runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2019-12-17:
Det er da dejligt, når USA viser interesse for Grønland.
Jeg synes da, de er meget velkomne til at tilbyde kulturudveksling, uddannelsesprogrammer osv.
Når interessen kommer fra et land, hvor alle sætninger i øvrigt både starter og slutter med America first, ja, så tror jeg, der er grund til, at vi bevarer vores sunde skepsis.
At tro på, at det kun er det varme hjerte, der banker i USA, passer sådan set meget godt ind i årstiden og kan vel nærmest sammenlignes med at tro på julemanden og nisseværkstedet, der producerer gaver til alverdens børn – for øvrigt i Grønland.
Stormagtsrivaliseringen viser igen vigtigheden af stærke alliancer, især for små lande som Grønland, Færøerne og Danmark, og rigsfællesskabet er og skal være allieret med NATO-landene.
Det amerikanske konsulat i Nuuk er jo helt fint, men jeg synes, at USA på andre områder opfører sig som en bisonbøffel i en glasbutik.
Jeg synes, det er helt uset, når en nær allieret tydeligvis puster til en eventuel uenighed i rigsfællesskabet.
Provokationerne kommer fra Trump, men jo også fra hans aflægger her i landet.
Jeg synes, ambassadøren skulle holde fingrene væk fra konkret dansk politik, herunder indkøb.
At Carla Sands mener, at suverænitetshåndhævelsen over Østgrønland kan klares med nogle overflyvninger, afslører jo, at der stort set ingen huller er i uvidenheden om Grønland.
Jeg synes, det er en god idé, at forligspartierne omkring forsvaret, som SF jo ikke er en del af, inden for budgettet vil styrke Danmarks fysiske tilstedeværelse med 1,5 mia. kr.
Men Danmark skal også opruste på miljøet, og det kan vi gøre ved både at bidrage internationalt og ved selv at øge overvågningen af klimaforandringerne og deres konsekvenser.
Det kunne jo bl.a. være igennem et nyt havforskningsskib, da det nuværende »Dana«, der er 38 år gammelt, står for at skulle hugges op om nogle få år.
Det nytter ikke noget, at Danmark kommer i en situation, hvor vi står uden et skib, der kan bruges i isfyldt farvand, så vi på den måde bliver ude af stand til at bidrage til forskningen i Nordatlanten.
SF går da i den grad ind for at opruste i Arktis, men jo altså især opruste i tidens vigtigste kamp, nemlig kampen mod klimaforandringerne.
Martin Lidegaard (RV), 2019-12-17:
Det tror jeg er et rigtig godt råd, fru Aaja Chemnitz Larsen giver her.
Jeg har ikke kendskab til, at kineserne skulle have planer om et konsulat.
Det ville måske ikke komme fuldstændig bag på mig, men jeg har ikke hørt noget om det.
Man kan sige det på den måde, at den måde, kineserne griber det an på, i hvert fald har gjort det indtil nu, meget er ved at bruge økonomien som handleinstrument, og det gør de jo mange steder i verden og på fuldt lovlig vis.
Det, man selvfølgelig skal være utrolig opmærksom på i den sammenhæng, er, at hvor nogle investeringer uden tvivl er til gavn og glæde for de samfund, der bliver investeret i, så har vi også set rundtomkring i verden, at der var nogle investeringer, som blev til mindre gavn og glæde, fordi der var nogle indbyggede klausuler i de investeringer, som gjorde, at det var svært efterfølgende at opretholde en fuldstændig kontrol over det, der var blevet investeret i.
Så man skal tænke sig om, men Kina er et land, man ikke kommer uden om i fremtiden.
Christian Juhl (EL), 2019-12-17:
Så er jeg da spændt på, hvad det er for nogle fly, som forsvarsministeren snakkede om at hun vil have i Kangerlussuaq.
Det kunne da være dejligt, hvis det var helikoptere eller nogle andre fly, der kunne bruges civilt, for det kan kampflyene jo ikke.
Hvad skal der så sket deroppe?
De 1,5 mia. kr. bliver jo ikke givet til grønlænderne – det forestiller jeg mig ikke.
Er det ikke en god idé, at det først og fremmest er grønlænderne, man snakker med om det her forlig om at bruge 1,5 mia. kr. mere?
Vi har jo set, hvad der sker, når man hen over hovedet på grønlænderne beslutter ting og sager, f.eks. de 30 baser, der var deroppe, uden at grønlænderne nogen sinde havde indflydelse på dem.
