runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
sige, at jeg synes, at hr. Alex Vanopslaghs tale var – i al respekt, for der har været mange gode taler – den mest interessante.
Det begynder at være en lidt, nogle vil sige kedelig vane, at det ofte går sådan med min evaluering, men jeg mener ganske enkelt, at hr. Alex Vanopslagh evner, selv om vi også har mange uenigheder, ikke mindst på den økonomiske politik, og hvad angår coronahåndteringen, at sætte fingeren der, hvor der er noget, der for alvor er på spil for os som mennesker og som samfund.
Jeg er enig i de få ord, der blev nået at blive sagt her, nemlig at der er noget i, at der er for lidt fokus på de færdigheder, som er til at gå til, som er overskuelige, og som er til at forstå, og for meget fokus på noget, der er mere diffust, med proces, kompetencer, projekt, tværfaglighed, ansvar for egen læring.
Jeg deler grundlæggende den analyse, og jeg tror, at det er et af svarene på, hvorfor mange børn, der kommer fra en familiebaggrund, der måske ikke har stærke uddannelsestraditioner, almindeligvis kløjes i vores uddannelsessystem.
Så hvis vi vil have flere til at tage en uddannelse, skal vi tage fat der.
Og ja, vi har ikke leveret alt på det her område endnu, langtfra.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-06-02:
Tak for det.
Da min formand, hr. Alex Vanopslagh, holdt sin tale, handlede meget af den om den folkeskole, vi har fået i Danmark, de fejlslagne reformer, der har været, også den seneste folkeskolereform, og at man er kommet væk fra en folkeskole, der primært bør lære børnene de vigtige færdigheder i dansk og matematik, engelsk osv., over til, at folkeskolen skal handle om alt muligt andet.
Og det var glædeligt at se, at statsministeren også synligt applauderede budskabet med håndtegn og alle mulige ting og sager, men det var også lidt sent, synes jeg.
Det er næsten 5 år siden, Liberal Alliance fik fru Merete Riisager som undervisningsminister, og hun forsøgte at gøre op med alle de her ting, og det var med modstand fra Socialdemokratiet, må man sige.
Nu har statsministeren så været statsminister i 2 år, og der er stadig væk ikke sket noget.
Så hvornår kommer der til at ske noget?
Nu har vi i 5 år forsøgt, så hvornår kommer der til at ske noget?
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Men det her må jo ikke og skal ikke være et enten-eller.
Alle her i Folketingssalen, i landets kommuner, i hele den sociale infrastruktur, vi har i Danmark, skal gøre deres ypperste for at passe på de allermest sårbare.
Og der er ikke nogen mennesker, der er mere sårbare end børn, der allerede er blevet omsorgssvigtet og ikke kan være derhjemme.
Det er en fælles forpligtelse.
Ingen kan løbe fra det ansvar.
Mette Thiesen (NB), 2021-06-02:
Tak for svaret.
Men det lykkedes jo desværre regeringen mere eller mindre at få opfyldt målet.
Og jeg kunne godt tænke mig at spørge statsministeren, hvordan man kunne forsvare at ville tvangsanbringe flere børn og unge, når der jo ikke er styr på anbringelsesstederne.
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Jeg synes, det er vigtigt at holde fast i to ting.
For det første er der den konkrete vurdering af, hvor det er sikkert at sende folk tilbage til.
Det bør i mine øjne ikke være en politisk beslutning; det bør være en myndighedsbeslutning.
For det andet er der det, at vi holder fast i midlertidighed.
Modsat ordføreren er jeg jo stærk tilhænger af § 7, stk. 3, som siger
, at hvis man ikke er individuelt forfulgt, men er flygtet på grund af generelle vilkår, er man i Danmark, så længe man har et beskyttelsesbehov, indtil vi får lavet et nyt asylsystem.
Hvis ikke vi får det til at fungere og insisterer på det, bryder vores flygtninge- og asylsystem endnu mere sammen, end det allerede er, og så har vi i øvrigt ikke plads til at hjælpe de mennesker, der har et reelt beskyttelsesbehov.
Jeg tror desværre, at tiden er ved at være gået, men jeg vil bare sige i forhold til folkeskolen, at vi skal passe på, at vi ikke gør det her for letkøbt.
