Trine Bramsen (S), 2022-03-03:
Tak for bemærkningerne til lovforslaget.
Jeg tror egentlig, at vi alle sammen har prøvet at holde i kø på motorvejen på grund af et uheld, og når vi så kommer frem til uheldsstedet, tænker vi: Hvordan søren kan sådan et lille uheld forårsage sådan en lang kø?
Med det her lovforslag giver vi bedre rammer for, at vejmyndighederne hurtigt kan få trafikken til at glide igen, og vejmyndighederne vil i praksis sige Vejdirektoratet for hele statsvejnettet, men loven omfatter også A/S Storebælt og A/S Øresund, hvor der er de samme problemer.
Det gav hr. Kristian Pihl Lorentzen os jo også en personlig oplevelse af.
Politiet har i dag kompetence til at fjerne bilen, men ved den slags hændelser og mindre uheld er politiet normalt ikke til stede.
De mindre uheld kan have stor betydning for fremkommeligheden og føre til kilometerlange køer.
Men de har også betydning for trafiksikkerheden, for når der holder en bil i et kørespor, er der stor risiko for følgeuheld, hvor bilen bliver påkørt af en anden bil.
Det kan starte banalt med en punktering eller en tom tank eller et tomt batteri, men det kan altså ende fatalt.
Derfor er det vigtigt, at vi sikrer mulighed for, at der kan handles så hurtigt som muligt, og det er også formålet med lovforslaget her at skabe bedre rammer for en effektiv, hurtig og sikker rydning efter færdselsuheld eller andre hændelser.
Det gælder om hurtigst muligt at få bilen væk fra køresporet.
Der har så vist sig et behov for, at vejmyndigheden kan regulere færdslen ved akutte hændelser, og det kan i praksis handle om at skilte hastigheden ned, mens der ryddes op efter et uheld.
Det vil gavne både færdselssikkerheden og sikkerheden for de personer, som arbejder på vejen med at rydde op.
Det er den væsentligste ændring, der sker med dette lovforslag – at vi giver vejmyndigheden mulighed for en mere effektiv håndtering af de mindre uheld og hændelser, hvor politiet typisk ikke er til stede.
Herudover samler lovforslaget op på en række andre problemstillinger på færdselsområdet.
For så vidt angår regler om parkering i rabatten, har der i de seneste år sandt at sige været tale om noget af en zigzagkurs.
Først har det været tilladt, så forbudt og så tilladt igen.
Jeg tror, den noget svingende linje er udtryk for, at der er meget forskellige forhold i henholdsvis de større byer og de mindre byer uden for bymæssigt område.
Med forslaget om forbud mod parkering i skillerabatter – som altså for udenforstående, der lytter med, er rabatten mellem vej og cykelsti eller mellem cykelsti og fortov – tror jeg at vi får løst en pæn del af problemet med den uhensigtsmæssige parkering i de større byer.
Det så vi med forbuddet fra 2014, som førte til, at borgere i landsbyer fik bøde for at parkere på deres egne grunde.
Hvis der er problemer med uhensigtsmæssig parkering i de større byer, som dette lovforslag ikke løser, så er det nok noget, der må løses konkret med skiltning.
Der findes en undertavle med forbud mod parkering i rabatten, som vejmyndighederne kan bruge.
Som reglerne er i dag, er der ikke en klar hjemmel til, at kommuner og grundejere kan indgå en aftale om vintervedligehold og renhold af de private fællesveje.
Det slog Ankestyrelsen, som Enhedslistens ordfører også var inde på, fast i en konkret sag tilbage i 2017, som underkendte kommunernes serviceaftale om vintervedligehold og renhold af private fællesveje for grundejernes regning.
For almindeligt vejvedligehold er reglerne imidlertid klare, og kommunerne kan allerede i dag indgå aftaler om at udføre fremtidigt vejvedligehold for grundejernes regning.
Så formålet med lovforslaget her er således at imødekomme de grundejere og kommuner, der har været kede af at skulle opsige serviceaftaler om vintervedligehold og renhold.
Lovforslaget er derfor udarbejdet efter ønske fra såvel grundejere som kommuner om, at det skal være muligt for kommunerne at tilbyde serviceaftaler om vintervedligehold og renhold af de private fællesveje.
Jeg ser frem til den videre behandling i Folketinget og står selvfølgelig også ved det her forslag klar til at besvare spørgsmål og drøfte sagen videre.