runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2017-02-09:
Det der med et lotteri forstår jeg simpelt hen ikke.
Altså, det her er jo ikke en tilfældighed.
Der er ikke noget i det her, der er baseret på en tilfældighed.
Det er kriterier, der er nedlagt i det her, hvor det drejer sig om at være bedst til indfødsretsprøven, bedst til sprog, at man har nogle kulturelle forudsætninger, og at man geografisk er knyttet til vores kultur.
Det er sådan nogle ting, der spiller en rolle i det her forslag.
Så vil jeg også godt lige sige, at da Grundtvig holdt sin første indfødsretstale i 1850, var der ti på lovforslaget – der var ti på.
Det her er simpelt hen et spørgsmål om at bringe den praksis, der var i Folketinget i begyndelsen, tilbage, så der er kohærens imellem den praksis, vi benytter os af i dag, og så det, man gjorde, dengang grundloven blev vedtaget.
Og det handler om, at det er hensynet til Danmark og til danskerne, der kommer først – hvor meget nationen kan bære.
Det er det, det drejer sig om.
Inger Støjberg (V), 2017-02-09:
Jamen argumentet er jo det, som jeg også fremhævede i min tale: at hvad nu hvis nr. 1.005 er langt mere kvalificeret end nr. 998?
Det skal være noget, man stræber efter.
Det skal være noget, der er vanskeligt at opnå, altså noget, man gør sig fortjent til, ved at man f.eks. kan sproget, ved at man er selvforsørgende, ved at man holder sig ude af kriminalitet, ved at man også består indfødsretsprøven.
Sådan nogle ting vil jeg meget gerne være med til at se på
, men at lægge sådan et lotteri ind over, mener jeg simpelt hen ikke er særlig hensigtsmæssigt, fordi man jo netop kan komme i en situation, hvor nr. 898 ikke er nær så kvalificeret som den, der ellers ville få tildelt statsborgerskab som nr. 1.048.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-09:
Det vil jo være meget fint, hvis vi kan blive enige om nye stramninger i forhold til mulighederne for at få indfødsret i Danmark; det ser vi bestemt frem til fra Dansk Folkepartis side.
Men hvis nu ministeren mener – og det må jeg forstå – at det nuværende niveau er for højt, at f.eks. 4.000 om året simpelt hen er for mange,
hvad er så egentlig argumentet imod at gå ind og sætte et loft et sted og sige, at der maks. er 1.000 eller 1.500 – eller 500, vi kan også gå den vej – som kan få en opholdstilladelse eller kan få et statsborgerskab i Danmark?
Hvad er egentlig argumentet imod det?
Man kan jo gå flere år tilbage, og så er det mange, mange tusinde mennesker, vi har givet indfødsret, inden for de seneste 20 år – et år formentlig 20.000, og jeg tror faktisk, at tallet var højere endnu.
Hvis det er for mange efter regeringens opfattelse, hvad er så egentlig argumentet imod at gå ind og sige, at når man rammer loftet, kan der ikke være flere, og så må de vente til næste gang, altså til der kommer en ny runde, og søge en gang til?
Martin Henriksen (DF), 2017-02-09:
Tak for det.
Jeg vil spørge ministeren, om hun synes, at det nuværende niveau for tildeling af dansk statsborgerskab er passende.
Altså, det ligger jo typisk på omkring 4.000 om året – det svinger lidt, så det nogle gange går lidt ned, men nogle gange kommer det også helt op på 5.000 og 6.000.
Er det efter ministerens opfattelse og efter regeringens opfattelse et for stort antal, der får tildelt dansk statsborgerskab, eller er det niveau, som man har for nuværende, ganske enkelt passende?
Pernille Schnoor (ALT), 2017-02-09:
Nu er det et spørgsmål, som ordføreren selv har stillet, og som ordføreren har fået svar på, altså hvor mange i forhold til nationalitet der har fået indfødsret siden 1999.
Er det korrekt, at på listen, topfem, topseks – det er ordføreren selv, der har fået det her svar tilsendt – er der to, nemlig Afghanistan og Pakistan, som er med, men ellers er det f.eks. Vietnam, Jugoslavien, Polen, Rusland og Bosnien-Hercegovina?