Med de udfordringer, vi kan se der er omkring vores skoler, er svaret jo ikke at sige, at børnene så bare må skulle gå meget mindre tid i møde, eller at kravene skal være færre.
Jeg tror, det handler om at stille nogle krav, som børnene faktisk kan forstå.
Rosa Lund (EL), 2021-06-02:
Tak for det.
Først og fremmest må jeg sige, at det er dejligt, at Socialdemokratiet og andre partier, kan jeg også høre, endelig har taget imod den kritik, Enhedslisten havde af folkeskolereformen i 2013 – bedre sent end aldrig.
Det er dejligt.
Det, jeg egentlig ville spørge statsministeren om, handler om, at Danmark jo som et af de eneste lande i verden er gået i gang med at sende mennesker tilbage til Syrien.
Noget, som jeg undrer mig over, er, at man vurderer, at Syrien er sikkert nok at sende mennesker, som er på flugt fra Assadregimet, tilbage til, men ikke sikkert nok til, at Danmark kan have en ambassade i Syrien.
Hvordan, statsminister, hænger det sammen?
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Jamen den appel synes jeg ikke jeg kan tillade mig andet end at tage med videre, for jeg lytter mig egentlig til, at den går bredere.
Og ja, der er truffet kæmpestore beslutninger på utrolig kort tid undervejs i forbindelse med coronahåndteringen, og det kan ikke være anderledes; det hører jeg også ordføreren sige.
Selvfølgelig skal vi, når vi har lagt den kritiske fase bag os, ind i en mere normal gænge, men måske skulle vi have en lidt større diskussion med hinanden om, om det er klogt og det er rigtigt, at der skal træffes så mange beslutninger hele tiden.
Det, vi oplever, er jo, at også i forbindelse med store ting er reaktionen næsten altid, og nogle gange er det jo også fra selv: Skal vi ikke gøre det inden sommer?
Og jeg synes ikke, at det arbejde, vi i fællesskab tilvejebringer i den her tid, er grundigt nok.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-06-02:
Jeg tror, at jeg taler på vegne af mange i Folketinget, når jeg siger, jeg synes, at vi har oplevet her under coronakrisen, at tingene går meget stærkt.
Og det var forståeligt i foråret, fordi der var en akut sundhedssituation, som vi skulle håndtere.
Men jeg synes ikke, at det, når vi står her et år, halvandet år inde i epidemien og skal træffe beslutninger, som skal træde i kraft om flere måneder, så er fornuftigt, at det foregår så hurtigt, som det gør.
Og det er regeringen, der er nødt til at holde op med det, for det er regeringen, der leder forhandlingerne.
Så jeg har en indtrængende appel til statsministeren om, at man tænker over det her i regeringen, og om at sørge for, at vi får nogle bedre vilkår.
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Jeg synes, det er svært for mig at vurdere en konkret forhandlingssituation, for nogle gange kan man, hvis man er i god gænge og er i et rum, hvor man kan mærke, at der evnes at træffe beslutninger og indgå kompromiser, beslutte at fortsætte.
Der er ganske mange gode beslutninger i Danmark, der er truffet langt ud på natten – og tidligere og mere end i dag også på baggrund af en god sjus.
Så det synes jeg ikke, at jeg kan vurdere.
Men jeg vil sige helt generelt – og det er jo med risiko for, at nogle i Folketinget vil tage det meget ilde op – at jeg mener, at vi lovgiver alt for meget i det her Ting, og at lovmøllen kører for meget og for hurtigt.
Der er ikke ordentlig tid til refleksion og til overvejelse, og der står altså nogle mennesker derude – hvad enten det er borgere, der er afhængige af vores beslutninger, eller folk, der skal føre det ud i livet – der ikke kan følge med.
Der er tale om reform på reform på reform, og hver eneste gang der er et problem, får vi en mikrofon i hovedet og spørgsmålet: Hvad vil du gøre ved det?
Så er der en minister i samråd, og så skal der komme en ny lovgivning.
Jeg synes ikke, vi gør det godt nok lige nu, hverken som regering eller Folketing.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-06-02:
Statsministeren talte meget om, at der er truffet enormt mange beslutninger her det sidste års tid under coronakrisen.
