runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2023-11-30:
Jeg har delvis fået svar, for jeg ville have stillet det samme spørgsmål, som fru Rosa Lund stillede om adskillelse af de to grupper, og jeg er meget glad for at høre ministeren sige, at der er overvejelser om at tage især de enlige kvindelige afviste asylansøgere ud af Kærshovedgård.
Det var egentlig noget af det, jeg bed mærke i, i ministerens tale – og det er jo selvfølgelig heller ikke det, han er blevet spurgt om – nemlig at ministeren nævnte tryghed for naboer og lokalområdet, men jo ikke for beboerne.
Og mit spørgsmål var egentlig: Hvad har regeringen tænkt sig at gøre for at øge trygheden for de beboere, som ikke er udvisningsdømte og har en kriminel fortid?
For der har vi i hvert fald også fået meldinger om, at det er et særdeles utrygt miljø at være i.
Så har jeg bare lige et andet spørgsmål, når jeg har ordet: Kunne regeringen være interesseret i at se på alternative modeller, f.eks. fodlænke til udvisningsdømte?
Det er et forslag, vi tidligere er kommet med, og jeg vil sige, at på nogle måder er det jo, kan man sige, en hårdere model, hvor man hele tiden har kontrol med, hvor folk er, hvis de har fodlænke på som alternativ til, at de skal opholde sig i sådan et udrejsecenter til gene for lokalområdet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-30:
Først vil jeg svare i forhold til fodlænke: Personligt ville jeg synes, det gav mening, men som jeg har forstået det juridiske grundlag, er det at sidestille med frihedsberøvelse, og derfor kan vi ikke gøre det.
Det er sådan, jeg har forstået det, og jeg tror, det er ret endeligt.
I forhold til det med grupperne vil jeg sige, at vi jo er helt enige i, at det er uhensigtsmæssigt, at man har forskellige grupper.
Det er jo også derfor, vi har Avnstrup som et andet center, hvor børnefamilierne er.
Det er jo, fordi det er forskellige mennesker og det er usundt, at folk er sammen.
Men jeg vil også sige, at den sådan, hvad kan man sige, demokratiske erfaring, vi har haft, jo er, at først prøvede man at lave et center på Lindholm, som der jo på ingen måde var flertal for i Folketinget, heller ikke nu, og efterfølgende prøvede den tidligere regering så at lave et center på Langeland, som der jo heller ikke viste sig at være flertal for, eller hvor der i hvert fald viste sig at være et flertal imod et beslutningsforslag om det i Folketinget.
Så det er en meget, meget svær proces, hvis man ønsker at adskille de to grupper.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-11-30:
Udrejsecenter Kærshovedgård er og bliver en torn i øjet på Dansk Folkepartis retfærdighedssans.
Det huser individer, som af forskellige årsager stadig befinder sig i Danmark, selv om der egentlig er bred konsensus om, at de burde udrejse.
Den her paradoksale situation skyldes i høj grad internationale konventioner, som Danmark ifølge regeringen er bundet af.
Disse konventioner sikrer kriminelles rettigheder og forhindrer den nødvendige handling i udlændingepolitikken.
Det er et tankevækkende paradoks, at visse politiske partier offentligt fordømmer Kærshovedgård og den utryghed, som udrejsecenteret medfører, samtidig med at de støtter de selv samme konventioner, der sikrer de kriminelles rettigheder.
Det er en åbenlys konflikt mellem retorik og handling.
Siden oprettelsen af Kærshovedgård i 2016 har udrejsecenteret været omdrejningspunkt for debat og frustration.
Lokalbefolkningen har gentagne gange udtrykt deres bekymringer, men deres røst synes ofte at blive overhørt i den større politiske diskurs.
Det har efterladt en følelse af afmagt og utryghed.
For Dansk Folkeparti er det klart, at udrejse skal være en del af straffen for personer uden lovligt ophold.
Vi argumenterer derfor for, at de, der ikke har en fremtid i Danmark, bør motiveres til at rejse hjem.
De daglige påvirkninger fra Kærshovedgård såsom lokal utryghed og kriminalitet er en konstant påmindelse om utilstrækkeligheden i de nuværende politiske løsningsforslag.
