runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2023-02-28:
Tak for det, formand.
Forslaget samler lovgrundlaget til supplering af EU's forordninger om den fælles landbrugspolitik i én ny hovedlov.
Endvidere indsættes med lovforslaget en bemyndigelse til ministeren for fødevarer, landbrug og fiskeri og til ministeren for landdistrikter til inden for deres respektive områder at kunne fastsætte regler om konkrete støtteordninger afhængigt af udformningen af forordningsgrundlaget for den fælles landbrugspolitik.
I Dansk Folkeparti støtter vi bestræbelserne på at forenkle lovgivningen og samle lovgrundlag i hovedlov.
Det er med bemyndigelsen hensigten at udmønte de dele af landbrugsaftalen, der vedrører reduktioner af drivhusgasser fra erhvervsmæssigt dyrehold.
Aftalen er indgået mellem bl.a. den daværende regering, Dansk Folkeparti og en række andre partier.
Vi har så sent som i sidste uge behandlet L 47, der indsatte en bemyndigelse i husdyrbrugloven om indretning af drift og anlæg.
Vi finder i Dansk Folkeparti det stigende antal bemyndigelsesbestemmelser særdeles betænkeligt, og vi vil derfor igen henlede Folketingets opmærksomhed på, at der i dagens Danmark er mere end 5.000 gældende bekendtgørelser.
I Dansk Folkeparti finder vi det stærkt kritisabelt, at en så stor del af reguleringen i Danmark er vedtaget uden om Folketinget.
Det er politisk og retsikkerhedsmæssigt ønskeligt, at vidtgående love, der griber ind over for borgere og virksomheder, vedtages direkte i Folketinget.
Vi planlægger derfor at høre regeringen om, hvorfor man lægger op til bemyndigelsesbestemmelser på den her måde, og om det virkelig er nødvendigt, for lovgivning bør som altovervejende hovedregel vedtages direkte her i Folketinget.
Så vil jeg slutte af med at sige, at jeg er stærkt begejstret for dansk landbrug, så den skepsis, jeg måtte have over for bemyndigelsesbestemmelser osv., handler altså ikke om en generel mistillid til dansk landbrug, tværtimod, for det er jeg meget, meget begejstret for, men det handler blot om et ønske om, at de ting, der måtte ske, er noget, som Folketinget har direkte indflydelse på efter grundig debat både her, men også i udvalget.
Tak for ordet.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-02-28:
Tak for det.
I Alternativet mener vi, at landbruget er en fuldstændig afgørende medspiller i den grønne omstilling, og det er der mange grunde til.
Vigtigst lige i den her sammenhæng vil jeg sige
er, at det fylder ca. 60 pct. af vores land.
Det står for omkring en tredjedel af vores klimagasudledninger, og så har det jo det helt særlige privilegie, at det forvalter rigtig mange af vores fælles naturressourcer, både miljø og drikkevand m.m.
Grunden til, at Alternativet ikke er med i den landbrugsaftale, som resten af Folketingets partier er en del af, er simpelt hen, at den desværre ikke løser de problemer, som landbruget står i.
Derfor mener vi faktisk, at det er et stort politisk svigt, at man ikke har lagt en meget mere klar retning for det danske landbrug og for omstillingen, så der også er et bæredygtigt fødevareerhverv i fremtiden.
Men selv om indholdet af aftalen ikke er tilstrækkeligt og ambitiøst nok, kan formen omkring det jo godt være det, men det her er jo lidt af en lovpakke, og jeg vil derfor følge udvalgsarbejdet de næste par uger for at se, om det her lovforslag er noget, vi kan støtte eller ej.
Jeg er også bare lige nødt til at understrege, at i forhold til landbrugets rolle i den grønne omstilling har både Det Miljøøkonomiske Råd og senest Klimarådet i dag understreget, at den landbrugsaftale, der er vedtaget, ikke løser kriserne, og at det netop er derfor, Alternativet ikke er med i den; det er, fordi vi faktisk har højere ambitioner for landbruget, end man politisk har fået flertal for indtil videre.
Tak for ordet.
Jacob Jensen (V), 2023-02-28:
Tak for ordet.
Og endnu en gang, kan man vel tillade sig at sige, tak til ordførerne for indlæggene og for, synes jeg, igen i den her runde en god og konstruktiv debat om forslaget, der, som det også er blevet sagt, jo er en genbehandling af et identisk lovforslag, som vi havde til behandling kort før nytår.
