runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-04:
Men anerkender ministeren ikke, at Institut for Menneskerettigheder jo netop i deres høringssvar giver udtryk for ikke at dele ministerens opfattelse af, hvornår en udvist kriminel borger kan betragtes som dansk og med stemmeret – eller undskyld, selvfølgelig ikke dansk, men betragtes som en borger, der har stemmeret, og hvornår vedkommende ikke har det?
Der er simpelt hen forskel på det, som Institut for Menneskerettigheder vurderer, og det, som ministeren vurderer fra talerstolen lige nu.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-04:
Jeg sætter da utrolig stor pris på de høringssvar, der er kommet – også på de høringssvar, der er kommet fra Institut for Menneskerettigheder.
Men vi har jo repliceret på det høringssvar.
Og det er jo lidt ærgerligt, hvis den vurdering, som vi har anskaffet i Justitsministeriet i forhold til de menneskeretlige konsekvenser, netop fordi vi tager høringssvaret fra Institut for Menneskerettigheder alvorligt, så preller fuldstændig af på spørgeren.
Det er det, der ærgrer mig lidt.
Jeg synes jo netop, at spørgeren bliver forsikret om, at de bekymringer, man har haft, behøver man ikke at have, og man kan med ro i sindet stemme for forslaget og fratage de i Danmark uønskede personer stemmeret i Danmark.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-04:
Jamen jeg ser da frem til den videre debat og vil også, tror jeg, bidrage med nogle spørgsmål, så vi kan få ministeren til at forklare et centralt spørgsmål i den her sag.
Men først må jeg lige sige, at det her måske lige er at stramme den lidt meget, eller i det mindste kan man sige, at det er en ensidig udgave af de fire partiers holdning, at det er omsorg for kriminelle, som vi har taget stilling til ikke skal være her i landet – vi, i gåseøjne, forstået som Folketinget og regeringen.
Har det strejfet ministeren, at det i alle fire taler handlede om omsorg for demokratiet, omsorg for Danmarks internationale forpligtelser?
Det er mit første spørgsmål.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-04:
Men jeg synes ikke, at det var det, der alene kom til udtryk i alle fire taler.
Jeg tror, jeg lige har forklaret det over for SF's ordfører, og hvis jeg skal gøre det over for Enhedslistens egen ordfører, altså spørgeren selv, vil jeg sige til hr. Finn Sørensen, at der synes jeg da også der var en særlig omsorg for nogle af dem på tålt ophold, som jo kan være det af forskellige årsager.
Susanne Eilersen (DF), 2017-05-04:
Vi er altid åbne for diskussion i udvalgssamarbejdet, og så kan jeg jo blive præsenteret for et ændringsforslag, og så kan jeg tage stilling til det.
Jeg vil nødig stå her på talerstolen ved førstebehandlingen og nikke ja til, at vi kan være med i nogle ændringsforslag.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-04:
Men jeg synes, spørgsmålet rammer ved siden af, for det, som også står i høringssvaret, er, at de ikke kan antages at have et lovligt og sædvanligt ophold i Danmark, således som det kræves for at have valgret og være valgbar efter artikel 6 i den europæiske konvention om udlændinges politiske deltagelse på lokalt niveau.
Det var det, jeg sagde.
Når det så er sagt, går jeg tilbage til det første.
For mig handler det om, om Danmark er et retssamfund.
Vi kan jo være uenige om, hvad der skal til for at få ophold i Danmark, hvad der skal til for at blive udvist, hvad der skal til for at komme på tålt ophold.
Men i forhold til folk, som er uønskede af den danske stat, vedtaget ved det danske folks stemme i det danske Folketing, kan man da ikke sidde og sige, at der er nogle, som jeg synes det og det om, og der er nogle, som hr. Finn Sørensen synes det og det om, og så skal vi behandle dem efter, hvad vi synes, og ikke efter, hvordan retsgrundlaget er.
Det er det, jeg synes er den fejlagtige tilgang, der er fra Enhedslistens side, og det er derfor, jeg synes, det var en uklædelig omsorg.
Carl Holst (V), 2017-05-04:
Tak for det, formand.
Ligesom de to foregående ordførere støtter Venstre lovforslaget om frikommunenetværk.