Nu må de bare leve med forureningen på de pladser deroppe.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-17:
Selvfølgelig står jeg ikke og siger, at man skal gøre noget, der er imod nogen som helst lovgivning.
Men derfor kan vi godt tale om, hvordan vi synes tingene skal være.
Og der mener jeg sådan set, at grønlandske politikere har ret til at tale med dem, de vil.
Så det er egentlig ud fra, hvordan jeg ser tingene rykke, og ikke i forhold til hvordan reglerne er i dag.
Annette Lind (S), 2019-12-17:
Så vidt jeg hørte forsvarsministeren, sagde hun overflyvninger.
Hun sagde ikke noget med kampfly i forhold til det her.
Det er sådan, at jeg er helt sikker på, at det kan være mange forskellige ting, men det er ikke nødvendigvis kampfly, der er i det her.
Hvis det nu var sådan, at jeg kunne have gjort min tale færdig, ville jeg have sagt, at der er behov for at styrke Forsvarets opgaveløsning i Arktis og Nordatlanten for at sikre stabilitet, sikkerhed og tryghed i regionen.
Kongeriget har jo stor interesse i at være til stede i Arktis og styrke suverænitetshåndhævelsen, så det bliver man nødt til.
Derfor er det også vigtigt at tage vare på sit eget territorium ved at skabe øget overvågning, når der er øget aktivitet, for ingen ønsker jo oprustning.
Men jeg mente faktisk, at forsvarsministeren havde holdt en fin tale om de her 1,5 mia. kr.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-12-17:
Mange tak.
Også tak for talen.
Jamen vi støtter sådan set Venstres ønske om, at vi tager Arktis noget mere op i Det Udenrigspolitiske Nævn.
Det forudsætter selvfølgelig også, at de nordatlantiske medlemmer har en plads i nævnet.
Et emne, som hjemme i Grønland er en udfordring, er, at naalakkersuisut godt nok får oplysninger fra den danske regering, men ikke vælger at dele dem med Inatsisartut og vores udenrigs- og sikkerhedspolitiske udvalg.
Så et spørgsmål, som man jo også er nødt til at forholde sig til, er: Hvordan kan man sikre, at man hele vejen rundt får de rette oplysninger, og at man selvfølgelig også sidder med ved bordet, når Grønland bliver drøftet?
Mange tak.
Karsten Hønge (SF), 2019-12-17:
Jeg har ikke helt det der behov for sådan at afgrænse og udgrænse og sige, hvad der ikke kan lade sig gøre.
Jeg synes, det ville være en ulykke for Danmark, og jeg tror helt sikkert, det ville være en ulykke for den grønlandske befolkning, der har rigelig med problemer at slås med, at vælge en ren selvstændighedsvej.
Og når vi nu taler om USA, vil jeg sige, at Grønland er et mere socialt ulige samfund end det amerikanske.
Så der er i den grad massive sociale og økonomiske problemer i Grønland.
Så jeg tror som sagt, det ville være en ulykke for den grønlandske befolkning at vælge en ren selvstændighedsvej.
Jeg tror også, det ville være en ulykke for Danmark.
Jeg tror faktisk, at løsningen ligger i, at vi får en opgradering af rigsfællesskabet, hvor man ser nationer, der læner sig op ad hinanden og får mere ud af fællesskabet end ved at gå alene.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-12-17:
Mange tak.
Nogle af oplysningerne er jo fortrolige, og der kan man ikke kun tage det fra kollega til kollega.
Så jeg vil høre, om Venstre bakker op om, at de nordatlantiske medlemmer får en fast plads i Det Udenrigspolitiske Nævn.
En mulighed var jo også at udvide antallet af medlemmer i Det Udenrigspolitiske Nævn.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-12-17:
Nu kan jeg jo kun tale for mig selv – og dermed også som en del af blå valggruppe – og sige, at vi er gået foran og faktisk har givet det ene – desværre kun – blå medlem blandt de nordatlantiske mandater, som er i den blå valggruppe, nemlig hr. Edmund Joensen, en fast plads i Det Udenrigspolitiske Nævn.
Så min appel til den røde valggruppe kan da kun være, at man også der får lidt styr på det.
Det vil jeg da i hvert fald anbefale.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-12-17:
Mange tak, og tak for talen.
Man siger jo sådan på globalt plan, at kineserne ikke snakker så meget, de handler i det stille.
