runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-16:
Ja, det gør vi.
Vi har set nogle enkelte eksempler, hvor borgerforslagene har vist deres berettigelse.
Jeg tænker især på spørgsmålet om, hvorvidt det skal være forbudt at omskære drenge, som ikke er fyldt 18 år endnu.
Der har mange partier fritstillet deres folketingsmedlemmer, og fritstilling betyder, at man må stemme, hvad man vil, når man er nede i salen, og tale for, hvad man vil.
Men fritstilling betyder også – i den praksis, vi har etableret herinde – at der ikke er nogen af de fritstillede folketingsmedlemmer, som må komme med forslag om noget som helst her i salen.
For man kan jo ikke komme med forslag på vegne af sit parti; det er ikke tilladt for fritstillede medlemmer at komme med forslag.
Sådan er den praksis , der er blevet etableret.
Det er jo ikke noget, der står nedskrevet i regler, men sådan er praksis.
Derfor har det været rigtig godt, at der er kommet et borgerforslag, som gør, at vi er blevet tvunget til at diskutere den sag her i salen og kan skille fårene fra bukkene, i forhold til hvem der går ind for et forbud dér, og hvem der ikke gør.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-16:
Jeg vil bare lige anholde det vrøvl om, at 2019 var det varmeste år nogen sinde på kloden.
Det er ganske enkelt ikke korrekt.
Der har været mange andre år, der har været varmere.
Derudover vil jeg sige, at man godt kan stemme for de her nedsættelser af registreringsafgifter, på grund af at man faktisk bare gerne vil have, at danskerne skal have lov til at beholde flere penge selv.
Morten Bødskov (S), 2020-01-16:
Der er ingen tvivl om, at hvis vi skal nå de klimamål, som alle partier herinde, med undtagelse af Nye Borgerlige og Liberal Alliance, er enige om vi skal nå, så kræver det en omstilling af vores transportsektor.
Den kommission, som er nedsat, er nedsat under den tidligere regering, og jeg synes oprigtig talt, at det havde været godt, hvis den tidligere regering havde bakket lidt mere helhjertet op om, at kommissionen skulle fortsætte sit arbejde og færdiggøre det, for det er meget, meget store summer, vi taler om skal findes.
Men vi tager fat på det, når bilkommissionens anbefalinger er fremlagt, og så håber jeg, at vi kan blive enige i Folketinget og helst bliver det i en meget stor bredde, for det er afgørende for både markedet og den grønne omstilling.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-01-16:
Vi støtter fuldt ud, at vi får kigget på bilafgifterne, når vi får resultatet fra den her grønne transportkommission.
Jeg tror, at det en god idé at få det lavet sådan, at det bliver mere miljøvenlige biler.
Men grunden til, at der er fremsat det her beslutningsforslag, er jo de udfordringer, der er, hvis vi nu ikke når at blive færdige.
Altså, man kan læse i dagens Børsen, at vi nok når hen på efteråret, før vi får konklusionerne, og så skal vi først forhandle, inden vi vedtager et lovforslag, og det kunne jo godt tænkes, at det blev meget tæt på nytår.
Det er jo derfor, at det er relevant at spørge, om ikke ministeren medgiver, at det måske kunne være en god idé, at man for en sikkerheds skyld sørgede for, at elbiler ikke får det her kæmpe hop, når vi kommer til årsskiftet.
Det spænder jo ikke ben for, at vi forhåbentlig finder vi en løsning i tide.
Vi skal jo stadig væk forhandle.
Men det er et kæmpestort område, det er et komplekst område, så der er jo en stor risiko for, at vi ikke når det i tide.
Det er jo derfor, at det her forslag er relevant og giver en vis ro, så man trods alt kan regne med, at man ikke får en kæmpestor stigning næste år.
Morten Bødskov (S), 2020-01-16:
Det er rigtigt.
Vi vedgår gæld og arv her og tager et ansvar for, at vi kan få en grøn omstilling af vores transportsektor.
Jeg håber oprigtig talt, at man vil se, at vi kan finde sammen om ambitionerne, som vi jo deler, i det her forslag og nå til enighed, selv om nogle af de partier, der er med til at foreslå det her, ikke har valgt at tilslutte sig den ambitiøse omstilling af vores samfund, som skal til for at nå 70-procentsreduktionen af CO 2 -udslippet.
