runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Schnoor (ALT), 2018-12-14:
Altså, vi synes, det er betænkeligt, at man skubber mere og mere ud i kommunerne uden at være sikker på, at kommunerne har den ekspertise, der skal til, eller det økonomiske grundlag, der skal til for at påtage sig behandlingen af nogle mennesker, som ofte har nogle meget specialiserede behov.
Det ser vi jo problemstillinger med rundtomkring i kommunerne.
Og som jeg sagde før, er der kæmpe forskel på, om man er en stor kommune eller ej.
Københavns Kommune er på størrelse med 30 af de mindste kommuner, hørte jeg for nylig en der sagde.
Og det vil sige, at der har man jo mulighed for at opbygge noget ekspertise, som man ikke har i en lille kommune, hvor man har 24.500 indbyggere – ligesom der, hvor jeg var i kommunalbestyrelsen.
Karin Nødgaard (DF), 2018-12-14:
Jamen jeg er helt enig i, at det skal være trygt, når man kommer tilbage.
Og der er garanteret også noget, som skal sættes i værk, for der er også for store forskelle, i forhold til hvordan den enkelte borger ved udskrivning føler at man ligesom bliver taget imod, når man f.eks. kommer hjem i eget hjem.
Helt konkret: Hvad vil Alternativet gøre for at få den her viden, som man efterlyser, og som man har hørt om i medierne, men hvor man måske ikke er helt sikker?
Hvad vil man gøre?
Og når man så har den viden, hvad kan vi så forvente fra Alternativets side?
For jeg fornemmer, at Alternativet egentlig er interesseret i, at der skal ske noget.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-12-14:
Nu svarer jeg på det igen.
Det, jeg synes er drillespørgsmål,
er, når man siger, at jeg ikke er helt enig med den vedtagelsestekst, jeg er med i, for selvfølgelig er jeg det.
Men derfor kan jeg godt have et ønske om, at vi kommer nærmere på at få dokumentation for det.
Når nu vi kan se igennem medierne, igennem vores egne møder med virkeligheden derude, med medarbejdere, at det virker, som om der er store forskelle, så synes jeg da altid, man skal starte med at sikre sig, at vi har en viden om det, særlig når vi alle sammen oplever, at det bliver skubbet mere og mere ud i kommunerne – ansvaret bliver skubbet mere og mere over til kommuner, som faktisk ikke umiddelbart har kompetencerne til det.
Der er noget, vi er gået væk fra, hvor vi har lukket nogle små sygehuse og lagt det ind på nogle store centralsygehuse, men nu skubber vi det tilbage i kommunerne.
Og så skal vi da hjælpe kommunerne med at kunne påtage sig det, eller også skal vi finde ud af at lave små sundhedshuse, som kan påtage sig ansvaret.
Så vi skal da lave tiltag, så vi sikrer os, at man får den ensartede behandling, og at man er tryg ved at komme tilbage til sin kommune, når man f.eks. bliver udskrevet fra et hospital.
Karin Nødgaard (DF), 2018-12-14:
Altså, der er ikke nogen drillespørgsmål i det her.
Det er helt konkret, for det jo ret vigtigt for os at vide, hvor Alternativet står i den her debat.
Ordføreren siger i sin tale, at man har stor respekt for det kommunale selvstyre, og det har vi sådan set også i Dansk Folkeparti, men vi er også klar over, at der er nogle udfordringer, i forhold til at man ikke f.eks. efterlever lovgivningen, og at man måske heller ikke tænker så meget over, hvis der er øremærkede midler fra Christiansborgs side, at man så også lever op til det.
Det er rigtigt, at det i vedtagelsesteksten bliver konstateret, at der er store forskelle i serviceniveauet.
Nu hører jeg ordføreren sige, at det er man ikke helt sikker på er virkeligheden.
Det er fair nok.
Men hvis nu det viser sig, at der ikke er den her ensartethed, hvad vil Alternativet så gøre for at sikre, at der kommer den her ensartethed, også sådan at vi kan sikre, at der stadig væk vil være et kommunalt selvstyre fremover?
Pernille Schnoor (ALT), 2018-12-14:
Det er, som om de to ordførere ikke hører, hvad det er, jeg siger.
Jeg siger, at vi ved fra medierne, at der ikke er et ensartet serviceniveau.
Det, jeg startede med at sige, er, at det, vi i hvert fald vil gøre ved det, da er, at vi skal forske i det.
