Rune Lund (EL), 2018-01-16:
I Enhedslisten er vi generelt vældig positive over for Vækstfonden, som jo reelt er det, som højrefløjen ellers altid siger de er imod, nemlig en offentligt drevet bank og i virkeligheden også en offentligt drevet investeringsfond.
Det er positivt, at staten på den måde spiller en aktiv rolle i at sikre kapital og investeringer til virksomheder, som ikke kan opnå kapital på normal vis.
Men generelt set i forhold til det her lovforslag
er der tale om et forslag, som vi er imod, fordi forslaget handler om at sikre finansieringen af den skatterabat til A.P. Møller – Mærsk, som ligger i forlængelse af Nordsøaftalen fra marts 2017, hvor der blev givet en skatterabat i omegnen af 5 mia. kr. over en årrække fra 2017 til 2025.
Der flyttes midler med det her lovforslag, som kunne have været brugt på enten velfærd eller på nystartede og nyskabende små og mellemstore virksomheder, og de bliver så flyttet over til store etablerede udenlandske virksomheder, som opererer inden for et klimafjendsk erhverv, og som vi om få årtier formentlig kun kender fra historiebøgerne.
Vækstfonden er interessant.
Som sagt støtter vi generelt fra Enhedslistens side Vækstfonden, fordi det er fornuftigt, at staten kan gå aktivt ind og investere i virksomheder, som ikke kan opnå kapital på normal vis, og det vil selvfølgelig i særdeleshed være en fordel, hvis der igen skulle ske en nedfrysning af kapitalmarkedet og der skulle opstå en ny kreditklemme som den, der opstod i forlængelse af finanskrisen.
Vi så dog gerne, hvis vi kunne lave ændringer af Vækstfonden, at Vækstfonden i højere grad anlagde sociale og miljømæssige hensyn i sin investeringspolitik.
Fonden har siden en lovændring i 2001 neddroslet lån og tilskud til virksomheder og er i stedet i stigende grad begyndt at investere i virksomhederne, hvilket har givet fonden del i virksomhedernes overskud, og det er så baggrunden for, at fonden i dag har et overskud, som kan udbetales som udbytte til staten.
Det er jo så ærgerligt, at det udbytte bliver udbetalt til A.P. Møller – Mærsk på baggrund af en skatteaftale, som i forvejen er alt for gunstig.
Det er en skatteaftale, der blev lavet tilbage i 2003 på et grundlag om, at prisen på en tønde olie ville være 22 dollars, stigende til 36 dollars i 2042, men vi har siden set olieprisen stige gevaldigt, den nåede helt op over 100 dollars, mens den nu ligger på omkring 50 dollars.
Den stigende oliepris har betydet et milliardoverskud efter skat hvert eneste år siden indgåelsen af aftalen i 2003, og på den baggrund er det også forkasteligt at se, hvordan den her ekstra skatterabat i marts 2017 i forbindelse med renoveringen af Tyrafeltet betød, at A.P. Møller – Mærsk fik en yderligere skatterabat – en skatterabat, som så blev brugt til at bøffe prisen op på A.P. Møller – Mærsk, som nu planlægges solgt til det franske olieselskab Total.
Der er også andre aspekter i det her lovforslag, som går ud over Nordsøaftalen, bl.a. at fonden ændres fra en selvstændig offentlig forvaltningsenhed til en selvstændig offentlig virksomhed, og det vil betyde, at f.eks. indtægter og omkostninger ikke vil fremgå af finansloven.
Det er vi imod, ligesom vi er imod, når det foreslås, at offentligheden, lov om Folketingets Ombudsmand, forvaltningsloven og arkivloven ikke længere skal være gældende for Vækstfondens generelle arbejde, mens kun personalesager og organisatoriske skal stadig være omfattet af disse love.
I dag er Vækstfondens konkrete aktiviteter i praksis ofte undtaget for aktindsigt, men det sker efter en konkret vurdering, men nu skal området helt generelt undtages for aktindsigt.
Det er Enhedslisten imod, og jeg vil også mene, at der burde være et folketingsflertal imod at lave en yderligere stramning af offentlighedsloven.
Blandt partierne er der ikke flertal for denne yderligere stramning af offentlighedsloven eller burde ikke være det.
Set fra alle andre end olieselskabernes side er det her et erhvervsfjendtligt forslag.
Det svækker investeringerne i vores vækstvirksomheder, og det er et faktum.
Det triste er jo, at noget af det, som Vækstfonden faktisk har haft succes med at investere i, er vores grønne teknologier, vores grønne virksomheder, men dem bliver der altså færre penge til nu.
Så vi diskuterer altså her et forslag, som vil tage penge fra vækstvirksomheder og iværksættere og overføre dem til hovedrige olieselskaber.
Det er det, vi diskuterer.
Det er erhvervsfjendtligt, det er klimafjendtligt, og det er kronen på værket på, at en tåbelig aftale om Nordsøolien er indgået, som danskerne desværre kommer til at lide under mange år endnu.