Det er en liste, jeg står med her, som er udsendt, og som ordføreren har fået tilsendt.
Christian Langballe (DF), 2017-02-09:
Jeg vil godt lige sige, at når fru Pernille Schnoor forsøger at faktatjekke mig, skal hun også citere mig korrekt.
Jeg sagde: Det er min bekymring, at man på et eller andet tidspunkt når en situation, hvor sharialoven kan blive indført ad demokratisk vej.
Det sagde jeg.
Så er jeg i øvrigt kun ansvarlig for den tid, jeg har været i Folketinget, og når jeg kigger ned over de lister, må jeg så bare sige, at de nationalitetslister, som vi får med hvert eneste lovforslag, rummer folk fra Mellemøsten.
Jeg ved da godt, at der ligger noget imellem.
Jeg ved da godt, at der var noget med hensyn til Jugoslavien.
Jeg ved godt, at der har været forskellige så at sige rush og flygtningestrømme til Danmark, som er kommet andre steder fra.
Det er jeg med på.
Man kan altså bare se, at lige i øjeblikket er antallet af irakere meget højt.
Det er derfor, jeg siger, at det er højt.
Ja, det er højt.
Jeg tager stilling til de tal, vi har nu, dvs. mens jeg har været ordfører for indfødsret.
Jeg er sikker på, at min hukommelse er udmærket.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-02-09:
Nu lever vi jo i en tid og i et samfund, hvor facts ikke altid er i så høj kurs.
Jeg kunne godt tænke mig at høre om noget.
Ordføreren har også sagt noget med, at på et eller andet tidspunkt kommer der så mange, så vi får sharialov i Danmark.
Jeg kunne godt tænke mig at tage fat i, at ordføreren tidligere har stillet et spørgsmål.
Det handler om, at der skulle redegøres for, hvor mange udlændinge der har fået dansk indfødsret, baseret på nationalitet.
Og der er der nogle oplysninger siden 1999.
Er det korrekt, at det ikke er mennesker fra Mellemøsten eller med muslimsk baggrund, der dominerer topfem over, hvem der har fået statsborgerskab i Danmark siden 1999?
Det er ordførerens eget spørgsmål, og det er blevet stillet tidligere.
Christian Langballe (DF), 2017-02-09:
Det er faktisk meget sjovt, for i den pågældende tale, som jeg har citeret fra, siger han, at man ikke på grund af misforstået kristenkærlighed eller menneskerettigheder skal give statsborgerskab til folk, der ikke er danske, for, som han så siger, så kunne de jo rejse sig imod os.
Det er egentlig en meget sjov betragtning, og jeg vil bare lade den stå, sådan at man lige kan tænke lidt over den.
Med hensyn til det andet vil jeg sige: Ja, jeg tror, Grundtvig ville korse sig, hvis han sad i Folketinget i dag.
Det tror jeg faktisk at han ville – bare ved tallet 4.000.
Jeg tror virkelig, han ville korse sig, og derfor ville han være enig med mig i selve intentionen i det her.
Det tror jeg han ville være helt enig med mig i.
Marcus Knuth (V), 2017-02-09:
Nu skal jeg lade være med at være så fræk at spørge, hvem i Dansk Folkeparti der var så slap, at man pressede grænsen op fra 500 til 1.000 – det kunne være interessant at høre.
Men lad mig hellere spørge: Mener ordføreren, at Grundtvig ville være enig i en arbitrær grænse på et tal, eller mener ordføreren, at Grundtvig hellere så, at man skabte de rette rammer, således at det kun er dem, der er danske i hjertet – ikke noget tal, men alle dem, der er danske i hjertet – der får lov til at have dansk statsborgerskab?
Christian Langballe (DF), 2017-02-09:
Nu vil prinsesse Marie altid komme først i rækken, det er klart.
Det vil jeg mene.
Det er faktisk et af forslagets præmisser.
Hvad angår tallet 1.000, så vil jeg godt være så åbenhjertig at sige, at det har vi diskuteret.
Vi begyndte egentlig med 500, og så bevægede vi os op til 1.000.
