runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-05-26:
80 pct. af kommunerne gør det altid rigtig godt, og 20 pct. af kommunerne rammer lidt ved siden af.
Om 80-20 er det rigtige tal, ved jeg ikke, men det har været en udmærket tommelfingerregel, mens jeg var ordfører, og jeg har ikke haft nogen anledning til at ændre på den.
Det tror jeg vel er nogenlunde det samme med den lovgivning, vi laver.
På den måde er der en eller anden fejlmargen, som vi skal forsøge at gøre mindre.
Så det er ikke for at sige, at kommunerne aldrig laver fejl, for det gør de, og det kan vi jo også se af de ting, der kommer ind.
Det vil sige, at efter min opfattelse er det sådan nogle politibetjentforslag, som jeg simpelt hen ikke kan se for mig hjælper.
Altså, i modsætning til det har vi jo lige behandlet tre forslag på handicapområdet, hvor der faktisk kommer nogle konkrete bud, som jeg ikke er indstillet på at vedtage, men der kommer dog nogle konkrete bud på, hvordan man også kunne gribe i egen barm – so to speak – og herindefra påtage sig en del af det ansvar, der er, for at få ryddet op på området.
Torsten Gejl (ALT), 2023-05-26:
Det kan da godt være, at ministeren hellere vil have konstruktive forslag, som ministeren ikke vil støtte, end politibetjentforslag, som ministeren heller ikke vil støtte.
Det er jo same thing
Jeg har også en kæmpe respekt for sagsbehandling, en kæmpe respekt for kommunerne og en kæmpe respekt for alt det arbejde, der sker derude – ingen tvivl om det.
Og jeg ved, at der er nogle, der slider sig selv halvt ihjel.
Jeg ved også, at sagsbehandlere sjældent bliver i en kommune særlig længe; der er en kæmpe udskiftning.
Men 20 pct., hvis det så er det rigtige tal, er jo en enormt stor del af vores land.
Det er en femtedel af vores land, hvor der sker regulære forkerte afgørelser.
Uanset hvor stor en del det er, siger en halv million klager i hvert fald en del, og der er det, jeg savner at høre, hvorfor man ikke ligesom resten af EU – alle de andre EU-lande har det – går ind og laver en forvaltningsdomstol, hvor de mennesker kan få en ordentlig hjælp?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-05-26:
Jeg har ikke en opfattelse af, at velfærdssamfundene er bedre i de andre europæiske lande end eksempelvis i de skandinaviske.
Altså, det er bare for at sige, at jeg ikke synes, det er sådan, at når man kigger ud over EU, så er forvaltningsdomstolen det rigtige svar.
Det er i hvert fald ikke sådan, at forholdene for borgere, der har et behov for velfærdsydelser, nødvendigvis er bedre i de andre lande.
Jeg vil sige det på den måde, at 20 pct. – eksempelvis på handicapområdet – er lidt lavt sat, for det er jo væsentlig flere af de sager, der bliver taget ind til Ankestyrelsen, der bliver tilbagevist.
Så lige i den sammenhæng er 80-20 faktisk lidt lavt sat – altså, der sker faktisk flere fejl end det.
Det, der er det store spørgsmål her, er jo, hvordan vi får nedbragt det, og der mener jeg simpelt hen, at de metoder, der bliver stillet forslag om her i salen, er forkerte.
Det betyder jo ikke, at vi ikke skal gå til problemet; det betyder bare, at vi har en anden opfattelse af, hvordan man skal gribe det an.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-26:
Da ministeren begyndte at sige, at det her forslag var lidt arrogant, tænkte jeg: Nå, nu er vi på krigsstien.
Så sagde ministeren, at det faktisk var lovgiverne, altså os, som begik fejl, og så må løsningen jo, som jeg ser det, være, at vi giver kommunen en bøde, og i de tilfælde, hvor de siger, at det er på grund af lovgivningen, sender de den videre til staten.
Så er kommunerne holdt skadesfri, og dem, som er fanget i et system, hvor der muligvis er tale om kassetænkning, får også en kompensation og føler sig set der.
Så kom ministeren egentlig ikke bare med løsningen der?
For jeg er enig i, at det er herinde, reglerne bliver vedtaget, og som ministeren også sagde i forhold til merudgifter, så er det sådan, at når først politikerne herinde synes, det bliver besværligt, skal vi nok finde en god løsning efterfølgende.
