runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2018-11-21:
Tak for spørgsmålet.
Jeg forstår spørgeren sådan, at der bliver spurgt ind til, hvad min holdning er til, hvordan kommunerne håndterer midler, som bliver afsat på børneområdet.
Det gælder jo dels de midler, som bliver afsat som en del af bloktilskuddet f.eks. i forbindelse med lovændringer, altså det, man også kaldet DUT, dels de midler, som kommunerne altså kan ansøge om igennem specifikke puljer eller specifikke indsatser.
Når vi i Folketinget laver ny lovgivning og stiller nye krav til kommunerne, har kommunerne selvsagt en pligt til at følge den.
Det siger jo sådan lidt sig selv.
Men det betyder jo også, at når der så bliver indført ny lovgivning, bliver kommunerne også kompenseret for de eventuelle merudgifter, som der måtte følge med de ændringer.
Så selv om kompensationen ikke er øremærket til børneområdet, er det selvfølgelig rimeligt at antage, at det må være sådan, at kommunerne lever op til deres forpligtelser.
Som bekendt er det jo også op til den enkelte kommune, hvordan den så vil prioritere midler til de forskellige kommunale områder. Men det er jo også klart, at der i kommunernes budgetlægning skal tages højde for, at der er ressourcer til at leve op til de krav, og det følger af lovgivningen, også på børne- og socialområdet.
Og der synes jeg faktisk, at kommunerne også har et moralsk ansvar for at sikre de bedst mulige rammer for en god og en tryg opvækst for vores børn og unge.
Så udover midler gennem bloktilskuddet har kommunerne også mulighed for at søge puljer, som er øremærket bestemte projekter og formål.
I forlængelse af efterårets satspuljeaftale opretter vi eksempelvis en række ansøgningspuljer.
Hvis en kommune bliver tildelt puljemidler til et konkret projekt, kan kommunen jo kun anvende midler til præcis det, de er afsat til.
Pernille Bendixen (DF), 2018-11-21:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at mange kommuner undlader at prioritere de indsatser til bl.a. børneområdet, der besluttes i Folketinget, hvis ikke midlerne hertil er øremærkede, eller at kommunerne så vælger at finde besparelser andre steder på det samme område?
Men det er jo også helt rimeligt, at både vi herinde, men jo også borgerne ude i kommunerne, oplever, at der bliver løftet på serviceniveauet, når der bliver prioriteret midler derud.
Det synes jeg bare er helt fair.
Så er det jo rigtigt nok, at de penge, der blev sat af under Helle Thorning-Schmidt, bare forsvandt ud i ...
Ja, det er der ingen der ved, fordi kommunerne jo bare kunne skalte og valte med de midler, der blev tilført.
Det er rigtigt nok.
Men jeg ved ikke, om jeg synes, der er blevet rettet op på det.
Altså, jeg synes, det halter, og jeg synes, det er ærgerligt.
Tak for det.
Nu havde jeg lige håbet, at ministeren havde rykket sig, når nu den her ghettoplan blev fremlagt.
Og så kan den tillid til, om de kan finde ud af det, måske ligge på et lille sted.
Men så er spørgsmålet igen: Mener Venstre overhovedet, at kønsopdelt svømning er et problem?
Inger Støjberg (V), 2018-11-21:
Nu kan man sige, at det i hvert fald ikke er første gang, vi har diskuteret den her problemstilling, og derfor kommer der heller ikke rigtig noget nyt frem her i dag.
Jeg tror, vi er fuldstændig enige om, at kønsopdelt svømning ikke hører til i Danmark.
Det lytter jeg mig i hvert fald frem til, og det skulle være meget nyt for mig, hvis ikke fru Pernille Bendixen mener det, hun altid har ment, for det mener jeg rent faktisk fru Pernille Bendixen altid gør: Hun står meget fast på sine synspunkter, og det synes jeg er rigtig godt.
Så den del af det er vi helt enige om. Som jeg også tidligere har sagt, kan man godt bo i Danmark, også med mening, uden at man kan svømme.
Så er der så den del, som vi er uenige om, og det er, hvorvidt det skal lovfæstes fra Christiansborg, at der ikke må være kønsopdelt svømning, eller om man skal sige, at vi sådan set mener, at kommunalbestyrelserne er stærke nok og fornuftige nok til at træffe den beslutning selv.
