runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2024-04-12:
Vi støtter det her forslag, fordi det jo helt overordnet er en lempelse af erhvervsordningerne for international arbejdskraft.
Det kan vi alt sammen støtte.
Så har jeg jo fulgt debatten om kravene i forhold til en bankkonto, altså det, at man fjerner kravet i nogle ordninger og lemper kravet i de resterende ordninger.
Jeg har også selv modtaget den mail fra 3F, som jeg kan høre mange ordfører referere til.
Det er jo ikke, fordi det ikke gør indtryk på mig, som måske kommer fra et af de partier, som er allerstørst tilhænger af international arbejdskraft.
Det er da trist, hvis vi mister et vigtigt redskab til at afsløre dumping, og jeg tror, vi kaldte det løntyveri.
Dengang jeg sad som landbrugsordfører, var jeg meget optaget af landbrugsmedarbejdernes arbejdsvilkår, og jeg bliver bestemt lige så indigneret, når jeg hører de her historier fra SF og Enhedslisten, som især er dem, som har nævnt problemstillingen i dag.
For der sidder også en masse samvittighedsfulde, ordentlige virksomhedsledere derude, som har desperat brug for international arbejdskraft for at kunne løse deres opgaver, og dem vil vi også gerne tage hensyn til.
Det her med krav om en dansk bankkonto er også en diskussion, vi har haft inden for andre dele af udlændingeloven.
Så for os er der jo en eller anden balance her.
Vi vil gerne gøre det nemmere for arbejdstagere og for arbejdsgivere at rekruttere international arbejdskraft, for det er en stor udfordring, ikke bare for den enkelte virksomhed, men jo en stor udfordring for os som samfund.
Vi bliver jo også rigere, når danske virksomheder bliver rigere – så giver det et afkast til os, og det er det, vi bl.a. bruger til at drive vores velfærdssamfund.
Men det er klart, at når jeg hører de meget engagerede indlæg i dag, tænker jeg da også: Hvad kan vi gøre mere for så at afsløre dem, som snyder systemet?
For dem har jeg akkurat samme interesse i at ramme og afsløre og straffe.
Men det er jo på en eller anden måde lidt den samme problemstilling, der går igen på rigtig mange områder, altså om det er de få, der skal forme præmissen for de mange.
Der vi nok tilbøjelige til at tro, at langt, langt de fleste arbejdstagere og arbejdsgivere, der bruger de her ordninger, gør det samvittighedsfuldt og ordentligt, og dem vil vi gerne skabe mindre bureaukrati for.
Men kan vi så på andre måder skærpe mulighederne for kontrol og øge straffen for at være nogle samvittighedsløse – det ord vil jeg ikke sige.
Det synes jeg da kun at vi skal kigge på.
Med de ord og det moralske forbehold og dog fulde tilslutning til lovforslaget kan jeg meddele, at vi støtter lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-12:
Jeg kunne godt lide fru Zenia Stampes sådan reflekterende tilgang til det, og at der alligevel var noget måske, man hos De Radikale kunne overveje at kunne lægge ind.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge, hvad fru Zenia Stampe sådan umiddelbart tænker om de to ændringsforslag, som jeg allerede har annonceret fra talerstolen i dag?
Det ene er, at man fjerner den udvidelse, man lægger op til i tidsfristen for at oprette en dansk bankkonto fra 90 til 180 dage.
Og det andet er, at udlændinge, der ansættes inden for risikobrancher stadig skal have lønnen udbetalt på en dansk bankkonto – altså de risikobrancher, jeg før har nævnt.
Det er helt oplagt bygge- og anlægsbranchen, landbrug, skovbrug og gartneri, rengøring, hotel og restauration samt transportområdet.
Altså, hvis nu De Radikale vil forsøge at reflektere over, at det måske ikke er godt, hvis man bare fjerner det, men så kunne man måske begrænse skadevirkningerne ved de her to ændringsforslag, som SF kommer til at stille.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-12:
Det tror jeg ikke vil ligge i særlig god tråd med, hvad vi i øvrigt plejer at mene og melde ud på de her områder.
Nu er jeg også en af de sidste i rækkefølgen, så derfor kan man vælge den reflekterende tilgang, hvor man rent faktisk lytter til, hvad der bliver sagt.
