runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2022-05-10:
Nu er det mig bekendt vist ikke sådan en beskyttet titel eller et begreb, som er meget fast defineret i forskningen og i hvert fald heller ikke i vores lovgivning.
Det, jeg kan se, er jo, at der er en nogenlunde konstant mængde af skilsmissesager, som er voldsomt konfliktfyldte, hvor der er nogle børn, der kommer voldsomt i klemme, og hvor de får nogle ar på sjælen og nogle problemer, der også kaster nogle lange skygger ind i deres voksenliv.
Det kan man jo høre, når man nu lytter til nogle af de unge voksne, der har levet i den slags konstante konflikter mellem deres forældre.
Og derfor er det rigtigt, at vi har et skilsmissesystem, hvis hovedformål er at se, om man dog ikke kan bringe forældre, også i de svære skilsmissesager, til at kunne aftale ting, til at kunne forliges.
Og selvfølgelig, hvis man ikke kan lykkes med det, må der i sidste ende kunne træffes en afgørelse, og det må også kunne håndhæves, at den aftale kan føres ud i livet.
Men jeg kan klart bekræfte, at vi desværre stadig har en andel af skilsmisser, som er meget, meget konfliktfyldte.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-10:
Jeg synes, det var et meget langt svar på et spørgsmål, man sådan set bare kunne svare ja eller nej til.
Spørgsmålet gik på, om ministeren anerkender, at der foregår forælderfremmedgørelse i nogle sager i Familieretshuset, og så kom der et langt svar.
Altså, kan ministeren svare ja eller nej?
Anerkender ministeren, at der er nogle sager, hvor forælderfremmedgørelse foregår?
Jeg ved ikke, om ministeren også så »Med børnene som våben«, eller om ministeren også har modtaget nogle af alle de henvendelser, som vi har fået, i forhold til det her.
Så det er bare et spørgsmål om, om ministeren anerkender det.
Christina Thorholm (RV), 2022-05-10:
Tak til Karina Adsbøl for at rejse spørgsmålet om at give mennesker ret til omsorg efter serviceloven.
Omsorg er vigtigt for os som mennesker, for at vi kan trives og leve.
Uden omsorg visner vi.
Vi giver og modtager omsorg fra vores medmennesker, både i vores familier, af vores venner og på vores arbejde.
Der er mennesker, der er afhængige af samfundets hjælp, bl.a. i hjemmeplejen og på plejehjem, og her får de hjælp af mennesker, der har valgt fag, hvor omsorg er en væsentlig del af arbejdet – medarbejdere, som hver dag yder masser af omsorg i arbejdet med og relationen til de mennesker, som de giver hjælp.
Desværre ses også eksempler på forråelse, hvor medarbejdere ikke yder omsorg, og det er fuldstændig uacceptabelt, og det skal vi slå hårdt ned på ledelsesmæssigt, for det handler om ledelse.
Det handler om, at ledelse skaber rammer og kultur for det omsorgsarbejde, som sker massivt i vores ældre- og hjemmepleje.
Så er spørgsmålet jo: Skal vi lovgive om retten til omsorg?
Ja, det kan lyde besnærende, men det er også paradoksalt i forhold til en servicelov, fordi omsorg er svær at måle.
Det er svært at definere.
Det vil skabe, i vores øjne, masser af bureaukrati, fordi der er forskel på, hvad den ene forstår som omsorg og den anden forstår som omsorg.
Ifølge forslagsstillerne er formålet med forslaget at forebygge omsorgssvigt, og derudover anføres det, at hvis reel omsorgsret gives, vil Ældretilsynets pligt til at reagere og handle, hvis der opstår mistanke om, at en borger ikke får den nødvendige omsorg, blive skærpet.
Det vil også give pårørende bedre mulighed for at råbe vagt i gevær, hvis de ikke oplever tilstrækkelig omsorg.
Men der mener vi altså, at Ældretilsynets opgave er at opfange og reagere, hvis de ikke mener, at der ydes omsorg på vores plejehjem og i ældreplejen, for omsorgen i kontakten er midlet og forudsætningerne for, at arbejdet med borgerne sker med en høj kvalitet, og det skal føre til skærpet tilsyn og påbud, såfremt det ikke er til stede.
Omsorg er en væsentlig del af de ydelser, som gives i serviceloven, men vi skal ikke lovgive om det.