Det er på tide at tage mod til os og at træffe de afgørende beslutninger, der vil sikre, at disse mennesker rent faktisk forlader landet.
Hvis man ikke vil rejse, bør man opholde sig bag lås og slå, indtil en vilje til udrejse forefindes.
Beboerne på Kærshovedgård kan nemlig bevæge sig frit, i princippet komme og gå på centeret, som de ønsker det.
Og det gør de så sandelig også brug af: voldtægtsforbrydere, voldsmænd, terrorister, 700.000 kr. i kontanter, 8 kg hård narkotika, ulovlige våben, 885 brud på meldepligten for bare en enkelt beboer – næsten 40.000 overtrædelser i alt på bare et enkelt år.
Som forbundsformanden fra Fængselsforbundet udtaler, vil man gerne vise handlekraft, men der er ikke nogen regler, man kan bruge til at udvise den handlekraft.
Ministeren taler om psykologhjælp til de lokale beboere – det er en falliterklæring i vores øjne.
I sidste ende handler det her om at beskytte Danmarks interesser og sikre, at dem, der befinder sig her ulovligt, ikke kaster skygger over almindelige menneskers hverdag.
Vores udfordring er at finde politisk opbakning til den her tilgang.
Vi står over for en stor udfordring, men der mangler politisk vilje blandt alle partier lige fra Enhedslisten til Danmarksdemokraterne, når det kommer til at få løst den her udfordring.
Dansk Folkeparti vil fortsat kæmpe for en stram udlændingepolitik og for ændring af de begrænsninger, der forhindrer os i effektivt at beskytte Danmark og sikre danskernes tryghed.
Tak for ordet.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-11-30:
Tak for det.
Det er et spørgsmål omkring meldepligten, for vi kunne jo se i TV Midtvest her for nylig, at fra juni 2020 og et par år frem var der en af beboerne på udrejsecenteret, der 855 gange »glemte« sin meldepligt.
Så mit spørgsmål til ministeren er egentlig: Hvad tænker ministeren at gøre for at sikre, at sådan nogle situationer ikke opstår, hvor man »glemmer« sin meldepligt så mange gange og render rundt og sælger narko på Sjælland i stedet for?
Anni Matthiesen (V), 2023-11-30:
Tak for ordførertalen, og velkommen til Folketinget.
Jeg glæder mig til samarbejdet.
Noget af det, som SF jo også, ligesom mange af os andre, plejer at have meget fokus på, er den stigende mistrivsel, som der desværre er.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge: Tror SF ikke, at netop det med, at så mange i dag jo næsten pr. automatik vælger at gå på et alment gymnasium, kan være med til at øge mistrivslen, især blandt den gruppe af unge, som måske burde have været vejledt til at vælge noget andet?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-11-30:
Nå, nu gik fru Lotte Rod.
Hun var jo ellers før fremme med en folkeoplysning om, at sygeplejersker og pædagoger skulle have en gymnasial uddannelse, men det passer jo ikke.
For du kan godt komme ind på de to uddannelser bare med en erhvervsuddannelse og med dansk C, naturfag C og engelsk D.
Det behøver man altså ikke at have gået 3 år i gymnasium for at kunne leve op til.
Jeg hører også ordføreren tale om, at hvis vi skærper adgangskravene til gymnasiet, får vi ikke nogen sygeplejersker og pædagoger i fremtiden, men det er jo helt forkert.
Der er mange andre veje til den type uddannelser.
Og vi kan jo også gøre det endnu lettere, hvis vi vil det.
Så hvad tænker ordføreren om det?
Anne Hegelund (EL), 2023-11-30:
Jeg tænker ikke, at det er en stor risiko.
Det lyder jo dejligt, at Venstre også er med på, at der skal være bedre og mere vejledning i grundskolen.
Så tænker jeg i hvert fald ikke, der er nogen grund til bekymring.
Og hvis der var mindre fokus på prøver og karakterræs og eksamener og test og mere på at lære at lære og at finde ud af, hvad man er god til, tror jeg nok at der ville være flere, der ville vælge en erhvervsuddannelse.
Jeg tror ikke, der er nogen unge, der har lyst til at gå i gymnasiet, hvis ikke de selv tænker, at de ville være gode til det.