Der ligger jeg jo på den sidste del, nemlig at jeg synes, at det må være op til kommunalbestyrelserne.
Men jeg synes i første omgang, at kommunalbestyrelserne og dermed det kommunale selvstyre og dermed også de kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Dansk Folkeparti, der sidder rundtomkring i kommunalbestyrelserne og byrådene, må have den opgave.
For jeg synes også, vi skal passe meget på med ikke at fjerne alle opgaver af værdimæssig karakter fra kommunalbestyrelserne, for jeg mener rent faktisk, det er en rigtig vigtig diskussion at få også lokalt, for det er trods alt dér, man også har en rigtig god mulighed, synes jeg – på skolerne, i svømmehallerne, i klubberne – for at få den her diskussion om, hvad den værdimæssige integration er, og hvad man ligesom skal for at kunne leve her i Danmark med mening.
Pernille Bendixen (DF), 2018-11-21:
Tak, formand, og tak for irettesættelsen.
Hvad mener ministeren om, at det er op til kommunalbestyrelsen at afgøre, om der skal laves et forbud mod kønsopdelt svømning, når regeringen netop har fået vedtaget en omfattende og målrettet plan for bekæmpelse af parallelsamfund?
Marie Krarup (DF), 2018-11-21:
Må jeg så ikke foreslå, at Dansk Folkeparti får lov til at lave nogle sider på Integrationsministeriets hjemmeside, hvor vi kan sige, hvem der skal integreres og hvad integration er, og hvor vi kan være med til at opstille nogle målsætninger, sådan at vi kan se, om det går frem eller tilbage med integrationen i Danmark.
Det har vi mange gode forslag til, og det vil vi rigtig gerne bidrage med.
Inger Støjberg (V), 2018-11-21:
Men man er ikke efter min mening integreret, hvis man er medlem af Hizb ut-Tahrir.
Nu er det mig bekendt heller ikke sådan, at man decideret løser medlemskab til Hizb ut-Tahrir, og derfor er jeg faktisk slet ikke sikker på – og nu siger jeg det uden at vide det – at det rent faktisk tæller med her på barometeret.
Men jeg tror godt vi forstår hinanden i det her.
Og det er også derfor, at vi jo også måler på det på andre felter.
Og når man foretager de målinger, og også når man ser nogle af de målinger, som f.eks. Berlingske Tidende lagde frem lige inden jul sidste år, så må man i hvert fald sige, at det står rigtig, rigtig skidt til i nogle af parallelsamfundene i forhold til den værdimæssige integration, og det synes jeg er stærkt bekymrende – det må jeg sige.
Marie Krarup (DF), 2018-11-21:
Det, der bare står tilbage, er, at det lyder, som om integrationen udelukkende har med økonomi at gøre, og det har den ikke.
Det er det billede, der står tilbage, når man, som jeg gjorde, prøvede at finde ud af: Hvad mener Integrationsministeriet egentlig, når de taler om integration?
Når man så har et måleinstrument, der måler det som positivt, hvis flere andengenerationsindvandrere melder sig ind i Hizb ut-Tahrir, så mener jeg, at der virkelig er et problem med det måleinstrument.
Det er derfor, jeg har været nødt til at stille spørgsmålet til ministeren, altså om ministeren ikke også mener, at det vil være dårligt for integrationen, hvis der er flere andengenerationsindvandrere, der melder sig ind i Hizb ut-Tahrir.
Inger Støjberg (V), 2018-11-21:
Jeg mener heller ikke, at man er integreret i Danmark, hvis man er medlem af Hizb ut-Tahrir – det mener jeg bestemt ikke.
Men hvis vi lige skal prøve at vende tilbage til integrationsbarometret, så er det jo sådan, at tingene godt kan gå fremad, uden at man er i mål.
Dansk er så et af de steder, hvor man kan sige, at det faktisk går lidt tilbage.
Men sådan nogle ting mener jeg jo sådan set er rigtig vigtige også at få målt på og også at få vist.
Men igen: Tingene kan godt gå fremad, uden at man er i mål, og det synes jeg bare at man skal være bevidst om.
Og så er jeg helt enig i, at integrationsbarometret jo ikke viser et billede, der i hvert fald er særlig tydeligt, af den mere værdimæssige integration.
