runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2020-04-21:
Men det skal fungere, og det fungerer; der er forhandlinger om det her i aften.
som jeg ikke kan give et kram, som jeg ikke kan være der for.
Det er jo et vilkår for os alle sammen, men den desperation – om det skyldes sygdom eller alder – bærer vi jo alle sammen, og derfor er det rigtigt, at hvis den her sygdom trækker ud, skal vi finde en anden måde, vi kan være sammen på, og hvor vi kan understøtte fællesskabet og nærværet.
Jeg bliver også nødt til at sige, at vi politikere prøver det igen og igen, nemlig at et enkelt citat tages ud til en overskrift.
Man kunne også have gengivet, at Kåre Mølbak siger: »Men vi ved dybest set ikke, hvad fremtiden bringer« eller »der er mange hvis'er«.
Måske er det et problem i håndteringen af den her sygdom, at én sætning pludselig kan være det, hele Danmark skal diskutere, når der også bliver sagt, at vi ikke ved, hvad fremtiden bringer, og at der er mange hvis'er.
Det kan have lange udsigter, det her, og har det det, skal vi finde en anden måde at være sammen med vores ældre og vores syge og vores sårbare på.
Men det der med, at én sætning pilles ud af et interview, og så er det det, alle skal forholde sig til, synes jeg er fattigt i den politiske debat; jeg synes, det er værre, når der er menneskeliv på spil.
Morten Østergaard (RV), 2020-04-21:
Jeg vil også benytte lejligheden til at takke både for indsatsen for og for samarbejdet om at håndtere den her helt akutte situation, som ingen jo havde forudset.
Jeg er også glad for at være tilbage i spørgetimen, og det er måske et afsavn, der især har været stærkt i Folketinget – mon ikke folk i almindelighed mere savner at kramme deres nære end spørgetimen – men ikke desto mindre er det vigtigt som et udtryk for, at vi langsomt og gradvis genåbner Danmark.
Til gengæld synes jeg ikke, at det har været en svag stund for folkestyret.
Tværtimod synes jeg faktisk, at vi har vist det, som folk måske savner rigtig meget til hverdag, nemlig at vi har kunnet samarbejde om at håndtere en meget alvorlig situation, lavet aftaler, hvor alle partier var om bord, lyttet til hinanden, fundet måder at løse det på og stået skulder ved skulder og sagt: Den her måde håndterer vi det på, med sikkerhedsnet under folks job, med udskydelse af tælleregler i dagpengesystemet og andre steder, som gør, at mennesker ikke skal være bange for pludselig at miste deres indtægtsgrundlag, heller ikke hvis de er ledige.
Det synes jeg altså er et udtryk for et samarbejdende og stærkt folkestyre, og det er jo i virkeligheden det, jeg håber vi måske kan tage med os ud af krisen – at vi kan handle lige så resolut over for andre af de udfordringer, der er større end almindelig partipolitisk uenighed.
Her tænker jeg selvfølgelig især på klimakrisen, som jo ikke er blevet mindre i den tid, vi har bekæmpet corona.
Man kan vel sige, at sundhedskrisen her, coronakrisen, ubetinget er vores mest akutte udfordring, men at den største udfordring for menneskeheden stadig væk er truslen om varige klimaforandringer, som alle efterfølgende generationer skal leve med konsekvenserne af.
Derfor vil jeg gerne bede statsministeren i dag om at sige, at det også er regeringens opfattelse, at vi, inden vi går på sommerferie i Folketinget, med det forlængede folketingsår har truffet væsentlige klimapolitiske beslutninger, der nedbringer Danmarks CO 2 -udledning.
Mette Frederiksen (S), 2020-04-21:
Først vil jeg sige, at jeg fuldstændig deler oplevelsen af, hvad det er, der har kendetegnet det danske folkestyre, og jeg tror, danskerne er dybt taknemlige for, at vi ikke spildte tid, hverken vores egen eller danskernes tid, på almindelig politisk ævl og kævl, men var på opgaven, og det gælder alle Folketingets partier.
