runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (KD), 2021-05-21:
Tak for det.
Hvad er det så for udspil, som man forventer at præsentere her i første halvår af 2021?
For det er jo snart gået.
Nu spørger jeg ordføreren igen.
Det er jo ikke ordførerens ansvar, men i Kulturudvalget har vi godt nok ventet længe.
Det der medieudspil, som vi afventer fra regeringen, er jo verdenshistoriens længst udsatte premiere.
Er det et medieudspil, er det et helt konkret udspil på retsområdet, som blot handler om sociale medier, eller er det bare L 205, som kulturministeren har fremsat?
Jeppe Bruus (S), 2021-05-21:
Tak for det.
Normalt starter jeg med at takke Dansk Folkeparti for beslutningsforslag og forespørgsler, og der er meget at takke for, for de har fremsat rigtig mange af dem.
Den her gang må jeg sige, at det, vi skal drøfte, er væsentligt, men vi har virkelig drøftet det mange gange.
Jeg har faktisk ikke rigtig tal på antallet af beslutningsforslag og forespørgsler om det emne.
Det her er selvfølgelig lidt en anden gren er det her, nemlig det om censur osv. også på sociale medier.
Det er meget væsentligt, og som justitsministeren også sagde, er vi jo på vej med vores forslag til, hvordan vi regulerer de sociale medier.
Vil det så fyldestgørende og i dybden tage højde for al den udveksling, der er?
Det vil det jo næppe.
Det er et område, som er i eksplosiv vækst, og som jo fylder mere og mere af vores hverdag på både godt og ondt – og desværre også rigtig meget ondt.
Vi har haft en del debatter de seneste par år her i Folketingssalen.
Hvorfor er det f.eks., at nogle ikke må skrive Tommy Robinson, tror jeg han hedder, på Facebook uden at blive udelukket, men at politikere gerne må noget, som Facebook selv sad og barslede med.
Det virker helt mærkværdigt, at vi skulle have en adkomst til at skrive noget som politikere, som andre ikke skulle have adkomst til at skrive.
Det er jo bare et eksempel.
Så det bliver vanskeligt, og derfor er jeg også glad for, at vi snart kommer med et udspil, sådan at vi i virkeligheden kan komme et skridt videre og gøre det konkret og finde ud af, hvordan vi laver en regulering i Danmark, som passer til den opfattelse, vi har, af, hvad man skal kunne, og at vi ikke overlader det at definere grænserne for ytringsfriheden alene til private virksomheder.
Så det er et spændende stykke arbejde, som jeg tænker at vi alle sammen begejstret deltager i.
Jeg har også en vedtagelsestekst, som jo i store træk er lig den, som hr. Morten Messerschmidt læste op, og det er nok også udtryk for, at det her ikke, tænker jeg, er en kampplads, hvor vi står og slår hinanden i hovedet med uenigheder, men hvor vi faktisk prøver at tage bestik af den udvikling, der er i gang, og forhåbentlig kan finde løsninger i fællesskab.
Sådan er det jo bedst.
Jeg vil gerne på vegne af S, SF, RV og EL – og jeg ved, at i hvert fald SF og heller ikke Enhedslisten ikke har mulighed for at være her, så jeg skal også hilse fra dem – fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget noterer sig, at sociale medier med deres enorme størrelse og indflydelse udgør en væsentlig del af vores demokratis infrastruktur, og at balancen mellem at sikre ytringsfrihed, sikkerhed og privatlivsbeskyttelse på sociale medier er vanskelig.
Det må dog ikke overlades til private virksomheder at definere grænserne for ytringsfriheden.
Folketinget noterer sig, at regeringen arbejder for tiltag, der kan imødegå udfordringerne både herhjemme og internationalt, og at regeringen forventer at præsentere et udspil om regulering af de sociale medier i 1. halvår af 2021.
Folketinget understreger, at sociale medier skal mødes med krav, der afspejler den betydning, de har i samfundet i dag.«
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-21:
Tak, formand.
Sådan er det, når man er så ivrig efter at høre, hvad ens kolleger gerne vil sige, at man næsten viger pladsen for dem.
Tak for de indledende bemærkninger i en jo ikke helt uvæsentlig debat.
Altså, når man ser på den seneste folketingsvalgkamp, var der jo ganske store dele af den, der udspandt sig på netop de sociale medier ...
