runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-22:
Jeg bruger selv begrebet pragmatisk idealisme og ikke pragmatisk realisme, for realisme og pragmatisme er vel i virkeligheden det samme, ikke?
Vi ønsker at fremme præcis det verdenssamfund, som medspørgeren tegner op, og det gør vi så med afsæt i den virkelighed, vi befinder os i.
Egypten er f.eks. et land, der stemte for Ukraineresolutionen i FN – det lå ikke på den flade hånd.
Det er vigtigt at fastholde den opbakning.
Nu kan jeg jo ikke referere nærmere fra den drøftelse, jeg havde med udenrigsministeren i går, men det er klart, at når man taler med de lande, så formidler de også et billede til os, der handler om, at vi i virkeligheden har det med at tale ned til dem, ikke anerkende de fremskridt, de gør, og tage dem for givet og den slags ting.
Og hvis der er noget nyt, er det den her forståelse oven på Ukrainekrigen og en helt ny geopolitisk virkelighed, at der er nogle store lande derude, vi er nødt til at finde en metode til at være i en anderledes konstruktiv dialog med.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-22:
Men spørgsmålet handler jo om vigtigheden af også at forholde sig til retsstatsprincipper og demokrati og menneskerettigheder, når man har møde med regimer som det egyptiske.
Det her er ikke et spørgsmål om at tage nogle ting af den vægt, som udenrigsministeren kalder det; det er et spørgsmål om også at lægge det her på vægtskålen.
Det er jo vigtigt, at man står for hele pakken af principper omkring rettigheder, retsstat, demokrati.
Og spørgsmålet er bare: Hvorfor kommer det ikke ordentligt på den dagsorden, så man også hører om det?
Den egyptiske befolkning kan ikke læse referater, der bliver afgivet til Det Udenrigspolitiske Nævn.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-22:
Jeg synes, det er et falsk dilemma, der stilles op, og jeg ved heller ikke, hvordan man bare kan lægge til grund, at det der tema overhovedet ikke har været berørt.
Det er ikke det indtryk, jeg er efterladt med, altså at det ikke har været berørt, men det vil man jo kunne se.
Hvis det referat ikke er afgået, afgår det jo på et tidspunkt til Det Udenrigspolitiske Nævn.
For vi har jo en fast tradition for, at når vi mødes med kolleger ude i verden, oversendes der et referat til Det Udenrigspolitiske Nævn, hvor man kan se, hvad der har været berørt af emner, og jeg kan for mit eget vedkommende sige, at jeg så sent som i går diskuterede menneskerettighedsspørgsmål med den egyptiske udenrigsminister, som jeg i øvrigt også mødtes med for 3 uger siden i Indien.
Så det har vi da en dialog om.
Det kan bare ikke skygge for en hel masse andre ting, hvor Egypten fremstår som et af de mere stabile lande, altså i forhold til sikkerhed, i forhold til bekæmpelse af islamiske terrortrusler og andet og i forhold til håndteringen af migrationsstrømme.
Og det skal jo alt sammen op på den her vægt.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-22:
Naturligvis både kan og skal Danmark og andre europæiske lande også besøge lande som Egypten, hvor regimerne ikke er efter vores smag, om man så må sige, eller de ikke indretter sig på at følge de grundlæggende principper og værdier, som vi mener at stater skal indrette sig på at følge.
Det er vi enige i at man skal.
Det, vi ikke er enige med ministeren og regeringen i, er, at man skal tage af sted og ikke også ud over klimadagsordenen, som er alvorlig og altomfattende, ud over migrationsdagsordenerne, ud over den geopolitiske situation, krigen i Ukraine, altså ud over de ting, skal og bør påtale situationen i det pågældende land, nemlig bl.a. det faktum, at der sidder over 60.000 politiske fanger i de egyptiske fængsler, at der er massive krænkelser af menneskerettigheder og undertrykkelse og forfølgelse af menneskerettighedsorganisationer eller andre organisationer, der arbejder for rettigheder på den ene eller på den anden måde.
Det kan man ikke tie om.
Det var ellers et bredt krav i hele den egyptiske befolkning, og det tog lang tid, før Danmark var på den rette side af den.
Folk kan se, at der ikke er sket noget, forandringerne har lukket sig igen, de har en diktator eller en autoritær leder siddende, som er kommet til magten ved et militærkup.
