runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Jensen (S), 2017-03-02:
Så vidt jeg ved, har Dansk Folkeparti tilsluttet sig de 1.250 kr.
Det har jeg da hørt Dansk Folkepartis ordfører sige under forhandlingerne.
Vi havde en meget, meget pragmatisk diskussion om, hvor det var rimeligt at lægge det her niveau, og der var fuldstændig enighed om, at de 1.250 kr. var et fornuftigt leje.
For Socialdemokratiet ville det ikke have været noget problem, om vi var gået længere ned.
Det havde vi ikke nogen særlige holdninger til i debatten, så derfor er jeg lidt forundret over, at Dansk Folkepartis ordfører stiller det her spørgsmål, fordi Dansk Folkeparti jo selv har tilsluttet sig den her grænse.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-03-02:
Vi foreslog under forhandlingerne, at den skulle ned på 500 kr., men jeg hører egentlig Socialdemokraterne sige, at de gerne vil gå længere ned, og vi kan jo så stille et ændringsforslag om, at den skal ned på f.eks. 500 kr. eller 750 kr.
Jeg ser det egentlig som en udstrakt hånd fra Socialdemokraternes ordfører, der viser, at de egentlig gerne vil have en undergrænse, der er lavere.
Så mit spørgsmål er egentlig bare: Vil Socialdemokraternes ordfører være med til at stille et ændringsforslag under udvalgsbehandlingen om en lavere undergrænse?
Mogens Jensen (S), 2017-03-02:
Jeg synes, at det er en forbløffende udtalelse fra Dansk Folkepartis ordfører.
Vi har siddet i en kreds af partier og lavet en aftale, som alle var enige om, og som vi har fundet var den hensigtsmæssige balance og det rigtige at gøre i den her situation.
Det var godt nok ikke hr. Alex Ahrendtsen, der var ordfører, og det forstår jeg, det var en anden ordfører, der på Dansk Folkepartis vegne har tilsluttet sig det her, og lige pludselig skal det laves om.
Det finder jeg er besynderligt.
Socialdemokratiet står ved de aftaler, vi laver i en forhandlingskreds inklusive den grænse, som er her.
Morten Marinus (DF), 2017-03-02:
Jeg skal blot spørge ordføreren, om han ikke kan bekræfte, at Dansk Folkeparti under forhandlingerne netop foreslog, at bundgrænsen skulle være 500 kr., og at det, der faktisk blev vedtaget på det møde – fordi der ikke var flertal for eller ønske blandt de øvrige partier om at sætte det helt ned til 500 kr. – var, at det med de 1.200 kr. blev sendt i høring, men altså ikke at Dansk Folkeparti på den baggrund nikkede ja til, at bundgrænsen skulle være 1.250 kr., kun at det blev sendt i høring.
Mogens Jensen (S), 2017-03-02:
Nu synes jeg for så vidt, det er en uskik at begynde at referere fra forhandlinger, hvor man jo i alle tilfælde, uanset om noget ligger det ene eller det andet sted, skal indgå kompromiser.
Og der kan jeg blot sige, at udgangspunktet for den forhandling, vi havde, var, at vi var enige om, at det leje, som vi landede på, var fornuftigt, netop de 1.250 kr., og det synes jeg ærlig talt Dansk Folkeparti skulle stå ved.
Morten Marinus (DF), 2017-03-02:
Jamen så forstår jeg bare ikke ordføreren.
Hvis ordføreren siger, at de 1.250 kr. er et fornuftigt leje, så forstår jeg bare ikke, at han i sin ordførertale sagde, at han gerne havde set, at grænsen var lavere.
Mogens Jensen (S), 2017-03-02:
Jeg sagde, at for os har beløbet 1250 kr. ikke været det afgørende i de her forhandlinger, men det var der, vi fandt hinanden, og derfor har Socialdemokratiet bakket det op – på samme måde, som Dansk Folkeparti i hvert fald indtil nu har gjort det i forhandlingerne, men det skal der så åbenbart laves om på.
Og det må vi jo se på.
Hvis Dansk Folkeparti nu vil gå ud over det, vi har aftalt i forhandlingerne, så tager vi det selvfølgelig med i diskussionen om lovforslaget.
