runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2018-11-14:
Hvad er det så, regeringen ønsker at gøre for at hjælpe Morsø Gymnasium i den vanskelige situation?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-11-14:
Jamen vi er helt enige om substansen i det her.
Problemet er ikke ifølge mig, at folk køber ting i Kina.
Jeg kan godt lide international frihandel.
Problemet er, at de bliver sendt billigere til Danmark, end vi kan sende internt i Danmark, fordi Post Danmark er forpligtet til at yde så stort et tilskud til selve forsendelsen, og det er noget, der i sidste ende betales af Post Danmarks ejere, som bl.a. er den danske stat, og dermed er det danskerne, der betaler for det.
Så det skal vi have gjort op med.
Tidshorisonten er jo så den, at i foråret vil vi se, hvad det her arbejde på at reformere betalingssystemet fører til, og hvis det er et godt og tilfredsstillende resultat, vil det formentlig føre til, at USA trækker udmeldelsen tilbage, så behøver vi heller ikke at spekulere mere i en udmeldelse.
Henrik Brodersen (DF), 2018-11-14:
Tak for svaret.
Det er jo lidt nedslående, for jeg vil sige, at Dansk Folkeparti i den grad vil bakke ministeren op, med hensyn til at få trukket Danmark ud af den her konvention.
Som jeg husker det, er den 143 år gammel, og som så mange af de andre er den måske fra en tid, hvor verden så helt anderledes ud, og er derfor ikke ret dækkende.
Men netop det, at man så vil arbejde konstruktivt for at få ændret reglerne, priser jeg da med stor tilfredshed, også set i lyset af at det jo er forbundet med en meget, meget stor udgift for det danske samfund, at man køber alle de her pakker, som jo kan indeholde rigtig, rigtig mange ting, som man jo slet ikke har mulighed for at tjekke.
Altså, vi ved jo, at der er legetøj, der er stærkt sundhedsskadeligt osv. osv.
Men tilbage til posten.
Tænker ministeren, at der er en tidshorisont, der er rimelig overskuelig?
Jeg tænker: Hellere i dag, end i morgen, i og med at man bliver belemret med tusindvis af pakker dagligt fra jo i særdeleshed Kina.
Det er der, den store hoben kommer fra, og man er netop nødt til at dele dem ud, fordi man har den her ældgamle, og jeg tør godt sige nedslidte konvention på det her område.
Merete Riisager (LA), 2018-11-14:
Vi har aftalt med Dansk Folkeparti, at vi skal holde et vågent øje med særlig de små gymnasier i udkanten, og også at vi skal prøve at se på, om vi eventuelt kan hjælpe dem.
Det er en fælles forståelse, vi har, at vi har et særligt ansvar for små udkantsgymnasier, som selvfølgelig også skal være bæredygtige, det er klart.
Men vi har et særligt øje på de gymnasier, der ligger i udkanten, og som er særlig udfordret.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-11-14:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Baggrunden for mine udtalelser til Dagbladet Børsen er følgende: Billige vareforsendelser fra bl.a. Kina skaber ulige konkurrence i forhold til danske internethandlere, fordi portoen er højere internt i Danmark.
Det er rigtigt, at jeg i forbindelse med artiklen sagde, at Danmark ligesom USA burde melde sig ud af FN's postorganisation, UPO.
Jeg tilføjede dog, at det lykkeligste ville være, hvis pres på UPO kunne udvirke, at betalingssystemet kan reformeres indefra.
Siden hen har ministeriet fået nye informationer.
Ifølge den amerikanske ambassade vil USA til trods for udmeldelsen gerne arbejde sammen med andre medlemslande inden for rammerne af UPO for at reformere betalingssystemet.
Regeringen har valgt at bakke op om det spor.
Danmark vil sammen med ligesindede lande målrettet arbejde på løsningsforslag til et nyt system.
Post Danmark A/S vil deltage i det tekniske arbejde, Transport-, Bygnings- og Boligministeriet vil rejse problemstillingen i relevante internationale fora, herunder UPO, hvor det vil blive understreget, at Danmark mener det alvorligt.
Ministeriet har også informationer fra UPO om, at der i april 2019 skal foreligge et forslag til den betaling, der følger med vareforsendelser.
