runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-12-07:
Tak for det.
Jeg fik faktisk indtegnet mig, inden ordføreren var nået frem til den sidste del af sin tale.
Altså det, der var argumentet for 3-4 år siden, var jo, at man ikke kunne lave en europæisk skat på finansielle transaktioner, fordi den burde være global.
Når det er sagt, synes jeg også, den burde være global, men vi er nødt til at starte et sted, ligesom vi også er det, når det handler om miljøregulering og beskatning af de virksomheder og de dele i produktionen, som forurener osv. Så det var egentlig bare det, jeg ville kvittere for, og i øvrigt erklærer jeg mig enig med ordføreren i, at der stadig væk er lang vej igen, og at der stadig væk er mange områder, der skal belyses.
Martin Lidegaard (RV), 2016-12-07:
Ja, men altså, tak for kommentarerne.
Så tror jeg næsten også, at hr. Peter Hummelgaard Thomsen indirekte har sagt, at han også har lidt svært ved at se for sig, at det her er noget, som 10 EU-lande alene – eller 11, hvis Danmark gik med – kan gennemføre i praksis.
Jeg kan simpelt hen ikke se konstruktionen for mig i et indre marked for finansielle ydelser, hvor 10 eller 11 lande laver en regulering af finanssektoren, som de andre lande ikke indgår i.
Det er muligt, jeg driver fortolkningen for vidt, men så må hr. Peter Hummelgaard Thomsen jo modsætte sig det.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-12-07:
Jeg sagde ikke, at jeg ikke kan se det for mig.
Jeg medgiver, at det ser svært ud.
Det er også derfor, der har været så mange diskussioner i det sidste stykke tid, men ikke desto mindre tror jeg jo for det første, at den britiske udmeldelse af EU kan åbne nogle nye muligheder for en måde at konstruere det på.
Og for det andet er det jo klart, at det, der er det allermest efterstræbelsesværdige, er, at man får en skat, der dækker alle 27 eller 28 EU-lande, eller hvor mange lande vi ender med at være på det tidspunkt.
Men et sted at starte er jo ved at se på, om man kan finde en model, som de 10 lande, og forhåbentlig også på et tidspunkt Danmark som det 11. land, kan se sig selv i.
Martin Lidegaard (RV), 2016-12-07:
Som sagt ser vi på det europæiske perspektiv.
Men når vi ikke kan støtte det her forslag, er det jo, fordi man ret bastant går ind, før man egentlig kender en konstruktion om de ti lande, og mener, at Danmark skal gå ind i den konstruktion, inden vi sådan set kender den model, der ligger til grund for det.
Det mener vi ikke er helt ansvarligt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-07:
Forslaget går ud på, at vi skal gå sammen med de andre lande i det forstærkede samarbejde for at lave en model for at kunne påvirke det.
Hvis alle gjorde som Danmark, ville der slet ikke være et forstærket samarbejde.
Jeg er overrasket over, at De Radikale hele tiden bruger argumentet, at vi må vente og se, for det er jo slet ikke argumentet på en lang række andre EU-områder, hvor man gerne vil sidde med ved bordet og være med til at udfolde modellen.
Jeg vil gerne lige hurtigt komme ind på nogle af de ting, som ordføreren var inde på.
Nej, og det er heller ikke færdigt endnu.
Det er rigtigt nok, at vi på et tidspunkt troede, at der allerede ville komme en eller anden skitse til en model i december.
Nu ser det ud til, at det i hvert fald bliver på den anden side af 2017 og måske senere.
Men det indhold kunne vi være med til at forme, hvis vi sad med der.
Noget andet: Hvad betyder det, at ti EU-lande går sammen?
Det argument kunne briterne jo også have brugt, da de indførte en stamp tax inden for deres eget system.
Det fungerer jo fint.
Men mit konkrete spørgsmål er: Er ordføreren ikke enig i, at i hvert fald principperne om etablering og udstedelse ville gøre, at man blev dækket ret meget ind?
Og så er EU jo ikke et eller andet lille hjørne af verden rent økonomisk.
Altså, aktier og obligationer fra EU-lande, der enten bliver handlet eller har hjemland i et EU-land, udgør en meget, meget stor del af den finansielle aktivitet i verden.
Er ordføreren ikke enig i det?