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-21:
Nu ved jeg ikke, hvor ministeren har de 200 mio. kr. fra.
I øvrigt er det jo den gamle linje, der er 17,9 km, den nye tror jeg er 14,9 km.
Så den linje, der skal graves ned, er altså lidt kortere end den eksisterende linje.
Men hvor har man de priser fra?
Har der været indhentet udbud på det, spurgt, hvad det vil kunne koste pr. meter at grave en sådan linje ned?
Det synes jeg da er vigtigt, for så ved vi jo, hvad det præcis er, i stedet for at man bare slynger et tal ud og siger, at det er 200 mio. kr.
Er de tal valideret?
Marie Krarup (DF), 2018-11-21:
Man kan jo så ikke på Udlændinge- og Integrationsministeriets hjemmeside se, at vi har et problem, eller at ministeren mener, at vi har et problem,
der står integrationsbarometret med alle sine flotte, grønne lys.
Og det er jo derfor, jeg stiller spørgsmålet.
Når man kan have et måleinstrument, der er så ringe og altså ikke er i stand til at måle den værdimæssige dimension af integration, som efter min mening er den allerallervigtigste, så kommer jeg i tvivl om, om ministeren og ministeriet overhovedet er klar over eller har en idé om, hvad integration er.
For det kommer meget til at se ud, som at hvis du har et arbejde og kan forsørge dig selv og taler dansk til husbehov, så er du integreret.
Og det mener jeg er meget, meget langt fra målet.
Altså, målet må jo være, at de mennesker, som skal blive her for altid, vil være i stand til at føre Danmark videre i næste og næste generation, og det kan man jo ikke, hvis man ikke elsker Danmark, som Danmark er, og giver de værdier videre til sine børn.
Og det gør man jo helt tydeligt ikke, hvis man f.eks. er medlem af foreninger, der ønsker at ændre Danmark fuldstændig afgørende.
Sådan noget som Hizb ut-Tahrir er et godt eksempel.
Der mener jeg, at ligegyldigt hvor godt dansk man taler, hvor høj en uddannelse man har, hvor mange penge man tjener, så kan man ikke anses for integreret, hvis man som andengenerationsindvandrer f.eks. har meldt sig ind i Hizb ut-Tahrir.
Så jeg mener, at den værdimæssige ting er helt vildt vigtig.
Ministeren siger det jo selv meget fint her, men jeg ville ønske, at det også kunne blive gjort tydeligt, at det rent faktisk skal være målet for integrationspolitikken.
Inger Støjberg (V), 2018-11-21:
Ja, det gjorde der, nu kom der lys i den.
Der blev spurgt, om jeg ser kønsopdelt svømning som et problem.
Ja, det ser jeg som et meget stort problem, og det gør jeg, fordi jeg mener, at det er en fuldstændig tilsidesættelse af ligestillingen og den levevis, vi har i Danmark.
For det mener jeg faktisk er fuldstændig afgørende.
Og der kan man sige, at integrationsbarometeret er med til at skabe det billede, i hvert fald på nogle felter; så er der andre felter, hvor der ikke er skabt så tydeligt et billede af det.
Det er jo så selvfølgelig det, som fru Marie Krarup i dag problematiserer, og det synes jeg sådan set er fint nok.
Altså, gode forslag modtages jo altid med glæde, og jeg er ikke sikker på, at man er fuldstændig i mål med integrationsbarometret.
Men et retvisende billede mener jeg i hvert fald vi alle sammen kun kan være interesseret i at få.
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-21:
Tusind tak, hr. formand.
Spørgsmålet lyder: Ligger det ministeren meget på sinde at få gravet den 17,9 km lange, grimme og nedslidte Konti-Skan-linje ned, og mener ministeren ikke, at der trods alt er tale om en lille investering for energinettet i forhold til de gener, det giver læsøboerne?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-11-21:
Tak til hr. Bjarne Laustsen for spørgsmålet.
Vi skal sikre borgerne billig grøn energi og en forsyningssikkerhed i verdensklasse.
Samtidig ligger det os meget på sinde, at vi tager hensyn til mennesker og natur, når vi investerer i vores fælles elnet.
Jeg har også fuld forståelse for, at læsøborgerne gerne vil have højspændingsledningerne i jorden.