Det handler om ledelse, om, at medarbejderne er fagligt klædt på til at være i kontakt med og arbejde med den ældre.
Det handler om at have forståelse for både sundhed og de sociale behov, og det kommer vi så rigeligt til at arbejde videre med i en ældrelov, i velfærdsaftalerne og også i en sundhedslov.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-10:
Jeg kunne sagtens se en beretning for mig, hvor vi sammen definerer, hvad der er respektfuld og værdig ældrepleje.
Så mener jeg faktisk, at den rigtige vej til en løsning af de her problemer er at fortsætte arbejdet med en ældrelov, en sundhedsreform og for den sags skyld også en 10-årsplan for psykiatrien.
Og jeg ville ønske, at man ville forhandle det sammen, for det tror jeg faktisk kunne give rigtig god mening for hele området nu.
Camilla Fabricius (S), 2022-05-10:
Jeg synes fuldt ud, det giver mening at blive enige om en tekst, der kan pege i retning af det, som ministeren peger på.
Jeg forsøgte også i talen at adressere, at jeg synes, det er et godt forslag, og at det dæmmer op for nogle af de ting, som dem, der kommer i klemme, kommer ud for, så de kan se sig selv på en anden måde, og jeg synes, at de drøftelser, vi også har haft løbende i udvalget, har været på et bredviftet grundlag, i forhold til hvad det er for nogle problemstillinger, man står i, når man f.eks. har været anbragt i en plejefamilie eller er blevet bortadopteret, eller hvordan det ellers kan være.
Så jeg synes, det giver mening, at vi i udvalget drøfter en beretning, der så også peger hen imod det, ministeren har givet håndslag på i dag, nemlig at vi tager en drøftelse, finder økonomien, og at vi også sikrer os imod de faldgruber, der kan være.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-10:
Det er jeg positiv over for.
Nu blev der snakket meget om økonomien, og det er jo sådan i dag, at der er rigtig mange, der har søgt det, men har fået afslag.
Så hvad ligger estimatet på i forhold til det økonomiske?
I min optik vil der stadig væk være ansøgninger, men der er så kommet afslag, og sådan vil det så også være fremadrettet.
Så hvad er de økonomiske omkostninger ved det?
Det kan være ordføreren ved det, da ordføreren har en tættere relation til ministeren.
Camilla Fabricius (S), 2022-05-10:
Det sidste vil jeg i hvert fald sige klart ja til.
Jeg synes, jeg har en rigtig tæt og god relation til ministeren.
Det konkrete bud på, hvad det vil koste, synes jeg vi skal tage under drøftelserne, for det har jeg ikke noget bud på.
Men ordføreren peger jo på, at vi nu har adresseret problemerne, og dem skal vi jo selvfølgelig løse, for det her handler om rigtige mennesker, som skal leve deres liv, og det vil jeg gerne anerkende, og det glæder jeg mig til vi får taget hånd om.
Så endnu en gang tak til forslagsstillerne.
Maja Torp (V), 2022-05-10:
Jeg vil godt starte med at kvittere på Venstres vegne for et rigtig godt forslag.
For det forslag, som vi skal behandle her, er jo med til at gøre det nemmere at være dansker, og det er glædeligt i sig selv.
Det er efter vores mening udelukkende det enkelte menneske, som selv ved, hvordan deres liv leves bedst, og det gælder også, når det kommer til familiekonstellationer.
Det kan siges meget enkelt: Det enkelte individs egen tilknytning til andre varetages og vurderes bedst af det enkelte individ selv.
Derfor forventes det også af os politikere, at vi har tillid til borgerne, når det drejer sig om sager af så personlig karakter, som adoption er.
Det er Venstres opfattelse, at man fra lovgiveres side ikke er bedre vidende i forhold til at definere, hvornår to mennesker har et forældre-barn-forhold, der kan berettige til en adoption.
Helt konkret betyder det eksempelvis, at hvis barnets fars nye kæreste gennem en årrække har haft en relation, men først er blevet en del af barnets liv i dets senere teenageår, så bliver vedkommende faktisk dårligere stillet i forhold til at opnå adoption, og det er jo sådan set det, som det nuværende opfostringskrav er skyld i.
Der er vi jo sådan set med til at spænde ben for, at en adoption kan ske efter begge parters ønske.