Vi tror, at det nytter at gå aktivt ind i arbejdet, og ser frem til, at der til næste forår kommer et forslag på bordet, som er en del af et nyt betalingssystem.
Henrik Brodersen (DF), 2018-11-14:
Vil ministeren følge USA’s eksempel og trække Danmark ud af den globale postkonvention, sådan som ministeren har udtalt et ønske om til dagbladet Børsen den 22. oktober 2018?
Merete Riisager (LA), 2018-11-14:
Nu deltager jeg jo ikke i finanslovsforhandlingerne ved det store bord, og jeg kan derfor heller ikke vide, hvilke partier der bringer præcis hvilke elementer ind på bordet, og hvordan de er vægtet osv.
Vi har allerede omprioritering til fordel for udkantsgymnasier, men jeg forventer, at det er noget, der skal have et eftersyn.
Simon Kollerup (S), 2018-11-14:
Samtidig kan jeg læse, at ministeren ser det som mest realistisk, at en løsning skal findes i en taxameterreform, som andre folketingsmedlemmer spår først kommer på den anden side af årsskiftet og måske på den anden side af et valg.
Så hvornår vurderer ministeren at der kommer en brugbar løsning for Morsø Gymnasium?
Henrik Brodersen (DF), 2018-11-14:
Tak, formand.
Vil ministeren følge USA’s eksempel og trække Danmark ud af den globale postkonvention, sådan som ministeren har udtalt et ønske om til dagbladet Børsen den 22. oktober 2018?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-11-15:
Vi har allerede lovgivningen, som gør, at hvis en kommune konstaterer, at en udlejer gentagne gange udlejer boliger, som ikke er egnede for mennesker at bo i, kan udlejeren miste retten til at udleje.
Det, vi så nu skal prøve at finde ud af, er, om vi ville kunne stoppe det, inden en sådan karriere som udlejer af boliger, som ikke er egnede til at bo i, indledes.
Men jeg tror, at vi kan give kommunerne mulighed for at sige, at i kommunen skal man anmelde til kommunen, hvis man gerne vil udleje en ny bolig, altså en bolig, som ikke tidligere har været udlejet.
Så har kommunen en periode til at undersøge, om den bolig er egnet til at blive udlejet.
Den vej tror jeg at man kan gå.
Men det med at frakende en person, som aldrig har udlejet før og ikke har forbrudt sig mod nogen regler om udlejning, at kunne starte en karriere som boligudlejer, tror jeg er tvivlsomt.
Men selve det at stoppe udlejningen af en bolig, som man har konstateret ikke er egnet til, at mennesker kan bo i den, tror jeg er en farbar vej.
Lea Wermelin (S), 2018-11-15:
Tak for det.
Jeg vil sådan set også kvittere for, at ministeren vil indkalde til forhandlinger.
Det synes jeg er rigtig positivt.
Jeg er også selv fra en kommune, nemlig Bornholm, som også har en stor andel af de her faldefærdige boliger.
En ting er, at man kan nedrive nogle af dem, men en anden ting er, at der jo også er en bekymring for, at udsatte familier på en eller anden måde bliver lokket ind i de her boliger, som er fuldstændig uacceptable at bo i.
Og i den forbindelse vil jeg bare spørge ministeren lidt mere konkret om det forslag, som også er skitseret i det her beslutningsforslag, nemlig at give kommunerne mulighed for at godkende en professionel udlejer på forhånd: Altså, er det det, ministeren forestiller sig at gå videre med?
Og i forlængelse af det en uddybning af noget af det sidste, som ministeren sagde, nemlig spørgsmålet omkring økonomien: Altså, forestiller ministeren sig også, at vi kan gå videre?
Vi har sagt: Jamen der kan også være andre forslag, der er relevante.
Altså, kan der komme noget økonomi på bordet der, som vi kan bruge, og som vi kan diskutere?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-11-15:
Problemstillingen er jo den, at der foregår udlejning af boliger, som ikke er egnede til, at mennesker kan bo i dem, og vi har en masse lovgivning, som sikrer, at man så kan lukke de boliger.
Når det sker, påhviler det imidlertid kommunen at genhuse beboerne, og det kan der være en omkostning forbundet med.
