runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susanne Eilersen (DF), 2017-12-07:
Nu bliver jeg altså nødt til at gentage det og sige, at jeg har fået overdraget den her tale på grund af finanslovsforhandlingerne for ikke ret lang tid siden, så jeg bliver nødt til at sige, at jeg ikke har læst CEPOS' rapport om de penge.
Men det er klart, at vi jo alle sammen er interesseret i velfærd, men vi mener bare ikke, at vi skal lægge noget ekstra ud til EU, altså afgive suverænitet, for det er vi imod i Dansk Folkeparti.
Men jeg tager det gerne med tilbage til vores skatteordfører og diskuterer det, og så kan man få et svar på et senere tidspunkt.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-12-07:
Jeg tror, at vi er fuldstændig enige om, at det jo er et valg, vi som Folketing har, om, hvorvidt man vil sænke selskabsskatten eller ej, og det er en prioritering.
Men det, vi har kunnet se siden 2003, er jo, at de enkelte lande følger efter hinanden med skiftende regeringer osv.
Det kan man mene mange forskellige ting om, men ikke desto mindre er det sådan.
Det her er jo ikke et spørgsmål om, at man vil lægge noget ud til EU, som EU så skal bestemme.
Det skal jo stadig væk være de enkelte lande, der inddriver de her penge.
Det er stadig væk de enkelte lande, der får dem.
Man vil ikke give kompetencen til EU, men man vil bare fastsætte nogle fælles spilleregler.
Så er der noget, som jeg vil spørge ordføreren om.
Jeg tror, at vi, både Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti, deler tanken om, at vi skal investere i vores velfærdssamfund.
Giver det ikke anledning til en eller anden tanke om, at det måske ville være en god idé, hvis vi sammen med de andre lande fastsatte en fælles bund?
Karsten Lauritzen (V), 2017-12-07:
Jeg tror sådan set ikke, at jeg er så voldsomt uenig med spørgeren.
Der er jo en diskussion om, hvordan vi kan sikre os, at der bliver betalt skat, når man tjener penge.
Det må være et grundsynspunkt.
Et grundsynspunkt, som jeg og regeringen har, er, at det også som udgangspunkt må være der, hvor værdien er skabt, at der skal betales skat.
Men det kan være svært at vurdere.
Det er ikke regeringen, der har været tilbageholdende, med hensyn til at EU-lande ikke skulle komme på listen, at der ikke skulle være sanktioner, eller at man skulle indsnævre det.
Der har regeringen i loyalitet over for de drøftelser, der også har været i Europaudvalget, selvfølgelig argumenteret for det på vegne af alle partier i Folketinget.
Jeg mener nemlig, at vi skal sørge for, at der bliver betalt skat; at vi også skal sørge for, at det opdages, hvis der er nogle, der snyder og svindler; og at vi løbende skal sørge for at lave fælles europæiske og internationale regler, der gør, at man ikke kan bringe sig i en situation, hvor man slet ikke betaler skat af penge, som man har tjent.
Så må man også acceptere, at hvad man skal betale i skat, er et konkurrenceparameter.
Men altså, at der er situationer, hvor man slet ikke betaler skat, er ikke rimeligt.
Christian Juhl (EL), 2017-12-07:
Men så siger ministeren jo egentlig også, at vi kun er nået et lille stykke vej i den debat i EU, og vi er rent faktisk nogle af dem i den verdensdel, hvor man har de mest veludviklede skattesystemer.
Og hvis man ser det i en global sammenhæng, ser man, at de fattigste lande i verden, som ikke har et ordentligt skattesystem, mister mellem 300 og 700 mia. kr. om året, fordi vi ikke har styr på de her ting; en ting er, at vi mister noget, men vi kan jo bare selv sørge for at stoppe hullet.
Karsten Lauritzen (V), 2017-12-07:
Jeg er helt enig med spørgeren i, at der er en udfordring med beskatning, også international beskatning i forhold til udviklingslandene, og derfor støtter SKAT også – og det gør jeg også som minister – at vi gennem udviklingsbistand bidrager til at opbygge skattesystemer.
Privat ejendomsret og et fornuftigt skattesystem er fundamentet under en blomstrende økonomi i en lang række udviklingslande.
Der er dog også lidt flere nuancer i diskussionen.
