runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2025-05-06:
Tak for det.
Det er, som om Enhedslisten sådan nærmest pr. automatik er imod et samarbejde mellem offentlige og private aktører i stedet for at være åbne over for, at der kan være tale om positive samspil til gavn for begge parter.
Det kan de, fordi vi også i Danmark generelt har velfungerende regler, som sikrer åbenhed og uvildighed, når det er sådan, at der samarbejdes mellem sundhedspersoner og lægemiddel- og medikoindustrien – regler, som jeg i øvrigt også bemærker at Enhedslisten selv har stemt for her i Folketingssalen.
Så ønsker forslagsstillerne også, at der bliver afsat flere midler til offentlige tilbud om efteruddannelse for sundhedsfagligt personale.
I forhold til det må jeg jo bare endnu en gang gøre opmærksom på, at vi med den sidste økonomiaftale, vi lavede med regionerne, har leveret et historisk stort løft i forhold til at hæve deres driftsramme med mere end 2 mia. kr. – det er i øvrigt det største løft af regionernes økonomi i 14 år – foruden at vi i 2024 også har sikret et ekstraordinært løft på 600 mio. kr.
Det er jo regionernes ansvar som arbejdsgivere at sikre, at sundhedspersonalet kan varetage deres opgaver fagligt forsvarligt.
Det indebærer selvsagt også, at man som arbejdsgiver har en forpligtelse i forhold til at sikre, at man prioriterer efteruddannelse til sit personale, og det mener jeg også at vi har givet regionerne nogle gode betingelser for at gøre.
Dertil kommer også aftalen om de professions- og erhvervsrettede videregående uddannelser i Danmark, og det hører under Uddannelses- og Forskningsministeriets område, men hvor jeg alligevel også synes det er relevant at fremhæve den aftale, der for nylig her i foråret blev indgået mellem regeringen og et bredt flertal her i Folketinget, hvor vi jo fællesskab nu har besluttet at styrke mulighederne for efteruddannelse, og hvor vi bl.a. indfører en mulighed for fri efteruddannelse for sygeplejersker og andre professionsbacheloruddannede på sundhedsområdet.
Så ønsker forslagsstillerne med beslutningsforslaget også, at der bliver afsat midler til forskning i de områder, som kun i begrænset omfang har kommerciel interesse, og der må jeg bare sige, at jeg er fuldstændig enig.
Det er afgørende, at vi fra offentlig side understøtter, at der bliver forsket i de områder, som lægemiddel-og medikoindustrien ikke nødvendigvis af sig selv tager initiativ til at forske i – det kan eksempelvis være i forhold til sjældne sygdomme eller for den sags skyld også i gamle lægemidler, som måske kan bringes i spil på nye områder – og netop derfor har regeringen også afsat 10,5 mia. kr. i basismidler til universiteternes forskningsaktiviteter på dette års finanslov.
Jeg vil også fremhæve, at der herudover med forskningsreserven alene i 2025 er blevet afsat 500 mio. kr. til frie forsknings- og innovationsmidler til universiteterne samt også et trecifret millionbeløb til uafhængig klinisk forskning.
Louise Brown (LA), 2025-05-06:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Ordføreren adresserer jo et væsentligt problem og en stor udfordring.
Det er jo også noget af det, vi sidder og taler om, når vi taler om AMR, altså at det ikke i anførselstegn er sexet – hvis man må bruge det ord – at forske i det område.
Og der er andre områder, som ordføreren også nævner, hvor det er mindre attraktivt at forske.
Der tror jeg, vi skal hjælpe, så meget vi kan, med at gøre det attraktivt og lave nogle incitamenter, der gør, at det bliver attraktivt for f.eks. industrien at forske i de her områder.
Så vi skal lave nogle gode incitamenter.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Men der er jo klar dokumentation for, at det påvirker den behandling, som man får, når det er industribetalt.
Det påvirker den måde, man bruger præparater på.
Jeg vil godt spørge ordføreren efter, om det så ikke bekymrer ordføreren, at det, f.eks. når vi snakker om behandling mod overvægt, er Novo, der finansierer det, når vi ved, at Novo har en interesse i en bestemt behandlingsform, og derved kan der være en risiko for, at der kommer mindre fokus på andre, alternative behandlingsformer.
