runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2024-05-07:
Tak for det.
Historisk har Venstre jo været et parti, som virkelig har interesseret sig for, hvad der foregår ude i landdistrikterne, og i de landdistrikter, hvor jeg kommer, og hvor man diskuterer vedvarende energi utrolig meget og jo er meget bekymret for det, tror jeg mange ville ønske, at der var en eller anden mulighed for, at et lokalområde kunne bremse sådan et projekt, hvis man syntes, at det var for stort, eller hvis man syntes, at lokalpolitikerne ikke lyttede, eller hvis man var bekymret for de tanker, som der tydeligvis er hos store dele af Folketinget.
Så kunne det ikke være en idé, at man sagde, at når det handler om de her store projekter, som det her jo er, så skulle der, forud for at man kunne gå i gang med dem, være en eller anden lokal folkeafstemning, hvor befolkningen i et område skulle tage stilling til, om de virkelig vil acceptere at have en kæmpe solcelleørken i deres område, eller om de virkelig vil acceptere lige pludselig at plastre deres smukke område til med kedelige vindmøller.
Altså, det er jo i øvrigt ren religion, for det her kommer til at bidrage med så lidt på globalt plan.
Så havde det ikke være en god idé i højere grad at inddrage lokalsamfundene i de her vigtige beslutninger?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-05-07:
Først og fremmest vil jeg understrege, at de her projekter jo bliver til noget, hvis de bliver godkendt af kommunalbestyrelsen, som er lokalt valgt og repræsenterer lokalbefolkningen.
Og så vil jeg sige, at det jo er vigtigt for os, at vi bliver selvforsynende med energi.
Altså, det er vigtigt, foruden at det bidrager til, at vi når vores klimamål.
Og principperne i international klimapolitik er jo, at vi alle sammen skal bidrage, som vi kan.
Kasper Roug (S), 2024-05-07:
Tak for spørgsmålet.
Næh, det er det jo sådan set ikke.
Det er jo sådan, at lige præcis her skal kommunen også være med inde over det.
Der er det jo selvfølgelig vigtigt, at borgerne også kan gå til deres kommunalpolitikere, og det kan de jo også i det tilfælde her.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-07:
Der er det selvfølgelig sådan, at hvis man tager imod folk fra Indien på en opholdstilladelsesordning, skal man også tage imod folk, der kommer fra andre lande, som måske også kan være lande, der har muslimsk kultur.
Kasper Roug (S), 2024-05-07:
Tak for det, formand.
Hvis vi skal i mål med den grønne omstilling og 70-procentsmålsætningen inden 2030, skal vi jo have fart på udrulningen af grøn energiproduktion i det her land.
Det gør vi så eksempelvis ved hjælp af solceller og vindmøller på land, og det er jo egentlig også den billigste måde at gøre det på, og det er også en god og hurtig måde at få mere grøn strøm på.
Det er også derfor, at jeg og Socialdemokratiet selvfølgelig er rigtig glade for det her lovforslag, som gør det nemmere at opføre energiparker på land.
Hovedformålet med lovforslaget er jo at fjerne barrierer for udbygning af vedvarende energi på land, samtidig med at vi kompenserer de berørte borgere og bidrager til lokal udvikling i landdistrikterne.
Det bunder også i en aftale fra december 2023, som jo egentlig har til målsætning, at vi selvfølgelig skal firdoble vores energiproduktion på land.
Det her er en god aftale, og når flere danskere i fremtiden kommer til at se vindmøller eller solceller fra deres hus, skal de samtidig kunne mærke, at de får gavn af det.
Her er der indbygget en øget kompensation og lokal udvikling, som er to vigtige ingredienser til at sikre en lokal opbakning til vindmøller og solceller på land.
Lovforslaget betyder jo sådan set samtidig også, at vi kan have en mere aktiv rolle i planlægningen af større energiparker på land, hvis vel at mærke de lokale kommuner ønsker det.
Vi ved også, at borgere og lokalsamfund i landdistrikterne kommer til – og allerede gør det nu – at tage en stor del af slæbet i den her grønne omstilling, og det bliver de også kompenseret for, og det skal de selvfølgelig også.