Og det er jo rigtigt, men god regeringsførelse er jo også, at kvaliteten af beslutningerne er god, og at vi derfor også har nogle gode beslutningsprocesser.
Forleden dag sad jeg i nogle forhandlinger ovre i Finansministeriet til kl. 4.15, hvor forhandlingerne blev afsluttet.
Det var her midt i maj, og vi forhandlede om nogle regler for kompensationspakker for erhvervslivet, som skulle træde i kraft fra juli måned.
Det var altså ikke akut presserende, og alligevel sad vi til kl. 4.15 om natten.
Vi havde fået tilsendt papirerne meget sent om eftermiddagen og havde ikke mulighed for at tale med folk uden for rummet, som kunne give input til det.
Kan statsministeren godt se, at det er en utilfredsstillende beslutningsproces for os i Folketinget?
Og vil statsministeren ikke indskærpe over for sine ministre, at vi ikke skal sidde under de vilkår og forhandle til langt ud på natten og med en kort tidsfrist til at sætte os ind i papirerne?
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Helt grundlæggende går jeg jo ikke og tænker, at det er en masse flere penge, der afgør, om vi har et godt velfærdssamfund eller ej.
Jeg er ikke i tvivl om, at der skal være en politisk vilje til at dække det demografiske træk – når der kommer flere, der har et velfærdsbehov, skal pengene også følge med – men jeg mener jo, at den overdrevne styring, bureaukratiet, den alt for tunge lovgivning, de alt for mange og alt for hastigt vedtagne reformer, alt det tilsammen, har skabt en offentlig sektor, hvor der er alt for lidt tid til kerneopgaven, relationsarbejdet, undervisningen, omsorgen, og vi bruger alt for meget tid på noget, der i virkeligheden ikke giver det enkelte menneske eller den enkelte medarbejder velfærd, og jeg tror, det er der, løsningen er.
Lotte Rod (RV), 2021-06-02:
Tak for det svar.
Og jeg synes egentlig ikke, det er uklogt af statsministeren i forhold til de andre spørgsmål, der har været, til, hvad for nogle forslag man kommer med til efteråret, at svare ja eller nej til dem.
Men jeg tænker måske, det ville være klogt af statsministeren at sige, hvad der så er regeringens ambitionsniveau.
Altså, når vi nu er færdige med de forhandlinger, som regeringen vil invitere til, hvor mange flere penge har vi så til velfærd, og hvor mange flere mennesker har vi til at tage fat?
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Det er en kæmpe udfordring, vi har foran os.
Det er jeg meget enig i, og vi kan jo se, at en del af dem, der vælger de såkaldte velfærdsuddannelser, også falder fra undervejs.
En del lærerstuderende har fortalt mig, at de synes, at deres praktik, altså den praktiske tilgang til lærerfaget, fylder for lidt på uddannelsen, og det er givet – måske – en del af svaret.
Jeg tror på, at vi har behov for at uddanne lærere og pædagoger i hele landet, og det mener jeg er en del af svaret.
Så er jeg jo også af den overbevisning, at vi skal frigøre tid både for læreren og for pædagogen til at arbejde med børnene og deres forældre i det omfang, hvor det er nødvendigt, i stedet for den styring, som jeg mener vi har lagt ned over folkeskolen i for høj grad, og de mange bureaukratiske krav eller dokumentationskrav, der gælder på hele børneområdet.
Rosa Lund (EL), 2021-06-02:
Det er en politisk beslutning, at man nu kan sende mennesker, som er på flugt fra Assads regime, tilbage til Syrien.
Det er en politisk beslutning, at primært kvinder, som er nyuddannede, og som taler dansk, nu skal stå med det umenneskelige valg, at de enten frivilligt skal rejse tilbage til en diktator, de er på flugt fra, eller skal rådne op på et udrejsecenter i Danmark, som ingen i øvrigt ved hvor skal ligge.
Eller er det, fordi statsministeren er i gang med at lave en aftale med Assad om hjemsendelse?
Altså, hvem gavner det her?
Det er svært at se.
Lotte Rod (RV), 2021-06-02:
Jeg blev simpelt hen så glad, da jeg hørte statsministerens første tale.
Jeg ved ikke, om det er første gang, en statsminister har brugt en stor tale på nærmest kun at tale om uddannelse.