Jeg har jo ikke kunnet se forskel på gamle partier, nye partier, store partier, små partier, partier til højre eller partier til venstre.
Jeg har oplevet, at alle partier har taget et kæmpestort ansvar, bøjet sig ind mod hinanden og fundet brede løsninger.
Det meste af det har vi gjort i fællesskab.
Vi har vedtaget lovgivning med en hast og på en måde, vi normalt aldrig ville gøre, men fordi alvoren virkelig, virkelig ramte os.
Så længe vi gør det, må vi så acceptere noget af den offentlige diskussion, tror jeg.
Det vigtigste er, at vi løser opgaven.
Det gælder også på klima, og den opgave er ikke blevet mindre.
Det kan være, den har fået hjælp i den her situation, fordi vi også har fået øjnene op for, at vi kan skabe store løsninger, og at vi kan møde udfordringen med den alvor og med den handlekraft, der skal til, og det ser jeg meget gerne videreført ind på klimaområdet.
70-procentsmålsætningen står i mine øjne fuldstændig uanfægtet; hvordan vi kommer derhen, skal vi i gang med at diskutere – igen.
Morten Østergaard (RV), 2020-04-21:
Men det er jo ikke gjort med klimaloven, selv om den forhåbentlig bliver vedtaget inden længe.
Nu er førstebehandlingen lige blevet udsat, men den kommer nu her.
Og man kan jo se, at det ikke skorter på opfordringer til at komme i gang.
Dansk Industri opfordrer til, vi tager beslutninger, som kan sikre op imod en fjerdedel af forpligtelsen frem mod de 70 pct.; organisationer vidt og bredt anbefaler tilsvarende.
De partier, som har dannet grundlag for, at regeringen overhovedet kunne tiltræde for et år siden, har rykket i forhold til det, men også partier i oppositionen har foreslået fremrykkede havvindmølleparker.
Derfor venter vi jo sådan set på, at regeringen er klar.
Og jeg har tidligere rykket i forhold til det, også før der gik coronakrise i det, og jeg er optimistisk, i forhold til at vi kan nå det, men jeg ville gerne have en mere håndfast garanti fra statsministeren for, at regeringen er klar til at træffe beslutninger inden sommerferien, som reducerer Danmarks CO 2 -udledning; politiske beslutninger, som også kan skabe job og bidrage til den økonomiske genopretning, og som i hvert fald gør, at vi kan sige, at vi ikke har brugt coronakrisen som undskyldning for ikke at gøre noget ved klimakrisen.
Mette Frederiksen (S), 2020-04-21:
Selvfølgelig kan jeg svare ja til det – det skal vi, og det er der også tid til at få gjort.
Jeg har det stadig væk sådan, at vi jo, når vi taler om den mere langsigtede genopretning af dansk økonomi, skal kigge hele vejen rundt.
Altså, nu har repræsentanter for Venstre – måske især en – jo virkelig kastet sig ind foran de liberale erhverv og diskussionen omkring det, og jeg er også optaget af de liberale erhverv.
Vi er jo så efterfølgende blevet enige om, at de har kunnet åbne op – det oplever jeg egentlig at alle partier har været optaget af – men i mine øjne mangler der et stort fokus på hele Eksportdanmark.
Og en verden, der er lukket delvist ned, eller for nogle landes vedkommende helt ned, i lang tid, kan jo have langt større konsekvenser for dansk økonomi end en midlertidig lukning af nogle liberale erhverv – det kan det potentielt have.
Men hvis vi gør det her klogt og i samarbejde med både lønmodtagere og virksomheder, kan vores kæmpestore fordel være, at vi jo kan lave en mere langsigtet genopretning af dansk økonomi, der har et meget, meget klart sigte til det Produktionsdanmark, som kan lave nogle af de grønne løsninger, som vi både kan bruge herhjemme umiddelbart, men som trods alt også vil blive efterspurgt ude i verden.
Og jeg synes, det er det arbejde, vi i fællesskab skal i gang med nu; hjælpepakkerne er forhandlet på plads.
