runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DD), 2022-09-08:
Altså, nu skal vi jo lige vælges til Folketinget først og have nogle mandater.
Men vi har fra start af sagt, at Arnepensionen er kommet for at blive, og vi håber også, at der efter et folketingsvalg er enighed om, at man skal bevare den.
For os er det en given ting, at man har Arnepensionen, og så er der nogle andre partier, der mener noget andet, men det ændrer ikke ved vores mening.
Altså, umiddelbart vil jeg tro, at hr. René Christensen selv kender svaret på det spørgsmål, men jeg vil selvfølgelig gerne svare.
Hvis man laver kriminalitet i Danmark og er udlænding, skal man udvises.
Så Danmarksdemokraterne ønsker, at vi sender de pågældende hjem til deres hjemland, uanset om de kommer fra Afrika eller Østeuropa, eller hvor de kommer fra.
Man forbryder sig mod det danske samfund – at opholde sig i Danmark – hvis man laver kriminalitet som udlænding.
Jens Joel (S), 2022-09-08:
Tak for det.
Danmarksdemokraterne har jo sagt, at I ønsker at frede Arnepensionen, og at den er en god idé, men Nye Borgerlige, Liberal Alliance og Konservative har jo sagt, at man ikke ønsker Arnepensionen.
Så mit spørgsmål er egentlig ret simpelt: Kan man komme i en situation, hvor I er støtteparti for et flertal, som afskaffer Arnepensionen?
Peter Skaarup (DD), 2022-09-08:
Jamen der er ikke noget, der har ændret sig.
Altså, vi mener grundlæggende, at hvis man er kriminel udlænding og får en dom for at have lavet kriminalitet i Danmark, skal man udvises; så skal man ikke være i Danmark.
Så har regeringen lovet at skabe en løsning, indtil de pågældende kommer hjem, og der har Danmarksdemokraterne sagt, at vi skal finde en øde ø – det kunne være Lindholm; nu er der nogle forhold på Lindholm, der gør det svært lige i øjeblikket, men så kunne det være et andet sted i Danmark – som gør, at vi kan sende et signal om, at vi ikke gider have dem her i Danmark.
Regeringen har svigtet; jeg tror, der er nogle andre, der er nødt til at tage over nu.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Hr. Lars Løkke Rasmussen var i 00'erne arkitekten bag de reformer, som gjorde Danmark til det mest centraliserede land i Nordeuropa.
Strukturreformen i forbindelse med kommunerne er selvfølgelig det mest oplagte eksempel, men der var jo også reformer af sygehuse, forsvar, politi, domstole osv.
Dengang havde det borgerlige Danmark flertallet med hr. Peter Skaarups gamle parti, DF, som støtteparti og med fru Inger Støjberg, som hans nye parti jo har fået navn efter, som minister i Lars Løkke Rasmussens regering fra slut-00'erne og frem.
Mit konkrete spørgsmål er: Var det ikke det borgerlige Danmark, der var arkitekten bag de centraliseringsreformer, som gør, at vi har et Danmark, der ser ud, som det gør nu?
Peter Skaarup (DD), 2022-09-08:
Jeg tror, at alle har et ansvar for, at det er gået galt; det tror jeg alle herinde i Folketinget har.
Og så er spørgsmålet: Skal vi begynde at snakke om, hvad der skete for mange år siden, eller skal vi kigge fremad og se at få rettet op på det – skabe liv ude i landsbyerne, give et bedre befordringsfradrag, så man kan arbejde, hvis man bor i en yderkommune?
Og der håber jeg også, at Socialistisk Folkeparti vil være med til at gennemføre nogle initiativer, der giver noget hjælp til, at vi kan få et mere sammenhængende Danmark – i stedet for at hage sig fast i, hvad der skete engang, for det, som fru Lisbeth Bech-Nielsen taler om, er jo efterhånden rigtig lang tid siden.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Det er rigtigt.