Med lovforslaget baner vi vejen for, at landdistrikterne kan høste frugterne af den grønne omstilling.
Det giver nemlig mulighed for at placere power-to-x-anlæg og andet erhverv i energiparkerne, og det vil bidrage til flere grønne arbejdspladser og lokal udvikling.
I Socialdemokratiet mener vi, at lovforslaget rammer mange af de rette balancer, både med hensyn til naboer, lokalsamfund, lokal erhvervsudvikling og natur, og derfor støtter Socialdemokratiet selvfølgelig op om lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-07:
Vi har jo haft en lang proces, hvor målet ligesom har været at firdoble udbygningen af den vedvarende energi på land.
Der har været screeninger ude i kommunerne for at finde egnede arealer til solceller og vindmøller.
Nogle steder vil man gerne have begge energiformer på det samme areal.
Vi er kommet frem til, at der skal gives erstatninger til de nærmeste naboer til solcelleanlæg og til vindmøller.
Vi har fået udvidet den grønne ordning, så kommunerne har noget, de kan hjælpe de lokale beboere med.
Og så har der jo været mulighed for, at der kunne etableres sådan nogle power-to-x-anlæg i forbindelse med de her vedvarende energi-anlæg.
Jeg må ærligt indrømme, at jeg undrer mig over, at vi nu hører, at ministeren mener, at biogasanlæg også kan være en del af det, som loven indbefatter.
Hvis jeg går tilbage og ser på, hvad der er aftalt, kan jeg se, at det ikke er det, der er aftalt.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om ikke ordføreren mener, at man skal overholde de aftaler, der indgås.
Kasper Roug (S), 2024-05-07:
Det er jo klart, altså selvfølgelig skal vi altid overholde de aftaler, der nu engang indgås.
Det er jo også vigtigt i forhold til den grønne omstilling, så det kan der ikke være nogen tvivl om.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-07:
På baggrund af det lovforslag, vi har at gøre med her, har jeg lyst til, at der, når jeg skal lave aftaler igen, så kommer til at stå: Aftalepartierne har pligt til at stemme for den lovgivning, der udmønter aftalen.
Og så skulle der også stå: Ministeren har pligt til at udmønte den aftale, der er indgået.
For det er ikke en biogasaftale, vi har lavet her.
Det er så langt ude, at man forsøger at luske det ind, og det skete også med et lovforslag for nylig.
Kan ordføreren ikke se, at det er rimeligt, at vi ligesom forsøger at udmønte de aftaler, vi har lavet og indgået?
Kasper Roug (S), 2024-05-07:
Vi har jo lavet en aftale for 4 måneder siden, og der er ingen tvivl om, at vi her i Folketinget har en meget klar og grundlovssikret proces, i forhold til at vi skal udvalgsbehandle den tre gange.
Det kommer vi også til at gøre med det her lovforslag, og der er Enhedslisten selvfølgelig velkomne til at pointere nogle uoverensstemmelser, i forhold til hvad de mener der ligger i aftalen.
Det er jo fair nok.
Altså, vi er jo en del partier.
Det er jo en meget, meget bred aftale i det tilfælde her, og der er mange partier med i den, så det er jo klart, at det godt kan være svært at være helt enig hele vejen igennem, og det er klart, at jeg selvfølgelig også regner med, at Enhedslisten tager det med, når vi behandler det i udvalget.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-05-07:
Tak for ordet, og tak for talen.
Ordføreren nævnte i sin ordførertale, at man vurderede, at man havde nået de rette balancer i det her forslag.
Det vil jeg godt stille et spørgsmål til, for i dag er det jo kommunerne, der er planmyndighed, og man oplever mange steder, at der er en stor lokal modstand, og det kan være svært og tage længere tid at få opført et solcelleanlæg, fordi man skal kigge på alt fra skovlinje til kystbeskyttelseslinje og alle mulige andre gode hensyn, man skal tage for at være sikker på, at det nu bliver placeret rigtigt, og at der er en god proces om det.