For det var, hvad der skete, da al-Sisi kom til, altså et militærkup.
Nu står den danske regering så dernede og vil tale klima, erhvervsfremme, migration osv., man trykker al-Sisi i hånden og smiler, men vil ikke påtale, at der er ekstremt store menneskerettighedskrænkelser i landet.
På hvis side skal de se Danmark?
På al-Sisis side eller på menneskerettighedernes side?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-22:
Der er ingen tvivl om – og det har vi jo for så vidt også været lidt inde på allerede – at menneskerettighedssituationen i Egypten er bekymrende.
Det gælder ikke mindst i forhold til civilsamfundets råderum, som er under pres, ligesom det gælder medier og ytringsfrihed.
Nu nævner spørgeren jo selv fængslingerne af bl.a. journalister og menneskerettighedsforkæmpere, som er endnu et bekymringspunkt.
Det er også grunden til, at Danmark løbende drøfter menneskerettighedssituationen i vores bilaterale dialog med Egypten.
Og så rejser vi jo sammen med EU den her bekymring i alle relevante fora, altså senest – som jeg også sagde det før – i FN's Menneskerettighedsråd den 7. marts, hvor vi bl.a. opfordrede til frigivelse af menneskerettighedsforkæmpere.
Det er også derfor, vi støtter civilsamfundsorganisationer i Egypten, som arbejder med menneskerettigheder.
Så det gør vi.
Men jeg anerkender så ikke præmissen om, at fordi et land er udfordret på menneskerettighedsområdet, kan man ikke aflægge besøg eller indgå i dialog – måske snarere tværtimod.
Statsministerens besøg var en vigtig platform for at drøfte den geopolitiske udvikling, herunder krigen i Ukraine og behovet for samarbejde om at finde fælles løsninger på udfordringer i det globale syd, som jo er ekstra udfordret på grund af Ukrainekrigen.
Det er alle områder, hvor Egypten spiller en nøglerolle, og hvor vi fra dansk og europæisk side har en klar interesse i at være med frem for at sidde på sidelinjen og pege fingre.
Men det skal selvfølgelig kombineres med dialog om emner, hvor vi ikke ser ens på tingene, ikke mindst menneskerettighederne.
Det er også tilfældet i dialogen med Egypten.
Det ser vi helt åbenlyst lidt forskelligt på, og det må vi jo så bare tage ned fra den her debat, og den gentager sig om lidt i et andet spørgsmål med det samme indhold.
Vi er på befolkningernes side.
Vi tænker også på den million egyptere, der hvert år skal findes et nyt job til for at håndtere den befolkningstilvækst, der er – altså bare for at nævne en ting.
Det er jo bl.a. derfor, vi også gerne vil engagere os med et land som Egypten i forhold til en grøn omstilling, altså så var der kan komme en vækst i det land og folk kan få et levebrød, uden at klimaet går amok.
Altså, der er et kæmpe potentiale, f.eks. inden for solenergi og power-to-x.
Der er danske virksomheder, der har nogle kompetencer, og det skal vi da søge ind i.
Altså, det er jo derfor, at vi bl.a. har Dansk-Arabisk Partnerskabsprogram, og det er også derfor, at vi på alle de møder, vi har bilateralt – det gælder senest det møde, jeg selv havde i går – også adresserer menneskerettighedsspørgsmålet.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-22:
Tak for det.
Jeg er med på, at ministeren ikke kan stille spørgsmål til spørgeren, men nej, det er ikke Enhedslistens opfattelse, at man skal afbryde diplomatiske relationer med lande, som ikke er lige så demokratiske som Danmark, for så har vi meget få venner på verdenskortet.
Det er grunden til vores spørgsmål og vores undren over, at statsministeren tilsyneladende ikke har fundet nødigt at fortælle offentligheden om, hvor meget man har diskuteret demokrati og menneskerettigheder.
Det er, fordi vi er på befolkningernes side; vi er på de folk, som gerne vil kæmpe for deres rettigheders, side.
Derfor er det en analyse af, at vi har behov for flere ligeværdige partnerskaber – og det er jo ikke noget, der kun kan gøres med despotiske regimer, men noget, der også skal gælde de befolkninger, der bor i de lande.
