runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-25:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Jeg vil bare gerne takke Danmarksdemokraterne for at stå på den rigtige side af vores retssamfund – at stå fast på, at ligegyldigt hvor højt du kommer op i samfundet, skal du også stå til ansvar over for loven, ligesom du beder resten af befolkningen om at stå til ansvar over for loven.
Så tak for det.
Susie Jessen (DD), 2025-11-25:
Jeg vil gerne begynde min tale med at læse et citat op, for det minder os alle om noget helt centralt i den sag, som vi står og behandler i dag: Regeringen har brudt loven.
Mette Frederiksen har groft vildledt danskerne, og Statsministeriet har spillet en helt, helt central rolle.
Det er ikke et demokrati værdigt; det er ikke en retsstat værdigt.
Der må og skal være en konsekvens.
Sådan skrev daværende menigt folketingsmedlem og i dag minister hr. Morten Dahlin på sin facebookprofil den 30. juni 2022, og han er ikke alene om at mene netop det.
Det mener store dele af den danske befolkning også.
Og tilbage den 5. juni 2022 skrev indenrigs- og sundhedsminister fru Sophie Løhde på sin twitterprofil, og jeg citerer: Jeg kan bare sige helt klart, at ingen kan købe Venstre med ministerbiler i et fordækt forsøg på at undslå sig ansvaret for en skandaløs magtudøvelse.
Det er helt vildt, hvis der er nogen partier, der lader sig købe på den her måde.
Men på trods af det endte det jo alligevel med, at Venstre lod sig lokke af lædersæderne i ministerbilerne.
Og som pris for at komme i regering med Mette Frederiksen måtte Venstre melde klart ud, at man ikke kan starte et regeringssamarbejde med en advokatvurdering af landets statsminister.
Ved seneste folketingsvalg blev danskerne lovet, at Venstre aldrig ville støtte en statsminister, der havde vildledt befolkningen i den her sag.
Men fru Mette Frederiksen blev igen statsminister i 2022 på Venstres mandater.
Og den 4. november i år blev statsministeren så fredet af forældelsesfristen i minksagen, fordi der bl.a. ikke er flertal for at stille statsministeren til ansvar netop på grund af Venstre.
Venstres u-vending i minksagen har været et helt enormt tillidsbrud.
Ikke bare over for minkerhvervet, men over for hele den danske befolkning.
I dag står Folketinget så med en mulighed for at rette op på det og med muligheden for at genskabe tilliden i befolkningen.
Grundlovens § 15 siger det helt klart: Ingen minister kan blive siddende, efter at Folketinget har udtalt sin mistillid.
Og udtaler Folketinget sin mistillid til statsministeren, skal denne begære sin afsked, medmindre der udskrives valg.
En mistillidsafstemning er et af de stærkeste værktøjer, vi har.
Det bruges sjældent, og det skal bruges med ansvarlighed.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at minksagen har brug for et værdigt punktum.
Statsministeren valgte at lukke et helt erhverv ned med et fingerknips uden gyldig lovhjemmel, og siden den beslutning har hun undgået at blive stillet til ansvar, indtil minksagen blev forældet.
Vi mener, at hun burde have stået til ansvar i minksagen.
Og når Venstre og Moderaterne vælger at holde hånden under hende, vælger vi altså det modsatte: Vi vælger at holde hånden under det danske folkestyre.
Vi stemmer for mistillid til statsministeren, og Danmarksdemokraterne støtter derfor beslutningsforslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-11-25:
Nu bliver det meget interessant.
Skal jeg forstå det sådan, at fru Theresa Scavenius vaklede mellem, om hun skulle støtte Jakob Ellemann-Jensen som statsminister eller Mette Frederiksen som statsminister?
Det er i så fald nyt for mig.
Det skulle vi jo bare have vidst dengang, for så kunne vi sikkert have lavet regering med fru Theresa Scavenius.
Det var måske ikke en regering, der havde holdt så længe – men det kunne da være interessant at prøve.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-11-25:
Det kommer an på, hvad »rød« betyder i dag.
Set med ordførerens briller er jeg sikkert rød, men det betyder jo ikke, at jeg ville have støttet Mette Frederiksen.
Det er jo det, der har været hele humlen; det er derfor, jeg er løsgænger i dag.
Men jeg vil vende tilbage til spørgsmålet.