Så er sandheden med det her ikke, at man bare kortslutter den gode lokale proces, der kan være, hvor folk kan komme af med deres modstand i høringsfasen og alt muligt andet?
For nu er det pludselig ministeren, der sidder med ansvaret, og som bare kan udpege de her energiområder uden at tage hensyn til alle de her mange gode lokale ting.
Så er det her reelt ikke, at man bare kan afspore den lokale debat og sige, at nu er det så ministerens skyld, en minister, som man ikke kan stemme på eller vælge nogle andre, som man jo kan med et lokalt byråd?
Hvis man er sur over den lokale solcellepark, kan man vælge nogle andre til byrådet.
Så er det her ikke det stik modsatte af at nå de gode balancer?
Det her er vel at kortslutte processen.
Jamen hvad skal man gå til sine lokale politikere med, når det er ministeren, der udpeger området, hvilket i øvrigt har samme vægt som en kommunalplan, men hvor byrådene så ikke er dem, som sidder og skal sagsbehandle?
Det kan ministeren så også hive til sig og sige, at han efterfølgende har al sagsbehandlingen.
Det er ligesom det, der er pointen i mit spørgsmål, altså at man ikke når den her balance, som faktisk er der i dag.
Kasper Roug (S), 2024-05-07:
Nu ved jeg godt, at Danmarksdemokraterne ikke var med i den aftale her, og man har selvfølgelig så ikke kunnet få en sikring af det i den aftale, der blev lavet i december 2023.
Ikke desto mindre mener jeg sådan set, at vi fuldt ud kan stå på mål for, at vi i det her tilfælde også kan få en lokal indflydelse på det i forhold til placeringen af de her energiparker i ens område.
Peter Kofod (DF), 2024-05-07:
Tak for det.
Ude i mange landdistrikter er der en stor bekymring for, at man pludselig bliver nabo til sådan en solcelleørken eller en vindmøllepark.
Hvad er ordførerens kommentar til det?
Er man fra Socialdemokratiets side slet ikke bekymret over, at der ude i vores landdistrikter er en meget stor usikkerhed, og at man er meget ulykkelig over, at man pludselig kan blive naboer til et projekt, der mildest talt fuldstændig skæmmer vores smukke landskab?
Kasper Roug (S), 2024-05-07:
Der er ingen tvivl om, at vi tager det her meget alvorligt i forhold til borgerne derude.
Allerede nu er der jo meget, meget store debatter om både solceller, men også vindmøller, så der er ingen tvivl om, at vi i Socialdemokratiet sætter det meget, meget højt oppe på dagsordenen.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-05-07:
Tak for ordet.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, udmønter centrale dele af den politiske aftale fra december om energiparker på land.
Her blev vi enige om nogle rammer for energiparker, som skal være med til, at vi når vores ambition om at firdoble produktionen af vedvarende energi på land frem mod 2030.
Vi har brug for flere vindmøller og flere solceller, også på land, og det kommer ikke af sig selv med de nuværende rammer.
Tværtimod virker det næsten til, at udbygningen af vindmøller på land var ved at gå helt i stå.
Lige nu er VE på land ellers den hurtigste og billigste vej til, at vi får mere grøn strøm i stikkontakterne, så i Venstre er vi glade for, at der tages flere skridt mod, at vi bliver selvforsynende med grøn strøm.
Behovet kommer kun til at vokse, når vi heldigvis får elektrificeret store dele af vores samfund, og med det her lovforslag rykker vi bl.a. ved balancen i hensynene.
Vi slår fast, at energiparker er en væsentlig interesse i vores samfund, så man efter en konkret vurdering kan rykke en lille smule ved andre interesser, i forhold til hvordan arealerne bliver brugt, ligesom lovforslaget giver kommunerne friere rammer til planlægning af energiparker og giver dem muligheden for at involvere staten i behandling af de konkrete projekter, så staten kan overtage myndighedsopgaven, hvis kommunen selv ønsker det.
Vores hensigt er at samle energiproduktionen på land i energiparker og skabe mulighed for lokal erhvervsudvikling og give en større bonus til naboer og lokalområder og også få udbygningen af vedvarende energi op i tempo.
