runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-04-07:
Okay, så lad mig prøve at spørge på en anden måde.
Skal de så i højere grad lære nogle andre at kende, end de gør i dag?
Skal der ske noget enten i folkeskolen, på pasningsområdet eller et andet sted – hvad man nu lige har fantasi til?
Vil ministeren også gerne ind at pille ved nogle af de modeller, der ligger i dag, sådan at børn og unge mennesker kommer til at møde nogen, der ligner dem selv lidt mindre?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-04-07:
Nej, hvem folk er venner med og ikke er venner med, synes jeg sådan set er en helt privat sag.
Det synes jeg ikke vi politisk skal blande os i.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-04-07:
Tak for det.
Ministeren udtrykte i hvert fald en form for bekymring og sagde, at det skulle de ikke nødvendigvis, og derfor skulle vi også hjælpe dem med at lære nogle andre mennesker at kende end nogle, der ligner dem selv.
Her bruger man udtrykket at hjælpe, nogle ville måske nærmere bruge ordet tvang, men lad nu det ligge.
Jeg synes ikke rigtig, fru Mette Thiesen fik svar på sit spørgsmål om, om der er steder, hvor vi skal hjælpe unge mennesker, altså børn og unge, mere, end vi ifølge ministeren gør i dag, så de får nogle andre venner end dem, der ligner dem selv.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-04-07:
Nej, altså, jeg har slet ikke noget problem med at stå på mål for den balance, vi har fundet her.
De 84 pct. er ikke dem, der får opfyldt et af deres fire første ønsker.
De 84 pct. er faktisk dem, der får opfyldt deres ønske nummer et.
Altså, vi kommer jo væsentlig tættere på 100 pct., hvis vi taler om, hvor mange der får opfyldt et af deres fire første ønsker.
Men jeg synes, det har været rimeligt at sige, at det er det, der er vurderingen; det er de 84 pct., som har fået opfyldt deres første ønske.
Jeg synes ikke, der er nogen grund til at lave talmagi.
Jeg synes i forvejen, der er alt for mange stråmænd, der handler om, hvad der måske eller måske ikke sker med den nye model.
Så jeg synes, det er vigtigt, at fakta bliver lagt frem på den måde, og så er der jo bare kæmpe usikkerhed forbundet med det tal.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Det der med ønsker er interessant, for man skal jo ønske mere i den her model.
Nu skal man afgive fire ønsker, hvor det tidligere, som jeg husker det, var to.
Man kan jo bare skrue antallet af ønsker op, og så vil man jo på et eller andet tidspunkt kunne sige, at alle har fået opfyldt deres ønske, fordi man havde uendelige ønsker, som man skulle skrive op, som kommende elev på et eller andet gymnasium.
Så har man ikke i modellen prøvet på at foregive, at eleverne ville kunne få opfyldt deres ønsker, ved at man bare har skruet op for antallet af ønsker?
Altså, jeg har også været med til at lave sådan nogle modeller i en folkeskole, hvor vi skulle have noget til at gå op.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-04-07:
Lige præcis den artikel kom jo, efter vi havde lavet aftalen, men det betyder ikke, at vi andre ikke har tænkt tanken.
Altså, jeg synes, det er enormt dilemmafyldt at skulle gå ind at kigge på det her område.
Det er bl.a., fordi jeg mener, det er problematisk – i øvrigt også i forhold til de unges trivsel – at de enten kommer til at gå i en skole, hvor ingen ligner en, eller hvor alle ligner en.
Jeg tror på, at vi som mennesker fungerer bedst, og i øvrigt også bedst bliver til hele samfundsborgere så at sige, hvis vi møder et bredt udsnit af mennesker.
Så det her med at lave sådan nogle monokulturer på skolerne mener jeg simpelt hen ikke er godt for de unge, for deres trivsel og for deres læring i forhold til at være en del af samfundet.
Det mener jeg skader deres trivsel.
Omvendt er det også klart – og det er jo derfor, vi fra Socialdemokratiets side ikke har villet være med til at lave en distriktsmodel – at hvis man ikke tager højde for, at den unge også selv har nogle ønsker, i forhold til hvor gerne vil gå i gymnasiet, så går vi for langt i en anden retning, mener jeg.
Og de hensyn skal balanceres.
Det vil sige, at de udbud, der er, skal være ordentlige.