SF stemte imod de fleste af de her ting, fordi vi synes, at ud over at der kan være stordriftsfordele ved noget, så kan der også være stordriftsulemper ved noget, og det er det, vi synes vi ser konsekvenserne af.
Hver anden dansker havde ved valget i 2015 oplevet, at noget, der var vigtigt for dem, var blevet lukket: en skole, et sygehus eller lignende.
Ja, det er længe siden, men det er jo de spor, vi ser i dag, og vi kan ikke bare rette op på det med et fingerknips; der skal noget meget mere strukturelt til.
Så kommer der nogle bud på det fra Danmarksdemokraterne?
Peter Skaarup (DD), 2022-09-08:
Ja, det gør der jo så.
Jeg nævnte et af dem her i talen, nemlig et bedre befordringsfradrag, for det er klart, at hvis man bliver ramt rigtig hårdt økonomisk af at bo langt væk fra sit job, fordi der er stigende priser på at køre frem og tilbage – det gælder sådan set også den kollektive trafik – så vil et bedre befordringsfradrag, altså 50 pct. højere, som vi foreslår, gøre en forskel.
Og jeg har ikke hørt, hvad Socialistisk Folkeparti mener om det, men det er jo vigtigt, at vi gennemfører noget konkret, der virkelig kommer dem derude, hvor det sker, til gavn.
René Christensen (DF), 2022-09-08:
Tak for det.
Og tak for ordførertalen.
Og det var bl.a. det her med konventioner, altså at dem vil man ikke længere skrives ud af.
Og så kan jeg nu høre, at ordføreren siger, at Danmarksdemokraterne har en politik om, at hvis man har lavet kriminalitet og man er udlænding, skal man sendes hjem, ligegyldigt hvor man kommer fra.
Hvad mener man: Skal man sendes hjem, eller skal man blive i Danmark, hvis man har lavet kriminalitet og man er udenlandsk statsborger?
Det gælder også, hvis man kommer fra en afrikansk stat eller et andet sted i verden – skal man så sendes hjem, eller skal man blive i Danmark, hvis man har lavet kriminalitet?
Men ordføreren ved jo også udmærket godt, hvorfor de mennesker ikke bliver sendt hjem – det er jo på grund af nogle enkelte konventioner.
Og der siger Dansk Folkeparti fuldstændig klart, også i Folketingssalen, og vi har ment det hele tiden, at så må vi skrives ud af dem, således at vi kan sende de mennesker hjem.
Nu repræsenterer ordføreren jo et parti, som siger, at vi ikke skal skrives ud af konventionerne.
Så når Danmarksdemokraterne siger, at kriminelle udlændinge skal sendes hjem, ved man godt, at det aldrig kommer til at ske.
Og man vil ikke engang arbejde for, at det kommer til at ske.
For hvis det skal kunne ske, skal man skrives ud af den del af konventionerne.
Er ordføreren ikke enig i det?
Peter Skaarup (DD), 2022-09-08:
Nej, det er jeg ikke.
Altså, vi har jo i fællesskab i Folketinget vedtaget – det gælder stort set alle partier undtagen venstrefløjen – at vi gerne vil af med kriminelle udlændinge; de skal udvises.
Så er det rigtigt nok, at der er nogle konventioner, der nogle gange forhindrer det i praksis.
Der mener vi, at man skal gå til kanten af de konventioner, og vi mener også, at man skal udfordre konventionerne på de områder, hvor de er en forhindring for, at vi kan gøre det rigtige til gavn for den danske befolkning.
Og det skal vi gøre sammen med nogle andre lande, men i forhold til at melde os ud af hele klubben siger vi, at det måske ikke er den rigtige vej, hvis vi skal nå vores mål.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-08:
Jeg står og nyder det og den verden, der er.
Det er hyggeligt.
Vi skal jo snakke om den økonomiske politik.
