runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2020-11-19:
Jeg beklager, at ordføreren synes, det er en stråmand.
Men man har jo ikke gjort noget ved det fra partiets side.
Fra ordførerens partis side har man jo ikke håndteret det her problem.
Vi ved, at det er et faktum.
Det har været i pressen, flere af os har kendskab til flere sager, hvor det her har været et problem.
Og man har ikke reageret på det.
Det er derfor, at jeg tænker: Er man ikke nervøs for det her problem?
Men ellers: Hvis ordføreren så vil være helt konkret i forhold til, at hvis det ikke er det her, vi skal gøre, hvad vil ordførerens parti så foreslå at vi gør for at løse det her problem?
Mads Fuglede (V), 2020-11-19:
Jamen jeg gentager gerne den del af min tale, hvor jeg siger, at alle de dele af forslaget, som understøtter SIRI's muligheder for at komme udnyttelsen af arbejdskraft i Danmark til livs, bakker vi op om.
Jeg har bare pointeret nogle områder, hvor vi ikke er enige.
Vi er enige i problemstillingen.
Jeg kan sende dig min tale bagefter, så vi er helt på det rene med, hvad det er, jeg fik sagt heroppefra.
Victoria Velasquez (EL), 2020-11-19:
Lige præcis!
Jeg synes, det er nogle rigtig gode pointer.
Altså, vil de så bare oprette et andet cvr-nr. og lave en arbejdstilladelse der, men så alligevel bytte eller rykke rundt eller på anden vis snyde med ordningen?
Så det kunne være rigtig godt, hvis vi helt grundlæggende kunne sikre et ordentligt værn mod social dumping.
Så jeg er rigtig glad for, at ordføreren vil være med til at se på løn- og ansættelsesvilkårene og arbejdsvilkårene for den medfølgende ægtefælle.
Bent Bøgsted (DF), 2020-11-19:
Jeg vil høre, om ministeren vil kigge på det med, hvad det er for nogle lønforhold og økonomiske forhold, medfølgende ægtefælle, der ikke er kommet ind under beløbsgrænsen, men har lov at komme med, fordi ægtefællen er kommet til Danmark, lever under, og hvilke krav der stilles til dem, og om det er de normale lønforhold på det danske arbejdsmarked, der bliver stillet som krav, eller hvordan det er.
Samira Nawa (RV), 2020-11-19:
For at danske virksomheder skal kunne klare sig i en globaliseret verden med hård konkurrence, er det væsentligt, at virksomhederne har adgang til udenlandsk arbejdskraft.
Det er ikke tilfældet.
Tiltrækning af udenlandsk arbejdskraft er et plussumsspil.
Ledigheden faldt f.eks. fra 6,1 pct. til 3,7 pct. i en periode, hvor antallet af udenlandsk arbejdskraft kom tæt på en fordobling.
Samtidig skal det sikres, at der er ordentlige vilkår for arbejdstagerne.
Den balance skal rammes rigtigt, og det gør den jo så ikke helt, når ordføreren for Socialdemokratiet, hr. Rasmus Stoklund, i sin ordførertale siger: Det er ikke til gavn for erhvervslivet.
Citat slut
Men tiltagene omkring lønudbetaling til en dansk bankkonto og krav om særskilt arbejdstilladelse til ægtefællen virker ret indgribende og savner også proportionalitet.
Derfor vil vi i Radikale Venstre gerne anmode om en opdeling af lovforslaget, så vi kan stemme for de dele af lovforslaget, som vi jo egentlig støtter.
Og det var vist egentlig det herfra.
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-19:
Nogle gange er det jo smigrende at blive citeret, andre gange er det ikke, og jeg synes måske, at måden, jeg blev citeret på her, var lidt underlødig, for jeg synes, at sammenhængen manglede en lille smule.
Grunden til, at jeg sagde, som jeg gjorde, var jo, at hvis det eneste hensyn, det her lovforslag skulle varetage, var vægtskålen, der handlede om erhvervslivet interesser, så er det klart, at det isoleret set ikke er til gavn der.
Men der er netop to vægtskåle.
Der er på den ene side erhvervslivets interesser, vigtigheden af, at man kan få kvalificeret arbejdskraft til Danmark fra tredjelande, og så på den anden side det, at vi ikke får folk fra tredjelande ind at underbyde dansk arbejdskraft.