Det er jo heller ikke kun stedforældre og børn til stedforældre, som er underlagt de udfordringer, som adoptionskravet er skyld i.
Forhindringen af adoption kan ligeledes risikere at ramme andre personer, som har et ønske om at adoptere en myndig person, ligesom det kan være problematisk for barnet.
Der kan også være nogle arveforhold her, som gavner barnet, som man skal tage hensyn til.
Jeg vil også godt sige, at vi i Venstre omfavner det, som ministeren og Socialdemokraterne lægger op til, nemlig også at kigge på, hvad der ellers er af regler på det her område, og selvfølgelig gerne med henblik på at se på, om der er andre kriterier, som ikke fuldt ud giver mening.
For spørgsmålet om tilknytning kan man jo vurdere på andre måder end lige ved hjælp af noget, der er helt kvantitativt.
Så i Venstre vil vi ikke forhindre borgerne i at indrette sig efter deres eget behov, og på den baggrund kan Venstre støtte forslaget.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2022-05-10:
I SF er vi positivt indstillede over for at ophæve kravet om de 3 års samliv inden det 18. leveår, for man kan jo sagtens få skabt en nær relation efter det 18. leveår, også uden at have levet sammen i 3 år.
Det vil f.eks. være tilfældet i en situation, hvor en kæreste til en biologisk forælder ønsker at adoptere, men hvor det ikke er muligt, fordi vedkommende først kom ind i den person, der ønsker at blive adopterets, liv efter dennes 18. leveår.
Vi ønsker derfor, at regeringen fremsætter et lovforslag, der afskaffer den bestemmelse.
Christina Thorholm (RV), 2022-05-10:
Radikale Venstre anerkender ønsket om adoption, også blandt voksne mennesker, bl.a. på grund af nye familieformer, men lægger også vægt på den tilknytning, der skabes mellem adoptanten og den, der ønsker at blive adopteret.
Vi er enige om, at som reglerne er nu, forhindrer de voksne i at blive adopteret, selv om vi også kan læse, at det egentlig burde være muligt ifølge lovgivningen.
Men vi lægger vægt på, at ud fra en mere moderne familieforståelse kan lovgivningen, som den er nu, forekomme urimelig og uforståelig for det enkelte menneske, og det skal der ændres på.
Vi hører også, at ministeren er villig til at se på justeringer af reguleringen af voksenadoption – og i en vis udstrækning gøre det muligt.
Og hvis dette arbejde peger på, at det bliver muligt at voksenadoptere, så vil vi rigtig gerne slutte op om det – og det har vi hørt vil ske her i efteråret.
Vi vil følge arbejdet og se, om det får de ønskede resultater i forhold til lovgivningen om voksenadoption, da vi lægger meget vægt på, at det her bliver en mulighed.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-10:
Tak for det.
Jeg skal bare lige høre – for at være helt sikker – om De Radikale også er med på en beretning om det, så vi ligesom har noget på skrift, og så vi er sikre på, at der også kommer handling.
Tit og ofte kan man snakke rigtig meget i det her Folketing, uden at der sker handling, så det er altid godt at have noget på skrift.
Det skal jeg bare lige høre om De Radikale er med på.
Christina Thorholm (RV), 2022-05-10:
Vi er helt klart med på en beretning, for handling skal følge holdning eller holdning skal følges af handling, ikke?
Så tak for, at du får os til at bekræfte, at det støtter vi op om.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-10:
Jamen tak for det.
Så ser jeg frem til udvalgsarbejdet.
Vi har også en fremragende udvalgssekretær
til stede her i Folketingssalen, som jo også lytter til den her debat og kan være behjælpelig med et beretningsudkast, hvis vi skal have rettet det til.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-05-10:
Mange tak.
Tak til medlemmer uden for grupperne for at fremsætte beslutningsforslaget her om at ophæve betingelsen om 3 års samliv før det 18. år for den, der ønsker at blive adopteret.
I Det Konservative Folkeparti anerkender vi problemstillingen i beslutningsforslaget, som i dag betyder, at hvis en voksen person kommer ind i f.eks. en 17-årigs liv og senere i livet ønsker at adoptere den dengang 17-årige, så er det stort set umuligt, hvis adoptanten først er kommet ind i barnets liv efter det fyldte 15. år og ikke har boet sammen med den, der ønsker at adopteres.