Jeg ved, at Danmarksdemokraternes formand har sagt, at man ønsker at sænke eller fjerne topskatten.
Det er sådan set det eneste, der ud over det med befordringsfradraget er kommet.
Samtidig var formanden også ude og betegne Nye Borgerlige som ultraliberalistiske, så jeg kunne godt tænke mig, hvis ordføreren kunne komme lidt nærmere ind på, hvad det er, der gør, at Nye Borgerlige er ultraliberalistiske.
Hvis man indførte hele vores økonomiske plan, lander vi på et skattetryk som det, de har i Sverige, og vi vil fjerne registreringsafgiften på biler, så netop folk i udkantsområder har råd til at køre frem og tilbage, og vi vil gøre de første 90.000 kr., som man tjener, skattefri, så vi hjælper folk i lavindkomstgrupperne.
Vi vil fjerne elafgiften, hvilket vi nu kan høre Danmarksdemokraterne også synes er en god idé.
Så hvor er det præcis, at vi på vejen ned mod et skattetryk, som lander på det svenske, kan gå over til at blive betegnet som ultraliberale?
Peter Skaarup (DD), 2022-09-08:
Jeg fremfører, hvad vi selv gerne vil i Danmarksdemokraterne.
Det tror jeg at man kommer længst med.
Vi står jo foran et folketingsvalg, hvor danskerne forventer, at vi fortæller, hvad vi selv vil, og hvad det er, vi gerne vil opnå i den kommende 4-årsperiode i Folketinget.
Så hvad vi måtte mene om Nye Borgerlige eller andre partier her i Folketinget og om deres politik, synes jeg egentlig ikke er det, vi skal bruge tiden på herinde.
Jeg synes egentlig, at vi skulle sætte os ned og prøve at finde nogle løsninger.
Lige nu er det med energipriserne jo vanvittig vigtigt for danskerne.
Det er jo et spørgsmål, der plager os hver evig eneste dag, altså at regningerne er så høje.
Der synes jeg jo, at vi skulle samle os om f.eks. at gå ned til det niveau, som EU tillader i forhold til elafgiften.
Hvis vi ville, kunne vi jo godt blive enige om det sådan en dag som i dag.
Så skulle vi ikke prøve at kigge på løsninger i stedet for at kigge på, hvad vi hver især mener om et eller andet inferiørt?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-08:
Det er fair nok, men nu var det jo Danmarksdemokraterne, der kom med udtalelserne.
Det er jo ikke noget, jeg bare har grebet ud af den blå luft.
Men fair nok, hvis vi skal lægge det ind under det, der sådan var et ups, og hvis det var det, jeg hørte fra Danmarksdemokraterne, så anerkender jeg da det og siger, at det vist var en fejl, og at vi så kan arbejde videre derfra.
Det ville da være fint.
Peter Skaarup (DD), 2022-09-08:
Der er ikke tale om noget ups eller noget som helst andet.
Jeg synes bare, at det bedste egentlig er, at vi fjerner etiketterne på de forskellige partier herinde og sætter os ned og prøver at finde nogle løsninger.
Lige nu er der som sagt ægte brug for, at politikerne trækker i arbejdstøjet, og at vi får udskrevet det valg, så vi kan komme i gang, i stedet for at vi har en lang debat om, hvad forskellige partier mener og ikke mener.
Altså, det kommer vi simpelt hen ikke ret langt med.
Altså, som sagt synes jeg simpelt hen, at det her i sådan en debat er lidt mærkeligt at skulle diskutere en masse ting fra engang i fortiden, som man fortryder eller ikke fortryder.
Altså, så kunne vi jo bruge en hel debat bare på det, og jeg tror, at der er rigtig mange danskere, der, når de sidder og følger sådan en debat her, tænker: Jamen hvad er meningen med det?
Hvad er det, der er idéen i det her?