De hensyn skal balancere.
Her synes vi, at der i lyset af nogle af de eksempler, vi har set med bl.a. de kinesiske kokke, er behov for at få strammet op på kontrollen.
Samira Nawa (RV), 2020-11-19:
Jamen så skal jeg beklage, hvis spørgeren ikke synes, at det ramte helt rigtigt eller blev taget ud af kontekst.
Men spørgeren siger det jo rigtigt.
Det skal ramme en balance, og der er vi så uenige om, hvor den balance går, for vi mener vitterlig, at det er ude af balance med det her bankkontokrav, især når der er tale om, at nogle virksomheder har brug for en høj mobilitet, en høj grad af udskiftning af deres arbejdstagere, og de så inden for en tidsperiode skal opfylde det danske bankkontokrav.
Victoria Velasquez (EL), 2020-11-19:
Tak til ordføreren for ordførertalen.
Ordføreren og jeg har allerede talt sammen om det, men jeg vil bare lige høre, om ordføreren stadig gerne ville være med til at sikre, at løn og arbejdsvilkårene kommer til at være i orden og kommer til at være repræsentative for, hvad vi kan se gennemsnittet er i forhold til Danmark, så det netop ikke kommer til at blive brugt til social dumping for den person, der får arbejdstilladelsen, og at vi også ser på den medfølgende ægtefælles indkomst og måske faktisk ser, om det er der, hegnet skal laves, sådan at vi sikrer, at ægtefællen, kvinde eller mand, eller hvad det er, får den løn, som det er, vedkommende skal have, hvis det altså skal flugte med de sædvanlige løn- og arbejdsvilkår, som vi har her i landet.
Vil ordføreren fortælle, om Dansk Folkeparti er åben for at se på en løsning der?
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Der var en meget interessant artikel i Børsen, hvori jeg i hvert fald er sikker på ministeren indgik, og hvor Saxo Bank indgik som et meget, meget godt eksempel – jeg er sikker på, at ordføreren selv kan finde det på kort tid ved at google lidt, som man siger – som netop skitserer, at det her er en problemstilling.
Når man kommer hertil som it-programmør fra USA f.eks., er det at få et cpr-nr., det at få en dansk bankkonto meget, meget svært, og idet skattekontrollen jo ligger på arbejdsgiveren, og idet Skattestyrelsen selv siger, at det her ikke er noget, der vil øge skattekontrollen, ser jeg det ikke som andet end unødvendigt bureaukrati.
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-19:
Jeg deler hr. Karsten Hønges undren, og jeg synes også, at ordføreren lidt får det til at lyde, som om det er et spørgsmål om, at der kommer nogen og skal lave lidt konsulentarbejde i 14 dage, og så skal de have en bankkonto.
Det er jo ikke det, det drejer sig om.
Man kan opholde sig i Danmark et kvartal uden at have en bankkonto med de her regler.
Derefter siger man så, at så skal der oprettes en bankkonto.
At det skulle være så uoverkommelig en opgave for virksomheder, der rekrutterer højt specialiseret arbejdskraft uden for Europa, har jeg svært ved at forstå.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Som jeg forstod det, så er den opblødning, ministeren kom med her, hvor man bevægede sig fra 3 til 6 måneder, i hvert fald som jeg forstod det, noget, som vi synes er positivt.
Men det ændrer ikke på vores overordnede bekymring i forhold til det bureaukrati, der er, med kravet om bankkonto, som vi ikke føler er noget, der vil styrke skattekontrollen.
Vil ministeren bakke os op i at dele lovforslaget?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-19:
Jeg vil starte med at sige, at vi jo har haft krav om dansk bankkonto på beløbsordningen og på beløbssporet på fasttrackordningen i efterhånden nogle år, og det fungerer egentlig ganske udmærket.
Nu udvider vi det så til alle erhvervsordningerne og med et ændringsforslag også til praktikantordningerne.
Det, jeg ser som en lille udfordring, er det, at der er nogle danske virksomheder, og vi har også været i dialog med nogle af dem, som har ansatte i rigtig mange lande overalt i verden, og som har et ønske om, at de kan komme til Danmark i nogle få måneder, 3-4 måneder måske, og være her og fortsat kunne få udbetalt løn i hjemlandet.
