runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-10-06:
Ja, bedre sent end aldrig, kan man sige, i forhold til at der er taget initiativ på Christiania.
Jeg er enig i, at i den situation, der er nu, skal vi selvfølgelig som samfund sørge for, at der er lov og orden, og at politiet selvfølgelig kan komme der alt det, politiet har lyst til.
Hvad kan gøre en mere tryg end at se politiet i nærheden?
Lad os bekæmpe de kriminelle og få et så synligt politi som overhovedet muligt.
Det er jeg glad for tilsagnet om – sådan tolker jeg det i hvert fald.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-06:
Jeg synes, det var rigtig positivt, at christianitterne ryddede Pusher Street.
De skal roses for, at de i den grad selv tog teten i det.
Og der synes jeg da, det er afgørende, at vi som samfund efterfølgende bakker christianitterne op, bl.a. ved at sørge for, at der er en politiindsats på Christiania – for det kan ikke være christianitternes ansvar alene at sørge for at holde Pusher Street nede.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-10-06:
Nu er vi nogle, der har lidt at tære på, så jeg kan trække den lidt.
Jeg hørte jo også ordførerens tale, og den fik i hvert fald fuld gas.
Der var meget galt i samfundet, og jeg kan forstå, at alt det, der er gået galt, er sket i løbet af det seneste år.
En dag kan vi jo tage en samtale om, hvordan det kommunale Danmark fungerede, også for nogle få år siden – jeg vil påstå, at jeg kender det rigtig godt.
Der skal jo være lov og orden i Danmark, og der skal slås hårdt ned på urostiftere.
Vi har mange parallelsamfund, og et af dem er Christiania.
Jeg vil bare høre, om ordføreren er enig med Det Konservative Folkeparti i vores tre forslag om, hvad der skal ske på Christiania: videoovervågning af Pusher Street, en mobil politistation på Christiania og et udvidet maskeringsforbud på hele Christiania.
Det er, for at vi for alvor kan få lov og orden tilbage det sted i landet, hvor der har manglet det i alt, alt for mange år.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-06:
Jeg noterede mig, at vores forhåbentlig kommende statsminister fru Mette Frederiksen på den socialdemokratiske kongres meget klart sagde, at lur mig, om det ikke sker.
Det er et krav fra SF's side, at vi skal afskaffe kontanthjælpsloftet.
Jeg kan høre, at det også er det for Enhedslisten.
Så mon ikke vi danner fælles front der.
Det er så afgørende, fordi rigtig mange mennesker i de her dage bliver gjort fattige, ikke mindst de 7.000 børn, vi har snakket om igen og igen.
Rune Lund (EL), 2016-10-06:
Det ved jeg godt.
Jeg synes bare, det er værd at sige, at de to forslag til vedtagelse jo er fuldstændig identiske med den ene undtagelse, at der i det forslag, som Enhedslisten har fremsat, også står, at de partier, som er med på det forslag, vil tilbagerulle kontanthjælpsloftet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-06:
Hvis jeg skulle nævne alle de ting, jeg ønsker at lave om, som den her regering har lavet, er det jo ikke småting.
Så er det ikke kun kontanthjælpsloftet, som jeg synes er forfærdeligt.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Det står der sådan set også i vores forslag til vedtagelse.
Jeg synes jo også, det er et problem, at den her regering øger CO2-udslippet.
Vi kommer i 2020, hvis den her udvikling forsætter, til at gå ned på 31 pct. i stedet for det 40-procentmål, som jeg var med til at fastsætte for Danmark, da vi sad i regering.
Hvis man skulle lave den opridsning, kunne man risikere, at det forslag til vedtagelse slet ikke ville være langt nok.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at jeg ønsker at afskaffe kontanthjælpsloftet.
Rune Lund (EL), 2016-10-06:
Jeg vil spørge ind til kontanthjælpsloftet – og tak for en tale, som i øvrigt indeholdt rigtig mange gode elementer, herunder også i forhold til kontanthjælpsloftet, som jo er forfærdeligt, fordi det rammer mange tusinde mennesker nu her fra den 1. oktober.
Mange vil blive kastet ud i fattigdom, mange vil blive tvunget til at flytte, mange vil opleve meget alvorlige konsekvenser af det.