Jeg tror f.eks. godt, at den amerikanske selskabsskattesænkning fra 35 til 20 pct. faktisk kan føre til, at penge, der i dag ikke beskattes, bliver beskattet.
For man kunne forestille sig, at nogle store multinationale selskaber, som er hjemmehørende i USA, har placeret deres penge i nogle skattelylande for at undgå at betale den meget høje amerikanske selskabsskat på 35 pct., og at de måske vil betale den og hive pengene hjem nu, hvor beskatningen er mindsket.
Så skattesystemet betyder noget, og værnsregler betyder naturligvis også noget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-07:
Skatteministeren sagde, at man får ikke altid, hvad man ønsker sig, og nævnte i samme ombæring en skatteaftale og en finanslov.
Jeg ved ikke, om det var det, ministeren henviste til.
Det var nok mere det her beslutningsforslag, der er fremme i dag.
Det er jo klart, at når der er tre partier i en regering, skal man blive enig om en fælles linje.
Det kender jeg godt til.
Men jeg vil høre, om det er korrekt forstået, at ministeren, da han blev spurgt omkring det her citat, som hr. Peter Hummelgaard Thomsen var inde på, svarede det, som han mente i det øjeblik, nemlig at det kunne være en god idé, og at det var noget, man skulle se på, fordi den her konkurrence er gået for vidt.
Men ministerens umiddelbare reaktion var der så ikke enighed om blandt de andre regeringspartier, og derfor er regeringens linje noget andet end det, ministeren svarede, da han blev spurgt.
Karsten Lauritzen (V), 2017-12-07:
Nej, sådan mener jeg ikke man kan udlægge det, for jeg siger netop ikke, det er en god idé.
Jeg siger, det er en tanke værd.
Og jeg har det altså sådan, at jeg vil godt – i det omfang, det er muligt – tænke over, hvad min holdning til et spørgsmål er.
Nu har det citat så givet nogen anledning til at tro, at det dækker regeringens holdning til det her beslutningsforslag i dag.
Jeg tror også, Liberal Alliance var ude at sige, at de mener overhovedet ikke, man skal gå ned ad den vej.
Så den misforståelse er jeg da ked af.
Det har regeringen så gjort.
Og i det her tilfælde er vi nået frem til – og det er jeg glad for, og det er jeg også personligt helt enig i – at vi støtter ikke et forslag om en fælles europæisk bund under selskabsskatten.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-07:
Altså, en ting er, at man efter at have haft lejlighed til at diskutere det i regeringen finder ud af, hvad regeringens linje er.
Det er jo helt fair.
Men ministeren siger altså fuldstændig uden forbehold: Det er i hvert fald ikke Danmark, der skal være bagstopper for den diskussion.
Så hvis den diskussion – altså, det her bliver jo diskuteret i Bruxelles – fører til et klokkeklart forslag, er det så sådan, at Danmark ikke skal være bagstopper for det, eller siger ministeren nu, at det faktisk er det modsatte synspunkt regeringen har, nemlig at Danmark ikke vil være med til det, hvis der ligger et konkret forslag på bordet i Bruxelles?
Karsten Lauritzen (V), 2017-12-07:
Altså, man kan jo forstå citatet på flere måder, og man kan også gennemgå det sådan helt ordret.
Det, citatet er udtryk for, er, at det må man jo selvfølgelig overveje og tænke over, ligesom man tænker over en række andre ting.
Vi skal ikke være bagstopper for en diskussion i EU, for det mener jeg ikke Danmark er.
Vi indbyder til diskussion omkring rigtig mange ting generelt, som jeg redegjorde for i min ministerbesvarelse.
Men jeg synes, vi skal være meget tilbageholdende over for at give EU øgede beføjelser til at lave fælles regler på skatteområdet.
For jeg er noget bekymret for, at der sidder nogle i Bruxelles, der vil have et helt anden skattesystem end det, vi har i Danmark, og som vi bredt er enige om i Danmark.
Susanne Eilersen (DF), 2017-12-07:
Tak for det.
I disse finanslovstider har jeg fået oversendt en ordførertale fra Dennis Flydtkjær, der er optaget af finansloven, så ministeren måske snart kan få sit ønske opfyldt om en finanslov, og så må vi se, hvad angår det med skatten, for det er nok noget andet.