Og det er jo ikke, fordi loftet for os ligger fast, men ærlig talt, så er det her er et forsøg på at vende alle de her præmisser på hovedet og sige, at nationen kommer før en eller anden foregivet rettighed til at få et statsborgerskab.
Jeg mener simpelt hen, at nationen er vigtigere, fordi statsborgerskabet og nationen er så tæt kædet sammen, og derfor er det sådan, at når man giver statsborgerskab, er det på vegne af nationen, man gør det – ikke bare på vegne af de døde, men også på vegne af de efterkommere, som på et eller anden tidspunkt kommer til at bebo det her land.
Hvis de folk, vi giver statsborgerskab, ikke er ordentligt integreret i vores land, så synes jeg simpelt hen, at vi har gjort vores arbejde forbandet dårligt.
Så enkelt er det.
Marcus Knuth (V), 2017-02-09:
Mange tak til ordføreren.
Jeg er rigtig, rigtig glad for, at vi jo selvfølgelig er enige om, at vi skal gøre mere for at stramme op, således at der ikke bliver uddelt statsborgerskab til personer, som ikke fortjener det, og derfor ser jeg frem til forhandlingerne med Dansk Folkeparti, ministeren, resten af regeringen og andre partier.
Men i forhold til lige præcis det her forslag om et loft på 1.000 har jeg to simple spørgsmål, som jeg håber at ordføreren kan svare på og dermed hjælpe mig med at øge min forståelse.
For det første: Hvordan er Dansk Folkeparti kommet frem til det tal på 1.000?
Hvorfor ikke 500?
Hvordan er man landet på tallet 1.000?
For det andet: Så vidt jeg husker, fik prinsesse Marie i 2008 dansk statsborgerskab.
Det var vidunderligt – en god tilføjelse til det danske kongehus.
Tidligere samme år var der blevet uddelt lidt over 2.000 danske statsborgerskaber, tror jeg.
Mener ordføreren så, at prinsesse Marie ikke burde have fået dansk statsborgerskab, fordi grænsen på 1.000 var blevet overskredet?
Christian Langballe (DF), 2017-02-09:
Vi taler om familiesammenføring og alt muligt andet, eller hvad?
Jeg bliver bare nødt til at sige, at når jeg, kære ordfører, har talt om de folk, der er kommet fra Mellemøsten, og at de figurerer markant, så taler jeg om den tid, hvor jeg har været medlem af Indfødsretsudvalget.
Jeg ved godt, at jeg har stillet spørgsmålet, men når jeg har kigget ned over de nationalitetslister, som jeg får, så må jeg bare sige, at der kommer hovedparten fra muslimske lande.
Det er jo meget enkelt.
Vi kan jo bare her i salen få stillet et spørgsmål til ministeren om de sidste 4 år, og så vil jeg gerne have det oversendt, så fru Pernille Schnoor også kan se det.
Pernille Bendixen (DF), 2017-02-09:
Min kollega spurgte ordføreren fra Socialdemokratiet, om der var en grænse for, hvor mange vi kunne optage, og det synes jeg bare ikke rigtig at ordføreren svarede på.
Ordføreren sagde, at der var en naturlig grænse, men en naturlig grænse vil jo altid være relativ.
Så er der et tidspunkt for, hvornår Socialdemokratiet vil sætte foden ned og trække i håndbremsen?
Naser Khader (KF), 2017-02-09:
Det Radikale Venstre ønsker at sikre, at Udlændingestyrelsen eller anden egnet myndighed får hjemmel til at foretage et socialt tilsyn på asylcentrene.
Det Radikale Venstre har en vigtig pointe; der skal nogle mere ordnede forhold på asylcentrene.
Det er en vigtig debat, og der er behov for, at der udarbejdes et nyt koncept på området.
Vores opfattelse er dog, at udlændinge- og integrationsministeren er fuldt opmærksom på, at der er behov for at revidere tilsynet med asylcentrene.
På samrådene den 1. december og den 15. december har ministeren påpeget, at der skal udarbejdes et nyt koncept for det fremtidige tilsyn med asylcentrene.
Vi afventer derfor dette og ser frem imod, at Udlændingestyrelsen bliver færdig med sit arbejde.