Jeg håber, at det her kan være indgangen til, at vi alle kan finde sammen om, at vi kan få ændret bilafgifterne, og at vi kan få drejet dem i en langt mere grøn retning, end tilfældet er i dag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-01-16:
Tak for det.
Jeg kunne også forstå ud fra debatten med hr. Ole Birk Olesen, at det var den gamle regerings skyld.
Men kan ministeren ikke bare bekræfte, at det var en aftale med ikke kun den gamle regering, men også med Socialdemokraterne og Radikale, altså, at det var de partier, der stod bag den aftale om, at elbilerne nu skulle indfases og så ende med at have samme afgift som alle andre biler?
Altså, ud fra det, ministeren siger i den del af debatten, fremstår det lidt, som om det er partierne bag det her forslag.
Det er det jo så ikke.
Det var heller ikke bare den gamle regering.
Det var sådan set Socialdemokraterne, der selv var med til det.
Kan ministeren ikke bare bekræfte den del?
Morten Bødskov (S), 2020-01-16:
Det er i øvrigt en forpligtelse, som Liberal Alliance har valgt ikke at tilslutte sig.
Det er også Liberal Alliance, som har stemt imod finansloven, og som har været med i en regering, hvor man har sagt, at afgifterne skulle hæves, og som nu fremsætter et forslag, som vil koste mellem 800 og 850 mio. kr., uden at anvise så meget som en krone i finansiering.
Vi har valgt den ansvarlige vej: Vi lytter til kommissionen, og på det grundlag træffer vi beslutning om, hvad der skal ske.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-16:
Jeg skal nok lade være med en anden gang at forsvare Socialdemokratiet og socialdemokratiske finansministre mod den yderste venstrefløjs paranoide tanker om konspirationer i forbindelse med salget af DONG.
Det kan jeg høre ikke falder i god jord.
Vi var i Liberal Alliance meget mere velvillige til at fjerne afgifter på biler generelt og på elbiler, end andre blå partier var.
Spørgsmålet var jo: Hvis regeringen ikke har planer om at hæve afgiften på elbiler i 2021, er det så ikke bedst for markedet at få det at vide?
Morten Bødskov (S), 2020-01-16:
Dem, der har fulgt lidt med i folketingsdebatten i dag, kan huske, at hr. Ole Birk Olesen stod heroppe for ikke så længe siden og beskyldte både Enhedslisten og Alternativet for at basere sig på bl.a. alverdens vrangforestillinger og konspirationsteorier, må man næsten forstå.
Nu tror jeg da, at hr. Ole Birk Olesen bliver ramt af en gigantisk boomerang i nakken, og den bliver endnu stærkere, hvis man ved, hvad det var, den borgerlige regering rent faktisk lavede.
Man lavede jo en indfasning, hvor afgiften på elbiler blev forhøjet.
Da var hr. Ole Birk Olesen transportminister.
Derfor synes jeg da, at hr. Ole Birk Olesen burde være rigtig glad for det, som regeringen gør: Vi sætter afgiften ned og fortsætter det lave niveau ind i 2020 og har sagt, at den kommission, som hr. Ole Birk Olesen selv har været med til at nedsætte, tager vi en drøftelse af her i efteråret med en ambition om, at vi skal have set på bilafgifterne.
Så synes jeg da trods alt også, at det bør gøre indtryk på en politiker som hr. Ole Birk Olesen, at det, som man her foreslår, koster mellem 800 og 850 mio. kr. at indfase.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-16:
Jeg sidder sådan og undrer mig over og er bekymret på vegne af markedet for elbiler i Danmark.
Jeg kunne næsten forestille mig, at regeringen har planer om, at der skal være højere afgift på elbiler i 2021 end i 2020.
For hvis regeringen ikke havde sådan en plan, og hvis regeringens hensigt var, at afgiften på elbiler i 2021 ikke skal være højere end afgiften på elbiler i 2020, så ville det være godt for Danmark at få det at vide nu. Det ville være godt for markedet at få at vide: Nej, nej, bare rolig, vi vil ikke hæve afgifterne for elbiler i 2021.