Lotte Rod (RV), 2023-11-30:
Talen handlede meget om dem, der ikke skal gå i gymnasiet, men hvad er egentlig Moderaternes vision for gymnasiet, altså for fagrækken og for fagene?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-11-30:
Jamen det skulle gerne være blevet illustreret med den her fortælling om den her unge stjerneforsker, Anne Lyck Smitshuysen, hos hvem der jo blev vækket en brændende interesse.
Jeg mener, at vi i en udvikling af fagene skal kigge på, hvad vi kan gøre, for at der hos flere bliver vækket den her interesse.
Det er jo både en interesse for at forstå verden omkring os, en interesse for at udfolde sit eget potentiale, en interesse for at søge ind på en videregående uddannelse, hvor man også bliver fagligt udfordret, og i virkeligheden også en interesse for at bidrage til at løse nogle af verdens problemer, hvilket hende her Anne Lyck Smitshuysen jo hver dag bidrager til.
Jeg synes, at gymnasiet må være det sted, hvor vi sikrer, at man får vækket den interesse, og det skal fagene understøtte.
Lotte Rod (RV), 2023-11-30:
Det kræver jo f.eks., at der er rigtig god undervisning, at man har lærere, som brænder for fagene og har tid til at forberede god undervisning.
Sidst Lars Løkke Rasmussen bestemte, valgte han jo helt systematisk år efter år at skære ned på gymnasierne, sådan at lærerne fik mindre forberedelsestid og dårligere forudsætninger for at lave god undervisning.
Er det stadig Moderaternes politik?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-11-30:
Nej, vi har bestemt ikke noget ønske om at skære ned på gymnasierne.
Tværtimod går vi i Moderaterne ekstremt meget op i at sikre gode uddannelser.
Anne Hegelund (EL), 2023-11-30:
Jeg synes, at det her med, at I er med på mere kritisk tænkning, og at man også kan sætte spørgsmålstegn ved det bestående, lyder spændende.
Jeg tænker måske bare, at 13-tallet ikke er nok, fordi der jo med 12-skalaen er meget af det her med, at hvis du begår en fejl, trækker det rigtig meget ned.
Så kan det godt være, at hvis du i forvejen gør det rigtig godt og det er helt exceptionelt, kan du få 13 for at sætte spørgsmålstegn ved noget.
Men hvad, hvis man nu kun er sådan nogenlunde god til et fag, men også tænker kritisk?
Hvad skal vi gøre med de elever?
Og hvis et 13-tal ligesom kommer oven på den 12-skala, vi allerede har, eller kommer i stedet for den nu, hvor unge mennesker har været vant til at blive målt og vejet meget inden for 12-skalaen, så er jeg bare ikke sikker på, at det gør den her perfektheds- og præstationskultur mindre vild at være i.
Jeg tænker, at det her med karakterfri klasser også kunne gøre, at man kunne tænke mere frit.
Måske kunne færre eksamener og prøver gøre, at man ikke bare skulle blive god til at gå til eksamen eller række hånden op og sige det rigtige, men at man også kunne tænke noget bredere.
Hvad, hvis man kunne blive en rigtig god sygeplejerske, pædagog eller socialrådgiver og ikke lige er en 13-tals- eller 12-talselev, hvordan skal man så blive ved med at have lysten til at lære efter gymnasiet og kunne se, at det der med en videregående uddannelse også godt kunne være noget for en?
Har I tænkt noget om det?
For det tror jeg ikke lige at det med 13-tallet løser.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-11-30:
Der er jo i 12-karakterskalaen indbygget, at man skal opfylde mål, og det vil tendere mod, at man bare reproducerer et stof.
Det vil blive totalt forandret, hvis man genindfører et 13-tal.
Så jeg tror, det vil ændre hele den måde, man går til det at lære på.
Ordføreren nævner nogle andre uddannelsesgrupper – pædagoger, sygeplejersker og andre faggrupper – og man kan sige, hvis vi f.eks. tager pædagoguddannelsen, at det ikke kræver, at man har en gymnasial uddannelse for at komme ind på den.
Jeg tror, at vi skal søge i retning af, at det i højere grad er sådan, at man bl.a. kan komme ind via at være meritpædagog og andre ting, som ikke kræver, at man går på gymnasiet.