Hvis vi tror ud fra mediernes fortællinger og ud fra vores egne møder derude med folk, at der ikke er en ensartet behandling af de ældre, så skal vi da gå ud og finde ud af, hvad der er de bedste eksempler, og så skal vi finde ud af, hvordan vi får det bredt ud til alle kommuner.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Jeg synes ikke, det er et drillespørgsmål at spørge folk ind til det, de selv siger.
Men det er jo fint nok.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-12-14:
Det er igen sådan lidt et drillespørgsmål.
Jo, jeg anerkender også, at vi får at vide, f.eks. i pressen, at der er store forskelle på, hvordan ældre bliver behandlet i de forskellige kommuner.
Jeg anerkender, at der ikke er samme styr på behandlingen af de ældre, jo tættere man kommer ud på kommunerne, og som jeg lige sagde før: Der er formentlig, som vi kan se i medierne, kæmpestor forskel på, om man bor i en stor kommune, som har en stor økonomi, eller en lillebitte kommune, der har en lille økonomi, og måske har mange, der er plejekrævende.
Så siger jeg bare: Skal vi ikke prøve at få styr på det, få overblik over, hvordan det egentlig er, vores ældre medborgere behandles?
Og er der en ensartethed?
Det tror vi ikke der er, men det synes jeg da vi skal prøve at få styr på og finde ud af.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Så jeg skal bare forstå det korrekt: Ordføreren anerkender ikke den problemstilling, som ordføreren selv foreslår at Folketinget skal vedtage er for dårlig?
Tak for det.
Jeg ville ønske, at det var sådan, at det var Dansk Folkeparti, der bestemte alt i finansloven.
Det er det desværre ikke, sådan som jeg kender det forløb.
Men det er rigtigt, politik er et spørgsmål om at mødes om tingene.
Dengang der blev lavet en S-R-SF-regering, var der to partier, der gik til de forhandlinger med ønsket om en årlig offentlig vækst på 1,4 pct.
Det endte på 0,8 pct. med vedtagelsen af budgetloven.
De to partier var Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti, og man kunne forstå, at kompromisset allerhøjst var, at man bare åd, hvad De Radikale mente, så den altså endte på 0,8 pct.
Men man ønsker altså lavere vækst i Det Radikale Venstre, og derfor er det lidt flot at stå her og anklage os andre, som faktisk løfter budgetterne for de ældre, for at være ved den offentlige sektor.
Det har ikke noget hold i virkeligheden.
Det, som Det Radikale Venstre jo er rigtig glade for, er, at man helt konkret bruger 36 mia. kr. – næsten lige så meget, som vi bruger på ældrepleje i det hele taget – på konsekvenserne af ikkevestlig indvandring.
Synes Det Radikale Venstre, at 36 mia. kr. får alt i forhold til privatfly og alt muligt andet til at blegne, i forhold til hvad vi bruger på det her, og synes Det Radikale Venstre, at det er en god måde at bruge danskernes skattekroner på?
Lotte Rod (RV), 2018-12-14:
Nej, jeg synes, det er for mange penge.
Jeg synes, der er flere, der skal i arbejde og forsørge sig selv og betale skat, og derfor er det jo også Dansk Folkeparti, som ikke bare har det dummeste, men også det dyreste synspunkt i den her sammenhæng, fordi Dansk Folkeparti synes, at folk ikke skal tage en uddannelse, ikke skal tage et arbejde og betale skat, men at man skal blive forsørget hele sit liv, mens man er her i Danmark, inden man kan vende hjem.
Det er det dyreste synspunkt af alle
, så hvis Dansk Folkeparti reelt var optaget af, at vi skulle have flere penge til andre ting, så er det da bare med at komme i gang og sikre en god integration, der gør, at folk kommer i arbejde.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-12-14:
Jamen det er jeg da fuldstændig enig i.
Jeg synes bare, det er ærgerligt, i forhold til at vi står og skal diskutere noget, hvor der konkret står, hvilke tiltag det er, der skal til.
Og så er jeg fuldstændig enig i, at det er en pointe, at man sagtens kunne have prioriteret mange flere penge fra Dansk Folkepartis side, og at det er en pointe, når det er Dansk Folkeparti, der har indkaldt til diskussionen.
Men vi har bare brugt rigtig, rigtig meget tid på at diskutere nogle ting, som er i udkanten af, hvad det egentlig er for en forespørgselsdebat.
Så det var bare det, der var min pointe.
