runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-01-19:
Jeg ved godt, at jeg måske bruger det meste af min tid på at kritisere regeringsgrundlaget, men jeg må indrømme, at noget af det, som jeg faktisk er meget positiv over for, er hele den frisættelsesdagsorden, der er i regeringsgrundlaget.
Det er jo fuldstændig Alternativets politik at ville lukke jobcentrene, som vi kender dem i dag, og i langt højere grad lave en beskæftigelsesindsats, som er bygget på tillid, som er bygget på rent faktisk at give den vejledning, som borgeren har brug for, og den værdighed, der er ved i langt højere grad at have bestemmelse over sit eget liv.
Det peger lige ned i Alternativets politik.
I min tid som kulturborgmester i Københavns Kommune stod jeg i spidsen for en mad- og måltidsstrategi for hele Københavns Kommune, og der var det sådan, at vi satte nogle reduktionsmål for CO 2- udledninger, men selvfølgelig også sådan, at både krav til smag og ernæring og andre krav skulle være opfyldt i de offentlige måltider, især for de mennesker, som er afhængige af offentlige måltider 24 timer i døgnet.
De fleste af os spiser jo et til to måltider i offentligt regi, men de mennesker, som kun bliver bespist ved offentlige måltider, skal selvfølgelig have nogle andre muligheder, især hvis der er særlige forhold.
Nu talte ordføreren om at være småtspisende, og det kan være alt muligt andet.
Det, forslaget egentlig går ud på, er, at man i udgangspunktet laver plantebaseret mad, og så kan man tilkøbe det animalske, der nu kan være behov for, eller vælge det til.
Der er ingen, der ønsker at tvinge nogen til noget.
Ja, klart, og samtidig er vi jo også nødt til at forstå, at den form for økonomisk vækst og rigdom, vi har i verden i dag, er meget stor og på meget få hænder
Derfor er det også et spørgsmål om at omfordele ressourcerne i vores samfund og i det globale samfund.
Der er lige kommet en ny rapport, som jeg er sikker på at ordføreren også har set, om, hvordan to tredjedele af al den formue, der bliver skabt nu, ryger til den ene procent af jordens befolkning, hvilket jo – i mangel af bedre ord – er dybt uretfærdigt og heller ikke særlig bæredygtigt.
Så det handler jo ikke kun om, at der kommer en vækst, det handler også om, at vi fordeler ressourcerne mere fair.
Martin Lidegaard (RV), 2023-01-19:
Jeg er helt med på, at vi skal kigge på vores adfærd og ikke mindst på vores forbrug.
Men i forhold til det der med, om man går ind for vækst eller ej, er problemet bare, at den jo kommer.
Og derfor er det for mig afgørende, at vi får skubbet de mange, mange private investeringer, der bliver lavet, i den rigtige retning og ikke er blege for at bruge den kæmpe innovationskraft, der er i den private sektor, til at lave de nye produkter, lave den nye udvikling, som kommer, og som skal komme for at hjælpe de fattige mennesker i verden.
Der tror jeg bare, man bliver nødt til at erkende, at det betyder, at industrien og erhvervslivet bliver nødt til at kunne udvikle sig.
Mai Mercado (KF), 2023-01-19:
Tak, og tak for talen.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål i forhold til de lange ventetider, der er ved domstolene.
I dag venter man
dobbelt så lang tid på at få sin sag for retten sammenlignet med bare for få år siden, og det vil sige, at den gennemsnitlige ventetid i dag er 4 måneder.
I Konservative synes vi, at det er betænkeligt retssikkerhedsmæssigt, når man skal vente meget lang tid på at få sin sag for retten, fordi man jo ikke er dømt endnu.
Så jeg vil gerne høre, hvordan Alternativet stiller sig i forhold til de lange sagsbehandlingstider, der er ved domstolene i dag.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-01-19:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil sige, at jeg er fuldstændig enig i, at det ikke er godt nok, og det er et problem for retssikkerheden, at der er de her ventelister.
Mai Mercado (KF), 2023-01-19:
Tak – det nåede jeg lige på et splitsekund – og tak for svaret.
Det, der er vigtigt også at holde sig for øje, er, at man jo ikke kan begynde hverken uddannelse eller resocialiseringsforløb, før der ligger en endelig dom, og i forhold til både uddannelse og arbejde ved man jo, at det er godt at få fat i folk tidligt.