Både jeg og mine forgængere har derfor også igennem flere år haft fokus på at forskønne områder ved at kabellægge højspændingsledninger.
Jeg indgik i november 2016 en bred politisk aftale om en tilpasning af den eksisterende kabelhandlingsplan.
Her blev der prioriteret midler til kabellægning af dele af de eksisterende ledninger.
Men midlerne er målrettet strækninger på 132- og 150 kV-niveau, og det indbefatter altså ikke forbindelsen over Læsø.
Forbindelsen over Læsø blev vurderet i forbindelse med forskønnelsesplanen fra 2009.
Selv om den blev vurderet til at have miljøpåvirkninger, var den ikke blandt de strækninger, der blev udpeget til kabellægning.
Gennemførelsen af de seks udvalgte projekter blev bekræftet i PSO-aftalen fra 2016, hvor også spørgerens parti var med.
Det ligger altså ikke som en del af planerne, at strækningen skal kabellægges.
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-21:
Ligger det ministeren meget på sinde at få gravet den 17,9 km lange grimme og nedslidte Konti-Skan-linje ned, og mener ministeren ikke, at der trods alt er tale om en lille investering for energinettet i forhold til de gener, det giver læsøboerne?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-11-21:
Tak for det.
Til spørgsmålet om, hvad det koster: Renoveringen af ledningen er vurderet til at koste 10 mio. kr., og en nedgravning af kablet vil koste knap 200 mio. kr. Så det er en faktor på 20 gange.
Jeg så jo meget, meget gerne alle kabler gravet ned, og jeg håber jo også på, at der kommer en teknologiudvikling, som muliggør det, og at man også er i stand til det og også at gøre det til en pris, som man kan håndtere.
Og til forskel fra andre projekter, som spørgeren vil spørge til, er det jo en eksisterende ledning og ikke en ny ledning, der her er tale om.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-11-21:
Mener ministeren, at det er ambitiøst, når regeringen i dens eget luftudspil skriver, at der er brug for yderligere indsatser for partikler og ammoniak frem mod 2030, hvis Danmark skal leve op til EU’s NEC-direktiv, der fastlægger lofter for, hvor meget de enkelte lande skal reducere luftforureningen?
Inger Støjberg (V), 2018-11-21:
Jeg ønsker som sagt nu her fra begyndelsen at have det som et kommunalt anliggende, altså lægge beslutningskompetencen i kommunerne.
Kan de ligesom ikke finde ud af at forvalte det, og kan man se, at tingene skrider, så synes jeg, man kan overveje at gå ind og lovgive om det.
Men jeg mener rent faktisk, at værdien af at have diskussionerne nært på er helt afgørende, og det er derfor, jeg stiller mig, som jeg gør.
Men det ændrer ikke på, at jeg synes, at kønsopdelt svømning er en uskik.
Det synes jeg.
Og jeg synes, det giver et helt forkert billede af, hvad ligestilling er, og at piger og drenge og kvinder og mænd er lige meget værd.
For sådan er det, og sådan er det, når man lever i Danmark.
Pernille Bendixen (DF), 2018-11-21:
Jeg ved jo så, at ministeren og jeg ofte deler en bekymring om særlig muslimske piger og deres velbefindende, og så tænker jeg bare: Mener ministeren ikke, at det kan være en hjælp til de her piger, hvis vi laver den slags forbud, der på den måde forhindrer, at man har den her sociale kontrol og ikke retter ind efter ligestillingen?
Inger Støjberg (V), 2018-11-21:
Fordi jeg mener, det er afgørende, at kommunalbestyrelserne har den her opgave, og at de tager den her opgave på sig.
Integration og integrationspolitik må ikke alene være noget, der foregår i en lidt fjern debat på Christiansborg.
Jeg mener rent faktisk, det er uendelig vigtigt, at den diskussion også foregår i kommunerne, på skolerne, i klubberne, på plejehjemmene – alle de steder, hvor det er relevant.
Pernille Bendixen (DF), 2018-11-21:
Men altså, hvorfor vente, når man nu har lanceret det her rigtig store ghettoudspil?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-11-21:
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Miljøminister skærer også i vigtige vandfugleområder i strid med regler« fra Dansk Dansk Ornitologisk Forening.
nr. S 237
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-21:
Tak for svaret.
