runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2018-04-03:
Det er vigtigt for et retssamfund, at der ikke går for lang tid fra lovovertrædelse til dom – af mange grunde, både af hensyn til ofrene, til lovovertræderen og til samfundet.
Det er vi sådan set enige i.
Men over for det står retten til det frie valg af forsvarer, som er en af de grundlæggende menneskerettigheder, som vi i Danmark sammen med Europarådets 46 andre medlemslande har forpligtet os til at overholde i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Hvis borgerne skal have tillid til, at den tiltalte får en retfærdig rettergang, er det meget vigtigt, at den tiltalte får mulighed for at vælge den forsvarer, han eller hun ønsker.
Generelt er kvaliteten af det arbejde, som forsvarsadvokater leverer i danske retssale, rigtig høj, men man støder indimellem på eksempler på dårligt forberedte eller skødesløse forsvarsadvokater.
Her er det vigtigt, at ingen, der blevet dømt for en forbrydelse, bagefter kan sige, at dommen skyldes, at han eller hun er blevet tvunget til at vælge en anden forsvarer end den, som den tiltalte selv ønsker.
Det her lovforslag fastsætter nogle meget snævre tidsgrænser for, hvor meget valget af en bestemt forsvarer må forsinke en retssag, for at retten ikke skal tvinge den tiltalte til at vælge en anden forsvarer.
I visse særligt prioriterede sager kan det ikke accepteres, at der er en forsinkelse på over 2 uger, før retten skal skride ind og afskære den tiltalte fra at lade sig forsvare af den pågældende advokat.
2 uger er ikke ret meget, når man tænker på, hvor fulde dygtige forsvarsadvokaters kalendere kan være.
Jeg nævnte for lidt siden Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, og jeg er med på, at Justitsministeriet ikke mener, at lovforslaget strider imod artikel 6, der bl.a. sikrer, at den tiltalte har ret til bistand af en forsvarer, som han eller hun selv har valgt.
Jeg har forståelse for, at der, som der står i bemærkningerne til lovforslaget, ikke er tale om en absolut rettighed.
Men ikke desto mindre hæfter jeg mig ved, at Institut for Menneskerettigheder i sit høringssvar skriver, at det ikke er sikkert, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i Strasbourg vil acceptere, at en advokat tages af en sag under visse af de omstændigheder, som det her lovforslag omfatter.
Når det gælder retten til en retfærdig rettergang og retten til frit valg af forsvarer, er der grund til at træde meget, meget varsomt.
Dertil kommer, at lovforslagets meget snævre og detaljerede tidsgrænser for, hvor mange ugers forsinkelse der kan accepteres, unødigt binder domstolene meget.
Allerede i dag har domstolene mulighed for i visse tilfælde at nægte at beskikke en bestemt advokat, hvis beskikkelsen medfører en betydelig forsinkelse.
Nu gøres den her mulighed til noget obligatorisk.
Lovforslaget omfatter også mange andre bestemmelser, og en af dem er, at den sigtede skal betale regningen for retsmøder, der aflyses, fordi hun eller han ikke møder op.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-03:
Tak for det.
Jeg vil starte med at sige, at det er et fantastisk godt lovforslag, vi står med her.
Det er et utrolig vigtigt lovforslag, vi behandler nu, for det er jo afgørende, når vi kommer til de her sager om meget grov kriminalitet, at der selvfølgelig er tryk på kedlerne, når det handler om at få behandlet de her sager, og det er jo det, det i virkeligheden er hensigten med lovforslaget at sørge for.
Jeg kan godt forstå, at der er rigtig mange mennesker, der er bekymrede, når sådan en sag kører.
Der er vidner, der kan opleve et meget, meget stort pres, som fuldstændig laver om på deres hverdag, fordi man har set noget, som ikke er særlig rart, fordi man måske er bange for, hvad der kan ske, når man siger det, og derfor er det vigtigt, at det her selvfølgelig afsluttes hurtigt.
Der er ofre, der står tilbage og kan være dybt, dybt krænkede og har brug for at få lukket en sag, så man hurtigt kan komme videre, hvis man overhovedet kan komme videre, men altså forsøge på at vende tilbage til et liv i en normal tilstand, og derfor vil jeg bare gerne rose forslaget, som jeg synes virkelig er fornuftigt.