For politikere er det jo sådan, at man træffer nogle beslutninger, og så er der selvfølgelig nogle beslutninger, der er rigtige, nogle, der er forkerte, og nogle, man fortryder.
Men man kigger fremad, for vi har én opgave i Folketinget, og det er at hjælpe den danske befolkning.
Det er derfor, vi er her.
Troels Lund Poulsen (V), 2022-09-08:
Tak for det, og tak for talen.
Og også velkommen til Danmarksdemokraterne.
Det skulle nødig hedde sig, at Venstre ikke også fik budt Danmarksdemokraterne velkommen, så det må jeg hellere gøre rent formelt, selv om Venstres formand også har gjort det.
Men det, som jeg tænkte jeg lige ville spørge ordføreren om, er sådan set den skandale, der udruller sig også i de her dage omkring mink, og som jo nu har taget nye drejninger.
For man kunne jo i går konstatere, at regeringen ikke lever op til den aftale, der er indgået, om, at erstatning skal udbetales inden udgangen af 2024.
Nu er Danmarksdemokraterne, om man så må sige, et nyt parti, og derfor kunne jeg sådan set godt tænke mig at høre lidt om, hvordan Danmarksdemokraterne ser på hele det spørgsmål om, hvordan man sikrer de minkavlere, der jo desværre er kommet meget alvorligt i klemme, både i forhold til at få aflivet deres mink på et ulovligt grundlag, men for den sags skyld også i forhold til at de mangler pengene.
Hvad skal man gøre for dem?
Mogens Jensen (S), 2022-09-08:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg ved jo, at en række partier, nemlig Konservative, Nye Borgerlige og Liberal Alliance, vil afskaffe Arnepensionen efter valget, og det, jeg tror mange interesserer sig for, er, hvordan Dansk Folkeparti stiller sig i den situation.
Er fastholdelsen af Arnepensionen et krav fra Dansk Folkeparti til en eventuel borgerlig regering?
René Christensen (DF), 2022-09-08:
Jamen altså, de aftaler, vi indgår, står vi på mål for, og dem kæmper vi for skal være der, ligegyldigt hvilket flertal der er.
Selvfølgelig var det et valgtema fra Socialdemokratiets side, men det er et tema, som vi har bakket op hele tiden, og derfor står vi selvfølgelig på mål for den aftale, også hvis der skulle blive et blåt flertal.
Så ja, selvfølgelig står vi på mål for det.
Vi synes, det er fuldstændig fair, at man har den her rettighed.
Jeg håber ikke, at alle vil benytte sig af den, men jeg håber, at dem, som har brug for det, vil benytte sig af den.
Mogens Jensen (S), 2022-09-08:
Tak for svaret.
Jeg synes ikke, at det fremgik helt klart, hvorvidt det fra Dansk Folkepartis side er et ufravigeligt krav til en eventuel kommende borgerlig regering, at man ikke afskaffer Arnepensionen.
Er det et ufravigeligt krav fra Dansk Folkepartis side?
Og vil Dansk Folkeparti acceptere en anden finansiering end den, der er aftalt, som jo er en bankskat?
Nu siger ordføreren, at man gerne vil leve op til den aftale, der er indgået.
Vil ordføreren acceptere en anden finansiering, eller vil – og det er vigtigere – Dansk Folkeparti stille det som et krav til en borgerlig regering?
René Christensen (DF), 2022-09-08:
Ja, vi vil ikke af med retten til tidlig pension – det vil vi ikke.
Og til det andet med finansieringen vil jeg gerne sige, at det kan vi godt kigge på.
Det er jo sådan, at man har hævet den til 26 pct., og embedsværket skriver faktisk i det lovforslag, der er sendt ud, at det giver en overfinansiering, og det ønsker vi ikke.
Men altså, det ændrer ikke ved, at hvis man ikke kan finde en anden finansiering, så er det jo sådan, det er, for det er den aftale, der er indgået.