Sådan må det jo være.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-03-02:
Nu vil jeg gerne understrege, at Forsvarets Efterretningstjeneste og det her lovforslag handler om udenlandske statsborgere.
Det handler ikke om danske statsborgere.
Det gør jo derimod PET-lovgivningen.
Den handler om danske statsborgere.
Det her lovforslag handler jo om at overvåge udlændinge, der måtte have intentioner om at udøve strafbare handlinger i Danmark.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-02:
Det vil jeg selvfølgelig gøre.
Jeg har selvfølgelig respekt for, at ministeren er relativt ny, men jeg må samtidig også sige, at det, når vi drøfter noget så centralt som borgernes frihedsrettigheder, som vi jo gør i dag, og hvor der er et forslag på bordet fra regeringen om, at ganske almindelige lovlydige borgere skal overvåges af staten – og det er oven i købet noget, der er foregået i flere år, hvor man har brugt det, og nu vil man så lovliggøre den her overvågning – ville klæde regeringen, synes jeg, at man havde styr på, om det overhovedet er noget, der hjælper, eller om man blot udsætter hr. og fru Jensen for unødige krænkelser af deres grundlæggende frihedsrettigheder.
Trine Bramsen (S), 2017-03-02:
Jeg tror ikke rigtig, jeg forstår, hvad det er, ordføreren foreslår som model i stedet for det, som vi behandler her i dag.
Så siger ordføreren, at man kan få dem, hvis man først har en dommerkendelse.
Men pointen er jo netop, at man ikke ved, hvem der kommer, og derfor skal man holde øje med, hvem der kommer.
Så kan ordføreren ikke prøve at uddybe sin model?
For jeg forstår det simpelt hen ikke.
René Gade (ALT), 2017-03-02:
Jeg tror jo principielt, det er et spørgsmål om, om man på grund af faren for, at der kan ske kriminalitet, fordi der er en potentiel risiko for, at der vil ske kriminalitet eller terrorisme, så skal tage os alle som gidsler, i den forståelse at man så simpelt hen giver tilladelse til, at man overvåger alt og alle.
Vi er jo fuldstændig enige i målet om at undgå terrorisme, og der kan så være alle mulige bagvedliggende måder at behandle den risiko på.
Det kan ligge i vores forsvarsarbejde, i vores internationale arbejde med vores samarbejdspartnere, i vores humanitære arbejde og alle mulige andre steder end at gå ind og overvåge Danmark som samfund og overvåge de mennesker, der kommer ind og ud af landet.
Jeg tror ikke kun, at det er mig, der kan sætte spørgsmålstegn ved, om det er den rigtige måde at bruge den her meget stormaskede facon.
Der vil også være nogle steder, hvor vi simpelt hen ikke kan gøre det.
Der vil måske være fly, der ikke kan lande i Danmark, hvis man vælger at gøre det på den her måde, fordi vi ikke har den dataudvekslingsaftale, der skal til, for at de passagerer kan lande her, og det kan være, at de skal lande i andre lande.
Så det er ikke sådan en unik alternativ tilgang, at det her er problematisk.
Det er jo helt fundamentalt et overgreb på nogle frihedsrettigheder, som man så vælger – måske af gode årsager, og der er vi så uenige i Alternativet – at se stort på her, fordi man mener, at terrortruslen over for Danmark er så stor, at man skal kunne mønstre alle mennesker, der rejser ind og ud af landet.
Der er vi så uenige i Alternativet.
Trine Bramsen (S), 2017-03-02:
Jamen det er jo en teknologi, vi kender fra mange steder i vores samfund.
Vi har nummerpladescannere på vores politibiler, og vi har overvågningsudstyr ved grænsen, der holder øje med, hvem det er, der passerer.
Så det er jo en teknologi, vi kender fra rigtig, rigtig mange steder.
Er det så Alternativets politik, at man også sætter spørgsmålstegn ved det?
For så er der jo utrolig meget, vi skal have lavet om i hele den måde, vi styrer vores samfund på, når vi opdager folk, der enten forsøger at svindle, eller folk, der kunne være mistænkt for kriminelle handlinger.
Så er det et princip for Alternativet, at man ikke må have generelle oplysninger og så finde frem til, om der er nogle af dem, der er mistænkte, eller handler det bare om det her område?
