runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (M), 2024-11-06:
Jeg er, og det er nok ikke nogen stor overraskelse, ikke enig i, at universitetsreformen betyder lavere kvalitet i uddannelserne, eller at tilknytningen til arbejdsmarkedet går tabt.
Med aftalen prioriterer regeringen og partierne bag universitetsreformen et milliardbeløb til at hæve kvaliteten i vores universitetsuddannelser.
Vi investerer bl.a. markant i kvaliteten af de nye kandidatuddannelser.
Det giver mulighed for en øget kontakt mellem studerende og undervisere i form af flere undervisningstimer med feedback, bedre studiemiljøer og en tættere kobling til arbejdsmarkedet.
Derfor køber jeg heller ikke præmissen om, at det automatisk fører til en lavere kvalitet, når uddannelsen er kortere.
Mange nyuddannede akademikere oplever i dag overgangen til arbejdsmarkedet som vanskelig.
Det fortæller mig, at en lang uddannelse ikke i sig selv betyder, at man er godt klædt på til livet efter studiet.
Det handler måske mere om, hvordan uddannelserne er skruet sammen, og hvad for noget indhold der er inde i dem.
Det centrale element i universitetsreformen er, at der skal være en stærk kobling mellem uddannelse og arbejdsmarked.
Ambitionen er, at 10 pct. af de kandidatstuderende skal optages på en kandidatuddannelse på 75 ECTS-point, mens 20 pct. skal starte på en erhvervskandidatuddannelse, hvor den studerende arbejder og uddanner sig parallelt.
En tættere kobling mellem universiteterne og erhvervslivet skal give virksomhederne bedre adgang til den nyeste viden og tidligere kontakt med de dygtigste talenter.
Det er jeg til gengæld meget enig i, og med aftalen giver vi netop universiteterne mulighed for at øge antallet af internationale studerende inden for områder, hvor danske virksomheder efterspørger arbejdskraft.
Det er jeg overbevist om kommer til at gøre en reel forskel for rigtig mange danske virksomheder.
Katrine Robsøe (RV), 2024-11-06:
Så er det jo bare lidt ærgerligt, at der trods alt er nogle ret store organisationer for virksomhederne i Danmark, der ikke er helt enige i, at den her universitetsreform bare er en kæmpe gave til det danske arbejdsmarked.
Både Dansk Erhverv og Dansk Industri har jo været ude at advare regeringen om, hvilke konsekvenser den her reform kan få, og også appellere til regeringen om at sætte den på pause, så man rent faktisk kan få genovervejet de ting, der ligger i den her reform.
For den sektordimensionering, der bl.a. er en del af det – det var jo ikke engang noget, regeringen selv kom med – blev bragt ind af andre partier undervejs.
Nu advarer hele erhvervslivet om, at man rent faktisk gennemfører den del af reformen.
Samtidig hører vi jo en stor bekymring mange steder for, om man reelt kommer til at få den her kvalitet, som vi alle sammen gerne vil have i vores universitetsuddannelser, altså om man virkelig kan få det samme på den halve tid, også når man er studerende.
Derfor vil jeg bare høre ministeren om, hvem det er, der mangler at råbe op og sige, at man altså lige burde genoverveje det her, før ministeren rent faktisk vil være med til, at vi satte det her på pause.
Vi kan altså ikke nå det her, så hurtigt som man med den her reformøkonomi siger at det skal gå.
Vi er nødt til lige at stoppe op.
For hvis man skal lave nogle af de her meget store ændringer, kræver det da i det mindste tid, omtanke og planlægning, så vi rent faktisk giver de studerende noget, som man mener man kan se dem i øjnene med.
Christina Egelund (M), 2024-11-06:
Der er jo forskellige kommentarer her.
Noget går på indholdet og virkemidlerne.
Noget andet går på processen.
Jeg er ikke enig i, at det er en meget forhastet implementering.
Vi har tilrettelagt det sådan, at implementeringen løber helt frem til 2032, og at der er god tid, i respekt for at når man gør noget nyt, tager det også tid at løbe tingene igennem.
Jeg vil så sige noget til din kommentar til indholdet.
Hvis man gerne vil forandringen og vil forandre nogle ting, og det hører jeg sådan set også at ordføreren i hvert fald nogle gange er åben over for, så skal man også – hvis man gerne lave nogle forbedringer – på en eller anden måde turde at sætte nogle forandringstiltag bag.
