Jakob Sølvhøj (EL), 2017-10-10:
Tak for det.
Indledningsvis vil jeg sige det samme, som de to foregående ordførere har været inde på, nemlig at det her er noget af en blandet landhandel.
Jeg vil også sige, at jeg synes, der er tale om en uskik.
Og vi har faktisk for ganske nylig haft diskussioner i forbindelse med Præsidiets konference om Folketingets arbejdsformer, der mundede ud i, at det her med at sammenbringe forslag, der dybest set ikke har en pind med hinanden at gøre, er en uskik.
Det kan jo bringe partier en situation, hvor man sådan set synes, at meget af det, der foreligger i et givent lovforslag, er fornuftigt, men at der kan være elementer, som man er betænkelig ved.
Og derfor kan man komme i den dumme situation, at man ved afstemningen om et forslag i virkeligheden kommer til at stemme imod en række forslag, som man sådan set er enig i.
Og jeg vil ikke udelukke, at det vil kunne være tilfældet for vores vedkommende med det her forslag.
Vi kan tilslutte os hovedparten af de forslag, der er indeholdt i lovforslaget her.
Det gælder forslaget om lån til handicapbiler, det gælder Socialstyrelsens stikprøvekontrol med oplysninger i Tilbudsportalen, det gælder forenklingen af rammeaftalerne på socialområdet, det gælder den nationale mærkningsordning for demensegnede boliger, og det gælder de foreslåede regelændringer for Psykolognævnet.
Til gengæld er vi altså noget skeptiske over for den del af forslaget, som udvider forsøgsbestemmelsen på det sociale område.
Det kan jeg sådan set
godt forstå.
Venstres ordfører var inde på, at den var ganske gammel, og at der kunne være behov for at justere den i forhold til den udvikling, der er sket de sidste ca. 35 år.
Men jeg vil sige, at jeg godt kan forstå, at der er den her uklarhed, for det fremgår ikke helt, hvad det er, man vil opnå med ændringen.
Altså, i dag ligger der jo en afgrænset mulighed for ændring.
Det er bestemte regler, bestemte dele af serviceloven, man kan lave forsøg med, mens der i forslaget her ligger, at man vil kunne lave forsøg med alt inden for servicelovens rammer.
Det er muligt, man skal kunne gøre det på yderligere områder end dem, der er bestemt af de nuværende regler.
Men vi vil altså have et behov for at få belyst fra ministerens side: Hvad er det for forsøg, som den her lovændring giver adgang til, som der ikke er adgang til i dag, og hvad er egentlig behovet for det? Vi deler den bekymring for borgernes retssikkerhed, der udtrykkes i høringssvaret fra Danske Handicaporganisationer.
Ministeriet adresserer jo sådan set selv problemstillingen, og jeg synes, at de bemærkninger, som Danske Handicaporganisationer er kommet med forud for lovforslagets endelige affattelse, er blevet nogenlunde imødekommet.
Der er en lang række eksempler, hvor man beskriver, hvordan man også konkret vil sikre borgernes retssikkerhed, men vi synes altså stadig væk ikke, at det, der ligger, er helt betryggende.
Vi har behov for at få de mulige konsekvenser af den udvidede forsøgsadgang belyst nærmere.
En anden betænkelighed ved forslaget gælder udvidelsen af forsøgsbestemmelserne, altså at man udvider kredsen, der kan ansøge om at igangsætte forsøg, til også at omfatte private tilbud.
Vi har læst bekymringerne, der gives udtryk for fra Dansk Socialrådgiverforening, og vi mener sådan set, at der er grund til betænkelighed ved, at private tilbud, som jo i lovbemærkningerne også beskrives som tilbud, der kan drives af private koncerner eller koncernlignende foretagender, skal kunne få en forsøgsadgang uden om kommunen.
Og som et minimum synes jeg, man kunne pege på at gribe til det forslag, som Dansk Socialrådgiverforening har i deres høringssvar, nemlig at kommunen også skal godkende et sådant forsøg, inden det tilgår Socialministeriet.
Så alt i alt hermed en melding om, at det vist må være fem ud af seks af de foreliggende forslag, vi synes er udmærkede.
Og vi vil stille en række spørgsmål og ser frem til at få belyst konsekvenserne nærmere, inden vi kan tage endelig stilling til, hvordan vi forholder os til det samlede lovforslag.