Så hvad tænker Alternativet, i forhold til at man kommer til at vente så lang tid, inden der kommer en dom?
Det er der jo en grund til, for man skal vente på, at sagen kommer for retten, så tænker Alternativet også, at vi både skal kigge på at få løst de lange sagsbehandlingstider og sikre, at man også kommer i resocialisering og uddannelsestilbud, når man sidder og afsoner?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-01-19:
Det er vi enige i.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-19:
Tak for den flotte tale, og tillykke med det store valgresultat.
Vi ser fra Enhedslistens side frem til et godt samarbejde fremadrettet, og jeg kan jo også godt høre på spørgsmålene her i dag, at der er visse ting, der ikke kommer som en selvfølge.
Jeg synes, at der i regeringsgrundlaget er alt for meget træden vande, en bekræftelse af nogle ting, som allerede er aftalt, og jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at vi ikke kom frem til at få en rød-grøn regering.
For jeg kunne jo se konturerne af, at vi var enige om, at 70-procentsmålet skulle hæves til et 80-procentsmål, og at vi skulle hurtigere frem til at være et CO 2 -neutralt samfund – 2040 kunne jeg jo se at der var flere partier der nævnte.
Ja, vi har jo nået mange aftaler på energiområdet, men jeg ser et stort problem i, at der er en manko i forhold til at løse det og komme frem til at nå 2025-målet.
Og i den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at høre, om Alternativet har nogle idéer til, hvordan vi får speedet noget op, som CO 2 -mæssigt kan skabe resultater meget hurtigt, så vi sammen kan nå frem til at nå i mål med 2025-målet.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-01-19:
Mange tak til hr. Søren Egge Rasmussen for de fine ord, og jeg vil også gerne kvittere for det gode samarbejde, der er mellem Enhedslisten og Alternativet.
Ja, vi mener helt klart, at der er, jeg vil ikke kalde dem lavthængende frugter, men noget, som vi kunne gøre i morgen, som ville kunne reducere vores klimagasudledning, og det er jo især i landbruget.
Den animalske produktion står jo for 90 pct. af landbrugets CO 2 - og klimagasudledninger, så det er klart, at hvis man går i gang med en reduktion af den animalske produktion, så vil man meget hurtigt vedvarende få mindre klimagasudledning.
På samme måde er det også på transportområdet: Stop for salget af fossilt drevne biler, omlæg den kollektive trafik, elektrificer det, stop de store anlægsprojekter, især fra infrastrukturaftalen, og invester i stedet i den kollektive trafik.
For at komme tilbage til det med at gå fra den fossile tidsalder til den bæredygtige – for man kan jo som bekendt kun bruge pengene én gang –
vil jeg sige: Stop den fossile infrastruktur, og lad os investere i den bæredygtige.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-19:
Jeg synes, det er godt, at ordføreren lægger vægt på at tale imod vækst, og jeg tror, der er mange forståelser, der mangler.
Jeg synes jo, det er rigtig godt, at der er afgrøder, der vokser ude på markederne, men tager man hovedparten af de afgrøder og fodrer svin med dem, så er der en masse, der går tabt.
Så det er jo det der tab, der kan være i forskellige måder at leve på, ligesom man har en god løn, og man så flyver meget efterfølgende.
Det er heller ikke godt.
Nu har Alternativet en landbrugsvision.
Er den landbrugsvision også økologisk?
For nogle gange glemmer vi jo også at italesætte de rigtige ord.
For der har vi jo et regelsæt, vi kan bruge og udbrede og gøre det til normen.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-01-19:
Tak for det spørgsmål, og jeg er meget enig i det, som ordføreren er inde på, altså at man efterlyser en mere nuanceret debat omkring økonomisk vækst.
For det er klart, at økonomisk vækst i sig selv ikke er dårligt, hvis det er inden for klodens bæreevne, og hvis det er på bæredygtige præmisser.
Og når man f.eks. ser på økologien inden for landbruget, som er et af de områder, der har været i reel vækst inden for landbruget, så kunne man jo lære meget af det og investere langt mere i økologi i forhold til at få en langt mere bæredygtig vækst.
Martin Lidegaard (RV), 2023-01-19:
Tak til ordføreren for en flot tale, og tillykke med debuten.