Martin Lidegaard (RV), 2016-12-07:
Det var mange spørgsmål.
Jo, og som sagt er det klart, at hvis der kom en hel EU-løsning, ville EU, fordi EU udgør en stor økonomi i verden, måske kunne gøre en forskel i forhold til at få en global finansskat, som må være det, der så er endemålet.
Men jeg er ikke sikker på, at den model, som fru Lisbeth Bech Poulsen lægger op til, løser problemet.
Og det er jeg ikke, fordi jeg ikke helt kan se, at det løser problemet i det indre marked, hvor mere end halvdelen af medlemmerne så ikke vil være med.
Altså, hvad ville man i Danmark stille op med en Nordeabank, helt konkret?
Vi ville jo ikke have hjemmel og jura til at påtvinge en svensk bank at skulle betale det her som hjemmehørende i Sverige, selv om den har aktiviteter og filialer i Danmark.
Altså, det kan jeg simpelt hen ikke se for mig hvordan man inden for den kendte EU-lov skulle kunne gøre.
Måske er det bare min fantasi, der ikke rækker.
Men når vi har sagt – og det er ikke for at være irriterende eller procesrytter osv. – at vi har svært ved at se en lille gruppe lande gå solo på dette område, så er det, fordi det er inden for et område, hvor der eksisterer et indre marked, der har ens regler for alle lande.
Der er masser af andre områder, udviklingsbistand eller udenrigspolitik, eller hvad ved jeg, hvor man ikke på den måde har bundet alle landene sammen i en fælles lovgivning.
Men det har man for finansielle ydelser, og derfor er det hamrende svært at gå alene ud som en lille gruppe lande uden at diskriminere.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-07:
Men grunden til, at det kun er et forstærket samarbejde og ikke en diskussion blandt alle EU-landene, er jo, at lande som Danmark ikke ville være med i 2011. Så var der oprindelig 11 lande, nu 10 lande, der gik med i det forstærkede samarbejde, heriblandt store lande som Tyskland og Frankrig.
Men lad det nu ligge.
Ordføreren var inde på, at det også rammer de sunde handler, hvis man kan kalde dem det.
Det er jo rigtigt, men kun med 0,1 pct. Ville det ødelægge hele det sunde finansmarked?
Martin Lidegaard (RV), 2016-12-07:
Nej, det er jeg ikke overbevist om at det ville, for 0,1 pct. lyder jo ikke af meget, men det er 0,1 pct. af nogle ufattelig store, svimlende store beløb, som de danske pensionsselskaber faktisk investerer.
Jeg så en opgørelse forleden, der viser, at danskerne har sparet mere op i pension, end nordmændene har puttet i deres olieinvesteringsfonde.
Og der er 0,1 pct. rigtig mange penge.
Men det er det, jeg gerne vil kunne gennemskue eller overskue, inden jeg sætter min underskrift på dette papir.
René Gade (ALT), 2016-12-07:
Det er et rigtig godt spørgsmål at svare på.
Jeg er meget, meget enig.
Hvis man spørger dem, der er i finansverdenen og sidder og handler med det her, så er der ikke nogen, i hvert fald ikke blandt dem, jeg har talt med, der siger, at det her er sundt for andre end dem, der investerer i det og får en profit ud af det.
Det er så også dem, hvor vi siger, at dem vil vi godt tage lidt fra, hvor man i andre partier ønsker, at de skal have lov til at gøre det.
Det svarer lidt til dem, der spiller poker online.
Altså, det ender med, at man har nogle maskiner, der gør det meget bedre end mennesker.
Så der sidder nogen, der har råd til at købe de her maskiner og kan sætte dem i gang, og hvis vi så går i kamp med dem, så har man en ulige kamp.
Det er en ærlig sag, men på det her punkt synes jeg bare, at det er ærgerligt, at det er dem, der har råd at investere på den her, i mine øjne, kunstige måde, der så også får den her usunde værditilvækst.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-07:
Hr. Joachim B. Olsen sagde, og jeg håber, at jeg citerer korrekt: Alle skatter har adfærdsmæssige konsekvenser.
Det er rigtigt, og det er også meningen her.
Det er meningen med det her forslag, at den type af højfrekvente handler, vi efterhånden har snakket om en times tid, skal pålægges en mikroskat for at bidrage, men det er også for at få flyttet mere af den økonomiske aktivitet over på de mere langsigtede sunde investeringer.