Jeg synes egentlig, det af flere ordførere – for ikke at sige de fleste – er blevet fortalt rigtig fornuftigt, hvad det er, der ligger i selve lovforslaget.
Det er derfor, at vi er her igen, for den solnedgangsklausul betyder jo, at den nuværende lov ville ophøre med at virke fra den 1. juli i år; derfor er det så nødvendigt, at vi genbehandler lovforslaget.
For god ordens skyld skal jeg også understrege, at der er tale om det samme lovforslag, som vi vedtog i december.
Der er dog i det her lovforslag ikke en afslutningsdato, altså af samme grund.
Genbehandlingen af lovforslaget har også betydet, at vi derfor udelukkende nu, som vi også lovede i december, har mulighed for at kunne behandle lovforslaget i en normal proces.
Jeg vil derfor også gerne benytte lejligheden til at takke for, at vi sammen kunne få vedtaget lovforslaget tilbage i december, for det var netop forudsætningen for, at de danske landmænd kunne leve op til de EU-regler, der trådte i kraft pr. 1. januar 2023, og at vi kunne arbejde videre med målsætningerne fra vores stort set fælles landbrugsaftale.
Derudover giver vedtagelsen lovforslaget også en tiltrængt klarhed til en branche, der allerede i december havde ventet længe på at kende de regler, som de så fra årsskiftet skulle leve op til.
Så tak for Folketingets bidrag til at løse den problemstilling.
Og da der er tale om en behandling af samme lovforslag, skal jeg også for god ordens skyld sige her, at lovforslaget selvfølgelig fortsat er udarbejdet i fuld overensstemmelse med både landbrugsaftalen og den nye reform af den fælles landbrugspolitik, som der også er blevet refereret til.
Det skal være mine indledende ord, og så kunne det være, at der var et par spørgsmål, og dem svarer jeg selvfølgelig gerne på efter bedste evne.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-02-28:
Det er godt, at vi har en normal lovbehandling nu, så der er tid til en udvalgsbehandling, og jeg synes jo, at vi skal have kigget på den her § 7, som i øjeblikket ligesom er defineret sådan, at det er lavbundsprojekterne, som ministeren kan en masse på.
Men jeg har noteret mig, at der både under valgkampen var noget om drikkevandsbeskyttelse og også står noget om det i regeringsgrundlaget; der har vi en opgave, der venter.
Der er også det her med mere skovrejsning, som er i flere eksisterende aftaler, og som jo også er i regeringsgrundlaget.
Så hvorfor ikke have det med, at staten kan have en aktiv rolle – lidt parallelt med, hvordan det er defineret i lovforslaget her omkring lavbundsarealerne?
For man må sige, at de steder rundt i landet, hvor kommuner f.eks. har haft en aktiv rolle i at genetablere søer, er der altså nogle af stederne, hvor det har været en fordel, at der var kommunal jord, man kunne bytte med, for at komme frem til, at der ikke var nogle få lodsejere, som blokerede for, at man kunne komme i mål med den samlede løsning.
Så jeg ser sådan set frem til at kunne få en fordomsfri drøftelse omkring det her med statens rolle i at realisere flere skovrejsningsprojekter og flere drikkevandssikringer.
Så det vil jeg høre om ministeren ikke er med på.
Jacob Jensen (V), 2023-02-28:
Nu sagde hr. Søren Egge Rasmussen i sin ordførertale, at han havde arbejdet sammen med seks ministre på området her, og at der var en hurtig udskiftning, og at det selvfølgelig også kunne være et problem i sig selv.
Jeg skal gøre mit til, at det så stopper her, forstået på den måde, at der også er brug for noget kontinuitet – det synes jeg er rigtig fint.
Og i forhold til at kigge på, hvordan netop lovbehandlingen her skal være – nu er jeg som minister så privilegeret, at jeg lige kan nå at spørge nogle kloge mennesker, som arbejder med det her på embedsmandsniveau – er det også vurderingen, at det vil vi kigge nærmere ind i.
Men vi har fra regeringens side en stor ambition, også hvad skovrejsning angår – jeg tror, det var fru Ida Auken, der nævnte det – og vi har en udfordring i forhold til BNBO-områderne.
Så der er forskellige ting, der ligger, kan man sige, inden for samme område, og det vil jeg i hvert fald gerne fra min side være åben over for at tage en snak om.