Der lægges op til, at forsvarsadvokaterne skal have tid i kalenderen, og at det skal være en klar forudsætning for, at man kan få lov til at være advokat i en sag i de her særlig prioriterede sager om vold, voldtægt og våbenbesiddelse.
Der fastsættes en frist på 2 uger.
Det synes vi er meget fornuftigt.
Der strammes op på muligheden for et skift af forsvarsadvokat, så man altså sikrer sig, at det ikke kommer til at medføre forsinkelse af den sag, der kører.
Vi synes også, at det er rigtig fornuftigt, at der bliver strammet op over for det.
Og så bliver den sigtede selv stillet til ansvar for omkostningerne til retsmøder, hvor den pågældende ikke er dukket op, i hvert fald for advokatsalæret.
Vi synes også, det er helt inden for skiven, at der selvfølgelig kommer det her incitament til, at man virkelig skal møde frem og vise respekt for retten og for den retsstat, man lever i.
Så lægges der som en sidste ting op til, at en dommer, uden at den sigtede skal være til stede, kan beslutte, at der skal sættes gang i en mentalundersøgelse.
Så det er sådan set godt for alle, at man gennemfører det.
Så alt i alt kan Dansk Folkeparti altså bakke op om forslaget her.
Morten Bødskov (S), 2018-04-03:
Tak for det, formand.
Samtidig indeholder lovforslaget også en nedbringelse af udgifterne i forbindelse med retssagen i tilfælde, hvor tiltalte udebliver på ulovlig vis.
Med lovforslaget bliver det bl.a. foreslået, at sigtedes muligheder for at ønske en bestemt forsvarsadvokat bliver indskrænket, således at der bliver taget hensyn til sagsbehandlingstiden.
Det betyder, at en sigtet ikke længere frit vil kunne vælge en forsvarsadvokat, som populært sagt først kan finde tid i den travle kalender om et halvt års tid eller derefter.
Det er kun rimeligt, at der bliver strammet op på det.
Det her forslag er, som jeg startede med at sige, ikke mindst vigtigt af hensyn til de ofre, som får ført deres sager i vores retssystem.
Alt for mange oplever, at sagerne trækker ud, bl.a. fordi der bliver valgt advokater, som ikke lige har tid i kalenderen, og at det derfor trækker for lang tid ud.
Så derfor skylder vi ofrene at sikre, at vi har en så effektiv sagsbehandlingstid som overhovedet muligt ved vores domstole, og at det ikke strækker sig ud over flere år, og det er det her lovforslag med til at sikre.
Så ikke mindst af hensyn til ofrene kan Socialdemokratiet støtte det her lovforslag.
Tak for velkomsten til talerstolen.
Det lovforslag, som vi nu behandler, er et lovforslag, som skal gøre det lettere at bruge og også behandle tv-overvågning, når det handler om forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet.
Der er ingen tvivl om, at tv-overvågning har en tryghedsskabende karakter.
Det har det både i præventivt øjemed, når det handler om at forhindre kriminalitet, og det har det også, når det handler om at opklare kriminalitet, for så er det her en stærk hjælpende hånd, ikke mindst til politiet i deres arbejde.
Derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Lovforslaget giver erhvervsdrivende bedre muligheder for bl.a. at dele overvågningsbilleder af folk, der enten er i gang med at begå kriminalitet eller har begået kriminalitet.
Det giver også kommunerne bedre muligheder for at bruge tv-overvågning til at fremme tryghed blandt borgerne i visse områder.
Der er ingen tvivl om som sagt, at tv-overvågning har en stærk præventiv karakter, når det handler om at være med til at forhindre kriminalitet.
Det kan vi se af statistikkerne.
Og som sagt er det også meget gavnligt i efterforskningsøjemed for politiet, når det handler om at opklare kriminalitet, som er begået.
Omvendt er der heller ingen tvivl om, at der med den nye teknologi og den måde, den udvikler sig på, jo også er uanede muligheder for, at vi alle sammen kan blive overvåget snart sagt i døgnets 24 timer.
Derfor skal man selvfølgelig være opmærksom på balancerne i det her.
Det handler selvfølgelig også om at sikre, og det er vi glade for at lovforslaget også tager med, skærpede omstændigheder om, hvor lang tid de her overvågningsbilleder så kan blive opbevaret, og her er forslaget så, at de kun må gemmes i 30 dage.