René Gade (ALT), 2017-03-02:
Vores cpr-numre i sig selv kan være en uhåndterlig størrelse, selv om de giver os rigtig meget godt.
Så der er enorme udfordringer, og det tror jeg alle er klar over.
Virksomheder og stater arbejder lige på nuværende tidspunkt med at finde sikre måder at håndtere data på.
Det her er et overgreb på frihedsrettigheder.
Det er en ulovlig praksis, der så bliver gjort lovlig, og ja, der står vi i Alternativet vagt om, at det ikke er sådan, man gør i Danmark.
Men vi er meget lydhøre over for at hjælpe politiet og efterretningstjenesterne på andre måder.
Zenia Stampe (RV), 2017-03-02:
Først vil jeg komme med en indrømmelse.
Jeg er her i dag på vegne af vores forsvarsordfører, Martin Lidegaard.
Jeg bliver derfor nødt til at være ærlig og indrømme, at jeg bliver svar skyldig i den første del om SKAT og videregivelse af oplysninger fra SKAT til FE.
Vi skal nok komme tilbage og fortælle, hvad vi mener om det, enten i en betænkning, eller når vi stemmer på et tidspunkt.
Grunden til, at jeg har taget over fra Martin Lidegaard, er dels, at han er bortrejst, dels at det her er en lovgivning, som på mange måder er en spejling af en tilsvarende lovgivning for PET.
Den har jeg haft som retsordfører.
Derfor kan jeg også sige, at den del, som vedrører nye sletningsregler for FE, vender vi os stærkt imod.
Det er jo, fordi det at registrere folk er et voldsomt indgreb i den personlige frihed.
Når vi alligevel tillader det, og når vi tillader det over for lovlydige borgere, som ikke selv er mistænkt for noget, er det, fordi det indimellem kan have relevans for en sag.
Det kan legitimere, at man tillader registrering.
Men den tilladelse gives under betingelse af, at der løbende bliver foretaget en vurdering og kontrol af, om relevansen fortsat er til stede.
Altså, er behandlingskriterierne opfyldt?
Det er lige præcis det, det her forslag handler om.
Det handler om at fjerne den forpligtelse, FE har, til løbende at vurdere, om behandlingskriterierne er opfyldt.
Altså, har den registrerede stadig relevans for sagen?
Det vil sige, at hvis man er så uheldig at være en lovlydig borger, der er registreret i et dokument, kan man fremover kun være sikker på at blive fjernet fra det dokument i tre tilfælde.
Det ene tilfælde er, hvis den absolutte slettefrist er overtrådt.
Jeg var lige nede at konferere med embedsmændene – det er 15 år efter, at det her dokument har haft relevans.
Det kan altså være et dokument, der har været åbent i 10, 20, 30 år.
Men det er først 15 år efter, at det ikke har været åbent, at det kan slettes.
Det kan nærmest være en hel levetid.
Det andet tilfælde, som er nævnt her i lovforslaget, er, når efterretningstjenesten tilfældigvis falder over et dokument og finder ud af, at den her person altså ikke længere er relevant for sagen, og derfor skal vedkommende fjernes.
Det sidste tilfælde er, når en borger selv søger om indsigt og altså i den forbindelse kan blive slettet fra et dokument, fordi man, når man leder efter vedkommende, finder ud af, at vedkommende er registreret og det ikke længere er relevant for sagen.
Så kan man tage vedkommende ud igen.
Men det er simpelt hen ikke tilfredsstillende.
Vi har kun været med til at give de her vide beføjelser til at registrere lovlydige uskyldige borgere under den forudsætning, at der bliver ført løbende vurdering og kontrol af relevansen af de oplysninger.
Derfor kan vi ikke være med på den del af lovforslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-03-02:
Vi har meddelt regeringen, at vi bakker op om lovforslaget, og det gør vi, fordi det efter vores opfattelse er nødvendigt for FE, at de får lidt bedre værktøjer til at bekæmpe terrorisme.
Det, jeg synes har været afgørende for mig – i forhold til de oplysninger, som Forsvarets Efterretningstjeneste nu får adgang til – er, at SKAT i forvejen har adgang til de oplysninger.