Der skal selvfølgelig være de hjemler og de muligheder, der skal være til det, men tilkendegivelsen er givet om, at vi kigger på det under udvalgsarbejdet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-02-28:
Og jeg synes, vi har en landbrugsaftale, som ligesom er funderet på lidt anden vis blandt næsten alle partier, og hvor der jo er udsigt til, at der – måske også i løbet af kort tid – kunne være mulighed for at modellere på noget landbrugsstøtte.
Der synes jeg, at vi skal have en eller anden vished for, at det er funderet i aftalekredsen og ikke bare i, at ministeren har beføjelsen.
Jacob Jensen (V), 2023-02-28:
Jeg kan sige så meget, at udmøntningen af bemyndigelserne i lovforslaget fortsat vil ske i overensstemmelse med landbrugsaftalen, som netop skal understøtte den grønne omstilling, som vi jo også er enige om.
Og de brede bemyndigelser, som der også bliver talt om, ændrer ikke på, at vi i forligskredsen fortsat skal træffe beslutningerne om forligsbelagte emner netop inden for landbrugsaftalen.
Men de brede bemyndigelser giver så til gengæld også muligheden for, at vi hurtigt kan udnytte de muligheder, der måtte opstå, og derudover også dermed fremtidssikre den kommende lov, så vi også kan anvende den ved kommende reformer af landbrugspolitikken.
Så det er det, der er baggrunden for, at man laver det på den måde.
Per Larsen (KF), 2023-02-28:
Tak for det, formand.
Det er jo et forslag til lov om administration af den fælles landbrugspolitik.
Dansk landbrug har jo en enormt stor betydning for vores velstand i Danmark.
Ikke nok med at landbruget brødføder den danske befolkning, men der eksporteres jo også landbrugsprodukter for ca. 162 mia. kr. årligt.
Danske fødevarer er efterspurgt i hele verden for sin meget høje kvalitet og sin meget høje veterinære status, og Danmark er kendt verden rundt som et af de lande, der har den højeste fødevaresikkerhed.
I Det Konservative Folkeparti er vi stolte af dansk landbrug og ser gerne, at den danske fødevareproduktion øges betydeligt.
Prognoserne viser jo en befolkningsvækst på op til 40 pct., så der bliver rigeligt med munde at mætte.
Vores ambition er altså at styrke dansk landbrug, og derfor indgik vi jo også en bred aftale i Folketinget, nemlig en stor, gennemgribende aftale om grøn omstilling af dansk landbrug, i efteråret 2021.
Aftalen sikrer bl.a. en reduktion af udledningen af klimagasser til atmosfæren og en reduktion af udledningen af næringsstoffer til vores vandmiljø.
Lovforslaget, vi nu behandler, er jo et forslag til en ny hovedlov for administration af landbrugsstøtten, så vi også sikrer, at vi lever op til de gældende EU-regler.
Mohammad Rona (M), 2023-02-28:
Jeg har en kort kommentar.
Det, jeg sådan søger hen imod – og det håber jeg også at Dansk Folkeparti i fremtiden vil se hen imod – er det her med, at der også er negativ social kontrol for drenge.
Og hvordan får vi løst det?
Det spørgsmål kunne jeg selvfølgelig godt tænke mig at Dansk Folkeparti også på et tidspunkt rejser.
Det var det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-28:
Vi kan jo vente i spænding og måske et stykke tid på, at regeringen begynder at tage den her kommission alvorligt, som er fra august måned sidste sommer.
Der er jo en lang række punkter, som også vil berøre drengene, tror jeg.
Men der kommer bare ikke noget.
Altså, som jeg sagde tidligere, er jeg tilbøjelig til at tro, at den kommission var en kommission, der blev nedsat, fordi der skulle være et valg.
Man var jo ret enige i kommissionen i første instans, også borgmesteren i Holbæk.
Men så var der nogen, der trak sig, fordi det blev lidt for svært.
Det er det, der altid sker.
Pludselig kommer der modstand, og man vil ikke betragtes som en, der ikke er et åbent og tolerant menneske, der overhovedet ikke er racist.
Det er jo de beskyldninger, man stadig væk får hele tiden, når man tager den her debat.
Man lad os vente på, at regeringen kommer med noget – det er da på høje tid – og så lad os tage debatten igen.
Ida Auken (S), 2023-02-28:
Tak for ordet.
Dansk landbrug står over for en kæmpe opgave.