Det var i hvert fald en del af den bekymring, der blev rejst både fra forskningens side og fra sundhedsfagligt personale.
Deler ordføreren ikke den bekymring?
Men når nu markedet ikke slår til, som det er helt åbenlyst at markedet ikke gør, hvad ordføreren sådan set også anerkender, hvordan sikrer vi så, at der bliver midler til det?
Hvordan skulle man sikre incitamenter på anden måde, end ved at man brugte offentlige midler på det, for det her er i folkesundhedens interesse?
Det er jo ikke en kommerciel interesse.
Så svaret er vel, at det er noget, vi gør selv, frem for at det er noget, vi så beder industrien om at gøre, når nu industrien ikke ønsker at gøre det, fordi de ikke kan tjene penge på det.
Eller skal vi subsidiere industrien endnu mere for at at få den til at begynde at interessere sig for noget, som den ikke af sig selv interesserer sig for?
Det vil da efter min opfattelse være en dårlig brug af skatteydernes penge.
Louise Brown (LA), 2025-05-06:
Tak, formand.
Som ministeren var inde på i sin tale, indeholder forslaget her nogle vigtige temaer, som vi i Liberal Alliance også mener fortjener opmærksomhed, f.eks. netop AMR, som jo nok egentlig er en lidt mere alvorlig dagsorden, end vi sådan går rundt og tænker over til daglig, når vi går derhjemme i vores køkken.
Det er selvfølgelig vigtigt, at efter- og videreuddannelse af sundhedsfagligt personale sker på en ordentlig og transparent måde.
Vi skal naturligvis undgå interessekonflikter og også sikre, at sundhedspersonalet er fagligt opdateret med afsæt i den nyeste viden.
Men vi ser det grundlæggende som positivt, at industrien bidrager til efteruddannelsen af vores sundhedspersonale.
Det er industrien, der i høj grad driver forskningen og udviklingen af nye behandlingsmuligheder, og det er afgørende, at læger og sygeplejersker har adgang til den viden.
Det er naturligvis også vigtigt at holde øje med, at der ikke opstår de her uhensigtsmæssige bindinger.
Hvis det er en bekymring, burde vi nok i stedet for sikre bedre monitorering og gennemsigtighed frem for at oprette nye statslige efteruddannelsessystemer.
Forslaget indeholder også en opfordring til at øge midlerne til forskning i underprioriterede sygdomsområder, og det er også en relevant diskussion.
Og selv om fri forskning er ekstremt vigtig, kan vi også i Liberal Alliance se, at f.eks. endometriose og årsagerne til mænds dårlige sædkvalitet sakker bagud og nok har været underprioriteret, når det netop kommer til forskning.
Derfor giver det også mening i nogle tilfælde at øremærke nogle midler til specielle forskningsområder.
Men at finde pengene gennem skatter mener vi – måske ikke så overraskende – er en dårlig idé.
Danmark er allerede iblandt de mest beskattede samfund, og vi mener ikke, at løsningen på ethvert politisk ønske er at lave nye skatter.
Jeg kan godt se, hvor Enhedslisten gerne vil hen med forslaget, og tingene skal naturligvis foregå ordentligt og redeligt, og det bakker vi egentlig op om, men vi skal også huske på, at hvis det ikke var for medicinalindustrien, var der mange ting, der slet ikke ville blive forsket i.
Derfor skal vi samarbejde klogt med industrien og ikke gøre dem til en syndebuk.
På den baggrund kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Det er jeg for så vidt enig i.
Vi skal da subsidiere så lidt som overhovedet muligt, og i den bedste af alle verdener var det slet ikke nødvendigt at benytte sig af tilskud og subsidier.
Men jeg tror, at incitamenterne er det, vi i højere grad skal kigge på, og som jeg også sagde i min ordførertale, er der områder, hvor det er nødvendigt, at vi afsætter nogle forskningsmidler til specifikke områder, specifikke sygdomme, fordi der mangler noget forskning, eller fordi det ikke er blevet prioriteret tidligere, eller måske fordi det ikke er noget, der er attraktivt.
