runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2022-01-13:
Men det er jo en af de problemstillinger, der er.
En af de opfølgninger, der er sket, er, at man har forsøgt at uddanne nøglemedarbejdere med præcis de her særlige kompetencer, som man skal have.
Noget, man kan sige om de medarbejdere, der er på skolerne, og som bliver nævnt her, er jo, at de er tæt på børnene og tæt på børnenes lærere osv., og det vil sige, at det er nogle af de steder, hvor vi som samfund er tæt på og kan være hurtige til at opfange, at her skal der altså en særlig indsats til.
Men det er i forbindelse med systematikken i indsatsen på tværs af sektorerne, at jeg tror vi har det største arbejde foran os.
At vi gør det bedst ved en lov, kan sagtens være, og lad os så kigge på det, men det kan også være, at man kan gøre det på en anden måde.
Men jeg er da helt enig i det, og hvis det lød, som om jeg smed ansvaret fra mig eller sagde, at det jo allerede fungerer perfekt, var det ikke det, min tale skulle være udtryk for.
Min tale skulle være en oplistning af, at der findes forskellige indsatser, men at indsatsen har karakter af at være for sporadisk, for tilfældig og for spredt og splittet.
Julie Skovsby (S), 2022-01-13:
Jeg synes ikke, at jeg komplicerer det unødigt, for jeg synes – og det mener jeg egentlig også at vi fra Sundhedsudvalget, der deltog i efterårets høring, fik et indtryk af – at det er et kompliceret område, at der er utrolig mange instanser, der skal spille sammen, og at det i dag er for tilfældigt, om man får den hjælp, man har brug for.
Der er mange initiativer, der er mange sektorer, der er mange ministerier, der er inde over, men der mangler noget i samspillet.
Og derfor er det helt rigtigt, at der bliver nedsat en tværministeriel arbejdsgruppe, og at den her arbejdsgruppe hurtigt får afdækket, hvorfor det er, at det ikke virker, som det skal, i dag, og hvorfor det er, at de her børn ikke får den hjælp, som de har behov for.
Jeg vil også gerne sige tak for den dialog, og jeg bliver oprigtig glad, når jeg hører ordføreren tage ordet og bakke den her dagsorden op og gerne vil have, at vi så hurtigt som muligt får fremmet den her dagsorden.
Jane Heitmann (V), 2022-01-13:
Jeg tror bare, jeg vil begrænse mig til at sige tak for den tilkendegivelse.
Det var jo ikke et svar på mit spørgsmål, men jeg hører, at Socialdemokraterne er indstillet på, at der skal ske noget, og jeg vil bare tilkendegive, at det er vi også fra Venstres side.
Vi er utålmodige, især fordi de midler, der er afsat til kompetencecenteret, udløber her i 2022.
Så der er brug for, at vi får gjort noget.
Det undrer mig faktisk bare, at Socialdemokraterne ikke siger: Ja, lad os da få sat ild under den arbejdsgruppe; lad os komme ud over stepperne, så vi er køreklar i 2023.
Julie Skovsby (S), 2022-01-13:
Jeg er meget enig i, at der er behov for, at det er en hurtigarbejdende arbejdsgruppe, som allerede inden næste samling kan være færdig med sit arbejde og aflevere det til os, sådan at vi netop kan få deres faglige input og så se på, om der er behov for lovgivning, om vi allerede har lovgivning, som kan komme til at virke, hvis det bliver implementeret anderledes, om der er noget, der kan justeres, og hvad der er behov for af tiltag.
Så jeg synes, det ville være godt, hvis vi allerede i næste samling kunne få lovgivningen på plads.
Jane Heitmann (V), 2022-01-13:
Tak for det.
Også tak til ordføreren for talen.
Mange af dem lever en umådelig kummerlig tilværelse, fordi de ikke bliver taget ordentligt hånd om, de bliver ikke hørt, de bliver ikke set, og vi ved jo, at mange af dem selv vil få en psykiatrisk diagnose i voksenlivet, så der er i den grad brug for indsatser.
Jeg vil godt tilkendegive, allerede her før jeg skal holde min ordførertale, at vi fra Venstres side sådan set ikke er afvisende over for en arbejdsgruppe – det kan give god mening.