Fantastisk!
Det her er altså aktiv parlamentarisme i virkelighedens verden.
Store dele af debatten både under valgkampen, men sandelig også før og, må man sige, efter foregår jo på bl.a. Facebook og Twitter osv. osv.
Og det, som jeg måske godt kunne tænke mig at justitsministeren var kommet lidt mere ind på i sit indlæg her, er, hvor grænsen skal gå.
For vi er jo efterhånden alle sammen her i Folketinget, tror jeg, vant til at høre på almene skældsord – det lægger jeg til grund.
Og det har også sin plads i den politiske debat.
Så hvor går grænsen egentlig?
Der er meget af det, som eksempelvis den tidligere amerikanske præsident Donald Trump har sagt og skrevet, som jeg er fuldstændig uenig i.
Men derfra og så til ligefrem at lukke hans adgang til at kommunikere med sin meget, meget store skare af følgere synes jeg at der er meget, meget langt.
Og er det virkelig en privat virksomheds prærogativ at træffe den slags inappellable afgørelser?
Og derfor vil jeg gerne på vegne af Venstre, Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti, Nye Borgerlige og Kristendemokraterne fremføre et forslag til vedtagelse, som forhåbentlig kan sætte ministerens tanker i gang og forhåbentlig også inspirere ham til at inddrage de partier i de videre drøftelser.
Og det lyder som følger: Forslag til vedtagelse »Folketinget konstaterer, at sociale medier med deres enorme størrelse og indflydelse udgør en væsentlig del af vores demokratis infrastruktur, og at balancen mellem ytringsfrihed, sikkerhed og privatlivsbeskyttelse på sociale medier er vanskelig.
Det må ikke alene overlades til private virksomheder at definere grænserne for ytringsfriheden, og Folketinget glæder sig over, at regeringen arbejder for tiltag til at imødegå disse udfordringer – både nationalt og internationalt.
Tak, formand.
Nick Hækkerup (S), 2021-05-21:
Jeg tror, at det, der refereres til her, er fru Helle Thorning-Schmidts plads i Facebooks tilsynsråd.
Som jeg har forstået det, men jeg er igen ikke verdensmester i det, er det et råd, som Facebook selv har lavet.
Det kan selvfølgelig være fornuftigt og godt at lave selvovervågning, men jeg tror nok, at vi her må se for os, at der også skal lovgivning til at sikre, at rammerne er, som de skal være.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-21:
Tak for det og for den i hvert fald indledende besvarelse af forespørgslen.
Nu nævnte justitsministeren, tror jeg, hr. Poul Nyrup Rasmussen.
Der er jo også en anden tidligere, socialdemokratisk statsminister, om hvem man kan sige, at hun står i en vis forbindelse til Facebook, nemlig fru Helle Thorning-Schmidt, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om justitsministeren kan være lidt mere konkret om, hvad det egentlig er for tanker, man gør sig i regeringen, om, hvordan man regulerer et medie som eksempelvis Facebook.
Er det ved at have eksempelvis fru Helle Thorning-Schmidt udpeget, som så tager noget, som jeg ikke går ud fra er en instruks, med fra den danske regering, men som dog alligevel er tanker og input osv., eller kan vi gøre noget lovgivningsmæssigt, sådan at folk ikke for fuldstændig legitime synspunkter i en debat på Facebook skal sidde 30 dage i fængsel, som det jo er beskrevet, altså, at man ikke kan komme ind på sin konto?
Nick Hækkerup (S), 2021-05-21:
Så længe det er vores egne lår, vi har hænderne på, går det vel endda.
Nej, spøg til side – undskyld; undskyld, formand!
For at svare helt ærligt ved jeg simpelt hen ikke, hvad status er på medieforhandlingerne, og det er heller ikke mit ressort.
Og jeg synes, at jeg tilkendegav, at i forhold til de der traditionelle medier kan man ikke lave sammenligningen en til en, selvfølgelig kan man ikke det, fordi strukturen er så anderledes.
Det var sådan set bare en illustration af, at den forventning, som vi har til de traditionelle medier, om, at de kan vælge og vrage, mellem hvordan og hvem der kommer til orde, kan man ikke overføre en til en til de nye, sociale medier.