Jeg tror ikke, vi kan støtte de ændringsforslag.
Jeg tror måske, der var nogle, der havde et par tal med op, i forhold til hvor stor en gruppe det er, som man vurderer misbruger de her regler.
Der er også en eller anden proportionalitet der.
Selv om dem, der misbruger, måske gør sig skyldige i et meget, meget groft misbrug, som man har lyst til at straffe meget hårdt, så vil det stadig væk være ude af proportioner, hvis man så gør det til et argument for større bureaukrati, der rammer alle.
Og der kender jeg altså ikke helt proportionerne, altså hvor mange det er, der udnytter de her ting selv, i de her højrisikoområder?
Men jeg vil da bestemt se på det, og der er ikke noget af det, som hverken SF eller Enhedslisten har sagt i dag, som jeg har grund til at betvivle.
Det er måske bare lige balancen, i forhold til hvad proportionerne er, men problemstillingen er reel.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-12:
Det kan selvfølgelig godt være, at der dermed kan være et unødigt overlap af interesser her.
Men jeg kan alligevel godt høre fru Zenia Stampes holdning til, at der jo er mange danske firmaer, som får det sværere i den unfair konkurrence om ordrer, fordi der bliver snydt på vægten af udenlandske firmaer.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-12:
Det sidste forstod jeg faktisk ikke helt, altså at udenlandske firmaer skulle snyde på vægten i forhold til danske, og hvordan de her regler så skulle spille ind i forhold til det.
Det må jeg så få en forklaring på efterfølgende.
I forhold til Dansk Industri eller arbejdsgivere har jeg altid haft det sådan, at grunden til, at vi er glade for virksomheder, er, at de bidrager til vores samfund; det er dem, der er med til at finansiere det her velfærdssamfund, som vi elsker, lige så højt som I gør.
Det er motivationen, det er ikke på grund af venskaber eller særlige sympatier, men fordi det er grundlaget for alt, hvad vi laver herinde.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-12:
Tak for det.
Jeg vil gerne gå mere ned ad sporet med de samvittighedsfulde arbejdsgivere.
Hvis man helt ærligt er en samvittighedsfuld arbejdsgiver, vil man med stolthed sikre, at de udenlandske ansatte får en dansk bankkonto, fordi man vil vide, at det er med til at sikre en beskyttelse af de mennesker, der bliver udnyttet for mange, mange tusinde, altså hundredtusinde af kroner i løn.
I forbindelse med Storstrømsbroen var det 10 mio. kr.
I den helt grove ende er der også menneskehandel.
Det er ikke bare noget, jeg siger; det er Center mod Menneskehandel.
Vi har svarene på udvalgsspørgsmål fra ministeren selv.
Der vil jeg gerne spørge: Der er jo ikke noget krav om cpr-registrering eller MitID, når det er en udenlandsk bankkonto, så hvordan vil Radikale Venstre sikre sig imod det problem, vi har set, hvor det er en tredjemand, der styrer bankkontoen?
Altså, hvordan vil man sikre sig mod menneskehandel og snyd?
Zenia Stampe (RV), 2024-04-12:
Det er jeg på ingen måde ekspert i.
Det har jeg tillid til at regeringen må have et rigtig godt svar på, når de fremsætter det her forslag.
Men når ordføreren nævner de her meget, meget grelle eksempler med menneskehandel og snyd for mange millioner, hænger det ikke helt sammen for mig, at det skulle være kravet om en bankkonto, der er det springende punkt dér.
Det syntes jeg så også jeg hørte fru Victoria Velasquez nævne i sin ordførertale, nemlig en forargelse over, at regeringen kommer med den her lempelse uden så at komme med nogle supplerende redskaber eller værktøjer til at afsløre den her svindel.
Det synes jeg er et interessant spor, for kan man gøre det, at man både lemper bureaukratiet, men også øger indsatsen i forhold til at afsløre den form for misbrug, som jo er så grov, at det for mig også virker en lillebitte smule uforståeligt, hvis det lige præcis er kravet om en bankkonto, som det står og falder med?