Det støtter Socialdemokratiet, og Socialdemokratiet støtter således også lovforslaget.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-03:
Det forstår jeg godt at man bliver, for hvad betyder det?
Vi hører jo om, at der kan blive mulighed for meget, meget høje beløb.
Altså, i dag gives der typisk en bøde på omkring 5.000 kr., når der sker en uberettiget videregivelse af tv-overvågningsbilleder, og så er det jo en væsentlig forhøjelse i forhold til det.
Den kan jeg ikke her i dag sætte tal på, men det vil selvfølgelig være en overvejelse.
Det vil jo også fremadrettet være en overvejelse, om det er et førstegangstilfælde, og hvad betingelserne er for det osv.
Det er væsentligt i forhold til de 5.000 kr., men det er måske nok også meget relevant at få sagt her i dag, at det nuværende niveau er 5.000 kr., så det er væsentligt i forhold til det.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-04-03:
Den straffebestemmelse er omtalt i bemærkningerne på side 19, og jeg kan anføre, at der står »at bødeniveauet forhøjes væsentligt i forhold til det nuværende bødeniveau efter persondataloven«.
Er ministeren bekendt med niveauet i dag, og er ministeren bekendt med, hvor højt vi i givet fald kommer op?
Bare henvisningen til persondataloven gør jo, som jeg også sagde i min ordførertale, at mange mennesker bliver meget, meget nervøse, idet vi i et vist omfang ikke rigtig har nogen vejledninger endnu, der fortæller om konsekvenserne.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-03:
Det er forstået.
Karina Adsbøl (DF), 2018-04-03:
Jeg spørger, fordi vi ad flere omgange har rettet henvendelse til justitsministeren om netop den undersøgelse.
Og så vil jeg godt anmode justitsministeren om, hvis den undersøgelse foreligger, hvilket jeg har forstået at den gør, at sende den over, så vi kan få et indblik i, hvad undersøgelsen er kommet frem til, og hvad der er af ønsker fra kommunernes side.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-03:
Jeg synes, det er en meget vigtig diskussion, og det har jeg også givet udtryk for.
Jeg er bare nødt til at sige, at det ikke på nogen måde er en del af det her lovforslag.
Det skal ikke afholde mig fra at sige, at jeg ved, at undersøgelsen er kommet ind, men jeg kender personligt endnu ikke resultaterne af den.
Karina Adsbøl (DF), 2018-04-03:
Tak for det.
Som justitsministeren ved, har min kollega hr. Peter Kofod Poulsen og jeg jo ad flere omgange stillet spørgsmål til justitsministeren angående kommunernes mulighed for at overvåge.
Da vi sidst havde justitsministeren i spørgetiden, tror jeg, at justitsministeren sagde, at der var en undersøgelse i gang vedrørende KL, også i forhold til behovet for overvågning, og at undersøgelsen ville ligge klar i februar.
Derfor vil jeg høre, hvad undersøgelsen er mundet ud i i forhold til kommunernes mulighed for at opsætte kameraovervågning i nattelivet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-03:
Tak til ordførerne for den overvejende positive modtagelse af lovforslaget.
I efteråret lancerede jeg »Politiets møde med borgerne«.
Et af initiativerne var et forslag om, at erhvervsdrivende skal have mulighed for at dele overvågningsbilleder med hinanden.
Det fremgår nu som et af to elementer i lovforslaget om ændring af bl.a. tv-overvågningsloven, som vi behandler i dag.
For det første indeholder lovforslaget en ændring af reglerne om behandling af personoplysninger i forbindelse med tv-overvågning.
Erhvervslivet har fremsat et ønske om, at erhvervsdrivende skal have mulighed for at dele billeder fra tv-overvågning af formodede gerningspersoner, f.eks. omrejsende tyvebander, med henblik på at advare hinanden om disse personer og dermed forebygge kriminalitet.
Efter de gældende regler har erhvervsdrivende ikke sådan en mulighed.
Justitsministeriet har derfor i tæt dialog med Dansk Erhverv udarbejdet et lovforslag, som skal imødekomme erhvervslivets ønske.
I lovforslaget lægges der op til, at erhvervsdrivende får mulighed for at dele tv-overvågningsoptagelser med hinanden i kriminalitetsforebyggende øjemed.