Derfor synes jeg også, at vi bør se på, om man kan forhindre udlejning af de boliger, inden kommunen skal gribe ind og sætte en beboer ud og finde genhusningsmuligheder til beboeren og betale omkostningen ved det.
Det synes jeg er et fuldstændig legitimt og fuldstændig rigtigt ønske, og derfor er jeg meget glad for, at der er en opmærksomhed omkring den her problemstilling, og jeg er glad for, at også Socialdemokratiet gerne kommer til forhandlinger om det og i det her beslutningsforslag jo beder om, at jeg indkalder til forhandlinger.
Og det har jeg derfor gjort.
Andreas Steenberg (RV), 2018-11-15:
Det vigtigste for langt de fleste mennesker er deres familie – kærligheden, ens ægtefælle, ens børn.
I Danmark vælger vi at splitte vores egne statsborgeres familier ad, hvis altså en dansk statsborger finder kærligheden uden for EU.
Så bliver man som dansker nærmest behandlet som udlænding i sit eget land – i værste fald får man sin familie udvist.
Her i salen har vi i dag besøg af Frank, en af de danske statsborgere, som har fået en del af sin familie udvist.
Hun blev erklæret uegnet til integration – jævnfør den lov, som vi Radikale vil ændre med det her beslutningsforslag – og det selv om hun kun er 13 år og har livet foran sig; selv om hendes mor og lillebror gerne må være her i landet; selv om hendes stedfar er dansk statsborger; selv om hendes danske skole siger god for hende; selv om hun har lært godt dansk på den korte tid, hun har været i Danmark.
Men Mint er ikke den eneste.
Siden sidste stramning i 2016 har vi udvist 62 børn primært fra Asien, Sydamerika og Østeuropa – 62 børn, hvor en af forældrene er dansk statsborger, er blevet erklæret for uønsket på 2 år.
Jeg har mødt otte af dem, og deres udvisninger er lige så uforståelige som Mints.
Flertallet i Tinget har også i dag sagt, at den her lov skal forhindre såkaldte koranskolebørn.
Man skaber en frygt med en påstand om, at danske statsborgere vil sende deres børn ud af landet for at blive islamister på en koranskole.
Men de uønskede og udviste børn er for langt de flestes vedkommende slet ikke muslimer.
I går fik vi et svar fra ministeren om, at man ikke aner, om nogen har været på koranskole.
Der er ingen fakta, som underbygger den påstand.
Flertallet vælger at splitte danske statsborgeres familier ad ud fra en påstand, som intet hold har i virkeligheden.
Det er set med mine øjne en skandale, at danske statsborgere får ødelagt deres familieliv i Danmark på grund af en virkelighedsfjern symbollov – en symbollov, der bygger på frygt og påstande, ikke på fakta, dokumentation og virkeligheden.
Hvorfor må Frank ikke leve sammen med Mint, der har lært dansk på rekordtid – det er umuligt at forstå.
Virkeligheden er, at danske statsborgere tager på ferie, studerer og arbejder i hele verden.
Danmark er et land, der lever af verden, og danskerne lever i verden.
Men man skal vogte sig, for finder man kærligheden i et andet land, kan man med Udlændingestyrelsens ord få at vide, at man kan have sit familieliv i andet land end Danmark, selv om man er statsborger i Danmark.
Det skal stoppe, at danskere får udvist deres børn, fordi flertallet påstår, at de er uintegrerebare koranskolebørn,
selv om børnene er integrerede og slet ikke har sat deres ben på en koranskole.
Derfor stiller vi det her forslag om at fjerne de såkaldte integrationsvurderinger, som helt åbenlyst ikke virker.
Lad os samle familier igen.
Magnus Heunicke (S), 2018-11-15:
Mange tak, formand.
Det er jo lidt usædvanligt, at det er så kort en ministertale fra ministeren, men det vil jeg i hvert fald starte med at kvittere for.
Det er dejligt at se, og man må sige, at vi er kommet dertil, hvor det er nødvendigt at gøre noget.
Det er jo et fælles ansvar, og det er faktisk derfor, at vi også siger, at vi fra Socialdemokratiets side i hvert fald vil møde op med stor interesse og også deltage meget konstruktivt i det arbejde.
Jeg ved godt, at det ikke er nemt, for der er forskellig lovgivning på spil, men jeg ved også, at ude i en række kommuner vil det virkelig være godt med et ekstra redskab.