Jeg kan så forstå, at det ikke ligger ministeren særlig meget på sinde at få kabellagt forbindelsen tværs over Læsø.
For sagen er jo den, at man påtænker at lave en renovering, og det ville jo være helt skørt at lave en renovering af det bestående kabelnet derovre, hvis det er, at man alligevel har planer om i løbet af få år at lægge det ned.
Så jeg har jo brug for at få at vide: Hvad koster det her?
Sagen er jo den, at da linjen blev lavet, havde læsøboerne brug for den.
Det har de ikke i dag.
Så den er bare til gene for læsøboerne, som gerne have vil have en pæn ø at vise frem, og den linje pynter jo ikke.
Det håber jeg da også at ministeren er enig i.
Derfor: Kunne ministeren ikke prøve at sætte lidt ord på, hvad det er det her i givet fald kommer til at koste?
Jeg synes jo, ligesom læsøboerne gør opmærksom på, at den her linje er utrolig meget værd for energiselskabet.
Den transporterer strøm for måske 1 mia. kr. om året, hvad ved jeg, og i forhold til den udgift, det så er at grave den ned, hvad er problemet her?
Altså, det er jo en langtidsinvestering, man skal ud at lave, som kan afskrives over mange år.
For jeg er helt med på, at man har lavet en aftale om nogle andre projekter, men nogle gange kan man sige, at hvor der er en vilje, er der også en vej, og her er der en ledning, der skal lægges i jorden.
Jesper Petersen (S), 2018-11-22:
Tak for det.
Konkret er der tale om et fradrag på 40.000 kr. for udlejning af fritidshuse, 28.000 kr. ved udlejning af helårsbolig og 10.000 kr. som et samlet fradrag for udlejningsindtægter ved båd, bil, campingvogne, Camp-Let m.v., som det fremgår af lovforslaget.
Socialdemokratiet støtter selvsagt aftalen, når vi er med i den, og vi er overordnet set tilfredse med, at vi nu får indført en sikring af, at der altså bliver indberettet, hvad det er for nogle indtægter, som man har.
Det sker så via en tilskyndelsesmetode, hvor der bliver en forøgelse af det fradrag og den gevinst, der vil være ved at udleje sin bolig, og hvor der altså samtidig sørges for, at der ske en indberetning til skattevæsenet af, hvilke indtægter man har haft, sådan at vi kan sørge for, at den her voksende del af økonomien bliver korrekt beskattet.
Der synes vi jo både vi har set eksempler på, og vi er i det hele taget ret bekymret ved, at en voksende del af økonomien i en årrække ikke på samme måde som andre dele har været reguleret, og at det var sikret, at der var en mulighed for skattemyndighederne til at kontrollere, at der skete korrekt skattebetaling.
Det er ikke en del af lovforslaget her, men noget af det vigtige ved aftalen er også, at der bliver indført en egentlig maks.-grænse for boligudlejningsdage om året på 70 dage frem for det foreslåede 90-dagesminimum, som egentlig lå i regeringens udspil.
I aftalen fik vi også sikret en række mindre forbedringer omkring skattekontrollen.
I udvalgsbehandlingen vil vi have fokus på at få præciseret nogle af de elementer, som ikke er entydigt defineret i aftaleteksten, og det er emner, som er påpeget af bl.a. Lejernes LO samt af Københavns Kommune.
HORESTA og Dansk Erhverv har også kontaktet os her i dagene op til, at vi skal have behandlingen her.
For det første er vi optagede af reguleringen i forhold til udlejningen af værelser.
Umiddelbart ser det ud til, at korttidsudlejning af værelser ikke er omfattet af loftet på 70 udlejningsdage, og vi kan være bekymret for, at udlejningen af værelser, når det ikke er omfattet af loftet, så f.eks. vil kunne betyde, at der tages værelser ud af boligmarkedet, som ellers kunne bebos af f.eks. studerende, eller at det i det hele taget bliver en måde at omgå intentionen med lovforslaget og det her loft på 70 udlejningsdage.
Det vil være virkelig svært at kontrollere, hvis bestemmelserne ikke er så klare, som de bør være.
For det andet er vi optaget af, hvorvidt kommunerne efterlades med tilstrækkelige redskaber til at kunne kontrollere, at udlejningen ikke overstiger 70 dage om året.
