runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-06:
Så er der nogle praktiske omstændigheder, der kan være lidt svære at få på plads, bl.a. med hensyn til hvornår vi ved, om vi har ramt loftet.
Mange sager vil jo køre i forskellige retter på samme tid og den slags ting.
Men den politiske diskussion, vi skal have fat i, er jo det forhold, at da jeg var barn, delte vi fodboldkort med hinanden, og i dag er der desværre sket det, at nogle unge – desværre nok typisk mænd – deler seksuelt krænkende indhold med hinanden, som om det var fodboldkort: Her har du Michelle fra Ringsted – vil du kunne bytte med hende, du kender fra Slagelse?
Det er jo ekstremt grænseoverskridende, og det er vi nødt til at skride ind over for.
Jeg tror også, vi bliver nødt til at insistere på, at det er individuelle krænkelser, der skal behandles individuelt.
Hvad angår spørgsmålet, om vi skal have et loft, så er det ikke vores udgangspunkt, men jeg glæder mig selvfølgelig til at se, hvad Retsudvalget finder frem til.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-05-06:
Det kan være, ministeren vil kommentere på det, vi har været igennem utallige gange, nemlig eksemplet med de to naboer: Den ene kvinde har været udsat for en sexkrænkelse, der er blevet delt, og hun får så ifølge vores regneeksempler 2,5 mio. kr. i godtgørelse – der var også et eksempel med 7 mio. kr. – og den anden har været udsat for en fuldbyrdet voldtægt, og hun får 100.000 kr.
Hvordan skal vi forklare det til voldtægtsofferet, for at sige det rent ud?
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Tak for det.
Det er jo ikke første gang, at Enhedslisten og Socialdemokratiet har den her debat.
Nu står der så en socialdemokrat på talerstolen og repræsenterer regeringen, og vi har også flere gange i den her regeringsperiode diskuteret netop offentlighedsloven.
Jeg skal bare spørge ministeren, om ikke det ville være bedre for tilliden mellem regering og borgere, hvis borgerne kunne få lidt mere at vide om, hvad der foregår i regeringsarbejdet.
Det her handler jo ikke om, at vi vil fjerne det fortrolige forhandlingsrum, som politikere selvfølgelig har brug for, og som man også har brug for i en regering.
Det her handler jo om vores demokrati, som vi i løbet af de sidste par måneder alle sammen har brugt lang tid på at lovprise.
Jeg synes da, at offentlighedens adgang til regeringen er en ret vigtig del af demokratiet.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-06:
Det er rigtigt, at det ikke er første gang, Folketinget diskuterer offentlighedsloven, men det er det nu for mig personligt.
Jeg har faktisk ikke rigtig sat mig grundigt ind i reglerne, før vi skulle diskutere det her lovforslag.
Og jeg må sige, at hvis man vedtager det lovforslag, der ligger her, altså fjerner de tre regler, som er ret grundlæggende i offentlighedsloven, så ender vi i en situation, hvor vi i hvert fald synes, at man placerer den til enhver tid siddende regering i en situation, hvor det bliver meget svært at have interne beslutningsprocesser på tværs af ministerier, hvilket er fuldstændig grundlæggende for at kunne træffe beslutninger, også svære beslutninger, hvor der er nødt til at kunne være informationer på bordet, som måske trækker i forskellige retninger, og som kan bygge på informationer fra udlandet, eller som i flerpartiregeringer også kan dække over nogle interne uenigheder; så bliver det meget svært at optræde som en samlet regering.
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Jeg spørger jo, fordi ministerens parti – jeg er med på, at ministeren har sin første dag i salen i dag, men ministeren kan lige så godt vænne sig til den her debat, for vi har den ofte, så velkommen til – gik jo, indtil man ændrede offentlighedsloven i 2013, ind for, at de her regler ikke skulle være der.
Så kom man i regering, og så ændrede man holdning og lavede den offentlighedslov, som vi står med i dag.
Så er det bare, at jeg ikke kan forstå, hvad det er, der er sket lige i det spænd, andet end at man selvfølgelig som parti blev en del af regeringen.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-06:
Tak for ordet.
Det lovforslag, vi behandler i dag, går ud på at ophæve tre bestemmelser i offentlighedsloven
Det er regler, som i dag bl.a. er med til at sikre, at der internt i en regering og i forholdet mellem regeringen og Folketinget er mulighed for at udveksle synspunkter og idéer, uden at der er aktindsigt heri.