Det er jo så ikke nogen hemmelighed, at der er to forslag til vedtagelse fra oppositionen her i dag.
Vi har fra Enhedslistens side syntes, at det var meget vigtigt at lægge maksimalt pres på det sidste parti i oppositionen, som ikke går ind for at rulle kontanthjælpsloftet tilbage.
Det er jo lige præcis det, der så er forskellen på det forslag til vedtagelse, som fire partier i oppositionen står bag, og det, som Enhedslisten så har fremsat.
Forskellen er lige præcis, at i Enhedslistens står der, at derfor vil vi tilbagerulle kontanthjælpsreformen.
Mit spørgsmål til fru Pia Olsen Dyhr er så: Hvilket af de to forslag til vedtagelse er ordføreren mest politisk enig i indholdsmæssigt?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-06:
For første er jeg ikke kategorisk i forhold til at sige, at skatter og afgifter ikke har nogen betydning.
Det har jeg aldrig sagt.
Jeg har sagt, at det ikke er derfor, at internationale virksomheder vælger at placere sig i Danmark, hvis man spørger dem selv.
Det synes jeg da er meget tankevækkende.
I stedet for at hr. Ole Birk Olesen påstår det ene og jeg påstår det andet, kan man spørge dem selv.
Det gjorde jeg som handelsminister, og deres svar var klart: Nr. 1 var veluddannet arbejdskraft.
Så var der andre ting, og jeg tror, skat kom på ottendepladsen.
Så det er jo ikke, fordi det er det, der er øverst på deres dagsorden.
Når det gælder Apple, nævnte jeg aldrig PSO-afgiften, og det interessante er, at det ikke var en regering, jeg sad i, der afskaffede PSO-afgiften.
SF ønsker fortsat en PSO-afgift a la den, der er i Tyskland.
Søren Espersen (DF), 2016-10-06:
Den radikale formand har udtrykt forargelse over den diskussion, som min ven hr. Martin Henriksen havde i debatten, hvor han jo svarede på spørgsmålet om, hvorvidt den her elevrådsformand er dansk eller ej.
Hr. Martin Henriksen siger korrekt, at det ved han ikke, han kender ham jo ikke.
Det er et fuldstændig normalt svar.
Den radikale ordfører bruger så H.C. Andersen i sit citat: »I Danmark er jeg født, dér har jeg hjemme«.
Men han glemmer tilføjelsen: »der har jeg rod, derfra min verden går.«
Det fortsætter: » ... hvor sproget er min moders bløde stemme og som en sød musik mit hjerte når« – derfra min verden går.
Mener den radikale formand virkelig, at alle og enhver, bare fordi de er født i landet, skal have betegnelsen dansker, også selv om der er tale om tyrkiske forældre, som i raseri tager deres børn ud af deres lokalskole i protest mod noget, der sker 2.500 km væk?
Er de danskere?
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Altså, det er jo sådan et dobbelt hypotetisk spørgsmål, at hvis der bliver lavet en aftale, som vi ikke kender, og hvis der så kommer et flertal, som vi heller ikke kender, hvad vi så vil synes i den situation.
Jeg tror, det bliver meget avanceret at drive politik på den måde.
Det kan sagtens klare sig selv på markedsvilkår.
Men jeg vil lige erindre om, at vi, så vidt jeg forstår, er på vej til at få store investeringer, fordi vores elpriser faktisk er ganske lave i Danmark.
Carsten Bach (LA), 2016-10-06:
Tak, og tak for svaret.
Men kan ordføreren så ikke også i lyset af den manglende vækst i Danmark kommentere Det Miljøøkonomiske Råds budskab om, at hvis vi dropper yderligere støtte til vindenergi, vil der kunne genereres op imod 5.000 arbejdspladser i Danmark på 2-3 års sigt?
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Vi kan se, at det bliver billigere og billigere, faktisk overraskende meget billigere.
Hver eneste gang, det har været i udbud, har vi været overrasket over, hvor billigt det er blevet i modsætning til den fortælling, der trives andre steder om, at det er blevet for dyrt.
Det, der så står tilbage, er, om man kan forestille sig, at vi kun bruger vind.
Nej, det kan man heller ikke i det scenarie.
Der vil også stadig væk være brug for den biomasse, vi selv kan levere, og derfor er vores politik selvfølgelig nuanceret.
