Benny Engelbrecht (S), 2021-02-11:
Tak for ordet.
Vi behandler nu beslutningsforslag B 104, som pålægger regeringen inden udgangen af juni 2021 at udarbejde en national strategi, der skal sikre effektiv bekæmpelse af trafikstøj langs det statslige vejnet.
Indledningsvis vil jeg gerne have lov til at sige, at jeg sætter stor pris på, at forslaget er blevet fremsat, så vi har mulighed for at drøfte det i salen i dag.
Årsagen hertil er, at de eksisterende støjudfordringer – som der også lidt er i salen, tror jeg – fra trafikken er til gene for mange danskere.
Der findes således i dag omkring 115.000 boliger langs statsvejnettet i Danmark, der påvirkes med en støjbelastning, som overstiger Miljøstyrelsens vejledende grænseværdi for vejstøj på 58 dB. Tallene skal tages meget alvorligt, idet støj kan være en stressfaktor, som øger risikoen for negative helbredsmæssige effekter.
Geneomkostningerne og sundhedsomkostningerne som følge af støj fra statsvejnettet løber samlet op i omegnen af 630 mio. kr. årligt.
Og konklusionen er derfor klar: Støj er et væsentligt samfundsproblem, og det er helt afgørende, at vi bliver bedre til at håndtere udfordringerne hermed.
Den væsentligste indsats på støjområdet sker i dag gennem Vejdirektoratets støjhandlingsplaner, og planerne udarbejdes, som følge af at Vejdirektoratet hvert 5. år gennemfører en omfattende kortlægning af vejstøj langs med statsvejnettet.
Den nuværende støjhandlingsplan gælder for perioden 2018-2023, og når denne udløber, vil den blive erstattet af en ny opdateret plan.
I den nuværende støjhandlingsplan er der identificeret omkring 120 særlig støjbelastede boligområder, som Vejdirektoratet har vurderet at der bør arbejdes videre med.
Prioriteringen er grundlæggende sket ud fra, hvor der kan opnås mest støjreduktion for pengene.
Dette skal vi selvfølgelig afsætte midler til, ligesom vi skal afsætte midler til, at projekterne herefter kan igangsættes og realiseres.
Som I ved, er det min klare ambition at indgå en bred aftale om de fremtidige investeringer i infrastruktur, hvor klima- og miljøhensyn i langt højere grad tænkes ind.
Det indebærer naturligvis også, at vi under de kommende forhandlinger skal drøfte investeringer på netop støjområdet.
Og derfor er jeg også godt tilfreds med, at dette beslutningsforslag sætter fokus på lige præcis støjudfordringerne.
Det lover efter min mening godt for mit håb om at kunne indgå en bred aftale, hvor dette også indgår.
Jeg har noteret mig, at det fremgår af bemærkningerne til beslutningsforslaget, at det er forslagsstillernes forventning, at de kommende infrastrukturforhandlinger resulterer i midler til en ambitiøs støjbekæmpelsespulje.
Det er jeg meget enig i.
Som før nævnt skal vi selvfølgelig kunne handle og følge op på Vejdirektoratets omfattende støjhandlingsplan.
Jeg mener dog ikke, at en støjbekæmpelsespulje bør stå alene; støjbekæmpelse bør derimod have et bredere sigte i planen og have flere forskellige fokusområder, så indsatsen mod støj fra trafikken kan blive mere helhedsorienteret.
En markant pulje til igangsætning og realisering af en lang række støjreducerende projekter bør derfor suppleres med nye måder at tænke støjreduktioner ind i arbejdet med infrastruktur.
Fra regeringens side er der således lagt op til, at en samlet vision for støjbekæmpelse skal indgå i en kommende grøn mobilitetsplan, som netop skal kunne rumme grøn og miljøvenlig nytænkning på transportområdet.
Min tilgang til selve beslutningsforslaget må derfor være, at vi ikke skal nøjes med at planlægge en selvstændig strategi på støjområdet, men at denne skal integreres i den grønne mobilitetsplan, hvor tilhørende konkrete investeringer kan bidrage til at løfte indsatsen til et nyt niveau.
Derfor ser jeg også frem til de forhandlinger, og jeg er sikker på, at vi kan lande en god aftale, som tilgodeser et stort antal støjplagede borgere rundtomkring i hele landet.
Og på den baggrund kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.