Jens Rohde (KD), 2021-05-21:
Tak for det, og tak for en meget engageret tale fra justitsministeren, som siger mange rigtige ting og løfter mange dilemmaer.
Nogle af dem kan vi godt diskutere, for sammenligningen med aviser og så det at sidde så hårdt på infrastrukturen kan man måske ikke sådan helt lige lave, når alt kommer til alt.
Vi har intet hørt fra regeringen.
Der kommer ingenting.
Der er ikke indkaldt til medieforhandlinger, og der er ikke lavet et medieudspil.
Jeg spurgte statsministeren for 14 dage siden, hvordan det går med de der medieforhandlinger.
Vi får ikke noget svar.
Men når det nu er så vigtigt et emne, hr. justitsminister, kunne regeringen så ikke få hænderne væk fra lårene og komme i gang med at få lavet et stykke arbejde?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-21:
Tak, formand.
Når min gode kollega hr. Jens Rohde kommer op og fortæller om den her personlige, traumatiserende oplevelse, kommer det pludselig tæt på en; så bliver forslaget pludselig til billeder, og så går det op for en, hvor vigtigt det er, at vi som samfund har psykologhjælp til folk, der bliver udsat for traumer, for folk, der bliver udsat for psykiske og fysiske traumatiske oplevelser og skader.
Man kan sige, at selv om min gode kollega hr. Jens Rohde ikke var dækket af en forsikring, har jeg en eller anden idé om, at hans økonomiske midler på grund af lønnen og andre ting gjorde, at det dog alligevel var muligt for ordføreren at komme til at få hjælp – nå, det var det ikke.
Men prøv at tænke på dem, som har allermindst i vores samfund, og hvilken situation, de må stå i.
Derfor kan jeg selvfølgelig på vegne af Frie Grønne sige, at vi støtter forslaget.
Vi så gerne, at man gik længere; vi så gerne, at vi som samfund gjorde mere, men selvfølgelig skal pengene hænge sammen.
Men hvor ville jeg dog ønske, at det først handlede om, at vi mennesker skulle hænge sammen – det savner jeg lidt.
Og så kan jeg ikke lige lade være med at drille, for politik er jo sådan en sjov ting.
Det er ikke særlig længe siden, at Frie Grønne fremsatte forslag om ambulant behandling for voldsudøvere og voldsofre, og der støttede især støttepartierne intentionen, men sagde, at fordi der ikke var finansiering, og fordi vi ville tage pengene fra råderummet, var det ikke noget, man kunne støtte.
Men vi bakker altså op om forslaget.
Såfremt vi bliver inviteret med til forhandlingerne – nu må vi se, om vi får vores vælgererklæringer inden – så kan jeg forsikre SF om, at det her er en sag, som vi i Frie Grønne kommer til at prioritere.
Tusind tak for ordet.
Jens Rohde (KD), 2021-05-21:
Tak for det.
Vold har mange ansigter, vold kan udføres på mange måder og give mén.
Jeg har selv haft en personlig oplevelse den 11. december 2018 i Strasbourg, hvor jeg stod fanget og ikke kunne komme ind til min familie i mange timer i forbindelse med det angreb, som en borger i Strasbourg lavede, og situationen er jo velkendt.
Der blev skudt adskillige mennesker.
Filmen knækkede, og jeg havde behov for akut krisehjælp, og det troede jeg jo så at jeg kunne få ved at ringe til forskellige offentlige numre.
Men jeg kunne ikke få hjælp nogen steder, fordi jeg ikke havde en privattegnet forsikring, hverken i den ene eller den anden form, alt blev afvist, og det kunne ikke lade sig gøre.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på: Hvad med de borgere – jeg ved ikke, hvor mange det er – som ikke er begunstiget af en privat sygeforsikring, og som bliver udsat for et eller andet, hvor det går helt galt?
De kan ikke få hjælp, de kan ikke få akut krisehjælp, det er da et kæmpe problem, og jeg oplevede det på egen krop.
Det var ligegyldigt, hvor jeg ringede hen, så kunne det ikke lade sig gøre.
Jeg har selvfølgelig også forståelse for, når man sidder som ansvarlig minister, at der her i Folketingssalen virkelig kommer mange forslag, som bare er et greb i lommen eller brug af råderummet, og at en regering jo ikke bare sådan kan sidde og sige ja til det, uanset om man sympatiserer med tankerne.