Så er vi jo helt klar over, at det andre steder i verden kan være mere relevant med andre teknologier, og det er jo kun godt, at der er forskellige muligheder, men vores scenarie for Danmark er det, vi kalder vindvejen, fordi vi tror fuldt og fast på, at det på sigt giver ikke bare den billigste grønne omstilling, men også den største uafhængighed og den bedste og mest priseffektive energiforsyning.
Carsten Bach (LA), 2016-10-06:
Tak for det, og tak for ordførertalen, hvor jeg også hørte et ønske om yderligere udbygning med vindenergi i Danmark.
Der kan jeg jo ikke ligefrem sige, at jeg sådan set deler ordførerens ønske, men mener ordføreren, at ensidig fokus på udbygning med vindmøller fuldstændig kan imødekomme de internationale reduktionsmål for CO2-udledningen globalt set?
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Jeg gentager gerne, at vores ambition ikke er at skære ned på uddannelse, men at investere i uddannelse, og derfor har vi fremlagt en plan, som er en generationsgave, hvor vi øger pensionsalderen, 5 år før det ellers var aftalt, så vi til gengæld kan droppe besparelserne og investere en ekstra milliard i uddannelse hvert eneste år.
Det behøver vi overhovedet ikke pille ved SU-systemet for at få råd til, men det er klart, at for os er det en afgørende prioritering, at vi får råd til at investere i uddannelse, og derfor håber jeg da, at vi får held til i vores forhandlinger at sørge for, at vi kan få stoppet de besparelser, der er planlagt og få vendt dem til reelle investeringer.
Og der møder vi op til alle forhandlinger for at nå det mål.
Eva Flyvholm (EL), 2016-10-06:
Jeg vil gerne understrege, at når vi ikke var med i det sidste SU-forlig, var det, fordi vi ikke ville være med til at lave de forringelser på SU-området.
Det mener jeg stadig væk ikke at vi skal, så der er vores politik klar nok, nemlig at vi gerne vil forbedre SU'en.
Jeg vil bare gerne høre, om Radikale Venstre helt kan sige: Vi vil ikke være med til at skære ned på SU'en, og vi vil ikke være med til at fjerne det sjette SU-år, således at det er fuldstændig klart, at vi har en fælles front på det område.
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Nu har jeg haft lejlighed til nogle gange at nævne det radikale forslag til en 2025-plan, og den er helt blottet for forslag om at skære i SU'en, og derfor er det jo ikke noget, vi går til forhandlinger med.
Men når vi så alligevel ikke kan gå helt sammen, skyldes det, at Enhedslisten aldrig har været en del af SU-forligskredsen, fordi man ikke har ønsket at tage ansvar for SU-systemet og muligvis også har nogle ambitioner om, at det skal se helt anderledes ud.
Jeg tror, at der engang var noget om, at man skulle have det samme i SU, som man fik, hvis man var på kontanthjælp, men jeg ved ikke, hvor man er i dag.
Min pointe er bare, at vi kan være enige i intentionerne, men det bliver jo nok os, der udgør forligskredsen, der skal gøre arbejdet med at indrette fremtidens SU-system.
Og der kan det da indimellem ærgre mig, at Enhedslisten ikke har fundet det relevant tidligere at tage en del af det ansvar, for så havde vi jo talt med mere vægt.
Eva Flyvholm (EL), 2016-10-06:
Mange tak for talen.
Jeg er helt enig i, at det er afgørende, at vi har gode muligheder for at uddanne os, og at vores samfund kan skabe viden på et meget højt niveau.
Derfor er det også i mine øjne fuldstændig tumpet, at regeringen har skåret ned på uddannelse og nu vil skære ned på SU-støtten.
Jeg vil sige, at jeg er rigtig glad for, at vi i Radikale Venstre, Socialdemokratiet, Alternativet, SF og Enhedslisten står sammen om at sige nej til de her nedskæringer.
Jeg vil bare gerne nu i dagens anledning høre ordføreren bekræfte, at Radikale Venstre ikke vil indgå en aftale, der forringer SU'en eller fjerner det sjette SU-år, så vi kan gå sammen til næste valg – hvornår det nu end bliver – med en klar profil om, at SU'en vil blive bevaret, og at midlerne til uddannelse og forskning vil blive tilbageført.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-10-06:
Tak for det.
