runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2016-12-08:
Jeg er jo lidt bundet af, at Det Konservative Folkeparti nu sidder i regering, og det vil sige, at vi ikke kan føre vores egen udenrigspolitik.
Så jeg tror, at den diskussion om, om det kan være en vej frem, er vi nødt til at tage i regeringen.
Jeg har simpelt hen ikke mandat til lige pludselig at udstikke en retning, som stikker af fra den øvrige regerings.
Så det, vi diskuterer her, er jo i virkeligheden bare, kan man sige, en mellemvej til den konklusion, som på et eller andet tidspunkt bliver nødt til at komme, nemlig at de ikke kan være medlem af EU.
Og jeg forstår godt hr. Kenneth Kristensen Berths behov for mere klare linjer, men der er også nogle praktiske hensyn i udenrigspolitik.
Jeg tror ikke, jeg kan sige det meget anderledes, men jeg vil selvfølgelig godt prøve at gentage argumentationen for, hvorfor vi ikke støtter beslutningsforslaget.
Og den er, at vi mener, det vil skabe en konflikt med Tyrkiet, som vi ikke har lyst til at tage.
Og særlig ikke i øjeblikket, hvor der i forvejen er en meget anspændt situation.
Men det er også lige så klart, at vi ikke mener, at de forhandlinger, der er med Tyrkiet, bør føre til, at de kommer til at blive medlem af EU.
Nick Hækkerup (S), 2016-12-08:
Kernen i det spørgsmål er jo i virkeligheden, hvordan man skal håndtere stater, som man ikke bryder sig om, som har en adfærd, man ikke bryder sig om, som gør ting, man ikke bryder sig om, og der er grundlæggende to veje at gå.
Der er den vej at sige, at dem vil vi ingen relationer have til fremadrettet: Vi vil stoppe al samhandel, vi vil stoppe alle relationer, vi vil lægge dem på is, vi vil ikke have noget med dem vil gøre.
Så er der en anden vej at gå, som er at sige: Mon ikke vores mulighed for at påvirke relationerne er størst, hvis vi opretholder en kritisk dialog, og hvis vi bliver ved med, hver eneste gang vi har lejlighed til det, multilateralt, bilateralt, at kritisere de forhold, som måtte være kritisable, og rejse debatterne?
Og jeg er ikke i tvivl om – jeg er ikke i tvivl om – at den rigtige vej at gå er at opretholde en kritisk dialog.
Det kan der være forskellige holdninger til, men erfaringen er, og min egen erfaring som minister er altså også, at det betyder noget, når man er ude og mødes med sine modparter, at adressere de problemer, der er.
Det er ikke sikkert, det ændrer tingene med et fingerknips, men det betyder noget, at problematikkerne bliver taget op hele tiden.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-12-08:
Nej, det er også forkert opfattet.
Vi er, som jeg sagde før – og nu synes jeg at jeg har sagt det mange gange –
ikke tilhængere af, at vi afbryder forhandlingerne med Tyrkiet nu.
Det er jo det, der ligger i Enhedslistens forslag, så nej, det er vi ikke enige i.
Jeg kan kun redegøre for, hvad der er vores holdning.
Nick Hækkerup (S), 2016-12-08:
Jeg forholdt mig ikke til de historiske drab.
Det, jeg – og jeg tror såmænd, det er spørgeren selv, der har formuleret spørgsmålet – forholder mig til, er det, der foregår i øjeblikket, ikke den historiske beskrivelse.
Formuleringen af spørgsmålet er: Hvad er regeringens holdning til, at den kinesiske stat angiveligt udfører drab på samvittighedsfanger som eksempelvis fængslede medlemmer af den religiøse Falun Gong-bevægelse, hvis organer derefter osv. osv.?
Så jeg forholdt mig sådan set bare til det, der var dagens emne, da jeg svarede på spørgsmålet, altså da jeg redegjorde for, hvordan vi ville synes at det her skulle håndteres.
Den anden del af spørgsmålet, som jeg også synes er relevant, handler om det her problem, som jeg skitserede i mit svar, og som spørgeren også selv har anført i teksten, med, at der angiveligt finder organhøst sted.
Til det vil jeg sige, at det jo er en del af den beslutning, der lægges op til, at Udenrigsministeriet indgår i vurderingerne af, om det så finder sted eller ej.