Og det er i virkeligheden det svigt, vi synes regeringens besøg var et udtryk for: den manglende dækning af demokrati og menneskerettigheder.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-22:
Jamen jeg er helt enig, og det er også derfor, at EU i Menneskerettighedsrådet så sent som den 7. marts i et fælles indlæg, som derfor også tegner Danmark, problematiserede lige præcis menneskerettighedssituationen i Egypten.
Det er også derfor, at EU har en særlig udsending, som har været i Egypten for ganske nylig med den samme dagsorden.
Det er også derfor, at det her spørgsmål om menneskerettigheder var genstand for en stor del af den drøftelse, jeg i går havde med den egyptiske udenrigsminister.
Peder Hvelplund (EL), 2023-03-22:
Men virkeligheden er vel også, at lige præcis Ukrainekonflikten har vist, hvor nødvendigt det er at have nogle helt basale, fundamentale internationale retsordensprincipper, som vi forventer at lande skal efterleve.
Og en måde at betragte lande som ligeværdige på – og jeg er helt enig i, at det var et kæmpe fremskridt med den enorme opbakning, der var til resolutionen på FN's Generalforsamling – er vel også, at man rejser kritikken.
Altså, på samme måde som man roser for de fremskridt, der bliver gjort, skal man vel også rejse kritikken af de uomtvistelige menneskerettighedskrænkelser, der foregår i Egypten, netop for at være med til at drive den udvikling fremad.
Morten Bødskov (S), 2023-03-22:
Dansk erhvervsliv står utrolig stærkt i den internationale konkurrence.
Når det handler om CO 2 -afgift, også på landbruget, og når det handler om kilometerbaseret vejafgift for lastbiler, så er det et spørgsmål, der ligger hos skatteministeren – det ved spørgeren udmærket godt, og vi kan godt tage flere runder på det – og derfor vil jeg bede spørgeren om at stille de spørgsmål til skatteministeren.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-03-22:
Tak for det.
Jeg synes ikke rigtig, ministeren svarede på, om det var godt for vores erhvervsliv.
Det undrer mig simpelt hen, at regeringen på den ene side vil sikre de rette betingelser for vores erhvervsliv, og at man så på den anden side simpelt hen tømmer erhvervslivet for likvide beholdninger.
En ellastbil koster næsten tre gange så meget som en dieseldrevet lastbil, og hertil kommer så, at man skal have etableret ladestandere.
Derudover bliver indtjeningen reduceret, da en ellastbil ikke vil kunne indtjene det samme som en dieseldrevet lastbil, da antallet af timer, der kan faktureres, bliver reduceret væsentligt på grund af ladetid.
Ud over det kommer kilometerafgiften oveni, som koster mellem 100.000 og 130.000 kr. pr. bil om året, når aftalen er fuldt implementeret.
Så vil jeg godt lige citere ministeren fra en artikel i Dansk Erhverv, hvor ministeren i overskriften bliver citeret for at sige: »Erhvervspolitik er vigtigere end nogen sinde«.
Så bliver jeg nødt til lige at spørge ministeren: Er det så de rette rammevilkår, vi har for transporterhvervet?
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-03-22:
Jeg kan forstå, at ministeren rigtig gerne vil sende spørgsmålet omkring erhvervslivet over til skatteministeren, da det handler om kilometerafgiften.
Derfor spørger jeg så ministeren om, om ikke ministeren deler min bekymring omkring den her afgift, der bliver påført erhvervslivet.
Mattias Tesfaye (S), 2023-03-22:
Den tidligere socialdemokratiske regering indgik sammen med DF, SF, Radikale og Kristendemokraterne en aftale om en ny reformpakke for dansk økonomi, og med aftalen blev det besluttet, at der skulle oprettes tre klimaerhvervsskoler, som skulle være kraftcentre med stærke faglige miljøer for grøn omstilling og bæredygtighed; der skulle investeres 100 mio. kr. årligt fra 2023-2028 og 30 mio. kr. årligt derefter.
Men siden valget i november sidste år er der kommet en ny regering og et nyt politisk flertal, og det har også betydet, at det politiske flertal bag den gamle aftale ikke eksisterer mere.
Men det ændrer ikke på, at regeringen ønsker en markant styrkelse af erhvervsuddannelserne, fordi det er nødvendigt.
Det fremgår også af regeringsgrundlaget, at arbejdet med at forbedre klima og miljø aktivt skal indarbejdes i erhvervsuddannelserne, fordi grøn omstilling kræver dygtige fagfolk.