Men sådan en arbejdsgruppe må jo ikke blive en syltekrukke, og det er heller ikke nogen hemmelighed, at jeg forud for debatten her har været i dialog med adskillige ordførere, også den socialdemokratiske ordfører, og over for ordførerne har understreget, at det for os i Venstre er helt afgørende, at hvis det er det spor, man skal bevæge sig ned af, skal sådan en arbejdsgruppe være hurtigtarbejdende, og den skal inden sommeren afrapportere til udvalget.
Kan Socialdemokraterne bakke det op?
Julie Skovsby (S), 2022-01-13:
Jeg synes, hr. Jens Rohde lige skulle genhøre, hvad ministeren sagde om en overflyvning, i forhold til hvad der allerede er.
Og det mener jeg man skal gøre – netop se på, at det jo ikke kun er de her anbefalinger, det handler om.
Var det nu bare det, var det nemt at gå til, men det er jo alle de andre områder, det også handler om.
Det handler også om skolen, det handler også om hjemmet.
Og derfor er jeg stadig væk af den holdning, at vi skal have en arbejdsgruppe.
Jens Rohde (KD), 2022-01-13:
Jamen det er jo, fordi de anbefalinger, som vi kender alt for godt, ikke er lov, og dermed er det ikke systematiseret, og når det ikke er systematiseret, er der for meget, der ender mellem de forskellige stole, sådan som fru Julie Skovsby sådan set også ganske rigtigt beskriver det.
Og det er jo det, SF's glimrende forslag her prøver at tage hånd om – det er faktisk at lave en lovgivning og tage fat på ting, vi godt ved skal til, for at vi får det her til at virke.
Så kom nu i gang, og få sparket den bold i mål.
Jeg har næsten ondt af fru Julie Skovsby – jeg kan næsten mærke, at fru Julie Skovsby egentlig bare synes, at selvfølgelig bør man stemme ja til det her.
Men jeg kan godt huske fra dengang, jeg var politisk ordfører for et stort parti, der havde regeringsmagten, når andre kom med et beslutningsforslag og man syntes: Det er jo megagodt, hvorfor stemmer vi ikke for det?
Men det gør man bare ikke.
Og det synes jeg måske er sådan lidt en christiansborgkultur, som vi godt kunne komme lidt ud over.
For sandheden, fru Julie Skovsby, er jo, at der i dag er kæmpestor forskel på, om der bliver gjort noget ved det, i forhold til hvor man bor.
Og sandheden er, at vi har diskuteret det her så længe politisk og kigget på de anbefalinger så længe politisk, og vi har set erfaringerne fra andre lande med, hvordan det virker, at vi komplicerer det unødigt.
Og det er min oplevelse, at fru Julie Skovsby komplicerer det her unødigt og bruger det som argument for, at der ikke skal handles her og nu, efter 10 år med anbefalinger.
Julie Skovsby (S), 2022-01-13:
Jeg er ikke i tvivl om, at der skal være lovgivning, for vi har lovgivning i dag, men den virker ikke rigtig.
Skal det ændres, skal det justeres, eller er der noget i selve implementeringen af den lovgivning, de anbefalinger og de mange initiativer, vi har, som ikke virker?
Det er det, det er meget vigtigt at få afdækket, sådan at vi netop kan få lovgivningen til at virke.
Trine Torp (SF), 2022-01-13:
Jeg synes, det er glimrende at inddrage de der organisationer i at forberede et kommende lovarbejde.
Forslaget her handler om, om vi vil lave nogle lovgivningsmæssige forpligtelser.
Så når Socialdemokratiet er usikre på, om der overhovedet skal være lovgivning på det her område, må jeg spørge: Hvad skal overbevise Socialdemokratiet om, at lovgivning er nødvendig?
Julie Skovsby (S), 2022-01-13:
Tak for også at nævne den høring, vi havde i efteråret i Sundhedsudvalget.
Jeg synes som sagt også, at den var utrolig nyttig med hensyn til også at se omfanget af det her problem og den kompleksitet, der ligger i det.
Og jeg deler fuldstændig SF og ordførerens synspunkt om, at det her er et sted, hvor vi skal handle, og hvor vi skal få afdækket også det, som der allerede ligger.
Anbefalingerne er en af de mange ting, der allerede ligger, og hvorfor virker de ikke, som de skal, i dag?
Det synes jeg er meget interessant at få nærmere belyst.
Trine Torp (SF), 2022-01-13:
Tak for det.
Psykiatriplanen kommer til at handle om psykiske lidelser.