For som jeg sagde i min tale, ville det være rigtig, rigtig rart at have sikker besked om, hvordan forholdene er her.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-08:
Tak for det.
Jeg synes jo ikke, at ordføreren talte med så store ord over for Kina i forhold til den ubestridelige anvendelse af organer fra henrettede fanger, som har fundet sted i årene forud, og som den kinesiske vicesundhedsminister Huang Jiefu jo også har bekræftet ved flere lejligheder.
Så man kunne egentlig godt tillade sig at stille spørgsmålet, om ordføreren egentlig mener, at det er et problem, hvad angår det, der i hvert fald med hundrede procents sikkerhed er foregået i Kina.
Det andet spørgsmål, jeg i virkeligheden vil stille, er, om ordføreren er bekendt med den resolution, Europa-Parlamentet vedtog i 2013 – nr. 2.981 hedder den – hvor man bl.a. slår til lyd for en uafhængig undersøgelse af de her forhold, altså at man krævede en uafhængig undersøgelse af det.
Det synes jeg også ville være en god idé.
Men jeg kan forstå, at det ikke er indeholdt i det forslag til vedtagelse, som ordføreren læste op.
Nick Hækkerup (S), 2016-12-08:
Organtransplantation skal selvfølgelig være baseret på frivillige donorer.
Organhøst, som det lidt mere dramatisk kaldes, er jo ikke alene uetisk og umenneskeligt og utilstedeligt og usympatisk, det er sådan set også i strid med menneskerettighederne og i hvert fald, hvis det foregår i Danmark, naturligvis forbudt og strafbart.
Det er det, så vidt man må forstå, også i Kina.
Alligevel er der jo mistanke om, at ufrivillig organdonation eller organhøst finder sted i Kina.
Dem, der leverer organerne, er angiveligt samvittighedsfanger.
Den i øvrigt relevante forespørgselsdebat, vi har i dag, handicappes, præcis af at ord som mistanke og angiveligt sniger sig ind – det kunne være rart at vide præcist og helt sikkert.
Derfor må man, når man er folketingsmedlem, selvfølgelig vende sig til udenrigsministeren og til udenrigsministerens ministerium for at få klar besked på spørgsmålet: Finder der så tvungen organtransplantation sted i Kina eller ej?
Det har udenrigsministeren sådan set også svaret på, vi kan diskutere, om det er på en håndfast måde, ved at sige: »Der foreligger ikke konsoliderede oplysninger om, hvorvidt Kinas beslutning om ophør af brug af ufrivillig organtransplantation i dag er fuldt implementeret i hele landet.«
Det suppleres så af: »En række interessegrupper mener dog, at ufrivillige organtransplantationer fortsat finder sted udenfor det officielle system.«
Det var det, som udenrigsministeren lidt tidligere, før vores pause, beskrev som, at samlet set er der ikke klare oplysninger på området.
Når vi står i den situation, giver det anledning til at konkludere, at vejen frem i det her spørgsmål er opretholdelse af den kritiske dialog, hvor spørgsmål om overholdelse af menneskerettigheder løbende tages op med den kinesiske regering såvel bilateralt som i EU-Kina-dialogen, og at forpligte Udenrigsministeriet til fortsat at vurdere, om ufrivillig organtransplantation finder sted.
Jeg har et forslag til vedtagelse, fordi jeg er den første, der kommer på fra vedtagelsespartierne, som jeg vil læse op.
Det har støtte fra Venstre, Liberal Alliance, Konservative, Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og SF og lyder som følger:
Forslag til vedtagelse »Folketinget udtaler sin klare afstandtagen fra alle former for tvungen transplantation af organer og opfordrer regeringen til at modvirke denne praksis, hvor end den måtte foregå. Folketinget noterer sig Kinas beslutning om pr. 1. januar 2015 at standse brugen af ufrivillige organtransplantationer fra henrettede dødsfanger.
Folketinget opfordrer regeringen til fortsat at følge udviklingen på området, herunder vurderinger af, om der finder ufrivillig organtransplantation sted i Kina.
Folketinget tillægger det strategiske partnerskab med Kina stor betydning, herunder et tæt samarbejde og ligeværdig dialog baseret på gensidig respekt.