Det er vigtigt for mig at understrege, at for Venstre er det vigtigt, at det her ikke bliver tolket og bliver udmøntet og bliver benyttet til at skabe serviceforringelser, at det ikke bliver tolket og misbrugt til rene spareøvelser, og at det slet ikke af de medborgere, der bliver omfattet af frikommunenetværkforsøget, bliver oplevet som værende et forsøg, hvor man fra det offentliges side går på kompromis med borgerens retssikkerhed.
Det her er for Venstre et udtryk for en erkendelse af, at al lovgivning, der sker centralt, bliver ensartet for alle borgere.
Men nogle gange er der altså løsningsmodeller kommunalt i tråd med det kommunale selvstyre, uden at de står blokerende i vejen for de tre første ting, som jeg nævnte.
Uden at det står blokerende i vejen, kan man nogle gange med udgangspunkt i en tillid til det kommunale selvstyre forestille sig, at man derude kan afprøve ting, som efterfølgende kan være til gavn.
Vi ved det ikke, for havde vi vidst det, kunne vi jo bare vedtage det.
Nu giver vi det et forsøg.
Derfor er der forsøg, der er tidsplaner, der er evalueringer, og der er skyldig hensyntagen til, at hvis og såfremt evalueringerne er gunstige, kan det nå at blive lovgivningsmæssigt implementeret på en måde, så det kommer alle til gavn.
På den baggrund støtter Venstre forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-04:
Når vi stemmer om et lovforslag herinde i salen, også selv om det kun gælder for et begrænset antal kommuner, så er det jo ikke den enkelte kommunes forestillinger, vi stemmer om, så er det, om vi skal gå ind og foretage en meget indgribende foranstaltning over for nogle borgere og i en ret, som borgerne har i dag.
Det her er jo kun et eksempel, der er flere i det her lovforslag.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor vi skal lave forsøg og eksperimenter med den slags.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-04:
For Radikale Venstres vedkommende og jeg tror også for de kommuners vedkommende, der skal i gang med lige præcis det forsøg, er det jo, fordi man gerne vil undersøge, om det faktisk bliver bedre for borgeren.
Kunne det være en fordel for en dement borger at komme hen i et mere sikkert hjem?
Det er jo det, vi skal finde ud af.
Hr. Finn Sørensen får det til at lyde, som om man leger med borgerne, som om det var nogle skakbrikker.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-04:
I SF er vi grundlæggende med på frikommuneforsøg.
Når det går godt, tror jeg på, at det kan styrke og udvide det kommunale selvstyre, og at det også kan være med til at udvikle og afbureaukratisere.
Og det vil vi alle sammen rigtig gerne.
Vi tror, det er til gavn for borgerne, og vi tror, det er til gavn for personalet i kommunerne.
Derfor vil vi også gå konstruktivt ind i den videre udvalgsbehandling af forslaget.
Jeg deler sådan set hr. Finn Sørensens kritik af, at man med nogle af de her forslag laver et bunkebryllup.
Det ville have været rigtig godt, hvis det havde været sådan, at de respektive ordførere på de områder, der er berørt, også havde haft større mulighed for at være med i arbejdet med behandlingen af forslaget.
Vi har også hæftet os ved en række af høringssvarene, hvor bl.a. BUPL, LOS og Institut for Menneskerettigheder udtrykker bekymringer på bl.a. børneområdet.
Vi er også i tvivl om, om de planlagte initiativer i tilstrækkelig grad tager hensyn til barnets tarv, som det understreges i Børnekonventionen: Bliver børnene inddraget i tide i forbindelse med visitation til eventuelle anbringelser?
Er det klogt at fravige kravet om en særskilt plan for støtte til forældre af anbragte børn?
Børnene skal jo typisk tilbage til forældrene, som kan have store sociale problemer at slås med.
Vi er også nødt til at få indkredset de regler, der vil komme til at gælde i de kommuner, der får mulighed for at opsige lejemål, når kommunen mener, at den udsatte borger ikke har behov for boligen længere.
Det må også være sådan, som også Rådet for Socialt Udsatte skriver, at socialfaglige hensyn og hensynet til borgerens retssikkerhed ikke tilsidesættes af hensyn til kommunernes udgiftsstyring.
Videoovervågning af en bolig er et stærkt indgreb i en udsat borgers liv, og derfor bør reglerne også overvejes meget nøje.
Og som Ankestyrelsen påpeger, bør det nærmere beskrives, hvordan retten til at klage over dette indgreb sikres, hvis en borger ikke har pårørende.