Det her forslag, som vi behandler, handler om, at Folketinget pålægger regeringen at arbejde for en bund under selskabsskatten i EU.
Begrundelsen i forslaget er, at der er en uhensigtsmæssig konkurrence mellem landene om at have den laveste selskabsskat, da flere lande har annonceret, at de vil sænke den.
Men hvem er det, de skulle frygte ville sænke den?
Det må jo være os selv her i Folketinget.
Det er ganske enkelt et politisk valg, man har som politiker.
Præcis på samme måde var det et politisk valg, da den tidligere socialdemokratisk ledede regering valgte at sætte selskabsskatten ned.
Så det her forslag handler vel mest af alt om at skubbe ansvaret fra sig og derved ikke fremover skulle kunne stå til ansvar for det.
Selskabsskat er i øvrigt ikke det eneste, der konkurreres på, når det kommer til at tiltrække virksomheder, for der er der mange andre faktorer, der er afgørende: Det kan bl.a. være infrastruktur eller en uddannet arbejdskraft, men naturligvis spiller skat og afgift også en rolle.
Det her er faktisk mest af alt en meget principiel diskussion, for hvem skal bestemme de enkelte landes skattepolitik?
Er det i EU, eller skal man det selv i de respektive parlamenter?
I Dansk Folkeparti synes vi ikke, at EU skal blande sig i dansk skattepolitik.
Det er suverænt en national opgave at bestemme, hvordan skatteniveauet skal være for almindelige borgere og virksomheder.
På samme måde mente skatteministeren i Ugebrevet Mandag Morgen, at det kunne være værd at kigge på.
Det er egentlig lidt skræmmende, at man er så villig til at sælge ud af dansk selvbestemmelse.
I DF synes vi, at skattepolitikken skal fastsættes af Danmark, så derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Thyra Frank (LA), 2017-12-07:
Jamen vi kom fra regeringens side med seks initiativer til satspuljeområdet, som kom igennem.
Men det er klart, at det er noget, vi har været fælles om.
Jeg er jo glad for, at vi i den samlede satspuljeforhandling blev enige om, at det var noget, vi gjorde.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-07:
Hr. Peter Hummelgaard Thomsen blander mange ting sammen her.
Det at sige, at virksomheder i en given periode har store overskud, og dermed argumentere for, at det så ikke kan betale sig at sænke selskabsskatter, er simpelt hen ikke korrekt.
Det er det samme som at sige, at det, at reallønsudviklingen har været på en bestemt måde, i Irland skyldes et vist niveau for selskabsskatten.
Alt andet lige
har lavere selskabsskat i Irland betydet højere reallønninger.
I fraværet af lav selskabsskat i Irland havde lønmodtagerne i Irland haft lavere reallønninger.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-12-07:
Tak for det.
Der er sket mange gode ting på ældreområdet i de seneste par år.
De er blevet gentaget af både Venstre, Liberal Alliance og ministeren selv.
Jeg skal bare lige have pindet to ting ud.
Er det her videncenter for bedre ældreomsorg og den tværfaglige indsats mod underernæring noget, man har fundet på i ministeriet, og er det derfor noget, som ældreministeren kan være særlig stolt af?
Er det resultater, som ældreministeren har fået kæmpet igennem; er det noget, som er opfundet af ældreministeren?
Jeg vil bare lige have det pindet meget klart ud, og jeg vil have et meget tydeligt svar.
Jeg vil virkelig opfordre ældreministeren til at tænke over sit svar.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-12-07:
Det, som jeg synes er ret imponerende på Randers sygehus, er, at man der faktisk giver mulighed for at vælge mellem flere forskellige typer måltider, og så er det ret imponerende, at man kommer frem til, at der er så mange, der vælger den plantebaserede kost.
, hvis ikke de havde haft en omstilling, der prioriterede det, kan det være, de kun havde haft ét tilbud til patienterne.
Kan ordføreren ikke se en fordel i, at patienter har en mulighed for at vælge mellem flere forskellige måltider?
Carsten Bach (LA), 2017-12-07:
Jo, frit valg er altid godt, og muligheden for det frie valg er der allerede, både på sygehuse og på plejehjem og i høj grad og allerede i udvidet omfang også rundtomkring i hotel- og restaurationsbranchen – jeg ynder f.eks. selv at købe vegetarburgere.