Så for mig var det historisk, og jeg kunne have drømt om, at debatten også havde handlet lidt mere om uddannelse.
Og hvis vi skal lykkes med at give alle børn en chance, er det vigtigste jo, at der først er pædagoger og så lærere til at se det enkelte barn, og ifølge de fremskrivninger, vi lige har fået, står vi til at mangle 13.100 lærere og 13.700 pædagoger.
Det er virkelig mange mennesker.
Så hvad er regeringens plan for det?
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Alt, hvad vi har aftalt med hinanden vi skal gøre, skal vi gøre, og vi skal nå det inden for den her valgperiode.
Jeg har 20 sekunder tilbage, og det, jeg siger nu, er potentielt rigtig, rigtig farligt.
Hvis et barn eller en ung virkelig har behov for psykologbistand, kan det være det rigtige, men vi skal passe på, at det ikke bliver almindeligt, normen, enormt udbredt, at man skal gå til psykolog, når man er barn eller ung.
Vi skal finde en måde at være samfund på, hvor vi kommer den sårbarhed, vi har, til livs på anden vis end ved at gå psykologvejen, synes jeg.
Jacob Mark (SF), 2021-06-02:
Jamen det er jeg rigtig glad for at høre, for jeg tror på, at noget af det, der har skabt stigende mistrivsel for vores børn og unge i en årrække, er det her pres igennem systemet.
Det får mig til at stille et andet spørgsmål, for vi har jo nemlig også i fællesskab lovet, at vi skal give gratis psykologhjælp til børn og unge under 25 år.
Og vi lykkedes med at få unge på mellem 15 og 25 på finansloven sidste år.
Men i forhold til dem i skolealderen er vi ikke i mål, fordi der er alt for mange børn, dem, man kalder usynlige børn, som må vente i over et år på at få akut hjælp, hvis de f.eks. oplever skolevægring eller får angst.
Et enkelt ord kan ændre praksis.
Man kan ændre loven, så det ikke hedder, at man kan tilbyde hjælp til børn med akut angst, men at man skal tilbyde hjælp.
Vil regeringen det?
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Altså, i virkeligheden synes jeg jo slet ikke, at vi skulle kalde det skoleudsættelse.
Jeg synes, det handler om at sikre, at man starter i skole, når man er klar til det.
Det, der er udfordringen, er jo, at man starter i det kalenderår, hvor man er født.
Men alle ved, og det gælder nok i særdeleshed for drengene, at der er kæmpestor forskel på, om du er et barn, en dreng – det kan også være piger, men det er tit drengene – og du er i januar, så du er en af de store og vokser dig til at være en af de højeste, eller om du er en dreng, og du er fra sidst på året.
For mig handler det i virkeligheden ikke om at udsætte skolestarten – det handler om at sikre, at skolestarten finder sted på det tidspunkt, hvor barnet er klar til at gå fra børnehave til skole.
Og ja, det her er noget af det, vi ønsker at gøre, og det skal vi jo så nå at gøre i fællesskab i den her valgperiode.
Jacob Mark (SF), 2021-06-02:
Nej, hvor dejligt.
Jeg har spurgt om det før; jeg har jo for vane at spørge statsministeren om ting, indtil de bliver til virkelighed.
Jeg tænker, at jeg fortsætter successen – denne gang om skoleudsættelse.
Og statsministeren nævnte det faktisk i sin tale, nemlig at der har været en kultur, hvor man har presset børn til at komme hurtigere fra vuggestue til børnehave, hurtigere fra børnehave til skole, og man har ikke set på, om de var klar, parate til det.
Man har bare tænkt på, at de skulle så hurtigt igennem som muligt.
Siden 2009 er andelen af skoleudsættelser i Danmark halveret, fordi man lavede loven om, så det ikke længere var forældrenes valg, men kommunen og kommunekassens afgørelse, om barnet skulle have et år ekstra i børnehave.
Både statsministeren og partierne bag regeringen lovede jo faktisk i fællesskab, at vi skulle ændre reglerne for skoleudsættelse.
Hvorfor er det så, at vi ikke har fået ændret de regler endnu, for vi har faktisk taget det her op adskillige gange?
Jeg oplever, at det her er en tendens, der presser børnene og skaber mistrivsel.
Og vi er enige om, at det skal laves om – så lad os få det gjort!