Afslutningsvis vil jeg nævne, at vi i SF faktisk er glade for, at der arbejdes videre med muligheden for tilkøbsydelser i ældreplejen, så vi kan få en større ligestilling mellem private og offentlige udbydere i ældreplejen, vel vidende at der også er en berettiget, synes jeg, frygt for, at det også kunne gå hen og blive en glidebane.
Men vi ser også i dag en ulige konkurrence, som i hvert fald FOA har påpeget indtil flere gange.
Og så skal vi ikke lægge skjul på, at vi er tilfredse med, at kommunerne får øgede muligheder for at lave forsøg med mikrolån på beskæftigelsesområdet.
Jeg synes stadig væk godt, at det her forslag kunne trænge til en omgang under udvalgsbehandlingen, og jeg håber også, at vi får lejlighed til at drøfte nogle af de her spørgsmål, inden vi endelig skal tage stilling til det.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-04:
Det er jo den diskussion, vi har brug for: Hvad er det for nogle forsøg, som man finder kan være fornuft i, og hvilke opfatter man er skadelige eller kan være skadelige, så tak for det.
Jeg må sige, at den med tilkøbsydelser forstår jeg ikke, for som retstilstanden er på det område, kan kommunen i princippet skrue kvalitetsstandarden ned til 0 eller 0,2, og så kan borgerne selv få lov at købe resten.
Altså, det er jo desværre sådan, lovgivningen er skruet sammen.
Så vil ordføreren ikke gerne kommentere det.
Jeg siger ikke, at det sker alle steder, men jeg siger bare, at sådan er lovgivningen skruet sammen.
Det vil jeg gerne have en kommentar til.
Det andet spørgsmål er: Er der nogen forsøg, som ordførerens parti absolut vil have fjernet fra listen som betingelse for at stemme for lovforslaget?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-04:
Hvad angår tilkøbsydelser, har jeg noteret mig, at det meget tydeligt fremgår, at de ikke må træde i stedet for de ydelser, som borgerne er berettiget til efter lov om social service eller anden lovgivning.
Jeg deler sådan set ordførerens bekymringer for, om vi vænner os så meget til tilkøbsydelser, så de på et tidspunkt bliver noget, som ældre bare accepterer.
Det synes jeg ikke nødvendigvis vil være en rigtig vej at gå.
Omvendt konstaterer jeg også, at tilkøb bliver brugt i meget vid udstrækning i ældreplejen i private firmaer som supplement til den kommunale service, og jeg tror faktisk, at det er rigtig godt, at kommunerne får de samme muligheder for at kunne tilbyde vinduespudsning, eller hvad det nu lige måtte være, så det i hvert fald ikke er det, der er årsagen til, at borgerne kan føle sig nødsaget til at vælge et privat firma.
Jeg tror – min taletid rinder ud, kan jeg se, og jeg bliver altid så stresset, når uret viser det – men hvis jeg skal svare på det andet spørgsmål hurtigt, tror jeg i og for sig, at kommunerne gør sig rigtig meget umage med lige nu at vise, hvor godt det kan komme til at fungere, når man får en lokal indflydelse.
Jeg håber, at det er det, kommunerne bruger forsøgene til, og jeg er glad for, at vi får lejlighed til at evaluere det senere.
Jeg synes i virkeligheden, at lovgivningen, når vi kigger på ældreområdet isoleret set, giver rigtig vide muligheder for, at kommunerne i forvejen kan eksperimentere rigtig meget, og jeg tror, at serviceniveauerne i de respektive kommuner er meget, meget forskellige.
Alligevel støtter jeg ikke, at vi sådan herfra skal lave de overordnede standarder.
Jeg tror faktisk, at standarder laves bedst i samarbejde med de borgere, der er i kommunerne, og de kommunale politikere.
Så jeg forstår sagtens ordførerens bekymring, som jeg sagtens kan dele, samtidig med at jeg også hylder tilliden til, at de ansatte og de lokale politikere har lige så gode intentioner om et godt liv for borgerne, som jeg tror vi har her på Christiansborg.
Carl Holst (V), 2017-05-04:
Jeg er meget glad for det, ordføreren siger, om tilliden til, at ideer kan vokse nedefra ude i kommunerne.