Lotte Rod (RV), 2018-12-14:
Radikale Venstre ønsker dels, at pengene følger med, når der bliver flere børn og ældre, dels at vi tænker velfærd på en ny måde.
Derfor må jeg bare sige til Alternativets ordfører: Der er jo et valg at træffe, der er forskellige retninger at gå for Danmark, og derfor er det for mig ikke et drillespørgsmål, men et helt reelt spørgsmål, i forhold til at jeg faktisk bliver vred over, at jeg har betalt skat – det gør jeg gerne – og vi så har Dansk Folkeparti og regeringen, som vælger at bruge 750 mio. kr. på en øde ø, samtidig med at der så er bygninger, der kommer til at stå tomme.
Man kunne have brugt de penge på de ældre.
Og når vi så har en diskussion om, om vi synes, man gør det godt nok, og vi herinde er enige om, at vi gerne vil gøre mere for de ældre, og når Dansk Folkeparti kommer og siger, at de jo også har prioriteret det på finansloven, så må man bare sige, at hvis man havde truffet et andet valg, hvis Dansk Folkeparti havde valgt at prioritere de ældre, så kunne man have gjort det i et meget større omfang end det, der er sket.
Det er virkeligheden.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-12-14:
Nu blev jeg jo nævnt i ordførerens tale, så derfor syntes jeg lige, jeg måtte tage ordet.
Jeg har udtalt mig om, at jeg ikke selv ville stille drillespørgsmål.
Så det vil jeg bare have understreget.
Grunden til, at jeg sagde det, er, at jeg synes, der er gået rigtig meget valgkamp – sådan oplever jeg det – i den her debat, og jeg synes måske, det er lidt ærgerligt for de ældre, der sidder og kigger på det, at vi skal tale så meget integration.
Jeg er udmærket klar over, at tingene hænger sammen, at pengene kun kan bruges én gang, men vi har talt rigtig meget integration her i dag i stedet for at tale om, at vi faktisk ofte laver nogle gode ting sammen, og i stedet for at prøve at finde hinanden og sige: Hvad er det, der skal til, for at danskerne trygt kan gå deres alderdom i møde?
Og så kan jeg jo slutte af med at spørge: Hvad er det, Radikale vil have vi skal gøre, for at danskerne skal kunne gå deres alderdom trygt i møde?
Lotte Rod (RV), 2018-12-14:
Det er jo ikke mere af det samme.
Vi har jo ændret tilgangen.
Vi kan jo se, at vi ikke havde stillet krav nok, og at vi derfor har vendt integrationsindsatsen på hovedet og sagt, at det er vigtigt, at folk kommer i arbejde med det samme, i stedet for at man som tidligere brugte mange år på at lære dansk og først på et meget sent tidspunkt måske kom til der med et job.
Og vi kan se, at det virker.
De nye tal viser jo, at der er flere, der kommer i arbejde, og derfor synes jeg i virkeligheden også, det er en meget mærkelig timing fra Dansk Folkepartis side, at det er nu, man begynder at sige, at folk ikke skal arbejde.
For det er faktisk nu, vi er ved at lykkes med det, og hvis vi får flere til at arbejde, vil der også blive flere penge, både til flere pædagoger til vores børn, men jo også til mere tid til vores ældre.
Susanne Eilersen (DF), 2018-12-14:
Har udlændinge ikke kunnet tage uddannelse i de sidste 30 år i Danmark?
Har udlændinge ikke kunnet tage job de sidste 30 år i Danmark?
Har udlændinge ikke haft alle muligheder for at kunne vise, at de kunne forsørge sig selv de sidste 30 år i Danmark?
Hvis man vil mere af det samme, får man mere af det samme, og i Dansk Folkeparti ønsker vi ikke, at udlændinge skal blive varigt i Danmark.
Vi ønsker at hjælpe, så længe det er, og så skal de sendes hjem.
Hvordan er det at ordføreren tror, at når man tilbyder mere af det samme, får man lige pludselig noget andet?
Lotte Rod (RV), 2018-12-14:
Ja, det ligger i vores finanslovsudspil.
Vi synes, at man skal prioritere flere penge nu, hvor der bliver flere børn og flere ældre.
Men hvis vi gerne vil bruge færre penge på udlændinge, kræver det jo, at vi gør det, der virker, og det er at sørge for, at folk tager en uddannelse og kommer i job.
For når folk er i job, bliver de jo dels ikke forsørget af det offentlige, dels betaler de skat til vores statskasse.