Vi deler jo fuldstændig bekymringen for klimaet og utålmodigheden i forhold til handling.
Der er ét større principielt spørgsmål, som jeg til gengæld godt kunne tænke mig at vende med ordføreren i forhold til det der med vækst.
Jeg er helt med på, at man også godt kan diskutere, om vi bliver lykkeligere af at få carport nummer tre og bil nummer tre osv., ligesom der ingen tvivl er om, at den vækst, der kommer, skal være bæredygtig på en helt anden måde end den vækst, der har været.
OECD's fremskrivning er en fordobling af det globale bnp over de næste 20 år, og det er ikke os, men fattige mennesker, der har en helt berettiget forventning om at få et bedre liv.
Så er den største opgave, hvis vi nu skal prioritere den korte tid, vi har, og de penge, vi har til rådighed, ikke at få skabt en teknologiudvikling og en skala i private investeringer, der gør, at den vækst, der kommer derude, bliver bæredygtig?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-01-19:
Tak for spørgsmålet og for de fine ord.
I Alternativet mener vi helt klart, at teknologi er en del af den grønne omstilling, og det skal der investeres i.
Men der er også rigtig meget af den levestandard og livsstil, vi har i dag, vi sagtens kunne reducere vores klimagasudledninger fra.
Vi ønsker jo ikke, at resten af verden, når vi taler om den her massive vækst, kommer op på det forbrug, vi har lige nu, hvor en gennemsnitsdansker udleder 17 t CO 2 om året.
Tværtimod skal vi reducere, så vi kommer ned på de der 3-4 t, hvilket jo i sig selv bliver en kæmpe udfordring.
Så hvis vi kun tror, vi kan vækste os ud af det og investere i teknologien, er det for naivt, og vi har ikke tid til det.
Vi er også nødt til at omstille vores livsstil.
Sara Emil Baaring (S), 2023-01-19:
Tak for det, og tak for rosen.
Det var rart at høre.
En del af regeringens forslag om en reform af beskæftigelsesindsatsen omhandler især sygedagpengeområdet.
Vil Alternativet være med til at sikre, at vi får sat en stopper for, at eksempelvis meget syge cancerpatienter bliver sendt i arbejdsprøvning?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-01-19:
Heldigvis er der flere og flere mennesker, især blandt de unge, der lever mere vegetarisk og spiser mere klimavenligt, og det gør de, fordi de er optaget af at have et stabilt klima i fremtiden.
Så jeg er også sikker på, at plejehjemsbeboerne i fremtiden vil se anderledes ud, end de gør i dag, og også vil have andre madvaner.
Men lad mig med det samme sige, at det her jo også i høj grad er rettet mod børnene og skolerne og mod det at være med til at uddanne næste generationer til at spise mere klimavenligt og sundhedsfremmende.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-01-19:
Tak for det, og tillykke til ordføreren med debuten.
Ordføreren er så garvet i politik i forhold til resten af os, at vi glemmer det lidt – det huskede jeg først, da ordføreren nævnte, at det var første gang.
Ordføreren nævner, ligesom vi har hørt fra den yderste højrefløj og nu også fra regeringen, som går på tværs hen over midten, at jobcentrene, som vi kender dem, skal lukke.
Det kan være, at jeg er inspireret af min formand til at snakke om polarisering, men jeg vil gerne appellere til, at vi forsøger at huske, at der ikke er nogen her i lokalet, som ønsker at sende cancerpatienter ud i en arbejdsprøvning.
Og jeg vil ønske, at vi helt fra højrefløjen til venstrefløjen begynder at sige, at vi vil ændre beskæftigelsesindsatsen og ikke bare lukke jobcentrene, og der håber jeg, at jeg nu kan henvende mig til venstrefløjen helt derude og sige: Kan vi blive enige om det?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-01-19:
Mange tak for både kommentaren og spørgsmålet.
Jeg er fuldstændig enig, og det, som jeg også prøver at sige her fra talerstolen fra Alternativets side, er, at det er systemerne, der er noget i vejen med.
Der sidder masser af voldsomt kompetente sagsbehandlere derude, der hver dag gør deres job efter allerbedste formåen i forhold til de systemer, vi politisk har besluttet, og derfor skal vi også politisk lave nogle nye systemer, der i langt højere grad fungerer, så mennesker bliver behandlet med mere tillid og mere værdighed, fordi systemerne tillader det.