Jeg er også meget enig i det, ordføreren siger, om, at der kan opstå noget, man ikke er klar over, og at det nogle gange ikke er i Folketingssalen, men ude i de enkelte kommuner ideerne opstår.
Samtidig giver ordføreren så udtryk for, hvad man har af betænkeligheder ved det, og det får ordføreren ros for af Finn Sørensen.
Jeg vil bede ordføreren om at reflektere over følgende: Kan man både sige: Vi tror på jer, kom med jeres ideer – og så samtidig give udtryk for, hvad man ikke tror på på forhånd?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-04:
Man kan sagtens både vælge og have tillid og samtidig være bekymret, når man ved, at kommunerne er presset på deres budgetter og måske nogle gange kan blive nødt til at vælge nogle ærgerlige løsninger, sådan som jeg f.eks. mener at det var tilfældet i Favrskov i forhold til de handicappede deroppe.
Derfor kan jeg også godt forstå, at de handicappede borgere i Favrskov reagerede.
Så ja, økonomien kan være årsag til, at man træffer nogle beslutninger, som ikke nødvendigvis er de bedste for borgerne.
Men jeg tror stadig væk på, at ting gror bedst derude, hvor opgaverne skal løses.
Anders Johansson (KF), 2017-05-04:
Tak for det.
Lovforslaget har til formål at give kommuner organiseret i et frikommunenetværk mulighed for at gennemføre forsøg indtil udgangen af 2021 med henblik på at kunne bidrage til en bedre opgaveløsning til gavn for borgere gennem effektiviseringer, regelforenklinger og bedre styring i kommunerne.
Faktisk har vi vel egentlig en forpligtelse til hele tiden at se, hvordan vi kan gøre tingene bedst muligt og mest effektivt, og hvordan vi i det hele taget får mest muligt for vores skattekroner, som vi opkræver fra danskerne til fællesskabet.
Derfor synes vi også, det er en rigtig god idé, at vi laver de her frikommuneforsøg, hvor vi giver nogle kommuner mulighed for at finde nye løsninger, som andre kommuner siden kan lære af.
Det er jo på den måde, vi kan blive bedre til at løse opgaverne.
Jeg hører også til dem, som tror på det kommunale selvstyre og tror på, at kommunerne og kommunalbestyrelserne rent faktisk kun har én interesse, og det er den samme interesse, som vi har, nemlig at levere den bedst mulige service til deres borgere for de til rådighed værende ressourcer.
Derfor har jeg også stor tillid til, at den lokale frihed i opgavevaretagelsen er en god ting, som kunne udfordre nogle af de måder, vi gør tingene på i dag, så man kan tænke nyt og derigennem forbedre den offentlige service.
Derfor bakker Det Konservative Folkeparti op om lovforslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-04:
Jeg vil gerne kvittere for, hvad jeg synes har været en meget konstruktiv debat om lovforslaget her.
Det er selvfølgelig helt berettiget, at der kan være en masse forskellige spørgsmål til og eventuelle betænkeligheder ved enkelte dele, for det er jo et meget omfattende lovforslag, der sætter en lang række forsøg i gang på frikommuneområdet.
Helt overordnet synes jeg det er vigtigt at sige, at selve frikommunetanken jo er rigtig god og rigtig vigtig, fordi den giver mulighed for, at vi kan lade kreativiteten komme i spil; at vi kan sikre, at man afprøver nogle andre måder at løse problemstillinger på i geografisk begrænsede områder, altså i de her frikommunenetværk.
Det kunne jo godt være, at der var nogle steder rundtom i landet, hvor de havde fundet en bedre måde at gøre det på.
Nogle gange kan det jo også være sådan, at man tænker, at noget lyder som en god idé, men at det måske er meget rart lige at få det afprøvet først, før vi bare vedtager det som lovgivning her, fordi vi ikke er helt sikre på de konsekvenser, det vil få, hvis vi vedtager det som en lovændring.
Det er jo et sted, hvor frikommuneforsøgene har en stærk berettigelse.
Hvis man går mig rigtig hårdt på klingen, kan man sikkert også komme frem til, at der heri er forslag, som jeg dybest set synes er en rigtig dårlig idé.
Så kan jeg jo i mit stille sind håbe, at de forsøg, som jeg tænker ser ud til at være en dårlig idé, så også viser sig at være en dårlig idé, og at alle vil kunne se, at det er en dårlig idé, når vi har fået det gennemført.
Det er den ene ting.