For der er ikke nogen grund til, at alle, som skal være dygtige pædagoger, nødvendigvis skal bruge 3 år i det almene gymnasium.
Det er der ikke noget krav om.
Derudover har vi jo også hf'en, hvor der ikke er nogen planer om at skærpe adgangskravene.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-11-30:
Tak for talen.
Ordføreren kommer ind på, at mange af grundene til, at man bl.a. skal have latin og andre ting, er noget, der går op for en, når man begynder på f.eks. sygeplejestudiet.
Jeg undrer mig egentlig over, at det skal være det, der ligesom er det primære formål med de her fag.
Jeg tænker, om ordføreren ikke anerkender, at man også kan tage mange af de her velfærdsuddannelser uden at have en gymnasial uddannelse, og
om ikke vi skal gøre det endnu lettere?
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-30:
Jo, det kan man helt bestemt – det kan man helt bestemt.
Jeg synes ikke, at der er noget enten-eller i det.
Og man kan sige, at det, der virkede for mig, netop var det at have det koblet til noget praksisrettet, så man havde en større forståelse af, hvorfor det egentlig var, at det kunne være vigtigt.
Men når jeg ikke forstod det i gymnasiet – og jeg ved godt, det er mange år siden; jeg håber, det har ændret sig – så er det bare vigtigt at sige, at for nogle er det én måde at undervise på, som fungerer, og for nogle er det noget andet.
Men selvfølgelig skal man også kunne tage en uddannelse f.eks. som sygeplejerske eller lærer eller lignende uden nødvendigvis at have haft de samme fag.
Mads Olsen (SF), 2023-11-30:
Men jeg vil også gerne lige tage udgangspunkt i min egen oplevelse i gymnasiet.
Jeg oplevede bestemt ikke, at niveauet faldt, fordi der var nogle elever, der havde sværere ved opgaverne end andre.
Så nej, det er jeg ikke rigtig så bekymret for.
Jeg tror ikke, det er det, der decideret skaber den her stigning i mistrivsel, vi har set det sidste stykke tid.
Med det sagt tror jeg da godt, at der kan være noget om, at der er nogle i gymnasiet, som ville have fundet sig bedre til rette på erhvervsuddannelserne, og som måske også finder ud af det, mens de går i gymnasiet.
Vi har lige nu en kultur, hvor vi ikke rigtig vejleder eleverne ordentligt, i forhold til at det er okay, hvis man går i 2. g og så skifter over til en erhvervsuddannelse, fordi det er det, man har fundet ud af man hellere vil.
Min erfaring er, at eleverne snarere prøver at holde ud og så bliver ufaglærte bagefter.
Der skal vi være bedre til at rådgive eleverne og ikke bygge uddannelsessystemet op som sådan en silo, hvor man enten går på gymnasiet og færdiggør det eller også skulle have valgt anderledes til at starte med.
Lidt mere fleksibilitet ville da ikke skade nogen, tænker jeg.
Anni Matthiesen (V), 2023-11-30:
Jeg kan sige, at jeg er helt enig i, at den mulighed for at kunne skifte, også hurtigere, er rigtig, rigtig vigtig, så man ikke bliver fastholdt et sted, hvor man ikke burde være.
Jeg kunne forstå, at man ønsker ens karakterer i forhold til både erhvervsuddannelserne og gymnasierne.
Mads Olsen (SF), 2023-11-30:
Så vidt jeg har forstået, er SF's holdning, at det skal være 02 til både gymnasiet og erhvervsuddannelserne.
Frederik Vad (S), 2023-11-30:
Det er noget at blive kastet for løverne på den måde.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til, fordi jeg ved, at ordføreren en gang imellem kan være oppe på de høje nagler, det her med det venstreorienterede frihedsbegreb, for jeg vil sådan set også betegne mig selv som venstreorienteret.
Men når jeg hører den uddannelsespolitik, der nogle gange kommer fra ordførerens eget parti og fra Radikale Venstre og Enhedslisten, så kan jeg godt blive lidt i tvivl om, hvordan man egentlig mener man frisætter unge mennesker bedst.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren: Man kan godt gå i gymnasiet, hvis man har svært ved at læse og skrive, men mener ordføreren, at man skal kunne gå i gymnasiet, hvis man slet ikke kan læse og skrive?