Derfor gentager jeg bare igen: Dansk Folkeparti har det dyreste synspunkt på det her område, fordi det er Dansk Folkepartis politik, at folk ikke må arbejde og dermed ikke må betale skat, men at man skal forsørges af det offentlige.
Så jeg ville i virkeligheden meget gerne række hånden ud til fru Susanne Eilersen og sige: Ja, lad os da arbejde sammen om at få beløbet ned.
Og det gør vi, ved at folk kommer i arbejde.
Susanne Eilersen (DF), 2018-12-14:
Tak for det.
At ødsle penge væk, at lave dumme forslag og at afsløre folk – det er godt nok lidt af en ordførertale, vi har her, og pengene kan jo som sagt kun bruges én gang.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi i Dansk Folkeparti synes, at der er blevet ødslet utrolig mange penge væk i rigtig, rigtig mange år på integrations- og udlændingeområdet.
Og vi frygter jo, at hvis De Radikale får lov til at have indflydelse på en regering igen, som de havde for 4 år siden, så ødsler vi pengene endnu mere væk.
Så er det ikke 36 mia. kr., vi skal bruge om året på flygtninge og immigration, men så er det langt flere penge, og hvor skal de penge komme fra?
De kan jo kun tages fra alle de andre velfærdsområder, fra ældreområdet, fra børneområdet, som ordføreren jo også selv brænder så meget for.
Lotte Rod (RV), 2018-12-14:
Vi ønsker at prioritere, at pengene følger med den demografiske udvikling.
For det, som vi grundlæggende tror på, er, at det ikke er et spørgsmål om at komme ud fra finanslovsforhandlingerne og stå foran glasdøren og nødvendigvis kunne præsentere noget, der er nyt, hvis man så samtidig har skåret ned i kernen, og jeg oplever, at der lige nu er et pres på det, som er kernevelfærden.
Derfor synes jeg, der er en opgave i at få flyttet fokus tilbage på det, som er den reelle velfærd, og som bare kræver det kedelige, nemlig at der er mere tid i kommunerne.
Det var den ene del.
Den anden del handler om, at vi ønsker at se velfærd på en ny måde, hvor det mindre er gjort op i minutter og mere tager udgangspunkt i den enkeltes egne ønsker.
Karin Nødgaard (DF), 2018-12-14:
Det var så noget af et svar på den ene del af det, jeg spurgte ind til før.
Men jeg mangler helt klart at få en tilkendegivelse fra Radikale Venstres side, i forhold til hvad det er, Radikale Venstre egentlig har gjort.
Jeg ved, at ordføreren brænder meget for børneområdet, og jeg synes jo, det er fint, at ordføreren nævner nogle ting i forhold til det, og der er en hel masse omkring udlændingeområdet.
Respekt for, at man har de holdninger, man har – dem antyder jeg overhovedet ikke at der er noget problematisk i at man som Radikale kommer og fremfører – men jeg har som ordfører for Dansk Folkeparti altså også et behov for at få at vide, hvad det er, man fra Radikale Venstres side har gjort for at højne standarderne, højne hele ældreområdet.
Det vil jeg gerne have et klart svar på.
Lotte Rod (RV), 2018-12-14:
Jeg vil gerne anerkende, at Dansk Folkeparti laver ting i finansloven for de ældre.
Det sagde jeg også i min tale.
Det, der er problemet, er, at man samtidig med, at man laver nogle initiativer, jo skærer væk i det, som er det fuldstændig grundlæggende.
Når man ikke fører en økonomisk politik, der betyder, at økonomien følger med, når der bliver flere børn og flere ældre, så er virkeligheden ude i kommunerne jo, at de starter hver evig eneste budgetlægning med at skære ned.
Det er derfor, at vi, hvis man kigger i Radikale Venstres finanslovsudspil, lægger op til, at vi skal finansiere, at der bliver flere børn og ældre.
For vi lever i en tid, hvor vi har pengene til det, og så synes jeg, det er mærkeligt, at Dansk Folkeparti ikke prioriterer at gøre det.
Karin Nødgaard (DF), 2018-12-14:
Jeg noterer, at ordføreren i sin indledende tale siger, at man ønsker at afsløre Dansk Folkeparti.
Det udtryk forstår jeg ikke helt rigtigt, og jeg synes ikke, der kom så meget afsløring som sådan.
Og hvis der er nogen, der kunne afsløre noget om, hvad vi står for, så er det jo egentlig netop det, vi gør i dag, ved at vi siger, at det faktisk er os, der sætter ældreområdet på dagsordenen, og vi skal lige huske, at det er det, der er på dagsordenen i dag.