Derfor ser jeg også frem til hele regeringens frisættelse af velfærdsindsatsen, for det giver også mulighed for at give magten tilbage til fagligheden; at vi stoler på, at de mennesker, der sidder ude i jobcentrene, som så kommer til at være noget andet end jobcentre, og de lærere, der er i folkeskolerne, og de pædagoger, der er i børnehaverne, får tillid herindefra, i forhold til at vi selvfølgelig mener, at de kan gøre deres job, nemlig det, som de er uddannet til, frem for alt den detailstyring, der er sket herindefra.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-01-19:
Lige præcis, og det er det samme, jeg hører, uanset hvilken partifarve den politiker, der tager ordet, har.
Det, der bekymrer mig, når regeringen kommer med forslaget om at nedlægge jobcentrene, og også når andre partier er enige, er, at hvis man kigger tilbage på sidste gang, man ville reformere området, var det præcis de samme toner: Nu skulle der mere fleksibilitet til.
Og jeg sad derude i mange år, og jeg implementerede lovgivningen.
Det er altså så svært for os herinde, og derfor er det en appel, ikke kun til ordføreren og ordførerens parti, men til alle partier: Lad os prøve at gøre et bedre forsøg end sidst.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-01-19:
Den tidligere fødevareminister, Dan Jørgensen, stod på et tidspunkt bag en afstemning, der viste, at vores nationalret var stegt flæsk.
Det tolker jeg, som at vi i Danmark er et kødspisende folk.
Viser det ikke bare, at Alternativets drømme om, at fremtidens plejehjemsbeboere er tangspisende, blot er en drøm?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-01-19:
Jeg deler fuldt ud ordførerens bekymring, og det er også derfor, at vi ikke bare klapper i vores små hænder, når vi ser det.
For vi er jo også bange for, om det her er privatisering eller besparelser, eller om det bare er nye institutioner, der skal sidde med de samme regler.
Så jeg deler bekymringen, og jeg deler også ambitionen om, at vi den her gang gør det ordentligt, både for medarbejderne og for borgerne.
Anders Kronborg (S), 2023-01-19:
Tusind tak, og tak til ordføreren.
Jeg tegnede mig ind under debatten, for jeg synes faktisk, der var ved at opstå en meget principiel debat og også en debat, hvor jeg sådan personligt synes, jeg blev ramt både på egne og mine kollegaers vegne.
Det var forbindelse med hr. Mikkel Bjørn fra Nye Borgerliges spørgsmål, i forhold til at Alternativet ønsker en anonymisering i indfødsretssager.
Det er jo utrolig fornemt at få et dansk pas.
Jeg vil bare spørge ordføreren om noget her.
Jeg kan forstå, at det nærmest er for at beskytte de her borgere mod racisme osv., at man ønsker den her anonymitet.
Jeg anser altså mine kollegaer her i Tinget for at være både hårdtarbejdende og retskafne mennesker.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-01-19:
Jeg forholder mig faktisk til rigtig meget af den forskning, der ligger på området, der viser, at ikkeanonymiserede ansøgninger faktisk bliver behandlet ud fra de forskellige bias, vi har, og det er ikke nødvendigvis, fordi man gør det bevidst.
Men det er bare sådan, at mennesker tit bliver uretfærdigt behandlet på baggrund af deres etnicitet.
Vi ved det i forhold til at søge job i Danmark.
Og når man søger uddannelse, praktikplads og alt muligt andet, bliver man tit udsat for diskrimination.
Så det, som spørgeren kalder et meget stort indgreb, vil jeg nærmere egentlig bare sige er et redskab til, at vi herinde endnu bedre kan træffe beslutninger, som er fuldstændig baseret på ansøgninger og ikke på eventuelle bias eller meninger om forskellige etniciteter.
Jeg må jo også bare sige, at spørgeren fra Nye Borgerlige selv har været ude at sige, at han ville diskriminere i forhold til etnicitet.
Anders Kronborg (S), 2023-01-19:
Nu er det jo sådan, at vi, når vi får det privilegium at være folketingspolitikere i Danmark, så skal skrive under på at overholde grundloven, inden vi går ind i dette lokale.
Så mener ordføreren som punkt 1 virkelig, at det, ordføreren foreslår, overholder grundloven?