Regeringen vil derfor fortsat investere i, at erhvervsskolerne har det rette udstyr, de rette lærerkompetencer og fokus på arbejdsmarkedets behov, herunder grøn omstilling.
Jeg forstår spørgsmålet på den måde, at fru Lotte Rod mener, vi bør overveje at udbetale alle de afsatte midler til erhvervsskolerne uden at målrette dem specifikt til klimaformål.
Det synes jeg også er en relevant diskussion.
Vi har bare ikke endnu i regeringen truffet beslutning om, hvordan de her midler konkret skal anvendes.
Så jeg kan ikke give fru Lotte Rod et klart svar på spørgsmålet i dag, men jeg er fuldt opmærksom på, at det skal afklares – også gerne hurtigt.
Nu præsenterer vi i første omgang regeringens finanslovsforslag snart, og så ser vi på anvendelsen af midlerne til klimaerhvervsskoler umiddelbart bagefter.
Lotte Rod (RV), 2023-03-22:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til at udbetale de midler, der er afsat til klimaerhvervsskolerne, til erhvervsskolerne nu med det samme?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-03-22:
Det er på trapperne.
Det er vigtigt, at hvis man er i vores kontanthjælpssystem, så står man til rådighed for arbejdsmarkedet.
Der er mange steder ude på vores arbejdsmarked lige nu, hvor man ikke kan få den nødvendige arbejdskraft, man har brug for.
Det harmonerer dårligt med, at vi stadig væk har nogle, der er på kontanthjælp, og som kan arbejde.
Og derfor skal vi få kigget på det, herunder selvfølgelig arbejdspligten på de 37 timer.
Nick Zimmermann (DF), 2023-03-22:
Men hele problemet er vel i virkeligheden, at man kan komme her til Danmark, lade være med at tage et arbejde og så komme hjem og sidde i sofaen og alligevel få en tårnhøj ydelse hver evige eneste måned, imens vi danskere så skal rende og knokle løs mindst 37 timer om ugen og tilmed nu lige en dag mere om året.
Men prøv at høre her: Det her handler sådan set om, at vi danskere ikke mere gider at være med til at skulle rende og betale for, at der går en masse udlændinge derhjemme og laver ingenting, imens vi danskere skal knokle løs.
Det bliver der simpelt hen nødt til at blive gjort noget ved.
Og jeg synes egentlig, at regeringen har siddet på hænderne i efterhånden noget tid, i forhold til at der er rigtig meget snak og meget lidt handling.
Så hvornår kan vi se noget helt konkret handling fra regeringen i forhold til det her?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-03-22:
De helt konkrete tanker er jo at indføre en 37-timersarbejdspligt og sige, at hvis du er i vores kontanthjælpssystem med et integrationsbehov, så forventer vi, at du ikke bare står til rådighed for arbejdsmarkedet ligesom alle andre i systemet, men at du faktisk også gør en indsats for de her penge.
Det har jeg som socialdemokrat ment længe, det mener regeringen også, og det står meget klart i regeringsgrundlaget, og det glæder jeg mig til at skulle forhandle med Folketingets partier om, herunder forhåbentlig Dansk Folkeparti.
Nick Zimmermann (DF), 2023-03-22:
Hvad vil ministeren så helt konkret gøre ved problemet, som
det er lige nu
Hvad er ministerens helt konkrete tanker?
Lotte Rod (RV), 2023-03-22:
Tak for svaret.
Jeg fristes til at spørge: Men hvorfor skal erhvervsskolerne vente?
Altså, jeg blev så glad, da ministeren blev udnævnt til minister; jeg og vi i Radikale Venstre har store forventninger til ministeren.
Jeg tror, ministeren er en af dem, der faktisk kan inspirere mange unge til at vælge en erhvervsuddannelse, og jeg ved, at vi gør os mange af de samme tanker om gerne at ville lave gode erhvervsuddannelser, og så undrer det mig, at de penge ikke kommer ud til erhvervsuddannelserne med det samme.
Så sent som i sidste uge var vi samlet til kommunernes topmøde i Aalborg, og alle ministre argumenterer ligesom for, at man har lavet den her brede regering, sådan at folk kan regne med de aftaler, der er lavet.