Så en kvittering herfra til ministeren.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-11-15:
Tak for det, og tak for ordet.
Jeg er enig med Socialdemokratiet i, at det er vigtigt, at kommunerne har de nødvendige redskaber til at sikre gode og sunde boligforhold for alle i Danmark.
Regeringen kan således bakke op om beslutningsforslaget.
Merete Dea Larsen (DF), 2018-11-15:
Dansk Folkeparti har fuld forståelse for det forslag, som Socialdemokratiet har fremsat her, for vi har absolut en udfordring i forhold til spekulanter, der spekulerer i at udleje de her ubeboelige ejendomme.
Det er rigtig skidt for dem, som lejer sig ind, fordi de ofte oplever at skulle leve under kummerlige forhold.
Men det er vigtigt at holde sig for øje, som ministeren også var inde på, at kommunerne i dag har redskaber til at kondemnere de her boliger, når de er ubeboelige.
Så det, Dansk Folkeparti mener der skal arbejdes videre med, og som også er det, der lægges op til, er, at vi skal finde en løsning, som der kan anvendes af de kommuner, der finder det relevant.
Vi skal altså være sikre på, at vi ikke pålægger alle kommuner at tage aktion.
Så vi skal finde en løsning for de kommuner, som ønsker det, sådan at de får lov til det.
Vi skal sikre, at der er rimelighed i det, sådan at der i forbindelse med de boliger, der bliver screenet, også er en form for kompensation til de udlejere, som eventuelt oplever en forsinkelse af udlejningen og dermed mister indtjening i en periode, hvorimod udlejere af de boliger, som ikke godkendes, kan man sige, ikke har mistet lejeindtægter, da boligerne aldrig har været egnet til beboelse.
Så vi ser bare frem til det videre arbejde i forhold til det her.
Carsten Kissmeyer (V), 2018-11-15:
Tak for ordet.
Det beslutningsforslag, som Socialdemokratiet har fremsat, er vi sådan set enige i, og det gælder både indholdet og den udfordring, som beslutningsforslaget jo tager udgangspunkt i.
Vi vil gerne være med til at give kommunerne muligheder, men det skal være nogle relativt ubureakratiske muligheder, og der skal være hjemmel skråstreg værktøjer til, at de rent faktisk kigger ind i og siger: Kan vi forhindre udlejning af en boligmasse, som vi har mistanke til.
De redskaber, de allerede har, kan sagtens anvendes, men det er sådan, at kommunerne ofte står i den situation, at de først opdager, at en bolig er rigtig dårlig, når folk er flyttet ind, og i den situation står de med en genhusningsomkostning, som ikke er ubetydelig.
Derfor tænker vi, at det vil være rigtig godt, at de forhandlinger, ministeren inviterer til, vil give mulighed for, at vi der prøver at finde hinanden, og at det måske kan ende op med, at vi måske finder frem til en beretning på et eller andet tidspunkt, hvor indholdet af en mulig løsning kan beskrives.
Så tak for ordet.
Magnus Heunicke (S), 2018-11-15:
Jeg vil også takke Venstres ordfører.
Man glæder sig altid, når man fremsætter sådan et forslag her, til at høre reaktionerne fra de forskellige partiers ordførere.
Og jeg må sige, at jeg særlig har glædet mig til at høre Venstres ordfører, for jeg ved, at han har en fortid, endda en lang fortid, i den kommunale verden.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre om de erfaringer, som ordføreren har gjort sig i den kommunale verden, både i egen og i nabokommuner, om den her problemstilling.
Carsten Kissmeyer (V), 2018-11-15:
Det er sådan, at problemstillingen er meget velkendt.
Jeg har faktisk været med til at sørge for, at vi i den kommune, jeg var borgmester i, havde et udvalg, som sådan set havde myndigheden til at gå ud og kondemnere boliger.
Vi var relativt hurtige, og vi var også ude på tvangsauktioner osv.
Men essensen er jo, at det, der er vigtigt, sådan set er, at man giver muligheden for, at man kan kigge på konkrete ejendomme og sige, at i den konkrete ejendom kan der ikke flytte nogen ind, før den er godkendt.
Det kunne måske være noget med, at der sættes et flueben i folkeregistersystemet, så man ikke kan flytte til boligen, før den er godkendt.