Hvis det kan begrænses til folk med særlige kvalifikationer på positivlisten, tror jeg, vi kan gøre de virksomheder glade, uden at vi udhuler det, som er udgangspunktet i lovforslaget.
Til spørgsmålet om, om jeg er indstillet på at dele lovforslaget, som jeg også kan høre der er tanker om fra både Radikale, Venstre og Nye Borgerlige: Ja, selvfølgelig, hvis det kan skabe bredere opbakning til nogle dele af lovforslaget, synes jeg, at det vil være fornuftigt.
Victoria Velasquez (EL), 2020-11-19:
Tak for det.
Og tak for et lovforslag, der på mange måder rammer hovedet på sømmet, og for samarbejdet generelt på det her område – og hurtigt arbejde til trods for orlov og den slags ting.
Tak for det.
Jeg tror faktisk, formodningsafslaget kan blive et af de mest effektive tiltag og sætte et værn op mod nogle af de mest grove misbrugere.
Jeg vil alligevel spørge ind til to andre dele, som jeg synes er meget vigtige.
Det ene er det her med løndefinitionen, altså om ministeren vil være åben for, at vi sikrer os, at vi ser på det samlede omkostningsniveau for de gældende overenskomster fra de mest repræsentative arbejdsmarkedsparter for hele landet, altså, at vi faktisk får præciseret den del.
Om det kommer til at blive i bemærkningerne eller i loven, er jeg åben over for.
Det er den ene del, jeg vil høre om ministeren vil være åben for at kigge på.
Kunne man lave noget, som måske var smartere end arbejdstilladelsen?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-19:
Tak for de venlige ord, vil jeg starte med at sige.
Omkring lønnen vil jeg sige, at det er rigtigt, som jeg også hørte ordføreren nævne tidligere i debatten, at man i godskørselsloven henviser til en specifik overenskomst.
Det, som er udfordringen på udlændingeområdet, er, at folk i princippet kan få hvilket som helst job i Danmark, og så er det et trecifret antal overenskomster, som styrelsen så vil skulle vurdere, altså hvad den mest repræsentative overenskomst er til det her specifikke stykke arbejde, som der nu skal skrives en opholdstilladelse til.
Det tror jeg bliver unødigt bureaukratisk, særlig fordi jeg egentlig har en opfattelse af, at den eksisterende model fungerer udmærket, nemlig at styrelsen kigger på, om vi har haft lignende sager tidligere, som vi kan læne os op ad, og hvis ikke vi har, kan vi spørge det, der hedder De Regionale Arbejdsmarkedsråd, hvor både fagbevægelsen og arbejdsgiverforeningerne er, og så kan vi høre dem, hvad de vil vurdere er det normale lønniveau.
Jeg har egentlig en opfattelse af, at det fungerer ganske udmærket.
Så er der det med den medfølgende ægtefælle, som jeg ikke nåede, men det kunne jeg måske så i et opfølgende spørgsmål svare på.
Victoria Velasquez (EL), 2020-11-19:
Tak for det.
Noget af det, der kan være problemet, er, at vi alene nu ser – det er så konkret på chaufførområdet – at corona har gjort, at der er nogle problemer i forhold til indkomstgrupper og den indkomst, som forskellige fag kommer til at få.
Så det er også en eller anden måde at prøve at lave en sikring af det på, hvor man kigger et sted hen, som har et rimeligt løn- og ansættelsesniveau, og så sætter man det derefter.
Jeg synes, det er vigtigt, at man lander i en god balance, så det ikke kommer til at blive bureaukratisk, men at vi omvendt får ramt det rigtigt, sådan at det ikke kommer til indirekte at være social dumping.
Jeg tror, det kunne være et af de bedste værn, hvis vi var skarpe på løndefinitionen.
Det samme gør sig gældende i forhold til medfølgende ægtefælle, altså at man kan være fleksibel, i forhold til hvor mange timer og alt sådan noget vedkommende arbejder, men at man så er skarp på løndefinitionen.
Ministeren behøver ikke at komme med en sort-hvid formulering nu, men bare tilkendegive, om ministeren er åben for at se på det.