Så er løsningen ikke bare, at vi laver et tillæg til det her forslag, hvor vi siger, at kommunerne selvfølgelig kan videresende alle de bøder, som er blevet udstedt på grund af lovgivning herindefra, og så er vi i mål?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-05-26:
Det gør vi nu heller ikke.
Jeg synes, der er noget tæt på arrogant ved den opfattelse, at man peger på kommunerne og siger, at det er dem, der skaber problemet.
Jeg opfatter det sådan, at det er Folketinget, der har lavet en lovgivning, som er ekstremt svær at administrere, jeg opfatter det sådan, at det er os, der laver de økonomiske rammer for kommunerne, og jeg opfatter det sådan, at vi har at gøre med et enormt umodent politisk område, og derfor er der alle mulige forskellige typer af årsager til, at situationen er, som den er.
Hvis Folketinget har den opfattelse, eller hvis i hvert fald nogle partier i Folketinget har den opfattelse, at det eneste, der er galt her, selvfølgelig ikke er på grund af noget, vi har gjort herindefra – alt, hvad vi gør, er det rigtige, og alt, hvad kommunerne gør, er det forkerte – så synes jeg, vi er tæt på noget, jeg ville kalde arrogant.
Jeg opfatter det sådan, at vi kan gøre rigtig meget for at gøre lovgivningen bedre herindefra og dermed nemmere at administrere og dermed i sidste ende give borgerne en helt anden retssikkerhed end den, de har i dag.
Katrine Daugaard (LA), 2023-05-26:
Det må man da håbe der alligevel er, for kommuner har et budget, de skal overholde, og på den måde interesserer de sig jo for, om deres socialrådgivere også overholder lovgivningen.
Jeg har svært ved at forstå regeringens fokus, vi ser i de her dage, på at holde hånden over lovgivningen og holde hånden over kommunerne og svært ved at forstå, at man ligesom ikke vil anerkende, at vi har problemer med, at lovgivningen bliver brudt.
Nu nævnte ministeren selv den her aftale, der blev lavet i går, hvormed 1,5 mia. kr. bliver brugt til at udbygge den kommunale botilbudskapacitet, selv om det private jo faktisk løser en rigtig stor del af den her opgave.
Jeg kunne godt tænke mig at høre nogle flere ord på, hvorfor regeringen har så blind tillid til kommunerne og tror, at de kan gøre det bedre end det private, når nu vi ser så mange lovbrud, som vi gør?
Lotte Rod (RV), 2023-05-26:
Hvorfor har SF ikke valgt at finansiere forslaget?
Det gør det utrolig nemt for regeringen bare at skyde det ned, og så sker der jo ikke mere.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-05-26:
Vi har valgt at pege på råderummet som finansiering.
Og der er så rigeligt med penge, så det mener vi stadig væk vi kan stå på mål for.
Men vi lytter selvfølgelig også til det, der bliver sagt fra flere af partiernes side, i forhold til hvis I vil have det anvist endnu mere konkret.
Men når vi har et råderum, der ikke er anvist, et uanvist råderum – jeg kan godt mærke, at mine taleevner er ved at være brugt op for i dag – så mener vi faktisk, at vi godt kan forsvare, at det skulle tages derfra.
Og med et overskud på 16 mia. kr. tror vi nok også lige det går.
Mette Thiesen (DF), 2023-05-26:
Nej, det er ikke helt overraskende, at ministeren stiller sig, hvor ministeren stiller sig, men jeg mener jo, at vi i Dansk Folkeparti – og i øvrigt også Liberal Alliance, som har fremsat et forslag, der minder om det, og Alternativet, der har fremsat et forslag om en forvaltningsdomstol – netop stiller os der og tager ansvar for at sikre retssikkerheden for borgeren.
For det er altså meget mærkeligt at være vidne til i et retssamfund, at man på det her område ude i kommunerne svæver rundt i sådan et eller andet retssikkerhedsmæssigt vakuum, hvor man fuldstændig uden konsekvens og med åbne øjne kan bryde lovgivningen og kan begå grove fejl, der gør, at folk mister det allermest dyrebare, de har, nemlig deres børn.
Derfor undrer det mig, at man ikke vedtager en eller anden model som den, vi har foreslået her – det kunne sådan set også se anderledes ud – når vi nu også kan se, at de i Ankestyrelsen ikke en eneste gang har benyttet sig af deres mulighed for at sanktionere.