Vi skal udvikle og skabe en grøn omstilling af landbruget, og det kræver en markant grøn indsats.
For at det kan lykkes, skal vi have rigtig mange ting til at spille sammen, og ikke mindst skal det tænkes klogt sammen med den europæiske landbrugspolitik, CAP'en.
Den spiller en afgørende rolle for den udvikling, vi ser i dansk landbrug.
Ved at bruge de midler og landbrugsstøtten mere aktivt kan vi sætte skub i den grønne omstilling og skabe en udvikling af erhvervet og af dansk fødevareproduktion.
Derfor er det her lovforslag også centralt.
Reglerne gælder jo faktisk allerede nu, for vi hastebehandlede samme lovforslag i december måned, og det var vigtigt, for at vi kunne sætte gang i alle de grønne ordninger og initiativer, der bl.a. lå i EU-reglerne og den landbrugsaftale, som et meget stort flertal i Folketinget står bag.
Men i dag behandler vi så lovforslaget under normale vilkår.
Lovforslaget indeholder tre centrale dele: For det første sætter vi rammerne for ansøgning og udbetaling af landbrugsstøtte.
For det andet udmønter lovforslaget reformen af den fælles europæiske landbrugspolitik, CAP'en, i dansk lovgivning og fastsætter reglerne om de krav, der stilles med den nye reform af CAP'en.
Det gælder bl.a. de frivillige grønne støtteordninger, også kaldet bioordninger, og gennemførelse af klimalavbundsprojekter.
For det tredje samler vi regulering fra forskellig lovgivning i dette lovforslag, og dermed bliver det en ny hovedlov.
Med lovforslaget sikrer vi det retlige grundlag, der er nødvendigt, for at vores aftale om grøn omstilling af landbruget bliver ført ud i livet.
Vi skal have verdens mest fremsynede, miljøsikre og klimavenlige landbrug, og derfor er det afgørende, at vi kommer videre med de initiativer og ordninger, der ligger i »Aftale om grøn omstilling af dansk landbrug«, som et bredt flertal af Folketingets partier indgik i 2021, samt i CAP-reformen.
Socialdemokratiet støtter på den baggrund forslaget, og jeg skal hilse fra SF og sige, at de også støtter forslaget.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-02-28:
Jamen vi er i Enhedslisten helt enige i, at der skal være en markant grøn indsats, og nogle gange leder jeg efter handlemuligheder.
Ministeren kan afholde nødvendige anlægsudgifter.«
Jeg tænkte, da jeg læste det: Kunne det ikke godt være en paragraf, som også kunne gælde, når vi skal etablere mere skov; når vi skal forholde os til de boringsnære beskyttelsesområder?
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig, at vi fik drøftet i udvalgsbehandlingen, om ikke vi kunne udvide den paragraf til at gælde for andre områder, så staten kunne være aktivt drivende, med hensyn til at vi får lavet mere omstilling.
Hvad mener ordføreren om det?
Ida Auken (S), 2023-02-28:
Mange tak.
Altså, nu er det jo langt hen ad vejen CAP'en, vi implementerer her, og det vil sige, at der jo er regler for, at det primært er landbrugsarealerne, man kan lave de her ting på.
Jeg er ikke hundrede procent skarp på, om skovordninger kunne gå ind på det her område.
Jeg synes, det er spændende at diskutere, for vi har jo fra regeringens side et mål om at lave 250.000 ha ny skov, og det er jo ikke så lidt; det er et kæmpe mål.
Så der kan ligge noget her, men jeg vil bare ikke kunne stå her og gennemskue fuldstændig, om det er en mulighed.
Men jeg vil kvittere for, at vi i hvert fald kan tage diskussionen, som hr. Søren Egge Rasmussen foreslår, i udvalgsarbejdet.
Tak for det.
Det er en relativt bred bemyndigelseslovgivning, og det betyder jo også, at man giver ministeren ret vide beføjelser med den her lov.
Og det gør vi jo så, fordi vi udmønter meget mere af det i bekendtgørelser efterfølgende.
Som jeg forstår ministeren, og ud fra hvad jeg selv mener, er der jo meget af det her, der skal drøftes med forligskredsen bag landbrugsaftalen.
Så der vil også der være mulighed for at udforme noget, for vi har sådan set samme mål, nemlig at vi rigtig gerne vil have noget mere skov i Danmark.