Rosa Eriksen (M), 2025-05-06:
No offense – eller det må jeg ikke sige.
Det kører.
Tak for ordet.
I Moderaterne tror vi på, at udviklingen af samfundet og vores offentlige institutioner bedst sker på baggrund af forskning, evidens og innovation.
Vi skal styrke vores viden og vores kompetencer, og det gælder selvfølgelig også på sundhedsområdet, for når sundhedspersonalet bliver bedre til diagnosticering og behandling, kan vi øge kvaliteten i borgernes møde med sundhedsvæsenet.
I Moderaterne mener vi, at der er uddannelsesmæssige gevinster, når sundhedspersoner samarbejder med medicinalindustrien, for vi kan mere og mere og bliver bedre, når vi samarbejder og bringer viden sammen, end hvis vi går alene hver for sig.
I Moderaterne er vi begejstrede for, at vi politisk arbejder for at sikre gode rammer for netop dette.
Det gælder både gennem den seneste økonomiaftale med regionerne, og særlig gennem reformen af de professions- og erhvervsrettede uddannelser.
Som sygeplejerske styrker det min motivation, at jeg kan blive endnu dygtigere til mit fag.
Jeg er glad for, at mulighederne kan blive endnu bedre gennem den nye reform.
For Moderaterne er det særlig vigtigt, at vi styrker forskningen i sjældne sygdomme og AMR.
Det er væsentligt for at kunne behandle dem, som har særlig svært ved at få behandling i sundhedsvæsenet i dag, men også for alle andre borgere, der i fremtiden får et antibiotikabehov.
Heldigvis vægtes sundhed i dag højt.
Der er afsat store summer på forskningsreserven til klinisk forskning, og der er på finansloven afsat midler til en kommende handlingsplan mod AMR.
Vi tror dog på, vi kan øge vores kompetencer og vidensniveau endnu mere ved at samarbejde med industrien.
Vi tror på, at de gældende regler sikrer personales uafhængighed og uvildighed.
Vi ser derfor ikke behov for, at der nu skal fremsættes nye lovforslag om uafhængighed på uddannelsesområdet.
I Moderaterne stemmer vi imod beslutningsforslaget. Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Tak for det, og tak til fru Rosa Eriksen.
Nu gør ordføreren selv opmærksom på, at ordføreren har en fortid inden for sundhedsvæsenet.
Jeg vil egentlig godt bare på den baggrund spørge ordføreren, om ordføreren ikke er enig i, at det er fuldstændig essentielt, at man har et uafhængigt tilbud, som ikke er præget af kommercielle interesser, til at sikre efter- og videreuddannelse, bl.a. fordi vi har dokumentation for, at det kan være med til at påvirke den behandling, man får som patient.
Og det er jo også helt naturligt for at sikre integriteten for sundhedspersonalet, at man undgår, at der kan opstå den mistanke, især med baggrund i at det jo er en bekymring, som også bliver rejst fra de faglige kredse, når f.eks. formanden for Dansk Selskab for Almen Medicin selv rejser bekymringen om, at industrien har for stor indflydelse på de tilbud om efter- og videreuddannelse.
Anerkender ordføreren ikke, at vi har et politisk ansvar for at sikre, at der er bedre tilbud om uvildig efter- og videreuddannelse for vores sundhedsfaglige personale?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-05-06:
Jo, der påhviler Folketinget et ansvar, og det synes jeg at vi har taget på os ved at sikre transparens om, hvem der samarbejder med hvem, og så stoler jeg jo på, at både vores dygtige sundhedspersonale, men jo også regionerne i dagligdagen kan finde ud af at sikre, at der er de rigtige uddannelsesmuligheder, og at de udbyder de rigtige efteruddannelsesmuligheder, hvis de ikke mener, at det, der er tilgængeligt, er tilstrækkeligt.
Det er jo ikke nødvendigvis sikkert, at det er meget let at stable et offentligt tilbud på benene, der har det samme høje faglige niveau, som f.eks. nogle private aktører kan tilbyde.
Det væsentligste for os er, at der er åbenhed om det, at der er transparens, og at man selvfølgelig hele tiden har et fokus i sundhedsvæsenet på, at man ikke skal lade sig påvirke af usaglige interesser.