Det virker ikke konsekvent, hvis vi synes, det er i orden, at en myndighed, SKAT, har adgang til de her oplysninger, men at vi ikke vil give dem til Forsvarets Efterretningstjeneste, som skal have dem for at bekæmpe noget af det mest alvorlige, nemlig terrortruslen.
Efter vores opfattelse er truslen fra terror jo noget mere alvorlig end de forbrydelser, som SKAT forsøger at forhindre – ikke, fordi vi vil forsvare dem – men proportionaliteten må være, at hvis de her oplysninger skal gives til myndigheder, så er det vigtigere, at Forsvarets Efterretningstjeneste har dem, end at SKAT har de her oplysninger.
Det er det, der i hvert fald for mig gør, at jeg synes, at vi skal være konsekvente og finde den rette balance.
På den ene side ønsker vi selvfølgelig ikke, at myndighederne skal have for mange oplysninger om borgerne, men på den anden side accepterer vi, at myndighederne også er nødt til at kunne bekæmpe alvorlige trusler mod samfundet, og så giver det her forslag mening.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-02:
Tak for det.
I brevet til Forsvarsudvalget fra forsvarsministerens forgænger hr. Peter Christensen fremgår det jo, at de her oplysninger er blevet indhentet i en længere periode, uden at der var hjemmel til det, altså uden at det var lovligt.
Det er jo alvorligt.
Det, jeg så konkret vil prøve at spørge til, er, om man i den periode, hvor man har indhentet de her konkrete oplysninger, har fået nogen oplysninger, der har medvirket til, at man har kunnet forhindre terror?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-03-02:
På grund af min korte tjenestetid som forsvarsminister vil jeg bede hr. Nikolaj Villumsen stille det spørgsmål under udvalgsbehandlingen, så vi kan besvare det der.
Jeg kan ikke på stående fod redegøre for, hvad det har givet anledning til.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-03-02:
Det her lovforslag er en tilpasning af nogle tidligere vedtagne lovforslag, sådan at det, man tidligere har vedtaget om, at SKAT skal videregive oplysninger til PET, nu også omfatter Forsvarets Efterretningstjeneste.
Vi stemte i sin tid imod de beføjelser, som PET fik med hensyn til passageroplysninger og sletningsregler, og derfor er det også logisk, at vi stemmer imod det her lovforslag.
Sletningsreglerne er jo problematiske i den forstand, at man risikerer, at der er nogle mennesker, der utilsigtet kommer til at ligge i arkiverne, i registrene, lang tid efter at det er holdt op med at være relevant.
Jeg kan forstå, at der er tale om nogle ressourcemæssige problemstillinger, men det synes jeg ikke kan være et argument for, at man ikke sørger for, at folk bliver slettet fra de her registre, når de skal slettes fra dem.
Derfor er det ikke tilfredsstillende, at man lemper her.
Hvad angår passageroplysninger, så er det jo altid nogle balanceagter, man er ude i, når man skal diskutere terrorbekæmpelse, og hvad beføjelserne for efterretningstjenesterne så skal være.
Der er man nødt til hele tiden at se det i sammenhæng med proportionaliteten, altså hvad fordelene er ved at få de øgede beføjelser, i forhold til hvad skadevirkningerne er andre steder.
Jeg synes i den sammenhæng, at det høringssvar, vi har fået fra Institut for Menneskerettigheder, som jeg synes man skal tage meget alvorligt i denne sammenhæng, er ganske centralt.
De hævder uden nogen tvivl, at der i det her lovforslag ikke er proportionalitet imellem, hvad man skal opnå, og hvad der er af utilsigtede skadevirkninger, altså at overvågningen bliver for voldsom og omfattende i forhold til de fordele, man har af det.
Men det er jo klart nok, som Alternativets ordfører også sagde, at det er noget af det, man kan bore i under behandlingen af det her lovforslag i udvalget.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-02:
Jamen den bold vil jeg gribe med det samme.
Jeg synes, det er et godt forslag, at vi skriver en evaluering ind, når vi kommer med det konkrete forslag.
For intentionen er krystalklar, og derfor deler jeg også hr. Karsten Hønges intention med SF's beslutningsforslag, nemlig at man skal være opmærksom på landdistriktskonsekvenserne, hver eneste gang man kommer med et væsentligt forslag.