Kaare Dybvad (S), 2018-11-15:
Jeg må jo sige, at jeg bliver noget forundret over at høre den her tale fra ordføreren.
Altså, man gentager en gammel løgnehistorie om, at der bliver revet 11.000 boliger ned i forbindelse med de lovforslag, der bliver vedtaget.
Ordføreren ved udmærket godt, at det ikke er i nærheden af at være rigtigt.
At man alligevel gentager det, er jo nok, fordi det er ved at være valgkamp.
Men ordføreren ved udmærket godt, at det ikke er det tal, som nogen snakker om.
Allerede i Tingbjerg har man lavet planer, hvor man ikke skal nedrive, og derfor kan 11.000 aldrig nogen sinde blive det tal.
Men lad det nu ligge.
Det, jeg er mest forundret over, er, at vi kan se Enhedslistens ordfører stille sig på side med Låsby-Svendsen og sammen med de banditter i habitter, som opkøber udlejningsejendomme på Lolland, og som lader dem forfalde.
De har ejendomme, som er kondemneringsklare, hvor der er rotter, og hvor der er fugt, hvor der er skimmelsvamp.
Så står man og siger, at det vil man ikke gøre noget ved.
Vil man virkelig ikke det?
Står man virkelig der, hvor man siger: På grund af, at der bliver vedtaget et andet stykke lovgivning, så vil vi ikke støtte et stykke lovgivning, der fuldstændig kan give kommunerne muligheden for at lægge de her spekulanter i bånd?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-15:
Tak for det, og tak til ministeren for den positive modtagelse.
Så tak for det.
Naser Khader (KF), 2018-11-15:
Tak skal du have.
Det Radikale Venstre har fremsat et beslutningsforslag om at afskaffe kravet om integrationsvurdering af børn.
Det er vi Konservative ikke enige i.
Vi mener, at det er vigtigt, at folk, der bosætter sig i Danmark, er integrationsparate.
Vi har mange, der ikke er integreret og ikke gider at være integreret, og vi skal ikke have flere.
Lad mig minde om, hvem den her regel især er bestemt for.
Den er netop bestemt for de børn, der kommer her til landet, så de får en god start, og det er vigtigt, at man får en god start i landet, når man kommer hertil.
Det er klart, at jo yngre, man er, når man kommer hertil, jo nemmere er det at blive integreret, lære sproget, få nye kammerater, dyrke idræt osv.
Jeg synes egentlig, at det er ret naturligt at forvente, at man tager sine børn med, når man ønsker at starte en ny tilværelse i et andet land.
Vi har desværre set, hvordan man lader sine børn blive i hjemlandet for at gå på koranskole eller lade sig opdrage med hjemlandets værdier, så man er mere modstandsdygtig over for danske værdier.
Ét barn i koranskole, ét barn på genopdragelse er et barn for meget.
Jo tidligere vi kan præge barnet med dansk skolegang, jo større er sandsynligheden for, at barnet alt andet lige bliver en del af samfundet.
Reglen er altså lavet for at give børnene en bedre chance for ikke at ende på kanten af samfundet.
Når reglen går ud på, at forældrene skal medbringe deres børn hurtigst muligt, så synes jeg heller ikke, at det er rimeligt at mene, at det er reglen, der skiller folk ad.
Det er jo sådan, at hvis du tager dine børn med med det samme, så bortfalder integrationsvurderingskravet.
Selvfølgelig skal det stå lysende klart for forældrene, hvilke konsekvenser det har, hvis de vælger at lade deres børn blive i hjemlandet.
Det har det ikke været hidtil, og det skal der rettes op på.
Det er svaret på nogle af de sager, der har præget mediebilledet på det seneste.
Umiddelbart virker det også mærkeligt – og det har jeg sagt flere gange i forbindelse med de seneste sager – at vi beholder den ene serieforbryder efter den anden, altså kriminelle, som vi ikke kan komme af med af hensyn til diverse konventioner, mens vi samtidig siger farvel til lovlydige borgere, der vil Danmark.
Så løsningen er, at forældre fra starten er velinformerede om konsekvenserne af ikke at tage deres børn med.