Og hvis efterspørgslen er der på sygehuse og plejehjem, kommer det jo også helt af sig selv.
DF's ordfører omtalte også før de erfaringer, der er ude fra plejehjemmene, bl.a. at der rent faktisk i stort omfang bliver serveret økologisk kost og også plantebaseret kost.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2017-12-07:
Tak for det.
Jeg beklager forsinkelsen.
Jeg var sådan lidt overrasket over nogle af de andre ordføreres fremlæggelser af deres ordførertale i forhold til B 30.
Vi ser, at effekten af at understøtte flere kommuner i at omstille til økologisk og plantebaseret mad på lang sigt vil give os en kæmpeeffekt i forhold til folkesundhed og i forhold til miljø, og det er for os en meget, meget vigtig dagsorden.
44 pct. af danskerne støtter, at der skal være en helt plantebaseret valgmulighed i offentlige køkkener.
Det er Coop, der har lavet den analyse, og det er kun 26 pct. af danskerne, der er imod.
43 pct. af danskerne ønsker at spise mindre kød; knap 0,5 million danskere lever overvejende eller helt vegetarisk.
Når vi så kigger på den globale påvirkning af vores forbrug af kød, er det klart, at det er nødvendigt for os at gøre noget, og det er nødvendigt for os at lave nogle incitamentsstrukturer, der kan skabe mere handling.
30 kommuner arbejder i dag med økologiske udviklinger i deres køkkener, og det er klart, at hvis vi kan hjælpe resten af de 98 kommuner, skal vi gøre det.
Så meget kort og præcist: Derfor er Alternativet medforslagsstiller, og vi håber, at vi i udvalgsbehandlingen kan finde frem til at få etableret puljen.
Det var ordene.
Orla Østerby (KF), 2017-12-07:
Vi kan konstatere, at indsatsen, der er rettet mod de offentlige køkkener, har båret frugt.
Der er i dag er registreret 2.200 køkkener med økologiske spisemærker, hvoraf ca. 70 pct. er knyttet til et offentligt køkken.
Det, vi også kan se, er, at ifølge Fonden for Økologisk Landbrugs seneste bevillingsoversigt blev der bevilget 9,8 mio. kr. til 14 køkkenomstillingsprojekter, som er gennemført i 2017.
Det, der står tilbage, er, at der er 12 mio. kr. tilbage i 2018, som der kan søges til køkkenomstillinger.
I Det Konservative Folkeparti ønsker vi en markedsbaseret udvikling af økologien.
Vi har i de seneste år været med til at lave en omstilling og en indsats for, at økologien kunne komme ind på de offentlige køkkener rundtomkring i Danmark, og 36 af Danmarks 98 kommuner har i perioden fra 2012-2015 været i gang med at omstille på det her område.
Økologiske varers omsætning i fødevaresektoren er firedoblet fra 519 millioner i 2010 til 2 milliarder i 2016 og estimeret til 2,5 milliarder i 2017.
Det står jo op imod, at vi har et konventionelt landbrug – som også eksisterer i Danmark, må jeg gøre opmærksom på – som ligger på noget, der ligner 170 milliarder.
Det er ikke, fordi vi i Det Konservative Folkeparti ikke ønsker en økologisk omstilling, men nu mener vi, at det er tiden, at økologien selv vinder markeder, fordi den har fået hjælp til det i den omstillingsfase, vi har haft de seneste år, så derfor siger vi nej til beslutningsforslaget.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-12-07:
Tak for det.
For godt et år siden fik Danmark sin første rendyrkede ældreminister, en minister, der ved sin tiltrædelse proklamerede at ville arbejde for, at danskerne kunne gå deres alderdom i møde med tryghed.
For nylig svarede mere end halvdelen af de adspurgte i en tryghedsmåling, at det gjorde de ikke.
Det var betænkelige ved den pleje, de havde udsigt til.
Derfor må en minister, der har tryghed i alderdom som sin mission, vel reagere.
Desværre var det offentliggjorte lovprogram tomt for ældreministerens vedkommende.
Ydermere handler finanslovsforslaget ikke i nævneværdig grad om det gode ældreliv og den tryghed, man skal kunne opleve i sin alderdom.