Det er det jo så alligevel ikke, for det har så alligevel eksisteret, selv om der var et krav om en dansk bankkonto.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-12:
Jeg er helt med på, at vi har sådan nogle kollegiale ordninger, hvor man, når nogen træder ind som vikar på et område, som man ikke er ordfører på, går man til hinanden med blide strygninger langs ryggen.
Jeg vil alligevel spørge ind til hr. Kim Edberg Andersens holdning til det her med, at man på en og samme tid i Danmarksdemokraterne kan være overdreven kritisk over for udlændinge i Danmark, men når det kommer til muligheden for at åbne døren for underbetalt arbejdskraft, har piben da tydeligvis en helt anden lyd.
Jeg forventer ikke nogen særlig interesse eller omsorg for danske lønmodtagere, men er hr. Kim Edberg Andersen ikke nervøs for, hvad det betyder for konkurrencen mellem virksomhederne, at nogle virksomheder kan klare sig bedre i en unfair konkurrence over for gode, seriøse danske firmaer?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-12:
Tak for ordet, formand.
Det er ikke, fordi jeg ikke har stået på talerstolen før på det her område, men i dag er jeg vikar og har tænkt mig at læse talen op.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, består af tre hovedpunkter.
For det første indeholder det et forslag om at øge fleksibiliteten på fasttrackordningens korttidsspor.
Dette muliggør forlængelsen af et igangværende ophold, så virksomheder ikke føler sig tvunget til at søge om de maksimale 90 dage.
I stedet vil virksomheder nu have mulighed for at forlænge opholdet efter fasttrackordningens korttidsspor, hvis et job eller en opgave trækker ud.
For det andet, som det også tidligere er blevet fortalt, indeholder forslaget et forslag om at udvide jobskiftereglen, således at det bliver nemmere for en arbejdstager at skifte fra én erhvervsordning til en anden uden at skifte job eller arbejdsgiver.
For det tredje indeholder ordningen, som vi har nævnt før, en mulighed for helt at afskaffe bankkontokravet for visse erhvervsordninger, mens det lempes for andre.
Det her lovforslag har til formål at gøre det lettere og mere fleksibelt at rekruttere udenlandsk arbejdskraft for danske virksomheder gennem eksisterende erhvervsordninger.
Det er noget, som vi i Danmarksdemokraterne sådan helt generelt støtter.
For i Danmarksdemokraterne mener vi, at Danmark skal være åbent for højtkvalificeret arbejdskraft fra udlandet, så længe vi mangler hænder på det danske arbejdsmarked.
Derfor mener vi i Danmarksdemokraterne, at de skal rejse hjem igen, når de ikke længere er i beskæftigelse eller har opholds- og arbejdstilladelse i Danmark, hvilket jo sådan helt generelt også er tilfældet i dag.
Danmark skal ikke være et socialkontor.
Det er den primære begrundelse, i forhold til at vi også i fremtiden sikrer os, at folk, der ikke har arbejds- eller opholdstilladelse, forlader landet igen.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at danske virksomheder skal have mulighed for at ansætte højtkvalificeret arbejdskraft ud fra fair og rimelige regler, så på den baggrund kan jeg meddele, at Danmarksdemokraterne støtter forslaget.
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-12:
Vores retsordfører, Mai Mercado, kan desværre ikke være her i dag, så på vegne af hende vil jeg gerne læse den konservative ordførertale op.
EU's regler fra 2002 sætter en række grænser for, i hvilket omfang teleudbyderne må logge oplysninger, og direktivet har været genstand for en række sager ved EU-Domstolen.
Senest har EU-Domstolens dom af 5. april 2022 nu ført til, at de gældende regler og bestemmelser i den danske retsplejelov vedrørende hastesikring og udlevering af trafik- og lokaliseringsdata skal bringes i overensstemmelse med EU-retten.
Det betyder konkret, at hvor man tidligere i forbindelse med opklaringen af grov kriminalitet kunne indhente data fra logning, så er der nu mere håndfaste regler, og det betyder, at strafferammen skal være på 3 år, eller at forbrydelsen skal true landets sikkerhed og dermed være at finde i straffelovens kapitel 12 eller 13.
Således er hverken voldtægt eller grov vold nu længere at finde blandt de forbrydelser, hvor man kan bruge logningsdata.