Resten af verden snakker, men de handler måske ikke så meget.
Det er jo ret interessant, for for nylig fik vi nogle oplysninger om, at man fra kinesisk side også ønsker at lave et konsulat i Nuuk.
Det er i hvert fald nye oplysninger, som vi ikke har haft kendskab til tidligere.
Så jeg ved ikke, om ordføreren eventuelt har nogle flere oplysninger, men det er i hvert fald en vinkel, som vi ikke har været opmærksomme på tidligere, og som jeg håber at Folketinget vil være mere opmærksom på fremadrettet – nemlig hvordan kineserne agerer i Arktis.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-12-17:
Jamen tak for det.
Og ja, det kræver selvfølgelig en tilstedeværelse at have en debat; det er jeg med på.
Men ud over det synes jeg også, det er rigtig vigtigt, at vi prøver at lave det som en debat fra kollega til kollega.
Så jeg synes – og det vil jeg da i hvert fald tage op i nævnet og måske også i andre udvalg, Udenrigsudvalget og lignende – at vi skulle prøve at få sat det her mere på dagsordenen og måske få det formaliseret.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-17:
Tak til hr. Søren Espersen for at rejse forespørgslen.
Det er jo en vigtig diskussion, og man kan enten blive ved det meget konkrete eller man kan tage et spadestik dybere i diskussionen om, hvad der ligger bag.
Jeg synes egentlig, det er vigtigt, hver gang vi taler om sikkerheds-, forsvars- og udenrigspolitik i forbindelse med rigsfællesskabet, at vi faktisk tør tage diskussionen om rigsfællesskabet.
Jeg mener, at vi alt for tit kun forholder os til den historiske del af, hvorfor vi er sammen i et rigsfællesskab, og ikke til, hvordan man i dag kunne udvikle et moderne rigsfællesskab, som bygger langt mere på den tid, vi lever i nu, og ikke kun på historiske præmisser.
Det er egentlig det, som jeg ville ønske at vi brugte langt mere tid på at gøre, både regeringerne imellem, men også os parlamentarikere i de tre lande imellem, og at vi snakkede om, hvad det egentlig er, der skal til for, at vi i dag kunne lave et aktivt tilvalg af et fællesskab med hinanden.
Samtidig synes jeg også, det er vigtigt at huske på, at man godt kan indgå i flere fællesskaber.
Det gør Danmark jo.
Vi er i den grad med i EU, og samtidig er vi med i rigsfællesskabet.
På samme måde skal de to andre lande i rigsfællesskabet selvfølgelig også kunne være i de sammenhænge, som de ser som en god ting for dem.
Jeg vil gerne advare imod det, ligesom jeg ville gøre det over for ethvert andet land, fordi jeg mener, man skal huske på, at USA stort set aldrig har globalt udsyn, når de går ind i noget som helst, men kun tænker på sig selv – det er jo endda præsidentens slogan for tiden – og det synes jeg man skal være opmærksom på.
Men igen: Det er i min optik og i Alternativets optik jo op til de grønlandske parlamentarikere og den grønlandske regering.
Så vi synes, det langt mere handler om, hvordan vi egentlig kommer videre med at se på, hvordan vi i fællesskab i den tid, vi lever i i dag, arbejder med forsvar, med sikkerhed, med udenrigspolitik, fordi vi alle tre får noget ud af det, fordi vi bliver stærkere sammen.
Vi skal selvfølgelig i den grand indtænke klimapolitikken i det hele, fordi det er det, der står øverst på dagsordenen i vores tid.
Tidligere spurgte hr. Søren Espersen, jeg tror, det var Enhedslistens ordfører, om man aldrig kritiserede grønlandske politikere.
Der har jeg da lyst til i hvert fald at nævne Parisaftalen, og jeg tror, en del grønlandske politikere vil nikke til det, når jeg siger, at jeg har rejst det som en stor kritik, at man ikke har valgt at tiltræde den endnu.
Tak for ordet.
Søren Espersen (DF), 2019-12-17:
Når hr. Rasmus Nordqvist siger, at man skal løfte det op, vil jeg sige, at der også er noget, der hedder virkelighedens verden, og hvordan virkeligheden er lige nu og her.
Nu lykkedes det mig ikke at få svar fra hr. Karsten Hønge, da jeg spurgte om det, men er det ikke også hr. Rasmus Nordqvists opfattelse, at i det øjeblik den danske flåde sejler hjem, så bliver det USA's flåde, der kommer til at patruljere omkring Grønlands kyster, hvad enten grønlænderne vil det eller ej?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-17:
Jeg tror ikke, at hr. Søren Espersen har hørt mig tale om, at den danske flåde skulle sejle hjem.