Rosa Eriksen (M), 2025-05-06:
På en måde kan jeg jo sige ja, for vi har jo styrket økonomien både med forskningsreserven og med økonomiaftalen.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at komme med et eksempel på, hvordan jeg selv i mit liv som sygeplejerske har mødt det her.
Hvis man som sygeplejerske skal bruge nogle instrumentelle ting – det kan være en bestemt nål eller lignende – kommer industrien ofte og underviser os.
Men jeg har aldrig været udsat for, at der ikke lå mere end ét præparat på bordet, jeg kunne bruge, alt efter hvad der var bedst for patienten og for mig at arbejde med.
Så det her med, at det bliver ensrettet, og at man skal bruge en bestemt ting, fordi der lige har været en og undervise i det, har jeg aldrig oplevet på egen krop som sygeplejerske.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-05-06:
Og tak til Enhedslisten for at fremsætte dette forslag om mere uvildig efter- og videreuddannelse og forskning på sundhedsområdet.
Det er afgørende vigtigt, at lægers medicinske behandlinger er uafhængige af økonomiske interesser, og at ingen patienter nogen sinde må være i tvivl om, at patientens helbred er vigtigst.
Vi har allerede i dag forskellige ordninger, hvor læger skal deklarere de økonomiske bidrag, de modtager fra medicinalindustrien, herunder efteruddannelse m.v.
Jeg synes, der er grund til at se ordningen efter i sømmene, for det er tilsyneladende ikke let for alle læger at huske indberetningspligten, og det er ærlig talt heller ikke let for patienterne at finde oplysninger om deres lægers tilknytning til medicinalindustrien.
Spørgsmål om, hvordan reglerne efterleves, og spørgsmål om gennemsigtighed dukker således op fra tid til anden, og jeg har også selv i al beskedenhed stillet en del spørgsmål om netop det problem, og jeg synes fortsat, at der er plads til forbedringer.
På samme måde er det vigtigt, at vi stadig sikrer offentlig forskning.
At overlade udviklingen til industrien giver altså også industrien en væsentlig indflydelse på, hvordan vi prioriterer sundhed både fagligt og økonomisk.
Høje priser på ny medicin smitter eksempelvis af på den samlede indsats og resulterer indirekte i prioriteringer, som går ud over mange andre almene medicinske patienter, som også har brug for behandling og sådan set også brug for udvikling af ny medicin.
Vi skal nemlig sikre ligebehandling af patienter, uanset hvad de fejler.
Det betyder ikke, at vi i SF ikke kan se store fordele ved medicinalindustriens indsats – det vil jeg gerne understrege.
Vi anerkender også, at de bidrager med både uddannelse og løft af sundhedsområdet, men det skal stadig væk ske i respekt for offentlige faglige prioriteringer og etiske overvejelser.
I SF kommer vi til at have et fortsat fokus på eksempelvis transparens.
Forslaget, som ligger her, er ret dyrt, må man sige, og selv om Enhedslisten peger på en finansiering, som vi såmænd også selv har brugt i SF i forskellige sammenhænge, er der alligevel tale om en regning af dimensioner, som kræver, at vi i fællesskab tager en lidt grundigere og måske også lidt mere nålestikspræcis drøftelse af, hvordan vi så prioriterer henholdsvis den offentlige forskning og den private forskning og også samarbejdet om det.
Jeg håber egentlig, at Enhedslisten er klar til i udvalgsbehandlingen også at drøfte muligheden for en beretning, som kunne pege på netop sådan noget som transparens.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-06:
Tak, hr. formand.
Enhedslisten beskriver det som et problem, at industrien betaler for sundhedsfagligt personales efter- og videreuddannelse.
I Danmarksdemokraterne ser vi det ikke som et selvstændigt problem, at industrien bidrager med sådanne kurser og efteruddannelse til sundhedsfagligt personale.
Det er naturligvis afgørende, at sundhedspersonerne er uafhængige, og at der er gennemsigtighed om bl.a. de kurser, som enkelte læger og sygeplejersker deltager i.