Morten Østergaard (RV), 2020-04-21:
Ja, håbet er som bekendt lysegrønt, men jeg synes, det fik ny næring af statsministerens klare garanti om, at vi tager klimapolitiske beslutninger inden sommerferien, der reducerer Danmarks CO₂-udledning.
Så er det jo spørgsmålet om, hvornår vi går i gang, og jeg vil bare sige med erfaringen fra finanskrisen, at de her ting tager længere tid, end man regner med.
Altså, man kan jo godt sige: Jamen nu er vi nødt til at vente, og vi skal også vide, hvor stor udfordringen er.
Men virkeligheden er jo denne: Der er 72.000 almene boliger, som står og venter på at blive renoveret.
Er der nogen som helst argumenter for ikke at beslutte at sætte det i gang, når vi ved, at to tredjedele af det er klimaskærm og energirenovering?
Det kunne man sætte i gang med det samme.
Er der noget som helst at betænke sig på i forhold til at begynde at få oliefyr og naturgasfyr ud af varmeforsyningen eller at få sat flere ladestandere op?
Altså, min appel til regeringen er, at vi ikke lader alting vente på alting, men at vi faktisk kommer i gang med at træffe de beslutninger, som anbefales af alt fra erhvervslivet og organisationerne til Klimarådet og et kæmpe flertal i Folketinget.
Og vi venter egentlig bare på invitationen til at komme i gang.
Mette Frederiksen (S), 2020-04-21:
Så giver jeg den nu – for jeg synes, det er klogt.
Og jeg synes især, det ville være klogt her i den kommende tid at fokusere på nogle af de opgaver, som vi ved er der, som skal løses, som vi ønsker at løse, og som også kan have en umiddelbar og god effekt i forhold til den hjemlige beskæftigelse.
Og så er der jo helt oplagt nogle mere langsigtede klimapolitiske beslutninger, vi skal have til at fungere i en verden, der ser anderledes ud, end den gjorde før coronaen.
I forhold til hastværket håber jeg på en vis forståelse for, at vi igennem de seneste 6 uger nærmest 24-7 har været helt og aldeles optaget af at løse coronaopgaven, og den vil stadig væk koste det meste af min vågne tid, inklusive tiden for alle de mennesker, der er omkring mig.
Men det betyder ikke, at vi ikke har plads til det, vi lige har givet hinanden hånden på – nu må man ikke give hinanden hånden, men vi gør det alligevel, dog ikke på den måde, man gør det på på Hjallerup Marked; ja, der skal være plads til inden sommer at vi mødes, og at vi får truffet nogle klimapolitiske beslutninger.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-04-21:
Jeg vil også starte med at rose statsministeren og i virkeligheden også regeringen for, at man så hurtigt og meget resolut lukkede Danmark ned for at hindre, at smitten bredte sig.
Jeg vil i virkeligheden også melde mig i det kor, der siger, at vi fremadrettet skal have fokus på det her forsigtighedsprincip, altså at vi hellere tager det lidt stille og roligt for at sikre os, at smitten ikke spreder sig, end at vi buldrer derudad.
For jeg synes sådan set, at det er en del af det at være ansvarlig over for danskerne, og danskerne har jo i den grad vist sig som ansvarlige.
Så vi bør honorere det.
Udfordringen er jo at få den udviklet.
Det er der rigtig mange gode forskere, der er i gang med lige nu, både i det offentlige og i det private.
I virkeligheden lærer vi også af den her krise, at man kan samarbejde på kryds og tværs mellem det offentlige og det private på en meget forbilledlig måde, synes jeg.
Men vi får også brug for at masseproducere vaccinen efterfølgende, altså at vi kommer op i volumen.
Derfor vil jeg i virkeligheden gerne spørge lidt ind til det her med vacciner og til statsministerens holdning til frasalget af vaccineproduktionen på Seruminstituttet.
