ finansiering.
Ordføreren forholdt sig jo ikke til den del af mit spørgsmål, som handlede om, at man jo kunne vælge at lave en anden form for finansiering som f.eks. at forlænge afbetalingsperioden for metroen – det ville være rart at høre.
Så for at holde os helt ned på jorden: Hvordan vil ordføreren sikre, at man forbinder de mange boliger, der så kommer på Lærkesletten, med resten af verden, dvs. København og metroen f.eks.?
Hvordan vil ordføreren sikre det, uden at det kommer til at gå ud over den del af Amager fælled, man jo så vil friholde?
Kommer der ikke til at ligge stier eller andet hen over det areal, som man netop lige har besluttet man vil friholde?
Rasmus Prehn (S), 2019-02-19:
Når vi har valgt at finansiere på den her måde, er det, fordi det er det, der har været et politisk flertal for; det var det, der var realistisk.
Ville vi gerne have en metro, var det den vej, vi skulle gå.
Et af de helt store problemer, der er i København, er jo, at det er svært for en sygeplejerske, en politibetjent, en skolelærer, en pædagog, en sosu-assistent og en kassedame at finde en egnet bolig.
Der vil vi socialdemokrater gerne hjælpe, og der er jeg da ked af at høre, hvis det er, at Enhedslisten er mere optaget af noget andet.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-02-19:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen og spørgsmålene og svarene på spørgsmålene.
Jeg er nysgerrig, fordi ordføreren omtaler, at det er vigtigt for S at sikre den grønne omstilling.
Det er det også for Alternativet – og tak for komplimenterne, du i hvert fald havde til første halvdel af hr. Christian Polls spørgsmål.
Er ordføreren bekendt med, hvor stort et trafikspring der er fra biler til metroen pt.?
Rasmus Prehn (S), 2019-02-19:
Det er alt for lidt, der sker.
Men en ting, der i hvert fald er fuldstændig sikkert, er, at det er nemmere at springe fra en bil over i en metro, der rent faktisk findes, end at springe fra en bil over til en metro, som Alternativet går og håber på kommer, men ikke har nogen finansiering til.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-02-19:
Vi har fremlagt en alternativ finansiering, og det er klart, at der ikke var flertal for det, så der har ordføreren jo ret.
Det ved vi jo forskningsmæssigt.
Men her har vi et brud med 100 års praksis med naturfredning.
Jeg ved ikke, om Socialdemokratiet er lige så bekymret for den natur, der er tilbage i Danmark, som flere af de andre partier i oppositionen er det, men det her skaber jo en meget, meget uheldig præcedens.
Det er jo ikke kun Danmarks Naturfredningsforening, det er jo også Dansk Erhverv, der er ude at sige det.
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
Øjvind Vilsholm (EL), 2019-02-19:
Først vil jeg sige: Jo, Enhedslisten er tilhængere af især billige boliger, og det må godt være i København.
Hvad vi ikke er tilhængere af, er, at man bebygger områder, som har stor naturværdi, og det er så det, som vi er imod her.
Og så vil jeg da også sige, at jeg håber, der bliver tale om billige boliger, da det her nu ser ud til at blive vedtaget.
Men så kunne jeg spørge tilbage til hr. Rasmus Prehn: Kan vi være sikre på det?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-02-19:
Vi bakker helt sikkert op omkring, at de kan sælge og opdyrke osv., ingen tvivl om det.
Men vi spørger til provenuet, og hvordan det bliver anvendt, og om der skal øremærkes nogle af midlerne til at forbedre den kollektive transport f.eks. – altså f.eks. at det bliver øremærket til at skaffe nogle billigere almene boliger i byen, i lyset af at det måske bare kan blive meget dyrere erhvervslejemål eller til de rigeste i forhold til privat ejendom.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-19:
Provenuet kan jo bruges til, hvad man måtte ønske at bruge det til.
Det bestemmer man helt selv på demokratisk vis.
Det, der er besluttet her, er, at man skal bruge et provenu fra et effektiviseret DSB til erhvervs- og iværksætterinitiativer i en aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti og Radikale Venstre.
Så det er det, man har besluttet at provenuet fra et mere effektivt DSB skal bruges til.
Morten Bødskov (S), 2019-02-19:
Tak for det, formand.
Titlen på lovforslag L 149 er som sagt, og som man kan se på tavlen heroppe bagved: Betydningen af tro, kulturelle forhold og lignende i forbindelse med straffens fastsættelse.
Det burde sådan set være relativt enkelt, særlig når man taler om betydningen af tro og kulturelle forhold for straffens fastsættelse, at svaret er, at der ikke skal være nogen betydning.