Vi er dybt bekymrede for udviklingen i ældreomsorgen.
Carsten Bach (LA), 2017-12-07:
Ja, det er det jo.
Jeg er heldigvis i den situation, at jeg er partifælle med ældreministeren, og jeg har været på plejehjem med ældreministeren – det kan lyde forkert, men det har jeg – altså jeg har været på besøg på plejehjem sammen med ældreministeren, og der er jo rigtig mange steder, hvor man allerede har foretaget en omlægning, og hvor der er en efterspørgsel efter både økologisk og plantebaseret kost, og hvor de ældre – ligesom patienterne på sygehusene – får leveret det, de ønsker.
Jeg ser ikke noget behov for at sende yderligere skattekroner efter støtte til økologiomlægning af offentlige køkkener.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-12-07:
Det er jo interessant, i hvilket omfang det her kan skævvride markedet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens refleksioner over følgende: Hvis nu man forestillede sig en patient, som bliver indlagt på et sygehus og ikke er i stand til at gå uden for sygehuset og købe et måltid mad på markedsvilkår, men er nødt til at spise sin mad på dette sygehus, og dette sygehus har fået støtte til at omlægge deres køkkener til mere økologisk drift og mere plantebaseret kost, er det, at denne patient indtager sine måltider, mens vedkommende er indlagt, så med til at skævvride markedet, fordi disse måltider måske får lidt støtte af en eller andet slags fra statskassen?
Lise Bech (DF), 2017-12-07:
Jo, og inden jeg gik ind i salen med det her forslag, talte jeg med vores ordfører på området, og plejehjem tilbyder den kost, som de ældre efterspørger.
Det skal de gøre.
Trine Torp (SF), 2017-12-07:
Det er rigtig nok, men for at det skal blive en interessant kost, man får på et plejehjem, går det her jo netop også på efteruddannelse, sådan at køkkenpersonalet også er i stand til at lave en interessant kost, så det ikke bare er den kost, der normalt er, minus kød.
Men så man rent faktisk også får sammensat en kost, der er interessant, når man vil leve på den måde.
Lise Bech (DF), 2017-12-07:
Og hvad angår efteruddannelse, er der jo også for køkkenpersonalet i ældrecentrene inkluderet noget efteruddannelse i forvejen.
Den kunne man jo så målrette til det her, hvis det er det, det handler om.
Erling Bonnesen (V), 2017-12-07:
Tak for det.
Der er fremsat forslag om at oprette en pilotordning med en omlægningspulje på 30 mio. kr. årligt i 4 år.
Puljen skal gå til at fremme økologisk og plantebaseret kost i offentlige køkkener, og det løber således i alt op i 120 millioner danske skattekroner på blot 4 år.
I fødevare- og landbrugspakken er der prioriteret en stigning i det økologiske areal, og vi nedsatte et erhvervsteam og afsatte 30 mio. kr. årligt i årene 2016-2018 til udviklingsinitiativer under Fonden for Økologisk Landbrug.
Dette er blot et udsnit af initiativer for mere og bedre økologi, som regeringen har stået bag.
Alle disse initiativer har virket, og det går godt for økologien.
Vi er det land i verden, hvor økologien har den største markedsandel i detailhandelen, og danskernes forbrug stiger år for år.
I alt blev der solgt for 8 mia. kr. økologi i de danske supermarkeder i 2016, og i over 30 af landets kommuner arbejder man allerede i dag frem mod et mål om 30 pct., 60 pct., eller 90 pct. økologi.
I Københavns Kommune har størstedelen af de offentlige køkkener allerede nået de 90 pct.
Økologien er således skubbet godt i gang og klarer sig fint.
Derfor synes vi ikke, at der er behov for at afsætte endnu flere midler som foreslået.