Det Konservative Folkeparti kan ikke bakke op om beslutningsforslaget, men vi afventer det kommende forslag til et nyt koncept om tilsyn.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-02-09:
Der er almindelig enighed om, at der er et behov for at få et stærkere tilsyn på de asylcentre, hvor der bor børn – ikke mindst de mange sager, der har været, har jo været forfærdelige og har påvirket os alle sammen.
Så derfor er det rigtigt set, at vi er nødt til at skærpe tilsynet her.
Det er for mig være indlysende, at det burde være sådan, og derfor er det rigtigt set, at vi arbejder ad den vej.
Derfor kan vi støtte det her beslutningsforslag.
Josephine Fock (ALT), 2017-02-09:
Tak for det.
Det, vi behandler her i dag i Folketingssalen, er jo Radikale Venstres beslutningsforslag om et socialt tilsyn på asylcentre, hvor der bor børn, samt en præcisering af asylansøgeres og udlændinges retsstilling i forhold til serviceloven.
Og lad mig starte med at slå fast, at Alternativet kan bakke fuldstændig op om de intentioner, der er her i forslaget, for det er jo fuldstændig afgørende for os, at alle børn i danske myndigheders varetægt modtager den omsorg og pædagogiske indsats, som de har behov for.
Her er det helt klart, at asylbørn, som har krig og flugt med i bagagen, selvfølgelig ikke på noget tidspunkt må være en undtagelse.
De sager, vi har set, bl.a. fra Langeland, har jo vist, at der er et kraftigt behov for at sørge for, at der bliver ført et ordentligt tilsyn, så vi sikrer os, at der ikke kommer lignende sager i fremtiden.
I de sager var Udlændingestyrelsens tilsyn simpelt hen ikke godt nok.
Det gik på det driftsmæssige, og der manglede det sociale og pædagogiske tilsyn.
Så har vi så hørt ministeren her sige, at man er ved at se på det, og at der kommer noget her til foråret, og det ser vi selvfølgelig rigtig meget frem til.
Det, der vil være helt afgørende for Alternativet, i forhold til hvem der fører tilsynet, vil i virkeligheden være, hvordan man gør det, og om der er de rette kompetencer i det tilsyn.
For det vil være afgørende for Alternativet, at der er et pædagogisk og socialt tilsyn med de her centre, fordi det er det, der er behov for.
Jeg synes også, det er vigtigt på en eller anden måde at kunne nærme os en dato.
Vi har fået at vide, at det er til foråret, men hvornår er den præcise dato?
Det synes jeg kunne være rart om ministeren kunne komme tættere på.
Så er der det, som Radikale Venstre foreslår i forhold til at få præciseret serviceloven.
Og der må jeg sige at vi helt enige, for vi har hørt så mange forskellige opfattelser af, om serviceloven i virkeligheden dækker den her gruppe.
Og derfor synes jeg jo selvfølgelig, det er hensigtsmæssigt, at vi får præciseret serviceloven.
Hvis der er noget, der er usikkerhed om, synes jeg, vi skal præcisere det, så der ikke er usikkerhed om det, og derfor bakker vi op om det også.
Så vi vil selvfølgelig stemme for det her beslutningsforslag.
Jeg hørte, at ministeren sagde, at der kommer noget, og det håber jeg at vi bliver indbudt til forhandlinger om, og der vil vi så, som jeg også har sagt, lægge vægt på pædagogiske og omsorgsmæssige kompetencer i forhold til sådan et tilsyn.
Det er det, jeg synes er rigtig, rigtig vigtigt.
Men jeg er jo glad for, at der bliver taget hånd om det, og det er også det, jeg har hørt ministeren tilkendegive på de samråd, hvor vi har siddet og drøftet det.
Laura Lindahl (LA), 2017-02-09:
Tak for det.
Det Radikale Venstre har fremsat et beslutningsforslag, som pålægger regeringen at fremsætte de nødvendige lovforslag og foretage de fornødne administrative foranstaltninger, så vi kan sikre, at der foretages socialtilsyn i henhold til serviceloven særlig på de asylcentre, hvor der bor børn.