Det her forslag rækker jo lidt ud over det.
Jeg fik lyst til at sige, at på den høring, som ordføreren nævner, hvor en ung mand også deltog – jeg kan ikke huske, om det var ham, eller om det var en anden, der sagde det – blev det sagt, at det er oftere, at sundhedspersonalet spørger ind til, om der er en hund i hjemmet, der skal passes, end de spørger ind til, om der er nogle børn.
Det her forslag handler jo ikke kun om indsatser, der skal sættes i gang, og om hjælp og helhedsorienterede indsatser til familien.
Det handler også om overhovedet at opdage, at der er børn, at der en systematik i at registrere og opspore, om der er nogle børn, og så selvfølgelig at have nogle muligheder for at kunne hjælpe dem, men også at støtte forældrene i at tale med deres børn om den sygdom eller den psykiske lidelse, forældrene eventuelt måtte have.
Julie Skovsby (S), 2022-01-13:
Det kan eksempelvis være børn i familier, der er ramt af et dødsfald, alvorlig psykisk eller fysisk sygdom eller misbrugsproblemer.
Børnene står i en meget sårbar situation og risikerer alvorlig mistrivsel – en mistrivsel, som risikerer at sætte varige spor resten af livet, som kan påvirke både relationer til andre og muligheden for eksempelvis at gennemføre en uddannelse.
Derfor er vi også helt enige i de intentioner, der ligger bag forslaget.
Vi skal gøre det bedre og sikre, at alle børn får den nødvendige hjælp.
Det må ikke afhænge af din bopæl, om du får den hjælp, du har behov for.
Jeg har fra mit eget arbejde på psykiatriområdet desværre også hørt fortællinger om, hvordan børn stod uden professionel hjælp, når mor eller far blev indlagt.
Her har vi fokus på at sikre hjælp til den, der bliver indlagt, men nogle gange glemmer vi måske, at der bag indlæggelsen også gemmer sig en familie med børn, som gennemgår en svær tid.
Jeg husker bl.a. en meget stærk fortælling fra Jonas – en ung mand, som deltog i vores høring i Sundhedsudvalget i efteråret.
Han fortalte, hvordan han havde oplevet sin mor blive indlagt gentagne gange, uden at nogen tog fat i ham og tilbød ham hjælp.
Derfor er vi også enige i, at der er behov for at sikre bedre hjælp til børn som pårørende.
Vi har jo allerede taget et første skridt med finansloven.
Her blev vi enige om at afsætte 5 mio. kr. om året i perioden fra 2023 til 2025.
Vi må også erkende, at det her er et kompliceret område, hvor der er mange forskellige aktører og forskellige lovgivninger, som spiller sammen.
Og hvor ligger ansvaret?
Er det hospitalet?
Er det skolen?
Er det kommunen?
Er det regionerne?
Det handler både om sundhedspolitik, socialpolitik og undervisningspolitik.
Derfor er det vigtigt, at vi får tænkt det hele sammen, ellers risikerer vi at opbygge nye systemer, der ikke arbejder godt nok sammen.
Her mangler der netop sammenhæng mellem de forskellige indsatser, der går på tværs af forskellige områder.
Derfor kan vi også bakke op om den model, der er skitseret af sundhedsministeren: at der nedsættes en tværministeriel arbejdsgruppe, som får til opgave at gennemgå den nuværende lovgivning og de indsatser, der allerede ligger på bl.a. sundhedsområdet og undervisningsområdet, og på den baggrund vurdere, om der er behov for ny lovgivning, og om vi på andre måder kan styrke hjælpen til børn som pårørende.
Det vil også give et godt udgangspunkt for at drøfte udmøntningen af de penge, vi næste år har afsat til området.
Jeg synes, det er godt, at der også lægges op til at inddrage organisationer på området, som har stor viden om problemerne, i, hvordan vi bedst kan hjælpe de pårørende.
Samtidig skal vi også om kort tid i gang med forhandlingerne om en 10-årsplan for psykiatrien, hvor spørgsmålet om børn og unges trivsel også bliver et vigtigt emne.
Magnus Heunicke (S), 2022-01-13:
Det var udelukkende for at give en overflyvning af de forskellige indsatser og også for at anerkende det gode arbejde, der gøres, men også for at være ærlig og sige, at det gode arbejde er for sporadisk og for tilfældigt, og at der er for stor afstand mellem sektorerne.