Det burde være relativt enkelt at sige, at den betydning er der ikke.
Men det har der så været alligevel: Vi har set en domstol afsige en dom om, at det kan være en formildende omstændighed, at man slår sine børn, fordi man kommer fra en anden kultur.
Og når vi ser det, er vi selvfølgelig nødt til at handle.
I Danmark accepterer vi under ingen omstændigheder, at forældre slår deres børn.
Derfor støtter Socialdemokratiet også det her lovforslag, hvor vi indskærper, at tro og kulturelle forhold eller lignende aldrig må indgå som en formildende omstændighed i strafudmålingen, hverken når det gælder gerningsmandens tro eller kulturelle forhold eller for den sags skyld offerets.
For det er lige så vigtigt, at når der bliver fremsat påstande om, at offeret har opført sig i strid med normer for god opførsel efter en bestemt kultur, ja, så skal det heller ikke kunne tillægges vægt som en formildende omstændighed.
Så forhåbentlig er det her sidste gang, vi har set en domstol afsige en sådan dom.
Peter Kofod (DF), 2019-02-19:
Tak for det.
Jeg kan huske, at der for en rum tid siden var en historie i medierne om, at man i Sverige i nogle domme havde set en tendens til, at det var tillagt betydning og gjort til en formidlende omstændighed, at den kriminalitet, der var blevet begået, på en eller anden måde var kulturelt eller religiøst betinget.
I Danmark tænkte vi jo vores og tænkte, at det kun kunne ske i Sverige.
Det må være noget, de gør på den anden side af Øresund.
Det var, lige indtil man gravede en dom op fra Retten i Næstved, hvor de i forbindelse med en sag, der handlede om forældre, der havde været voldelige over for deres børn, havde tillagt det betydning i dommen, at forholdene måtte anses for at være kulturelt betinget.
Så havde vi også balladen i Danmark, for så var det lige pludselig ikke kun svenskerne, der ikke havde styr på deres ting, så var det også os, der havde sovet i timen.
Vi tog det efterfølgende op med justitsministeren i spørgetiden, og ministeren gav dengang udtryk for, at det, der var sket ved Retten i Næstved, fandt han dybt problematisk, og han lovede, at han ville se på at lave reglerne om.
Det er så derfor, vi står her i dag, for ministeren har fremsat det her lovforslag, der gør op med den problematiske mulighed, der har været for, at man kunne lægge det til grund for en dom, hvis forholdene måtte anses for at være kulturelt betingede.
Sådan skal det selvfølgelig ikke være.
Tro, kultur osv. skal selvfølgelig være fuldstændig underordnet, når man foretager en vurdering af de her sager i vores retter.
Derfor er jeg også utrolig glad for, at ministeren har fremsat det her forslag.
Det er selvfølgelig et forslag, som Dansk Folkeparti kommer til at støtte, for det skal ikke være sådan, at vores retssystem kigger på den her slags ting, kigger på kultur, kigger på religion, men ser på, hvad det er for en forbrydelse, der er blevet begået, og på, hvordan praksis og reglerne er på det område.
Man skal ikke kigge på kultur, religion og den slags.
Det må være underordnet.
Derfor støtter Dansk Folkeparti forslaget her.
René Gade (ALT), 2019-02-19:
Jeg er jo helt enig i, at det på ingen måde skal være en formildende omstændighed, men som jeg ser det efter at have læst mange af høringssvarene og den kritik, der også har været, af lovforslaget, så er jeg kommet meget i tvivl her op til førstebehandlingen om, hvorvidt det her lovforslag rent faktisk kommer til at gøre en forskel.
Er det ordførerens opfattelse, at dommerne vil dømme anderledes, når vi får et lovforslag som det her igennem?
For mig at se
er der ikke nødvendigvis tale om en formildende omstændighed i den sag fra Næstved, men måske nærmere, at det bare var blevet bemærket, at der kunne være kulturelle forskelle.
Og når vi ikke engang, efter hvad jeg i hvert fald har kunnet finde ud af, kan føre bevis for, at det er en formildende omstændighed, men bare noget, man anser på samme måde, som det kan være interessant, at jeg er medlem af en fodboldklub eller noget i den stil, så synes jeg, det kan blive en voldsom pakke at skulle vurdere, hvorvidt man må være medlem af det ene og det andet eller har en kultur.
Altså, hvad må man egentlig tage hensyn til som dommer?
Så helt kort: Kommer det her til at ændre noget på den måde, der bliver udmøntet straf på?