Det kan den nuværende model i dag ikke levere.
Det kan den nye.
Og så skal de unge have mulighed for at kunne tilkendegive, hvor det er, de selv foretrækker at gå, og der ville en distriktsmodel jo betyde, at det kun var ét sted, man havde mulighed for at komme hen.
Der har vi jo så lagt op til, at man faktisk får lov til selv at vælge, og at det bliver det, der bliver det styrende i modellen – det bliver ens eget valg.
Det betyder dog ikke, der er frit optag.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Jeg kunne godt tænke mig, at vi kommer lidt ind på trivsel.
Det har ministeren ikke berørt, og jeg ved, at det faktisk er noget, der optager ministeren.
Når nu professor emeritus Niels Egelund siger, at det her med at tvinge nogen nogle bestemte steder hen vil øge mistrivsel og rodløshed, hvordan har det så spillet ind i forhold til de overvejelser, ministeren har gjort sig med hensyn til den her model?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-04-07:
Hr. Morten Dahlin siger, at de unge træffer forkerte valg.
Det er jeg simpelt hen fuldstændig uenig i.
Jeg mener, vi politisk har taget et ansvar for at skabe dårlige valg for de unge, ikke forstået, som at det valg, den unge træffer, er dårligt, men at de valgmuligheder, de har, er dårlige.
Vi har skabt et system, hvor man som ung enten kan vælge at gå på et gymnasium, hvor alle ligner en, eller gå på et gymnasium, hvor ingen ligner en.
Den del af ligningen er et politisk ansvar.
Det har vi gjort ualmindelig dårligt.
Men når de unge så træffer et valg om, hvorvidt de helst vil gå et sted, hvor ingen ligner en, eller et sted, hvor alle ligner en, er jeg da overbevist om, at de er bedre til at træffe det, end vi ville være herindefra.
Morten Dahlin (V), 2022-04-07:
Faktum er jo, at ministeren laver et system, hvor unge mennesker får mindre frit valg end i dag, fordi de unge i dag vælger forkert.
De vælger forkert, fordi deres valg ikke er i overensstemmelse med ministerens ideologi.
Derfor laver ministeren nu et system, hvor man for første gang i danmarkshistorien går ind og opdeler unge mennesker i kategorier, ikke efter hvad de selv har gjort, ikke efter hvad de selv har ydet, men efter hvad deres forældre tjener.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge ministeren, om det er i overensstemmelse med det socialdemokratiske princip, som står på Socialdemokratiets hjemmeside, om, at der skal være lige adgang til uddannelse uanset fars og mors pengepung.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-04-07:
Jeg sagde faktisk, at vi skulle give dem gode valgmuligheder, ikke at vi skulle træffe valget for dem.
Jeg har fuldstændig tillid til der, når de unge mennesker siger, at vi giver dem halvdårlige valgmuligheder, og at de gerne vil have bedre valgmuligheder, men at de fortsat gerne vil have det frie valg og selv have lov til at pege på, hvor de skal hen, og så synes jeg, vi skal lytte til det.
Det er jo derfor, jeg har afvist distriktsmodellerne.
Havde man indført distriktsmodellerne, som både Enhedslisten og Dansk Folkeparti var tilhængere af, ville det jo have betydet, at vi traf et valg for de unge.
Der synes jeg ikke vi skal hen.
Jeg synes, det er en rigtig god idé, at vi sørger for, at elevsammensætningen har en ordentlig balance på alle gymnasier i Danmark, men at det, hvis den unge tilkendegiver, at det er de her fire gymnasier, vedkommende helst vil gå på, så er det, vi tager udgangspunkt i, når vi fordeler dem.
Det synes jeg er en måde at finde en balance mellem de to ting på.
Og så anerkender jeg simpelt hen ikke det der med, at det ikke skulle betyde noget med forældrenes indtægt i dag.
Jeg vil anbefale, at ordføreren tager en tur på boligsiden.dk og ser, hvad prislejet på Vesterbro er, og så kan vi jo diskutere igen, om alle har råd til at flytte ind ved siden af Rysensteen Gymnasium.
Morten Dahlin (V), 2022-04-07:
Tak til ministeren for talen.
Talen handlede ikke så meget om det system, ministeren nu ønsker at indføre, det handlede egentlig mest om Venstre.