Nu er jeg så i den heldige situation, at jeg på KD's vegne kan støtte det her forslag, fordi vi har finansieringen i vores 2030-plan.
Det er vi nødt til at kigge på, og vi er både nødt til at se økonomisk og strukturelt på det.
Så for nu at sætte det her i gang og for at sende det klare signal, at der her virkelig er en vigtig opgave for os, vil KD støtte forslaget, og vi har økonomien bag det.
Tak for det.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-21:
Voldsofre skal hjælpes, uanset om det er psykisk, fysisk eller seksuel vold.
De skal hjælpes, uanset om de er mænd eller kvinder; de skal hjælpes på præcis samme måde, uanset om de er mænd eller kvinder.
Det er ganske almindelig sund fornuft.
Derfor fremsatte vi i Nye Borgerlige også for nylig et beslutningsforslag om at ligestille mænd og kvinder i servicelovens § 109, og det ville den venstrefløj, som ellers altid taler meget højt om ligestilling, ikke være med til.
De ville ikke være med til at kønsneutralisere en paragraf i serviceloven, som giver kvinder bedre rettigheder, hvis de udsættes for vold, end mænd.
Sidste år vedtog regeringen og dens støttepartier, at kvinder skulle have ret til 10 psykologtimer, hvis de blev udsat for vold – ikke et ord om mændene.
Nu står vi så i dag med dette forslag om at udvide den skattefinansierede psykologhjælp til voldsofre.
Voldsofre skal hjælpes, det er der ingen tvivl om, og det bliver de allerede i dag, hvor der både er et tilskud for nogle grupper og en fuldt finansieret hjælp til andre, og det synes jeg som udgangspunkt er fint, men jeg vil også følge udvalgsbehandlingen med interesse.
Men det ville altså klæde venstrefløjen at starte med at ligestille mænd og kvinder, der udsættes for vold.
Det må da være et absolut minimum.
Tak for ordet.
Mads Andersen (KF), 2021-05-21:
Selv tak.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-21:
Det lyder jo godt.
For så lyder det jo faktisk, som om vi er tæt på at lande en beretning, og det vil jeg i hvert fald se frem til.
Tak for det.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-21:
Tusind tak, og tak for en god ordførertale og for en god debat om et vigtigt emne.
Det, jeg nævnte i min tale, var de her 10 psykologtimer til kvinder, som tager på krisecenter, hvis de er ramt af vold derhjemme, og det er jo specifikt målrettet kvinder, ikke målrettet mænd.
For jeg tænker, at det jo må bero på en lægefaglig vurdering, hvad det er, man har behov for, når man har været udsat for et traume.
Det kunne også sagtens være, at man kunne forestille sig, at der var nogle, der skulle i psykiatrisk behandling.
Så jeg vil egentlig stille det samme spørgsmål til ordføreren nu: Hvorfor skal vi herinde i Folketinget lægge os fast på, at det lige præcis skal være psykologhjælp, i stedet for at fastsætte, at der er nogle grupper, som har behov for noget udvidet hjælp, når de bliver udsat for de her traumer, og at det må bero på en individuel konkret lægefaglig vurdering, lige præcis hvad for noget hjælp, de har behov for?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-21:
Hvis jeg husker ret, er Det Konservative Folkeparti et af de partier, som meget ofte foreslår strafskærpelser.
Hvor mange af de strafskærpelser har Det Konservative Folkeparti rent faktisk finansieret?
Bliver det så ikke bare taget af f.eks. råderummet eller et eller andet andet, når vi så realiserer dem?
Der følger i hvert fald sjældent en finansiering med.
Ofrene kan ikke altid bruge strafskærpelserne til at komme sig over den konkrete hændelse.
Så ville det ikke bare være en rigtig god idé at få givet ofrene nogle reelle rettigheder, noget, der hjælper dem over krænkelsen, nemlig gratis psykologhjælp?
Mads Andersen (KF), 2021-05-21:
Tak for det, formand, og tak til SF for forslaget.
Det er et utrolig sympatisk forslag, som er spændende.
Det er et forslag, som sætter fokus på et vigtigt område i forhold til at hjælpe ofre videre så godt, som det overhovedet er muligt.
Det anerkender vi i Det Konservative Folkeparti.