Jeg snakker netop om, hvordan vi kan indgå i et moderne rigsfællesskab, hvor vi kigger hinanden i øjnene – tre selvstændige lande – og siger: Hvad er det, vi har ud af at arbejde sammen?
Det gælder selvfølgelig også, når det eksempelvis kommer til kystbevogtningen og de overvågningsopgaver, der skal være.
Så jeg taler ikke for, at der er nogen, der overhovedet skal sejle noget sted hen.
Jeg taler om, at vi udvikler og tilpasser vores samarbejde til den tid, som vi faktisk meget konkret lever i i dag, og ikke kun ser det ud fra fortidens præmisser.
Naser Khader (KF), 2019-12-17:
Jeg synes, det er en vigtig debat.
Tak til ministrene for redegørelserne.
Vi debatterer jo et af de vigtigste udenrigspolitiske områder, Danmarks står over for i de kommende år.
Udviklingen i Grønland og Arktis er gået fra at være noget, som USA ikke var så optaget af, noget, de holdt øje med, til noget, de er blevet meget aktivt engageret i.
Interessen er meget, meget voksende, ikke kun fra USA's side, men også fra andre stormagter, Kina og Rusland.
Det betyder, at vi i Danmark nu må lægge endnu større vægt på Arktis i vores udenrigspolitik i de kommende år.
Det er vigtigt at fastholde området som et lavspændingsområde.
Når man nu om dage er i USA's hovedstad, Washington D.C., og kommer ind på Danmark, er det Grønland og Arktis, der fylder mest.
Jeg har ladet mig fortælle af en amerikansk ven, der følger udviklingen, at et af de mest googlede ord i USA, efter at præsidenten tilbød at købe Grønland, er Grønland.
Så han har faktisk været med til at sætte Grønland endnu mere på verdenskortet, og det synes jeg er fint.
Vi i Danmark og rigsfællesskabet skal holde øje med den udvikling, for det har stor betydning for, hvordan vi i Danmark skal prioritere vores ressourcer, både diplomatisk, udenrigspolitisk, men også forsvarsmæssigt i de kommende år.
Jeg synes, at vi i Danmark og Grønland har været lidt bagud forsvarsmæssigt i forhold til området.
Vi ved simpelt hen ikke nok om, hvad der sker i luften over Grønland, under havet, på havet, og vi har ikke midler til at gøre noget ved fremmed tilstedeværelse.
Det er i vores interesse at være mere til stede i området.
Ud over den strategiske interesse ser USA også ud til at være interesserede i de ressourcer, der gemmer sig under Grønlands is.
Det var i hvert fald noget, som den amerikanske udenrigsminister påpegede, da han var med til arktisk møde.
Der er en masse ressourcer under isen, som har interesse.
Amerikanerne er også klar over, at de er bagud i Grønland, også i forhold til Kina og Rusland, og derfor presser amerikanerne på, for at der skal bygges lufthavne med danskerne og ikke med kineserne.
Nogle hævder, at USA forsøger at drive en kile ind mellem Danmark og Grønland for at få mere indflydelse i Arktis gennem forhandlinger med Grønland alene.
Jeg er glad for, at udenrigsministeren afviste det i sin tale, og jeg tvivler også selv på det.
Når man taler med amerikanske iagttagere, gør de også opmærksom på, at amerikanerne er klar over, at konstruktionen med rigsfællesskabet i høj grad også tjener amerikanske interesser.
Jeg frygter ikke amerikanernes større engagement.
Vi har faktisk tidligere efterlyst større engagement fra USA's side i Arktis.
Det engagement ser vi nu, og det kan kun blive til Grønlands fordel.
Men det positive ved de senere måneders debat om Grønland og Arktis er noget, der blev kickstartet af den amerikanske præsident, nemlig at det er blevet tydeligere, hvorfor vi har brug for rigsfællesskabet.
Vi Konservative tilslutter os forslaget til vedtagelse, som bakkes op af flere partier her i Folketinget, og flere af mine tanker i talen indgår også i forslaget til vedtagelse.
Søren Espersen (DF), 2019-12-17:
Det konkrete er, at hvis Grønland erklærer sin selvstændighed, så sejler flåden hjem.