Aftaleteksten giver bl.a. kommunerne mulighed for at udstede administrative bødeforlæg og samkøre en række registre.
Men det er selvsagt afgørende, at de også får direkte adgang til f.eks. airbnb's oplysninger om antal udlejningsdage, og ikke, som det umiddelbart fremgår af lovforslaget, alene det beløb, som den enkelte bruger udlejer for.
Det vil være vigtigt for at kunne kontrollere overholdelsen af den her 70-dagesregel om året.
Med det sagt vil jeg sige, at vi støtter lovforslaget.
Anders Johansson (KF), 2018-11-22:
Det er helt klart, at fra Det Konservative Folkepartis side er det langt vigtigere, at vi får sikret, at dansk erhvervsliv ikke bliver ramt af nogle uhensigtsmæssige regler, end om det er den ene eller den anden dato, hvor det her træder i kraft.
Jeg er så med på, at der kan være nogle komplikationer, i forhold til at det faktisk er et krav fra EU, at det skal træde i kraft den 1. januar, sådan som jeg har forstået det, og at det måske ikke er muligt at rykke datoen.
Men hvis vi får mulighed for det og vi direkte skal prioritere mellem, om vi vil sikre, at det her ikke kommer til at ramme det danske erhvervsliv uhensigtsmæssigt, eller om det er en bestemt ikrafttrædelsesdato, altså om det er et par måneder før eller senere, så er det helt klart vigtigt for os, at vi får forhindret, at det her bliver en de facto selskabsskattestigning for de danske virksomheder.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-11-22:
Tak for et udmærket indlæg fra den konservative ordfører.
Jeg vil lige spørge ind til det med CFC-beskatningen, hvor ordføreren jo meget godt ridser nogle af udfordringerne op.
Og jeg er helt enig i, at det er godt, at der er en god dialog.
Det, jeg tænker, er bare, at der jo faktisk er ret kort tid til, at vi har anden behandling og efterfølgende tredje behandling, og så er det bare: Hvad gør vi som Folketing, hvis man ikke når at finde en god løsning på det?
Der vil jeg høre, hvad den konservative ordførers holdning er til, at man så eventuelt deler lovforslaget op og måske lige giver det en runde mere og noget bedre tid til, at man så kan få drøftet det sammen med branchen.
Det er ikke, fordi jeg er imod, for selvfølgelig skal man have nogle CFC-regler, så vi undgår, at der kan spekuleres imellem landene, men når der er så stor uenighed, som den konservative ordfører også selv nævner i ordførertalen, kunne det måske godt være, at man skulle give de to parter lidt ekstra tid, altså Skatteministeriet og så virksomhederne, for at finde ud af den bedst mulige løsning, så vi både opnår det, at man ikke kan snyde i skat, men samtidig også opnår, at det er regler, der er til at administrere.
Anders Johansson (KF), 2018-11-22:
Tak for det.
Lovforslaget her har jo, som flere af de foregående ordførere har været inde på, til formål at implementere de her EU-direktiver om skatteomgåelse, og der er også noget med bilæggelse af skattetvister og så momsloven.
I Det Konservative Folkeparti støtter vi selvfølgelig lovforslaget.
Vi synes, at det er vigtigt, at vi har nogle fælles regler, så vi sikrer, at det danske selskabsskattegrundlag ikke udhules, ved at virksomhederne f.eks. kan flytte rundt på værdier mellem andre lande.
Derfor er vi også fra konservativ side bekymret for nogle af de tilbagemeldinger, som lovforslaget har fået fra erhvervslivet, særlig i forhold til CFC-beskatning.
Det vil igen give dem ringere mulighed for at skabe vækst, så der kunne man faktisk risikere, at danske virksomheder ville tabe konkurrenceevne, og at Danmark ville tabe arbejdspladser.
Men jeg har så også med glæde noteret mig, at skatteministeren er opmærksom på problemet, og at der løbende har været en dialog mellem ministeriet og erhvervslivet om at få justeret lovforslaget, så det ikke rammer uhensigtsmæssigt, og jeg vil gerne fra konservativ side slå fast, at vi i hvert fald ikke ønsker, at den implementering skal medføre en øget selskabsbeskatning.