Hvis ordføreren så er repræsentant for Folketinget, hvordan mener ordføreren så det går med regeringen i forhold til at respektere Folketinget, f.eks. i forhold til sms-sagen og den manglende oplysning og mørklægningen af den samt mørklægningen af forarbejderne til baseaftalen?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-11-25:
Det var et meget mærkeligt indlæg.
Skal jeg forstå det sådan, at fru Theresa Scavenius ikke er rød?
I så fald vil jeg sige, at så skjuler hun det sørme godt.
Det var det første.
Det andet er, at jeg står her som medlem af Folketinget og som medlem af et parti, der er indgået i en regering.
Alt andet ville jo være absurd.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-11-25:
Lige til det allersidste vil jeg sige, at det faktisk ikke er korrekt.
Der er ikke et rødt flertal, for jeg var det sidste mandat, og jeg ville ikke have støttet hendes regering.
Så det er faktisk ikke korrekt.
Det, jeg vil spørge om, er, i forhold til at ordføreren siger: Det er ikke nogen overraskelse, at Venstre støtte ikke støtter forslaget, for vi har selvfølgelig tillid til den regering, som vi er en del af.
Så er mit spørgsmål bare: Står ordføreren her som repræsentant for regeringen, eller som et medlem af Folketinget?
Det handler om, at der skal være en magtdeling i det her land.
Det vil sige, at det ikke nytter noget, at vi har en hel masse folketingsmedlemmer, som på grund af deres partiloyalitet og regeringsloyalitet skal beskytte regeringen, når vi er ude i nogle forfatningsstridige og grundlovsstridige spørgsmål, som det er vores opgave i det her hus at varetage.
Så spørgsmålet er igen: Repræsenterer ordføreren her Folketinget eller regeringen?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-11-25:
Jamen jeg har det sagt før, og jeg har sagt det så mange gange, at jeg nærmest kan remsen uden ad.
Vi havde et folketingsvalg, og ved det folketingsvalg var der et rødt flertal, som jo ville pege på fru Mette Frederiksen som statsminister.
Så kunne Venstre have valgt at sætte sig tilbage og sige: Årh, det er da også nogle mærkelige vælgere, vi har, der ikke kan finde ud af at stemme blåt.
Men det gjorde vi ikke.
Vi valgte at sige: Okay, der er et rødt folketingsflertal.
Det røde folketingsflertal ønsker vi ikke skal manifestere sig i politikken de næste 4 år.
Vi ønsker, at Venstre skal ind og have indflydelse; vi ønsker, at Venstre skal skubbe Danmark i en blå retning.
Og det mener vi i al beskedenhed vi har gjort.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-25:
Det var stik imod, hvad man havde sagt til danskerne.
Så det er svært at regne med Venstre i de her sager.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om man mener, det er god regeringsførelse, at der skal gå 700 dage, før et medie kan få en aktindsigt, som tilfældigvis lige bliver givet, i takt med at ministeransvarlighedsloven udløber for fru Mette Frederiksen i minksagen?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-11-25:
Jeg kan simpelt hen ikke høre, hvad der bliver sagt, fordi der er en masse larmen og trommen i baggrunden.
Det er meget svært for mig at høre, hvad hr. Lars Boje Mathiesen siger.
Nej, pjat.
Jeg kunne godt høre spørgsmålet.
Der er udtrykt kritik; ikke bare fra Venstres side, det er der jo også gjort i diverse undersøgelser osv.
Den kritik, vi havde dengang, står vi i det store hele på mål for – det gør vi da.
Det tror jeg ikke kommer som nogen overraskelse.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-25:
Jeg kan oplyse, at når det er sådan, at det ikke blev fremsat under åbningsdebatten, er det af den simple årsag, at sagen så ikke ville komme til afstemning, for så ville der være en vedtagelsestekst af flertallet, og det ville jo være den, der blev vedtaget; resten ville så ryge fra.
For os i Borgernes Parti er det vigtigt, at den her sag kommer til afstemning i Folketingssalen, hvor hvert folketingsmedlem kan tilkendegive deres holdning efter en tredjebehandling, når de skal trykke på knappen.
Det er årsagen til, at det blev fremsat som et beslutningsforslag og ikke under åbningsdebatten.
Vi vil gøre opmærksom på det, den dag vi vil gøre det.