Skov er ret fantastisk – det kan beskytte drikkevandet, det kan lave biodiversitet, det kan lave træ til vores byggeri.
Vi burde i højere grad, end vi er, være et skovland, og vi har jo haft målsætninger i årevis, vi ikke har nået.
Så det er en af de ting, vi meget gerne vil komme langt med i den her regeringsperiode.
Erling Bonnesen (V), 2023-02-28:
Tak for det.
Det her lovforslag, som også allerede er gennemgået af den forrige ordfører, er jo en genbehandling af lovforslaget fra december, og det støttede vi naturligvis også i Venstre.
Jeg kom til at tænke på, at statsministeren jo kort efter sin tiltrædelse for nu godt 3 år siden også stod på Landbrug & Fødevarers årlige delegeretmøde i Herning og sagde med klar, præcis stemmeføring, at Danmark er et landbrugsland, og det synes jeg var en rigtig god udtalelse.
Og så har det jo også vist sig nu, at der er et meget bredt flertal i Folketinget bag ved landbrugsaftalen, og vi kan også henvise til regeringsgrundlaget, og jeg er meget glad for, at der også står i det, at landbruget skal udvikles og ikke afvikles.
Som vi alle sammen ved, er der både nye potentialer og nye muligheder inden for det plantebaserede, men der er også stor efterspørgsel efter animalske fødevarer.
Så der er nok at tage fat på.
Men samtidig skal vi også have det til at passe sammen med, at vi skal passe godt på vores klima, natur og miljø.
Så vi ser frem til at komme videre med lovforslagets nærmere indhold.
Det er allerede gennemgået af fru Ida Auken, så det vil jeg ikke gå nærmere ind på.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-02-28:
Mange tak for ordet, formand.
Først vil jeg gerne kvittere for jeres fantastiske arbejde.
Det er jo ikke mindre end superflot, at alle partierne på nær et enkelt har kunnet lande en landbrugsaftale.
Det synes jeg er fantastisk, og det taler direkte ind i mit største ønske om, at vi laver politik sammen med hinanden og ikke imod hinanden.
For selv om dette er en genforhandling af forslaget, vil jeg gerne pointere, at vi med fælleseuropæisk landbrugspolitik nu i endnu højere grad får mulighed for at bidrage til en bæredygtig fremtid.
Med denne reform giver vi vores landmænd en række muligheder; vi gør det muligt for dem at søge nye bioordninger, hvis de yder en ekstra indsats for klimaet, miljøet og biodiversiteten.
Med andre ord gør vi det fra politisk side muligt at træffe de grønne valg – valg, der på sigt vil styrke og fremtidssikre den enkelte landmands bedrift, naturen og klimaet.
Og fordi politikken er fælleseuropæisk, skaber vi også en mulighed for, at vi i fællesskab kan udvikle og omstille vores samfund.
Det er helt centralt, at vi fortsat stiller høje politiske krav til os selv, ligesom vi gør det til vores landmænd i udviklingen af deres erhverv.
Men krav skal altid have det for øje, at vi udvikler og ikke afvikler dansk landbrug, ligesom vi altid skal påskønne frem for at sanktionere.
Min sidste bemærkning skal være, at det er vigtigt, at landbruget får muligheden for og tiden til at implementere nye ordninger og krav.
Tak for ordet.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-02-28:
Tak, hr. formand.
Skulle der efter en lang dags debat herinde i Folketinget være enkelte tv-seere tilbage, som også har set tv herindefra tidligere, så vil de måske få en oplevelse af, at det her lovforslag har været til behandling før, og at det her simpelt hen må være en genudsendelse, men det er det faktisk ikke.
Det er fuldstændig korrekt, at lovforslaget har været til behandling som et hastelovforslag ganske kort tid før nytår, men det er også rigtigt, at den her lovbehandling foregår live.
Det er simpelt hen, fordi det er et identisk lovforslag, og grunden til, at det er blevet behandlet to gange, er jo, at man netop havde et ønske om at få de vigtige elementer i den her landbrugsaftale, »Aftale om grøn omstilling af dansk landbrug«, på skinner i forhold til de initiativer, som ministeren også på daværende tidspunkt skulle bemyndiges til.
Og nu har vi så muligheden for her i Folketinget at behandle det endelige lovforslag.
I Danmarksdemokraterne er vi jo tilhængere af det her forslag, da det er afgørende, at vi ikke stiller danske landmænd i en position, hvor de ikke vil kunne få adgang til en række af de udbetalingsordninger, der er målrettet landbrugserhvervet, og som deres kolleger i andre lande inden for EU har adgang til.