Og det kan jeg måske godt forstå, for set fra ministerens stol er der ikke så meget at være stolt af, når man nu kommer til at beskære tusindvis af unge menneskers frie skolevalg ret kraftigt.
Nu vil ministeren så gerne tage et politisk ansvar for i stedet for at træffe et godt valg for de unge.
Dermed siger ministeren jo, og det er også det, hele det her system lægger op til, at de unge med deres frie valg i dag vælger forkert, vælger noget, ministeren synes er dårligt, og derfor er der behov for politisk at gå ind at begrænse det frie valg, og det gør man så, ved at det nu skal gå efter børnenes forældres indkomst.
Derfor vil jeg bare spørge ministeren: Skulle vi ikke i stedet for udvise noget tillid til ungdommen og sige, at de godt selv kan finde ud af at beslutte, hvor de skal gå i skole henne?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-04-07:
Det er faktisk fuldstændig ubegribeligt, at det er en lærer, jeg står over for, som stiller det spørgsmål.
For det findes der jo simpelt hen ikke én kommune i Danmark der ikke gør.
Vi har jo skoledistrikter.
Det er i øvrigt lovfastsat; det er en del af folkeskoleloven at skulle have skoledistrikter.
Et skoledistrikt er jo præcis dét.
Og fuldstændig ligesom med skoledistrikterne, hvor forældrene har mulighed for at søge om at få lov til, at deres barn kan gå på en anden skole – de har jo ikke ret til at komme ind – så gælder der jo også på gymnasieområdet med de regler, vi laver her, det, at man har ret til at søge alle gymnasier i hele Danmark i øvrigt.
Det betyder jo ikke, at man har ret til at komme ind, men man har ret til at søge.
Så hvis det, der bliver kaldt social ingeniør-kunst, er det, er det jo også med skoledistrikter, fordi distriktsskole jo betyder, at det så er den eneste skole, du har ret til at blive optaget på.
Så det er jo faktisk mere lempeligt på gymnasieområdet, end det er på skoleområdet.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-07:
Tak for den super fine redegørelse for, hvordan systemerne fungerer i dag.
Som skolelærer er jeg sådan rimelig godt klar over, hvordan det fungerer på skoleområdet.
Derfor er jeg også nysgerrig i forhold til den model, man har lagt ned over gymnasierne på det her tidspunkt, og på, om ministeren kunne forestille sig, at man også på folkeskoleområdet simpelt hen ville begynde at tvangsfordele, hvis der er en skole, der, som ministeren siger, har en skæv social sammensætning – det kunne være en skole i et ghettoområde eksempelvis eller noget andet – at man så ville begynde at lave den her social ingeniør-kunst og tvangsfordele eleverne rundt for at blande dem mere.
Kunne ministeren forestille sig det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-04-07:
Der er ingen dele af vores samfund, hvor det ikke er sådan allerede.
Det vil sige, at i daginstitutionerne har man det, der hedder pladsanvisning.
På skolerne har man det, der hedder skoledistrikter.
Og jeg opfatter det jo ikke sådan, at vi tvinger på tværs af de her sektorer.
Men det er bare for sige, at det er fuldstændig kutyme, at det er sådan, at hvis der er for mange børn, der gerne vil gå i en bestemt børnehave, i forhold til antallet af pladser, jamen så sorterer kommunen i det ud fra de regler, der er fastsat på dagtilbudsområdet.
På skoleområdet har man etableret skoledistrikter.
Der sidder man med mellemrum og laver om på distrikterne for at få det til at passe.
Nogle lægger sociale kriterier ned over skoledistrikterne.
Andre er gået rigtig meget til makronerne i forhold til også at få en positiv etnisk sammenblanding af elever.
Og på universiteterne har det typisk altid været karakterer, der har gjort, at man har sorteret eller tvunget , som ordføreren kalder det.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-07:
Tusind tak.
Jeg vil egentlig bare høre ministeren – helt ærligt her fra talerstolen i landets Folketing – om det her med tvangsfordeling af gymnasieelever er det eneste sted, man vil begynde at lave en fordelingsmodel på den her vis.
Altså, er der andre steder, man vil begynde at tvangsfordele?
Skal vi ud i noget i folkeskolen?
Skal vi ud i noget på ældreområdet?