Man sagde, at den måde, som statsministeren agerede på, ikke var værdigt.
Står man ved den kritik, som man havde af statsministeren inden det valg, der var i 2022?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-11-25:
Tak for det.
Det sker ikke så tit, at vi her i salen behandler et beslutningsforslag om et mistillidsvotum til statsministeren og dermed også til regeringen.
Faktisk kan jeg ikke mindes, at vi i min tid her i Folketinget har behandlet et beslutningsforslag som det her.
Folketingets mulighed for at udtrykke mistillid til regeringen er en grundpille i vores parlamentariske system.
Det er det mest alvorlige redskab i den værktøjskasse, som Folketinget har til rådighed.
Derfor er der selvfølgelig al mulig respekt for, at man har fremsat forslaget, men jeg vil også godt have lov til at sige, at jeg virkelig ikke håber, at det her skal skabe præcedens for, at vi sådan på ugentlig eller månedlig basis skal behandle forslag om denne eller fremtidige regeringers afgang, særlig når der, som jeg læser beslutningsforslaget, ikke sådan rigtig er en specifik anledning til forslaget, men blot en mere generel modstand mod statsministeren og regeringen.
Men det står som sagt ethvert medlem af Folketinget frit for at stille et mistillidsvotum.
Det kommer næppe som nogen overraskelse, at vi i Venstre ikke støtter beslutningsforslaget.
Det giver næsten sig selv.
I den nuværende regering har vi da også fået gennemført rigtig meget god Venstrepolitik, herunder mange af de forslag, som vi gik til valg på ved folketingsvalget for 3 år siden.
Vi er i gang med en historisk oprustning af forsvaret, og Danmark ligger helt i front i støtten til Ukraine; vi har gjort det markant billigere at være dansker, herunder med massive lettelser af skatten for danskere i arbejde, senest har vi besluttet at banke elafgiften helt i bund; vi har lavet en grøn trepart, noget, som de fleste troede var en umulig opgave, og med den tager vi bedre hånd om klima, miljø og natur og sikrer samtidig, at vi fortsat har et stærkt dansk landbrug; vi har lavet en sundhedsreform, der skal sikre, at alle, uanset hvor de bor, har adgang til læge og sundhedstilbud; vi har sat folkeskolen, ældreplejen og beskæftigelsesindsatsen fri; vi har lavet en strafreform med markant hårdere straffe for personfarlig kriminalitet; og vi har skabt langt bedre vilkår for iværksættere og familieejede virksomheder – for nu bare at nævne nogle få af denne regerings mange resultater.
Min taletid ville kun række til en brøkdel, hvis jeg skulle gennemgå dem alle.
Med alt det, vi har gennemført, har vi mig bekendt
Det brede samarbejde og viljen til at finde kompromiser har man ikke i alle lande og alle politiske systemer.
Det er efter min mening noget af det, som gør det danske demokrati særlig godt.
Derfor er jeg da også glad for, at den her regering har formået at samarbejde om store emner i brede aftaler.
Som allerede nævnt støtter Venstre ikke beslutningsforslaget, og jeg vil sige tak for ordet.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-11-25:
Nu mener jeg ikke at ordføreren er helt ordentlig.
Jeg forstod i hvert fald spørgsmålet sådan, at det var et generelt spørgsmål, i forhold til om jeg mener, at regeringen respekterer Folketinget, og det synes jeg egentlig at jeg svarede relativt klart på.
Så springer ordføreren over til en konkret sag, som jeg ikke har indgående kendskab til.
Men helt generelt skal det jo være sådan, at regeringen oplyser alt det, den overhovedet kan.
Kan der være ting, der ikke kan fremlægges i Folketinget?
Ja, det kan der – der har vi så eksempelvis Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne, hvor man kan fremlægge oplysninger, som ikke kan fremlægges i Folketinget, og det er sådan, Folketinget har bestemt at arbejdet og samarbejdet med regeringen skal være.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-11-25:
Jamen det er jeg da glad for at vi er enige om.
Men mit spørgsmål var: Mener ordføreren, at regeringen i den konkrete sag har gjort det?
Der er tale om et notat, som har fandtes siden 2023.
Det er 820 dage siden, og det er i forbindelse med, at der er blevet lavet en lov om præcis det her.