Vil det sige, at Indfødsretsudvalget f.eks. i dispensationssager ikke længere ifølge ordføreren må se fødested og oprindelsesland eller må komme ned i bilagene, hvor der også er personfølsomme oplysninger?
Vi sidder jo rent faktisk og er nede i ret mange ting, som også er meget, meget omfattende.
Så det er bare mit ganske simple spørgsmål til ordføreren.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-01-19:
Jeg mener klart, at det overholder grundloven, og jeg mener, at det er et redskab til at behandle ansøgningerne mere objektivt og fair.
Per Larsen (KF), 2023-01-19:
Tak for det, og tak til fru Franciska Rosenkilde for talen og tillykke med debuten.
Det gik jo rigtig fint, og det var også som forventet, for jeg kender jo ordføreren som både engageret og velforberedt.
Så tak for det.
Jeg ved jo, at man i Alternativet har meget kig på den animalske landbrugsproduktion, og jeg får jo i den forbindelse lyst til at spørge ordføreren, om man ikke forestiller sig, at alt det grisekød og kyllingekød og de mælkeprodukter, vi hvert år f.eks. eksporterer til Kina, bare vil blive købt af kineserne i nogle andre lande end Danmark, hvis det er sådan, at vi udfaser vores landbrugsproduktion.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-01-19:
Der er ikke nogen i Alternativet, der nogen sinde har sagt, at alle skal leve hundrede procent plantebaseret fra nu af, men vi skal spise mindre kød.
I Danmark spiser vi rigtig, rigtig meget kød, og det er en kæmpe klimabelastning, men det er også et stort folkesundhedsproblem.
Danske børn får ikke nok frugt og grønt i forhold til de officielle kostråd; til gengæld får de alt for meget kød.
Det er klart, at ældre mennesker, der bor på plejehjem, selvfølgelig skal have valgmuligheden til også at kunne spise kød, men derfor kan man jo godt inspirere dem og give dem nogle muligheder for faktisk at leve grønnere.
Camilla Fabricius (S), 2023-01-19:
Tak for det.
Det kan være svært for formanden at huske alle efternavnene.
Tak for en rigtig interessant ordførertale.
Noget af det, som jeg har hæftet mig ved, var også den debat, som ordføreren havde med ordføreren for Moderaterne, om ensomhed, hvor der var en diskussion om det her med, hvorvidt ensomhed er gennemgående for, hvad det er for en trivsel, man har, og hvor alvorligt det egentlig er for den sundhed, og der var en diskussion om, om det er KRAM-faktorerne, eller om det er ensomhed.
Jeg blev lidt nysgerrig på, hvor det er, ordføreren i virkeligheden ser de helt store trivsels- og sundhedsudfordringer, vi har.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-01-19:
De er jo komplekse, som ordføreren også selv er inde på her.
Der er nogle, der rent faktisk forholder sig til livsstil, som vi har været lidt inde på, i forhold til sundhedsfremme og forebyggende sundhed, men så er der også hele trivselsområdet, som vi i Alternativet er meget optaget af.
Vi har generationer af børn og unge, der mistrives i uset grad, hvor ensomhed jo spiller ind.
Men det er også, fordi man igennem en årrække har lavet et institutionsliv og et uddannelsesliv, hvor man har sparet på dels normeringer og voksenkontakt, dels på forebyggelse på alle mulige måder.
Det drejer sig om skolepsykologer, trivsel i forhold til at have tid til det enkelte barn, fleksibilitet i uddannelsen og vejledning, i forhold til hvis man føler sig fortabt i både barndommen og ungdommen.
Og hver gang vi sparer på forebyggelsen, kan vi en til en se sygdom, og derfor er det vigtigt for os, at vi i langt højere grad investerer i forebyggelse frem for kun at tænke psykiatriplan.
Camilla Fabricius (S), 2023-01-19:
Når man kigger på 10-årsplanen for psykiatrien, rækker den jo i ambitionen ud over kun behandlingspsykiatrien.
Med det her regeringsgrundlag har det været helt åbenlyst tydeligt, at man har ønsket at ville gøre op med ensomhed, gøre op med mistrivsel, sikre frisættelse af medarbejdere og bringe værdighed tilbage.
Og når ordføreren er så præcis i alle de ambitioner, som Alternativet har, tænker jeg jo, at her kan det ene bidrag efter det andet virkelig komme ind, så vi kan gå i gang med at samarbejde.