Mads Olsen (SF), 2023-11-30:
Jeg mener, at hvis man har så store faglige udfordringer, er det ikke et decideret tal, der skal afgøre, hvorvidt du kommer ind på en gymnasial uddannelse eller ej.
Så kan det være mere gavnligt for eleven at få en snak med en uddannelsesvejleder, måske en tæt lærer, der siger: Jeg tror, at det måske vil være bedst for dig at tage en erhvervsuddannelse.
Jeg tror, det ville have større effekt på elevens motivation for at tage f.eks. en erhvervsuddannelse end at blive mødt med, at hvis du får over 5 i gennemsnit, kan du komme ind på gymnasiet, og så er du også egnet til det, og så mener vi i Folketinget, at det kan du sagtens.
Men man kan jo godt have 5,1 i gennemsnit og måske være mere egnet til en erhvervsuddannelse, og der kunne en mere uformel samtale med læreren være bedre end et arbitrært tal trukket ud af hatten her i Folketinget.
Jeg vil starte med lige at angribe præmissen, for i SF ønsker vi jo altså ikke, at alle karakterer skal afskaffes.
Vi har jo også stadig væk det udgangspunkt, at adgangskravet skal være 02 i gennemsnit.
Så jeg har svært ved at se den præmis.
Når det er sagt, mener jeg også, at den, der bedst ved, hvad man kan, er eleven selv.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-11-30:
Tak for det, og velkommen til Folketinget til ordføreren.
Jeg er glad for, at der er kommet flere yngre kollegaer herind, og jeg synes, det var en virkelig god allerførste ordførertale.
Det gjorde jeg i hvert fald slet ikke lige så godt.
Jeg kunne slet ikke styre mine nerver på den måde.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren lidt ind til det med mistrivsel, for jeg ved, det både ligger Liberal Alliance og SF meget på sinde.
Jeg er lidt bange for, at SF gør ungdommen svagere, end den i virkeligheden er.
Jeg synes også, det er synd, at man bilder unge mennesker ind, at de kan alt, og at de skal finde noget, de brænder for, for det kan alle ikke, og det synes jeg også vi har et ansvar for at fortælle dem.
Men alle kan finde noget, de kan være gode til, så er du ikke bekymret for, at hvis man sætter adgangskravet til gymnasiet ned til 02, vil der være endnu flere, der vil mærke et bump på vejen, og at de faktisk ikke kan leve op til niveauet i gymnasierne?
Mads Olsen (SF), 2023-11-30:
Jeg mener ikke, at vi på venstrefløjen decideret gør ungdommen svagere, end den er, ved at italesætte de udfordringer, vi har, selv om vi jo i vores to partier måske ser lidt forskelligt på det, og på trods af at vi begge er unge.
Jeg tror ikke, at vi ville se en kæmpe stigning i mistrivslen, hvis vi satte adgangskravet ned.
I forhold til måden, den her stigning i mistrivslen er forløbet på, er det jo sådan, at den har været støt stigende, og at det, at man indførte det her adgangskrav, jo ikke har fået den til at falde.
Så jeg har svært ved at se, at det at sætte det ned til 02 skulle føre til, at mange flere unge nu mistrives, når man nu ved, at efter vi satte det op, begyndte mange flere faktisk at mistrives.
Det er ikke nødvendigvis kun på grund af det, men jeg mener, det er forkert at stille det op sådan, at hvis man giver unge friheden til at komme ind på gymnasiet, hvis de har 02 i snit i stedet for 5, så vil det føre til, at de bliver meget mere mistrivselsramt.
Den præmis køber jeg ikke.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-11-30:
Det er måske også i højere grad egentlig den faglige mistrivsel, jeg taler om her.
Men er SF så slet ikke bekymret for det niveau, der er i gymnasiet?
Altså, der er flere gymnasielærere, der udtaler sig om, at niveauet er faldende, og universitetslærerne siger, at niveauet hos dem, de får fra gymnasierne, ikke er højt nok.
Det er jo klart nok, og det er forståeligt, at man sætter niveauet ned, så alle kan følge med, og det skal en underviser selvfølgelig også gøre.
Er der slet ikke den bekymring i SF?