Man har ikke informeret Folketinget om det, selv om der var et stort ønske om det, og selv om der var et samråd, og man har stadig væk ikke gjort offentligheden bekendt med det.
Så er det et eksempel på, at regeringen respekterer Folketinget og i øvrigt offentligheden?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-11-25:
Selv om vi kan være uenige om baseaftalen, som jo er afgørende for Danmarks og Europas sikkerhed, i forhold til at vi fastholder amerikansk engagement i Europa – jeg tror, det er vigtigt at være opmærksom på, at der vel er 80.000 amerikanske soldater på det europæiske kontinent, og at det er det, der er årsagen til, at både spørgeren og svareren kan gå sikre i seng – så mener jeg, at svaret på spørgsmålet er, at regeringen udviser respekt for Folketinget og også skal udvise respekt for Folketinget.
Jeg vil også anbefale den til enhver tid siddende regering at udvise respekt for Folketinget, for gør man ikke det, risikerer man at blive væltet.
Det er jo en af de fine ting ved vores demokrati.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-25:
Det er der meget der tyder på at det måske slet ikke har været.
Men det er bare for at sige i forhold til det beslutningsforslag, at det slet ikke har noget at gøre med, om der er flertal for det eller ej.
Det, der er pointen her, er, at der ikke er en konkret sag i forhold til det.
Altså, når jeg læser bemærkningerne til lovforslaget, er det jo sådan lidt en rodebutik af forskellige argumenter for, hvorfor man skal stemme for det her.
Og hr. Lars Boje Mathiesen siger jo selv, at hvis ikke man er enig i den her begrundelse, kan man bare have sin egen begrundelse for at stemme for.
Og det mener jeg bare ikke er en måde at arbejde på her i Folketinget.
Der bliver vi nødt til at være konkrete, for det skylder vi faktisk den befolkning, som sidder derude og følger med i vores debatter, og som er underlagt vores lovgivning.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-11-25:
Det sidste er jeg faktisk enig i.
Jeg havde også gerne set en længere begrundelse, hvor man ligesom også kunne have brugt nogle af de eksempler, som jeg selv kommer til at nævne i min egen tale, for selvfølgelig skal det være meget, meget grundigt begrundet, før man kan fremsætte så alvorlige forslag.
Det er jeg meget enig i.
I forhold til valget var det netop, fordi statsministeren jo ikke ville føre en rød-grøn politik.
Det var det, der var problemet.
Hun sagde det på papiret, men i virkeligheden var det det jo ikke.
Og det var så heller ikke en demokratisk politik.
Steffen Larsen (LA), 2025-11-25:
Mange tak, hr. formand.
Vi står jo som sagt her for at behandle et forslag, som på en række områder rækker frem og vil sikre, at vi i Danmark har effektive redskaber til at indsamle elektronisk bevismateriale i straffesager, herunder når tjenesteudbydere opererer på tværs af landegrænser.
Umiddelbart lyder det jo uskyldigt og fornuftigt, og vi kan også allerede nu sige, at vi i Liberal Alliance i hvert fald støtter forslaget, som det er tiltænkt.
For det er vigtigt i en tid, hvor kriminalitet i høj grad bevæger sig online, at vi har tidssvarende regler for, hvordan tjenesteudbydere stilles over for efterforskning og retshåndhævelse.
Så jeg støtter hovedtanken bag lovforslaget.
For det første styrker det samarbejdet på tværs af grænser i EU og øger effektiviteten i efterforskningen af alvorlig kriminalitet, som udnytter digitale infrastrukturer.
Det er entydigt godt.
For det andet sender det et signal om, at Danmark tager det digitale spor alvorligt og ikke overlader grænseoverskridende bevisindsamling til chancen eller mærkelige trafikale samarbejdsformer, som vi oplever derude en gang imellem, alene.
For det tredje giver det tjenesteudbydere klarhed om, hvilke forpligtigelser der gælder, når de opererer i flere medlemsstater, hvilket på længere sigt bør øge retssikkerheden og forudsigeligheden for både myndigheder og virksomheder.
Der er selvfølgelig også lidt tidsler omkring det.
Det vil give nogle omkostninger; det er naturligt.
Der er nylig overvågning i den forstand også.
For det andet risikerer vi jo en forskelsbehandling, og det er også det, som spørgsmålene er gået på indtil nu, og som vi også er nødt til at diskutere.