Så hr. Joachim B. Olsen har helt ret i, at der er adfærdsmæssige konsekvenser, og det er også meningen her.
Når jeg i bemærkningerne til beslutningsforslaget har remset forskellige ting op, som hr. Hans Kristian Skibby var meget optaget af, altså at der bliver foreslået det ene og det andet, så er det netop for at sige, at provenuet ikke behøver at have en blå farve eller en rød farve.
Man kan bruge det på, hvad man vil.
Derfor vil jeg spørge hr. Joachim B. Olsen: Hvis man kunne få 7 mia. kr. i kassen og man under en VLAK-regering brugte de 7 mia. kr. på at sænke personskatterne eller nogle virksomhedsskatter, ville det så ikke have en mere produktiv indvirkning på vores økonomi end de her højfrekvente handler, der egentlig ikke har ret meget med realøkonomi at gøre?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-12-07:
For det første er jeg glad for, at der i fru Lisbeth Bech Poulsens spørgsmål – sådan hører jeg det – ligger en anerkendelse af, at f.eks. selskabsskatter har en negativ indvirkning på investeringerne og dermed produktiviteten og derfor til sidst på lønmodtagernes realløn.
Men jeg tror ikke et øjeblik på, at der vil være et provenu fra en sådan transaktionsskat.
Jeg tror ganske enkelt ikke på det.
Teoretisk set kunne der måske, hvis man kunne gøre det globalt.
Men det kan man ikke.
Jo, i teorien, men i virkelighedens verden, nej.
Derfor tror jeg ikke på, at der vil komme et provenu fra en sådan skat, som vi taler om her.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-07:
Nu redegjorde ministeren så fint for de to principper ud fra det forslag, der bliver arbejdet med lige nu med etablerings og udstedelsesprincippet.
Det er jo for at hegne ind, både hvor handlerne foregår, og hvilke hjemlande værdipapirerne hører under.
Men hr. Joachim B. Olsen har fuldstændig ret i, at hvis man flyttede alle højfrekvente handler over på, lad os sige, værdipapirer, der er amerikanske og bliver handlet i Singapore, så ville det ikke virke.
Men altså, hvis man ser på de lande, der indtil nu er med, Tyskland, Frankrig osv., ser man, at det er ret store lande med ret store virksomheder og værdifulde værdipapirer.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-12-07:
Nej, jeg tror ikke på, at de alle sammen vil ophøre.
Sådan virker skatter jo ikke.
Det er jo ikke sådan, at de udsletter al aktivitet.
Jeg er bekendt med, at man har en lignende skat i England.
Jeg hørte også tidligere i debatten, at det blev brugt som argument for, at al handel ikke er flyttet ud af England.
Men man er nødt til at se på det samlede billede, den samlede kapitalbeskatning.
Det forhindrer den her lille skat i England ikke.
Men alt andet lige har den også i England en negativ indvirkning på likviditeten og på væksten.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-12-07:
Det er jo ikke nogen hemmelighed.
Jeg kunne have gættet mig til på forhånd, hvad hr. Joachim B. Olsens mening ville være, og hvad Liberal Alliances holdning ville være til det her spørgsmål.
Det, jeg til gengæld godt kunne tænke mig at spørge lidt ind til, er, at der er en meget stærk skråsikkerhed hos ordføreren om, at det her aldrig nogen sinde kan blive til noget, og at det er urealistisk osv.
Jeg kunne bare godt tænke mig, at ordføreren satte nogle ord på, hvorfor han ikke tror på, at det her nogen sinde kan blive til noget.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-12-07:
Jo, man skal naturligvis passe på med at være skråsikker, specielt i politik.
Det anerkender jeg fuldstændig.
Men under alle omstændigheder er det, vi debatterer i dag, jo, om vi skulle have den skat i Danmark og ikke globalt.
Jeg skal ikke kunne undsige, at man kan finde på alle mulige ulykker inden for EU, også med hensyn til beskatning, men det er min vurdering – jeg fornemmer det i hvert fald – at det her ikke er noget, der vil blive indført i EU, og at der er mange lande, der ikke vil være med i det.
