Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-26:
Det er jo et forslag til folketingsbeslutning om bæredygtigt byggeri og bæredygtige renoveringer i kommunerne og regionerne, som vi har diskuteret.
Det, som forslaget konkret handler om, er, at Folketinget pålægger regeringen at fremsætte de nødvendige forslag m.v. inden udgangen af 2021, således at der i forbindelse med kommunernes og regionernes byggeri og renoveringer kan stilles et bæredygtighedskrav med et maksimalt CO 2 -aftryk på et nærmere defineret antal kilogram CO 2 pr. kvadratmeter pr. år.
Dette krav skal gradvis strammes frem mod 2030 helt parallelt med, hvad der er i aftalen om bæredygtigt byggeri, men det kunne være på et højere niveau – eller lavere rent CO 2 -mæssigt.
Det, som vi stiller forslag om, er, at for kommuner og regioner, som lever op til kravene, vil omkostningerne i forbindelse med det pågældende byggeri blive undtaget fra anlægsloftet.
Jeg kunne godt forestille mig, at man har en differentiering, som gør, at man har forskellige krav forskellige steder i landet, ligesom da vi lavede den grønne boligaftale og dér lagde vægt på, at der skulle holdes øje med beskæftigelsen regionalt, så vi ikke fik sat gang i for mange renoveringer, hvis det var sådan, at der var områder i Danmark, som havde mangel på arbejdskraft.
Det offentlige byggeri og offentligt støttet byggeri udgør en meget stor andel af det samlede byggeri.
For kommunerne alene vil der frem til 2023 blive bygget og renoveret for over 70 mia. kr. Derudover står den offentlige sektor og i særdeleshed kommunerne over for et enormt renoveringsefterslæb.
Foreningen af Rådgivende Ingeniører vurderer i deres analyse »State of the Nation 2020«, at der er et renoveringsefterslæb i offentlige bygninger på mindst 70 mia. kr.
I analysen peges der bl.a. på den kommunale sektor, hvor der er et markant efterslæb.
Blandt de største udfordringer for kommunerne er dårligt indeklima i bl.a. skoler.
Vurderingen af tilstanden af kommunernes bygninger dækker over en stor spredning i tilstanden af bygninger.
Således har kommunerne typisk en del bygninger med tilstanden dårlig eller kritisk eller endnu lavere.
Tilstanden for de kommunale bygninger forventes at være nedadgående i de kommende år, hvilket primært skyldes manglende midler til renovering og nybyggeri.
Det er igen den analyse, »State of the Nation 2020«, der er kilden til det.
At få gjort offentligt nybyggeri og offentlige renoveringsprojekter bæredygtige vil være med til at drive hele byggeriet til at blive mere bæredygtigt.
Derudover vil renoveringer hjælpe til at forbedre indeklimaet i bygninger.
Ifølge en analyse kan Danmark spare 40 mia. kr. i såkaldte multiple benefits frem mod 2050, hvis vores bygninger renoveres.
Heri indgår alene de reducerede udgifter i forbindelse med luftvejssygdomme som f.eks. sygefravær, sundhedsudgifter og mistet produktivitet på arbejdspladsen.
Dermed er det egentlige besparelsespotentiale ved at forbedre indeklimaet formentlig væsentlig større.
Det er bl.a. kommet frem i en analyse om det samfundsøkonomiske potentiale af energibesparelser fra Ea Energianalyse og fra SYNERGI, som forsøgte at sætte renoveringer på dagsordenen tilbage i 2019.
Der ligger sådan set en beretning, som pålægger regeringen at indkalde til forhandlinger, og det kunne jo være fint i forbindelse med udvalgsbehandlingen her at få klarlagt, hvor langt man er i de drøftelser om at sikre bedre indeklima i vores skoler.
For at fjerne forhindringerne for et mere bæredygtigt byggeri og i øvrigt sætte gang i den danske økonomi peges der med det aktuelle beslutningsforslag på, at kommuner og regioner skal fritages for anlægsloftet, for så vidt angår de projekter, som overholder et nærmere bestemt bæredygtighedskrav.
Regeringen foranlediger forhandlinger om fastlæggelse af niveauet for bæredygtighedskravet om et maksimalt CO 2 -aftryk med de partier og medlemmer af Folketinget, som støtter beslutningsforslaget, og på baggrund af dialog med branchen, KL og Danske Regioner inden fremsættelsen af de nødvendige forslag med hensyn til implementering af beslutningsforslaget.
I den forbindelse lagde jeg jo mærke til, at da regeringen for nylig kom med sit udspil om bæredygtigt byggeri, havde vi sådan set en hel byggebranche – alle hjørner af den – som ønskede noget, der var mere ambitiøst.
Så jeg tror, vi er i en situation her, hvor vi kan have byggesektoren med os, og hvor der måske er nogle kontorer i Indenrigs- og Boligministeriet, der skal op i et lidt højere gear, og hvor man skal åbne vinduet og kigge på, hvad der sker i verden udenfor.
Vi står midt i en klimakrise, hvor Danmark skal finde 70 pct. CO 2 -reduktion inden 2030, og hvor regeringen har, ja, jeg vil nok sige meget svært ved at finde redskaber til at nå helt i mål.
Det er jo derfor i den situation, at det er vigtigt at få kommunerne med i de her processer, at få kommunerne til at være medspillere i på klimadagsordenen.
Det tror jeg sådan set at de gerne vil.
Det viser en del kommuner, men de påpeger jo også, at anlægsloftet lægger begrænsninger, og det er derfor, vi har taget det med i vores beslutningsforslag.
Så det her forslag drejer sig jo ikke kun om energibesparelser og klimakamp; det drejer sig sådan set også om bedre arbejdsmiljø og bedre trivsel på skolerne, bedre indlæringsevne for de elever, som har deres skolegang der.
Jeg vil gerne sige tak for debatten.
Der er jo stillet nogle kritiske spørgsmål til det, og jeg tror egentlig, at hvis man vedtog det her forslag, har jeg tillid til kommunerne og deres planlægning af udbudsprocesser, og man vil jo ikke sætte gang i meget mere, hvis det var sådan, at man godt vidste, at den lokale beskæftigelsessituation kunne medføre, at man fik nogle højere priser ind.
Jeg tror sådan set, at vi får mere samspil med kommunerne, hvis vi giver kommunerne friere rammer.