Jeg læste med fornøjelse min Berlingske i morges og faldt over den her artikel på side 6
: »Østergaard: Socialdemokratiets plan er ikke regerings-duelig«.
Og så kan man læse: »Vi kan have en uenighed om, hvad der er behov for i forhold til udlændingepolitikken, og dér må vi kunne finde et kompromis.«
– altså Radikale og Socialdemokraterne –
»Men når vi taler om den økonomiske politik, er vi ude i noget, hvor vi mister muligheden for reelt at forme vores fremtid«.
Kan jeg konkludere, at Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne er om muligt endnu længere væk fra hinanden i forhold til den økonomiske politik, end man er i forhold til udlændingepolitikken?
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Jeg ved ikke, hvad det er for en målestok, man skal have fat i for at få afgjort det målfoto.
Men det, der er det centrale at få sagt her, er, at hvis man har en ambition om at ville mere for det samfund, som vores børn og børnebørn skal overtage, og hvis man tror på, at investeringer i uddannelse frem for besparelser er det, der reelt giver os mulighed for at få skabt jobs på et tidspunkt, hvor to tredjedele af de jobs, der skal bestrides af dem, der går i 1. klasse i dag, slet ikke er skabt, ja, så er man nødt til at skaffe sig en økonomi, der gør, at man kan investere i det.
Og der mener jeg ikke at det bud, der er lagt frem, vil give os evnerne til at gøre det i tilstrækkeligt omfang.
Det, der er det kedelige i forhold til den nuværende regering, er, at vi måske kunne sige med de bud, der er lagt frem, at der ville man få evnerne til det, men indtil videre har man jo ikke vist viljen til det.
Og det er jo sådan set lige så skidt, for det bliver på de fremtidige generationers bekostning.
Jeg vil svare på den måde, at det, der er det centrale for os, jo er, om vi kan få vendt besparelser på uddannelse til investeringer.
Det er det, vi går til de her forhandlinger med.
Kan vi blive enige om at hæve pensionsalderen et helt år allerede i 2025, så vil det løse en stor del af udfordringen.
Kan vi blive enige om ½ år, vil det også løse en stor del af udfordringen.
Derfor er det jo det pejlemærke, vi har, altså uddannelsernes kvalitet, investeringerne i dem.
Og derfor kan jeg sige, at det forslag, som regeringen har lagt frem, og den måde, som provenuet anvendes på, kan jeg ikke se at vi lægger stemmer til.
Jacob Mark (SF), 2016-10-06:
Jeg vil sådan set også spørge til SU'en, for den optager os jo meget, og vi er glade for, vi ligesom kan stå sammen i kampen mod SU-nedskæringer.
Jeg anerkender også, når hr. Morten Østergaard siger, at udgangspunktet for De Radikale ikke er, at man vil skære ned på SU'en.
Men jeg kender jo også De Radikale som et reformivrigt parti – det tror jeg også hr. Morten Østergaard selv har været ude at sige – og et parti, hvor man man ser sig i en bred aftale.
Så det, jeg sådan set bare vil spørge om, er: Kan De Radikale og kan hr. Morten Østergaard se sig i en bred 2025-aftale, hvis der indgår SU-besparelser?
Jeg ved godt, at det ikke er De Radikales udgangspunkt, men kan man acceptere det, hvis det er en del af en bred aftale?
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Jeg vil sige det sådan, at store dele af de finansieringselementer, som er i regeringens plan, jo minder om det, jeg selv sagde i valgkampen, og derfor synes jeg selvfølgelig, at det er positivt.
Så man må sige, at når det handler om, hvilke prioriteringer der skal gøres, når ressourcerne er tilvejebragt, er der måske en større samklang der.
Og det fører mig bare til at sige, at sandheden nok ligger et sted i midten, men der ender det jo som regel også, når først man kommer i gang med forhandlingerne.
Jamen jeg synes, at der er en tendens til – og det kender man jo bedst fra Venstre selv – at når man er i opposition, vejer ansvaret ikke helt så tungt, som når man er i regering.
Det var vel derfor, man afviste at kigge på pensionsalderen og betegnede det som ren masochisme, og at man overhovedet ikke ville høre tale om at prisregulere boligskatterne, hvis en ny regering kom til – alle de ting, som man nu har foreslået, fordi man er kommet ind og har fået ansvaret.