Det kan jo også være modsat, nemlig sådan, at jeg bliver overrasket, og at mine fordomme må falde, og at jeg må sige: Hold da op, det var en rigtig god idé; lad os dog gøre det sådan.
Selv om jeg har brugt 10, 15 eller 20 år på at bekæmpe den pågældende idé, kunne det jo godt være, at det vil have en anden effekt, når man afprøver det i virkeligheden.
Så jeg synes sådan set, at det, der er det vigtige, er, at vi gensidigt her i Folketinget husker hinanden på, at det er det, der er tanken.
Der har været nogle forskellige bekymringer.
Især har der været udtrykt bekymring for borgernes retssikkerhed, og jeg er meget åben for at gå ind og se på, om der er noget, vi kan gøre i forhold til det, for borgernes retssikkerhed ligger mig meget på sinde.
Det håber jeg også er alment kendt.
Sådan har det været, da jeg ikke var en del af regeringen, og sådan er det selvfølgelig også, når jeg er minister.
Så jeg synes, at vi skal gå ind i de ting, som bliver nævnt, og jeg er parat til at tage en dialog med samtlige ordførere om, hvordan vi eventuelt kan imødekomme tingene.
Selvfølgelig kan det være, at jeg ikke kan imødekomme alting, og så må det være sådan, men jeg har en oprigtig interesse i at få det her så godt og bredt funderet som muligt, sådan at kommunerne også kan have en sikkerhed for, at der er et ordentligt grundlag fra Christiansborgs side for, at de kan igangsætte de her forsøg.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-04:
Mange tak til ministeren, også for den udstrakte hånd, det synes jeg da der ligger i det.
Det, jeg så godt kunne tænke mig at vide, inden vi kaster os over arbejdet i et fællesskab, er, om ministerens ønske om at skabe bred samling om forsøgene rækker så vidt, så ministeren også er villig til at dele lovforslaget op, hvis nu der kommer et eller flere partier og siger, at det her er så principielt for os, så det vil vi have lov til at stemme om separat, i håb om at vi kan samle et flertal imod det, men hvis vi ikke kan, er vi i hvert fald ikke tvunget til at købe et dårligt forslag bare for at få nogle gode forslag igennem.
Så det er det, jeg gerne vil høre om ministeren er åben for, nemlig at vi kan komme i en proces, hvor partierne har mulighed for at sige, at konkrete punkter i det her vil vi gerne have pillet ud af lovforslaget, så det er en separat stillingtagen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-04:
Nu har vælgerne jo sammensat Folketinget så heldigt, så der er hele ni forskellige partier, og derfor kan man selvfølgelig godt forestille sig, at det kan blive meget voldsomt, hvis et utal af partier skal have et, to, tre forslag, som de skal have ud, og så bliver det her pludselig til rigtig mange lovforslag.
Det, jeg vil sige, er, at jeg gerne vil tage en dialog også med hr. Finn Sørensen om, hvad det egentlig er, der er Enhedslistens bekymringer og ønsker, og så må vi jo tage det derfra.
Jeg synes ikke, at vi skal konkludere på forhånd, men jeg synes, at vi skal tage et møde og så tage en åben dialog om, hvad det er, der måtte være.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-04:
Nu har jeg ikke talt med den pågældende kommune, men jeg antager, at grunden til, at de gerne vil lave et forsøg med det, er, at de tror, at det kunne tænkes, at den demente ville få det bedre af det, og det, vi skal finde ud af, er, om kommunen har ret i det, eller om det er, som hr. Finn Sørensen siger.
Hvis det er sådan, som hr. Finn Sørensen siger, og som høringssvaret også siger, er jeg heller ikke interesseret i det, men jeg regner med, at den kommune tror på, at det kunne være en forbedring for vedkommende borger, og det er det, jeg går ud fra kommunen gerne vil undersøge.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-04:
Det udlægger jeg sådan, og så må ordføreren rette mig, at der sådan set ikke nogen af de her forsøg, der skal pilles ud, ordføreren stemmer for lovforslaget, som det er.
Og så til det der med tilkøbsydelserne: Jamen det er rigtigt, at der står, at de ikke må træde i stedet for de ydelser, borgerne visiteres til, men som jeg lige gjorde opmærksom på, og som andre også har gjort opmærksom på, kan kommunen jo skrue kvalitetsstandarden ned til et hvilket som helst lavpunkt og så overlade til borgeren selv at købe de ydelser, der mangler.