Er forandring vanskeligt?
Ja, det er det.
Men kan man forbedre noget uden også at handle?
Det synes jeg er vanskeligt.
Katrine Robsøe (RV), 2024-11-06:
Men jeg håber faktisk også, at jeg kunne være enig med ministeren i, at forandring tit sker på den bedste måde, hvis man har de aktører, som er uden for Christiansborg, med; så vi rent faktisk fik dem i erhvervslivet, der skal aftage de her kandidatstuderende, med; så vi fik universiteterne med til at lave nogle uddannelser, som virkelig batter, og som vi kan være stolte af at have; og så vi fik de studerende til at kunne se nogle af de muligheder, man godt kan skabe, i stedet for at se alle de faldgruber, som der virkelig efter min mening er i det her.
Så jeg vil bare høre, om man lytter, når f.eks. virksomheder som COWI er ude at advare imod, at det her kan have store konsekvenser, også for en virksomhed som deres.
Christina Egelund (M), 2024-11-06:
Man skulle være lavet af sten, hvis man på en eller anden måde syntes, at det at virke som politiker går ud på at vandre rundt på gangene herinde på Christiansborg og ikke tage bestik af, hvad der foregår udenfor eller tale med dem.
Det er jo bl.a. derfor, vi ikke selv har sat os ned og lavet sådan en meget christiansborgsk implementering eller udmøntning af indholdet i uddannelserne.
Det er jo præcis derfor, vi har bedt nogle andre om at gøre det.
Det er jo også derfor, som ordføreren jo rigtigt siger, at i den aftale, der blev indgået, var det ikke hugget i granit, at det var præcis det samme, som regeringen spillede ud med.
Det er jo under indtryk og med input fra andre, både universiteter, men selvfølgelig også de partier, som så endte med at være en del af forliget.
Thomas Danielsen (V), 2024-11-06:
Jeg kan i hvert fald ikke bekæmpe det med den her varebilstilladelse, for det har ikke nogen effekt på det.
Altså, der er 350.000 varebiler.
Hvis nu man var vognmand, hvorfor i alverden skulle man så søge en varebilstilladelse og så sætte illegal arbejdskraft ind i den?
Hvorfor ikke bruge nogle af de langt over 100.000 varebiler, der kører rundt uden?
Det er under 5 pct. af de varebiler, der kører rundt, som man i lovgivningen stiller krav om skal have en varebilstilladelse.
Det er derfor, jeg har vurderet, at det var overflødigt.
Men jeg er selvfølgelig åben over for drøftelser, både med branchen, partier osv.
Det forhindrer bare ikke sort arbejde og socialt bedrageri, det er jo sandheden.
Katrine Robsøe (RV), 2024-11-06:
Men vi er jo ikke helt enige om, hvordan vi kommer derhen.
Noget af det er jo de her hegnspæle i rapporten – det er derfor, jeg også spørger ind til dem – hvor vi ikke er enige i ministerens brug af virkemidler.
Og de her hegnspæle, som ministeren så lidt siger at man nok er villig til at kigge på, er det timetallene, som man skal opfylde på erhvervskandidaterne, eller er det sektordimensioneringen, der kan være ved at blive lempet, eller er det koblingsprocenten mellem 1-årige kandidater og erhvervskandidater?
Hvad er det, ministeren kunne være villig til at gå ind at kigge på?
Christina Egelund (M), 2024-11-06:
Jeg troede lige, og så blev der alligevel lukket igen, at der var en eller anden bevægelse hen til, at Radikale Venstre faktisk ville ind at tage ansvar for at få forandringer til at ske.
Vil jeg lytte til, hvad der bliver sagt af rektorerne og de studerende, som vi har bedt om at udføre et stykke arbejde på vegne af en forligskreds?
Ja, selvfølgelig, for ellers havde vi ikke bedt dem om at bruge en hel masse tid på at dykke ned i det her.
Selvfølgelig vil jeg lytte til det, de siger, og jeg glæder mig, altså jeg glæder mig oprigtigt, til at læse, hvad der står i den rapport, og i øvrigt til at have en dialog med dem om, hvordan man sammen kan indfri de ambitioner, som vi har, og som jeg så alligevel hører, at vi på en eller anden måde også deler med Radikale Venstre.