Og det er ikke noget, der skal gøre, at vi kommer på kant med det, sådan at den tidlige pension kommer i fare på grund af finansieringen.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Tak, og tak for talen.
Jeg tror, vi er mange, der har en fælles interesse i at hjælpe dem, der har det sværest, igennem den her tid med stigende priser, og man må sige, at vi lever nogle meget forskellige liv i det her lille land.
Der er nogle, der har fjernvarme, og der er nogle, der bruger træpiller, ligesom min søster gør, og som ikke kan skaffe dem.
Altså, det er ikke engang et spørgsmål om, om man har råd til at købe dem længere – det har man heller ikke – men de er der ikke.
Nu ville jeg bare spørge ordføreren om noget, for han var inde på, at det her med at sænke elafgiften kunne være en god idé.
Men som jeg også sagde fra talerstolen, da jeg var deroppe, er i hvert fald Venstres forslag jo meget, meget lidt målrettet og meget dyrt.
Altså ½ år nede på minimumssatsen ville koste 3,4 mia. kr., og det er jo overhovedet ikke målrettet.
Hvis man har varmepumpe eller elradiatorer, er man i forvejen afgiftsfritaget, og sådan er det på en lang række af de her områder, hvor det kunne give mening.
René Christensen (DF), 2022-09-08:
Vi bliver bare nødt til at konstatere i forhold til den varmehjælp, der blev sendt ud, altså 2,4 mia., der lemfældigt blev sendt ud til danskerne, at dem, der fik det, var glade for det, også dem på opholdssteder og alle mulige andre, f.eks. folk, der var på efterskole, som fik en check.
Folk, som er borgmestre, og som ikke har eller aldrig nogen sinde har haft et gasfyr, fik også en varmecheck.
Derfor bliver man nødt til at lave noget, der kommer ud til danskerne.
Så vil jeg også gerne sige, at hvis man gør det med elafgiften, rammer det socialt fuldstændig rigtigt, fordi det jo er noget, vi alle sammen bruger.
Og man bruger jo sådan set ikke mere el, fordi man er mere velhavende, end hvis man eksempelvis ikke er så velhavende.
Så med hensyn til det sådan rent Ginikoefficientmæssige, altså hvorhenne man er på den sociale rangstige, rammer vi jo fuldstændig rigtigt, hvis vi eksempelvis gør det med elafgiften.
Så vi synes, det er et godt forslag.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Men det er jo netop ikke målrettet dem, der har mest behov, og det sagde ordføreren jo faktisk lige selv, altså at det ikke er målrettet.
Det ville det til gengæld være, hvis man f.eks. øgede den grønne check, et system, vi allerede har, og som vi kan bruge, og som er målrettet dem med de laveste indkomster.
René Christensen (DF), 2022-09-08:
Men nu handler det her jo faktisk ikke om det, og der går altid misundelse i det.
Så er det næsten bedre, at der er nogen, der står tilbage på perronen.
Det er jo det, man kan høre.
Der må man altså også bare sige, at der er familier derude, hvor der er to voksne personer i et lavtlønsjob, som ikke modtager en grøn check, og som virkelig er ramt af det her.
De har måske et pillefyr ligesom ordførerens søster og skal ud at købe piller, hvor det i stedet for at koste 2.500 kr. koster 5.000-6.000 kr. pr. palle.
De er så lige så hårdt ramt.
Hvorfor må de ikke få hjælp?
Hvorfor er det kun dem, der har de allerallerlaveste satser?
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-08:
Tak for ordet.
Og tak for talen.
Jeg kunne ikke lade være med at hæfte mig ved den del af talen, som handler om at hjælpe nogle af de børnefamilier, hvor børnene lever under fattigdomsgrænsen.
Altså, vi har her at gøre med familier, hvor det beløb, man får på integrationsydelse, er så lavt, at der er nogle kommuner, der ikke engang kan henvise dem til nogen boliger, når de skal være så billige, at de kan betale dem med så lav en indkomst.