Folketinget og regeringen er enig om prioritering af fremskridt på menneskerettighedsområdet i Kina og om, at menneskerettigheder løbende tages op med den kinesiske regering såvel bilateralt som i EU-Kina-dialogen.«
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-08:
Hr. Nick Hækkerup har formentlig set, hvad jeg har udtalt i dag, og jeg har på intet tidspunkt agiteret for at skyde mod ubevæbnede børn; det kunne aldrig falde mig ind.
Men jeg siger bare, at når det her en dag bliver blotlagt – og det bliver blotlagt en dag, for et regime som det kinesiske kan ikke sidde for evigt – vil det blive blotlagt, hvad det er, man har foretaget sig i Kina; hvilken afsky over for almindelige mennesker man har haft, over for folk, der fredeligt har praktiseret deres religion, deres tro.
Det er efter min mening ganske, ganske forfærdeligt, og jeg savner faktisk ord.
Selv om jeg har beskæftiget mig professionelt med historie som historiker, har jeg faktisk aldrig – hvis jeg ser bort fra holocaust – beskæftiget mig med noget, der er så modbydeligt som det her.
Nick Hækkerup (S), 2016-12-08:
Jamen al den stund at Kina jo har erkendt, at man har brugt organer fra dødsdømte fanger til organtransplantation, er der jo ikke noget at betvivle.
Og hvorfor skulle jeg overhovedet betvivle det?
Det, som jeg forholder mig til, er, hvad det er for nogle kilder, der ligger nu.
Der må man bare sige, at vi er i den lidt irriterende situation, som jeg også sagde, at forespørgselsdebatten i dag handicappes noget af, at man hele tiden bliver nødt til at bruge ord som mistænkt, angiveligt osv., hvilket spørgeren, der har formuleret forespørgslen, også selv har skrevet ved at indføre: Hvad er regeringens holdning til, at den kinesiske stat angiveligt udfører drab på samvittighedsfanger?
For det første er jeg ikke enig i, at det falder udenfor – for det er simpelt hen et spørgsmål om at relativisere, hvad det er, der er kernen i og omfanget af den diskussion, som vi har, så det er jeg ikke enig i – og for det andet kom ordføreren jo også selv i sin første forelæggelse med en relativt udførlig redegørelse for, at vi skal blande os, når det er menneskers liv og integritet, det handler om.
Og derfor er spørgsmålet relevant, nemlig derhen: Hvad så med menneskers liv og integritet til sammenligning i en situation, hvor man f.eks. beskyder ubevæbnede mænd, kvinder og børn i flygtningebåde?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-08:
Tak for det.
Se, det er min påstand, at hvis ethvert andet land end Folkerepublikken Kina blev beskyldt for de ting, Kina beskyldes for, så ville der have været et internationalt ramaskrig.
Hvis ethvert andet land end Kina blev beskyldt for at bruge politiske fanger som reservedelslager for organer, ville der ikke gå lang tid, før det internationale samfund havde handlet.
Men Kina står i en særlig situation som verdens folkerigeste nation, som et land, hvis økonomi er betydningsfuld for hele kloden, og som mange lande er yderst interesseret i at være på god fod med.
Måske er det derfor, at kritikken af Kinas brug af samvittighedsfanger som reservedelslager for organer har været så relativt spag.
Kongressen i USA har vedtaget en kritik af den kinesiske praksis, og også Europa-Parlament har udtalt kritik heraf.
Men i Danmark har vi ikke før i dag haft en debat om organhøst i Kina.
Se, min politiske overbevisning er den, at vi som politikere i virkeligheden skal blande os mindst muligt i andre landes gøren og laden, men der er en meget afgørende undtagelse herfra, og det er, når det handler om menneskers ret til liv.
Der har vi en klar forpligtelse til at sige fra.
Man kan ikke lukke øjnene for systematiske drab på andre mennesker.
Jeg er klar over, at den kinesiske regering anfører, at de mennesker, som er blevet dødsdømt, angiveligt selv skulle have givet tilsagn om, at deres organer efterfølgende blev brugt til at hjælpe andre mennesker.
For her kan man nemlig tale om et farligt menneskesyn, nemlig det menneskesyn, at mennesket ikke eksisterer som individ, og at det enkelte menneske ingen værdi har i sig selv; at mennesket ingen integritet eller værdighed har, men at man respektløst kan plukke organer fra mennesker, der er dræbt for statens hånd.
Jeg mener, at den debat, vi skal have i dag, er væsentlig.