Thomas Danielsen (V), 2024-11-06:
Men det handler jo ikke om kontroltryk på ulovligheder; det er ikke det, vi snakker om her – det er en varebilstilladelse.
Hvad får man ud af en varebilstilladelse?
Man laver jo så noget bøvl og bureaukrati, og der er der nogle, som får lidt svært ved at få fat i arbejdskraft, og der skal folk i hvert fald først omkring en skolebænk og lære at køre med trailer osv., hvilket man normalt ikke lige gør, hvis man kører i en varebil, eller med takograf og de der ting, som ikke er relevante for det.
Men jeg siger bare, at socialt bedrageri, sort arbejde og alt det, man henviser til, har vi altså ikke inddraget med den her lov.
Det betyder ikke, at vi ikke skal slå ned på det, det skal vi, for det er helt uacceptabelt.
Og så håber jeg derudover, at man kan have nogle fornuftige drøftelser om, hvordan vi kan indrette det her
bedst muligt.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-11-06:
Jeg kan give et eksempel: Man kan gå ind og arbejde lidt med alle de her forskellige versioner af treakslede trailere
det vil jeg være meget behjælpelig med.
Derudover er jeg bare nødt til at sige: Jeg går ud fra, at ministeren følger lidt med i det, der bliver skrevet rundtomkring.
Altså, hvis man laver et kontroltryk i Storkøbenhavn – har jeg ladet mig fortælle – når man kontrollerer alle flyttefirmaer der, så vil man opleve, at noget nær 90 pct. af dem kører med overlæs.
Så hvis det er et manglende kontroltryk, der er årsagen til, at man ikke har inddraget flere, end ministeren siger, skal man nok hæve kontroltrykket i stedet for at fjerne loven.
Christina Egelund (M), 2024-11-06:
Tak for spørgsmålet.
Reformen af universitetsuddannelserne handler om at skabe mere fleksibilitet, flere uddannelsesveje og bedre muligheder for livslang læring.
Det er både vigtigt og også, synes jeg, rigtigt.
Med aftalen har forligspartierne en ambition om, at 10 pct. af de kandidatstuderende i fremtiden skal optages på nye kandidatuddannelser på 75 ECTS, mens 20 pct. skal optages på de nye fleksible erhvervskandidatuddannelser.
Den ambition holder vi fast i.
Den konkrete opgave med at udfolde, hvordan ambitionerne kan gøres til virkelighed i et nyt kandidatlandskab, har vi givet til Kandidatudvalget, og jeg ser frem til senere på måneden at modtage udvalgets afrapportering.
Vi har i forligskredsen fra starten af været klar over, at det er en stor opgave, som vi har givet os selv og dem.
Derfor implementeres reformen over en årrække og i flere trin, så der er tid til at udrulle de nye uddannelser og komme ordentligt i gang, og vi vil selvfølgelig undervejs følge op på det og drøfte, om der er behov for justeringer.
Nu starter vi som det første med at drøfte Kandidatudvalgets afrapportering i forligskredsen, og så forholder vi os derefter til, hvordan den videre implementering af aftalen skal forløbe.
Det mener jeg må være den rigtige rækkefølge at gøre det i.
Katrine Robsøe (RV), 2024-11-06:
Vil ministeren lempe økonomi- og beskæftigelseskravene i universitetsreformen fra 2023, hvis kandidatudvalget ikke kan anvise nye og konkrete tiltag i sin kommende endelige rapport, som kan sikre 20 pct. erhvervskandidater og derved sænke andelen af kandidathalveringer fra de 23 pct., som universiteterne havde indmeldt til udvalgets delrapport?
Tak for svaret, selv om jeg ikke tror, jeg blev så meget klogere.
Men grunden til, at jeg spørger ind til det her, er jo, at ministeren selv deltog i et møde på Danmarks Tekniske Universitet i sidste måned, hvor ministeren var inde på, at man ville være villig til at flytte hegnspælene i aftalen, hvis Kandidatudvalget anbefalede det, for at nå det politiske mål om 20 pct. erhvervskandidatuddannede.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren kunne være villig til at se på nogle af de her hegnspæle, og høre om, hvad hegnspæle egentlig er i ministerens optik.