Jeg vil godt starte med at sige, at vi ikke kan støtte forslaget.
Det skyldes først og fremmest, at vi ikke er enige i indholdet, men det skyldes også, at offentlighedsloven er bundet af et forlig, som regeringen er en del af.
Offentlighedsloven har gennem den seneste tid løbende været drøftet, også her i salen, og I kender allerede regeringens synspunkt.
Derfor vil jeg holde det helt kort i dag.
Med lovforslaget vil man bl.a. ophæve nogle af de bestemmelser, som beskytter hensynet til den interne politiske beslutningsproces, og man vil ikke sætte noget andet i stedet.
Hvis forslaget vedtages, vil det eksempelvis betyde, at der vil være adgang til aktindsigt i dokumenter, der forelægges regeringens egne udvalg.
Det er vigtigt for kvaliteten af de beslutninger, en regering træffer, at alle sider af en sag bliver belyst, bl.a. med argumenter, der taler imod den løsning, man ellers umiddelbart politisk kunne foretrække.
Efter min opfattelse ville det være meget svært at få ro til at tænke sig om og få alle sider af en sag belyst, inden man træffer sin beslutning, hvis overvejelses- og forhandlingsfasen foregår i fuld offentlighed.
Der er næppe nogen organisation, virksomhed, forening eller andet, der kan fungere uden at have interne drøftelser, som man ikke deler med andre, om, hvordan man skal løse forskellige problemer.
Det gælder for politiske partier, det gælder for andre foreninger, og det gælder også for regeringer.
Det er selvfølgelig klart, at der for en regering må være en helt anden grad af åbenhed end for private foreninger og politiske partier, og det er også derfor, vi har en offentlighedslov, der indeholder en balance mellem de modstående hensyn, jeg netop har nævnt.
Så for at runde af: Vi er imod lovforslaget.
Offentlighedsloven er bundet af et forlig mellem regeringen, Venstre og Konservative.
Vi anerkender, at der blandt partierne i forliget er et ønske om at ændre loven, og derfor vil jeg med udgangspunkt i forligskredsen fortsætte de drøftelser om en ændring af loven.
Tak for ordet.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Jeg tænker, at vi i forhold til den sidste del heldigvis stadig væk har repræsentanter.
Selv om fru Britt Bager har skiftet lidt, er det jo stadig væk de samme, som har været med til at lave de regler.
Britt Bager (KF), 2022-05-06:
Så det er simpelt hen et forslag og et ønske, Socialdemokratiet – eller regeringen – har fundet på.
Det synes jeg er ret interessant.
Politiet har ikke engang givet udtryk for, at det her er en udfordring.
Så vil jeg høre hr. Bjørn Brandenborg, om han kan huske, eller om han ved, hvorfor den tidligere regering fjernede den regel i sin tid, i 2018.
For det har jo været sådan her tidligere.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-06:
Jamen tak for det klare svar, i forhold til at man bakker op om, at der fortsat skal være brugerbetaling i sundhedsvæsenet.
Men det er bare ikke rigtigt, at det ikke har betydning i forhold til pris, for vi ser jo tydeligt, at der er et stort frafald, når unge mennesker går fra den kommunale tandpleje og skal over til den private.
Og der er pris jo altså ret afgørende.
Altså, hvis ordføreren havde kontakt med unge mennesker, ville han vide, at når man går til tandlæge, ja, så får man nogle gange en tandlægeregning, som gør, at det er fuldstændig uoverskueligt.
Det gør jo altså, at der er nogle – og især en stor gruppe blandt dem, der har færrest midler – som bliver nødt til at fravælge tandlægebehandling.
Per Larsen (KF), 2022-05-06:
Jamen vi synes, den ordning, vi har i dag, fungerer ganske udmærket, og vi ser ikke nogen grund til at lave om på det.
Det har på mange måder fungeret udmærket.
Og vi synes også, at et tandeftersyn for 18-25-årige til 98 kr. og 17 øre er overkommeligt for de fleste unge.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-06:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Nu sagde ordføreren her til sidst, at man ikke var interesseret i at øge de offentlige udgifter.