Jeg beklager også, at ordføreren begyndte at tale om, at vi har de dummeste synspunkter.
Sådan tror jeg ikke vi normalt plejer at tale om Det Radikale Venstre, når de kommer med deres ytringer i forhold til politiske holdninger.
Men når jeg sidder og kigger finanslovsforslaget for 2019 igennem, synes jeg faktisk, at DF har fået adskillige ting med i den aftale, der er kommet.
Der er fokus på ensomhed, sorg, selvmord, underernæring, noget omkring sosu-assistenter, noget om arbejdsmiljøet, noget om en udadreagerende adfærd over for ansatte i ældreplejen, og så har vi selvfølgelig også sat fokus på det omkring handicapområdet, hvor der er ledsagelse til blinde over 67 år.
Så jeg synes godt nok, vi har gjort rigtig meget igennem alle årene, og det her var bare finansloven for 2019.
Det vil jeg egentlig gerne høre om ordføreren ikke kan anerkende og i samme ombæring også komme med en redegørelse for, hvad det er, Radikale i de omgange, man har siddet i regering, har gjort for at forbedre ældreområdet.
Lotte Rod (RV), 2018-12-14:
Det går faktisk godt.
Der er flere, der kommer i arbejde, og dem, der er ved at ødelægge det, er Dansk Folkeparti, som nu siger, at folk slet ikke skal i arbejde.
Dansk Folkeparti insisterer på, at folk skal forsørges af det offentlige, og det er menneskeligt en katastrofe, at man ikke giver dem lov til at lave noget, men det er altså også den dyreste løsning for samfundet.
Og så er vi bare tilbage ved finansloven: Hvorfor har Dansk Folkeparti igen valgt at bruge vores penge på en øde ø i stedet for at prioritere pengene til de ældre, som kunne have gavn af dem?
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Man kan godt leve i sådan en eller anden verden, hvor man bare siger, at folk bare skal arbejde, og så kan vi godt benægte det faktum, at i de sidste 30 år har det bare vist sig, at det ikke kommer til at ske.
Uanset hvad man gør, så sker det ikke.
Integrationsplan efter integrationsplan har vist, at det ikke kommer til at ske.
Så jeg bliver bare nødt til at sige, når det siges, at det her er en dyr plan, at den plan, som Det Radikale Venstre har bragt til torvs, sikrer, at vi lige nu bruger 36 mia. kr. hvert evig eneste år – milliarder, vi kunne have brugt på en mere værdig ældrepleje.
Synes Det Radikale Venstre, at det går rigtig godt med prioriteringen på det her område?
Pernille Schnoor (ALT), 2018-12-14:
Jeg svarede sådan set på spørgsmålet, og svaret var, at vi ikke kender til, om der er en ensartet behandling af de mennesker, der bliver udskrevet, f.eks. fra et sygehus, og min dokumentation for det var, at VIVE, som forsker i det her, sagde, at det har vi ikke dokumentation for.
For vi ved faktisk ikke, hvordan man behandler mennesker, når de kommer hjem fra sygehuset.
Det kan være på 98 forskellige måder.
Så det synes jeg da virkelig vi skal starte med at finde ud af, før vi begynder at angribe nogle kommuner for ikke at gøre det ordentligt.
Susanne Eilersen (DF), 2018-12-14:
Jeg synes ikke rigtig, jeg hørte et svar på mit spørgsmål.
For det er jo sådan, at vi ser, at der er stor forskel på serviceniveauet rundtomkring i kommunerne, som ordføreren også er med til at rejse en bekymring om i den her vedtagelsestekst.
Men jeg hørte ikke rigtig, hvad det er, ordføreren vil gøre ved den her forskel i kommunerne.
Altså, kommunerne får jo penge, som de så kan prioritere til ældre.
Nogle vælger så at prioritere flere penge til andre ting, f.eks. stadioner eller flere penge på integration, end man gør til ældre.
Det er jo op til kommunerne, fordi kommunerne påberåber sig retten til at have kommunalt selvstyre.
Vil ordføreren lave sanktioner, hvis kommunerne ikke lever op til en eller anden ensartet kvalitetsstandard?
Pernille Schnoor (ALT), 2018-12-14:
Jeg hørte i går, tror jeg det var, en forsker fra VIVE, der fortalte om, hvad det egentlig er der sker, når vi taler om alt det her med nærhed, og at vi lægger mere og mere ud til kommunerne.