Er der andre områder, hvor ministeren mener at her skal vi også begynde at tvangsfordele?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-04-07:
Sidste lovforslag gav jo faktisk mulighed for, at kommunerne kunne stå for kommunal udlejning af boliger, så der er sådan set også en tredje vej, og det går vi meget ind for.
Ole Birk Olesen har det med at italesætte, at Enhedslisten tager vare på bestemte befolkningsgrupper.
Til det her med den boligsociale indsats, og hvad det er, man i kommunen skal hjælpe med, vil jeg sige, at det jo kan være folk, der bare er blevet skilt.
Det er ikke, fordi Enhedslisten er partiet for alle dem, der er udsat for en skilsmisse, men jeg bor selv i en boligforening, hvor kommunen anviser til hver fjerde ledige bolig, og en mor, som lige var blevet skilt, og hendes to børn fik på et tidspunkt anvist en bolig i den boligforening, fordi det var hensigtsmæssigt, for så kunne de børn fortsætte i den skole, der ligger i vores nærområde.
Det er sådan set også en del af den boligsociale indsats, så det er jo ikke, fordi det er mere kompliceret end det.
Det er jo så ikke alle steder, man har almene boliger, hvor det ville give mening, at kommunen kunne anvise til noget privat udlejning.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-07:
Når man forsøger ligesom at påpege noget faktuelt, bliver der bare snakket og snakket om ting, der ikke giver mening.
Nogle gange er der sammenfaldende interesser, men andre gange er der ikke.
Det er de almene boligforeninger, det er den institution eller den boligform, som Enhedslisten har påtaget sig, og som Enhedslisten synes er bedre end alle andre, så den skal have alle mulige privilegier, mens andre ikke skal have de samme privilegier, men nu skal de til at påtage sig nogle af de opgaver, som den almene boligsektor får penge for, men som andre ikke får penge for.
Det er det, jeg påtaler.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-07:
Tusind tak.
Jeg er simpelt hen bare nødt til at spørge ordføreren, om Enhedslisten overhovedet ikke ønsker flere veje – ja eller nej.
Henning Hyllested (EL), 2022-04-07:
Vi ønsker i hvert fald ikke flere motorveje og flere udbygninger af eksisterende motorveje.
Vi har i mange år sagt, at der sagtens kan være veje – det kan være omfartsveje; det kan være andre veje, hvor det kan være nødvendigt; det kan være veje, hvor man vil sikre færdselssikkerheden; det kan være fornuftigt med 2 plus 1-veje rundtomkring osv.
Det har vi sådan hele tiden stået for, og det kan vi sagtens forestille os.
Men at blive ved med at udbygge motorvejsnettet og dermed generere mere og mere biltrafik og dermed i øvrigt skabe kødannelse, i modsætning til hvad man påstår, når man udbygger motorvejsnettet, er vi ganske rigtigt imod.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-07:
I Nye Borgerlige er vi rigtig glade for veje, fordi det skaber mobilitet, og det gør, at vi binder Danmark bedre sammen.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig så at høre ordføreren for Enhedslistens forslag til de rigtig, rigtig mange mennesker – bl.a. deromkring, hvor ordføreren også selv bor, i Jylland og rundtomkring i de forskellige landdistrikter, som jo ikke har mulighed for at tage offentlig transport: Hvordan skal de så komme rundt?
Hvordan skal de passe deres arbejde?
Hvad er Enhedslistens svar på det?
Henning Hyllested (EL), 2022-04-07:
Jamen det er jo netop en udvikling, der er opstået, fordi man har afviklet den kollektive trafik.
Man har undladt at investere i den, ikke mindst jernbanetrafikken, men så sandelig da også bustrafikken rundtomkring.
Regionerne har jo stået i kø for at nedlægge ruter og linjer rundtomkring.
Så det er jo et resultat af lige nøjagtig den udvikling, hvor man har satset på bilismen, dvs. udbygning af vejnettet og flere og flere biler, og dermed har man, som jeg sagde, undergravet passagergrundlaget for den kollektive trafik.
Så det tror da pokker, om jeg så må sige, at man rundtomkring – og det rammer naturligvis først og fremmest i landdistrikterne – i dag står med en kollektiv trafik, som er utilstrækkelig og ikke kan bruges af ret mange mennesker, så de er tvunget til at bruge bilen.
Det er lige nøjagtig den udvikling, vi har været imod hele vejen igennem, fordi vi kunne forudse det her.