Samtidig mener vi i Danmarksdemokraterne, at det er vigtigt, at vi i Danmark lever op til de forordninger, vi er forpligtet til at leve op til.
Endelig mener vi, at der er sket for lidt i forhold til de udtagninger af lavbundsjorder, som blev aftalt for længe siden, og som er nødvendige, hvis vi skal nå vores reduktionsmål.
Det var jo egentlig også det, der var årsagen til, at vi havde en hastebehandling tidligere, nemlig at give en midlertidig ministerbemyndigelse.
Men vi vil glæde os over, at vi nu er kommet et skridt længere.
Nu er det den endelige lovgivning, vi behandler.
Det er en ny hovedlov, som skal sikre administrationen af den fælles landbrugspolitik på en lang række af de landbrugspolitiske områder, som ligger implicit i aftalen om grøn omstilling tilbage fra 2021, og det kan Danmarksdemokraterne støtte.
Steffen Larsen (LA), 2023-02-28:
Undskyld, hr. formand, at jeg kommer sådan valsende i sidste øjeblik.
Jamen det gør jeg.
Liberal Alliance stemte for – sammen med stort set resten af Folketinget – et identisk lovforslag for ganske få måneder siden, og jeg kan afsløre så meget, at vores holdning ikke har ændret sig i den periode.
Jeg vil dog godt rose regeringen for at følge sine egne principper ved at tilføje solnedgangsklausuler til lovforslaget, der blev hastebehandlet.
Det synes jeg er et meget fornuftigt princip, som sikrer, at vi ikke vedtager lovgivning med meget store konsekvenser uden at have tid til at sætte os ordentligt ind i sagerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-02-28:
Jamen i den nuværende landbrugsstøtteordning er der støttemuligheder for noget privat skovrejsning, men det batter måske ikke nok.
Så tak for åbenheden omkring, at vi prøver at kigge videre på det her.
For når nu der er paragraffer i lovforslaget, som faktisk muliggør, at staten har en meget aktiv rolle, også i forbindelse med jordfordeling og opkøb af jord, synes jeg, at spørgsmålet er: Kunne man ikke folde det ud til at kunne gælde flere arealer?
Så det ser jeg frem til at vi får drøftet ordentligt, altså at vi prøver at se, om vi kan udvide den her paragraf.
Susie Jessen (DD), 2023-02-28:
Jeg er fuldstændig enig med fru Pernille Vermund i alt det, hun siger, og jeg er samtidig også ret overrasket over, at fru Pernille Vermund kan lægge så mange ord i munden på mig på en gang.
Vi er fuldstændig enige om, at det islamiske tørklæde er noget skidt, vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at få det af kvinderne, og det skal vi gøre med alle de redskaber, vi overhovedet har.
Så det bakker vi fuldstændig op om.
Pernille Vermund (NB), 2023-02-28:
Jeg bliver bekymret for, at Danmarksdemokraterne simpelt hen ikke er klar til at løse de store udfordringer, vi står over for.
Når vi taler asylpolitik, sætter Danmarksdemokraterne konventionerne over hensynet til Danmark.
Når vi taler om islamiske tørklæder, mener Danmarksdemokraterne, at muslimer skal have ret til at leve på passiv forsørgelse, fordi de ikke kan lægge deres tørklæde fra sig, når de går på arbejde.
Det er jo en glidebane.
Målet her må være, at vi har færre og ikke flere, der presser den islamiske kultur ind i vores samfund, og at dem, der allerede er her, respekterer, at når man lever i Danmark, er det på danske vilkår.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-28:
[Lydudfald]
... i forhold til hvad der bliver sagt fra alle ordføreres side deroppe.
Jeg fortsætter: ... deres kvinder, deres slavinder, mandlige tjenere uden kønsdrift og børn, der intet ved om kvinders private kropsdele.
De må ikke stampe med fødderne, så man får nys om den pryd, som de holder skjult.
Omvend jer alle til Gud, I troende!
Måske vil det gå jer godt!
Jamen altså, det er Danmark, vi taler om.
Der er nogen, der lever efter det her i Danmark, rigtig, rigtig mange, og det er ikke bare social kontrol, det her er en fuldstændig fanatisk religion, som vi alt for meget er blevet påført i Danmark igennem alt for mange år.