Og det er jo sådan set den analyse, jeg også foretager i dag på en kommende regerings vegne – at man vil nå til samme konklusion.
Og det, jeg bestræber mig på i et og alt på mit partis vegne, er at sørge for, at linjen er den samme, og at det, vi siger, er det samme, når vi er opposition, og når vi er i regering.
Derfor forsøger jeg sådan set bare at afstemme forventningerne til, hvilken økonomisk politik der vil kunne drives under en ny regering, og der vil det kræve flere beslutninger end bare at bruge det provenu, der er tilvejebragt.
Jacob Jensen (V), 2016-10-06:
Jeg vil så blive lidt i samme boldgade, for det er jo egentlig ret paradoksalt.
Altså, det er jo ikke et hvilket som helst område, vi taler om, det er den økonomiske politik, og det er jo ligesom det, der på en eller anden måde er fundamentet for mange af de andre ting, vi diskuterer – hvor meget der skal investeres i sundhed, uddannelse, skattelettelser, og hvad det hedder alt sammen.
Og det her er ligesom rammen om det grundlag, man skal arbejde sammen om.
Og så har vi Det Radikale Venstre, som erklærer, at det parti, man gerne vil gøre til statsministerparti, er regeringsudueligt.
Altså, det er det, der står i Berlingske, og det går jeg ud fra er rigtigt citeret.
De Radikale mener ikke, at Socialdemokraternes helt grundlæggende politik er egnet i forhold til at være i regering.
Over for det har vi så Venstres helhedsplan, og jeg kvitterer for, at De Radikale faktisk har rost mange af de dele, der ligger i den helhedsplan.
Det er ikke sådan, at vi er enige om alting, nuvel, det forventede jeg heller ikke, men alligevel kvitterer jeg for den modtagelse, De Radikale har givet den plan.
Derfor kan det godt undre mig, at De Radikale så insisterer på fortsat at pege på den statsministerkandidat, for i dagens Berlingske erklærer man, at det, som er hele fundamentet under den politik, som den givne statsminister, fru Mette Frederiksen, skal føre, er udueligt.
Kan hr. Morten Østergaard løfte lidt af sløret for den logik?
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Ja, det synes jeg sådan set det er.
For det, jeg siger, er, at det er åbenlyst, at der er forskelle på udlændingepolitikken, og at det ville kræve et kompromis at nå til enighed om det – som det har gjort tidligere; det er jo ikke nogen ny forskel – mens det, jeg peger på i forhold til den økonomiske politik og ikke mindst muligheden for at afskaffe kontanthjælpsloftet og få vendt uddannelsesbesparelser til investeringer, er, at det vil kræve en anden økonomisk politik end den, der er lagt frem, at lede landet i den retning.
Man vil simpelt hen løbe tør for penge i forhold til de ambitioner, man er nødt til at have.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-10-06:
Nej, men jeg er sådan set ligeglad med, hvilken målestok hr. Morten Østergaard vil bruge, om det er tommer eller centimeter, eller hvad det er, vi skal regne i.
Men når jeg læser den her udtalelse, er det da svært at se det som andet end et håb fra Det Radikale Venstres side om, at på udlændingeområdet, hvor man jo ellers set udefra står meget langt fra hinanden, skulle det dog være muligt at nå et kompromis.
Men når man kigger på Socialdemokratiets 2025-plan, er Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet så langt fra hinanden, at det ser meget sort ud.
Er det en helt forkert læsning af det interview, som hr. Morten Østergaard har givet til Berlingske?
Jacob Jensen (V), 2016-10-06:
Det synes jeg sådan set er rigtig positivt at man vil kræve, givet, at vi overhovedet når dertil.
Men så vil jeg bare stille et spørgsmål, som min gode kollega fru Anni Matthiesen stillede for lidt siden.
Jeg ved godt, at den radikale ordfører selvfølgelig – selvfølgelig, det manglede bare – mener, at hans egen 2025-plan er den bedste, altså, det ville være underligt andet.