Jeg kan næsten ikke forestille mig anden grund til, at skatteministeren ikke vil give den besked, end at han ikke vil udelukke og måske endda planlægger med at hæve afgifterne på elbiler i 2021 i forhold til 2020.
Malte Larsen (S), 2020-01-16:
Mange tak.
Socialdemokratiet hilser intentionen om at få sat gang i vores grønne omstilling velkommen.
Transportsektoren er en vigtig del af den omstilling, og grønne biler er også vigtigt for at komme i mål med det.
Socialdemokratiet har med finansloven for i år medvirket til en endnu mere ambitiøs retning for bl.a. elbiler, end det her forslag er udtryk for.
De tidligere regler ville nemlig have ladet registreringsafgiften på disse biler stige fra 20 pct. i 2019 til 40 pct. i 2020.
Med finansloven er det i stedet aftalt at lade registreringsafgiften fortsætte på 20 pct. ind i 2020 samt at lade de eksisterende bundfradrag fortsætte.
Når det ikke gælder for 2021, skyldes det, at der som tidligere omtalt er nedsat en kommission for grøn omstilling af personbiler.
Kommissionen har til formål at levere anbefalinger til en strategi for udbredelse af lav- og nulemissionsbiler, herunder også afgiftstiltag.
Kommissionen kommer, som vi har hørt, efter planen med sine anbefalinger engang i løbet af året, så der kan forhandles justeringer af afgifterne sammen med finansloven for 2021.
Marie Bjerre (V), 2020-01-16:
Jeg er meget glad for, at Socialdemokratiet er enige i intentionen i det her beslutningsforslag, ligesom vi er rigtig glade for, at man med finansloven videreførte de lave afgifter på elbilerne.
Men når man nu er enige i intentionerne, er der også behov for handling, for vi risikerer, at markedet for elbilsalg går fuldstændig i stå.
Bilimportørerne bestiller allerede nu elbiler hjem til næste år, så derfor bliver vi nødt til at sikre noget ro på det, så elbilmarkedet ikke går i stå.
Og det er jo ikke kun os, der er bekymrede.
Dansk Elbil Alliance siger også, at de er bekymrede, og at de havde håbet på en afklaring allerede her i foråret.
Og derfor er man ikke glad for, at det bliver trukket ud.
Men så forstår jeg ikke, hvorfor man så ikke bare kan stemme for det her beslutningsforslag.
Kathrine Olldag (RV), 2020-01-16:
Nej, men jeg tror heller ikke, jeg brugte ordet garanti i min ordførertale.
Jeg mener, vi har den forståelse, at det netop er en hensigt, at vi viderefører det i 2021.
Og det stoler vi jo på.
Vi havde en glimrende drøftelse under finanslovsforhandlingerne, hvor den fælles forståelse blev grundlagt.
Marie Bjerre (V), 2020-01-16:
Tak for det, og tak for den fine ordførertale fra fru Kathrine Olldag.
Vi er rigtig glade for, i Venstre, at Radikale Venstre gerne vil være med til at sikre den grønne transport og også gerne vil have endnu højere ambitioner.
Og jeg kan så forstå, at fru Kathrine Olldag mener, at man i Radikale Venstre har fået en garanti for, at man også i 2021 sikrer en lav afgift for elbilerne, så man sikrer den grønne omstilling.
Men i finanslovsaftalen står der, at man kun har til hensigt at sikre de lave afgifter.
Det er vel ikke det samme som en garanti.
Kathrine Olldag (RV), 2020-01-16:
Tak for det.
Jeg vil gerne rose de borgerlige partier for i fælles front at fremsætte dette beslutningsforslag og hermed eftertrykkeligt synliggøre sig på den grønne dagsorden, som jo er en fælles dagsorden.
Klimaet er jo bedøvende ligeglad med partibogstaver.
Det være sagt kan jeg ikke lade være med at citere den afgående Obama, som efter at Trump var blevet valgt, blev spurgt, om han nu var bekymret for klimaet, og som helt stille og roligt svarede: Virkeligheden har det med at indhente os alle.
Det må med rystende tydelighed siges at være sket: 2019 var det næstvarmeste år nogen sinde, og forudsigelserne for 2020 lover endnu mere ekstremt vejr.
Vi har meget travlt med den grønne omstilling, som i øvrigt i sit omfang vil kunne sammenlignes med den industrielle revolution; det skal vi nok alle sammen indstille os på.