Peter Kofod (DF), 2019-02-19:
Jamen jeg synes da heller ikke, at man skal tage hensyn til, om hr. René Gade er medlem af en fodboldklub eller en håndboldklub.
Jeg har det helt klare indtryk, at hvis hr. René Gade gør noget, der er kriminelt, og Folketinget beslutter sig for at ophæve spørgerens immunitet, er dommerne jo sådan set blinde.
Sådan skal det jo gerne være.
I forhold til den konkrete sag, som jo også nævnes i bemærkningerne til lovforslaget, så står det jo også klart, synes jeg, at det er noget, man har lagt vægt på i dommen, ikke at det nødvendigvis har været en formildende omstændighed – jeg nåede at rette mig selv i ordførertalen, for det kom jeg til at sige, men fik også rettet mig selv, heldigvis – men jeg mener ikke, at dommerne skal lægge vægt på det.
René Gade (ALT), 2019-02-19:
Det kan jeg i alle de værste tilfælde, man overhovedet kan tænke sig, forestille mig kunne komme ind og gøre noget i forhold til familieforhold, hvor der kunne være tale om, at det var ære, der blev lagt til grund for, at man måtte gøre noget ved familiemedlemmer, som vi slet ikke kan se i dansk sammenhæng er ret og rimeligt.
Så jeg er helt enig i hensigten.
Men for mig har det været meget svært at sige ja til det her forslag, fordi jeg simpelt hen ikke kan se, at det nytter andet, end at vi sætter fokus på en politisk retning, og den politiske retning er jeg egentlig meget enig i; jeg kan bare ikke rigtig se, at det rigtig nytter noget juridisk, og det hører jeg heller ikke ordføreren sige at det gør, men at det er væsentligt for ordføreren, at man ikke tager det her med i betragtning på nogen måde, uanset om det er familien eller ej.
Peter Kofod (DF), 2019-02-19:
Nej, her sætter vi foden ned.
For mig at se er det meget klart, at hvis man vedtager det lovforslag, der ligger her, sætter man foden ned og siger
: Sådan skal det ikke være i Danmark; der er nogle klare begrænsninger.
Vi ønsker ikke, at vi har den her situation i vores retssystem, hvor vi risikerer, at det bliver til en glidebane, og at vi lige pludselig vil se flere sager.
Altså, det her er i virkeligheden for mig at se jo præventivt; det er, for at man kan undgå den situation, som jeg kan forstå at spørgeren ligesom jeg er meget imod.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-19:
Jeg tror ikke rigtig, jeg forstår spørgsmålet.
For jeg kan ikke se, at det forhold, at DSB på et tidspunkt har fået eller købt de grunde, skulle betyde, at man ikke skal give DSB mulighed for at udvikle og sælge de grunde.
Der er en eller anden præmis dér i hr. Roger Courage Matthisens spørgsmål, som går hen over mit hoved.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-02-19:
Tak for det, og tak til ministeren for svaret.
Tilbage til demokratispørgsmålet og DSB – engang De danske Statsbaner.
Hvordan forholder ministeren sig til den feedback, han har fået i forhold til at kunne øremærke eller prioritere med de her midler, i forhold til at det kommer fra grunde, som er blevet tildelt de danske statsbaner tilbage i herrens tid?
Leif Mikkelsen (LA), 2019-02-19:
Tak for det.
Hvis man lytter efter, er alle faktisk enige om, at det lidt er en trist affære med mange af DSB's bygninger og arealer, og det er der sådan set også en rimelig interesse for at gøre noget ved – jeg hører, at selv hr. Henning Hyllested peger på det.
Han var så uenig i løsningerne, men det er jo en ærlig sag.
Der er i hvert fald ikke sket noget i mange år på de her områder, uanset at muligheden faktisk har været til stede.
Så det er åbenbart ikke noget, DSB selv kan og vil og må i dag, og derfor er det her jo et godt lovforslag, der giver mulighed for at få eksterne midler ind og eksterne partnere til at hjælpe til med at få ændret udbuddet.
For de arealer ligger jo faktisk for det meste i attraktive områder, nemlig i byområder, hvor der er god mulighed for at etablere bygninger, der kan lejes ud eller sælges.
Så vi synes faktisk, det er rigtig godt håndværk, at der kommer det her forslag, og det kan vi støtte.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-02-19:
Tak for det.
Tilbage til demokratisnakken, som jeg havde med ministeren lidt tidligere.
Det her er jo også ret demokratisk faktisk.
Nu, når vi skal tage nogle beslutninger i Folketinget, skal vi jo tage dem på det højest muligt oplyste grundlag, og deriblandt er der jo høringer, som vi bruger til netop at få et højere vidensniveau.
