Kaare Dybvad Bek (S), 2024-06-04:
Tak for det, og tak for anledningen til også at komme herop; nu var der flere, der var så venlige at opfordre til det, og så tænkte jeg, at det måske var på sin plads.
Jeg vil først sige lidt om, hvordan man giver statsborgerskab i Danmark.
Det foregår først og fremmest på den måde, at vi fra Udlændinge- og Integrationsministeriet laver et cirkulære, hvor der er nogle objektive krav, man skal leve op til for at kunne få et dansk statsborgerskab.
Det handler bl.a. om, at man ikke må have begået kriminalitet, der giver betinget eller ubetinget fængselsstraf.
Det handler om, at man skal have været i beskæftigelse i 3½ ud af 4 år.
Det handler om, at man skal bestå en indfødsretsprøve, og at man i sidste ende skal deltage i en statsborgerskabsceremoni.
De reguleringer og de regler, der er i forhold til at få et statsborgerskab, er aftalt i den aftalekreds, som blev lavet først i 2018 og senere i 2021, hvori mit eget parti, Venstre, Liberal Alliance og Konservative indgik.
Der har man altså sat sig sammen og forsøgt at sige: Hvad skal der til, for at man objektivt kan få et dansk statsborgerskab?
Omvendt vil folk, der søger dispensation for eksempelvis kriminalitet, typisk i mindre grad få tildelt et statsborgerskab i Indfødsretsudvalget.
Så vi har altså lavet en aftale mellem en række partier i Folketinget, som siger: Hvad skal der til, for at man kan få statsborgerskab?
Den aftale har gjort, at vi har strammet kriterierne væsentligt.
Resultatet af det er, at hvor der for 15 eller 20 år siden
var en meget, meget stor overvægt af ansøgere, der havde baggrund i Mellemøsten og i Nordafrika, på lovforslagene om indfødsret, så er der nu en meget stor overvægt af ansøgere, der har baggrund i europæiske lande og andre vestlige lande, og dermed afspejler indfødsretslovforslaget jo den befolkning, der er i Danmark.
Så det er jo altså et billede på, at der med den her aftale er sket en positiv forandring, der har gjort, at dem, der får statsborgerskab i Danmark, også i højere grad minder om de udlændinge, som er i Danmark, og det synes jeg er værd at være begejstret for.
Så har jeg set, at De Konservative har været ude i pressen at kritisere den her aftale, som man selv er med i.
Jeg har noteret mig, at partiformanden, fru Mona Juul, har været ude, men altså ikke har fundet anledning til at komme herned i Folketingssalen og forsvare det, men har sendt sin ordfører til debatten.
Jeg synes, det er ærgerligt, at man fra Det Konservative Folkepartis side med skiftende forklaringer har stemt gult til de her lovforslag.
Da vi havde førstebehandlingen hernede i salen, var forklaringen, at der ikke var tjekket godt nok op på beskæftigelseskrav og kriminalitetskrav.
Nu handler det i hvert fald ifølge partiformand fru Mona Juul om, at man mener, at der ikke er blevet lavet et godt nok arbejde i forhold til den opgørelse af kriminalitetsregisteret, som man lovede i sin tid, i 2018, og som altså er en meget, meget svær opgave, hvad jo også den daværende regering, hvori De Konservative indgik, erkendte, allerede 2 uger efter at man havde lavet aftalen, nemlig at det altså var en meget, meget svær ordning at etablere.
Den daværende justitsminister var også konservativ, og det er jo den pågældende tidligere partiformand, som i det interne regeringsarbejde må have givet det indtryk, at man kunne finde en løsning i forhold til kriminalitetsregisteret, hvad De Konservative så nu kritiserer ikke har kunnet lade sig gøre, men det blev altså erkendt, 2 uger efter at man lavede aftalen, af den regering, som De Konservative indgik i.
Noget af det, man også har kritiseret, er en sag, som er 10 år gammel, hvor der er bortkommet et dokument fra en somalisk statsborger, som på det groveste har mishandlet bl.a. sine egne børn, og den sag er problematisk, men det er også problematisk, når man fra De Konservatives side siger, at det er noget, der er sket i den tid, jeg har siddet, eller i den tid, min forgænger har siddet som minister for udlændinge og integration.
For sagen er jo, at i 2016 blev den type af dokumenter indleveret i politikredsene, i en politikreds, som den daværende konservative formand jo altså havde ansvar for som justitsminister.
Så det kan jo lige såvel være, at den fejl er sket under ansvar af en konservativ partiformand, som det kan være, at den er sket, mens jeg har siddet som udlændingeminister, eller mens min forgænger har siddet som det.