Selvfølgelig sejler flåden hjem.
Vi kan ikke patruljere omkring et selvstændigt land, som ikke er Danmark.
Så vi er nødt til at sige, at det er virkelighedens verden.
Kan vi ikke forholde os til – også i forhold til den støtte, som Alternativets folk giver til selvstændighedstanken – at der altså er en pris, der skal betales, hvis man bliver selvstændig?
Den er bl.a., at flåden sejler hjem og U.S. Navy kommer i stedet for.
Jeg er ikke sikker på, at det er noget godt bytte for grønlænderne, og jeg er heller ikke sikker på, at U.S. Navy vil sejle postsejlads mellem kommunerne, som det sker i Grønland i øjeblikket, og fragte grønlandske politikere fra det ene sted til det andet.
Jeg er ikke sikker på det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-12-17:
Mange tak for talen, og også tak for visionerne om det moderne rigsfællesskab.
Vi tænker jo ikke nødvendigvis, at vi skal vente til langt ud i fremtiden, men at vi også nu skal videreudvikle det moderne rigsfællesskab.
Vi så gerne, at Grønland gik forrest.
Vi er både Ground Zero, men sådan set også et vindue for rigsfællesskabet i forhold til klimaforandringerne.
Så det er der slet ikke nogen tvivl om.
Vi så gerne, at der var det grønne rigsfællesskab som en del af en klimahandlingsplan, der kommer her til foråret.
Det er i hvert fald noget af det, som vi arbejder for.
Så kan man sige, at Grønland jo både er en del af Arktis og en del af Norden, og jeg er helt enig i det her med at kunne indgå i flere forskellige fællesskaber.
Rent kulturelt, rent sprogligt er vi mere en del af Arktis, men vi er også en del af Norden og deler også nogle værdier med Norden.
Jeg ser det faktisk som noget rigtig positivt, at man kan være i flere forskellige fællesskaber.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-17:
Jamen tak til fru Aaja Chemnitz Larsen, og tak for samarbejdet i al almindelighed netop omkring, hvordan vi sammen kan tænke og udvikle rigsfællesskabet.
Og en stor, stor opbakning til, at vi netop også får tænkt vores fællesskab ind i de klimahandlingsplaner, der skal laves til foråret, for jeg mener, at det er meget, meget vigtigt, at vi agerer, når vi snakker klima, både nationalt og selvfølgelig i de fællesskaber, vi er i, som jo er Norden, det er rigsfællesskabet, og det er EU.
Selvfølgelig skal vi agere der.
Så det håber jeg i den grad også at vi kan få flere med på.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-12-17:
Tak for det.
Det kan være, at det var en fortalelse fra hr. Rasmus Nordqvists side – så er det fair nok med det – men hr. Rasmus Nordqvist sagde, at de grønlandske politikere måtte tale med og lave aftaler med de lande, de nu havde lyst til.
Jeg går ud fra, at hr. Rasmus Nordqvist anerkender, at hele kongeriget er medlem af NATO, og at grundloven ret klart siger, at det udenrigs- og sikkerhedspolitiske altså stadig væk varetages af regeringen i København.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-17:
Nu tilhører jeg den slags politikere, der faktisk tror på, at man kan tale sammen og finde ud af at lave aftaler sammen, og at man ikke bare har en krystalkugle, som hr. Søren Espersen åbenbart har, hvor man kan se, hvordan alting vil se ud i fremtiden.
Det handler jo om dialog mellem Danmark, Grønland og Færøerne, og hvis grønlænderne ønsker selvstændighed, så skal vi da finde ud af, hvordan vi fortsat kan have et tæt samarbejde.
Men det er jo ikke op til os at bestemme.
Christian Juhl (EL), 2019-12-17:
Punkt 1: Jeg prøvede at forklare Venstres ordfører, at klimaet kommer til at definere vores udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Så hvis man bare ud i det blå diskuterer udenrigs- og sikkerhedspolitik, kommer man ikke ret langt.
Man er nødt til at anerkende, at der er nogle eksistentielle problemer på vej på den her klode, som kommer til at definere det.
Punkt 2: Det, at russerne flytter nogle af deres våben op til Arktis, er ikke noget nyt.
Det har de gjort, så længe jeg har været voksen.
Og de har været aktive i Arktis, for det har været et meget centralt område.
De har måske verdens bedste isbrydere.
De har verdens dårligste politik.
Og jeg er modstander af, at man opruster.