Derfor er vores ambitioner også højere end det, som dette forslag lægger op til, og vi forventer højere ambitioner fra alle partier, når bilkommissionens rapport kommer, og vi skal til at arbejde med den.
Det drøftede vi med regeringen og de øvrige støttepartier under finanslovsforhandlingerne, hvor vi fik den opfattelse, at vi allerede har en aftale om, at afgifterne ikke kommer til at stige, før det nye afgiftssystem er klar.
Det stoler vi på, så derfor vil vi ikke binde os til det her ellers udmærkede beslutningsforslag, og vi takker nej.
Der er nogle tekniske detaljer i det, som ministeren også har redegjort for, og som jo trækker i en forkert retning.
Og fordi vi egentlig allerede har bundet os til en forståelse, som vi har haft under finanslovsforhandlingerne, vil vi ikke binde os til det her også.
Malte Larsen (S), 2020-01-16:
Hvis jeg må gå et helt andet sted hen: Tidligere havde man en fantastisk ordning for nettoafregning af strøm fra solceller på tagene.
Så fik man lavet en ordning, der var så god, at det endte med at løbe løbsk og ingen kunne kontrollere det og ingen kunne betale den regning, der opstod.
Vi er nødt til at lave det her med respekt for, at der også er en regning, der skal betales.
Alene det forslag, som vi har set her, lægger jo op til, at man i 2021 skulle bruge et eller andet sted mellem 800 og 850 mio. kr., som ministeren også har sagt.
Vi kunne godt tænke os, at det skete på fast grund.
Marie Bjerre (V), 2020-01-16:
Det vil vi også gerne i Venstre.
Men problemet er jo bare, at de først kommer med nogle anbefalinger til sommer, og så kan vi først forhandle til efteråret.
Det duer jo ikke, når vi allerede nu bliver nødt til at vide, hvad reglerne bliver for 2021, for at sikre markedet.
Og hvis vi laver nogle stabile rammevilkår nu, hindrer det jo ikke, at vi laver noget andet senere.
Bilimportørerne bliver jo nødt til at kende reglerne for 2021 allerede nu.
Malte Larsen (S), 2020-01-16:
Jo, præcis, og derfor er det vel også helt i orden at vente på, at den kommission får lov til at komme med nogle udtalelser, der netop kommer til at give grundlag for at lave nogle ordentlige beslutninger og nogle sikre rammer.
Martin Geertsen (V), 2020-01-16:
Det er jeg jo fuldstændig enig med hr. Christian Juhl i.
Det skete jo, fordi der var en folkelig bevægelse derude.
Der var jo nogle organisationer, der pressede på via de sædvanlige kanaler.
Det gælder i forhold til både medier og vores almindelige parlamentariske kanaler herindtil.
Det trængte jo igennem.
Jeg kan bare være bekymret for, at man i virkeligheden lidt er ved at gøre sagen en bjørnetjeneste ved at lave sådan noget konformt, institutionaliseret, statsligt noget, som man bygger op, og hvor man siger, at huhej, hvor vil vi gerne gøre noget for demokratiet og for folkeliggørelsen af den politiske debat.
Jeg er helt enig i intentionerne, men jeg er bare bange for, at man her er ved at gøre sagen en bjørnetjeneste.
Christian Juhl (EL), 2020-01-16:
Jeg vil bestemt ikke tage æren for, at klimaet kom så højt på dagsordenen.
Jeg vil sige, at det sådan set skyldes vores klare ungdom.
Men jeg har da med interesse siddet og sådan prøvet at læse tilbage for at se, hvad forskellige partier har sagt, fordi jeg synes, det er spændende, at det kan ske så hurtigt.
Det er jo ret interessant, at sådan nogle ting kan ske via initiativer udefra, altså at det kunne banke hul igennem de her tykke mure.
Og det er jo ikke kun mine synspunkter.
Klimaet er i dag et fælles initiativ, som alle bakker op omkring, måske med et enkelt parti som undtagelse.
Martin Geertsen (V), 2020-01-16:
Jeg synes, at hr. Christian Juhl sådan lidt lægger til grund, at der er en politisk tonedøvhed herinde – altså for hr. Christian Juhls synspunkter.