Og da vi taler om et globalt marked her, mener jeg også, også jævnfør Kommissionens egen vurdering af, hvad omkostningerne vil være ved at indføre en sådan skat her, at det ikke kommer til at ske i EU.
Jeg håber det i hvert fald ikke.
Jeg håber det ikke på vegne af EU-borgerne, idet Kommissionens egen vurdering er, at der vil være et ikke ubetydeligt velstandstab forbundet med at indføre en sådan skat her.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-12-07:
Grunden til, at jeg spørger, og hvorfor jeg i virkeligheden også sætter pris på, at ordføreren ikke er så skråsikker, er jo, at når man kan se, at der opstår nogle samfundsmæssige behov for både at regulere og for den sags skyld for at pålægge specielt forurenende eller giftige former for handler afgifter, så finder man jo som regel over tid en eller anden måde at gøre det på.
Det gjorde vi på miljøområdet, og senest er vi i gang med at gøre det, når det handler om at begrænse skattely, som jo sådan set udhuler hele det finansieringsgrundlag, der er for vores velfærdsstater.
Og der ved jeg, at Liberal Alliance indtil for nylig var meget imod noget af den regulering, man laver, men hvor man nu, efter at man er kommet i regering, tilslutter sig en del af den politik.
Så det var bare for at få nogle ord på, i hvor høj grad Joachim B. Olsen følte sig sikker på, at det her ikke kunne blive til noget i fremtiden.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-12-07:
Tak for det.
Dybest set
handler det her om, om vi skal have sådan en transaktionsskat i Danmark, og det mener vi ikke at vi skal i Liberal Alliance.
Alle skatter har adfærdsmæssige konsekvenser, men her mener vi, at omkostningerne klart vil være større end gevinsterne, fordi en sådan skat, som vi taler om her, skal betales af nogen, men det er ikke sådan, at det altid er den, man sender skatteregningen til, som bærer omkostningen af skatten – og det er også tilfældet her.
En sådan afgift, som vi taler om her, vil ramme bankernes indtjening.
Den vil ramme, som flere også har været inde på, lønmodtagernes pensionsopsparinger.
Pensionsopsparinger skal forvaltes aktivt for at sikre det højest mulige afkast.
Europa-Kommissionens egen vurdering af en sådan skat er, at den vil reducere BNP i EU med 0,5 pct.
Det svarer i Danmark til ca. 9 mia. kr. eller 1.700 kr. pr. dansker.
Vi er imod et sådan forslag, og jeg kan også konstatere, at når man læser Rangvidrapporten, som den tidligere regering satte i søen, så var en transaktionsskat ikke et af de forslag, som stod i Rangvidrapporten som en god vej at gå i forhold til at undgå fremtidige finanskriser.
Så vi kan med andre ord ikke støtte forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-12-07:
Tak for det.
Alternativet plejer at være et parti, som er sådan meget glad for ny teknologi, og noget af det, som ordføreren kalder for kunstige handler, er jo rigtig nok algoritmer, som foretager handler selv.
Det giver jo også almindelige mennesker nogle muligheder, og folk, som ikke har så meget forstand på aktiehandel eller har så meget tid at bruge på det hele tiden, kan overlade det til sådan en form for kunstig intelligens, det er så meget at sige, men til nogle algoritmer, som med ret stor præcision kan forudsige, hvor der er tab, og hvor der er gevinster.
Det er altså noget, der åbner op for, at mennesker, som ikke havde adgang til at handle før, fordi det var for skræmmende eller det var for overvældende for dem, pludselig får adgang til det og faktisk kan tjene penge på det.
Så skal man ikke være lidt opmærksom og forsigtig med at kalde det for, at det er kunstigt, at det foregår elektronisk, og at det i sig selv er noget skidt?
René Gade (ALT), 2016-12-07:
Der er jo i hvert fald en pointe i, at det ikke nødvendigvis er kunstigt.
Det er jo det, vi ser.
Vi omfavner teknologien og må samtidig sige, at dem, der tjener på den her type spekulation, jo i langt højeste grad er dem med flest midler.
Det er dem, der begynder at investere.