Hvis det er sådan, at man ignorerer det – hvad man jo ikke må, for det kommer til at stå i den nye vejledning for god lovkvalitet, så ministerierne skal efterleve det – eller hvis det er sådan, at man glemmer det, så er det vigtigt, at det bliver evalueret, om man nu har husket at gøre det i de forskellige ministerier.
Og derfor griber jeg bolden nu og tilkendegiver, at vi indsætter en evalueringsparagraf.
Jeg går selvfølgelig ud fra, at man gør det, men på den måde kan vi følge op på det med en evaluering.
Henning Hyllested (EL), 2017-03-02:
Jeg er sådan lidt spændt på det, for jeg synes, at ordføreren for forslagsstillerne sådan allerede i sin spørgerunde i forhold til ministeren jo bakker noget tilbage fra sit eget forslag, men det skal jeg selvfølgelig ikke blande mig i.
Nej, man kan selvfølgelig nok finde nogle udenrigspolitiske lovforslag, eller hvad ved jeg, som måske ikke lige handler om det.
Men ellers vil jeg komme med den påstand, at langt, langt de fleste lovforslag i virkeligheden også indbefatter landdistrikter og øer, i og med at landdistrikter og øer jo er integrerede dele af vores land og vores kommuner.
Og når man lovgiver – det kan være i uddannelsesspørgsmål; det kan være om kommunerne; det kan være om økonomi, den kommunale økonomi, den regionale økonomi; det kan ikke mindst være transport, selv en anlægslov for en motorvej et eller andet sted i landet osv.; boligbeskatning ikke mindst – så har det noget med landdistrikter og øer at gøre.
Jeg kan næsten ikke komme på noget, der ikke også har med landdistrikter og øer at gøre, og det er jo derfor, jeg synes, det er et rigtig fornuftigt forslag – det vil jeg senere redegøre for i min ordførertale – at det faktisk bliver obligatorisk.
Men jeg er da spændt på at høre, om ordføreren for forslagsstillerne holder fast i det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Eller måske har vi en forpligtelse til at oplyse dem korrekt.
For når der ikke står noget i gældende regler om, at man skal oppløje et naturareal, men at man bare skal huske hver 15. år at registrere det, så er det da et ansvar for os, for myndighederne, for alle at oplyse landmændene korrekt om, at de ikke behøver at pløje det op, at de ikke behøver at køre igennem det med harven – overhovedet ikke.
De kan bevare deres genopdyrkningsret, hvis de genregistrerer hvert 15. år.
Anni Matthiesen (V), 2017-03-02:
Så må jeg stadig væk sige, at virkeligheden jo også er sådan, at de travle landmænd måske en gang imellem kan være i tvivl: Hvor langt er jeg nået?
Er der gået 13 år?
Eller er det næste år, jeg skal huske at anmelde det her?
Der kan det såmænd godt være, som fru Maria Reumert Gjerding siger, at vi ikke har været dygtige nok til at fortælle om, hvilke konsekvenser det kan få for landmanden, hvis man ikke husker at anmelde det, og der tror jeg da at vi alle sammen måske kan blive bedre til at fortælle om, hvordan fakta egentlig er.
Så det må vi jo tage til os hver især.
Christian Poll (ALT), 2017-03-02:
Jeg vil bare høre, om ordføreren mener, at det her forslag kan hjælpe på den her store opgave, vi har, med at standse tilbagegangen i biologisk mangfoldighed.
Anni Matthiesen (V), 2017-03-02:
Jeg tror på, at det her lovforslag, som vi behandler lige nu, kan være med til, at der er arealer rundtomkring i landet, som nu får lov til at være natur i mange, mange år og på den måde jo også vil være med til at bibringe, at der for den sags skyld kan være forskellige typer af arter, som får lov til at have fred og ro i mange år.
Så jeg tror, at det her kan være med til at trække tingene i den rigtige retning.
Christian Poll (ALT), 2017-03-02:
Udlægning af en ny og midlertidig natur som f.eks. det her vil kun undtagelsesvis fremme forholdene for de sjældne arter i det åbne land.
Derfor er jeg sådan lidt skeptisk over for, om det her egentlig giver den natur, vi har brug for.