Og så har vi også fået det aktuelle problem, at nu stiger priserne på brændstof, og det viser bare, hvor sårbare vi er, når vi satser på bilisme.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-07:
Hr. Henning Hyllested taler om evidens.
Det er jo det nye modeord i dansk politik.
Hvis nogen siger, at jorden er rund, er der altid nogle, der vil have evidens for, at det er sandt.
Er hr. Henning Hyllested bekendt med, at der er evidens for, at storken kommer med børnene?
Det ses af det forhold, at i Afrika, hvor der er mange storke, får de også mange børn.
Henning Hyllested (EL), 2022-04-07:
Det sidste kunne jeg have lyst til at svare ja til, men det gør jeg nu ikke.
Jamen det er vel så en kendsgerning – hvis det ikke må hedde evidens – at biltrafikken de sidste fem årtier er steget ganske voldsomt, og den er steget af flere grunde, det er jeg med på.
Den er vel først og fremmest steget, fordi man jo altså også giver plads til bilismen.
Det er sket, samtidig med at man har undladt at investere i den kollektive trafik.
Vi skal jo altså tænke på, at der stadig væk er forholdsvis mange mennesker i det her land, der ikke ejer en bil.
Bilejerskabet i f.eks. Københavnsområdet er lige knap 40 pct.
Så der er jo, om jeg så må sige, evidens for, at bilismen er steget voldsomt, og man forsøger så at løse det ved at udbygge vejnettet, hvilket jo ikke lykkes.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-07:
Nej, der er blevet bygget flere børnehaver, fordi der er blevet flere børn.
På samme måde er det med bilerne.
Der er et større bilejerskab i Danmark i dag, fordi flere mennesker har lyst til at transportere sig til arbejdet, og fordi flere mennesker har råd til bil.
Det er den primære årsag til, at der er kommet flere biler.
Det forsøger vi så at servicere, ligesom vi servicerer flere børn med flere børnehaver, ved også at bygge veje til det bilbehov og det transportbehov, der er.
Henning Hyllested (EL), 2022-04-07:
Det vil jeg sådan set bestride.
Man kan jo også sige, at i takt med at man satser på bilisme, det vil sige, at man investerer i bilismen – og det betyder, at man først og fremmest fra statens og kommunernes side investerer i vejnettet – så har man jo undladt at investere i den kollektive trafik, ikke mindst i jernbanetrafikken.
Det ved hr. Ole Birk Olesen alt om som tidligere transportminister, altså hvordan man i Banedanmark i dag skubber et kæmpemæssigt vedligeholdelsesefterslæb foran sig med det resultat, at vi jo kan se, at den danske jernbane i virkeligheden er sådan på sammenbruddets rand.
Så man har jo heller ikke givet folk et frit valg, om jeg så må sige; folk har jo ikke haft muligheden, fordi man har afviklet og underinvesteret i den kollektive trafik.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-07:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti er glade for at være med i Infrastrukturplan 2035, og for os er det jo ikke et enten-eller, som det er for Enhedslisten.
For os er det jo et både-og, og det dækker den her infrastrukturplan jo så glimrende
Der er både til den kollektive trafik, og så er der til privatbilismen.
Jeg vil dog sige, at det var en ret interessant diskussion, som hr. Henning Hyllested havde med Liberal Alliance og Nye Borgerlige.
Jeg kom til at tænke på et billede, jeg så, fra Houston i Texas.
Der var der 23 baner, og de var jo blevet udbygget over årene, fordi trafikken var steget mere og mere.
Og så var diskussionen: Skyldtes det, at trafikken var forøget, at man havde udvidet motorvejen, eller skyldtes det, at der var kommet flere biler?
Det er jo en interessant diskussion, for hvad kom først, hønen eller ægget?
Samtidig vidste man jo, at rigdommen var steget i USA, så der var flere mennesker, der fik råd til at købe en bil, og at der var flere mennesker, der flyttede uden for storbyen, fordi de fik råd til at købe sig et hus.
Og de ting hænger jo sammen.
Altså, jeg tror selv på, at vi bliver nødt til at udvide de her motorveje og de her landeveje, for ellers sander de til.
Hvad er alternativet?
At vi lader være, og hvis folk så holder i kø, får det dem jo ikke over i den kollektive trafik.