Venstre stemmer derfor imod beslutningsforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-12-07:
Jamen jeg er da glad for, at ordføreren anerkender, at der sker en interessant omlægning ude i kommunerne, men vi er jo i den situation, at med de midler, der har været afsat over de sidste 4 år, er der så 30 kommuner, der er kommet i gang og har fået en støtte til at starte deres omlægning og starte med at efteruddanne køkkenpersonale, så køkkenpersonalet kan være drivende i den omstilling til økologi, som i høj grad er sket, og som er lykkedes, og hvor det er imponerende, at man har kunnet komme op på 60 eller 90 pct. økologi uden at øge de kostbudgetter, der er, i de offentlige kantiner.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ordføreren ikke anerkender, at der også er nogle kommuner, som ikke er kommet i gang, og hvor det kunne være et plus, hvis der var nogle midler at søge, sådan at man kunne starte med at sende medarbejderne på kursus for at få en større tryghed og en større viden og en større faglig ballast til at komme i gang med den omlægning, som jeg kan lytte mig til at Venstre gerne vil have, så der er en valgfrihed, når man skal vælge, hvilket måltid man vil spise.
Erling Bonnesen (V), 2017-12-07:
Jamen som det allerede stort set er sagt, er der jo mange kommuner, der er godt i gang med det økologiske, og de kommuner, der så måtte ønske at gå i gang med det, kan jo så f.eks. også drage nytte af de erfaringer, man har gjort sig de gode steder.
Så det er sådan set bare at tage handsken op.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-12-07:
Jamen jeg tror ikke altid, at man kan læse sig til ting.
Jeg tror, at det nogle gange er godt at være på et kursus og møde nogle mennesker, som umiddelbart kan svare på de spørgsmål, som vil opstå.
Der ligger et kæmpe eksportpotentiale der, hvis vi har fødevarevirksomheder i Danmark, som er gearede til at levere til storkøkkener, og vi har et kæmpe marked i Tyskland og i Sverige, hvis man kan målrette sin produktion til at kunne eksportere til de lande.
Kan ordføreren ikke se nogle fordele i, at der i Danmark er en mulighed for at udvikle inden for de offentlige køkkener?
Erling Bonnesen (V), 2017-12-07:
Jamen jeg glæder mig da over, at den danske fødevareeksport går rigtig godt, og der er jo verden rundt stor efterspørgsel efter de danske fødevarer.
Og det er netop lige præcis, fordi vi jo har en høj fødevaresikkerhed og en høj fødevarekvalitet.
Så jeg kan kun glæde mig over, at vi har en god, stor eksport af danske fødevarer, og at der fortsat er efterspørgsel efter dem.
Carsten Bach (LA), 2017-12-07:
Tak for det.
Den økologiske fødevareproduktion bliver i Danmark, sådan som det er i dag, understøttet ganske betragteligt med offentlige midler.
Bl.a. er der omlægningsstøtte til de danske landmænd, hvis de ønsker at omlægge til økologi, og ordførerne før mig har også remset flere andre støtteordninger op til fremme af økologien.
Men det er i virkeligheden Liberal Alliances ønske, at udviklingen og udbredelsen af økologi er markedsdrevet.
Og derfor skal vi sikre gode og lige rammevilkår for al fødevareproduktion i Danmark, så vi kan lade efterspørgslen drive udviklingen, frem for at pumpe flere offentlige midler i økologi og derved skævvride markedet endnu mere. Som forslagsstillerne jo så faktisk også pointerer i beslutningsforslaget, er der i dag en ganske markant efterspørgsel på økologi blandt visse dele af befolkningen.
Salget af økologiske varer er steget gennem de senere år, og det viser jo netop, at markedet rent faktisk er der.
Der er ingen grund til, at vi her i Folketinget blander os yderligere i det.
Hvis efterspørgslen er der, følger producenterne jo også helt af sig selv med.
Det er der som sådan ikke noget hokuspokus i.
Ved at oprette en omlægningspulje rettet specifikt mod offentlige køkkener skævvrider vi markedet endnu mere, og det er der ingen der har interesse i, når nu efterspørgslen rent faktisk er der.
Der er mange andre måder, hvorpå vi kunne stimulere branchen og give mulighed for at introducere økologien i markedet i højere grad end i dag.
Man kunne f.eks. sænke momsen for hotel- og restaurationsbranchen, så flere kunne få råd til at omlægge deres køkkener til mere økologisk drift.
Det giver i mine øjne langt mere mening end at smide endnu flere offentligt støttede kroner ud i økologisk produktion, så vi derved får en dårligere konkurrencemæssig situation, end vi har i øjeblikket.
Og derfor støtter Liberal Alliance selvfølgelig ikke beslutningsforslaget om en omlægningspulje til at fremme drift af økologisk og plantebaseret kost i de offentlige køkkener.