Der er i virkeligheden ikke noget af det, jeg hører ordføreren sige, som vi ikke kan samarbejde om.
Derfor vil jeg gerne høre igen: Bliver det her en lang række, hvor Alternativet og regeringen i den grad kan flytte unge menneskers sundhed og trivsel?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-01-19:
Det håber jeg.
Det er i hvert fald vores intention.
Det er vigtigt for Alternativet, når vi taler trivsel, at vi ser det helt fra minimumsnormeringer og op igennem et uddannelsessystem, at vi forstår, at tingene hænger sammen, og at vi bliver bedre til at se krisernes sammenhæng frem for isoleret at kigge ét sted.
Og det er vigtigt for os, at vi både har en ambitiøs psykiatriplan, men også, at vi tager hele mistrivselsdagsordenen som noget, vi er nødt til at gribe, før det bliver tung psykiatri.
Frederik Vad (S), 2023-01-19:
Tak for det.
Og tillykke til ordføreren med debuten.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvad Alternativet synes er det allerstørste problem i uddannelsessystemet i dag, det absolut største problem.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-01-19:
Det er et godt spørgsmål, men måske lidt svært at svare sådan helt entydigt på.
Egentlig er det jo produktet af fremdriftsreformer og konkurrencesamfund, der har gjort, at man har indskrænket fleksibiliteten i uddannelsessystemet, så man mere og mere kun kan lykkes, hvis man er én slags ung.
Vi er jo forskellige mennesker, og vi uddanner os forskelligt, også på forskellige steder i livet, og vi har brug for et uddannelsessystem, der er langt mere fleksibelt.
I så rigt et land som Danmark bør man ikke reducere og skære i uddannelser, men bør investere i dem.
Monika Rubin (M), 2023-01-19:
Mange tak.
Det må gerne gøre ondt, hvis man skal gøre noget godt for klimaet.
Det tænker jeg måske godt kunne være noget, Alternativet kunne have fundet på at sige på et eller andet tidspunkt.
Det kan godt være, at jeg har misforstået det, men det er den udlægning, jeg nogle gange oplever, når jeg hører Alternativet tale.
Derfor vil jeg gerne spørge ind til det her med at sætte store bededag til folkeafstemning.
Hvis nu man skal begynde at sætte alt muligt, som borgerne er utilfredse med, til folkeafstemning, hvor stopper det så?
Så jeg vil gerne høre fru Franciska Rosenkilde: Hvor går grænsen?
Og for resten vil jeg sige tillykke med debuten; det nåede jeg ikke at sige.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-01-19:
Tak for det.
Jeg mener bestemt ikke, det skal gøre ondt, hvis man gerne vil redde klimaet, tværtimod.
Jeg har aldrig forstået den her tankegang om, at man er frelst eller ønsker, at det skal gøre ondt, eller at vi alle sammen skal gå rundt i sivsko, før man går rigtig op i klimaet.
Altså, det bedste, vi kan gøre, er vel at redde vores klima frem for det modsatte.
Så jeg er ikke enig i den antagelse, men lad nu det ligge.
Det at udskrive folkeafstemninger er jo ikke noget, der sker, og det er heller ikke noget, der kommer til at ske.
Det er ikke en ny glidebane.
Det her handler jo simpelt hen om, at det er så stor en indgriben i danskernes hverdag, i deres arbejdsliv og i de tillæg, i den fritid og alt muligt andet, som de har tilkæmpet sig, og som man nu bare vil afskaffe, selv om man sagtens kunne finansiere det på en anden måde.
Det synes vi kan ende med at betyde, at vi er nødt til spørge danskerne, om de er med på den.
Monika Rubin (M), 2023-01-19:
Mange tak.
Jamen så tror jeg, at jeg vil prøve at gentage mit spørgsmål.
Fru Franciska Rosenkilde siger, at det er så stort, at det er en indgriben i hverdagen.
Kunne fru Franciska Rosenkilde forestille sig, at man også kunne komme til at tage nogle beslutninger i forhold til klimaet, som befolkningen umiddelbart ikke ville gå ind for, men som man vurderer politisk er en rigtig god idé at gøre?
Så igen vil jeg spørge: Hvor går grænsen for, hvornår man sætter noget til folkeafstemning, som er politiske prioriteringer?