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Altså, regeringen er kommet med vores forslag.
Det er det, der er vores opgave.
Og så har et flertal i Folketinget meddelt, at man vil fremsætte et beslutningsforslag, hvor man går imod det.
Og det er jo så den beslutning, Folketinget har truffet.
Louise Schack Elholm (V), 2021-06-02:
Hvis man ligefrem beder andre partier om at komme med forslag, er det vel naturligt, at man giver dem et grundlag for at komme med forslag ud fra i stedet for bare at sige, at de skal trække dem op af hatten.
Regeringen har brugt 2 år på at analysere situationen, og der er ingen af de her informationer, som regeringen deler med Folketinget.
Og alligevel kræver man nu, at det skal være Folketinget, der skal løse regeringens problem.
Det er regeringen, der har skabt problemet ved ikke at løse den udfordring, der er, med at skabe et ekstra udrejsecenter og at have droppet idéen om Lindholm, som der tidligere lå.
Så må regeringen også finde løsningen, eller også må man som minimum fremlægge alle analyser.
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Jamen altså, en regering skal jo – og det gælder altså også for, hvad der måtte komme af fremtidige Venstreledede regeringer – have lov til at gøre sit arbejde og gøre sig sine overvejelser og få ting vurderet.
Og når man så når frem til et resultat, enten i forhold til det, man beskæftiger sig med selv som regering, eller i forhold til det, man laver i fællesskab med andre, så kan man så melde sine beslutninger ud.
Vi skal jo huske på, hvad alt det her handler om.
Det handler om nogle mennesker, som bør forlade Danmark.
De har ikke længere noget at gøre i vores land.
I Midtjylland har de så båret en meget stor byrde og en stor opgave igennem længere tid, og der har vi ønsket at aflaste dem.
Når der så er et flertal i Folketinget, der ikke ønsker den løsning, er der jo stadig væk et problem, der er uløst.
Men at begynde at blande sådan demokratiske diskussioner ind i det her har jeg svært ved at se relevansen af.
Louise Schack Elholm (V), 2021-06-02:
Jeg vil følge lidt op på den debat, der har været tidligere, omkring hvad der egentlig er god demokratisk skik.
Jeg kan forstå, at dengang regeringen valgte at beslutte sig for, at der skulle være et udrejsecenter på Langeland, skulle der have ligget en masse analyser bag.
Og nu, hvor man har lyttet til det flertal, der er i Folketinget, som siger, at det er en dårlig idé at lægge det på Langeland, kan jeg godt undre mig over, hvorfor man så ikke fremlægger de analyser, man har lavet af, hvor det ellers kan ligge.
Man står jo ellers og efterlyser andre forslag, og så kunne det måske være naturligt at fremlægge de analyser, der er.
Mener statsministeren, at det er god demokratisk skik at holde sådanne informationer for sig selv?
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Altså, når man flygter fra noget til noget, er det jo, fordi man har et behov for beskyttelse.
Hvis det behov for beskyttelse bortfalder, fordi den generelle situation i det område eller det land, man er flygtet fra, ændrer sig, så er man jo ikke længere flygtning.
Og vi har ikke et ønske om, at flygtninge bliver til indvandrere.
Det har vi ikke.
Flygtning er man i en periode af sit liv, og der skal man have beskyttelse, i vores øjne gerne i nærområderne.
Men flygtninge skal ikke blive til indvandrere.
Og det, at man har lært sproget eller man er ung, gør vel bare, at man har endnu bedre forudsætninger for faktisk at bygge det land op, som man oprindelig tilhørte og forhåbentlig gerne vil hjælpe til at blive et bedre land.
Det er et meget stort spørgsmål med potentielt helt utrolig vidtrækkende konsekvenser, og jeg kan ikke inden for 30 sekunder med det trods alt ringe vidensniveau, jeg har om det her, udtale mig på nogen som helst kvalificeret måde.
Vi har jo i fællesskab besluttet os for at nedsætte en ekspertgruppe, der skal arbejde med den mellemlange planlægning af håndteringen af covid-19, og det giver mening, også globalt, at kigge mere langsigtet på risikoen for nye epidemier, også i forhold til dyrehold.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-06-02:
Man kan ikke være tryg der, for man må ikke være der.