Det er jo noget af det, som det her beslutningsforslag adresserer, og det er i forbindelse med det, at jeg foreslår, at vi nedsætter en arbejdsgruppe, der fagligt kvalificerer det og derefter kommer med anbefalinger til, hvad vi som Folketing skal gøre.
Og skal det være en lovgivning, er vi meget, meget åbne over for det.
Christina Thorholm (RV), 2022-01-13:
Ja, og det er jo af fagfolk, som har en læreridentitet og ikke nødvendigvis den fagspecielle viden, det handler om, når man har med meget sårbare at gøre.
Det er i hvert fald min oplevelse af velfærdssystemet.
Jeg bliver bekymret, når ministeren bruger de her eksempler, og når han ikke forstår kompleksiteten i de fagligheder, der skal til, og den systematik, der skal være, i forhold til indsatsen her.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-01-19:
Det er det, som jeg godt vil blive lidt klogere på, og det tror jeg i øvrigt er et ønske, jeg deler med mange, for jeg kan jo se, at det er noget, der bliver drøftet i den offentlige debat.
Altså, det tal, der har været fremme, er, at man skulle spare 2,7 mia. kr., fordi elprisen for tiden er så høj, at man simpelt hen ikke skal give støtte.
Og det er jo i sig selv en god nyhed, at man ikke skal give støtte; det er så en dårlig nyhed, at det er forbrugeren, der bliver straffet – og jo i øvrigt også virksomhederne.
Så siger ministeren, som jeg hører det, at man ikke bare kan tage de 2,7 mia. kr., for det kan jo være, at vi skal bruge dem på et senere tidspunkt, når elprisen bliver lav, for så er der lige pludselig brug for støtte.
Hvis det er det, der er sagen – jeg kan se, at ministeren ryster på hovedet – så vil jeg bare gerne høre, om man ikke bare kan se lidt frem i tiden.
, nogle af de beregninger, jeg har set, på, hvad man forventer om gasprisen og elprisen osv. de kommende år, viser jo desværre ikke, at vi sådan nært forestående vender tilbage til de lave priser, vi har kendt sidste år eller året forinden, men derimod, at priserne i en periode vil ligge noget højere.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren kan forklare, hvad det er for nogle penge, der er til rådighed, i hvert fald hvis man baserer sig på den prisfremskrivning, som Energistyrelsen lægger for dagen –
hvad er så beløbet, hvis det ikke er 2,7 mia. kr.?
Dan Jørgensen (S), 2022-01-19:
Næh, men det er rigtigt, at de penge, som der er foruddiskonteret, skal betales mindre i år, og det er 2,7 mia. kr.
Men jeg tænker, at hr. Morten Messerschmidt godt kender teknikken i det, eftersom han selv har været med til at lave de aftaler, som det her er en implementering af, i henholdsvis 2012 og 2018.
Derfor er det jo fair nok at spørge alligevel, for der kunne jo også sidde en offentlighed, der interesserede sig for det.
Så af hensyn til offentligheden – og ikke for at tale ned til hr. Morten Messerschmidt – forklarer jeg det lige igen: Det hænger sådan sammen, at når man laver den her form for støttemodel, er det sådan set statskassen, som så går ind og henholdsvis dækker et underskud eller disponerer over et overskud.
Man har så lavet modellerne efter, at det skal gå nogenlunde lige op i sidste ende.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-01-19:
Men vil det sige, at man faktisk har siddet ovre i Finansministeriet eller Energistyrelsen og vidst, at vi ville få de her eksplosive prisstigninger, for så er det jo rent skuespil, når man hører i hvert fald nogle sige, at det er kommet bag på dem.
Jeg tror, det er kommet bag på mange, i hvert fald på mig, at vi nogle steder kan se 100, 200, 300 pct.s stigninger i elregningen.
Men hvis det er noget, der er kommet bag på folk, må det jo også betyde, at man havde regnet med en lavere elpris og dermed med et højere støttebehov end det, der er brug for i dag.
Og derfor må man jo også i forhold til den forudsigelse, der så er af elprisen for 2022, 2023 og 2024, nu kunne sige, at der vil være penge, der er sparet, og som derfor kan sendes tilbage til forbrugerne.
Dan Jørgensen (S), 2022-01-19:
Nej, altså, de støttemodeller, der er vedtaget, og som hr. Morten Messerschmidt selv har været med til at vedtage, er jo vedtaget, som de er.