Det er jo desværre sådan, at lovgivningen er.
Og jeg forstår simpelt hen ikke, at Socialistisk Folkeparti kan støtte, at der eksperimenteres med sådan noget.
Det gør jeg bare ikke.
Tak til ordføreren.
Ja, det lyder jo meget godt, at det ikke må føre til en forringelse eller en begrænsning af borgerens retssikkerhed, og at det ikke må føre til en spareøvelse.
Men nu ligger der jo altså høringssvar fra Danske Handicaporganisationer og fra Ældre Sagen og andre, som klart siger, at det sandsynligvis er det, der vil ske.
Hvorfor skal man åbne op for sådan nogle forsøg?
Carl Holst (V), 2017-05-04:
Jeg læser høringssvarene derhen, at de gør opmærksom på, at der er en frygt for, at det sker.
Jeg læser dem også lidt som en erkendelse af, at det er den oplevelse, man har hos organisationerne, nemlig at de allerede i dag oplever, at serviceloven og andre ting bliver tolket sådan, at der bliver sparet, og det er jo, uanset om der er frikommuneforsøg eller ej.
Men jeg læser også, at man gerne vil have, at serviceloven måske bliver udmøntet på en måde, så der er plads til lidt mere fleksibilitet og individuel hensyntagen.
Hvis frikommuneforsøgene kan fremme det, tror jeg ikke, det vil være til ugunst.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-04:
Men ordføreren må vel medgive, at når det f.eks.drejer sig om tvangsflytning – det ord vil jeg bruge; det er ikke det, der står i lovforslaget, men det er min opfattelse af det – af mennesker med en stærk funktionsnedsættelse, uden at der gives samtykke, så er det jo en klokkeklar forringelse af den pågældende borgers rettigheder.
Hvorfor skal man overhovedet iværksætte forsøg om det?
Carl Holst (V), 2017-05-04:
Fordi vi jo netop ikke kalder det tvangsflytning.
Det var et udtryk, hr. Finn Sørensen brugte, hvorfor det ville være lidt en stråmand, hvis jeg gik med på præmissen.
Jeg tror, jeg efter bedste evne forsøgte at understrege, at vi ikke går på kompromis med retssikkerheden.
Det ville jo være et brud på det, hvis det var udfoldet på den måde, som spørgeren gav udtryk for.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-05-04:
Det er mit indtryk, at ordføreren og jeg ikke har helt samme opfattelse af brugerbetaling i almindelighed, men jeg vil godt høre, om ikke ordføreren kan være betænkelig ved at indføre brugerbetaling på et område, som omfatter borgere med meget stærke funktionsnedsættelser, som notorisk har meget vanskeligt ved at kommunikere, og om det ikke er et problem, når der står her i lovforslaget: »Den enkelte borger, der benytter sig af tilkøbsydelser, skal være indforstået med tilkøbets omfang og pris. Tilkøbet skal ske på borgerens eget initiativ.«
Kan ordføreren ikke prøve at uddybe, om det her kan udmøntes over for borgere, som ikke selv umiddelbart er i stand til at kommunikere med sælgeren af den her ydelse?
Carl Holst (V), 2017-05-04:
Det er jeg helt sikker på at man kan.
For jeg holder fast i, hvad det er, der står, og ikke udlægningen af teksten fra spørgerens side.
Det, spørgeren kalder brugerbetaling, kalder jeg tilkøb.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-05-04:
Ja, det er jo det, jeg kan have en bekymring for om man er i stand til at håndhæve i kommunerne.
Men jeg vil så også godt spørge til en anden bestemmelse, der også er i § 15, som lyder: »Kommunalbestyrelsen må ikke ... opkræve en lavere pris, end omkostningerne til tilrettelæggelse og levering af tilkøbsydelserne kan begrunde.« Det betyder vel oversat, at den borger, der har en svær funktionsnedsættelse, skal betale noget mere for nøjagtig den samme ydelse, som den person, der har en mindre svær funktionsnedsættelse, får.
Altså, skal man f.eks. ud af huset og har behov for to ledsagere, vil det være dobbelt så dyrt for den borger, der har en betydelig funktionsnedsættelse.
Er det ikke fuldstændig skævt, at borgere med de største funktionsnedsættelser også kan komme til at betale den højeste pris?