Der vil være en meget stor gruppe, som ikke gør sig tanker om at investere i det, jeg kalder kunstige, maskinelle transaktioner med meget, meget høj frekvens, og der er jeg helt tryg ved at sige, at de kroner, de kunne have tjent ekstra på noget, som vi værdipolitisk synes er en forkert måde at skabe omsætning på og gang i samfundet på, må vi så fratage dem, men teknologien vil vi gerne være med til at fastholde.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-12-07:
Men det, vi ser, er jo sådan set det modsatte.
Det er jo som så ofte før, at ny teknologi i starten er for de få og bliver senere hen udbredt til de mange.
Det er jo også det, der er i gang, nemlig at flere og flere investeringsbanker udbreder platforme, som flere og flere mennesker gør brug af og får gavn af.
En investering er jo ikke nødvendigvis dårlig, fordi den er foretaget af en algoritme, i stedet for at det er et menneske, der har siddet og trykket på en knap.
René Gade (ALT), 2016-12-07:
Med fare for at blive meget, meget klogere vil jeg sige, at lige her helt udspecificeret vil jeg godt sige, at den teknologi, der gør det muligt at lave højfrekvente handler brugt på præcis den måde, er jeg imod.
Den strider imod det, vi gerne vil, altså at det skal være langsigtede investeringer i noget, der også er bæredygtigt for samfundet.
Og så vil jeg sige, at hvis vi skal hjælpe folk med at investere, vil jeg langt hellere gøre det mere attraktivt at investere i noget af det nære, nogle iværksættere her i Danmark.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-07:
For det lyder jo på hr. Joachim B. Olsen, som om det sådan bare nærmest er risikofrit.
Men vi har jo i hvert fald set to store flashcrashes, som jeg kender til, nemlig i 2010 og i 2012, hvor man så, at på grund af en teknisk fejl crashede det hele.
Og undskyld til formanden, for det her ord, men jeg kan ikke lige oversætte det til dansk.
Men Dow Jones-indekset styrtdykkede med 9 pct., og en lang række aktier var værdiløse i en periode.
Og eksperter siger, at det er et spørgsmål om tid, før det her skaber ragnarok på Wall Street og andre steder.
De her højfrekvente handler er jo baseret på marginalerne, som hr. Peter Hummelgaard Thomsen også sagde, altså på gevinsten ved de yderste marginaler.
Og jeg hørte også ordføreren sige, at der vil det her have en effekt.
Men på de sunde langsigtede investeringer vil 0,1 pct. jo ikke gøre nogen forskel.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-12-07:
Ja, altså, man skal jo passe på med at spå – og især om fremtiden.
Jeg kan jo ikke sige, at der ikke kan komme politisk enighed om det her i fremtiden, men jeg tvivler på det.
Og selv om det skulle være tilfældet, så mener jeg ikke, at det ville være en god idé af de årsager, jeg ridsede op før.
Der vil efter Europa-Kommissionens egen vurdering være et velstandstab forbundet med at indføre en sådan skat, altså regningen for skatten ville blive overhældt på borgerne i sidste ende.
Man skal gøre meget for at undgå finanskriser, det er jeg sådan set enig i, men det er gennem regulering, ikke gennem skatter, at det skal gøres.
Annette Lind (S), 2016-12-07:
En af de ting, som ministeren har sagt, er, at pædagoger er dygtige til fritid.
Jeg vil bare gerne høre her til sidst: Er det sådan, at pædagogerne skal være i folkeskolen fremadrettet, og skal de have en større rolle i forhold til den almindelige dagligdag?
Eller hører de egentlig til i fritiden, som ministeren har sagt tidligere?
Merete Riisager (LA), 2016-12-07:
Det er faktisk en meget, meget fin skandinavisk tradition, at vi har så god en fritidspædagogik.
Den synes jeg er blevet klemt, og det synes jeg man skal anerkende, også at der for pædagogerne simpelt hen har været et fagligt tab, ved at fritidspædagogikken er blevet klemt.
Julie Skovsby (S), 2016-12-07:
Tak for det.
Det er heller ikke nogen hemmelighed, at ministeren har skiftet holdning, og det har vi jo så fået gjort fuldstændig klart i dag.
Jeg er sådan set meget enig med undervisningsministeren, når hun siger, at det allerede er blevet bedre, men det er altså ikke kun i den tid, hvor ministeren har været minister.
Det er igennem hele perioden, hvor reformen har virket.
Ja, det er allerede blevet bedre, og pædagoger og lærere gør et fantastisk stykke arbejde.