For lovforslaget betyder jo, at der nu er typer af grov og voldsom kriminalitet, der bliver sværere for politiet at opklare.
Som et ansvarligt parti kommer vi til at være med til at bringe dansk lovgivning i overensstemmelse med EU-retten, og derfor stemmer vi for lovforslaget, også selv om vi ikke er begejstrede for det.
Peter Kofod (DF), 2024-04-12:
Tak for det.
Ordføreren nævner, at Det Konservative Folkeparti opfatter sig selv som et ansvarligt politisk parti.
Hvori består det ansvarlige i, at man svækker politiets muligheder for at opklare noget af den groveste kriminalitet i vores samfund?
Hvor er det ansvarlige i at vende bedetæppet så meget mod EU-Domstolen, at det, man er sat i verden for som et konservativt lov- og ordenparti, bare er noget, man vifter væk?
Hvori er det ansvarlige?
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-12:
Det ansvarlige er, at vi først og fremmest har kæmpet imod det i den udstrækning, som vi har kunnet – således gennem flere ministre, således gennem flere perioder – og vi mener ikke, at det her punkt vil være nok til ikke at lave en standardisering i forhold til EU-retten; der vægter det højere.
Peter Kofod (DF), 2024-04-12:
Så hvis det ikke er voldtægt, hvad er det så?
Hvad skulle der så til, for at De Konservative røg helt op af stolen og sagde, at nu er vi nået et niveau, hvor EU kan ryge og rejse?
: Hop i havnen, der er et flertal i Folketinget, der ønsker noget andet?
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-12:
Vi har jo ikke sagt, at vi er begejstrede for det her forslag.
Det har jeg også tydeligt sagt både i talen og blandt ministrene.
Som et samlet hele bliver det den konservative beslutning, at vi kommer til at stemme for det.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-12:
Jeg kunne ret kortfattet bare understrege vores opbakning til lovforslaget, som jo er en styrkelse af retssikkerheden.
Det synes vi er fornuftigt.
Vi synes selvfølgelig også, at det giver sig selv, at vi retter os efter EU-Domstolen.
En domstol kræver, at der er en ret, at der er noget lovgivning, og hvis der er en domstol, der mener, at man ikke har rettet sig efter den, så må man jo rette sig ind.
Så ved jeg godt, at Dansk Folkeparti, vel efterhånden som det eneste parti i Folketinget, er imod, nej, måske ikke ligefrem imod EU, men måske alligevel mener, at EU og EU-lovgivning fylder for meget, og det er jo en helt ærlig sag.
Men hvis man som os og i øvrigt også flertallet af Folketinget tror på EU, også et EU, der tør lovgive, er det jo meget naturligt, at der også er en domstol, som indimellem kommer med domme, som man så må rette sig efter.
Nu har jeg hørt flere ordførere sige, at man bakker op om EU, man bakker op om international retsorden, og derfor må man rette ind, men som beklager sig lidt over, at EU-Domstolen alligevel fylder for meget eller går for langt.
Jeg synes egentlig ikke, det plejer være en debat, vi har så meget i forhold til EU-Domstolen, men mere i forhold til menneskerettighederne og den domstol, der dømmer der.
Jeg synes egentlig ikke, jeg er vant til at høre det i så høj grad i forbindelse med EU-Domstolen.
Jeg ved ikke, om det er, fordi der er nogen, der blander nogle ting sammen her, eller hvad det er.
Men under alle omstændigheder er det hele to ting, vi godt kan bakke op om, nemlig en stærkere retssikkerhed for danskerne mod overvågning.
Husk lige, at det er det, det handler om.
Det handler om beskyttelse af den enkelte borger mod overvågning.
Og så handler det som nr. 2 om at rette ind efter en dom, der dømmer ud fra lovgivning, som vi selv er med til at fastsætte i EU.
Så vi støtter forslaget.
Peter Kofod (DF), 2024-04-12:
Tak for det.
Og det er bare en kort bemærkning.
Radikale Venstre er jo med, må man sige, relativt få mandater i Folketingssalen lykkedes med at få stort set hele Folketinget, minus Dansk Folkeparti og måske enkelte andre, med på en lovgivning, som jeg ikke tror der findes flertal for i den danske befolkning, og som jeg ikke tror der ville findes flertal for i Folketinget, hvis ikke EU gennemtvang det.