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-19:
Tak, formand.
Mange unge fra Argentina og Chile er i de senere år kommet til Danmark på Working Holiday-ordningen.
Ofte er de blevet ansat hos appbaserede virksomheder; virksomheder med en forretningsmodel, hvor folk, der tilknyttes virksomhederne, er selvstændige, men på løse og usikre kontrakter.
Samtidig har de unge selv haft et ansvar for at indberette deres indtægt til skat, og mange af dem er i praksis blevet en slags digitale daglejere.
Det vil sige: Ingen løn under sygdom, ingen pension eller andre rettigheder, som når man er ansat på en overenskomst.
I pressen er der så en række unge fra de her lande, der har udtrykt undren over, at vi nu vil stramme op Working Holiday-ordningen.
Og det korte svar på, hvorfor vi vil det, er, at Working Holiday-ordningen ikke er en erhvervsordning.
Men blandt andre 3F har udtrykt bekymring for, at ordningen reelt har fungeret som en import af billig arbejdskraft fra den tredje verden til skade for løn- og arbejdsvilkår i bl.a. hotel- og restaurationsbranchen og på rengøringsområdet, og det kan vi ikke leve med.
Med lovforslaget bliver der derfor indført et gebyr på ansøgninger, som det er muligt at få tilbagebetalt, hvis ens ansøgning bliver afvist, og dernæst vil der blive foretaget en praksisændring, så personer på Working Holiday-ordningen kun må udføre lønarbejde i Danmark – så de altså ikke længere kan være selvstændige.
Udlændingemyndighederne vil fremover desuden orientere de unge på Working Holiday-ordningen om danske løn- og arbejdsvilkår, og endelig bliver der med lovforslaget indført en kvote på antallet af opholdstilladelser til unge fra henholdsvis Argentina og Chile.
Alt i alt synes vi, det er et godt lovforslag.
Det værner om vilkårene på det danske arbejdsmarked, og Socialdemokratiet bakker derfor op om lovforslaget.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Det her er jo et lovforslag og en aftale i øvrigt, hvor man, når man læser aftalen, ikke kan lade være med – særlig når man har ernæret sig som selvstændig erhvervsdrivende i mange år – at få et lille smil på læben, for aftaleparterne skriver noget om i aftalen, at det ikke er hensigtsmæssigt, at de her udlændinge ernærer sig som selvstændige erhvervsdrivende.
Og det skal man altså være meget kollektivistisk for at tænke.
Altså, det er jo socialdemokratisk politik – inklusive DF-politik – bredt ud over et arbejdsmarked, som jo selvfølgelig rummer mange mennesker, arbejdsgivere og arbejdstagere, men som i høj grad også er drevet af, at der er nogle, der tager springet og er selvstændige erhvervsdrivende.
Kan ordføreren bekræfte, at der i aftalen, som ligger til grund for det her lovforslag, står, at det ikke er hensigtsmæssigt, at de her unge ernærer sig som selvstændige?
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-19:
Jamen her er det ret afgørende, at man får baggrunden med, for der er jo ikke nogen, der kan være uenige i, at det selvfølgelig er rigtig godt, at der er folk i Danmark, der er selvstændige, og også at der er udlændinge, der etablerer virksomheder – at der er folk, der er enten selvstændige eller iværksættere, er jo kun positivt.
Men det, der jo er problemet her, er, når man bliver sådan en slags proforma selvstændig.
Første gang jeg hørte om det, var for en del år siden, hvor man på slagterierne i bl.a. Nordtyskland så en udvikling, hvor man opsagde overenskomsterne og de kollektive aftaler med slagteriarbejderne, og så sagde man til dem: Fremover får I lov til at blive selvstændige, og så bliver I direktører i jeres egen virksomhed, og så er det den måde, vi har en kontrakt med jer på.
Og det var måske meget godt det første år, men året efter, da de så skulle genforhandle kontrakten og der kom 300 selvstændige slagteriarbejdere og skulle forhandle en kontrakt, var det sværere, end da de året før havde kunnet gøre det – 300 kollektivt organiserede.
Jeg er ikke sikker på det præcise tal, men jeg tror, at fru Pernille Vermund forstår mit billede med det.