For den kollektive trafik er jo god der, hvor der er rigtig mange mennesker samlet, f.eks. i København eller i Aarhus.
Den kollektive trafik er også god på de store hovedfærdselsårer, men alle mennesker kan jo ikke bosætte sig i en storby eller ved hovedfærdselsårerne.
Så derfor giver det jo god mening, at vi udvider de her strukturplaner med de her udvidelser af motorveje og landeveje.
Det har været en særlig fornøjelse for mig at blive transportordfører, for lige pludselig er det jo ikke småbeløb, vi taler om.
Hver gang er det jo milliarder, og jeg skulle lige vænne mig til det, ikke?
Det er jo noget, man sådan beslutter i en stor kreds, en bred kreds, og det tror jeg er vigtigt.
Det her er en vigtig plan for Danmark, så hr. og fru Danmark kan bevæge sig rundt, og jeg er godt klar over, at det her jo ikke løser alle problemer.
Teknologien er på mange måder med os, altså, den måde, vi bevæger os rundt på i dag, vil være en helt anden om 30 år.
Alene de muligheder, som selvstyrende biler kommer til at give os, vil jo på mange måder nedsætte behovet for private biler, altså biler, der er ejet af private.
Om nogle årtier vil man over en app kunne bestille en delebil, der så kommer og henter en og kører en et sted hen, og det vil jo nedsætte, hvad skal man sige, behovet for hele tiden at udvide motorvejene.
Det vil gøre kollektiv trafik og privatbilisme til en blanding, men i mellemtiden bliver vi jo nødt til at tage hensyn til, at der kommer flere biler, og derfor giver den her plan jo god mening, og den balancerer jo både den kollektive trafik og privatbilismen på en rigtig god måde.
Henning Hyllested (EL), 2022-04-07:
Men det er jo rigtigt, at vi i forhold til motorveje – udbygning af eksisterende og nye motorveje osv. osv. – er regelret imod.
Det er korrekt.
Jeg synes, at hr. Alex Ahrendtsens sammenligning med USA egentlig også var lidt interessant, for der kan man jo efter vores mening se, hvor galt det kan gå, når man investerer ret ensidigt i bilisme.
Hr. Alex Ahrendtsen refererer til 23 køreplaner på en motorvej, og sådan er det jo uden for de rigtig mange store byer, som man har i USA.
Det er, fordi man ensidigt har satset på bilismen.
Det er helt utroligt, at et land som USA ikke har mere togtrafik, end de har, altså persontogtrafik.
De kunne jo køre med hurtigtog, rigtige hurtigtog, mellem et væld af disse mange store byer, de har.
Det er helt utroligt, at det ikke er udbygget.
Når vi er så kritiske over for det, er det selvfølgelig, fordi biltrafik på alle måder er ressourceforbrugende.
Det kan vi se, når vi kigger ud ad vinduerne i vores byer.
Og de holder i øvrigt på noget af den dyreste jord, man overhovedet kan opdrive i landet.
På nogle af de dyreste adresser holder der biler, biler og biler, i stedet for at de byrum kunne tages i brug af folk til det ene og til det andet – fritidsgøremål, og hvad ved jeg.
Det er jo grunden til, at vi mener, at det ville være fornuftigt, for den kollektive trafik er ikke nær så ressourceforbrugende og ikke nær så pladskrævende, som bilerne er.
Så den kommentar vil jeg da gerne knytte til det, som hr. Alex Ahrendtsen siger.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-07:
Jamen jeg mener jo ikke, at vi med den plan undergraver den kollektive trafik.
Vi investerer jo løbende mange milliarder i den kollektive trafik.
Det ved hr. Ole Birk Olesen.
Han har jo været trafikminister, eller hed det transportminister?
Der kommer nye tog.
Der bliver udbygget på metro.
Der kommer letbaner.
Der kommer nye tog på Vestkysten, i Vestjylland.
Der bliver jo virkelig investeret i den kollektive trafik i Danmark.
Men vi skal gøre det hånd i hånd med udbygningen af privatbilismen, for de skal jo have mulighed for at kunne komme ind på hovedfærdselsårerne.
Det er derfor, at jeg nogle gange ikke helt forstår Enhedslistens modstand mod det.
Det giver god mening med kollektiv trafik i storbyerne og på hovedfærdselsårene, men ikke ret mange andre steder.