Så jeg er bare dybt imponeret.
Jeg ville drømme om, at Dansk Folkeparti en eller anden dag ville være lige så dygtige til med ganske få mandater at få alle andre med; en flertalsregering, sågar oppositionen til højre, selv Liberal Alliance og De Konservative, bøjer nakken for EU-Domstolen for at være med i det gode selskab.
Tænk, hvis vi kunne opnå det en dag i Dansk Folkeparti.
Det er det, Radikale Venstre har opnået, og jeg vil bare sige, at det er forbilledet for os at have så stor indflydelse pr. mandat.
Så tillykke med det.
Men jeg håber da også, at der er nogle af min kollegaer herinde, der lytter efter og tænker, om det virkelig skal være sådan, at Radikale Venstre og EU-Domstolen svinger taktstokken i det her land.
Det bryder vi os ikke om.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-12:
Måske skulle jeg bare nøjes med at sige tak og så gå tilbage på mit kontor og klippe den bid ud og lægge det op på Facebook og sige, at hvis I stemmer på Radikale Venstre, får I virkelig noget ud af jeres stemme og jeres mandat.
Men jeg vil jo så bare komplimentere den anden vej.
For jeg oplever jo ofte i de her debatter – og det bliver meget ærligt her; jeg ved ikke, om det tjener til min fordel at sige det – at Dansk Folkeparti med sine meget få mandater har meget stor retorisk medvind.
Jeg oplever, at der er mange partier, der langt hen ad vejen erklærer sig enige med Dansk Folkeparti og beklager, at man ikke kan følge Dansk Folkepartis indstilling, fordi man, ja, ender med at gå med os.
Derfor kan man jo sige, at ved den endelige politik, altså afstemningerne, er det rigtigt, at flertallet følger os.
Men Dansk Folkeparti kan rose sig selv for, at retorisk følger flertallet tit efter Dansk Folkeparti, også selv om Dansk Folkeparti har ganske få mandater.
Så jeg spejler og giver kompliment tilbage.
Peter Kofod (DF), 2024-04-12:
Tak for det.
Det er jo en helt vild dag: Jeg roser fru Zenia Stampe, og fru Zenia Stampe roser den anden vej.
Men noget havde hun ret i sin tale, nemlig at når partierne står på den her talerstol eller ude på ølkasserne i vælgerforeningerne, så er det ofte sådan, at de retorisk er enormt enige med Dansk Folkeparti, og når vi så kommer ind i den her sal og skal stemme, så er de enige med det Radikale Venstre.
Det er da et paradoks.
Så er man villig til at lægge stemmer til et lovforslag som det her, der tager sit klare udgangspunkt i underkastelse for EU-Domstolen, underkastelse for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Det synes jeg er forkert.
Vi stemmer for noget, hvis vi synes, det er det rigtige for Danmark og det rigtige for danskerne.
Og så står vi på mål for de beslutninger, vi træffer, ude blandt befolkningen.
Men det må være sådan, at vi siger det, vi mener, og at vi efterfølgende går ind og stemmer efter det.
Derfor kan jeg meddele, at Dansk Folkeparti ikke kommer til at støtte det her forslag.
Tak for ordet, formand.
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-12:
Det her lovforslag har til formål at tilpasse de danske logningsregler til EU-Domstolens dom fra april 2022.
Allerede i dag administrerer politiet i overensstemmelse med EU-Domstolens praksis, men med lovforslaget sørger vi for, at man også kan læse det i loven.
Så jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg gerne havde set, at EU-Domstolen var kommet til andet resultat.
Dommen fra april 2022 handler om den trafik og lokaliseringsdata, som teleudbyderne er pålagt at opbevare generelt og udifferentieret, og om, hvorvidt de her oplysninger må udleveres til brug for politiets arbejde med at opklare forbrydelser.
De må således ikke udleveres til brug for opklaring af anden kriminalitet såsom røveri og voldtægt.
Den praksis fra EU-Domstolen medfører alt andet lige, at det kan blive sværere for politiet at opklare grove forbrydelser, og det synes jeg som justitsminister naturligvis er ærgerligt.
