Mattias Tesfaye (S), 2019-11-01:
Tak til ordførerne for indlæggene.
Jeg er glad for at kunne konstatere, at der ser ud til at være et bredt flertal bag lovforslaget, der jo er en genfremsættelse af et lovforslag fra april, men som altså bortfaldt som følge af folketingsvalget.
De færøske og de danske myndigheder har i flere år arbejdet på en færøsk overtagelse af udlændingeområdet og grænsekontrollen inden for rammerne af overtagelsesloven.
Der er imidlertid en række principielle problemstillinger, navnlig i forhold til Danmarks Schengenforpligtelser, som skal afklares, inden en eventuel overtagelse af sagsområdet kan gennemføres.
Fra færøsk side har man på den baggrund udtrykt ønske om, at kompetencen til at træffe afgørelser i visse sager om udlændinges ophold på Færøerne delegeres til de færøske myndigheder.
Det fremsatte lovforslag er også vedtaget ved tredje behandling i Lagtinget den 1. maj i år.
Regeringen vil gerne støtte op om det færøske ønske, og derfor genfremsætter vi nu det her lovforslag.
Jeg kan i den forbindelse i øvrigt oplyse, at det er afstemt med det nye landsstyre på Færøerne, som blev dannet efter lagtingsvalget den 31. august, at vi går videre med lovforslaget.
For det første foreslås det med forslaget, at udlændinge- og integrationsministeren efter forhandling med Færøernes landsstyre kan delegere kompetencen til at træffe afgørelse i første instans i visse sager om udlændinges ophold på Færøerne – fra Udlændingestyrelsen og Styrelsen for International Rekruttering og Integration og så til en færøsk myndighed.
Delegationshjemmelen vil bl.a. omfatte sager om familiesammenføring og opholds- og arbejdstilladelser på beskæftigelsesområdet.
Lovforslaget ændrer ikke ved de materielle regler om indrejse og ophold på Færøerne.
Det betyder også, at de færøske myndigheder vil skulle behandle sagerne, som de danske myndigheder hidtil har gjort.
For det andet foreslås det at ændre reglerne om klageadgang i forbindelse med en delegation af afgørelseskompetencen.
I dag kan afgørelser om ophold på Færøerne, som de danske myndigheder har truffet i første instans, påklages til Udlændinge- og Integrationsministeriet.
Med lovforslaget vil en eventuel klage over de færøske myndigheders afgørelse i første instans skulle indbringes for Udlændingenævnet.
Det vil sikre, at prøvelser af de færøske myndigheders afgørelser i første instans i opholdssager sker ved et uafhængigt og et domstolslignende og sagkyndigt organ.
Det svarer også til den ordning, der i øvrigt gælder efter den danske udlændingelov.
Som det tredje foreslår vi, at udlændinge- og integrationsministeren efter forhandling med Færøernes landsstyre kan fastsætte nærmere regler om integrationsrelevante betingelser for at opnå permanent opholdstilladelse på Færøerne.
Forslaget skal ses i lyset af, at der fra færøsk side desuden er et ønske om, at integrationen af nyankomne udlændinge på Færøerne understøttes i udlændingelovgivningen gældende for Færøerne.
Herved sikres det, at adgangen til at opnå permanent ophold på Færøerne kan betinges af, at udlændinge har en stærk tilknytning til det færøske samfund.
Det kan f.eks. være i form af krav om færøske sprogkundskaber.
Alt i alt skal lovforslaget altså bane vejen for, at afgørelseskompetencen i visse nærmere bestemte sager på udlændingeområdet kan delegeres til de færøske myndigheder inden for en overskuelig fremtid.
Jeg vil selvfølgelig gerne takke for debatten her i dag, og jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget i Folketinget og står som sædvanlig til rådighed for spørgsmål, hvis der skulle være det.