Det er selvfølgelig for at sikre gode rammer og gode forhold for børnene.
Det er jo fornuftigt.
Det er der nok ikke nogen der er uenig i.
De historier, der har været fremme, har været fuldstændig forfærdelige, og det må ikke kunne forekomme i Danmark.
Derfor synes jeg også, det er glædeligt, at vi kan konstatere, at Udlændingestyrelsen er i fuld gang med at revidere deres tilsynskoncept, og at det også inkluderer børnecentrene, hvor jeg kan forstå at man dels inddrager de erfaringer, man har fra det skærpede tilsyn, som man førte på Langeland, dels overvejer, om man ikke kan skelne imellem lige præcis de tilsyn, man fører på centre for voksne, og dem, man fører på de centre, hvor der bor børn.
Det synes jeg lyder fornuftigt.
Jeg synes også, det lyder fornuftigt, at man vil inddrage socialtilsynet, som vi jo kender.
Hvad angår ønsket om, at regeringen skal sikre, at servicelovens anvendelsesområde over for den her målgruppe præciseres, bør det jo allerede nu være klart for kommunen, hvordan samspillet mellem serviceloven og udlændingeloven er.
Det kom der i hvert fald en analyse af sidste år.
Men jeg synes jo, det er relevant, at vi følger det: at vi følger arbejdet og ser, om det fungerer; at vi forholder os kritiske til praksissen, så vi i hvert fald sikrer os, at der ikke er nogen tvivl.
Så forslaget er rigtig godt.
Det lyder, som om der allerede arbejdes med det, som forslagsstillerne gerne vil, og at vi i udvalget meget snart får mulighed for at se på noget.
Så Liberal Alliance ser ikke nogen grund til konkret at bakke op om det her, men vi er ligesom Radikale Venstre interesserede i at følge det her og sikre, at der sker noget på det her område.
Christian Langballe (DF), 2017-02-09:
Tak, fru formand.
Det er et fantastisk godt forslag, som tager udgangspunkt i det grundlæggende: at nationen, Danmark, fællesskabet kommer før alt andet.
For det at få et statsborgerskab er at blive dansk, at blive optaget i folkets midte, at man står last og brast med landets kultur, og at man har – som Grundtvig formulerer det – for sproget øre og for fædrelandet ild.
Det er det, det drejer sig om.
Jeg må bare sige, at der i den tid, jeg har været i Folketinget, er blevet uddelt statsborgerskaber til mennesker, som ikke bare ikke er danske, men som også ønsker Danmark hen, hvor peberet gror, som overhovedet ikke vil have noget at gøre med vores værdier, og som griner af os, og derfor synes jeg, det er rimeligt, at vi begynder at vende tingene om, at vi begynder at tage hensyn til Danmark, også i fremtiden.
Edmund Burke har sagt, at samfundet er en pagt af de døde, de levende og de endnu ikke fødte.
Vi har fået et land i arv, som vi har en forbandet forpligtelse til at give videre til vores efterkommere, sådan at de giver det videre i forsvarlig stand, og det er det, det hele handler om.
Med den katastrofale flygtningelov fra 1983, da man åbnede for grænserne – egentlig også med Det Radikale Venstre som meget toneangivende i den debat – kom der en masse mennesker her til landet, hvoraf ret mange jo af forskellige grunde nok ikke bliver integreret, men det har også betydet, at sammenhængskraften virkelig – virkelig – er blevet udfordret, og at der er blevet skabt parallelsamfund.
Altså, lovgivning er at diskriminere.
Diskriminerer vi dermed?
Ja, det gør vi.
Og det gælder i alle mulige andre forhold, og jeg kan simpelt hen ikke se, at folk, der står vores kultur nærmere, som folk, der kommer fra Norden, fra Europa, fra Vesten, ikke skulle have en forrang i forhold til at få statsborgerskab, selvfølgelig fordi de er langt nemmere at integrere, og det ved enhver, der har øjne at se med.
Det er jo ganske enkelt.
Så har jeg også fået at vide fra SF, at det her var sådan en Trump light, og det syntes jeg var sødt sagt.