Venstre støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-07:
Jeg vil gerne sige tak til ordføreren for at sige, at hensigten med det her er at firdoble produktionen af vedvarende energi på land, for det er det, der har været intention hele vejen igennem.
Det er lidt spøjst, når man så læser notater, hvor ministre ligesom skal forklare sig, og hvor de lægger meget vægt på, at der skal bidrages med rammevilkår, der kan muliggøre en firdobling af den samlede elproduktion for solenergi og landvind frem mod 2030.
Jeg synes jo, at hvis man skal måle på, om man lykkes med den lovgivning, man laver, og de rammevilkår, man stiller op, så er der vel kun en måde at måle det på, og det er at måle på de konkrete anlæg, der kommer op.
Så jeg er rigtig glad for, at ordføreren har den samme praktiske tilgang, som vi har i Enhedslisten, og ikke bare, at man skal muliggøre en eller anden lovgivning, hvor der måske er rammerne for at gøre det.
Så det er jeg glad for.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre: Er det ikke landvind og sol på land, der har været i fokus i de aftaler, vi har indgået på det her område?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-05-07:
Tak for både kommentaren og også spørgsmålet.
Jeg er lidt i tvivl om, hvad ordføreren egentlig spurgte mig om.
Først og fremmest er det jo en markedsbaseret udvikling, vi ønsker os, og det er også derfor, at vi jo ikke kan garantere, hvor mange energiparker der kommer.
Det er noget, som ligesom skal vokse nedefra, men derfor er vi jo i aftalekredsen også blevet enige om at evaluere aftalen for at se, hvordan det går, når de første energiparker er udpeget.
Det kan være, ordføreren vil gentage det, som var spørgsmålet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-07:
Jamen hvis Ringkøbing-Skjern Kommune vil lave en god planlægning, kan de jo fortsætte med at gøre det, uden at staten griber ind.
Så på det punkt har ordføreren en anelse ret, altså med hensyn til hvem det er, der skal drive det her.
Der ser jeg meget gerne, at byrådene, kommunalbestyrelserne, har en væsentlig indflydelse på det her, frem for at det bliver løbet over af nogle projektmagere.
Men vi har kommuner jo rundtom i landet, der godt kan håndtere det her.
Er ordføreren ikke enig i det?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-05-07:
Mit spørgsmål var egentlig ikke tænkt sådan, altså om det går hurtigt med energiparkerne i forhold til kommunalbestyrelsen, men det drejede sig egentlig om den lokale befolkning, som måske skal bo midt i en solcellepark eller være nabo til en solcellepark.
Det er jo dem, der har de lokale interesser i det, og det kan handle om noget fredning, fredskov eller alle mulige andre ting, der gør, at de er imod det her, og det kan selvfølgelig også godt bare være på grund af udsigten til det.
Det er jo rigtigt, som ordføreren siger, at vægtningen bliver anderledes, for det står jo ret tydeligt i lovforslaget, at energiparkerne vægter højere end alle de andre hensyn.
Så det giver vel næsten sig selv, at det er den lokale befolkning, der kommer til at tabe på det her.
Jo, det er jeg, og der er også stor forskel på kommunerne.
Jeg synes heller ikke, det er fair, at der er sådan en skæv fordeling, men det er lidt en anden historie i forhold til det, der er lovforslaget her.
Men jeg tror også bare, man skal passe på med det.
Det kan nemt blive en opportun løsning at sige, at for at få det væk fra den lokale folkestemning, hvor byrådene kan få problemer, så kan man skubbe det over på ministeren i stedet for, og så er det bare ikke den der gode lokale debat, man får.
Det gælder f.eks. med en lokalplan eller en kommuneplan, at der er god debat i dag, og det får man jo så ikke med det her lovforslag.
Henrik Frandsen (M), 2024-05-07:
Nu kan jeg kun tale om, hvad jeg selv har haft stort fokus på, og det er selvfølgelig sol og vind.
Det er klart, at det er det, der skal være drivkraften i energiparkerne, men for mig som bosiddende i et landdistrikt er det også vigtigt, at man får de udviklingsmuligheder med, som det her lovforslag også giver mulighed for.