Mener ministeren ikke oprigtig talt, at man i en eller anden grad i et retssamfund skal sikre, at kommunerne overholder lovgivningen?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-05-26:
Jo, selvfølgelig.
Det er jo ikke det, der er til diskussion her.
Jeg har ikke hørt et eneste parti argumentere for, og jeg tror faktisk aldrig, jeg har hørt en politiker argumentere for, at det er en rigtig god idé, hvis der ingen retssikkerhed er.
Der er nok enkelte diktaturstater, hvor det alligevel har været det, der har været hverdagen, men jeg har ikke hørt nogen politikere her argumentere for, at det er en dårlig idé med retssikkerhed.
Det tror jeg sådan set vi alle sammen er enige om.
For os har det været vigtigt at tætne retssikkerheden i de tunge børnesager ved simpelt hen at sætte fire øjne på i stedet for to.
Det har været vores bud på, hvordan man, i stedet for at man, først efter skaden er sket, skal kunne komme ind og slå nogen i hovedet, så i forbindelse med selve sagsbehandlingen sørger for, at der er fire øjne på i stedet for to.
For når der sker fejl, særlig når vi taler om anbringelse af børn, kan konsekvensen jo være så stor, at det er lidt svært at se, hvad man egentlig får ud af, at man bagefter i forhold til en familie, der er fuldstændig ødelagt, kan få lov til at slå nogen i hovedet.
Jeg tror sådan set, at familien foretrækker at gøre det, vi har lagt op til, nemlig at vi så sætter fire øjne på, så man kan fange det indledningsvis, inden familien går i stykker.
Mette Thiesen (DF), 2023-05-26:
Den debat har vi haft før.
Jeg er sådan set ret overbevist om, at de dygtige socialrådgivere, der sidder rundtomkring, allerede beder en kollega om hjælp, og at vedkommende kan kigge på sagen, hvis det er.
Så lad os ikke gå ned ad den vej.
Problemet er jo sådan set i dag, at man rigtig mange steder ikke overholder lovgivningen.
Kigger vi et andet sted hen i vores retssamfund, er det sådan, at jeg får en bøde, hvis jeg går ud og starter min bil og kører over for rødt.
Det er sådan en normal del af praksis i et retssamfund.
Til gengæld kan man godt sidde med åbne øjne og begå lovbrud ude i kommunerne, for nej nej, der skal vi endelig ikke gøre noget.
Jeg forstår simpelt hen ikke argumentationen mod at straffe folk, når de begår grove fejl og lovbrud, som faktisk koster nogle mennesker det allermest dyrebare, de har.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-05-26:
Mig bekendt er der jo heller ikke i det her forslag lagt op til, at folk skal have en bøde.
Der er lagt op til, at kommunen skal have en bøde.
Det er jo to helt forskellige ting.
Sådan som jeg forstår det her forslag, er der jo ikke lagt op til et personligt ansvar.
Der er lagt op til, at kommunen får en bøde, og for de enkelte sagsbehandlere er det jo ikke noget, der går ud over deres private økonomi.
Så jeg kan faktisk ikke rigtig se, at der er den sammenhæng, som ordføreren siger der er.
, fordi det er befolkningen, der har peget på de politikere, som sidder i Folketinget, som har vedtaget den lovgivning, og sådan kan bøderne så cykle rundt i systemet, i stedet for at vi bare træffer nogle beslutninger om at lave ordentlig velfærd.
Det synes jeg måske vi skulle koncentrere kræfterne om.
Det andet lyder efter min mening som et eller andet retssagscirkus, som sikkert ville gøre sig godt på film, men som næppe gavner de borgere, der har brug for hjælp, særlig meget.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-26:
Nu er jeg jo borgerlig, og jeg synes jo, at staten udskriver bøder nærmest hvert eneste år, når jeg skal betale skatter og afgifter, så jeg synes, der er bøder nok fra staten.
Men det var bare, fordi ministeren begyndte på det her med, at det var arrogant.
Det her har, som jeg ser det, udgangspunkt i, at vi har et klagesystem, der ikke virker.
Ministeren siger selv, at tallet er 80-20, og jeg tror, at hvis det havde været i en privat virksomhed, ville man som ledelse spørge: Hvad sker der i de 20 pct?
Er det måske, fordi der f.eks. er nogle, der tænker på en anden måde?