På den baggrund kan vi Konservative ikke støtte Radikale Venstres beslutningsforslag.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-11-15:
Det, vi diskuterer i dag, er jo ret beset udtryk for et problem, som mange gange har været i den danske udlændingelovgivning.
Det er, at der er et problem, som man mener skal løses, og så laver man en lov, og så skaber man en masse andre problemer i stedet for, fordi man kommer til at ramme langt, langt bredere end det, man egentlig agtede, da man skulle løse det konkrete problem, der skulle løses.
Det synes jeg er et meget stort problem.
Argumentationen, som vi også har hørt fra ministeren i dag, er begrundet i de her såkaldte koranskoler.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi må tage fuldstændig kraftigt afstand fra, at forældrene sender deres børn i koranskoler, for det er i enhver henseende forkert, at man gør det.
Men sagen er jo den, som der også har været påvist her, at det jo er meget få, som er blevet ramt af det her, som har noget at gøre med koranskoler.
Det er jo familier, der, om jeg så må sige, er i en helt, helt anden situation, som oftest hvor der er en dansk mand, der har mødt en kvinde, f.eks. i Thailand, som nogle konkrete eksempler viser.
Kvinden har et barn i forvejen, som man godt vil have med, men hun vil godt lige vente lidt for at se, om hun falder til i Danmark.
Det synes jeg sådan set er en rimelig tilgang til livet, at man ikke tager barnet med med det samme, før man er fuldstændig sikker på, om man også kan falde til.
Det har ikke noget at gøre med koranskoler.
Det har jo ikke noget at gøre med, at man skal hjernevaske børnene religiøst.
Jeg skal ikke gøre mig til dommer over, om det er rigtigt eller forkert.
Jeg synes, at man i nogle tilfælde godt kan diskutere det, i andre tilfælde er det helt sikkert fornuftigt, at man gør sådan.
Men problemet er jo, at det barn nu er i Danmark og derfor så bliver udvist på baggrund af en såkaldt integrationsvurdering.
Og det er jo der, at man er nødt til på baggrund af de konkrete eksempler – og der er vi nødt til at tage ikke bare et enkelt, men flere konkrete eksempler – at sige, at det jo er fuldstændig besynderligt.
Når man kan se, at der er børn og unge, som går i dansk skole, taler dansk, har danske kammerater, hvor lærerne siger, at de fungerer godt, hvor de i et og alt er en del af det pågældende lokalsamfund så meget, at lokalsamfundene kæmper for, at de ikke skal vises ud, er det jo altså fuldstændig besynderligt, hvordan man så kan komme frem til, at de ikke kan integreres her i Danmark.
Det er så langt ude, at man er nødt til ligesom at spørge sig selv: Er det lovgivningen, der er noget galt med, eller kan der laves en lovgivning på det her felt, som fungerer ordentligt, og i det omfang det er koranskolerne, man vil håndtere, er der så ikke andre måder, man skal gøre det på?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-15:
Jamen hr. Kaare Dybvad har overhovedet ikke hørt efter.
Vi støtter sådan set det her.
Men vi siger samtidig, at det jo langtfra er nok.
Vi kommer i en situation, hvor der ikke bliver revet 11.000 almene familieboliger ned, men der bliver reduceret med 11.000 almene familieboliger.
Og vi ved jo ikke med sikkerhed, hvordan man kommer frem til det.
Der kan være nogle boliger, der vil være konverteret fra almene familieboliger over til nogle ungdomsboliger eller ældreboliger: den mulighed er der.
Men fakta er jo, at med det, som Kaare Dybvad og Socialdemokratiet og andre partier er med til at vedtage i næste uge, reducerer man antallet af almene boliger.
Det gør man bl.a. i nogle områder, hvor man har billige almene boliger, og det vil betyde, at de mennesker kommer til at flytte et andet sted hen.
Det er den problemstilling, jeg siger vil rykke tættere på, og det vil gøre behovet for at finde en billig bolig endnu større, end det er nu.
Søren Søndergaard (EL), 2018-11-15:
Jeg vil bare høre, om hr. Mads Fuglede deler den der opfattelse af, at det er helt afgørende, at børnene er sammen med deres forældre, og at der selvfølgelig påhviler forældrene en pligt til at sørge for, at deres børn kommer så hurtigt som muligt, så de kan være sammen med deres forældre.