Det er power-to-x, men det er også andet erhverv i tilknytning til det, og der skal det jo ikke være f.eks. en revisionsvirksomhed eller et eller andet.
Jeg synes faktisk, at idéen om at lave sådan nogle grønne udviklingsklynger i forbindelse med en energipark er meget tiltalende, også hvis det f.eks. indbefatter et biogasanlæg i et enkelt tilfælde – jeg tror ikke, det er noget, der kommer til at foregå i stor stil.
Men jeg vil være meget åben over for, at man tænker på erhvervsudvikling i forbindelse med de her energiparker.
For der er et stort behov for udvikling i landdistrikterne i Danmark.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-07:
Jeg går også ind for udvikling i landdistrikterne.
Men jeg synes bare, man her forsøger at luske biogasanlæg ind.
Vi har haft stort fokus på, at vi nu skal have noget mere sol og vind ude på landet, og at der skal tages hensyn til naboer, og at de skal have erstatning, og den grønne pulje blev øget, så man kan udvise hensyn.
Og i sidste runde får man så lusket ind, at en bygning også kan være et biogasanlæg.
Det har altså ikke noget at gøre med sol og vind; altså, der er ikke nogen sammenhæng.
Så er det bare, fordi man vil opstille mest muligt med bygninger ude i et område.
Kan ordføreren ikke se, at det giver lidt ulemper at have uklar lovgivning?
Henrik Frandsen (M), 2024-05-07:
Det er klart, at når man taler om andet erhverv, taler man om noget, der er i tilknytning til f.eks. sol og vind, f.eks. ptx-anlæg.
Hvis man laver flydende brændstoffer, skal man f.eks. også bruge biogent CO 2 osv., ikke?
Der kan man jo tænke den tanke, men jeg tror ikke på, det kommer til at foregå.
Jeg synes til gengæld også, at hvis man kan skabe de der grønne erhvervsklynger, som producerer alle former for grøn energi, så er det meget tiltalende.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-07:
Lovforslaget her er en del af vores fælles indsats for at øge produktionen af vedvarende energi i Danmark.
Det Konservative Folkeparti er en del af klimaaftalen om mere grøn energi fra sol og vind på land i 2023, som det her lovforslag skal udmønte.
Derfor skal jeg udtrykke vores generelle støtte til lovforslaget.
Mens vi støtter målene og nøgleområderne i lovforslaget, vil jeg dog nævne en svaghed i forhold til proceduren for udpegning af arealer til energiparker.
Hele idéen med aftalen har været at få gang i udbygningen af vedvarende energi på land, og vi må bare konstatere, at indtil nu har det haft den stik modsatte effekt, da alt er blevet sat i stå for at vente på den her lov og udmøntningen af den.
Aftalen fra 2023 giver mulighed for staten til at være mere proaktiv, end vi reelt ender med at være i det her lovforslag.
Som det er nu, inviteres der til, at man kan indsende projektforslag, og at kommunerne stadig væk har magten til at sige nej, og det ændrer ikke fundamentalt på de nuværende processer, hvor enhver kan ansøge kommunen om opstilling af sol- og vindenergi og kommunen kan godkende eller afvise ansøgningerne.
Lovforslaget gør det alene lettere at få projekter igennem, hvis kommunen siger ja, men det sikrer ikke i sig selv flere projekter.
Da staten i oktober kom med sin plan for placering af statslige energiparker, gik der simpelt hen et sus igennem byråd i Midt- og Vestjylland, hvor jeg kommer fra.
For man kunne se, at projekter, som man tidligere havde afvist, bare var blevet indsendt til staten, og at de samme kommuner, som kryber udenom, endnu en gang ikke var i spil, og det har næppe været formålet.
Der er mange fordele ved den foreslåede model, f.eks. at man sikrer, at der er lokal inddragelse og engagement, og at der er åbent for, at potentielle lokationer og løsninger, som kan passe ind i forskellige aktørers planer og visioner, kan komme i spil.
Ulempen er bare, at vi ikke for alvor får skabt nye incitamenter eller nye områder, og derfor kan jeg godt være lidt nervøs for, at vi bare har udsat projekter, der alligevel var blevet til noget, og får nej til resten.