Jeg tror ikke, det er sagsbehandlere, det drejer sig om, men jeg tror, der er nogle mellemledere derude, som måske bliver pålagt, at de skal spare nogle penge, og som så træffer nogle dumme beslutninger på grund af det.
Torsten Gejl (ALT), 2023-05-26:
Tak, formand.
Jeg havde egentlig heller ikke tænkt mig at trykke mig ind, men jeg gjorde det, fordi ordføreren sagde det her med, at Socialdemokraterne ikke ville udsætte kommunerne for sanktioner, straf, skyld og skam.
Der tænker jeg bare, at hvis man som almindelig dansker hernede på Slotspladsen går over for rødt eller begår tyveri eller vold, bliver man i den grad, hvis det bliver opdaget, udsat for masser af sanktioner, straf, skyld og skam.
I nogle af de afgørelser, vi taler om her, tager man uberettiget folks børn fra dem.
På andre områder sender man mennesker med kræft i jobtræning, og på andre områder igen tager man hjælpemidler fra folk med handicap, hvilket var uberettiget, og så skal de kæmpe helt vildt for at få dem igen.
Det vil sige, at når du går over for rødt, er der straf, skyld, skam og sanktioner, mens det her er et lovløst område.
Hvorfor skal det her område, hvor der træffes så vigtige afgørelser for mennesker og familier, være fuldstændig lovløst?
Maria Durhuus (S), 2023-05-26:
Hr. Torsten Gejl, jeg ser overhovedet ikke området som lovløst.
Jeg ser det sådan, at hvis du vælger at gå over for rødt eller begå et røveri, så er det et bevidst valg.
Jeg ved også, at mange sagsbehandlere sidder ude i jobcentrene og følger den lovgivning, vi har lavet herinde, omkring jobtræning, omkring jobparathedsvurderinger og omkring praktikker, og at de på en eller anden måde har fået trukket en lovgivningspakke ned over hovedet, hvor man har glemt fagligheden, og hvor vi ikke har lavet plads til et fagligt råderum, der gør, at man kan sikre, at den her borger ikke skal i jobtræning.
Skal folk have frataget deres børn fejlagtigt?
Nej, det skal de ikke, men vi skal ind meget, meget tidligere i processen og sikre, at der er en faglighed, sikre, at der er en viden derude, og sikre, at det aldrig nogen sinde kommer så langt, men det er langt tidligere i processen end der, hvor vi skal til at udskrive bøder, straffe og give sanktioner.
Og det kommer ikke til at have den effekt, der er ønsket, for det kommer til at bevirke, at det bliver en statistik i en kommunalpolitisk beretning, som vi sender ind til en højere instans.
Torsten Gejl (ALT), 2023-05-26:
Jeg kan ikke være mere uenig, og jeg kan ikke forstå, at trangen til retssikkerhed er så lav, at man accepterer, at der er en halv million klager, og at man, selv om nogle sager bliver omgjort, så accepterer, at der ikke er en eneste sanktion.
Altså, så er det kørt af sporet i min verden.
Men når man træffer én forkert afgørelse og får at vide, at den er forkert, og træffer den igen og får at vide, at den er forkert, og træffer den igen og får at vide, at den er forkert – ja, formanden må jo hellere rejse sig op, for jeg kan blive ved – og når det bliver tilbagesendt fra Ankestyrelsen igen og igen og man får at vide, det er forkert, det er forkert, det er forkert, og man så bare bliver ved, hvad skal man så gøre andet end at sanktionere?
Maria Durhuus (S), 2023-05-26:
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at der er virkelig mange punkter i den her verden, som hr. Torsten Gejl og jeg ikke er enige i.
Jeg har ikke set nogen af de sager, hvor den samme sagsbehandler med forsæt og med dårlige hensigter træffer en beslutning, der skader familier igen og igen og om og om igen.
Jeg kan måske være bekymret for, hvad det er for en retningslinje, den sagsbehandler arbejder ud fra.
Det skal vi blive klogere på, men det hjælper kroner og øre i en bodsordning jo ikke på.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-05-26:
Jeg kunne godt tænke mig, at vi prøvede at anskue den her debat ud fra et borgerperspektiv, altså at vi så det med borgerens øjne.
Det kunne f.eks. være et par forældre, en mor og en far, som helt uskyldigt har fået frataget deres barn.