Og det er jo det, vi er inde på her, og derfor, man taler om selvstændige – fordi der er tale om en proforma selvstændighed og ikke reelt selvstændige.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Men der er vi jo bare lodret uenige.
Der er ikke tale om proforma selvstændige; de er jo vitterlig selvstændige – som man er, når man er selvstændig, hvor man selv tager ansvar for, at hvis man bliver syg, skal man have lagt lidt penge til side til det; hvis man skal på barsel, skal man, hvis man vil have løn under sin barsel, også sørge for, at man har lagt penge til side dér osv.
Så jeg vil bare endnu en gang spørge: Er det her ikke, fordi man har et ønske om, at flere skal være lønmodtagere og færre skal være selvstændige erhvervsdrivende, som byder ind med den virkelyst og initiativrigdom, der jo ligger i, at man er selvstændig erhvervsdrivende og tager ansvar for sig selv og også for sin egen økonomi?
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-19:
Næh, jeg synes da kun, det er godt, hvis folk har lyst til at være selvstændige, men nu er det jo altså bare en lidt anderledes situation, hvor det at være selvstændig de facto bliver brugt til at underbyde det danske arbejdsmarked.
Altså, man kommer ind på det danske arbejdsmarked på nogle vilkår, som ingen danskere hverken kan eller skal overleve på, og underbyder så det danske arbejdsmarked og presser f.eks. danskere i servicebranchen ud af arbejdsmarkedet, fordi man får nogle slavelignende lønninger, ingen pension, ingen ferie, ingen rettigheder under sygdom osv. – altså som man ville have, hvis man havde ordnede forhold.
Og derfor er det her overhovedet ikke nogen kamp mod selvstændige.
Det er en kamp mod at kalde social dumping for selvstændighed – hvis man skal bruge en anden betegnelse.
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-19:
Så skal jeg forsøge at undgå at komme med en sort-hvid formulering, men bare ridse nogle af principperne op for det.
Hvis jeg selv skulle arbejde i udlandet, ville det betyde noget for mig, at jeg kunne få min ægtefælle med.
Sådan må udlændinge også have det, når de kommer til Danmark.
I dag er reglerne så, at hvis den ene part, f.eks. kvinden, har fået et job i Danmark, der lever op til beløbsordningen, kan hun få manden med, og manden får en arbejdstilladelse.
Der er egentlig ikke knyttet nogen særlig skrappe regler til hans arbejdstilladelse, og når vi behandler hans opholds- og arbejdstilladelse, er den under kategorien »medfølgende«.
Der er ikke nogen specifikke krav til hans arbejde.
Hvis der skal være specifikke krav til hans arbejde, f.eks. om løn- og ansættelsesvilkår, skal de kunne behandles, når han kommer ind.
Det er det, der giver udfordringerne med nogle af de ønsker, jeg kan høre der er fra Enhedslistens side.
Jeg har forsøgt at svare på noget af det på skrift, men jeg uddyber det meget gerne, også mundtligt, for det er lidt kringlet, og jeg skulle også lige selv omkring det et par gange, før det rigtig gav mening for mig selv.
Bent Bøgsted (DF), 2020-11-19:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne lige høre hr. Rasmus Stoklund, om han ikke kan bekræfte, at Working Holiday er beregnet til unge, der tager ud og oplever verden, bliver kulturberiget og oplever et andet land og kan tage et arbejde til deres underhold, mens de er i det land, og det kan jo være skiftende arbejdssteder.
Kan hr. Rasmus Stoklund ikke bekræfte, at det er det, det er beregnet til, og at det aldrig nogen sinde har været meningen, at Working Holiday skulle beskæftige selvstændige, for så skal de ind under nogle andre forhold?
Kan han bekræfte, at det er det, der er hensigten med Working Holiday, og ikke, at folk skal komme ind og arbejde det samme sted hele året, men at det altså er for unge, der rejser rundt i måske hele verden og så måske er i Danmark i 2,3 eller 4 måneder, på kryds og tværs i hele Danmark for at opleve Danmark, og så kan tage arbejde undervejs?
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Altså, det, som vi jo gerne skal sikre, er, at man kan komme hertil med en arbejdstilladelse, have sin ægtefælle og måske børn med, og at ægtefællen i den periode, man er her, kan vælge måske at gå hjemme og ikke have noget arbejde, eller, hvis man er i en lille by, at begge parter kan få job i samme virksomhed.