Vi taler om børn, som ikke har mulighed for at kunne gå til fritidsaktiviteter, få en cykel eller på samme måde som andre børn have de ting, man har brug for, når man skal starte i skole.
Og vi ved, at det har kæmpe konsekvenser i forhold til socialt afsavn, og i forhold til at man isolerer sig og ikke bliver en del af fællesskabet.
Jeg kan bare ikke forstå det, hvis ordføreren mener, det er rimeligt, at børn på baggrund af den nationalitet, deres forældre har, på den måde skal have så meget værre livsbetingelser og færre muligheder i livet i fremtiden.
Det kan da ikke være rigtigt.
René Christensen (DF), 2022-09-08:
Jeg har været i Faxe, hvor jeg mødte en dansk mand, som var kommet til skade og først havde været på sygedagpenge og nu var kommet på kontanthjælp.
Han sad nede i Faxe i sit rækkehus med elvarme.
Han havde sidste år i november måned fået en elregning på 4.500 kr.
Han sad virkelig og kiggede på: Hvad skal jeg gøre ved min husleje, hvad skal jeg gøre ved min telefonregning, hvad skal jeg gøre ved min elregning og min varmeregning?
Det sad han dernede og kiggede på, og han havde ikke råderum til at betale alle sine regninger.
Han sad og ventede på, hvornår han så eventuelt blev sat på gaden, eller hvornår man lukkede for strømmen.
Fordi man er en børnefamilie, der kommer fra Eritrea eller et andet sted, hvorfor skal man så have 24.000 kr. skattefrit, mens en borger, der sidder nede i Faxe, ikke skal have noget?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Og derfor siger vi, at selvfølgelig skal det rulles tilbage.
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-08:
Men den eneste, der spiller manden i Faxe ud mod barnet i Faxe, er jo Dansk Folkeparti.
For i vores samfund er der råd til, at vi kan hjælpe begge parter.
Det er simpelt hen en kunstig modstilling, der bliver sat op her.
Og at bruge årsagen til, at der ikke er kommet en akuthjælp, der skal hjælpe ham i Faxe, som undskyldning for at behandle børn så uværdigt, hænger simpelt hen ikke sammen.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
For selvfølgelig skal der komme det.
Selvfølgelig skal vi hjælpe ham i Faxe.
Det har vi råd til, men har vi virkelig råd til at svigte børn på den måde, som Dansk Folkeparti lægger op til?
René Christensen (DF), 2022-09-08:
Det, man har gjort med børnetilskuddet, er jo en udlændingelempelse, som er helt vild.
Altså, det er da klart, at når folk ude i verden står og har solgt alt, hvad de ejer, og skal på flugt fra deres hjemland, er der ikke nogen, der synes, det er helt fantastisk – det tror jeg ikke.
Men når de skal vælge, hvor de skal hen, vil de så tage til Polen, hvor der næsten ikke er nogen offentlige ydelser, eller vil de tage til Danmark, hvor man nu har hævet ydelserne med 24.000 kr. skattefrit om året?
Hvad vælger de så?
Så vælger de selvfølgelig Danmark.
Og det er jo derfor, problemet er her.
Man gør det mere og mere attraktivt at komme til Danmark, og så kommer folk til Danmark – selvfølgelig gør de det.
Og derfor skal vi rulle de her ting tilbage.
Peter Skaarup (DD), 2022-09-08:
Vi synes, man skal finde et sted – indtil de pågældende kommer hjem, for hjem skal de kriminelle udlændinge – hvor de kan være indtil da, og meget gerne en øde ø.
Det var det, vi i fællesskab foreslog i sin tid.
Det, som jeg bare appellerer til at tænke over, er, at vi godt kunne bruge en lang debat på – og vi er jo lidt i gang med det – at stå og hamre løs på hinanden mellem de blå partier, ikke?