Skal de ændres, er det jo i givet fald igen en helt anden historie.
Men til spørgsmålet om, hvorvidt man kunne forudsige det her, er det klart, at det kunne man ikke krone til krone og øre til øre, men i træskolængde har man jo kunnet, og det er også derfor, at vi allerede i oktober måned fra regeringens side faktisk påpegede, at det her ville blive et problem, og vi forudså de stigninger.
Stigningerne er så faktisk blevet endnu større, end vi frygtede, de ville blive.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-01-19:
Men det var jo ikke i oktober, vi tilrettelagde og besluttede de her niveauer – det ligger jo længere tid tilbage, altså på et tidspunkt, hvor man ikke havde forudset, hvor galt det ville gå i forhold til de meget høje el- og varmepriser.
Derfor må jeg bare holde fast i, at det, der var forventningen dengang, alt andet lige, må have været, at der skulle bruges flere offentlige penge på at støtte vedvarende energi, og at de penge nu med altovervejende sandsynlighed ikke skal bruges, fordi vi kan se, at det høje niveau ligesom stabiliserer sig – ikke lige så højt, som det er nu, men højere end det, der var forventningen.
Så vil ministeren i hvert fald ikke komme mig i møde og sige, at vi med sikkerhed vil have nogle af de 2,7 mia. kr. at disponere over – og skulle vi så ikke bruge dem til at komme nogle af de hårdest ramte til undsætning?
Dan Jørgensen (S), 2022-01-19:
Jeg kan sagtens forstå, at det kan lyde besnærende, og at det som et politisk standpunkt kan være fair nok at sige: Godt, der er nogle penge, der er sparet ét sted; så kan vi bruge dem et andet sted.
Det er bare ikke virkeligheden, og det er bare ikke den aftale, som hr. Morten Messerschmidt selv har lavet.
Det er ikke den lovgivning og det støtteprogram, som hr. Morten Messerschmidt selv har lavet.
Det tror jeg sådan set vi er enige om.
Nu er næste skridt så at finde ud af, præcis hvem det er, der skal have hvor meget, og hvor man så skal finde finansieringen, for det er ikke her, man kan finde den.
Jane Heitmann (V), 2022-01-19:
Tak for det, formand.
Mit spørgsmål til sundhedsministeren lyder således: Hvornår fremlægger regeringen sit forslag til en kommende 10-årsplan for psykiatrien?
Magnus Heunicke (S), 2022-01-19:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg vidste jo godt, at det spørgsmål nok ville komme allerede i dag.
Jeg står her med rapporten, altså det faglige oplæg fra vores styrelser, både Sundhedsstyrelsen og Socialstyrelsen, der er involveret sammen med rigtig mange andre interessenter.
Nu har vi det faglige oplæg, og jeg har også set, at fru Jane Heitmann ligesom har taget godt imod det, når hun har udtalt sig om det, og det er der rigtig mange interessenter og politikere der har.
Jeg er jo selv i fuld gang med at arbejde videre med det.
Når jeg siger, at det var det, jeg forventede ville komme, er det faktisk også, fordi jeg har prøvet at gøre mig nogle tanker om Christiansborgs optagethed af fart i reformer, der skal ske sådan her, sådan her og sådan her.
Det billede kan man måske gå ind i, hvis man diskuterer det med ham.
Men med det billede mener han kort oversat, at der simpelt hen er en lang række reformer, som måske har lydt godt og også har set godt ud i tv-avisen, hvor en ordfører har stået og pareret spørgsmål og sagt, at vi kommer i gang, og man er så også kommet i gang, men det overlever så ikke rigtig mødet med virkeligheden.
Derfor må jeg sige, at vi kan have den her debat hver onsdag, men vi kommer til at gøre det her arbejde grundigt, og vi kommer ikke til at gøre noget, der foranlediger, at vi om 3 år siger, at det var hastværk, og at det ikke var grundigt nok.
Dan Jørgensen (S), 2022-01-19:
Jeg må starte med at erklære mig enig i det, der ligesom må være præmissen for spørgsmålet, altså at vi er bekymret for de stigende priser.
Det er vi i gang med at se på nu – og også tak til spørgeren for at komme i går til de drøftelser, vi havde i ministeriet omkring det.