Jeg vil gerne anbefale Venstres ordfører, at man f.eks. starter med atomvåbnene – det ville være en guds lykke for os alle, at vi fjernede atomvåbnene på den her klode – men i hvert fald balancerede nedrustningen og gjorde Arktis atomvåbenfrit.
Det er på vegne af Enhedslisten og Alternativet, og der står: Forslag til vedtagelse
»Kongerigets udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik udvikles og gennemføres i en tæt koordination mellem de tre lande i rigsfællesskabet.
Samarbejdet i rigsfællesskabet er baseret på tillid og gensidig respekt.
Samarbejdet om Arktis skal baseres på principperne i Ilulissaterklæringen fra 2008, hvor parterne gennem internationalt samarbejde og dialog opnår en fredelig økonomisk og bæredygtig udvikling til gavn for befolkningen i Arktis og på basis af erklæringens princip om militær lavspænding.
Arktis er en central prioritet i kongerigets klima-, udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik.
Regeringen vil sammen med naalakkersuisut arbejde for, at samarbejdet med USA kommer Grønland og det grønlandske folk til gode.
Folketinget opfordrer USA til at påtage sig ansvaret for oprydning på de tidligere amerikanske baser i Grønland.
Folketinget finder, at der er behov for at styrke de af forsvarets opgaveløsninger i Arktis og Nordatlanten, der kan styrke den civile samfundssikkerhed i Grønland og på Færøerne.«
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-12-17:
Hvis vi virkelig skal tale om det, er det jo Rusland, der har været inde og direkte har handlet i strid med nogle af de igangværende aftaler, som man lavede før i tiden.
Det er nu det, vi oplever.
For vi oplever altså en Putin, som er lidt ligeglad med Enhedslistens gamle 70'er-tankegang om, at hvis vi bare danser rundt om et træ, går det nok alt sammen.
Situationen er jo den, at der altså foregår noget her og nu, som er så alvorligt, at vi også er nødsaget til at tage det alvorligt.
Derfor er jeg bare i den situation, at man kan sige nok så meget om, at klimaet kommer til at spille en rolle, i forhold til at sejllinjer og lignende bliver åbnede – det er jeg enig i – men kongeriget er stadigvæk medlem af NATO, og det bliver Enhedslisten altså også nødt til at tage alvorligt.
Derfor mangler vi stadig væk et svar fra Enhedslisten på, hvad man gør militært for at sikre os mod den trussel, der er fra Rusland.
Christian Juhl (EL), 2019-12-17:
Nu kan man jo ikke tale sig ud af de gedigne problemer, der er, ved at NATO's største partnere går enegang og siger, at det er deres interesser, der er de vigtigste, og at alle andre må underordne sig dem.
Alle forhandlinger, uanset om det har været i 1950'erne, i 1960'erne eller i 1970'erne, som hr. Michael Aastrup Jensen taler om, har bygget på, at man satte sig ned og forhandlede.
Det er mange år siden, at man sidst har forhandlet nedrustning på den her klode.
Vi har heldigvis nogle gamle aftaler, som stadig væk gælder.
Nogle af dem prøver både russerne og amerikanerne at løbe fra.
Men den eneste måde, der findes til at fjerne våben, er at forhandle sig til gensidig nedrustning.
Søren Espersen (DF), 2019-12-17:
Nu kommer ordføreren jo fra et ideologisk miljø, hvor kritik er helt afgørende.
Det er egentlig et ganske kort spørgsmål: Hvornår har hr. Christian Juhl nogen sinde rejst kritik af Grønland, af grønlandske politikere, af grønlandske parlamentarikere?
Hvornår har hr. Christian Juhl nogen sinde spurgt grønlandske politikere, hvad Grønland så kan gøre for rigsfællesskabet?
Christian Juhl (EL), 2019-12-17:
Der, hvor jeg kommer fra, dyrker vi både kritik og selvkritik, og det må Danmark også gerne gøre.
Det synes jeg en gang imellem kunne klæde Dansk Folkeparti, når vi snakker om Danmarks indsats.
Derfor en anbefaling: Selvkritik er rigtig, rigtig godt at lære af.
Det har jeg diskuteret de sidste 4 år, hvor jeg har haft chance for at besøge Grønland, og hvor jeg har talt med de herværende grønlandske politikere og i den grad sagt, at det her går ikke.
Det er ét konkret eksempel, og det synes jeg skal nævnes først, for det er efter min mening det vigtigste.