Frederik Vad (S), 2023-11-30:
Men hvis vi nu så leger, at der slet ikke er nogen karakterkrav, og at der slet ikke er nogen karakterer i det hele taget, og at der så er en elev, der siger, at vedkommende vil i gymnasiet, selv om læreren og uddannelsesvejlederen siger til eleven, at vedkommende ikke kan læse og skrive, altså, at vedkommende ikke engang har svært ved det, men simpelt hen ikke kan, synes ordføreren så, at vi skal give den unge adgangsbillet til gymnasiet alligevel?
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-30:
Vi har for nylig indgået en aftale her i Folketinget blandt en lang række partier, bl.a. Moderaterne, og Danmarksdemokraterne er også med, om universiteterne, hvor vi sådan set også skærper adgangskravene til universiteterne.
Og det står vi fuldstændig på mål for, fordi vi i Danmarksdemokraterne mener, at det ikke er alle, der skal gå på universitetet.
Der er nogle, der skal en anden vej.
Nogle skal måske tage en uddannelse på en erhvervsskole.
Nogle skal måske på en professionshøjskole eller et erhvervsakademi.
Så det synes jeg faktisk ligger helt i tråd med det, som vi også har indgået en aftale om der.
Lotte Rod (RV), 2023-11-30:
Jeg har først lige lyst til at komme med en kommentar: Man går jo i gymnasiet, før man læser til lærer eller pædagog.
Det er mange år siden, at vi lavede den ændring.
Det er bare lige til almindelig oplysning her i Folketingssalen.
Så har jeg egentlig bare lyst til at sige selv tak for et virkelig godt samarbejde.
Jeg sætter utrolig stor pris på det, når vi kan lave den her slags alliancer for at sikre, at der bliver ved med at være små gymnasier i hele landet, for det har provokeret mig så meget, at det, vi skulle diskutere her i forbindelse med finansloven, ikke var, hvordan vi laver bedre gymnasier, men om man skulle til at skære ned på de små gymnasier, hvilket jo konkret ville betyde, at man på nogle af de meget små gymnasier ville være nødt til at skære A-niveaufag fra, fordi der er for få elever til at have holdene.
Så jeg vil bare sige tusind tak til Danmarksdemokraterne for at holde fast i, at der selvfølgelig skal være rigtig gode gymnasiale uddannelser i hele landet.
Anne Hegelund (EL), 2023-11-30:
Jeg prøver bare at forstå, om man i Liberal Alliance tænker, at der er færre unge, der kan komme igennem gymnasiet, i nogle dele af landet, eller at der er nogle – jeg ved ikke, hvad I mener – som er kloge nok til at gå i gymnasiet i nogle dele af landet, mens de ikke er det i andre dele af landet.
Så er der alt det her med, at vi også har et samfund.
Det er jo derfor, vi i Enhedslisten tænker, at det også er vigtigt at kigge på det her med elevfordelingen, sådan at det ikke er sådan, at de børn, der bor i villaområder eller parcelhuskvarterer og har nogle forældre med en god økonomi, alle sammen går på det samme gymnasie, mens dem, der bor til leje i en almen bolig, og hvis forældre har nogle job, hvor man ikke tjener lige så meget, så går på et andet gymnasie.
Måske er der nogle af dem, der har brug for mere støtte, og måske er der nogle af deres forældre, der ikke har en studentereksamen.
Jeg tænker bare, at der på samfundsplan er noget uretfærdigt i, at det er usikkert, om man kan få en lige god gymnasieuddannelse alle steder, og om det overhovedet er en mulighed.
Der tænker jeg, at frihed og lighed hænger tæt sammen, og jeg forstår ikke, hvordan det hænger sammen for jer selv.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-11-30:
Selvfølgelig skal gymnasierne i hele landet være lige gode.
Det har vi selvfølgelig et ansvar for.
For bare fordi man måske er mere boglig, er det jo ikke noget med, at man er klogere end dem, der går på en erhvervsuddannelse.
De kan bare både bruge hænder og hoved.
Jeg kerer mig bare om det faglige niveau i gymnasiet, og jeg er faktisk lidt bekymret for det faglige niveau, især i lyset af de beretninger, vi hører fra gymnasielærerne og fra universitetet.
Så det er det, det udspringer af.