Det var et frasalg, som tilbage i 2004 – for da overvejede man det også – blev forkastet af et politisk flertal på Christiansborg, fordi der stod i vurderingen fra Sundhedsstyrelsen: Sundhedsstyrelsen finder, at den optimale måde at sikre vaccineforsyningen i Danmark i en pandemisituation vil være en national produktion af influenzavaccinen.
Derfor forkastede man frasalget.
Alligevel besluttede et flertal i 2014 under SR-regeringen, at man skulle gå i gang med salget, og det blev så solgt under en borgerlig regering i 2016 for bare 15 mio. kr. til en saudisk sheik.
Nu står vi så midt i en pandemi – det tror jeg ikke nogen kunne forudse, men lidt ligesom med krig og terror er det jo godt at være forberedt, også selv om man håber, at man aldrig får brug for det.
Så derfor vil jeg gerne spørge statsministeren i det her ulideligt klare bagklogskabens lys: Havde statsministeren gerne set, at vaccineproduktionen på Statens Serum Institut ikke var blevet solgt?
Mette Frederiksen (S), 2020-04-21:
Jeg vil sige det sådan, at jeg i virkeligheden synes, at det her går meget bredere, og det var også det, jeg sagde i min indledning.
Jeg mener, at vores håndtering i Europa og blandt dem, man kan kalde ligesindede lande, har afsløret en sårbarhed, som jeg mener er uholdbar.
Jeg ønsker ikke en så stor dansk afhængig af andre, hvis den her situation måtte opstå igen, eller hvis vi får en runde to.
Det gælder på en række områder.
Det gælder produktion af medicin, medicinsk udstyr, respiratorer, værnemidler, udstyr til test og alt, hvad der måtte ligge inde under den kappe.
Det betyder selvfølgelig ikke, at der ikke stadig væk kan være en arbejdsdeling.
Jeg synes, det har afsløret en sårbarhed, som jeg mener er uklog, og som jeg mener er uholdbar ind i fremtiden.
Det er også derfor, at jeg på mødet i Det Europæiske Råd på torsdag vil stille mig i spidsen, forhåbentlig med opbakning fra Folketinget, for, at vi bliver nødt til, inden vi når til efteråret og en potentiel runde to af det her, at være sikre på, at vi har en hjemmeproduktion nationalt, europæisk, blandt ligesindede lande, der gør, at vi ikke har samme sårbarhed.
Der skal i mine øjne alle de elementer, der handler om at kunne sikre sin befolkning mod en pandemi, indgå.
Det gælder også vaccinespørgsmålet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-04-21:
Nej, det er vores klare opfattelse, at demokratiet i virkeligheden har lidt under det her, og med god ret, for der har været ting, der har skullet ske hurtigere, og ting, der har skullet vedtages i stor hast.
Men den normale lovgivningsproces, vi har her i huset, med frister og ting og sager, der skal garantere, at alle kan få indsigt og udspørge og ting og sager, kan man vist ikke sige har fungeret rigtig godt de sidste 4-5 uger – og med god ret, fordi der er noget andet, der har været vigtigere, nemlig hastighed i forhold til at bekæmpe coronaepidemien.
Det er jo derfor, vi er så optaget af, at der, når vi så ser fremad, bliver en helt anden mulighed for, at Folketingets medlemmer også kan engagere sig i de ting, der kommer udefra, f.eks. hvornår retningslinjerne for vores plejehjem bliver justeret, så der igen kan komme pårørende på besøg.
Der var eksempelvis en person, der skrev om en døende søn, som vedkommende ikke havde set i en måned nu, og hvor ægtefællen havde fået lov til at komme på besøg en time forrige weekend.
Altså, der er jo mennesker, der virkelig lider i det her system, som vi har nu.
Der er alle mulige gode, rimelige betragtninger for, hvorfor det er, som det er, indtil nu.
Men der skal vi jo have mulighed for at gå til regeringen under de former, vi har her i Folketinget, og finde ud af, hvordan vi kan udvirke nogle bedre forhold for de her mennesker, og det kræver, at de systemer, vi har herinde, fungerer.