I Danmarksdemokraterne har vi den holdning, at den gældende lovgivning fint sikrer dette i forhold til reglerne for samarbejde mellem sundhedspersonale og lægemiddelindustri.
Og jeg kan simpelt hen ikke genkende, at det skulle være et generelt problem med et sundhedsfagligt personale, der er i lommen på industrien.
Jeg vil altid gerne drøfte, hvordan vi politisk kan sikre, at der kommer flere uafhængige efteruddannelsesmuligheder i Danmark.
Som udgangspunkt er det jo selvfølgelig en opgave for arbejdsgiverne i regioner og kommuner at sikre relevant efter- og videreuddannelse af sundhedspersonalet.
Men at en del af det foregår som betalt af industrien er ikke et problem, bare det er klart deklareret, hvilken interesse i industrien har i det.
Derudover er jeg enig med forslagsstillernes intention om, at flere midler bør gå til forskning i sundhedsfaglige områder, der ikke nødvendigvis har en kommerciel interesse, men er vigtige for folkesundhedsperspektivet.
Men det er jo så også noget, som vi tilbagevendende drøfter, dels i AMR-diskussionen, dels i forbindelse med de årlige forhandlinger om forskningsreserven, hvor der jo år efter år bliver sat midler af til de her områder.
Endelig må jeg bare sige, at vi jo fra Danmarksdemokraternes side ikke kan støtte det her forslag, ikke mindst fordi vi ikke synes, det skal finansieres med skattestigninger til erhvervslivet.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Tak for det.
Jeg er selvfølgelig ærgerlig over, at Danmarksdemokraterne ikke kan støtte forslaget.
Jeg vil egentlig godt lige tage fat i den del omkring forskning, for jeg tror, at det i Region Hovedstaden er omkring hver sjette krone til forskning, der kommer direkte fra et Novo-selskab, altså primært gennem Novo Nordisk Fonden.
Det er faktisk noget, som regionen selv peger på risikerer at give en skævvridning af forskningsmidlerne.
Det er også noget, som forskerne selv påpeger betyder, at der bliver en eller anden form for selvpålagt mundkurv for mange forskere, fordi man ikke tør kritisere den hånd, der fodrer en, og derfor kan der være problemer i forhold til at kritisere Novo Nordisk og de produkter, som Novo Nordisk kommer med.
Er ordføreren ikke bekymret for, at der kan ske den skævvridning, når det er noget, vi hører fra både driftsherrer, forskere og de faglige miljøer, og at det her er med til at påvirke både den forskning, men også den videre- og efteruddannelse, der sker inden for sundhedsvæsenet?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-06:
Jeg må sige, at jeg først og fremmest synes, at vi skal være rigtig glade for, at vi har nogle virksomheder, der er i stand til at tjene en masse penge, putte dem i nogle fonde og på den måde bidrage til den forskning, der foregår her i landet.
Det synes jeg er en kæmpekvalitet for vores sundhedsvæsen i det hele taget.
Det er jo derfor, jeg siger, at det, jeg synes er rigtig vigtigt, er, at man egentlig kigger ind i en strategi, der handler om, hvordan vi så bruger de offentlige midler, så de supplerer på de områder, hvor der netop ikke foregår den forskning.
Så det handler ikke om at sige, at vi skal have mindre fondsbetalt forskning, men at vi sådan set i et eller andet omfang skal finde ud af at matche det fra det offentlige, så der ikke kommer en ubalance i, hvad der forskes i.
Men vi skal sådan set være glade for den forskning, som de bidrager til, for det gør jo, at vi får rum til at have fokus på nogle andre områder.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-05-06:
Jeg synes, at den balance, vi har fundet i dag, hvor vi sætter krav om herindefra, at der skal være transparens og åbenhed om, hvem der samarbejder, kombineret med, at vi har givet regionerne det største løft i rigtig, rigtig mange år eller i hvert fald i den tid, jeg kan huske, er en rigtig god balance, der sikrer, at man har økonomiske økonomiske muskler til at løfte en opgave, hvis man ikke synes, at den bliver løftet.