Men når man så skal vurdere, hvad alternativet til ens egen plan er, for man kan jo ikke forvente at få alt af sin egen politik igennem,
kan hr. Morten Østergaard så sådan helt konkret vurdere, om det er den plan, som Venstre har lagt frem, altså helhedsplanen, og som hr. Morten Østergaard har rost, eller om det er den plan, som fru Mette Frederiksen har lagt frem, og som hr. Morten Østergaard har kaldt ikkeegnet til at være regeringsgrundlag?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-10-06:
Den bekymring deler jeg sådan set.
Det er også derfor, at jeg sådan nogle gange har sagt mere eller mindre højt, at det måske var tid til, at vi fik en snak om, hvad det er for nogle kompetencer, man skal have ved grænsen.
Jeg synes egentlig, at mange af de politifolk skulle hjem og virke i deres lokale politikredse.
Samtidig med det, og det ved hr. Kristian Thulesen Dahl jo godt, har Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti stået skulder ved skulder i politiforliget og kæmpet bravt for, at vi får uddannet endnu flere betjente.
Det er en anden ting.
Jeg tror, vi kommer til at kigge på, at vi skal uddanne et egentligt grænsepoliti – hvad det så skal være, og hvad de skal kunne.
For jeg tror, at den der midlertidige periode bliver meget lang.
Torsten Gejl (ALT), 2016-10-06:
Og tak for talen.
Nu har vi i dag hørt rigtig meget kritik af kontanthjælpsloftet, og det fører mig frem til et meget simpelt spørgsmål: Når man nu sætter 33.000 mennesker ned i kontanthjælp og det kun bringer 600 mennesker i arbejde – altså når det stort set ikke får nogen mennesker i arbejde, hvilket man jo har vidst hele tiden – hvad er så egentlig meningen med det her kontanthjælpsloft?
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-06:
Tak for det.
Jeg ved ikke, om ordføreren er bekendt med det danske firma, som laver midlertidige studieboliger af containere.
Det er et ret fint koncept, jeg har selv været ude at inspicere og få lov til at slænge fødderne op derude.
Det andet spørgsmål er i forhold til fru Aaja Chemnitz Larsen, der taler om, at det kunne være interessant med et råd for grønlændere i Danmark, både i forhold til at bekæmpe diskrimination, men også i forhold til at højne oplysningsniveauet om Grønland.
Vil sådan et råd også være godt for færingerne i Danmark, tænker ordføreren?
Tak for det, formand.
Og tak for ordførertalen.
Jeg har et spørgsmål om udfordringen med brain drain.
Jeg havde fornøjelsen af at være på Færøerne for nylig, hvor jeg mødte nogle meget begavede unge kommende politikere, færinger, og de omtalte, at der er et problem med brain drain med unge mennesker især til Danmark og især på grund af studieboliger i Thorshavn.
I Danmark arbejder vi jo på at kunne få lavet en længere dispensation i planloven til at opstille midlertidige studieboliger.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-06:
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at man, hvis man har et fællesskab, føler stolthed ved det fællesskab, man har, og at man også har en minimumsviden om hinandens systemer og levevis.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål.
Hvis det var op til ordføreren at bestemme, hvad der skal undervises i om rigsfællesskabet, hvad ville ordføreren så ønske, og hvad ville ordføreren prioritere der skulle undervises i?
Færøernes handel på fiskeriområdet med deres egne samarbejdspartnere rundtomkring i verden er ikke altid nødvendigvis noget, som tilgodeser danskernes interesser, altså hvad angår handelspartnere.
I den her sammenhæng ser jeg det
, at Færøernes handelspartner er Rusland, fylder rigtig, rigtig meget.
De er ikke nødvendigvis Danmarks prioritering nr. 1 at lave handel med, eftersom man har problemstillinger baseret på dét, hvad angår uroen.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om han mener, at det har gavnet samarbejdet i rigsfællesskabet, eller om det har fået det til at slå gnister, at Færøerne har et større og større samarbejde, hvad angår fiskerihandel, med Rusland.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-06:
Der er jo en række områder, hvor Færøerne er en lille smule foran Grønland, og det er bl.a. i forhold til dimittenddagpenge og i forhold til kørekort.
Og jeg synes, det kunne være interessant at høre ordføreren, hvilke erfaringer man har gjort i forhold til at presse på, for det kunne også være rigtig interessant for Grønland at drage nytte af de erfaringer.