For hvis man står på DTU og siger, at det vil man gerne være med til at kigge på, tænker jeg også, at det må gælde, når vi står her i Folketingssalen.
Det kloge er også på baggrund af delrapporten at have en åben snak om, hvad konsekvenserne kan være, for jeg synes faktisk, det er ret fornuftigt, at vi taler åbent, også ud offentligt, om, hvad der kan være i de her ting, og om vi rent faktisk opnår det, vi gerne vil med nogle af de her reformer, som jeg i hvert fald forstår at regeringen gerne vil opnå.
Jeg har også et ønske om, at vi skal udvikle og gøre alle mulige gode ting.
Men jeg hører også nogle lidt trælse ting omkring kandidatudvalget, og derfor vil jeg bare gerne høre: Er det sådan, at ministeren også vil være villig til at kigge på de her hegnspæle, hvis det kun er rektorer og studerende, der anbefaler at rykke på dem?
Christina Egelund (M), 2024-11-06:
Jamen jeg er jo ked af, at jeg i det her spørgsmål ikke har bidraget til at gøre fru Katrine Robsøe klogere, for jeg er sådan set enig i, at det er meget godt at diskutere alting på et klogt grundlag.
Jeg ved ikke, hvad der står i den endelige afrapportering.
Der har været rigtig meget debat på baggrund af en delafrapportering, hvori der i øvrigt står »foreløbig« 92 gange, tror jeg.
Det kan man godt diskutere.
Men apropos klogskab mener jeg, at det kloge er at diskutere det, når vi kender indholdet af rapporten.
Zenia Stampe (RV), 2024-11-07:
Jamen vi har haft den ordning, som jeg refererede til tidligere.
Den fik vi indført i 2014 under den daværende Thorning-Schmidt-regering, hvor man faktisk gav statsborgerskab til børn og unge, der er født og opvokset i Danmark, ikke har begået kriminalitet og har bestået folkeskolen, når de bliver 18 år.
Det kan man godt gøre, men det er klart, at det jo stadig væk kræver, at det sker ved lov.
Der var et flertal, der ønskede at gøre det ved lov, og det var den måde, vi sikrede det på.
Det er klart, at det altid kommer til at skulle forbi Folketinget, men det forhindrer jo ikke et flertal i at blive enige om, at den her type ansøgere er vi enige om altid at sige ja til, og det var vi dengang.
Det blev så rullet tilbage af den efterfølgende regering, og der er langtfra flertal for det i dag, men en sådan ordning har eksisteret, og det er den, vi gerne vil tilbage til.
Jeg vil sige, at det er jeg meget glad for at høre.
Nu er vi ikke en del af aftalekredsen, og jeg tror heller ikke, at vi bliver inviteret foreløbig, men jeg vil sige, at hvis jeg blev tvunget til at gå ind på det spor, ville det lige præcis være den type spørgsmål, jeg ville stille, og den type forsikringer, jeg gerne ville have.
Så synes jeg virkelig, vi får et problem med det åbne, liberale demokrati.
Men den hensigtserklæring og de ord, jeg hører fra hr. Anders Kronborg i dag, beroliger mig en lille smule.
Jeg er meget glad for at høre det, og jeg håber, at det også er den linje, som Socialdemokratiet vil lægge i forhandlingerne.
Anders Kronborg (S), 2024-11-07:
Det er jo derfor, vi har et system indrettet efter grundloven, hvor vi sidder og behandler det individuelt i Indfødsretsudvalget, hvis der er noget, vi er i tvivl om.
Jeg vil gerne tilkendegive her, at får vi en sag ind, hvor det er helt åbenlyst, at der er en, der har ønsket drab af muslimer, f.eks. har jagtet en kvinde, der er muslim, så hun må flygte fra krisecenter til krisecenter, og som udøver social kontrol over for muslimer, så er det jo ikke normer og værdier, vi vil have i Danmark.
Det er jo derfor, grundloven er indrettet på den måde, at det er dette Ting, der giver statsborgerskab.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-07:
Tak for det, og tak for behandlingen her i Folketinget.
Vi har et samlet indfødsretslovforslag her med godt og vel 2.000 personer og så derudover 900 andre, som er bipersoner.
En stor del af dem, ca. 1.800 af de 2.000, vil skulle til grundlovsceremoni i løbet af den næste tid, men der er selvfølgelig også en række borgere, som umiddelbart ved lovens ikrafttræden får tildelt dansk indfødsret.