Vi går jo i Alternativet ind for kommunalt selvstyre, men det, der er problemet, hvis man lægger mere og mere ud til kommunerne, er, at der faktisk ikke bliver undersøgt, hvad det er, der bliver gjort i kommunerne.
Og det var en fra VIVE, der sagde det.
Hun sagde, at der faktisk ikke ligger noget forskning på, hvad det så er, man gør, når nogen f.eks. bliver udskrevet fra et sygehus.
Hvad er det for et serviceniveau?
Hvad er det for en behandling, man får?
Der er mange sygeplejersker og sosu-assistenter, men der er f.eks. ikke læger, og det er jo en af de problemstillinger, man er nødt til at gribe fat i, hvis man gerne vil have mere ud til kommunerne, nemlig at man så også må sikre sig, at man ved, hvad det er, der bliver gjort i de 98 kommuner.
Og det mener jeg at vi skal sikre os.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Jeg er da sådan lidt ærgerlig over, at Liberal Alliances ordfører mener, at det er for meget at bede om, for det er et citat af ældreministeren.
Det var ældreministerens ambition med sit virke som ældreminister, at danskerne med tryghed kan gå deres alderdom i møde.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-12-14:
Med den her forespørgsel synes jeg måske, at forespørgerne stiller lidt for store krav til regeringen.
Jeg er jo enig i, at regeringen skal sikre, at der er en tryg og værdig ældreomsorg, men at sikre, at danskerne trygt kan gå deres alderdom i møde, virker som en lidt svær opgave at løse især her inden årsskiftet.
Det er svært, fordi alderdommen har det med at føre diverse uundgåelige fysiske og mentale udfordringer med sig.
Eksempelvis sker der en helt naturlig ældning af kroppen, som er umulig at undgå, og så har jeg slet ikke nævnt livsstilssygdomme og aldersbetingede sygdomme.
De senere år har forekomsten af livsstilssygdomme været stigende, men det skyldes bl.a. et positivt fænomen, nemlig at vi lever længere.
Med alderen følger der nu engang sygdomme og diverse lidelser, hvorfor det bogstavelig talt er umuligt at sikre alle danskere en tryg alderdom.
Når alt kommer til alt, har alderdommen også en ende, og den skal så gerne være så værdig så muligt.
Men det, vi kan gøre, og det, Liberal Alliance mener at vi bl.a. bør gøre i forhold til alderdommens udfordringer, er at sikre, at vores nuværende og kommende ældre får en hjælp, som afspejler deres forskellige behov.
Vi skal sikre, at der er en tryg og værdig ældreomsorg.
Vi skal sikre, at de ældre har en stor valgfrihed, når det kommer til serviceydelser, der kan opfylde den enkeltes behov.
Jeg synes faktisk, at vores regering bl.a. sammen med Dansk Folkeparti har leveret på ovenstående og givet ældreområdet et tiltrængt løft, bl.a. med en handlingsplan for det gode ældreliv, hvor der er afsat 167,6 mio. kr. til bl.a. en god overgang til ældrelivet og en målrettet indsats for de svageste ældre samt en lang række sammenhængende indsatser for 36 mio. kr. imod mistrivsel og ensomhed hos vores ældre medborgere.
De ældre har også fået en større valgfrihed under denne regering, bl.a. med plejehjemsoversigten og klippekortet til plejehjemsbeboere, som i den grad forbedrer ældres valgfrihed.
Klippekortet kan give vores ældre mulighed for at disponere over klip, som kan gå til ekstra hjælp og støtte om ugen eller til aktiviteter, som ligger ud over den eksisterende plejeindsats.
I Liberal Alliance er vi derfor af den overbevisning, at ældreområdet de seneste år har fået et markant, men også tiltrængt løft, bl.a. med føromtalte initiativer samt mange andre, som jeg overhovedet ikke kan nå at berøre her i min tale.
Liberal Alliance støtter derfor det forslag til vedtagelse, som blev læst op af hr. Jeppe Jakobsen.
Jane Heitmann (V), 2018-12-14:
Det var jo lige præcis det, jeg sagde i min ordførertale, nemlig at vi har et fælles ansvar for at sikre en værdig ældrepleje.
Vi politikere på Christiansborg har et ansvar for at sikre en god økonomisk ramme, og kommunerne har da et enormt stort ansvar for at fylde den ramme ud og prioritere ældreområdet.