Det giver ikke rigtig nogen mening for os at have det 3-årige opfostringskrav som begrænsning, hvis begge parter ønsker adoptionen.
Derfor kommer Det Konservative Folkeparti til at stemme for beslutningsforslaget her.
Vi vil meget gerne være med til at lave en fælles beretning omkring, hvordan vi ligesom kan komme videre med arbejdet med det her beslutningsforslag.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-10:
Tak til fru Camilla Fabricius for hendes tale.
Når ordføreren siger, at vi skal have en grundig drøftelse af det her, kunne jeg godt tænke mig, at det blev lidt mere håndholdt, for jeg har et ønske om, at det her bliver en realitet for mange af dem, som netop sidder med det ønske.
Nu nævnte fru Camilla Fabricius et eksempel, men der er faktisk også flere, for det kan også være børn, der måske er blevet tvangsbortadopteret, så de, når de bliver 18 år, gerne vil adopteres af deres biologiske forældre.
Der kan faktisk være mange eksempler i det her.
Så jeg skal høre den socialdemokratiske ordfører, om Socialdemokratiet vil lande en beretning her, så vi er sikre på, at der sker handling, og så vi ligesom også lover dem, der står i den situation, noget handling.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-10:
Jeg vil også gerne kvittere ministeren for at være imødekommende i forhold til de udfordringer, der er.
Det her er jo kommet på baggrund af en række henvendelser, som jeg har modtaget, og hvor personerne bag også har været til foretræde i udvalget.
Men når ministeren siger, at man ikke stemme for på grund af finansieringen, er ministeren så ikke enig i, at folk sådan set søger i dag, men får afslag, på grund af at retstilstanden på voksenområdet, hvad ministeren jo også sagde i sin tale, er, som den er i dag?
Så derfor er det sådan, at man søger, men får afslag.
Så er det stadig væk en begrundelse for, at ministeren ikke vil stemme for det her beslutningsforslag i dag?
Astrid Krag (S), 2022-05-10:
Så ja, der skal findes en finansiering til meraktivitet her.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-10:
Der må jeg bare henvise til, at det ifølge adoptionsloven dog er muligt at tillade adoption, selv om opfostringskravet ikke er opfyldt.
Det står der, men sådan er det principielt ikke, fordi retstilstanden på voksenområdet, som ministeren sagde, netop er sådan, at man ikke ligesom giver den mulighed.
Så vil jeg godt høre om det fremadrettede tidsperspektiv, for jeg ved, at der sidder nogle derude i dag og følger den her debat, som har et stort ønske om, at det her bliver vedtaget.
Så hvad er svaret fra ministeren til dem?
Hvornår kan de forvente det?
Astrid Krag (S), 2022-05-10:
Som jeg også sagde i min besvarelse, er det her jo faktisk noget, vi har været i gang med at kigge på i noget tid i ministeriet, og derfor er vi jo også relativt langt i forhold til at kunne indkalde til drøftelser.
Så må vi jo se, hvor hurtigt vi kan blive enige om noget i et flertal og finde den finansiering, der skal til.
Jeg kan jo ikke stå her og tage forskud på glæderne over, at vi skulle blive enige og få en aftale, før vi kan se, om vi kan det.
Der vil så skulle udarbejdes lovgivning, og det vil skulle fremsættes.
Så vi skal selvfølgelig nok ind i den kommende folketingssamling, før alle de ting, der skal på plads, kan komme på plads.
Camilla Fabricius (S), 2022-05-10:
Tak, hr. formand.
Tak til forslagsstillerne for at fremsætte et forslag her i salen, som skal behandle, hvordan man kan blive adopteret, efter at man er fyldt 18 år.
Jeg synes, at udfaldet, når man lytter til, hvad ministeren peger på her, med, at vi bliver indkaldt til en drøftelse for at adressere den her udfordring, er et rigtig fornuftigt sted at lande.
Jeg vil også lige knytte nogle ord til det forslag, som er stillet af fru Karina Adsbøl, og jeg synes, det er interessant og spændende, og jeg synes også, det er væsentligt at få adresseret.
Selv er jeg blevet gjort opmærksom på det her problem af en af mine partikollegaer, Bjarne Laustsen, som er kommet med en konkret sag, hvor en ung pige havde været plejebarn hos en familie, hos en mor, og hun ville rigtig gerne, efter at hun var blevet voksen, adopteres af moren.