Man forbyder alle at være der.
Jeg fik spørgsmålet: Hvad er Venstres svar?
Venstres svar er, at vi tager fat i ballademagerne og smider dem ud og siger: I må ikke være der.
Det er da ikke alle os andre, der skal smides ud.
Altså, kan statsministeren ikke se, at vi da ikke kan skabe tryghed ved at smide alle væk?
Vi skaber tryghed ved at fjerne dem, der skaber utrygheden – det er det, Venstres forslag går ud på – så alle vi andre kan få lov til at være der i fred og ro.
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Jeg ønsker et land, hvor man reelt og ikke bare på papiret kan være tryg, og hvor der ikke er store grupperinger ofte af unge mænd, der skaber utryghed for alle os andre.
Den utryghed er der.
Der er masser af mennesker, der efter åbningstalen har forsøgt at overbevise mig om, at vi slet ikke har et kriminalitetsproblem, at den utryghed ikke findes, og at der ikke er de udfordringer, men de er der.
Det her var så vores svar, og jeg kunne jo spørge: Hvad er Venstres svar?
For når det her lovforslag ikke bliver vedtaget, er situationen jo fuldstændig den samme som i dag, nemlig at der ikke er de nødvendige redskaber til at sikre, at det er alle os andre, der er lovlydige, der skal have lov til at gå og færdes der, bo og leve der og være trygge der, hvor vi har krav på at være det.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-06-02:
Tak for det.
Regeringens opholdsforbud er elendigt, og jeg kan godt høre, at statsministeren har bildt sig selv ind, at det er en vindersag.
Det er det ikke.
Det er en tabersag.
Det er ikke bare, fordi samtlige partier bortset fra Socialdemokratiet synes det, men fordi det er det.
Statsministeren taler om den mor, der ikke tør sende sit barn ned at spille fodbold i parken, men hvad er statsministerens svar til barnet, der siger: Mor, mor, jeg tør ikke spille fodbold, for der er nogle truende typer?
Statsministeren svar er: Nu skal du høre, det skal du slet ikke bekymre dig om, for nu lukker vi parken, nu må du slet ikke gå ned og spille fodbold, og så har du den bekymring mindre.
Altså, kan statsministeren virkelig ikke høre, hvad det er for et vildspor, man er i gang med at rode sig ud på?
Mener statsministeren, at definitionen på tryghed er, at vi sætter skilte op på pladser og i parker og siger, at her er så farligt, at du ikke må opholde dig der, men skal gå hastigt igennem; du må ikke stå stille, du må ikke sætte dig på en bænk, her er ophold forbudt?
Er det sådan et land, statsministeren ønsker at stå i spidsen for?
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Nu er der jo grænser for, hvor åben man skal være, men jeg vil efterstræbe at have et som udgangspunkt så åbent sind som overhovedet muligt.
Men det er ikke regeringen, der bærer topskatten ind i de her forhandlinger.
Må jeg ikke lige i forhold til Arne sige, at det gælder for Arne såvel som for tusindvis af andre gode, solide danske lønmodtagere, at de har gjort deres.
De har arbejdet i rigtig, rigtig mange år.
De startede på arbejdsmarkedet tidligt, og mange af dem er nedslidte på grund af hårdt fysisk arbejde.
De fortjente en tidligere tilbagetrækning.
Det er klart, at når vi som samfund vælger det, må det jo så også betyde, at nogle af os andre skal give en endnu større arbejdsindsats.
Mette Abildgaard (KF), 2021-06-02:
Jeg tror måske også, jeg mangler at forstå den dybere mening med den sang, men en ørehænger må man sige det var.
Det kan godt være, at intentionen og formålet med Arneaftalen var noget andet, men resultatet var nu engang det, at det gav et mindsket arbejdsudbud i en situation, hvor Danmark har brug for det modsatte.
Derfor er jeg glad for at høre, at statsministeren i udgangspunktet forholder sig åben over for alle forslag.
Nu vi er åbne, synes jeg da også, vi skal prøve at drøfte det, Radikale Venstre foreslog i avisen i dag, bl.a. det her med at hæve topskattegrænsen.
Det er en af de billigste måder, vi også kan øge arbejdsudbuddet på.
Er åbenheden også til stede dér fra statsministeren?