Den dag, hvor regimet i Kina falder – og den dag kommer – og hvor regimets forbrydelser vil blive blotlagt, vil man kunne gå tilbage til denne debat i Folketingssalen og se, hvem der sagde hvad.
Carsten Kudsk (DF), 2016-12-08:
Altså, når vi nu tænker på, at vi taler om et diktatur, synes ordføreren så, det er en god idé, at danske kommuner bevæger sig til Kina, når vi har sådan en problemstilling?
Nick Hækkerup (S), 2016-12-08:
Det er svært præcist at få sat ord på og beskrive den umenneskelighed, den uetiskhed, den utilstedelighed, den grad af antipati, der må være forbundet med organhøst.
For sådan at gøre det relativt kunne jeg godt tænke mig at kunne høre ordføreren, hvordan han ville vurdere det relativt i forhold til f.eks. at forestille sig at beskyde flygtninge i en båd, ubevæbnede på et hav.
Louise Schack Elholm (V), 2016-12-09:
Tak for ordet.
Som bekendt er registreringsafgiften på biler og motorcykler i Danmark blandt verdens højeste.
Derfor har Venstre, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti som et led i finanslovsaftalen for 2017 endnu en gang valgt at sætte registreringsafgiften ned.
For personbiler drejer det sig om en forhøjelse fra 84.600 kr. til 106.600 kr., og for motorcykler fra 26.700 kr. til 33.600 kr., begge dele i 2017-tal.
De mange børnefamilier, som tidligere har haft svært ved at få råd til en rummelig og sikker bil, får bedre muligheder for at købe en bil, der imødekommer deres behov.
Det skyldes, at prisforskellen fra en mikrobil til en lidt større og mere sikker bil vil blive væsentlig mindre.
For at nævne et par eksempler vil man ved et køb af en VW Polo 1,0 benzin med fem døre kunne opnå en besparelse på over 4.000 kr.
Ved køb af en lidt større bil som f.eks. en VW Passat 1,6 diesel vil besparelsen være op mod 9.700 kr.
Det er altså reelt penge, man skal betale mindre for at få en mere sikker og lidt større familiebil.
Og derfor må man forvente, at flere danskere vil købe en lidt større og mere sikker bil.
I Danmark kører vi i væsentlig mindre biler end i vore nabolande, og problemet ved det er, at de mindre biler typisk ikke er lige så sikre som de lidt større familiebiler.
Så vi glæder os over, at vi her skal nedsætte afgiften, så flere danskere kan få en lidt større og mere sikker familiebil.
Jesper Petersen (S), 2016-12-09:
Det er til den her diskussion om lovforslagets omkostninger, og jeg vil egentlig bare godt høre Louise Schack Elholms redegørelse for, hvordan man når frem til, at der er en betydelig arbejdsudbudseffekt, altså at folk simpelt hen vil arbejde mere, fordi bilerne er blevet billigere.
Louise Schack Elholm (V), 2016-12-09:
Det skyldes, at vi benytter præcis de samme beregningsmetoder, som den daværende regering, SR-regeringen, gjorde.
Der har Bjarne Corydon skrevet i et svar til Joachim B. Olsen: »Der er til beregning af den afledte adfærdsvirkning antaget en samlet selvfinansieringsgrad på ca. 42 pct. svarende til den skønnede virkning på ejerafgifter og brændstofafgifter, tilbageværende registreringsafgift samt arbejdsudbud.«
Og: »... at sammensætningen af arbejdsudbudsvirkningen på hhv. timeeffekt og deltagelseseffekt omtrent svarer til gennemsnittet af virkningen af en ændring i topskattesatsen og en ændring i beskæftigelsesfradraget «.
Jeg skal dog dertil sige, at nu er registreringsafgiften jo ikke længere 180 pct., så jeg formoder, at man har tilrettet det derfra.
Men det er faktisk det mest officielle dokument, der ligger på, hvordan man beregner de her ting.
Det er et svar, der er givet af en tidligere socialdemokratisk finansminister.
Jesper Petersen (S), 2016-12-09:
Man bliver lidt træt, ikke?
For det er måden her i Folketingssalen.
Man finder et eller andet frem, som en minister har sagt tidligere, og så lader man være med at svare på spørgsmålet.
Altså, det kan godt være, der er svaret sådan før, men jeg spurgte jo hvorfor og hvordan.