Og nu har erhvervsskolerne brugt en masse tid på at gå og tænke forskellige tanker; de har set frem til at få pengene ud.
Hvorfor kommer de penge ikke bare nu?
Hvorfor skal regeringen bruge mere tid til at overveje det igen?
Mattias Tesfaye (S), 2023-03-22:
Det er, fordi vi har sådan en god lille bog her – grundloven – og i den står der, at regeringen ikke må bruge penge, før det er vedtaget i Folketinget.
Og når vi fremsætter vores finanslovsforslag og forhåbentlig får det forhandlet igennem med et flertal af Folketingets medlemmer bag – det skulle nu nok kunne lade sig gøre – så håber jeg også, at det fremgår, at når den finanslov bliver vedtaget, vil der være penge til det her område.
Lige så snart det er vedtaget, skal det jo så udmøntes konkret.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-22:
Jeg kan ikke give en præcis dato, men det nærmer sig jo, og jeg vil også sige, at jeg er helt enig.
Jeg synes, vi oplever mere og mere groteske sager: unge kvinder, der bliver sendt på genopdragelsesrejser, og kontrol af folk med brug af forskellige teknologiske muligheder, airtags og andre ting, for ligesom at holde øje med familiemedlemmer.
Nu så jeg i fjernsynet i går en dokumentar fra Sverige, hvor man har sådan nogle arrangerede prostitutionsægteskaber.
Det er jo frygteligt, hvad folk finder på i nogle religiøse retninger, og det skal vi selvfølgelig kæmpe hårdt imod.
Susie Jessen (DD), 2023-03-22:
Tak for svaret.
Som jeg hører det, er der jo så ikke en enighed i regeringen om, hvorvidt man skal fortsætte med det her arbejde og finde nogle muligheder for, at Kommissionen for den glemte kvindekamp kan fortsætte sit arbejde.
Det gælder både, hvad man kan gøre for at løse problemerne i skolerne, og opsøgende arbejde i hjemmet.
Altså, der er rigtig mange forskellige ting i det, så det vil godt nok være meget ærgerligt, hvis det ender med, at den her kommission simpelt hen bare stopper.
Kan ministeren svare mig på, hvornår regeringen kommer til at gøre op med sig selv, om den her kommission skal fortsætte eller ej?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-22:
Jeg vil gerne sige tak for spørgsmålet og for interessen for Kommissionen for den glemte kvindekamp og fokus på negativ social kontrol.
Vi ønsker i regeringen at modvirke parallelsamfund og gøre det klart for alle, der bor i Danmark, at de grundlæggende værdier om frihed, demokrati og ligestilling mellem kønnene skal respekteres.
Der er åbenlyse udfordringer med negativ social kontrol, og vi nedsatte sidste år Kommissionen for den glemte kvindekamp for at komme med bud på, hvordan piger og kvinder med minoritetsbaggrund kunne nyde de samme rettigheder som andre danske kvinder.
Det er dog også sådan, at når der udskrives valg til Folketinget, er det praksis, at alle regeringsnedsatte kommissioner, udvalg m.v. sættes i bero, og det betyder, at der ikke må ydes sekretariatsbistand eller afholdes møder.
Det er også sket for Kommissionen for den glemte kvindekamp, og man har derfor ikke afholdt møder, siden der blev udskrevet valg til Folketinget i oktober.
Regeringen har siden tiltrædelsen i december haft fokus på at løse de mest hastende sager først, men det er klart, at der efter en lang periode først med valg og derefter med regeringsdannelse, hvor ministerierne alene har fungeret som forretningsministerier, er en større bunke af sager, som regeringen skal tage stilling til.
Derfor har vi endnu ikke truffet en endelig beslutning om Kommissionen for den glemte kvindekamp, men det skal ikke være nogen hemmelighed, at det er en dagsorden, som vi prioriterer meget højt i regeringen.
Susie Jessen (DD), 2023-03-22:
Hvilken holdning har ministeren til, at Kommissionen for den glemte kvindekamp fortsat ikke er kommet med sine endelige anbefalinger, når kommissionen skulle afslutte sit arbejde i begyndelsen af 2023?
Mattias Tesfaye (S), 2023-03-22:
Det konkrete beløb må afvente fremsættelsen af finanslovsforslaget, som sker snart, og den konkrete udmøntning må afvente Folketingets vedtagelse af finansloven.