Men når ministeren skal stemme her i Folketingssalen, er det jo ikke som regeringsmedlem.
Så er det som folketingsmedlem, og derfor er vi så optaget af, hvad ministerens reelle holdning er til det her spørgsmål.
Merete Riisager (LA), 2016-12-07:
Altså, hvis jeg skulle til at stemme imod regeringen, ville det da være utrolig eksotisk.
Det kommer nok ikke til at ske.
Men altså, i Socialdemokratiet er man meget optaget af det her med faggrupper.
Jeg synes, vi skal tage udgangspunkt i børnene og den gode undervisning.
Man kan høre på hele den spørgsmålsrække, der er blevet linet op her, at Socialdemokratiet gerne vil have sådan en god gammeldags fagkamp.
Prøv at høre her: Vi skal kigge på, hvordan undervisningen bliver bedre.
Vi skal tage udgangspunkt i børnene, når vi planlægger vores arbejde, og så må de voksne lige vente lidt, for det er faktisk undervisningen og den gode undervisning, der er det vigtigste.
Troels Ravn (S), 2016-12-07:
Mener ministeren fortsat, at al offentlig støtte til de almene boliger skal fjernes, som det fremgår af Liberal Alliances boligudspil fra 2012?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Tak for spørgsmålet.
Regeringens politik i forhold til almene boliger fremgår af regeringsgrundlagets afsnit med overskriften »Billigere boliger«, og jeg citerer: »Regeringen har blandt andet med topartsaftalen om integration taget initiativ til at tilvejebringe flere små billige boliger.
Kommunerne vil også kunne anvende disse boliger til socialt udsatte borgere.
Men der er fortsat behov for billiggørelse af de almene boliger.
Regeringen vil derfor i forbindelse med Aftale om kommunernes økonomi for 2018 lægge op til at drøfte konkrete initiativer til at understøtte tilvejebringelse af små billige boliger, herunder gennem stærkere incitamenter for kommunerne«.
Liberal Alliances boligpolitik i forhold til de almene boliger er, som den fremgår af boligudspillet fra 2012.
Regeringens politik er, som den fremgår af regeringsprogrammet, og mere er der ikke at sige til det.
Troels Ravn (S), 2016-12-07:
Det er interessant nok.
Men det kunne også være interessant at høre, om ministeren ved, hvor meget huslejen vil stige, hvis man afskaffer den offentlige støtte til almene boliger.
Jeg mener jo, at alle danskere skal have mulighed for at have en ordentlig, tidssvarende og sund bolig, hvor man kan bo trygt, og som er til at betale, og derfor har mit parti også forbedret vilkårene for lejerne.
Vi har gjort det nemmere at bygge billigere boliger, og vi står vagt om, at huslejen ikke bare kan sættes i vejret.
For vi mener, det er vigtigt, at man har et boligmarked med mange forskellige typer af boliger.
Vi ønsker billige og gode boliger bygget til helt almindelige mennesker.
Men har ministeren regnet på og ved ministeren, hvor meget huslejen vil stige, hvis man afskaffer den offentlige støtte til almene boliger?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Der må svaret være nej, for det har jeg ikke regnet på.
Troels Ravn (S), 2016-12-07:
Det kunne være relevant at gøre ministeren opmærksom på, at de almene boliger og det almene boligbyggeri er for alle, men har nogle særlige sociale forpligtelser over for befolkningsgrupper, som har særlige boligbehov.
Det gælder f.eks. unge under uddannelse, og det gælder også andre unge, der har boligproblemer.
Det gælder ældre, det gælder handicappede, det gælder enlige med børn, og man kunne også nævne gruppen af flygtninge som eksempel.
Kan ministeren så i stedet redegøre for, hvilke hensyn der lå bag forslaget om at fjerne støtten til de almene boliger og indføre et mere markedsbestemt huslejeniveau og dermed også stoppe indbetalingerne til Landsbyggefonden?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Det kunne være hos almennyttige boligorganisationer eller hos private udlejere eller alle mulige steder.
Så det var ikke sådan, at man skulle fjerne muligheden for, at man kunne finde boliger til folk med et boligbehov.
Det var bare et ønske om, at boligsociale problemer kunne løses forskellige steder i samfundet og ikke kun i den almennyttige boligsektor.