Det kunne vi sagtens.
Det kunne da sikkert være ganske underholdende.
Men der er stort set udskrevet et valg.
Altså, Socialdemokratiet kører valgannoncer i radio, aviser, på Facebook og alle mulige steder.
Skulle vi så ikke kæmpe mod de der socialdemokrater og de andre røde?
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-09-08:
Jamen jeg har sådan set været i gang i 38 år.
Jeg vil bare sige, at hr. Peter Skaarup jo tit bruger det der med, at nu skal vi se fremad, og nu står hr. Peter Skaarup på talerstolen, og så er det jo alle os andres opgave at finde ud af, hvad man egentlig vil.
Og det, jeg hører fra hr. Peter Skaarup, er noget om nogle problemer omkring topskatten, en anden opfattelse af EU, men også konventionerne.
For det er rigtigt at sige, at kriminelle udlændinge bare skal ud.
Jo, jo, men hvis ikke man vil gå til konventionerne, så kan de ikke bare komme ud.
Jeg vil godt stille hr. Peter Skaarup et spørgsmål.
Dansk Folkeparti har jo foreslået, at de kom til Østgrønland på Flådestation Grønnedal.
Det kan være i strid med konventionerne på grund af retten til familieliv, men vi fastholder det stadig væk; vi synes, det er en god idé, for det er faktisk den eneste ø, man kan udvise dem til, hvis ikke man kan sende dem hjem.
Men hvad siger hr. Peter Skaarup til det?
Det kan være i strid med konventionerne, og det er jo et problem for Danmarksdemokraterne.
Peter Skaarup (DD), 2022-09-08:
Jamen jeg mener, at der kun er én ting at gøre, og det er at få sat skub i det projekt.
Det burde jo være afklaret for lang tid siden.
Det er jo lykkedes for granskningskommissionen at finde ud af en hel masse ting og sager, men Socialdemokratiet vil åbenbart ikke være med til at kigge på resten.
Men det mindste, man så kunne gøre, var trods alt at stå sammen med os andre uden afbrydelse og sikre, at de minkavlere, der har mistet deres erhverv, bliver tilgodeset, og at de får deres erstatning.
Så jeg kan i hvert fald love for, at hvis den regering, der sidder nu, holder fast i at være stokkonservativ og ikke vil rykke sig på det her område, vil vi meget gerne, hvis vi får nogen som helst mulighed for det efter et valg, sammen med spørgerens parti – tak for velkomsten i øvrigt – gennemføre de ting, der skal til, for at erstatningerne falder.
Troels Lund Poulsen (V), 2022-09-08:
Tak for det.
Det var sådan, at Venstre i går var ude at sige, at vi ikke kan acceptere, at man skal vente frem til udgangen af 2027 med at få de penge udbetalt, som man rettelig har krav på, også når ens erhverv er fuldstændig udryddet.
Derfor var Venstres forslag i går, at vi må forpligte hinanden på, at hvis der kommer en ny regering efter et valg, siger vi, at man selvfølgelig står ved den aftale, man har indgået, og det skal være senest inden udgangen af 2024.
Det var sådan set også det, jeg måske gerne ville have Danmarksdemokraternes kommentar til.
Peter Skaarup (DD), 2022-09-08:
Det synes jeg lyder helt fornuftigt, og jeg håber – det er jo ikke nogen hemmelighed – på en ny regering, men jeg håber også på, at Socialdemokratiet sådan set kommer til fornuft, inden vi kommer dertil.
Man har jo gang i at invitere til forhandlinger, og næsten hver eneste dag kommer der noget ind i mailboksen om, at nu er der møde i ministeriet, og nu er der det i gang, og nu skal vi det.
Men hvis man nu kunne se at få løst den her minksag, ville man da være nået stykke ad vejen, i stedet for at udskyde det hele i mange, mange år.