Men overordnet set
støtter vi i Liberal Alliance forslaget, for vi ser virkningerne af det som værende over de umiddelbare problemer, der er, men vi kommer selvfølgelig til at følge det i udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Mette Abildgaard (KF), 2025-11-25:
Tak for det.
Det elektroniske bevismateriale kan være i form af trafikdata, indholdsdata, abonnentdata osv.
Dermed pålægges de elektroniske tjenester forskellige forpligtelser.
Det er klart, at det her så kompliceres af retsforbeholdet og de begrænsninger, der ligger i forhold til det.
Vi er i Det Konservative Folkeparti positivt indstillet over for det her lovforslag, men jeg lytter også til den bekymring, der er rejst af flere af mine kollegaer, bl.a. fra Danmarksdemokraternes og faktisk også fra flere andre partiers side.
Det er jo også noget, der fremgår af høringssvarene.
Bl.a. peger Teleindustrien og IT-Politisk Forening på flere ting i deres høringssvar, som også SF's ordfører var inde på: afgrænsning, hvem der er omfattet, hvor mange det er, og rækkevidden af det.
Jeg synes også, der sættes spørgsmålstegn ved byrder og omkostninger forbundet med det her.
Det er jeg ikke selv så bekymret for i forhold til i hvert fald de svar, ministeriet giver om lige den del, men jeg synes, det er rigtig godt, at der bliver stillet yderligere spørgsmål til det her, og dem kommer vi til at læse og orientere os i.
Men i udgangspunktet stiller vi os positivt over for forslaget.
Mette Thiesen (DF), 2025-11-25:
Tusind tak.
Nu kommer I til at opleve noget, som sker meget sjældent, og det er, at jeg erklærer mig fuldstændig enig i det, som fru Rosa Lund lige har sagt heroppe fra talerstolen.
Én ting er det her med en udhuling af det retsforbehold, vi i Dansk Folkeparti mener at danskerne meget klart og tydeligt har sagt at de gerne vil bevare.
Det ønsker vi ikke at udhule.
Vi ønsker heller ikke, at danske borgeres retssikkerhed, hvad skal man sige, kommer i klemme i forhold til det her.
Det er jo meget klassisk, når der er ting, der kommer fra EU, som eksempelvis det her, at man tænker: Jamen intentionen er rigtig fin, men det ender alligevel med noget rigtig, rigtig skidt.
Og det er sådan set det, jeg læser i det her lovforslag.
Vi stiller os også på den måde i Dansk Folkeparti, at vi ikke kan støtte lovforslaget, sådan som det ligger nu.
Vi kommer også til at stille en masse opklarende spørgsmål i forbindelse med udvalgsbehandlingen, fordi der er nogle ting, som jeg synes er uklare, i forhold til det konkrete lovforslag.
Men jeg synes, at det her lovforslag meget klart og tydeligt viser, at det her er noget, der kommer fra Bruxelles, og der ender man reelt set med, at andre stater kommer til at have bedre rettigheder i forhold til danske borgeres informationer end de danske myndigheder selv, og alene det, at det de facto er en udhuling af vores retsforbehold, gør selvfølgelig, at vi ikke kan støtte det fra Dansk Folkepartis side.
Zenia Stampe (RV), 2025-11-25:
Jeg kan sige, at det klart er vores intention at ende med at stemme for det her forslag.
Det synes vi er lidt svært at gennemskue, og det glæder vi os til at få svar på.
Når det så er sagt, er vi jo tilhængere af, at der findes fælles regler og lovgivning på det her område.
Vi mener slet ikke, at Danmark skulle være omfattet af et retsforbehold.
Så det er klart vores hensigt, at vi ender et sted, hvor vi kan stemme for det her lovforslag, men vi ønsker selvfølgelig at få svar på de spørgsmål, som andre ordførere har nævnt, sådan at vi ikke ender med at stille danske borgere dårligere på grund af vores forbehold.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-11-25:
Tak for det.
Jeg kunne selvfølgelig bare afvente svar på de spørgsmål, jeg også har stillet, men jeg bliver alligevel lidt nysgerrig.
Som jeg forstår ministeren, så betyder det her ikke, at der er nogen danske retsgarantier, som eksisterer i dag, der bliver ændret, eller som man kan omgå med det her forslag.