Derfor skal jeg bare høre: Når vi taler om at udvide muligheden for at få vederlagsfri tandbehandling, skyldes det så simpelt hen alene en ideologisk modstand mod at sikre, at flere kan få adgang til gratis tandbehandling – altså både unge, pensionister og ældre – og er det Konservatives opfattelse, at brugerbetaling er en god og positiv ting, fordi det ellers vil komme til at koste statskassen midler?
Per Larsen (KF), 2022-05-06:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg ikke kommer til at tale med samme begejstring for det her lovforslag, som den forrige ordfører gjorde.
Jeg synes rent ud sagt, at det er et dårligt forslag.
Det er det af flere grunde: Først og fremmest ved vi, at der ikke er den kapacitet i den kommunale tandpleje, som der er behov for, og det vil jo betyde, at de børn, som er tilknyttet den kommunale tandpleje i forvejen, vil få længere tid mellem tandeftersynene, og det synes vi sådan set er ganske uhensigtsmæssigt.
Så er der selvfølgelig også den kæmpestore udfordring, at det her koster flere hundrede millioner kroner om året, og det er bestemt på mange måder et dårligt valg at bruge midlerne på noget, som de unge rent faktisk selv har råd til at betale.
I forhold til prisen på et tandeftersyn slog jeg det lige op, og jeg kunne se, at Hvidovre Tandklinik kunne lave et tandeftersyn til 98 kr. og 17 øre, og det mener jeg sådan set godt de unge kan klare.
Vi synes også, det er underligt, at man ikke sørger for at tage tandplejerne med ind i den her ordning.
Tandplejerne har mange af de steder, hvor der er dårlig kapacitet på tandlægedækning, nogle muligheder for at træde til, og derfor er det lidt ærgerligt, når man endelig vil lave et sådant forslag her, at tandplejerne så ikke er med.
Den måde, som jeg synes man skulle sørge for – og det har vi plæderet for flere gange – at sikre, at de unge mennesker kommer til regelmæssigt tandeftersyn, er at sørge for, at de, når de fylder 18 år, skal vælge en tandlægeklinik, som de vil tilhøre, for så vil de løbende få indkaldelser til tandeftersyn.
Det tror jeg er det, der mangler i dag, og derfor er der nogle af de unge, som ikke kommer til tandlæge, altså simpelt hen fordi de ikke bliver kaldt ind, og fordi de ikke synes, at de måske lige har behov for det, fordi de ikke har ondt i tænderne.
Det er jo sådan, at tandsundheden på grund af skoletandplejen er rigtig god i Danmark, og derfor har den her målgruppe også rigtig gode tænder som udgangspunkt.
Så vi kommer af flere årsager til at stemme imod det her.
Vi ønsker ikke at øge den offentlige sektor yderligere, og vi ønsker heller ikke at forlænge tiden imellem tandeftersyn i den kommunale tandpleje, og det vil jo blive konsekvensen af det her forslag, altså fordi der simpelt hen ikke er kapacitet nok.
Tak for ordet.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-05-06:
Tak, formand.
Som en del af finansloven er der jo afsat midler til vederlagsfri tandpleje for de 18-21-årige, og det er denne del af aftalen, vi nu skal udmønte.
Netop skattebetalt tandpleje har været et emne, vi har diskuteret op til flere gange her i salen, og dette er et skridt – et lille skridt – i den retning.
Der har jo længe været en skævhed i, at et brækket ben blev ordnet uden økonomiske konsekvenser for den enkelte, mens behandling af tandsygdomme skal betales af egen lomme.
Lovforslaget her sikrer ikke skattebetalt tandpleje for alle, men for flere.
Vi ved, at gode vaner etableret i ungdomsårene hænger ved, og at forebyggelse er bedre end behandling.
Hvis vi kan sikre bedre tandhygiejne blandt unge og gode vaner med tandlægebesøg, kan det få stor betydning på sigt.
Derfor vil vi fra Radikale Venstres side sikre, at vi ikke bare følger udgifterne, men også på sigt de sundhedsmæssige konsekvenser.
Kan vi om nogle år se ændringer i, hvor hyppigt de unge mennesker går til tandlægen?
Vil det afspejle sig i tandsundheden hos disse årgange sammenlignet med tidligere?
Vi skal jo gerne blive klogere på, om det, vi gør, rent faktisk også virker som forventet.