Som det måske fremgår af ordførertalen, kan Enhedslisten ikke støtte lovforslaget, som det ligger.
Vi diskuterer jo Dansk Folkepartis forslag om en ophævelse af EU's kodeks for onlineadfærd, og det er jo, som det også fremgår af bemærkningerne til beslutningsforslaget, en aftale mellem Kommissionen og en række virksomheder, Facebook, Twitter, YouTube og Microsoft, om hadefulde ytringer.
Forslagsstillerne gør opmærksom på, at hadefulde ytringer er et løst defineret begreb.
Forslagsstillerne skriver også i bemærkningerne, at der er store juridiske og retskulturelle forskelle mellem de enkelte EU-lande, hvilket er et faktum, og at det derfor for de enkelte lande kan være svært at vurdere, hvad der måtte være fællesnævneren i forhold til en hadefuld ytring, fordi der jo netop er forskellige retskulturelle og juridiske forskelle mellem de mange EU-lande.
Det, man kan sige, er jo, at selv hvis der sker en ophævelse af EU's adfærdskodeks, vil problemet nok i et stort omfang stadig være der, for EU's adfærdskodeks eller ej vil Facebook og mange af de her firmaer, som der er nævnt, jo stadig væk have nogle retningslinjer for, hvad de opfatter som god debatskik.
Der har vi jo set mange problemer i forhold til håndteringen af at lukke ned for facebooksider i forhold til bestemte ytringer.
Der kan nævnes mange eksempler.
Jeg har også fået henvendelser fra ngo'er og organisationer, som siger, at nu har Facebook lukket deres side.
Det kunne f.eks. være dem, der hedder Boykot Israel, som har fået lukket deres side flere gange, uden at de har skrevet noget på deres hjemmeside, som har ulovligt politisk indhold.
Så vi har helt klart et problem med det, at sociale medier som Facebook og Twitter bliver stadig mere vigtigt i forhold til den førte debat, og at de udfører en form for privatiseret internetcensur, som går ud over ytringsfriheden.
Man må sige, at der, hvor det for alvor bliver problematisk, er jo netop den lovgivning, som vi ser i Tyskland i disse dage, altså lov om håndhævelse på netværk, som lige er trådt i kraft, hvor medier som Facebook, Twitter, Google, YouTube, Snapchat og Instagram, hvis loven ikke overholdes, kan få en bøde på mellem 5 euro og 50 mio. euro, altså mellem 37 kr. og 372 mio. kr. Vi har jo allerede set, hvordan den lovgivning har ført til et indgreb i pressefriheden; vi har set, at f.eks. satire er blevet censureret af Twitter, fordi Twitter har opfattet det, der blev skrevet, som værende hadefuld tale og derfor har lavet censur.
Det tyske journalistforbund er virkelig kritiske over for det her, og Enhedslisten er lige så kritisk.
Forslagsstillerne skriver også nogle ting, som Enhedslisten er enig i.
Nogle af formuleringerne er måske lidt skingre, og vi havde formuleret dem på en anden måde, men der er ting, hvor vi synes der er væsentlige pointer, som man bør skrive sig bag øret.
Det er et problem, at private aktører såsom Facebook, Twitter m.fl. skal afgøre, hvorvidt bestemt indhold på internettet overskrider de uklare og ofte modstridende grænser for ytringsfriheden, der gælder på EU-niveau.
Det indebærer en risiko for, at også indhold, der efter nationale regler er lovligt, vil blive fjernet, ligesom firmaernes praksis vil være usammenhængende og uigennemskuelig.
Eftersom en meget væsentlig del af den offentlige debat i dag foregår på de sociale medier og på tværs af grænser, medfører adfærdskodekset en vidtgående begrænsning af ytringsfriheden uden de demokratiske retssikkerhedsgarantier, der følger med, når begrænsninger af denne frihedsrettighed vedtages af nationale parlamenter.
Fra Enhedslistens side er vores principielle holdning i det her spørgsmål, at private firmaer eller sociale medier eller platforme, hvor man kan diskutere, hvor der kan være blogs, kan have deres egne debatregler, men vi har jo en klar lovgivning, vi har injuriereglerne, vi har racismeparagraffen, hvor man klart kan gå ind og vurdere og retsforfølge, hvis folk overtræder lovgivningen.
Derfor er vi stærke modstandere af og mistroiske over for lovgivning, som skal prøve at skyde sådan nogle nye lag af privatiserede censurmagere ind mellem borgerne og den demokratiske debat.
I Danmark håndhæves vores bestemmelser, altså injurielovgivningen og racismeparagraffen, jo aktivt også over for personer, der har ytret sig på sociale medier.
Så med de kommentarer in mente kan jeg sige, at vi faktisk har tænkt os at støtte forslaget her, og at vi forventer at komme til at stemme for forslaget, såfremt det måtte komme til anden behandling og dermed afstemning.