Altså, man kan sige, at den almindelige natur i form af læhegn og små firkanter har vi masser af i Danmark.
Det, vi har brug for, er jo store, sammenhængende naturarealer med mange år på bagen.
Anni Matthiesen (V), 2017-03-02:
Jeg tror som sagt på, at lovforslaget i dag kan være med til, at der vil være mere natur, som får lov til at ligge urørt hen, og så må vi jo følge udviklingen.
Som det også blev påpeget af den socialdemokratiske ordfører, er der et ønske om, at man måske også evaluerer loven her om nogle år, og jeg vil da sige, at jeg umiddelbart synes, det lyder helt fornuftigt, at man følger udviklingen på baggrund af den beslutning, vi nu tager.
Karina Due (DF), 2017-03-02:
Tak for det.
Som fritidslandmand er jeg nødt til også lige at komme med et indspark, for det er nemlig fuldstændig rigtigt, at vi, der har udlagt vores marker som naturreservat til fordel for biodiversiteten, er meget i tvivl om, om vi nu kan bevise, at vi dyrker jorden, i det tilfælde, at vi skulle blive afkrævet bevis for det.
Og en af de ting, som ligger til grund for det, er jo, at der hvert andet år tages luftfotos af al landbrugsjord, og på dem kan man så se, at jorden ikke bliver dyrket.
Og selv om der er blevet indgivet ansøgning, tør vi simpelt hen ikke stole på, at hvis vi om 10 år vil sælge vores ejendom, så vil dem, der vil købe ejendommen, kunne få lov til at få opdyrkningsretten for jorden.
Så det er en reel risiko, vi løber i dag, og derfor sætter jeg stor pris på det tiltag, der er blevet taget her.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren: Er det ikke rigtigt, at netop luftfotos af al landbrugsjord er med til at øge usikkerheden hos landmændene?
Anni Matthiesen (V), 2017-03-02:
Altså, jeg vil gå så langt som til at sige, at vi selvfølgelig skal bruge de værktøjer, vi har nu om dage, også for den sags skyld at anvende luftfotos, men jeg er også enig med DF's ordfører i de her ting, nemlig at det giver usikkerhed rundtomkring hos landmændene, når der er en fare for, at man mister nogle rettigheder i forhold til at kunne dyrke jorden.
Og det er jo klart, at hvis der er en ældre landmand, der i dag sidder og overvejer, om han eventuelt vil sælge gården om 10, 15 eller 20 år, så er der en risiko for, at han selvfølgelig sikrer sig bedst muligt i forhold til måske at kunne få mest muligt for ejendommen.
Og derfor tror jeg også, at vi vil fjerne den usikkerhed med det her lovforslag.
Anni Matthiesen (V), 2017-03-02:
Nej, det er jeg faktisk ikke enig med Enhedslistens ordfører i, for jeg tror, at vi nogle gange her på Christiansborg glemmer også at holde øje med, hvordan virkeligheden er uden for Christiansborgs mure.
Og jeg kunne jo se, at fru Maria Reumert Gjerding faktisk var med i Langt fra Borgen her for nylig for at se, hvordan tingene fungerer.
Jeg har stor forståelse for, at der er landmænd, som simpelt hen for at sikre, at de også kan dyrke på de her arealer fremadrettet, har følt, at det kunne være nødvendigt at tage harven og så køre igennem nogle ellers gode naturarealer for at sikre sig selv også i fremtiden.
Så jeg tror, at det er vigtigt, at vi nogle gange husker at lytte til de folk, der rent ud sagt har fingrene i jorden til hverdag.
Så jeg er ikke enig i det, fru Maria Reumert Gjerding siger.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Hvorfor har landmænd følt sig nødsaget til at pløje et areal op, når der intet sted i den gældende lovgivning står, at det kræver det?
Efter de 15 år skal man bare anmelde arealet igen uden at pløje det op eller noget som helst, og så har man yderligere 15 år, og så kan man anmelde det igen.
Der er ingen steder i den gældende lovgivning, så vidt jeg kan se, hvor der står, at man skal pløje det op.
Jeg kan godt se det i høringssvaret fra Agri Nord, men det mener jeg er en misforståelse.
Er ordføreren ikke enig med mig i det?