Rasmus Jarlov (KF), 2019-03-12:
Tak, og tak til Alternativet for beslutningsforslaget.
Det er et beslutningsforslag, som handler om, at der skal laves et udredningsarbejde for at få udformet en elektronisk krone, også kaldet en e-krone, der skal være afsluttet og forelagt for Folketinget senest den 1. oktober 2020.
Udredningsarbejdet skal belyse, hvordan en e-krone i regi af Nationalbanken kan udformes og implementeres.
Udredningsarbejdet skal konkret belyse muligheden for at tilbyde en e-kroneindlånskonto i Nationalbanken til borgere og virksomheder som et alternativ til en indlånskonto i en privat bank.
Regeringen mener ikke, at det er en idé at lade privatpersoner og virksomheder få en indlånskonto i Nationalbanken og dermed lade Nationalbanken konkurrere med private banker og i praksis agere som en statslig bank for borgerne.
Der er flere grunde til, at regeringen synes, at det er en dårlig idé.
Nationalbanken har allerede lavet en grundig analyse om e-kroner.
Det udredningsarbejde, som foreslås igangsat, er derfor i stor udstrækning allerede lavet.
Nationalbankens analyse viser bl.a., at introduktionen af e-kroner vil kunne skabe en række udfordringer i forhold til den finansielle stabilitet, da det setup, som Alternativet her foreslår, kan muliggøre et såkaldt bankrun, hvor indlån flyttes fra bankerne til Nationalbanken i en krisesituation.
Pointen er her, at hvis borgere har mulighed for at have deres penge stående i en privat bank og mulighed for at have deres penge stående i Nationalbanken, vil der være risiko for, at de, hvis der begynder at opstå lidt usikkerhed, vil flytte til Nationalbanken, og dermed får vi sådan et bankrun, som kan have meget store konsekvenser for dansk økonomi.
Forbrugere har allerede i dag ret til en indlånskonto i en privat bank, der kombineret med indskydergarantiordningen reelt gør det risikofrit for forbrugere og virksomheder at placere indlån i private banker op til 750.000 kr.
Forslaget vil reelt indebære, at der etableres en statsbank, som kan fungere som alternativ til de private og kommercielle banker.
Regeringen mener ikke, at staten bør gribe ind på private markeder, medmindre der er særlige forhold, der begrunder det.
Betalingsmarkedet i Danmark er velfungerende.
Der findes ud over kontanter et antal digitale betalingsløsninger, som tilbydes af private aktører, og der vurderes ikke at være særlige forhold på markedet, der taler for en statslig indgriben.
Vi synes som udgangspunkt, at det her må være en opgave for de private aktører, og kun hvis der var en stærk begrundelse for det, ville vi kunne være tilhængere af, at man laver det anderledes, og det finder vi ikke at der er.
Det er regeringens vurdering, at tilliden til bankerne i stedet skal sikres gennem regulering, som vi nu gør, og ved at sikre, at der bliver ført et effektivt tilsyn med bankerne, herunder forebyggelse af finansiel kriminalitet.
Det er vi i fuld gang med at stramme op på på stort set alle de måder, vi har kunnet komme i tanker om.
På baggrund af de forhold, jeg her har oplistet, mener regeringen ikke, at et udredningsarbejde bør sættes i gang, og regeringen kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Undskyld, jeg var ikke klar over, at det allerede var min tur.
Tak for bemærkningerne til lovforslaget, som er en del af regeringens udmøntning af en politisk aftale fra maj 2018 om bedre vilkår for vækst og korrekt skattebetaling i dele- og platformsøkonomien.
Det er blevet attraktivt og populært at udleje sin bolig.
Det er godt for turismen; det er godt for de borgere, der kan øge deres indkomst ved at udleje deres bolig.
Det er også vigtigt, at der er nogle regler for borgernes udlejning af deres egen fulde helårsbolig til ferie- og fritidsformål i de situationer, hvor ejeren eller brugeren i et kortere tidsrum ikke selv anvender boligen.
Og det er det, lovforslaget handler om.
Jeg skal også henvise til Lovforslag nr. 98, som er transportministerens, og som ved en ændring af lov om midlertidig regulering af boligforholdene skærper reglerne om kontrol og sanktioner vedrørende bopælspligt.
Sammen med det lovforslag her skal de to andre lovforslag sikre, at deleøkonomien bliver velfungerende og kan være en drivkraft for vækst, innovation og nye job på gode vilkår.
Lovforslaget her fastsætter udlejningsgrænserne for borgernes udlejning af deres egen fulde helårsbolig til ferie- og fritidsformål, når de selv er bortrejst eller lignende for en kortere periode.
Privatpersoner må, hvis lovforslaget bliver vedtaget, udleje deres egen fulde helårsbolig i enten 30 eller 70 dage om året til ferie- og fritidsformål, afhængigt af hvilken udlejningsform man vælger.
Man kan leje ud i 30 dage, hvis man udlejer selv, og man kan leje ud i 70 dage, hvis man bruger en udlejningsformidler.
Der skal udvikles en måde at indberette indtægterne for udlejning på, og det forventer vi er færdigt den 1. januar 2021.
Og indtil da får borgerne mulighed for at udleje i 70 dage, uanset om udlejning sker privat eller via en formidler.
Tilsynet med reglerne bliver varetaget af Erhvervsstyrelsen, som ligger under mig i Erhvervsministeriet, men kommunerne kan også frivilligt levere bistand til tilsynet.
Kommunalbestyrelserne får mulighed for at indhente og samkøre oplysninger, herunder fra indkomstregisteret, og får mulighed for at få forbrugsoplysninger og lave kontrolbesøg hos borgere, hvis der er en begrundet mistanke om, at reglerne er overtrådt.
Så laver vi et samarbejdsudvalg mellem Erhvervsstyrelsen og kommunerne, hvor der kan drøftes de udfordringer, som der måtte være.
Jeg er selvfølgelig glad for, at der er et flertal bag lovforslaget, endda et relativt stort flertal.
Men vi er altså meget opmærksom på den problemstilling, og det kigger vi så på i slutningen af 2019.