Hvad er mekanismen egentlig?
Har folk givet sig til at arbejde mere i 2016, fordi regeringen sidste år nedsatte registreringsafgiften i finansloven for 2016?
Her sænker man altså registreringsafgiften og begrunder sin vurdering af, hvad det koster, i nogle beregninger, som er behæftet med meget stor usikkerhed, og det gjorde den tidligere regering ikke.
Det er den nuværende regering, der gør det.
Det er jo derfor, det bliver relevant at diskutere, om det så er en ansvarlig måde at gøre det på.
Jeg glæder mig til at høre fru Louise Schack Elholms eksempel og empiriske belæg for at kunne sige, at arbejdsudbuddet stiger så voldsomt, og at man derfor kan sige, at det koster så lidt for staten at lave de her ændringer af bilbeskatningen, som man gjorde sidste år, og som man altså nu gør igen.
Rune Lund (EL), 2016-12-09:
Det her er endnu et lovforslag, som er udtryk for borgerlig politik i den klart værre afdeling og udtryk for en prioritering, som på rigtig mange parametre er os inderligt imod i Enhedslisten.
Det er andet år i træk, at registreringsafgiften bliver lempet.
I år koster det så 725 mio. kr. i umiddelbart mindre provenu, og så 200 mio. kr. efter adfærd og tilbageløb.
Sidste års lempelse af registreringsafgiften kostede 960 mio. kr. i umiddelbar virkning og sjovt nok også 200 mio. kr. efter tilbageløb og adfærd.
Så hvis man tager de her temmelig vilde dynamiske effekter, som er inkorporeret i regnestykket, for gode varer, så vil vi, hvis forslaget vedtages, i løbet af 2 år have besluttet, at der årligt skal bruges i underkanten af 0,5 mia. kr. på området.
Men fra Enhedslistens side er vi af den overbevisning, at der er tale om en langt større regning, der skal samles op.
Og jeg skal gøre det helt klart – det ligger også i forlængelse af det, hr. Jesper Petersen har sagt – at vi ikke tror det mindste på de regnestykker, vi får præsenteret, når det gælder registreringsafgiften.
Og det er da pudsigt, at man sidste år efter tilbageløb og adfærd gik fra næsten 1 mia. kr. til 200 mio. kr., og i år lander man sjovt nok også på 200 mio. kr. for en umiddelbar regning på over 700 mio. kr.
Og ligesom sidste år lægger man til grund for den her hokus pokus fantasi-beregning, at lavere registreringsafgifter øger arbejdsudbuddet.
Sidste år påstod regeringen, at sænkelsen af registreringsafgiften ville øge arbejdsudbuddet med ca. 700 personer.
Det er mere, end man antager at kontanthjælpsloftet vil bidrage med til arbejdsudbuddet.
Det er jo fuldstændig og aldeles vanvittigt.
Men sandelig om man ikke igen kan læse i lovforslaget, at der er indlagt positive virkninger af arbejdsudbuddet i provenuvurderingen.
Liberal Alliance, som jo er dette forslags ihærdigste forkæmpere, har tidligere forsøgt at sælge en historie om, at statskassen tjener mere, når man sætter registreringsafgiften ned.
Men det er blevet skudt ned.
Væksten i statskassens indtægter kan ikke henføres til nedsættelsen af registreringsafgiften, men handler om en mere generel vækst i bilsalget, som intet har med registreringsafgiften at gøre, sådan som DR f.eks. har dokumenteret det i et faktatjek.
Men helt overordnet er det i vores optik sådan, at det er bizart at have den her prioritering.
Blå blok har med kontanthjælpsloftet ramt de fattigste danskere på deres eksistensgrundlag, men samtidig forærer man så 2 år i træk hundredvis af millioner kroner væk på lavere registreringsafgifter.
Så er der også det bredere perspektiv.
Hvis det endelig var miljøet, man kerede sig om, skulle man jo have adresseret det de to gange, hvor man har lavet nedsættelser i registreringsafgiften.
Man kunne f.eks. have sat afgifterne mere op for forurenende biler og ned for miljøvenlige biler.
Det er nemlig at få billigere biler, lige meget hvad det betyder for den grønne balance og den grønne omstilling.
Så hvis nogen ikke skulle have fanget den endnu, kan Enhedslisten ikke støtte det her lovforslag.