Nu kom ordføreren fra Venstre mig lidt i forkøbet, men vi skal selvfølgelig også holde øje med anvendelsen af fritvalgsordningen og konsekvenserne for de privatpraktiserende tandlæger.
At man fortsætter den skattebetalte tandpleje i kommunalt regi og derved sikrer en kontinuitet i behandlingen, er umiddelbart fornuftigt, men jeg hører bekymringerne, og vi skal da med interesse følge arbejdet i udvalget.
Endelig er vi undervejs blevet gjort opmærksom på, at lovforslaget risikerer at være konkurrenceforvridende.
I et høringssvar har Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen skrevet, at lovforslaget kan stille de privatpraktiserende tandplejere ringere i konkurrence med de privatpraktiserende tandlæger, fordi den foreslåede lovændring betyder, at de mister muligheden for at behandle de 18-21-årige.
Det skal vi naturligvis have svar på hvordan ministeren vil håndtere.
Også det kommer vi til at forfølge i udvalgsarbejdet.
Men med disse små forbehold støtter Radikale Venstre lovforslaget.
Tak for ordet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-06:
Tak for ordet.
Lad mig starte med at sige, at jeg simpelt hen synes, det er både uretfærdigt og svært at forstå – og jeg synes, det er skævt – at vi har brugerbetaling på en række sundhedsindsatser.
Derfor er jeg også glad for det øgede fokus på at fjerne brugerbetaling på sundhed.
Men det er også en elefant, som skal spises i bidder, for det er mange års strukturel ulighed, der skal gøres op med, og det gør vi desværre ikke fra den ene dag til den anden, men vi er hele tiden på vej.
I dag skal vi behandle endnu et forslag, som fjerner brugerbetaling.
Vi udmønter nemlig en finanslovsaftale, som sikrer gratis tandlæge til unge mellem 18 og 21 år.
Den høje brugerbetaling har desværre som konsekvens, at unge ofte dropper tandlægen, mens de studerer.
Det kan få alvorlige konsekvenser senere i livet, og derfor giver det rigtig god mening at forebygge i tide.
Vi gør det ved at forlænge den kommunale børne- og ungdomstandpleje, så unge stadig kan være tilknyttet, til de fylder 21 år.
Vi står over for store udfordringer i sundhedsvæsenet, og det er da også den helt store gordiske knude i sundhedsforhandlingerne, at manglen på personalet går igen i alle sektorer, også i forhold til tandsundhed.
Der er derfor også brug for, at vi i højere grad overvejer, hvordan flere faggrupper kan bidrage til at løse de alt for mange opgaver til for få ansatte.
Tandlægerne har forlængst set, at tandplejerne kan være med til at styrke indsatsen, og det gælder ikke mindst i den kommunale børne- og ungetandpleje.
Derfor vil vi naturligvis også sikre, at de selvstændige tandplejere er omfattet af bestemmelserne om frit valg i den nye lov på lige vilkår med det, som gælder i den gamle lov.
Det håber jeg at sundhedsministeren vil hjælpe os med at sikre også kommer til at gælde fremadrettet.
Vi er som sagt ikke i mål med afskaffelse af brugerbetaling, men det her forslag er dog endnu et skridt på vejen.
I SF vil vi fortsætte arbejdet med at sikre gratis tandlæge til alle, og jeg glæder mig rigtig meget til at stemme for lige præcis det her forslag.
Tak for ordet.
Martin Geertsen (V), 2022-05-06:
Det passer jo ikke, fru Kirsten Normann Andersen.
De forlader jo i dag den kommunale tandpleje, når de er 18 år gamle.
Så det er jo et velkendt system.
Man udstyrer dem bare med en check i stedet for.
Jeg synes, det her er helt på Månen; ja, undskyld jeg siger det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-06:
Det giver rigtig god mening at bruge tandplejere.
Det gør man også i den kommunale sektor i meget stor stil endda, og det gør også den kommunale tandpleje billigere end det, som vi kender fra det private, hvor man nogle gange kommer til at betale tandlægepris for det, som tandplejerne ellers kan tage sig af.