Derfor har vi jo også sager om de her fredninger, der netop skal give os et indblik i, hvad eksperterne, altså dem, der ved mere end os, siger om områderne.
Det her forslag handler altså om DSB SOV og DSB Ejendomsudvikling A/S.
Det giver rigtig god mening, og det virker fornuftigt, at DSB Ejendomsudvikling A/S faktisk får lov til at få udvidet deres mandat her.
Derfor er jeg faktisk meget enig i indsigelserne fra ordføreren fra Socialdemokratiet og egentlig også den gode idé fra ordføreren fra DF.
Kunne vi øremærke nogle af de her midler til at sørge for, at vi sikrer nogle ordentlige bygninger?
Med de ord hælder vi som udgangspunkt til ikke at støtte lovforslaget, medmindre vi kan pege det i en retning af at øremærke nogle af midlerne og sørge for at tage hånd om nogle af de udfordringer, der er blevet talt om i dag.
Tak for det.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-19:
DSB bør få flere redskaber til at styrke organisationen.
Kommerciel udvikling af ejendomme kan jo gå hen og blive sådan et redskab, for i dag kan vi i hvert fald konstatere, at rigtig mange bygninger og arealer forfalder.
SF ønsker at styrke DSB og udvikle jernbanen til en endnu mere attraktiv transportform.
Vi kan sige det på den måde, at det skal være direkte lækkert at tage med toget.
Det handler selvfølgelig først og fremmest om, at man bliver flyttet med tog fra et sted til et andet, men hvis flere skal lade bilen stå og tage kollektiv transport, skal hele oplevelsen være på plads helt fra start til slut med mulighed for at parkere bil og cykel ved DSB-stationerne, ved at få mulighed for, at man kan købe kaffe og noget at spise, at man har hygiejniske toiletter, og at der rent faktisk også er åbent ind til dem.
Og med adgang til stabil netforbindelse bliver togtiden en tid, man kan bruge til noget fornuftigt.
Derfor skal vi styrke DSB og ikke plyndre foretagendet.
Nu vil et flertal altså foretage sig et mindre togrøveri ved at snuppe nogle penge fra DSB, men på den anden side giver man jo også noget.
Men det her system med, at man giver og man tager, er ikke nok for SF's ambitioner i forhold til jernbanen.
Vi ønsker en stærk moderne jernbanedrift, som er et ægte alternativ til bilerne, og det kræver midler.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-02-19:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler nu, har, som man også var inde på tidligere, sit udspring i en konkret sag, der var for Retten i Næstved, hvor det af præmisserne for afgørelsen fremgår, at retten har lagt vægt på, at der var tale om simpel vold og enkelte tilfælde af trusler, sammenholdt med at forholdene lå tilbage i tid, at forholdene måtte anses for at være kulturelt betingede, og at de ophørte, efter at de tiltalte af kommunen havde fået anvisninger på, hvordan børneopdragelse håndteres i Danmark.
Det er baggrunden for, at vi i dag behandler et forslag til lov om ændring af straffeloven, hvor det præciseres, at kulturelle forhold, tro og lignende ikke kan tillægges formildende betydning ved straffens fastsættelse.
Se, i tidligere tider i Danmark har det jo været normalt, at man har brugt vold og trusler som led i børneopdragelsen, og det var jo ikke, fordi forældre dengang nødvendigvis var onde.
Det var en anden tid.
Man kaldte det revselsesretten – det lyder sådan lidt pænere end at sige vold mod børn, men det var jo reelt det, der var tale om.
Så har der heldigvis været en udvikling i Danmark, som har gjort, at det gør vi ikke længere, og det er endda blevet lovfæstet, at det er ulovligt, og det er rigtig fint.
Men man kan ikke forsvare, at de gør, som de gør, fordi der er altså kun én lov i Danmark, og den gælder alle personer, der befinder sig i riget.
Det er ikke sådan, at der er et eller andet parallelt retssystem, sådan at hvis man har en bestemt kulturel baggrund, straffes man mildere, end hvis man har en anden kulturel baggrund.
Det er, at jamen altså, overtræder du loven i Danmark, får du en straf, og jeg vil ikke sige, at vi så er ligeglade, fordi det kan som sagt bruges som forklaring, men sige, at det så ikke har nogen betydning, at man har en anden kulturel baggrund end dansk.
Og det er et vigtigt signal at få sendt, at som led i børneopdragelsen bruger vi altså ikke vold i Danmark – det gør vi bare ikke – for børn tager skade af det, det er der klar og tydelig evidens for.