Og jeg skulle hilse og sige fra SF, at det kan SF heller ikke.
Jesper Petersen (S), 2016-12-09:
Tak for det.
For et øjeblik siden lød det fra Venstres ordfører, at det nærmest sådan var upassende at give sig til at diskutere de mekanismer, der må ligge bag, at man kan lave de her beregninger af dynamiske effekter.
Der er jo forskellige syn på, om man betragter Enhedslisten som et parti, der virkelig går op i, at der er to streger under alting, når man laver økonomisk politik, og jeg vil egentlig bare høre Enhedslistens ordfører, om man i Enhedslisten vil kunne finde på at lave noget, hvor de dynamiske effekter var så usikre som dem, der er lagt op til her, og hvad vil det betyde, hvis de penge simpelt hen ikke er der?
Hvis de der væsentlige adfærdseffekter slet ikke kommer, hvad vil det så have af betydning for folk derude?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-12-09:
Tak for det, formand.
Nu er det ved at udvikle sig til sådan en diskussion om regnemetoder i Finansministeriet, og det er altid interessant.
Jeg er ikke økonom, og jeg tror heller ikke, at hr. Rune Lund er økonom, så egentlig vil jeg prøve at holde det lidt mere jordnært.
For helt almindelige danskere, arbejdere, lønmodtagere, metalarbejdere, der går på arbejde, har et hus, har en familie, er det at have en bil noget, der øger velfærden.
Hvorfor under Enhedslisten ikke almindelige lønmodtagere at have råd til en bil?
For registreringsafgiften rammer først og fremmest folk med almindelige og lave indkomster.
Rune Lund (EL), 2016-12-09:
Hvis det virkelig var de almindelige mennesker, som hr. Joachim B. Olsen gik op i, ville hr. Joachim B. Olsen og Liberal Alliance måske ikke have stået så hårdt på, at registreringsafgiften skulle sænkes fra 180 til 150 pct. sidste år, som jo entydigt er kommet de største biler til gode og altså ikke almindelige mennesker.
Det er, fordi vi i Enhedslistens optik, når vi tænker biler, så vel som vi tænker så meget andet, både har en rød og en grøn vinkel på problematikken.
Så vi ønsker at gøre de miljøvenlige biler billigere, og vi ønsker at gøre luksusbiler og forurenende biler dyrere.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-12-09:
Den medførte en større besparelse på helt almindelige sedaner, som i andre lande er helt almindelige familiebiler, men ordføreren svarede ikke på mit spørgsmål.
Hvorfor under Enhedslisten ikke helt almindelige mellemindkomstfamilier, lavindkomstfamilier i Danmark, at de skal have råd til at købe helt almindelige biler, som øger de her familiers velfærd og muligheder?
Hvorfor under Enhedslisten ikke helt almindelige familier det?
Der er ikke registreringsafgift i mange andre lande, vi normalt sammenligner os med.
Der har helt almindelige familier bedre mulighed for at købe helt almindelige biler.
Louise Schack Elholm (V), 2016-12-09:
Jamen jeg forsøgte at svare på spørgsmålet.
Nu er det jo ikke en politisk beslutning, hvordan man beregner de her ting, og derfor synes jeg også, det er lidt besynderligt at tage det op i Folketingssalen.
Jeg synes da, det er fair at sætte spørgsmålstegn ved den måde, man beregner tingene på.
Det er bare mærkeligt, at man har én holdning, når man er i regering, og en anden, når man ikke er i regering.
Men Socialdemokratiet må jo selv om, om man har lyst til at skifte holdning, hver gang man går ind og ud af en regering.
Men vi benytter præcis de samme metoder, og til brug for de metoder, man benytter i Finansministeriet, bruger man de undersøgelser, der er i Danmark og internationalt, for at vurdere, hvad elasticiteten er ved de forskellige ting.
Så derfor benytter man sig typisk af en række forskellige studier.
Og så vurderer man, hvordan det helt præcis er, man beregner de her ting.
Hvis ordføreren gerne vil have at vide, præcis hvem der har lavet de pågældende studier, hvilket tidspunkt de er lavet på, og hvilke lande og hvilke journaler de er blevet offentliggjort i, så synes jeg, ordføreren skulle stille et skriftligt spørgsmål om det.
For jeg synes, det er lidt mærkeligt at skulle stå og diskutere det i Folketingssalen.