Det er simpelt hen blevet tvangsanbragt mod bedre vidende.
Og så finder man ud af, at der er blevet begået decideret lovbrud.
De får barnet hjem igen, da man opdager det.
Men der er sket en skade.
Der er sket en uoprettelig skade.
Og der tænker vi da i hvert fald i Danmarksdemokraterne, at det mindste, man kan gøre, er at give dem en eller anden form for kompensation og sige: Hør, vi ved godt, vi har lavet fejl; det var uacceptabelt.
Vi ved godt, det vil være et plaster på et åbent benbrud, men det vil trods alt være et plaster.
Hvad tænker Socialdemokratiets ordfører om det?
Maria Durhuus (S), 2023-05-26:
Og sker de, er det forfærdeligt.
Men jeg vil ikke fra Folketingets talerstol stå og sætte et beløb på, hvad en uoprettelig skade koster.
Hvornår er skaden uoprettelig?
Hvornår var der begrundet mistanke, som blev afvist?
Og hvem bærer sandheden i forhold til reaktionen, og i forhold til hvad der skete i sagen?
Jeg er stadig væk meget, meget optaget af, at vi kommer ind meget tidligere i processen her, sådan at de her fejl ikke sker.
Der er sager, hvor der er sket fejl, som ikke må ske.
Og jeg er sikker på, at vi alle sammen herinde kan rejse os op og nævne en sag.
Dog vil jeg ikke stå her på talerstolen og sagsbehandle på individuelle sager.
Jeg tror, det er meget farligt at begynde at sætte beløb på, hvad uoprettelig skade, der slet ikke må ske, koster.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-05-26:
Det handler ikke om at sætte en bestemt pris på.
Det handler om det grundlæggende princip om, hvorvidt man mener, at mennesker, som på den måde er blevet svigtet af systemet, skal kompenseres eller ej.
Det er det helt generelle princip på det her område.
Når man er blevet fuldstændig nedbrudt som familie, fordi man på et ulovligt grundlag har fået frataget sine børn, er det så ikke fair, at man som det mindste kan blive kompenseret for det?
Maria Durhuus (S), 2023-05-26:
Ja, hvem taber på hvad?
Det er borgeren, der taber, når retssikkerheden ikke er der.
Det er også den offentligt ansatte, der taber, når vi herindefra skyder det hele ud til kommunen, for kommunen er jo ikke et væsen i sig selv; kommunen er et apparat.
Og jeg ved som tidligere offentligt ansat, at sker der en fejl på grund af nogle større net, der var for finmaskede, så er det den enkelte ansatte, der bliver stillet til ansvar for det, og ikke en kommune som institution.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-26:
Jeg vil ikke sige, at andre ordførere herinde er tungnemme.
Jeg vil bare sige, at der ikke står, at det er socialrådgiverne, der skal have bonen for det her; der står, at det er kommunen.
Det er kommunen, der får regningen; det er jo ikke den socialrådgiver, der sidder og laver en fejl.
Jeg er nemlig sikker på, at det ikke er socialrådgiverne, der er problemet.
Det er det ikke; det er mellemlederne og lederen over dem og i sidste ende dem, der kommer og siger: I skal spare generelt.
Og så kan man se en sjov tendens til, at folk kan blive flyttet rundt i kasser, alt efter hvad der lige er en lille smule billigere.
Så nej, de skal nok søge ind, for lige pludselig kan de nemlig følge loven og være ordentlige over for mennesker i stedet for at sætte dem i kasser, hvor man ved man begår fejl.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-05-26:
Det har jeg bestemt også hørt om, så på den måde er der jo slet ikke nogen tvivl om, at der selvfølgelig altid vil være nogle enkelte, der gør noget andet.
Jeg synes bare, at eksempelvis antallet af fejl, der har været i sagsbehandlingen på både anbringelsesområdet og handicapområdet er så stort, at det er for let bare at pege fingre ad kommunerne, og jeg synes faktisk, det er lidt ærgerligt, hvis det er der, vi ender.
Jeg synes også, det er lidt ærgerligt, hvis det, man så kommer frem til, er den her politifunktion, for jeg mener simpelt hen, at problemerne stikker dybere end det.
Katrine Daugaard (LA), 2023-05-26:
Nu blev jeg kaldt arrogant før.