For det var her, hun hørte til, og det er, ligesom ministeren også beskriver det, det her med, hvad det er for en hverdag, man har, når man danner relationer, også efter at man er fyldt 18 år.
Og jeg tror jo, at alle os, der har en familie, ved, at den relation har man også, efter at man er fyldt 18 år.
Så det, at vi kan få en grundig drøftelse og få set på, hvad det er for nogle tiltag, der skal være, og selvfølgelig også få finansieringen dækket, synes jeg lyder som et fornuftigt greb på det her.
Så endnu en gang tak til forslagsstillerne for at rejse spørgsmålet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-05-10:
Der er sagt meget om det her forslag, og det har været sund fornuft hele vejen igennem.
Det, jeg jo altid savner fra ministerens side, er, at ministeren, når ministeren går op og egentlig er enig i et beslutningsforslag, siger: Ja, vi laver det om til et lovforslag.
Sådan er det ikke, og sådan er det heller ikke nu.
Men det er jo et forslag, som omhandler nogle meget rigide regler om voksenadoption, som ikke tager meget hensyn til, at det er voksne mennesker.
Det vil være fornuftigt at indgå i det her forslag, hvor man lemper på de meget strikse regler, der er.
Så har der været talt lidt om finansieringen.
Jeg skal ikke gøre mig klog på, om det kommer til at koste et eller andet, men det er sandsynligvis ikke det store beløb.
Hvis det endelig skulle betyde et eller andet for økonomien, tror jeg, det er noget, man vil kunne klare, specielt i en tid, hvor regeringen jo er meget large i forhold til økonomien, og så tror jeg også, at man kan finde den, hvis det er nødvendigt at finde penge til en finansiering.
Det ser ikke ud til at være tilfældet i bemærkningerne til lovforslaget, men hvis det skulle være nødvendigt, skulle det nok kunne lade sig gøre.
Mette Thiesen (NB), 2022-05-10:
Jeg skal også gøre det ganske kort.
Der er sagt rigtig meget og meget rigtigt fra den her talerstol, og som det også blev sagt af en af de tidligere ordførere, er der rigtig meget, der egentlig er sund fornuft.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-10:
Jeg kan godt undre mig over, at Venstre ikke er enig i, at omsorg selvfølgelig skal skrives ind i lovgivningen, men sådan er det.
Men der er nogle andre ting, jeg er enig med Venstre i, og som Venstre nok er enig med mig i, bl.a. det med lokale bestyrelser på plejehjem – det var jeg også ordfører på i sin tid.
Jeg skal bare lige høre: Der står i servicelovens § 83 i dag, at kommunalbestyrelsen har pligt til at tilbyde personlig pleje, praktisk hjælp, madservice i hjemmet til personer, som på grund af midlertidigt eller varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer ikke selv kan udføre disse opgaver.
Synes ordføreren ikke, at omsorg fint kunne skrives ind i den paragraf?
For det burde jo være en selvfølge.
Jeg er da bekendt med, at Venstres ordfører ligesom jeg selv var meget forarget over den dokumentar, hvor vi bl.a. så Else hænge i sin loftlift og skulle lave afføring ned i sengen.
Jane Heitmann (V), 2022-05-10:
Som jeg sagde tidligere, deler vi fra Venstres side fru Karina Adsbøls ønske om, at der selvfølgelig skal drages omsorg i sundhedsvæsenet, men hvis jeg skal være hudløst ærlig, synes jeg måske, det er en lille smule letkøbt at tro, at man med et fingerknips og et ord på seks bogstaver – altså omsorg – kan løse alle problemer i ældreplejen.
Jeg har her peget på nogle af de initiativer, som vi fra Venstres side mener der skal til, men det betyder jo ikke, at vi er uenige med fru Karina Adsbøl i, at dette ord på seks bogstaver, nemlig omsorg, er vigtigt.
Så kunne jeg måske godt lige have lyst til at spørge: Har fru Karina Adsbøl læst udtalelsen fra Det Etiske Råd?
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-10:
Fru Jane Heitmann har jo lige stået på talerstolen og læst det, Det Etiske Råd har skrevet, op.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg bare er dybt forundret over, at man, når man synes, det er så vigtigt, ikke vil have ordet omsorg skrevet ind i lovgivningen og på den måde ligesom give de ældre ret til omsorg – selvfølgelig har de ret til omsorg.