Så er det også rigtig godt, at den vidensudveksling, der sker i Danmark mellem det offentlige og det private, sikrer, at vores læger på de offentlige sygehuse også har viden, der er helt up to date, og det sikrer også, at vores medicinalfirmaer får en viden, som er helt afgørende for dem, for at de kan lave produkter i verdensklasse, der jo hjælper hele verden, ud over at de hjælper danskerne.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Problemet er jo, at mange af de kurser, der udbydes, også igennem regionale midler, bliver tilbudt af medicinalindustrien.
Det er jo derfor, der er behov for at sikre, at der er en uvildighed, og at der er ingen kommerciel interesse indblandet.
For det er jo ret usædvanligt, også for sundhedsområdet, at den efteruddannelse, vi tilbyder til vores ansatte, er noget, der er finansieret af en industri, som har kommercielle interesser.
Der burde da jo netop være en armslængde, som også er noget af det, der bliver efterspurgt af nogle i de faglige kredse.
Der er behov for den armslængde.
Mener ordføreren virkelig, at man skal stille sig tilfreds med den nuværende situation, på trods af at vi gentagne gange hører historier om det her og der er en utilfredshed blandt vores sundhedsfaglige, i forhold til at der ikke findes et uvildigt tilbud?
Dermed er de også med til at farve, hvilken form for forskning der skal laves, og hvilken form for efter- og videreuddannelse der skal være, hvorimod det, hvis det var penge, der kom ind – som hr. Jens Henrik Thulesen Dahl så er imod – jo så var penge, hvor vi netop kunne være med til at definere, hvor det er, midlerne skal bruges henne.
Så kan ordføreren ikke godt høre, at det bliver svært, hvis det er sådan, at vi ikke har muligheden for selv at kunne tone midlerne, f.eks. finansieret gennem overskuddet fra medicinalindustrien?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-06:
Nej, jeg tror faktisk ganske udmærket, man kan lave nogle gode strategier og nogle gode aftaler med de fonde, der er.
Jeg har i årevis talt for, at vi burde have en national strategi på det her område i en dialog og i et samarbejde med de fonde, så man egentlig fik mest muligt ud af de penge, der var til rådighed, både fra fondenes og fra det offentliges side.
Frederik Vad (S), 2025-05-07:
Jeg blev helt i tvivl om, om ordføreren var i gang med at stikke sin egen partiformand lidt i ryggen med det, han sagde.
Det skal jeg bare have ordføreren til at bekræfte.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-05-07:
Det tror jeg også er ord, der kommer ud af hr. Frederik Vads og ikke hr. Morten Messerschmidts mund.
Sagen er jo den, at den mellemøstlige indvandring, i den tid statsministeren har siddet i Statsministeriet i ministerstolen, er eksploderet.
Samlet 35.000 nye mellemøstlige indvandrere er kommet til Danmark, siden statsministeren satte sig i statsministerstolen i 2019.
Det er en stigning på 84 pct. – en eksplosiv stigning – i antallet af mellemøstlige indvandrere under den socialdemokratiske etpartiregering og nu under SVM-regeringen.
Så det er desværre enormt ærgerligt, men det er jo virkeligheden, når man kigger ned i tallene.
Det er en fortælling, jeg har hørt hr. Frederik Vad gentage mange gange her i Folketingssalen.
Men sagen er jo den, at Socialdemokratiet var bannerførerne for udlændingeloven af 1983, som åbnede sluserne.
Så har skiftende regeringer så, siden man åbnede sluserne, forsøgt at lappe de huller, som man dengang implementerede, og så har Socialdemokratiet de senere år sagt: Vi vil faktisk godt være med til at lappe nogle af de huller.
Dermed bygger man jo oven på den dæmning, som partier har iværksat en etablering af, som konsekvens af at man dengang åbnede sluserne.
Det synes jeg selvfølgelig er ansvarligt, men jeg synes ikke ligefrem, at det fortjener sådan anerkendelse eller ære til Socialdemokratiet, at man bygger oven på en dæmning, som andre før en har påbegyndt.
Frederik Vad (S), 2025-05-07:
Hvorfor bekræfter hr. Morten Messerschmidt så, at socialdemokratisk lederskab har leveret nogle af de bedste nøgletal på udlændingeområdet siden 1983?