Jeg glæder mig over behandlingen her og har ikke så meget at tilføje ud over det, som allerede er sagt fra Socialdemokratiets ordfører.
Zenia Stampe (RV), 2024-11-07:
Jeg er stadig væk så stor tilhænger af det åbne, liberale demokrati, at jeg mener, at den type mennesker skal bekæmpes gennem ytringsfrihed.
Men jeg er glad for det spørgsmål.
For jeg vil sige det sådan, at hvis vi skal begynde at sortere fjenderne af det liberale demokrati fra, er det i hvert fald for mig og mit parti meget magtpåliggende, at det er alle fjenderne, altså at vi ikke bliver selektive, så der er nogle, der er lidt mere fjender end andre, og at hvis man har sagt, at jøder ikke hører hjemme i Danmark, er det værre, end hvis man har sagt, at muslimer ikke hører hjemme i Danmark.
Så synes jeg i det mindste, at vi kan sige, at så er det alle ekstremister; så er det over én kam.
Hr. Alex Vanopslagh har jo sagt, at man skal tro på grundloven og man skal respektere andres frihedsrettigheder.
Så synes jeg, at så må der være konsistens; så må det være at respektere, selvfølgelig, dine jødiske medborgere, men også dine muslimske medborgere.
Så må man finde et system, og det håber jeg at man i aftalekredsen kigger på, altså at man, hvis man kommer dertil, så sikrer et system, der skaber ligebehandling over for alle ekstremister.
Vi skal ikke have sådan et mavefornemmelsesdemokrati, hvor vi synes, at nogle ekstremister er værre end andre.
Så er det alle.
Så er det alle typer racister og alle typer fjender af det liberale demokrati.
Jeg tror, det bliver rigtig svært.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-07:
Tak for det, og tak for en anderledes tale fra De Radikale.
Ordføreren taler meget om det her med liberale idealer, der jo er en del af grundloven.
Men samtidig snakker ordføreren også om personer, der er født som udlændinge i Danmark, og som altså er født og opvokset her.
Der kan jeg forstå på ordføreren, at De Radikale mener, at de skulle have en anden form for rettighed til det danske statsborgerskab.
Så er jeg egentlig bare nysgerrig på, om De Radikale ikke går ind for grundlovens § 44, stk. 1, hvor der jo meget tydeligt står, at ingen udlænding kan få indfødsret uden ved lov.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-07:
Ja, og sådan er det også med det danske folk.
Hvor meget jeg end kunne ønske det anderledes, er fru Zenia Stampe og jeg jo i en slags familie.
Vi er nemlig en del af det danske folk, og det er der folk der ikke er.
Der er så nogle, der kan blive vurderet til at være egnet til at blive optaget som en del af familien, fordi de abonnerer på familiens værdier, familiens grundlæggende holdninger, normer og traditioner osv., og så er der nogle, der ikke bliver det.
Anders Kronborg (S), 2024-11-07:
Jeg forstår, at fru Zenia Stampe stiller et helt åbent spørgsmål, hvor der også bliver draget nazister og andre ind i den her debat.
Jeg mener ikke, at sådanne personer er en del af den danske familie.
Mener fru Zenia Stampe det?
Zenia Stampe (RV), 2024-11-07:
Jo, der er nogle, der ikke skal blive en del af familien.
Vi mener jo også, at der skal være bestemte typer kriminalitet, der diskvalificerer en fra nogen sinde at blive dansk statsborger.
Vi mener også, at der skal stilles krav om selvforsørgelse, om, at man har boet her et vist antal år osv. osv.
Men det, vi er meget kritiske over for i det nuværende system, er jo, at vi har nogle unge mennesker, og dem har vi ikke talt om i dag, som er født og opvokset i Danmark – og måske er deres forældre også født og opvokset i Danmark – som ikke har et andet hjem, og som er her.
Jeg mener, at de de facto er en del af familien, men det er et stort problem, at vi ikke anerkender dem som en del af familien.
Jeg synes, det er meget underligt at sammenligne det med en familie, for det, der er helt særligt ved en familie, er, at det er et skæbnefællesskab, man ikke har valgt, men som man pr. definition er en del af.