Altså, jeg ved ikke, hvad amerikanske visumregler har med dansk statsborgerskab at gøre, jeg aner det simpelt hen ikke.
Men det kan være, at ordføreren kan fortælle mig det bagefter.
Tilbage til grundloven, som Det Radikale Venstre nævnte: Ja, grundloven er det fundament, hvorpå Danmark hviler rent retsmæssigt, og der gøres der også forskel på det at være dansk og ikke at være dansk.
Det var ordene.
Det er jo ærgerligt, at forslaget ikke bliver vedtaget, men jeg synes, at vi har haft en god debat.
Det er jo sådan med Dansk Folkepartis forslag, at de arbejder, og på et eller andet tidspunkt skal det her nok blive til noget.
Så jeg er positiv.
Jeg er selvfølgelig ærgerlig over, at ministeren ikke vil se med velvilje på forslaget, men så håber jeg på, at det kommer.
Der er jo tid til at overbevise ministeren om det kloge og fornuftige i forslaget.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (V), 2017-02-09:
Jeg vil gerne indlede med at sige, at jeg langt hen ad vejen støtter intentionen bag det her forslag.
I bl.a. december var der i medierne flere eksempler på børn og unge, som levede under forhold, der ikke var gode nok, vil jeg sige, og derfor støtter vi ideen om, at Udlændingestyrelsens tilsyn skal revideres.
Netop af den årsag er jeg tilfreds med, at ministeren har tilkendegivet, at det arbejde jo allerede er i gang.
På den baggrund mener Venstre også, at vi bør afvente Udlændingestyrelsens fremlæggelse af de nye tilsynskoncepter, som er ventet her til foråret.
Selvfølgelig skal vi have ordentlige forhold og ordentlige vilkår for tilsyn på børnecentrene.
Vi skal sikre, at de sager, der har været fremme i medierne, ikke gentager sig.
Men det betyder nu engang, at Udlændingestyrelsens arbejde med at revidere tilsynet skal tages alvorligt og afventes.
Med hensyn til forslaget om at analysere præcist og eventuelt tilpasse til serviceloven støtter Venstre – nok ikke overraskende – regeringens linje.
Børne- og Socialministeriet foretog allerede sidste år en analyse af servicelovens anvendelsesområde, herunder også udlændingelovens regler om Udlændingestyrelsens forsørgelsespligt.
Analysen slog meget klart fast, hvad der er gældende ret på området, og hvordan sammenspillet er mellem serviceloven og udlændingeloven, og derfor mener vi ikke, at der er grund til yderligere ændringer eller præciseringer på området.
Så selv om jeg langt hen ad vejen er enig i hensigten, afventer vi Udlændingestyrelsens forslag til et revideret tilsynskoncept, og derfor kan vi heller ikke støtte dette beslutningsforslag.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-09:
Det Radikale Venstre foreslår et socialt tilsyn på asylcentre, hvor der bor børn, samt en præcisering af asylansøgeres og udlændinges retsstilling i forhold til serviceloven.
I Dansk Folkeparti afviser vi ikke, at tilsynet kan blive bedre, men her i dag kan vi ikke støtte forslaget, som det ligger.
Vi diskuterer som sagt gerne, om der er behov for at styrke tilsynet.
Der har jo også været nogle episoder rundtomkring på landets asylcentre.
Og selvfølgelig skal det være sådan i forhold til folk, der tager ophold i Danmark, at man sagtens kan have den holdning, som vi har i Dansk Folkeparti, og den holdning, som de har i Det Radikale Venstre, hvor der jo er forskellige opfattelser af, hvor mange der skal komme, og hvor mange vi kan tage imod.
Men når nu de er her, skal vi selvfølgelig tilstræbe, at de bliver behandlet ordentligt.
Det er selvfølgelig helt klart.
Så vi diskuterer gerne, om der er brug for en ny slags tilsyn, og i den forbindelse har vi selvfølgelig noteret os det, som ministeren også var inde på, at Udlændingestyrelsen er i gang med at revidere det nuværende tilsyn, og at der på et tidspunkt vil komme et udspil fra regeringen, og så er det vores indstilling i Dansk Folkeparti, at vi tager den derfra.