Pause Pause (Pause), 2020-04-21:
Mødet er udsat.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-04-21:
Tak for det, formand, det er rart igen at være herinde, og tak til statsministeren.
Der var en klar retning i regeringens handlinger, og der var en entydig opbakning fra et samlet Folketing – og sådan skal det også være.
Til gengæld savner jeg lidt den her klare retning nu, hvor Danmark jo stadig står i en meget alvorlig situation.
Der er mennesker, der har mistet deres liv.
Der er mange, der er alvorligt syge.
Der er tusindvis af danskere, der har mistet deres job, og selvstændige har set deres livsværk smuldre for næsen af dem.
Hverdagen er vendt op og ned for de fleste af os, og den sociale afstand og den fysiske afstand trækker altså store veksler på os alle sammen.
Der skal ikke være nogen tvivl om i det her, at Venstres ambition er så hurtigt, som det overhovedet er sundhedsmæssigt forsvarligt, at få Danmark tilbage til den hverdag, vi kendte, før nedlukningen.
Det er her, jeg savner en plan fra regeringen.
Det er her, den manglende plan fra regeringen kan skabe nogen forvirring og tvivl og måske på længere sigt nogen utryghed.
Statsministeren har jo sagt, at vi ikke kommer til at vende tilbage til det Danmark, vi kendte, før corona, og i tråd med det eller i forlængelse af det sagde direktøren for Statens Serum Institut i går, at danskerne skal regne med at holde social afstand i mindst et år endnu.
Mette Frederiksen (S), 2020-04-21:
Først og fremmest tak for kvitteringen i forhold til nedlukningen – og i øvrigt tak for et langt bedre samarbejde end det, der gengives i den offentlige debat, om åbningen af Danmark igen.
Jeg vil gerne takke for den brede aftale, der blev lavet i sidste uge, og allerede nu kigger vi jo i fællesskab ind mod de næste faser.
Og det klæder os at lægge almindelig politisk polemik til side og løse den opgave, der er.
I forhold til udtalelserne fra Statens Serum Institut siger Kåre Mølbak jo lige så klart, at der ikke er nogen, der ved, hvad den tidsmæssige rækkevidde af den her sygdom bliver.
Ingen hverken i Danmark eller i andre lande ved, hvad konsekvensen bliver.
Det, vi til gengæld ved, er, at det er en sygdom, der smitter.
Den smitter meget, og den smitter jo tættere, vi er på hinanden.
Så hvis sygdommen bliver ved med at være her og den bliver ved med at være aggressiv, vil min meget, meget klare opfordring være, at vi bruger vores energi i fællesskab på at finde måder, som vi kan arbejde og være sammen på, uden at udfordre det sundhedsmæssigt forsvarlige.
Det arbejde er i øvrigt sat i gang, kan man sige, her og nu i forhold til nogle af de sårbare grupper.
Der er forhandlinger i Socialministeriet i aften, og det bifalder jeg utrolig meget.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-04-21:
Tak for det.
Det tror jeg ikke der er nogen der er uenig i, og jeg synes også, det er en klog betragtning.
Jeg blev bare ikke så meget klogere på det med perspektivet, og jeg tror egentlig, der er mange – der er mange børn, der er mange ældre, der er mange forældre, der er mange lønmodtagere, der mange, der sidder alene – som er utrygge, og det tror jeg gælder alle.
Men så tror jeg også, der er mange, der er forvirrede i forhold til, hvad det er, der skal ske.
Efter en meget klar, meget kontant nedlukning, hvor ingen var i tvivl om, hvad der skulle ske – det var meget tydeligt – så kommer regeringen og myndighederne lidt med nogle meldinger i øst og så nogle meldinger i vest.
Den ene dag laver vi en helt nødvendig hjælpepakke – det gjorde vi i lørdags – om at forlænge hjælpepakkerne med 1 måned.
Dagen efter kan vi høre, at vi skal gå rundt mindst 1 år, før vi er tilbage til normalen.
Her til morgen kommer der en melding om, at nu kan vi snart samles 500 mennesker igen.