Det er jo derfor, vi alle sammen indimellem sidder til familiefrokoster, hvor der ved gud kan være meningsforskelle, og tænker: Hvordan kan vi være i familie?
Men det er vi nu engang, og det er smukt.
Det er også det, det liberale demokrati handler om.
Det handler om, at det her er et skæbnefællesskab, og vi kan være vildt uenige, og så må vi spille efter reglerne.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-07:
Tak for det.
Radikales ordfører nævner det her med, at der er nogle, der er så heldige at være født med den gave at være danske statsborgere, og at der så er andre, der får det tildelt som en gave siden hen, og det er jo fuldstændig rigtigt.
Det er sådan, det er med familier.
Altså, nogle er født ind i familien, og så er der nogle, der undervejs i løbet af et livsforløb bliver accepteret som en del af familien, fordi de lever op til familiens værdier og abonnerer på mange af de samme dagligdags vaner.
Der er en indbyrdes sympati mellem de mennesker, der er en del af den familie.
Det er jo aldrig sådan, at hvis bare du lever op til nogle objektive krav – hvis du har overholdt loven, og hvis du gør dit og dat osv. – så bliver du en del af familien.
Det kommer an på en subjektiv, individuel stillingtagen, hvem der skal inviteres ind i familien.
Sådan er det også, når vi behandler dansk statsborgerskab.
Så er det jo et spørgsmål om, hvem der skal inviteres ind som en del af den danske familie, hvem der skal have arveret til Danmark sammen med det danske folk, og det er en individuel, subjektiv vurdering.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-11-07:
Det var en meget kort tale fra ministeren.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministerens holdning.
Nu har jeg sådan hørt S, V og Moderaternes holdning til det her problem med de her personer under den kriminelle lavalder, i forhold til at vi jo rent faktisk ikke ved – fordi de oplysninger ligesom ikke indgår i arbejdet – om de allerede er startet en kriminel løbebane, før de er fyldt 15 år, og om de allerede er sigtet for forskellige ting og har været involveret i flere kriminelle handlinger, altså i forhold til at det simpelt hen er noget, som bør forelægges Indfødsretsudvalget, så Indfødsretsudvalget ligesom kan tage stilling til det her, i forhold til hvis man er startet en kriminel løbebane, inden man er fyldt 15 år.
Så skal man jo selvfølgelig ikke bare automatisk have dansk statsborgerskab.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-07:
Tak for det.
Jeg tror, det er den korteste tale, jeg nogen sinde har hørt ministeren holde her i Folketingssalen.
Ministeren har i løbet af sidste uge både udtrykt anerkendelse, men også en vis positivitet over for Liberal Alliances nye forslag, mens Moderaterne har udtrykt en meget mere skeptisk linje.
Anerkender regeringen, at der er et behov for, at vi sammen finder en model for, at vi kan sortere nogen fra?
Eller mener regeringen, at der ikke er et behov, og vil regeringen hellere fortsætte den praksis, der er på nuværende tidspunkt?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-07:
Det er jo sådan i dag, at der bliver lavet fire kriminalitetstjek undervejs, og også for bipersoner bliver der lavet et kriminalitetstjek, hvis de er over den kriminelle lavalder.
Men det er klart, at for at indgå i det kriminelle system, altså Kriminalregisteret, som det hedder ovre hos politiet, så skal man jo være dømt for noget eller have modtaget en anden sanktion, og det kan man jo ikke, når man er under den kriminelle lavalder.
Derfor giver det mening at sige, at det er der, grænsen går.
Vi laver opfølgende tjek 2 år efter for at se, om der er nogen, der har begået noget, før de søger, men som så efterfølgende er blevet dømt for det ved en domstol, sådan at man altså heller ikke på den måde kan snyde.
Så jeg synes i hvert fald, vi er rimelig godt dækket ind i forhold til at sikre, at det ikke er kriminelle, som vi giver statsborgerskab til, og heller ikke for bipersoners vedkommende.
Det synes jeg egentlig vi kommer godt rundt om i dag.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-07:
Danskheden er fællesmængden, og jeg tror ikke, at der er nogen danskere, som kan skrive sig ind i hele fællesmængden, men man skriver sig jo ind i delelementer af den, og så er det danskernes opgave at vurdere, når vi møder folk i det daglige, om de mennesker, vi møder, er en del af den fællesmængde.