Jeg mener, at det også er fuldstændig arrogant at have en så blind tiltro til egne kompetencer, at man tænker, at man selv kan komme med en lovgivning, altså at det simpelt hen kun er lovgivningen, det er galt med.
Når nu Socialdemokratiet er nogle af de største fortalere for barnets lov, er det så jeres forventning, at lige om lidt, når den bliver gennemført og implementeret, så har vi ikke flere lovbrud i kommunerne?
Maria Durhuus (S), 2023-05-26:
Jeg vil gerne lige komme med en korrektion.
Jeg mindes ikke, at jeg har kaldt spørgeren arrogant.
Så bliver der spurgt, om jeg som ordfører tror, at problemerne er løst med barnets lov.
Nej, det tror jeg ikke, men jeg er ret sikker på, at det er et skridt i den rigtige retning, at man tilfører to sagsbehandlere i komplekse sager, og at vi også meget nøje går ind og kigger på, hvad det er for en specialuddannelse, vores sagsbehandlere ude i kommunerne har.
Katrine Daugaard (LA), 2023-05-26:
Så vidt jeg er orienteret, har man jo valgt at kigge til Norge og blive inspireret af Norges måde at gøre det på.
Norge har p.t. flere sager i Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og de har også fået en dom dernede.
Når nu ministeren lige sagde, at det ikke er bedre i landene omkring os, er det så ikke farligt at blive inspireret af et land som Norge?
Maria Durhuus (S), 2023-05-26:
Jeg mener jo ikke, at man, ved at man lader sig inspirere af et andet land, så tager hele pakken.
Jeg mener, at man tager de elementer, der er sammenlignelige i forhold til det land, man bor i og laver lovgivning i.
Jeg vil også gerne have lov til at tilføje, at jeg finder det uheldigt, at man på forhånd tænker, at vi nu sætter en lov i værk, og at det så er med afsæt i, at loven skal brydes ude i kommunerne.
Mette Thiesen (DF), 2023-05-26:
Men loven bliver brudt ude i kommunerne.
Ordføreren siger, at det her vil have en social slagside.
Mener ordføreren ikke, at det har en kæmpe social slagside i dag, at borgerne er i et totalt retssikkerhedsmæssigt vakuum ude i kommunerne?
De skal rejse retssager imod kommunen, hvis de eksempelvis mister deres børn på et fejlagtigt grundlag.
Mener ordføreren ikke, at det her bestemt vil være et kæmpe skridt i en rigtig god retning, at man faktisk siger: Nej, det er heller ikke okay som kommune at bryde lovgivningen og stille borgerne værre, end de ellers var stillet?
Maria Durhuus (S), 2023-05-26:
Jeg er også helt enig med ordføreren i, at borgerens retssikkerhed skal sikres.
Jeg er bare ikke enig med ordføreren, når ordføreren taler om, at penge gør forskellen.
Efter en tid som kommunalbestyrelsesmedlem ved jeg også, at det vil blive en statistik, vi kommer til at sidde og kigge på, og så vil det blive dunk i hovedet til de socialrådgivere, der prøver at levere den bedste service overhovedet.
Der sker fejl, og der må ikke ske fejl – det er vi helt enige om.
Jeg tror bare ikke, vi kommer uden om at være nødt til at kigge på, hvad det er for faglige kompetencer, vi stiller til rådighed for de socialrådgivere, der er derude.
Taler man med Dansk Socialrådgiverforening, taler de jo også om, at de mangler specialuddannelse og viden om områderne, fordi det i mange år bare har været sådan, at når du bliver socialrådgiver, så forventes det, at du kan varetage alt.
Det er komplekse sager, de sidder med.
Mette Thiesen (DF), 2023-05-26:
Det er jeg sådan set enig i.
Vi kan da sagtens kigge på en bedre socialrådgiveruddannelse og sådan nogle ting – det har vi været åbne for hele tiden.
Men der sker fejl, og der er altså bare en eller anden berøringsangst i forhold til det offentlige.
Nærmest ethvert andet sted i vores retssamfund er det under normale omstændigheder selvfølgelig sådan, at grove fejl og deciderede lovbrud har konsekvenser.
Det må bare ikke have konsekvenser i det offentlige.
Og jeg forstår det simpelt hen ikke, for hvem er det, der taber ved det her?
Det er borgerne.
De skal til at anlægge retssager og alt muligt andet, og hvem er det, der har råd til det?
Så den model, vi har i dag, har en massiv social slagside.