Når man ikke lige kan lave den der klare sammenhæng mellem de penge, der bliver sparet, og hvad man eventuelt vil kunne bruge, så hænger det sammen med, at den måde, man finansierer den her VE-støtte på, netop er ved, at det så skal ind i de respektive års finanslov, og pengene bliver derfor så brugt til, hvad man nu bruger en finanslov til; derfor er de allerede brugt, ligesom man de år, hvor det så går den modsatte vej og der er brug for flere penge, også finder de penge på finansloven.
Alt det her er ikke et argument for, at vi ikke kan bruge penge – det kan vi godt – men det er bare ikke lige de specifikke kroner og øre, for de er allerede disponerede.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-01-19:
Tak for det, tak til ministeren for at møde frem.
Hvad er ministerens holdning til at bruge de penge, som staten sparer på de høje elafgifter, fordi der så ikke skal gives støtte til VE-produktion, på at reducere el- og varmeregninger for danskerne – især for pensionister og lavtlønnede, der rammes hårdt af de høje priser?
Dan Jørgensen (S), 2022-01-19:
Som jeg understregede både i den artikel, der bliver refereret til, og i mit første svar, som jeg nu vil gentage for tredje gang, er jeg klart imod sådan en rutinemæssig afbrænding.
Og nu får vi belyst problemet og får set, hvor meget man kan klare med dialog, og derudover ser vi på, om der alligevel er behov for noget.
Selv hvis man kan klare problemet med dialog, kan det jo godt være, at der er behov for regelændringer for at forhindre, at sådan noget ikke sker igen.
Så det går jeg til med en ambition om, at det her problem skal løses.
Signe Munk (SF), 2022-01-19:
Total har en koncessionsgodkendelse, som sætter rammerne for deres virke ude i Nordsøen.
Og af dialogen mellem Energistyrelsen og Total kan man se – det viser aktindsigten fra EnergiWatch – at Total bevæger sig uden for den koncessionsgodkendelse, de har, altså at de overtræder den aftale, der er.
Jeg har jo al mulig god tro til dialog, men det kan godt undre mig, at ministeren vil strække sig så langt for en mastodont som Total.
Men jeg bliver nødt til at høre, om ministeren har haft kendskab til den her rutineflaring, inden den er blevet offentliggjort i EnergiWatch.
Dan Jørgensen (S), 2022-01-19:
Nej, jeg var ikke opmærksom på problemet, og jeg er også nødt til at anholde, at jeg skulle tage specielt hensyn til nogle virksomheder; det gør jeg bestemt ikke.
Tværtimod må man vel sige, at når jeg bliver konfronteret med problemet, siger jeg, at det skal vi gøre noget ved.
Og jeg er villig til ikke bare at se på det, men også at ændre reglerne, hvis det er nødvendigt.
Det er vel svært at finde en ret meget mere offensiv tilgang til sådan et problem hos en minister, tænker jeg.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-01-19:
Nu er det jo ikke en helt ny sag.
Jeg kan huske, at for et par år tilbage var den også oppe, hvor vi så, at i Danmark futtede man gassen af, og at man ikke behøvede at gøre det i Norge, som alt andet lige jo er et tilsvarende geografisk område.
Og ministeren taler for, at nu må man tage en dialog.
Men jeg tror ikke særlig meget på, at vi skal tage en dialog igen.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre: Når man ser på både undergrundslovens § 10, der siger, at »efterforskning og indvinding skal finde sted på en forsvarlig og hensigtsmæssig måde,« så spild af råstoffer forhindres, og § 15 om, at ministeren kan foretage ændringer af selskabers produktionsplaner, »hvis tungtvejende samfundshensyn nødvendiggør dette,« er det egentlig ikke muskler nok til at kunne gå ind og sige, at så er det stop?
Dan Jørgensen (S), 2022-01-19:
Jeg bifalder engagementet og helt sikkert også motiverne bag den måde, spørgsmålet bliver stillet på, men jeg tænker nu nok, at hvis vi sad over for hinanden og tog sådan en generel debat, ville spørgeren give mig ret i, at hvis der er nogen, der bliver beskyldt for at gøre noget, som er i modstrid med reglerne, i en artikel, uanset hvor lødigt og godt et nyhedsmedie det måtte være, så er det nok en meget god idé at spørge dem om, hvad der er op og ned, inden man træffer foranstaltninger.
Når det så er sagt, har jeg jo nu flere gange understreget, at vi kommer til at gøre noget ved det her.