Hvis der ikke er det og det ikke rigtig gælder for danske tjenester, hvad er så den umiddelbare fordel ved at implementere forslaget?
Det har jeg faktisk lidt svært ved at forstå.
Så var der lige spørgsmålet om, at der ikke er nogen danske retsgarantier, der ændrer sig.
Der er ikke nogen oplysninger, der kan indhentes, som, hvad kan man sige, omgår de regler, vi har på området i dag.
Det vil jeg bare gerne lige have klarhed over.
Er der f.eks. nogle steder, hvor bruger kendelser, og hvor man så ikke længere skal det, fordi der i princippet er en gensidig anerkendelse?
Kunne ministeren sige lidt om det?
Peter Hummelgaard (S), 2025-11-25:
Jeg kan i hvert fald sige, at vi meget gerne vil oversende skriftligt svar på det spørgsmål i en overskuelig form, sådan at det også kan bruges i den videre udvalgsbehandling.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-11-25:
Med lovforslaget følger vi op på et ønske fra den grønlandske regering om at tilpasse kriminalloven til den virkelighed, som man ønsker i Grønland.
Det gælder især grov personfarlig kriminalitet, som drab, voldtægt og alvorlige voldshandlinger.
Lovforslaget fastholder, at unge under 18 højst kan idømmes 10 års anstaltsanbringelse.
Socialdemokratiet er glade for, at vi kan følge op på ønsket om at hæve tidsbestemt anbringelse, hvad vi ved længe har været et ønske fra den grønlandske regering.
Det ligger fint i tråd med det tætte samarbejde inden for Danmarks Fængsler, der har været imellem Danmark og Grønland.
Med de ord kan jeg meddele, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Louise Elholm (V), 2025-11-25:
Tak for ordet.
L 62 handler om at justere kriminalloven for Grønland på et meget afgrænset område.
Det kommer efter et ønske fra naalakkersuisut, og det er et udtryk for et samarbejde i rigsfællesskabet, som jeg jo altid synes er vigtigt.
Så når man i naalakkersuisut ønsker længere straffe, synes jeg også, at vi skal efterkomme det ønske, og derfor er jeg rigtig glad for, at vi får behandlet det her lovforslag i dag.
I dag er det i Grønland således, at den tidsbestemte maksimumsstraf er 10 år, og med det her lovforslag bliver det forlænget til 16 år.
Som sagt er det efter de ønsker, der er, og det giver mulighed for, at man kan sætte folk i anstaltsanbringelse i længere tid.
For os er det vigtigt, at al lovgivning, der vedrører Grønland, sker i et tæt samarbejde med Grønland.
Det er også sket i det her tilfælde, og på den baggrund bakker vi i Venstre op om lovforslaget.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-11-25:
Tak for det.
Jeg skal lige sige, at jeg står her i stedet for vores grønlandsordfører, Kenneth Fredslund Petersen, som er optaget til anden side.
Med det her lovforslag ønsker regeringen i et samarbejde med naalakkersuisut at udvikle de danske ansvarsområder i Grønland.
Konkret foreslås det, at maksimum for tidsbestemt anstaltsanbringelse i kriminalloven forhøjes fra 10 år til 16 år.
Baggrunden for det er et ønske fra naalakkersuisut om at give domstolene bedre mulighed for at differentiere strafudmålingen i de mest alvorlige sager, altså navnlig i forbindelse med personfarlige forbrydelser, men i visse tilfælde også grov narkokriminalitet.
I dag er maksimum 10 år, og det betyder, at domstolene ofte ligger meget tæt på grænsen.
Med en forhøjelse på op til 16 år får man et mere fleksibelt spænd, hvor der i særlig grove tilfælde kan idømmes en længere anstaltsanbringelse.
Det er vigtigt at understrege, at det nuværende foranstaltningsniveau som udgangspunkt videreføres.
Samtidig fastholdes den klare regel om, at gerningsmænd under 18 år ikke kan dømmes til mere end 10 års anstaltsanbringelse.
I Danmarksdemokraterne støtter vi forslaget.
Vi lægger vægt på, at ønsket kommer fra Grønland selv, og vi mener, det er rimeligt at give mulighed for en mere nuanceret strafudmåling ved de groveste forbrydelser.
Det er et signal om, at vi både tager retssikkerheden og befolkningens tryghed alvorligt.
Tak for ordet.