Jeg er bare så uforstående over for, at Venstre, når man ser en let, logisk løsning, som for de unge også er kendt, og som bare skal videreføres i det kendte system, som vi allerede har, så insisterer på, at man skal lave et nyt system.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-06:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg kan oplyse ordføreren om, at det bliver en meget interessant ordveksling, vi skal have nu, for som ordføreren selv siger, går Venstre jo normalt ind for frit valg, mens Enhedslisten er modstander af det, hvis det bliver et påtvunget frit valgt, hvor det er private, som frit kan vælge at lave tilbud, i stedet for at det tværtimod handler om et frit valg for borgeren.
Men jeg skal bare bede ordføreren om at bekræfte, at det er sådan ifølge lovforslaget, at den fritvalgsordning, der i dag eksisterer for de 16-17-årige, jo fortsat kommer til at gælde, indtil de er fyldt 22 år.
Så de kan frit vælge, om de vil tage imod det tilbud, som de nu vederlagsfrit bliver tilbudt af den kommunale tandpleje; altså om de vil benytte sig af det, eller om de vil tage imod det tilbud, hvor de kan gå ud og benytte sig af en privatpraktiserende tandlæge.
Altså, den fritvalgsordning vil jo fortsat eksistere, og jeg går også ud fra, at Venstre ikke er af den opfattelse, at vi skal afskaffe den kommunale tandpleje for borgere op til 18 år.
Martin Geertsen (V), 2022-05-06:
Jeg kan bekræfte det hele.
Jeg ved ikke, om man må sige »knald i låget« fra Folketingets talerstol?
Det må man ikke.
Det ville jeg have sagt, men det må man ikke sige.
Jeg synes bare, det er tåbeligt, at man nu i virkeligheden begynder at tilskynde kommunerne til at opbygge kommunal kapacitet.
Hvorfor er det overhovedet nødvendigt?
Hvorfor er det, at man ikke udstyrer de her unge mennesker med en check?
Der er jo masser af valgfrihed derude, for der er jo masser af private tandlæger, og der er masser af private tandplejere.
Hvorfor er det, at man partout skal til at udbygge den kommunale sektor yderligere på det her felt?
Det er jo helt unødvendigt.
Jeg kan ikke se det som andet end et udtryk for ren ideologi, og det er jo fair nok, men det bare unødvendigt i den her situation.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-06:
Tak for det.
Vi udbygger kapaciteten.
Ordføreren har så en indvending imod, at det foregår i offentligt regi, hvor vi kan sikre et kvalificeret offentligt tilbud; ordføreren ønsker i stedet for, at det skal foregå i privat regi.
Det er da en ideologisk modstand imod at give borgerne nogle udvidede rettigheder.
For det er jo præcis det, vi gør: Borgerne får nogle udvidede rettigheder, og vi sikrer, at vi udbygger kapaciteten, så det bliver muligt at gøre brug af dem.
Martin Geertsen (V), 2022-05-06:
Men KL påpeger jo selv, at der kommer nogle kapacitetsproblemer her, og grunden til, at man implementerer det her gradvist, er jo, at man ved, at der kommer en hel masse implementeringsmæssige udfordringer, fordi kapaciteten ikke er ude i det kommunale system.
Hvorfor er det, at man bliver nødt til at opbygge et helt nyt system?
Jeg forstår det ikke.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-06:
Tak for det.
Men det er da utrolig rørende med den omsorg, som Venstre udviser her i forhold til det private erhvervsliv og så i et forslag, der handler om tandpleje til unge og vel at mærke gratis tandpleje.
Venstre plejer også at være optaget af et andet slogan, nemlig »bedst og billigst«, vel at mærke med det fokus, at det får man bedst, hvis det er sådan, at man privatiserer det hele.
Men hvad nu hvis man får mest for pengene, hvis det er sådan, at man viderefører den kommunale børne- og ungetandpleje med henblik på at få gratis tandpleje?
Hvad nu hvis det er den måde, vi får mest sundhed for pengene?
Mener Venstre så stadig væk, at vi med al mulig vold og magt skal privatisere den her indsats?
Er det så vigtigt, så vi ikke kan tage det her hensyn, at vi her faktisk måske får mere sundhed for pengene?
Martin Geertsen (V), 2022-05-06:
Der var helt ufattelig mange hvis'er i det, som fru Kirsten Normann Andersen sagde her.
Så kunne man da have gjort sig den ulejlighed at tjekke det.
Men det, jeg jo kan læse af høringsnotatet fra sundhedsministerens eget departement, er, at det kan der sådan set hverken føres bevis for i den ene eller den anden retning.