Derfor vil jeg opfordre til, at vi får kigget på kommunernes incitamenter til at sige ja til vedvarende energi-anlæg, når vi ikke tror på tvang, og det gør vi ikke, men også til, at vi måske går lidt mere proaktivt til værks og prikker lidt til de kommuner, der endnu ikke er i gang med vedvarende energi.
Ellers er vi tilfredse med lovforslaget, som er udarbejdet loyalt over for den indgåede aftale fra 2023.
Tak for ordet.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-05-07:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg har to ting.
Det første er bare, at jeg vil høre: Hvis nu det med biogasanlæg ikke bliver ændret, vil Enhedslisten så stemme imod det lovforslag, der udmønter en aftale, man selv er med i?
Så er der det andet, som egentlig er det, jeg oprindelig havde tænkt mig at spørge om.
Det er, at jeg jo kender Enhedslisten som et parti, der gør meget ud af, at vi har en god natur derude, og at man respekterer, at der er kystbeskyttelseslinjer, at der kan være fredskov og fredninger og alle mulige andre gode ting, som jeg tror vi alle sammen sætter pris på bliver bevaret derude, men jeg forstår bare ikke helt, hvorfor det er, at Enhedslisten nu vælger at sige, at nu vægter energiparker højere.
For det er jo det, man giver mulighed for at dispensere fra her, eller ministeren får en dispensationsmulighed for at sige, at det med alle de naturhensyn er man sådan set ligeglad med og nu kan man bare sætte vindmøller op.
Jeg kender sådan set Enhedslisten som et parti, der går meget op i den anden del også, selvfølgelig vindmøller, men også naturdelen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-07:
Når man så skal have et lovforslag, synes jeg, det er okay, at man åbner op for, at der kan være lidt bebyggelse.
F.eks. kunne der være et eller andet teknisk anlæg til fjernvarme, så man kunne tage noget spildvarme fra det her power-to-x-anlæg og få ind i fjernvarmesystemet og også have lov til at lave en pumpe.
Men jeg synes godt nok, at man går langt med det her lovforslag, for der står: »Tilknyttede anlæg: PtX-anlæg og anden erhvervsmæssig bebyggelse.«
Det er godt nok vidtgående.
Altså, hvad er det, vi kan få ude i det åbne land?
Er ordføreren ikke enig i, at det har været sol og vind og power-to-x-anlæg, der har været i fokus i de drøftelser, vi har haft?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-05-07:
Jeg havde egentlig håbet, at Enhedslisten ville være et parti, der kunne dele synspunkt med os i Danmarksdemokraterne, som jo er, at man måske kunne gøre mere ud af at sætte solceller på tagene af virksomheder, af skoler og af alle mulige andre kommunale bygninger – der er jo mange af dem, der gerne vil sætte dem op – så man netop ikke skulle bruge gode naturarealer og ikke skulle til at dispensere fra det, og som også på den måde indirekte tager den lokale modstand, i forhold til at man så ser bort fra alle de gode beskyttelseshensyn, man lavede i en masse andre lovgivninger,
Så hvorfor er det ikke lykkedes?
Eller har man ikke haft kampen om, at man måske skulle gøre det lettere for kommunerne på kommunens arealer, på haller, skoler og alle mulige andre steder.
Der er jo masser af tagarealer, som kan bruges, så man derved ikke skulle tage de her særhensyn i forhold til gode naturhensyn.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-07:
Så kom der en ny regering, og det første år, den havde, lavede den ikke noget ved det forslag.
Så havde vi en armlægning omkring, at der skulle laves en solcellestrategi, og så fik jeg tilkæmpet mig, at de ikke tog alle pengene fra den tidligere solcellestrategi.
Så der er 178 mio. kr. til en solcellestrategi, som skal fremme solceller i byerne, og det skulle regeringen så have fremlagt her i første kvartal i år, og igen er de for langsomme på den.
Så det er lidt op ad bakke, at man skal tilkæmpe sig de samme sejre tre gange, men jeg kæmper videre.