Lovforslaget indeholder også et forslag om at ændre reglerne om genoptagelse af straffesager.
Forslaget fastslår i vidt omfang, hvad der allerede gælder i dag, nemlig at man kan få genoptaget sin straffesag for at efterleve en dom fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Nogle vil måske kende sagen om journalisten Jens Olaf Jersild, der sammen med en kollega blev dømt for at overtræde straffelovens racismeparagraf.
Straffesagen mod dem blev senere genoptaget, da Menneskerettighedsdomstolen slog fast, at domfældelsen krænkede konventionens artikel 10 om retten til ytringsfrihed.
Med lovforslaget vil sådan en sag kunne genoptages, uanset om den domfældte vil medvirke eller ej, når genoptagelse sker med henblik på at efterleve en dom fra Menneskerettighedsdomstolen.
Med de bemærkninger vil jeg endnu en gang gerne takke ordførerne for de forskellige indlæg.
Jeg ser frem til den videre behandling her i Folketinget, og jeg står naturligvis til rådighed for at besvare de spørgsmål, der måtte opstå i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Peter Kofod (DF), 2024-04-12:
Det er jo egentlig rimelig vildt, at vi sådan en fredag morgen står og behandler et lovforslag i Folketinget, hvor landets justitsminister siger, at det her jo kan have en negativ konsekvens for politiet i sager, hvor man efterforsker røveri eller voldtægt.
Det er de eksempler, som Justitsministeriet har givet.
Det, jeg gerne vil høre, er, hvad regeringen vil gøre for at ændre det her.
For det eneste, der er skrevet i sten, som ikke kan ændres, er vel de tavler, som Moses hev med ned fra bjerget. Alt andet er jo menneskeskabt og må kunne ændres, og nu har vi jo i det her land i umindelige tider talt om, at vi har brug for at gøre noget ved de her ting, som filtrer os ind i alt muligt, som et flertal af os dybest set ikke har lyst til.
Altså, jeg tror da ikke på, at der har været stående klapsalver i det socialdemokratiske gruppeværelse, da man har fremlagt det her.
Jeg kender kollegaerne godt nok til at vide, at sådan er det jo ikke.
Så hvad vil justitsministeren gøre for at filtre os ud af det her?
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-12:
For det første vil jeg erklære mig fuldstændig enig i det, som hr. Peter Kofod siger: Det er kun stentavlerne, som Moses bar ned fra bjerget – hvis man ellers kan finde dem – som man ikke kan ændre; ellers kan enhver anden politisk virkelighed jo ad åre ændres.
Det er derfor, vi er her, og det er jo også derfor, at jeg selv i regi af rådsmøderne, i hvert fald der, hvor Danmark ikke sidder udenfor på grund af retsforbeholdet, arbejder målrettet for, at vi i fællesskab i Europa udstyrer vores myndigheder og politi med de bedst tænkelige værktøjer til at kunne bekæmpe den grænseoverskridende kriminalitet, der er.
Men det er nu engang også en del af vilkåret.
Når vi har tilsluttet os, at vi skal være en del af Den Europæiske Union – det mener vi jo i hvert fald fra regeringens side som helhed og også fra mit eget partis side, altså fra Socialdemokratiets side – så er vi jo selvfølgelig også underlagt de spilleregler, der gælder dér, og der har man så en domstol til at fortolke de regler, der er skabt i fællesskab, og nogle gange påvirker det jo så, hvad vi ellers gerne ville gøre nationalt, i en negativ retning.
Peter Kofod (DF), 2024-04-12:
Der er en anden ting ved det her lovforslag, og det er, at der er enormt meget teknik i det.
Derfor vil jeg spørge justitsministeren, om det ville være muligt at gennemføre et møde, hvor de ordførere i Folketinget, der eventuelt kunne have interesse for det, ville kunne komme over i Justitsministeriet og få en mere sådan detaljeret gennemgang fra de embedsmænd, der har været med til at skrive det.
Er det en mulighed?
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-12:
Det synes jeg er et meget, meget nobelt ønske, og vi stiller os meget gerne til rådighed for en sådan teknisk gennemgang og vil gerne invitere de partier, der måtte have interesse for det.