At blive udsat for voldelige overfald, seksuelle overgreb, grove trusler, hjemmerøveri, negativ social kontrol osv. må sætte ethvert menneskes helbred under gevaldigt pres.
Og det pres skal vi selvfølgelig som samfund gøre alt, hvad vi kan for at lette, så alle ofre kommer så godt og trygt videre med livet som overhovedet muligt.
I Det Konservative Folkeparti ønsker vi altid at stå på offerets side.
Der findes mange forskellige måder, hvorpå vi som mennesker bearbejder sorg, oplevelser og tragedier, og det skal der selvfølgelig være plads til.
Først vil jeg sige: Der er ikke noget, der er gratis.
Der er ikke noget, der er gratis.
Og når nu det ikke er gratis, vil jeg sige, at finansieringen i forslaget her måske er en lille smule for løs til os.
Dynamiske effekter og det at tage af råderummet er ikke udtryk, som nødvendigvis optræder i den konservative ordbog.
Der skal vel være forskel på, om man f.eks. er blevet holdt som gidsel og er blevet udsat for vold i 6 timer, eller om man har fået en på hatten, som det hedder der, hvor jeg kommer fra, en aften i byen, hvor man måske ovenikøbet selv var ude om det.
Så lægges der også op til, at regeringen skal fremsætte et lovforslag i den her Folketingssamling, og det kan jeg godt være bekymret for om efterhånden er muligt, da vi jo i forvejen er pressede af mange sager og forslag, specielt på retsområdet.
I forhold til nogle af de tidligere ordførertaler, der er holdt, bl.a. Venstres, hvor Venstres ordfører, hr. Morten Dahlin, jo pegede på det her med Offerfonden, vil jeg sige, at det vil vi meget gerne være med til at diskutere i udvalget.
Og vi anerkender jo også fuldstændig intentionen og formålet med forslaget og synes egentlig, det kunne være spændende at diskutere de her grupper, og hvad der kunne være tale om i forhold til det.
Så nej tak til forslaget, som det ligger her, men vi ønsker i den grad at diskutere videre i udvalget og kan også godt være med på en beretning.
Tak for ordet.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-21:
Det vil jeg meget gerne være med til at se nærmere på.
Men jeg kan jo ikke vide, om det så går fra noget andet, der også er vigtigt, i Offerfonden.
Så derfor kræver det, at vi lige ser nærmere på det.
Men jeg synes, det er et konstruktivt forslag, og det vil vi selvfølgelig overveje, for vi er jo grundlæggende fuldstændig enige om den indsats, der skal forbedres, og at vi gerne vil gøre mere for ofrene, fordi der nok er nogle, der fravælger psykologhjælp af økonomiske årsager og dermed ikke får den forebyggelse, som de ellers kunne have haft stor gavn af.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-21:
Altså, jeg har indtryk af, at partierne tager af råderummet, lige præcis når det passer dem, til lige præcis det, som de synes er formålstjenligt.
Så selvfølgelig er det en finansiering, som man politisk kan blive enige om, hvis det er det, man gerne vil.
Men så vil jeg høre, om Radikale Venstre vil være med på en beretning sammen med Venstre om at give gratis psykologhjælp, mod at vi undersøger, om Offerfonden så kan være det, som dækker de her udgifter.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-21:
Det, som vi synes at man ikke bare lige kan gøre, er at sige, at der er nogle dynamiske effekter af det her forslag, og derudover vil vi tage af råderummet.
Nu siger jeg det bare lidt karikeret, men det er sådan lidt en gratis omgang, kan man godt sige, at foreslå finansiering på den måde.
Og der synes jeg, det er mere reelt at dreje på det håndtag, hvor man siger, at man tager noget fra Offerfonden, eller at man bringer det ind i finanslovsforhandlingerne.
Det må være den måde, man løfter det på.
Jeg glæder mig meget over, at vi er meget enige om, at det er vigtigt at gøre noget mere for ofrene, fordi det at blive udsat for en personfarlig forbrydelse som fysisk vold, seksuel vold eller psykisk vold er noget, der kan skabe traumer, og det giver jo mening, at samfundet forebygger de traumer, altså at vi, selv om man lider skade ved den konkrete hændelse, sørger for at forebygge, så det ikke får for stor indvirkning på offeret i fremtiden.
