Merete Riisager (LA), 2018-04-17:
Jeg er stort set altid glad for at gå på arbejde.
Der er gode dage, og der er dage, hvor modvinden er lidt ekstra strid, men når jeg er med til at rykke noget og skabe bedre vilkår for flere danskere, er jeg tilfreds.
Den 13. oktober sidste år var en særlig god dag på kontoret, for efter uger, ja, måneder med forhandlinger i både medvind og modvind kunne jeg sammen med en bred kreds af Folketingets partier gå ud ad døren ved Frederiksholms Kanal med en rigtig god nyhed.
Der er brug for den reform.
En gruppe af unge er blevet ramt af et betonloft af uoverskuelige tilbud og indsatser.
Det har vi pligt til at lave om på, og det gør vi nu efter et grundigt forarbejde.
Regeringen kom med sit udspil til en reform den 10. maj sidste år, og den 13. oktober lavede vi så efter en lang række forhandlingsmøder den politiske aftale.
Jeg vil gerne takke alle partier i Folketinget, for det er stærkt, at vi alle står bag aftalen om en så vigtig og betydningsfuld aftale om en reform.
Hvorfor er den nu så vigtig?
Det er den, fordi den sætter en stor, tyk streg under, at alle unge har ressourcer, og vi tror på alle unge, alle unge skal have en chance, og uddannelse og job er nogle af de vigtigste faktorer for, om man får et godt liv, hvor man kan forsørge sig selv.
De unge har et ansvar for deres egen fremtid, og vi har som samfund et ansvar for at vise en klar vej for de unge, som har brug for et skub og en hjælpende hånd, for at de selv kan tage det ansvar på sig.
De forberedende tilbud er til for de unge, og de skal først og sidst være værdifulde for dem og bringe dem tættere på at stå på egne ben og tage ansvaret for deres eget liv.
Det har været sådan, at alt for mange unge er faret vild i systemet, alt for mange unge har været uddannelsesnomader uden et klart mål at bevæge sig frem imod.
Vi har hidtil haft en jungle af forberedende tilbud, og det har været svært at finde rundt i, også for de unge.
Med aftale om bedre veje til uddannelse og job understreger vi, at vi har ambitioner for hver enkelt ung.
Vi har ryddet op i junglen af forberedende tilbud, og vi er blevet enige om rammer, der tilsammen skal hjælpe flere unge til at tage styringen over deres eget liv, enten gennem uddannelse eller fast tilknytning til arbejdsmarkedet.
Som sagt behandler vi fire lovforslag i dag, og de udgør tilsammen fundamentet under den ret omfattende reform, vi står over for.
Formålet med de fire lovforslag er at etablere et nyt forberedende undervisningstilbud for unge under 25 år, og det er det, vi kalder den forberedende grunduddannelse eller fgu; at oprette tilhørende uddannelsesinstitutioner; at sikre en styrket kommunal ungeindsats for unge i målgruppen; og at gennemføre nødvendige konsekvensændringer i lovgivningen.
Det er et kompleks og omfattende materiale, der ligger bag de fire lovforslag – alt sammen for at gøre det forberedende område mere gennemskueligt og enkelt for de unge og de medarbejdere, der skal vejlede, undervise og hjælpe de unge.
Jeg vil vove den påstand, at denne reform af det forberedende uddannelsesområde er mere kompleks end nogen af de aftaler, vi i de foregående år har lavet på uddannelsesområdet.
Vi har siden 2013 lavet en folkeskolereform, en erhvervsuddannelsesreform og en gymnasiereform, og nu er turen kommet til det forberedende område, hvor vi binder alle ungdomsuddannelser og indsatser for de unge sammen.
Vi laver en helt ny uddannelse, der erstatter de nuværende forberedende tilbud for de unge i målgruppen; vi laver nye statslige, selvejende institutioner på ryggen af de eksisterende produktionsskoler og dele af VUC; vi beder kommunerne om at etablere en tværgående kommunal ungeindsats med den unge i centrum; og vi giver kommunerne et betydeligt finansieringsansvar for fgu'en, for det skal betale sig for kommunerne at gøre en ordentlig indsats, så de unge bliver klar til ungdomsuddannelser og arbejdsmarked.
Mange unge har i dag lange og afbrudte uddannelsesforløb uden tilstrækkelig progression.
Det giver et svagt afsæt for at få en stabil tilknytning til arbejdsmarkedet, og mange unge får først sent eller aldrig en kompetencegivende uddannelse.
Hver femte ung har 7 år efter afslutning af grundskolen ikke gennemført en ungdomsuddannelse eller opnået erhvervskompetence, og det vil et enigt Folketing gøre op med, for nu er tiden kommet til at øge vores ambitioner for alle unge.
Derfor har vi også som led i aftalen aftalt en række nye uddannelsespolitiske målsætninger, som erstatter 95-procentsmålsætningen, der udløb i 2016.
Vi er enige om en fælles ambition om, at alle unge skal have en ungdomsuddannelse eller tilknytning til arbejdsmarkedet.
Alle unge har en fremtid, og det skal være tydeligt for de unge, hvilke muligheder de har, og hvilke døre de kan åbne for at komme videre.
Det betyder, at i 2030 skal mindst 90 pct. af de 25-årige have gennemført en ungdomsuddannelse.
Og det betyder, at i 2030 skal andelen af unge op til 25 år, som ikke har tilknytning til uddannelse eller arbejdsmarked, være halveret.
Vi skal nu i gang med at implementere en reform, som vi godt kan være stolte af.
Den vil få betydning for rigtig mange unge menneskers liv, og jeg glæder mig til at følge processen med at folde det ud i hele landet.
Jeg vil gerne sige tak for de gode diskussioner, vi har haft i salen i dag, og jeg ser frem til eventuelle spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.