Men i erhvervsskolesektoren behøver man ikke være bange for, at de politiske ambitioner, der er omkring at styrke erhvervsuddannelserne, ikke fortsat er der på den her side af valget, og man behøver heller ikke være bange for, at de erhvervsuddannelser, der er særlig knyttet til den grønne omstilling, ikke vil få lidt ekstra kærlighed.
Lotte Rod (RV), 2023-03-22:
Men det gør mig jo simpelt hen så glad, hvis regeringen faktisk har tænkt sig at give erhvervsskolerne de penge, som de venter på.
Så undrer det mig bare, hvorfor ministeren så ikke bare svarede ja til mit første spørgsmål og sagde: Selvfølgelig skal de penge ud til skolerne, men vi mangler lige at diskutere, præcis hvordan vi gør det?
Mattias Tesfaye (S), 2023-03-22:
Pengene kan man forvente at regeringen vil foreslå, men om det bliver vedtaget af Folketinget, er vi nødt til lige at afvente lovgivningsprocessen omkring finansloven for at vide – af indlysende årsager.
Og så er det også relevant, hvordan det skal udmøntes.
Det kan jo ske på mange forskellige måder.
I den gamle aftale fra før valget, som der altså ikke er flertal for mere, talte man om landbrugs-, transport-, energi-, byggeri-, industri- og affaldssektoren som nogle af de områder, det her kunne gå i retning af.
Men den politiske diskussion skal vi have, lige så snart Folketinget forhåbentlig har vedtaget en ny finanslov.
Lotte Rod (RV), 2023-03-22:
Jo, men jeg spørger til regeringens holdning .
Altså, hvis regeringen alligevel har i tankerne at komme med det i finanslovsforslaget, hvorfor siger regeringen så ikke fuldstændig klart til alle de erhvervsskoler, som har kastet så mange kræfter efter at gøre sig overvejelser om, hvordan de kan bidrage til den grønne omstilling, at de her penge kommer?
Så mit spørgsmål går på: Siger ministeren nu til mig, at skolerne kan forvente, at de penge, der er aftalt, faktisk også kommer ud til skolerne i år?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-03-22:
Tak for det.
Jeg mener, at alle, der kan arbejde, skal arbejde, og derfor er det her tal også for lavt.
Der er et grundlæggende princip i vores land omkring ret og pligt, og vi møder folk med det grundlæggende princip, og det gælder selvfølgelig også, og det skal også gælde, den her gruppe.
Hvis du vil have del i fællesskabets goder, skal du også være indstillet på at kunne bidrage til samfundet.
For regeringen er det helt centralt at stå vagt om den stramme, ansvarlige, konsekvente udlændingepolitik, og derfor har vi også meget klart sagt, at vi vil indføre en arbejdspligt for borgere med et integrationsbehov.
Vi skal understøtte, at endnu flere indvandrere og efterkommere bliver en del af arbejdsfællesskabet.
Så sent som i januar kunne vi dog konstatere, at forskellen mellem ikkevestlige indvandrere i arbejde og etniske danskere aldrig har været lavere, og i forhold til det tal, spørgeren har med, ser det allerede bedre ud.
Det seneste tal, som jeg som minister sendte over i sidste måned, går på, at tallet nu er steget til 52 pct.
Det er stadig ikke højt nok, og vi skal stadig gøre mere, men det er resultater, vi skal bygge videre på.
For vi skal have endnu flere i beskæftigelse, og det gælder også den her gruppe, og det håber jeg at Dansk Folkeparti vil være med til.
Det er rigtigt, at det har vi ikke indført i de første 3 måneder, men det er ikke det samme, som at det ikke er på sporet.
Det er faktisk rigtig, rigtig meget på sporet, og det er en af de opgaver, der ligger allerøvest på mit bord, altså både at få kigget på kontanthjælpssystemet, men også at få indført en 37-timersarbejdspligt for den her gruppe.
Det handler jo om ret og pligt, det handler om, at vi skal have flere med i arbejdsfællesskabet, men det handler også om at møde folk med en forventning om, at når man er i Danmark, skal man bidrage, hvis man kan.
Nick Zimmermann (DF), 2023-03-22:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om, at kun 39 pct. af kvindelige indvandrere fra Mellemøsten, Nordafrika, Pakistan og Tyrkiet er i beskæftigelse?