Det blev så justeret til, at det kan man måske på et eller andet tidspunkt, men ikke flere end det.
Der er altså sådan en zigzagkurs, som jeg tror gør, at folk bliver lidt forvirrede.
Jeg tror, der er mange, der ligesom mig efterlyser et perspektiv.
Så for at komme frem til spørgsmålet: Har statsministeren en langsigtet plan, som danskerne kan få indsigt i, om, hvordan vi åbner samfundet og får Danmark på fode igen, eller har regeringen ikke nogen plan for det?
Mette Frederiksen (S), 2020-04-21:
Det mål er i mine øjne uændret.
Vi har i mine øjne klaret det ualmindelig godt i Danmark i første hug – så godt, at vi nu står over for at kunne åbne vores samfund gradvis op.
Jeg har kæmpe stor forståelse for, at folk rigtig gerne vil have sat en dato for, hvornår vi er igennem det her.
Den dato kan ingen give – ingen! – og ingen ville troværdigt kunne stille sig op over for danskerne og sige fiks og færdigt, hvordan vi gør det her præcist.
For hr. Jakob Ellemann-Jensen ved jo lige så vel som jeg, at det, der nu påhviler alle Folketingets partier, er at holde øje med smittetrykket, smittespredningen, hvem det er, der bliver smittet, hvor mange indlagte der er i Danmark, hvor mange der har behov for intensiv behandling, vores adfærdsændringer derude, og hvordan det praktisk går med genåbningen.
Når alle de brikker ligger foran os, kan vi i fællesskab tage stilling til, hvad der kan komme med i en fase to, men målet er selvfølgelig at få så normalt et Danmark tilbage som overhovedet muligt, men det er uden at sætte alt det, vi har vundet, over styr, og det håber jeg vi fortsat er enige om.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-04-21:
Jeg er jo enig i målene fra regeringens side, og det er også derfor, jeg savner planen for at nå målene, for den er der ikke.
Derfor har jeg i ugevis efterlyst, at regeringen lægger sådan en plan frem; at hele embedsapparatet med mennesker, der er dygtige til sundhed, og mennesker, der er dygtige til økonomi, bliver sat sammen og altså kommer med en langsigtet plan.
Der er ingen, der efterspørger konkrete datoer, konkrete tidspunkter – for som statsministeren siger, er der ikke nogen, der kan give det – men alle har brug for en retning.
Hvor er det, vi skal hen?
Og hvad er det for en rækkefølge, vi skal åbne samfundet i, for at vi kan få Danmark tilbage på fode igen; for at vi kan håndtere den sygdom?
Så jeg efterlyser ikke datoer.
Jeg efterlyser en plan og en rækkefølge.
Vil regeringen fremlægge sit bud på den her plan, inden vi skal mødes til forhandlinger på torsdag?
Mette Frederiksen (S), 2020-04-21:
Jeg vil langt hellere leve op til det, jeg har aftalt med Folketingets partier, inklusive Venstre, nemlig at vi laver det sammen.
Jeg kan næsten ikke gentage nok, at faren ikke er drevet over i Danmark, for det lyder jo, som om det er tilfældet.
Vi har bare klaret det så godt her i første hug, at vi kan tillade os at åbne op.
Det, vi har aftalt med alle Folketingets partier – og tak for det – er jo, at vi nu ikke alene kigger ind i en fase to, men også længere frem, sådan at alle danskere, om det er idrætsorganisationer; om det er erhvervsliv; eller om det er folk, der har planlagt et sommerbryllup, mig selv inklusive, og andre udeståender, kan begynde at se på, hvordan det går.
Og hvis tingene går, som vi gerne vil have dem til at gå, så kigger vi først ind i den ene åbning, så ind i den anden åbning osv.
Det har vi aftalt at lave i fællesskab.
Forhandlingerne går videre på torsdag, og når partierne er klar til det og arbejdet er lavet, så kan vi præsentere det for danskerne.
Og det tror jeg i øvrigt at rigtig, rigtig mange ser frem til.