Vi vil naturligvis ikke acceptere, at man fusker med tingene, som vi har set i de her situationer med de kinesiske kokke, men at vi finder balancen, hvor vi ikke rammer de forkerte, og hvor den skade, vi påfører de gode virksomheder, ikke kommer til at være større end det udbytte, vi får ved at ramme dem, som vi rent faktisk gerne vil ramme.
Det er vores balance.
Bent Bøgsted (DF), 2020-11-19:
Jamen det er helt fint.
Jeg havde forstået, at det nok havde noget med bankkontoen at gøre.
Det er jo så et diskussionsspørgsmål, hvornår man skal kunne få en bankkonto, og hvor hurtigt man skal kunne få en bankkonto, og det tempo kunne måske speedes lidt op.
Det andet der med medfølgende ægtefælle var også det, jeg rejste spørgsmål til ministeren om, for det står meget uklart, hvad arbejdsforholdene er, hvad lønforholdene er, og hvad det egentlig er, de skal have.
For de kommer ikke ind under beløbsordningen, de er bare med, og så kan de tage arbejde i et andet firma.
Men hvad er det så for nogle regler, der gælder for dem?
Det var jo det, som jeg bad ministeren om at komme med en forklaring på, altså hvad de er omfattet af.
Så der er jeg sådan set enig med fru Pernille Vermund i, at der ligesom er et, hvad skal man sige, sort punkt – det står lidt uklart, hvad det er.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
For det er jo netop det, man gør her.
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-19:
Hvis det kun var hr. Marcus Knuth, der færdedes i trafikken, ville vi heller ikke behøve at have hastighedsbegrænsninger, for så ville jeg have fuldstændig tillid til, at han ville køre meget forsvarligt hele tiden.
Men nu er det jo ikke kun hr. Marcus Knuth, der færdes ude i trafikken, og derfor er det lidt på samme måde her, nemlig at vi er nødt til at have noget, hvor vi hegner vilkårene ind for de her erhvervsordninger.
En ting er skatteelementet, en anden ting er, at hvis vi skal være sikre på, at det er de reelle lønninger, der bliver udbetalt, altså at man ikke arbejder i Danmark og så får udbetalt 10.000 kr. et sted i den tredje verden for fuldtidsarbejde i Danmark, er det jo en god sikkerhed, at man kan se, at lønnen kommer ind på en dansk konto, når man har været her i 3 måneder.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Først og fremmest tak for tiltroen til mine færdigheder i trafikken, og som konservativ er jeg ekstra glad for den tillid.
Men når nu virkeligheden er sådan – og jeg er ked af at gentage mig selv – at Skattestyrelsen selv siger, at det her bankkontokrav i væsentligt omfang ikke styrker skattekontrollen, hvad skal det så til for?
Hvad er det for nogle eksempler ude i den virkelige verden, som vil blive gjort bedre af det her?
Og når man så oveni lægger alt det bureaukrati for dem, som har rent mel i posen, som ordføreren jo ikke vil ramme, så rammer det her bare skævt.
Og vi har jo en første, anden og tredje behandling af en årsag, så jeg håber, at vi kan få det her enten delt op eller pillet ud.
Samira Nawa (RV), 2020-11-19:
Det er bare, som om der ikke helt er forståelse for, at det her danske bankkontokrav altså sætter et benspænd ind.
Så jeg vil egentlig bare bede ordføreren bekræfte, at det altså skaber problemer i forhold til at få udbetalt løn, hvis ikke man har det sundhedskort, som bankerne jo gerne vil se for at oprette en dansk bankkonto.
Og det sundhedskort kommer med forsinkelse, fordi der er administration – muligvis flere måneders administration – forbundet med det.
Det vil jeg bare høre om ordføreren vil bekræfte.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Det kan jeg nemlig med glæde, og det er jo nogle af de mange små bureaukratiske problemstillinger, der er, når man kommer hertil som udlænding for at bidrage, og vi vil jo gerne have, at udlændinge kommer hertil og bidrager.
Så tak for det, og jeg er glad for, at vi ikke er det eneste parti, der ønsker at dele det her lovforslag.