Så vi kan jo kun glæde os over, at det altså er muligt at ændre kulturelle normer, det er muligt at ændre den måde, som vi som forældre behandler vores børn på.
I dag er det jo heldigvis fuldstændig utænkeligt at anvende de opdragelsesmetoder, som også mine klassekammerater har været udsat for, hvor man har fået tæsk af sine forældre med livrem og bøjler, og hvad ved jeg.
Det er heldigvis historisk, og det er ikke længere noget, vi gør i Danmark.
Så med disse ord vil jeg anbefale, at vi vedtager lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-19:
Tak for det.
Og tak til ordførerne for den positive modtagelse af lovforslaget.
Formålet med lovforslaget er at skabe hjemmel til, at DSB kan forestå udviklingen af DSB's ejendomme gennem sit datterselskab DSB Ejendomsudvikling A/S.
Baggrunden for lovforslaget er en aftale mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Radikale Venstre af 12. november 2017 om erhvervs- og iværksætterinitiativer, hvor parterne blev enige om, at en del af finansieringen skulle findes ved effektivisering i DSB og deraf nedsat kontraktbetaling til DSB på 207 mio. kr. i 2018 stigende til 380 mio. kr. i 2021.
Det følger samtidig af aftalen, at der med en ændring af lov om DSB skal gives DSB friere rammer til at generere indtægter fra kommerciel ejendomsudvikling for herved at understøtte virksomhedens økonomi.
DSB vil fortsat have togdrift som sin primære aktivitet.
I dag deltager DSB Ejendomsudvikling A/S i den helt indledende udvikling af DSB's ejendomme og frasælger disse, når der er opnået byggeretsgivende lokalplaner.
Lovforslaget skal nu give DSB Ejendomsudvikling A/S mulighed for i et partnerskab med en eller flere private investorer at forestå udvikling af DSB's ejendomme ved at gå videre i de næste faser af projektet, der har til formål at opføre byggeri, som efterfølgende enten udlejes eller sælges.
Ejerfordelingen vil senere kunne ændres, dog vil DSB Ejendomsudvikling A/S' ejerandel ikke kunne overstige 50 pct.
Afslutningsvis ser jeg frem til den videre behandling af forslaget og står naturligvis klar til at besvare de spørgsmål, som udvalgets medlemmer måtte have til forslaget.
Henning Hyllested (EL), 2019-02-19:
Det var angående det forhold, som jeg også var inde på i min ordførertale, og hvor Dansk Erhverv har afgivet et høringssvar.
Der er jo med bemærkningerne i lovforslaget en direkte forbindelse imellem den nedsættelse af kontraktbetalingen, man vedtog tilbage i 2017, og den mulighed, det her lovforslag nu giver for at give DSB mulighed for at udvikle sin ejendomsportefølje.
Jeg kan godt i høringsnotatet se, hvad ministeriet svarer på det, men jeg må indrømme, at jeg synes, at svaret er sådan lidt: Jo, det siger I godt nok, men vi siger nu det modsatte.
Jeg synes, at argumentationen et eller andet sted halter, fordi lovbemærkningerne jo helt tydeligt kobler de to ting sammen.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-19:
Jamen det er en del af den aftale, som man laver med Dansk Folkeparti og Radikale Venstre, og som effektiviserer DSB med et større millionbeløb hvert år.
I den aftale aftaler man samtidig at give DSB mulighed for ejendomsudvikling.
Det vil sige, at man reducerer kontraktbetalingen, samtidig med at man giver DSB nogle friere rammer til at generere indtægter via ejendomsudvikling.
Henning Hyllested (EL), 2019-02-19:
Det er så ikke, hvad skal man sige, fusk, som jeg kaldte det i ordførertalen.
Det var måske lige hårdt nok.
Men er det så ikke en eller anden form for indirekte statsstøtte eller en smart omgåelse af statsstøttereglerne – er man sådan helt sikker på det?
Jeg føler mig nemlig ikke overbevist af argumentationen i høringsnotatet.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-19:
Jeg kan ikke se, hvordan det skulle være en omgåelse af nogen statsstøtteregler.
Altså, man må gerne sænke kontraktbetalingen fra staten til DSB.
Der opnås jo formentlig også nogle synergieffekter ved, at DSB, som har forstand på banearealerne, og hvordan de er, og hvordan de skal bruges, og også driftes i den periode, hvor byggeriet står på, deltager i selve ejendomsudviklingen sammen med de private.
Så det er et forslag, der skal generere nogle større værdier til gavn for hele samfundet og også til gavn for DSB.