Der er vel ikke noget officielt filter på.
Jeg synes jo, at kanalerne herind til skal være så åbne som overhovedet muligt.
Min bekymring – både sagt til hr. Uffe Elbæk og hr. Christian Juhl – kan jo være det der med, at når man institutionaliserer ting, så har ting det jo med at få en form, som i virkeligheden måske er med til at forhindre, at man påvirker på andre måder end lige præcis igennem den institutionaliserede form, som man så har valgt at stille op her.
Jeg tror sådan set, at uanset om man har borgerting eller ikke har borgerting, så var den klimadagsorden, der jo er blevet pushet gennem alle mulige forskellige kanaler, jo på et tidspunkt nok nået herind alligevel, mon ikke?
Christian Juhl (EL), 2020-01-16:
Venstres ordfører kan se på den udvikling, vi har haft.
Vi kan bare tænke 13 måneder tilbage.
Da var der i det her Folketing en meget, meget stor protest imod Alternativets og Enhedslistens forslag omkring klimaindsats.
Så kom der en valgkamp, hvor vi havde en vældig debat, plus at der ude i verden var en kæmpe debat om klima.
Og der kom en erkendelse.
Det gik jo med en kæmpe hastighed.
Normalt ville det jo tage år at komme til den fælles erkendelse, at klimaet var et problem.
Tænk, hvis vi systematisk havde haft de debatter for 10 år siden og mere alvorligt havde inspireret til, at sådan nogle debatter kom i gang på forskellige områder.
Der findes også problemer, der stadig væk presser sig på, som vi negligerer.
Der ligger nogle muligheder i at give flere rum til den demokratiske debat og også udviklingen af politik.
Martin Geertsen (V), 2020-01-16:
Altså, jeg kan bare være en lille smule bekymret for, som jeg sagde før, at man her lægger sig fast på én model, og så konkluderer man: Nå, men det er så sådan set den måde, vi lader os påvirke på; det er et borgerting.
Altså, jeg kan være en lille smule bekymret for, at den der institutionalisering i virkeligheden er kontraproduktiv i forhold til det, Uffe Elbæk gerne vil, nemlig at fremme den, om jeg så må sige folkelige påvirkning af det politiske system, som vi jo er enige om skal ske.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-16:
Vi har selvfølgelig kigget ud i Europa og på de lande, som har gjort forsøg med det, og som også har indført det.
Og alle steder er der gode erfaringer.
Altså, man har set i Irland, at borgertinget dér har været i stand til at flytte den politiske dagsorden, og i en helt konkret sag endte det med, at man tillod abort, som ellers af gode grunde var en meget, meget følsom sag, fordi det er et katolsk samfund.
Jeg vil sige, at den form for politiske debatter, et borgerting kan have, kan være med til at tage nogle spørgsmål op, som det er meget svært for os – i det her tilfælde det repræsentative demokrati, i det her rum – at tage.
Martin Geertsen (V), 2020-01-16:
Det kan jeg sådan set sagtens se, og der er vel i virkeligheden ikke noget, der i dag om jeg så må sige stiller sig hindrende i vejen for den kommunikation mellem borgerne i det her land og så os som folkevalgte.
Jeg kunne jo i virkeligheden være nervøs for, at man laver en for snæver kanal her, ikke?
Altså, for vi har jo sådan set allerede pluralismen.
Vi bliver jo påvirket dagligt.
Jeg holder tonsvis af møder.
Vil sådan et borgerting så måske i virkeligheden få overhånd i forhold til resten af det pluralistiske system, hvor vi så at sige bliver påvirket på alle mulige ledder og kanter og fra alle mulige organisationer og enkeltpersoner?
Hvilken status skal sådan et borgerting have i forhold til resten af det pluralistiske samfund?
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-16:
Tak for det, formand.
Skal vi have et borgerting i Danmark?
Jeg vil gerne sige tak til Alternativet for at fremsætte det her forslag.
Da jeg læste det, satte jeg mig ned og tænke over, hvad det egentlig er, vi kan i dag med vores demokrati, og hvad det er, vi gør som politikere.
Vi har jo utrolig mange muligheder for at være i dialog med borgerne.
Der er jo allerede blevet nævnt høringer om lovforslag, hvor man hører relevante parter.