Der skal vi som samfund passe på alle ofre, og derfor må det selvfølgelig indgå i de videre overvejelser.
Mads Andersen (KF), 2021-05-21:
Jeg vil jo ikke stå her og redegøre for alle de forslag, der er stillet, men selvfølgelig kæmper vi jo altid for at straffe hårdere i forhold til særlig personfarlig kriminalitet, og det kan jo – hvad kan man sige – også altid kan give en eller anden retssikkerhedsmæssig følelse for offeret.
Men jeg er helt enig med ordføreren i, at det selvfølgelig ikke er det hele, og derfor synes jeg også, at forslaget er godt, ud fra at der virkelig er et behov for, at vi får kigget det her igennem.
Og jeg synes også, som jeg sagde, at Venstres forslag i forhold til at tage Offerfonden med i den betragtning i hvert fald er et sted at starte, og hvis vi der kunne lande et flertal, om ikke andet kigge på det i udvalget og eventuelt kigge på andre finansieringsformer, så synes jeg da, det i hvert fald vil være at foretrække at starte med.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-21:
Tak for ordet, formand, og tak til SF for at sætte fokus på gratis psykologhjælp til ofre for psykisk, fysisk eller seksuel vold.
Jeg er helt sikker på, at det ligger alle Folketingets partier og medlemmer meget på sinde at hjælpe ofre, der bliver udsat for den slags personfarlige forbrydelser.
For den her slags personfarlige forbrydelser er ikke kun noget, man mærker i den konkrete situation, det er også noget, der kan give ar på sjælen.
Det kan give traumer, sådan at man ikke tør at gå forbi en bestemt gadelampe en aften, fordi man har minder fra et overgreb på et andet tidspunkt samme sted.
Det kan være, man er mere tilbageholdende med at gå til fester, det kan være, man er tilbageholdende med en række ting, som man har gjort før i tiden, fordi en tidligere forbrydelse har sat sig så dybt i en.
Det skal man selvfølgelig have hjælp til at bearbejde.
Når man har været udsat for en personfarlig forbrydelse, kan det være svært at overskue alt det, man skal igennem, for den skade, man mærker, er ikke kun konkret ved den begåede gerning, men kan også give langvarig psykisk skade, som måske kan afhjælpes, og hvis det kan, skal man selvfølgelig gøre det igennem psykologhjælp.
Vi er positive over for de grundintentioner, der er i det her forslag, fordi vi selvfølgelig skal hjælpe og forebygge fremtidige lidelser, men det, der gør, at Det Radikale Venstre alligevel ikke kommer til at stemme for beslutningsforslaget, er, at det jo kræver noget finansiering, for vi skal have sat nogle penge af til at gøre de her indsatser, og derfor ser vi frem til, at SF så vil bringe det her ind i finanslovsforhandlingerne, for det må være en naturlig del af det at sætte fokus på det ved at fremsætte det som beslutningsforslag, og det er nok mere der, vi kommer til at tage de reelle drøftelser.
For det er lidt vanskeligt at have forskellige udgiftskrævende beslutningsforslag her, for så kan der være nogle andre ting, som er meget vigtige for Det Radikale Venstre, nemlig klima og uddannelse.
Men alt det skal jo ses under et, og derfor må vi opfordre til, at det af SF bliver sendt til finanslovsforhandlingerne.
Men vi ser meget positivt på forslaget, og der er ingen tvivl om, at vi skal gøre langt mere for de ofre, der bliver udsat for psykisk, fysisk eller seksuel vold.
Peter Hummelgaard (S), 2021-05-21:
Jeg er enig med dig i, at det er det, der har været hensigten med reglerne, og jeg respekterer også, at hr. Jens Rohde måske har et andet politisk synspunkt, end jeg og regeringen har.
Men vi mener jo grundlæggende, at der er noget urimeligt i, at man eksempelvis ikke inden for de eksisterende regler kan indeksere børnechecken, afhængigt af hvad omkostningsniveauet er i de lande, hvortil man måtte tage ydelsen med sig.
Det er jo det, vi har gjort gældende i forhandlingerne om forordning 883, det er det, den tidligere regering har gjort gældende i forhandlingerne om forordning 883, og det er også noget, vi vil blive ved med at gøre gældende i fremtiden.