Det, man så gør her, er at ud- og opbygge yderligere kommunal kapacitet, og jeg forstår simpelt hen ikke, at man ikke bare bruger den kapacitet, der er ude i det private.
Det er sådan set i al sin enkelhed det, og så er der alt det der med de private tandplejere, som man slet ikke har med her.
Det forstår jeg slet ikke.
Jeg synes, at det her er noget rod.
Per Larsen (KF), 2022-05-06:
Jamen jeg vil gerne sætte spørgsmålstegn ved, om det nu også forholder sig sådan.
Jeg tror rent faktisk, at der er flere årsager.
For det første er det ikke alle, der synes, at det er megafedt at gå til tandlæge.
Og for det andet er der også den faktor, som jeg nævnte i min ordførertale, at det, at man ikke er tilknyttet en tandlægeklinik og dermed ikke bliver indkaldt, også er en barriere.
For de unge har givetvis mange andre ting, som de synes er sjovere end at gå til tandlæge.
Og hvis det er sådan, at de slet ikke bliver indkaldt, så passerer det måske, uden at de er opmærksom på, at der er gået noget tid, siden de har været hos tandlægen sidst.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-05-06:
Tak for det.
Vederlagsfri tandpleje til de 18-21-årige er et godt og fremadrettet forebyggende tiltag, som kan sikre, at vores unge får vedligeholdt deres tænder i overgangen mellem barn og voksen og forhåbentlig når frem til en alder, hvor de selv kan tage ansvaret for deres tandsundhed.
Når det er sagt, er der jo også udfordringer.
Vi mangler tandlæger, og rundtom i landet har man rigtig svært ved at få ansat tandlæger i den kommunale tandpleje, og også de private tandlæger har mange steder svært ved at have ressourcer nok til at hjælpe kommunerne med at løfte opgaven.
I den nylige aftale om udflytning af uddannelser har vi derfor også haft fokus på at uddanne flere tandlæger og også på at se på, hvordan uddannelsen kan foregå ude omkring i landet, så der kan komme en bedre fordeling af tandlægerne, hvilket fremadrettet naturligvis gerne skulle gøre en forskel.
Men det løser jo ikke problemerne på den korte bane.
Derfor vil vi gerne i udvalgsarbejdet have fokus på, om ikke også de privatpraktiserende tandplejere skulle have en rolle og bidrage til at løse opgaven.
Men grundlæggende er det en god sag at sikre de unge bedre tandpleje, og derfor kan Dansk Folkeparti støtte forslaget.
Per Larsen (KF), 2022-05-06:
Tak for det.
Jeg har ikke lige været opmærksom på den passus, som ministeren nævner, i forhold til at de unge så vælger en tandlæge.
Men bliver det et krav på samme måde, som når man skal vælge en praktiserende læge?
For jeg er jo helt sikker på, at det, hvis det er sådan, at de unge bliver indkaldt til et tandeftersyn, så allerede dér vil have en effekt, frem for at de bare dropper ud af skoletandplejen og så måske ikke opsøger en tandpleje, før de får ondt i en tand på et eller andet givet tidspunkt.
Magnus Heunicke (S), 2022-05-06:
Vi har faktisk i finansloven for 2022 afsat midler til at lave det, der hedder en digital tandlægevælger, for at gøre det så nemt som muligt for de unge mennesker at vælge en tandlæge ved flytning eller ved overgangen fra børne- og ungdomstandplejen til voksentandplejen, og det tror jeg er rigtig godt.
Det er jo et meget, meget lille element, som er fint og godt.
Men det, vi har her, er altså et langt, langt større og mere vidtrækkende forslag, nemlig at vi, hvor det i dag er sådan, at man, når man fylder 18 år, selv skal til lommerne og betale en brugerbetaling for at gå til tandlægen, nu som en del af et flertal har samlet penge sammen – og det er rigtigt, at det er skatteborgerne, der betaler, at det er fællesskabet, der betaler – for at styrke tandsundheden, for at minimere brugerbetalingen og for at sikre, at det ikke kun er fra det 18. år, men at man udvider det helt frem til 21 år.
Og det kommer hundredetusindvis af mennesker til gode, der altså så får et tilbud om en fri og lige adgang også til behandling hos tandlægen, og det synes jeg ærlig talt er et kæmpestort skridt.