Noget andet, der undrer mig, er selvfølgelig, når fru Jane Heitmann står på talerstolen og nævner de ting, som Venstre har foreslået, for vi har jo i fællesskab, da jeg var ordfører for Dansk Folkeparti, også fremsat forslag om bestyrelser og andre ting.
Jeg er udmærket klar over, at det her da ikke kan sikre, at de ældre får en værdig og omsorgsfuld pleje, men det er da nødvendigt efter alt det, vi har set, at det bliver et krav og selvfølgelig bliver skrevet ind i lovgivningen.
Jane Heitmann (V), 2022-05-10:
Jeg er fuldstændig enig med fru Karina Adsbøl i, at der simpelt hen er brug for fundamentale ændringer i ældreplejen, og jeg undrer mig da over, at regeringen nøler, som de gør.
Nu har vi haft en rød regering siden 2019, og vi har overhovedet ikke set nogen lovforslag endnu andet et lovforslag her i sidste periode om velfærdsaftalerne, som jo indeholder noget af det, vi i hvert fald ikke fra Venstres side kan støtte, nemlig muligheden for at kunne fratage ældre det frie valg.
Så jeg undrer mig da over, når det er så indlysende og så åbenlyst, at det halter i ældreplejen, at man fra regeringens side ikke har taget initiativer, der kan afbøde det.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-10:
Jeg må sige, at jeg undrer mig meget over, at SF ikke støtter, at omsorg skal skrives ind i lovgivningen.
Jeg havde egentlig lidt højere tanker om SF på ældreområdet.
Men jeg er helt enig i, at det her da ikke kan stå alene.
Altså, jeg forstår bare ikke, at det bliver negligeret på den måde, i forhold til at det skulle redde alt muligt, og at vi fremover ikke vil se omsorgssvigt, for det er jo ikke det, det handler om; i dag debatterer vi netop, at omsorg ikke står i lovgivningen.
Vi vil jo nok også fremadrettet se omsorgssvigt, for selv om der står omsorg i lovgivningen, er det ikke ensbetydende med, at tingene ikke sker, men det er da i hvert fald med til at sende et meget kraftigt signal om, at der ikke skal ske omsorgssvigt.
Så derfor må jeg bare sige, at jeg er meget forundret over, at SF ikke kan støtte det i dag.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-10:
Jeg er enig i, at ældre har krav på en omsorgsfuld og respektfuld tilgang til de behov, som de har brug for hjælp til.
Man kunne også undre sig over, hvorfor man f.eks. ikke har fået indskrevet i § 83, at ældre har krav på faglært personale med kendskab til ældres sundhed og sygdom, eller har fået indskrevet i serviceloven, at ældre har ret til fast og kendt personale og ikke skal leve med Fredericia banegård, fordi man får brug for hjælp til personlige forhold.
Der er mange ting, man godt kunne skrive ind, som i virkeligheden også definerer det, som jeg lytter mig til at fru Karina Adsbøl vil med sit forslag, nemlig sikre kvalitet i ældreplejen.
Det vil jeg også, men jeg tror, at der er behov for at uddybe det mere.
Så vil jeg i øvrigt blot sige, at der jo på intet tidspunkt ville være nogen ordførere her i salen, som ville sige, at omsorgssvigt er i orden.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-10:
Vi kan bare stille et ændringsforslag, som også kommer til at indeholde, at selvfølgelig har de ældre krav på faglært og dygtigt personale, og at det ikke skal være en banegård hos dem.
Altså, det er jeg da helt med på.
Lad os da gøre det, for jeg synes bestemt, at vores ældre medborgere netop fortjener det bedste, og jeg er netop også enig i det, ordføreren siger.
Så jeg er helt klart med på at stille et ændringsforslag, hvor vi tilføjer det.
Birgitte Vind (S), 2022-05-10:
Jeg forstår simpelt hen ikke, at fru Karina Adsbøl ikke kan høre, at både ministeren og jeg har udtrykt, at vi jo netop mener, at omsorg er vigtigt.
Og når vi nu skal til at lave en ny ældrelov, er det noget af det, vi meget gerne vil tage med ind, og det håber jeg at alle kan høre er blevet sagt i dag.