Jeg har det personligt sådan, at noget af det bedste, jeg ved, faktisk er at læse høringssvar.
For der kommer rigtig mange guldkorn, og der kommer rigtig mange ting, hvor man tænker, at hov, det har vi ikke været opmærksomme på, men nu er der et høringssvar, hvori der måske kan være nogle bekymringer, som giver os anledning til at stille opfølgende spørgsmål.
Det er også nævnt, at borgerne selv kan samle underskrifter og fremsætte forslag.
Men derudover går jeg ud fra, at alle herinde jo har et hav af møder med alle mulige organisationer, enkeltpersoner, grupper.
Der er også mulighed for at have en mailkorrespondance og telefonisk kontakt.
Og vi kan sætte nogle ting op her på Christiansborg, altså lave nogle høringer, hvor man også kan inddrage borgerne.
Og ikke nok med det, for ude i vores kommunalbestyrelser har vi jo samme princip, men lokalpolitisk.
Jeg tror, at vi alle sammen godt kender følelsen af, at hvis man er ved at lukke en skole, så skal vi nok høre fra borgerne.
Og borgerne skal også nok selv sørge for at blive inddraget i de sager, som de finder interessante.
Så egentlig tænker jeg lidt, at forslaget måske er en lille smule overflødigt, ikke negativt sagt, men jeg tror – det må Alternativet jo bekræfte eller afkræfte – at de intentioner, som Alternativet har, sådan set allerede er muligheder, vi har i dag.
De er så bare spredt ud, hvor Alternativet så nok mere ønsker at samle det i en eller anden kasse.
Der kan jeg godt dele Venstres ordførers bekymring om, om det så bliver sådan en overmyndighed, som kommer til at skubbe nogle af de andre gode demokratiske processer ud.
Så er der en ting, jeg også vil nævne, og det er noget, der ikke bliver brugt så meget i dag, men som vi kunne gøre bedre brug af, nemlig lokale folkeafstemninger, som er vejledende.
Når man skal beslutte noget, som betyder rigtig meget for lokalsamfundet, så kunne man jo godt sende det ud til en lokal folkeafstemning for ligesom at vejre, hvor borgerne er henne i det her spørgsmål.
Der ved vi fra bl.a. Schweiz, at når man har den proces med lokale folkeafstemninger – de har selvfølgelig et andet system, end vi har – så bliver borgerne af sig selv virkelig meget inddraget og går rigtig meget op i det og bliver også fagligt klædt på, så det ikke bare kun handler om holdninger, men de sætter sig faktisk også ind i materialet og klæder sig selv på til at tage en god beslutning.
Vi siger tak for, at I har givet os anledning til at reflektere over det her.
Det er rigtig vigtigt for os som politikere hele tiden at reflektere over, hvor demokratiske vi er, og om vi kan blive bedre.
Men som vi ser det, er mulighederne der allerede i dag, så vi takker pænt nej tak.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-16:
Tak for ordene fra Venstres ordfører.
Altså, jeg hører, at ordføreren også er optaget af, hvordan vi kan udvikle demokratiet, hvordan vi kan udvikle partidemokratiet, men også hvordan vi i det hele taget får en bedre dialog med borgerne.
Det, der bare igen og igen undrer mig, når vi tager de her debatter, er, at man siger: Det her kan nærmest være en trussel, i forhold til om vi er i gang med at overstatsliggøre de demokratiske processer.
Det handler jo på den ene side om at stå op for det repræsentative demokrati, som vi kender det i dag – jeg har en enorm respekt for det arbejde, der foregår her i Folketinget – og på den anden side om, hvordan vi kan blive ved med at ilte det demokratiske system.
Hvordan bliver vi ved med at udvikle det?
Og det er nogle andre typer demokratiske processer, der er, når man laver et borgerting, hvor borgerne ikke er repræsenteret som partimedlemmer eller har andre særinteresser, men er repræsenteret ved sig selv, og hvor man søger konsensus.
Og det, der er mit spørgsmål til ordføreren, er: Kan ordføreren se den kvalitetsforskel eller i hvert fald den indholdsmæssige forskel, der er mellem det repræsentative demokrati, med styrkerne i det, og så det, at borgere kommer og finder fælles løsninger, som de kan anbefale os herinde?