En sådan deling foreslås at kunne ske på en række nærmere betingelser.
F.eks. er det en betingelse, at deling af optagelser mellem erhvervsdrivende skal ske i et lukket system inden for en erhvervsdrivendes egen organisation eller en erhvervsorganisation.
Deling må derfor ikke ske på internettet, herunder lukkede grupper på Facebook eller andre sociale netværk.
Deling af optagelser mellem forskellige erhvervsdrivende inden for en erhvervsorganisation kræver tilladelse fra Datatilsynet.
Endvidere er det en betingelse, at den formodede gerningsperson har begået eller forsøgt at begå en berigelsesforbrydelse af ikke bagatelagtig karakter mod en erhvervsdrivende.
Det vil f.eks. være tyveri for et ikke uvæsentligt beløb, betalingskortsvindel eller røveri.
Det vil derimod ikke være et simpelt butikstyveri af et par poser slik.
Desuden er det en betingelse, at den formodede gerningsperson anmeldes til politiet for forbrydelsen, og at der er konkrete grunde til at tro, at den formodede gerningsperson vil begå ny ligeartet kriminalitet mod erhvervsdrivende.
For det andet indeholder lovforslaget et forslag om at videreføre gældende regler i persondataloven.
Det drejer sig om regler for behandling af personoplysninger i forbindelse med tv-overvågning.
Endvidere drejer det sig om en bemyndigelse for vedkommende minister til i særlige tilfælde at fastsætte regler for retshåndhævelsesmyndigheders behandling af personoplysninger.
Naser Khader (KF), 2018-04-03:
Det skal være trygt og sikkert at være selvstændig erhvervsdrivende i Danmark.
Røverier, indbrud og butikstyverier er fortsat et problem.
Butikstyverier alene medfører milliardtab for detailhandelen.
Mange gør med stor succes brug af videoovervågning til sikring af deres butikker.
Videooptagelserne kan bruges af politiet i en opklaring, men kameraerne har også en selvstændig, afskrækkende effekt.
Allerede i dag deler virksomheder og butikker billeder af omrejsende tyve, så man kan tage de nødvendige forholdsregler.
Men det er ikke tilladt at dele selve videooptagelsen.
Det er en væsentlig begrænsning af videoovervågningspotentialet.
Med lovforslaget gør vi det muligt for erhvervsdrivende at dele deres videooptagelser, så de kan samarbejde om at advare hinanden, så de hver især kan sikre deres butikker mod indbrud, røverier og tyverier.
Tyveri er en alvorlig krænkelse af den private ejendomsret, og et røveri kan have store personlige konsekvenser for de involverede.
Vi skal sikre danskernes tryghed.
Derfor bakker vi i Det Konservative Folkeparti op om lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2018-04-03:
Jeg forstår så ganske udmærket frustrationen hos f.eks. butiksejere, der har overvågningsbilleder, og hvor politiet alligevel prioriterer ikke at møde op.
Så ville det jo sådan umiddelbart være oplagt at give mulighed for at dele de optagelser eller billeder med andre potentielle ofre for tyverier.
Men frustration skal ikke besvares på anden måde end i første omgang ved at trække vejret dybt ned i maven.
Som svaret ligger i lovforslaget, kan vi ikke se, at det skulle være bl.a. at give endnu flere bemyndigelser til ministeren.
SF kan heller ikke støtte et lovforslag, der risikerer at føre til øget selvtægt.
Når der om lovforslaget står : Formålet med lovforslaget er derfor også at give erhvervsdrivende mulighed for efter visse nærmere betingelser at dele billeder og lydoptagelser fra tv-overvågning med andre erhvervsdrivende – ja, så synes vi, at det lægger op til at give efter for at tage loven i egne hænder.
Det synes SF vi skal overlade til politiet.
Zenia Stampe (RV), 2018-04-03:
Jeg er jo glad for min plads i salen, men den er alligevel lidt for langt tilbage, så det kunne være, man skulle gå lidt mere målrettet efter at rykke op i partiet for at komme lidt tættere på ikke magten, men talerstolen.
Så behøver man ikke at komme forpustet herop hver gang.
Der er jo i det her lovforslag i hovedsagen tale om en videreførelse af gældende regler for tv-overvågning, altså ikke nye regler, men de eksisterende regler.
Så har vi selvfølgelig også alle mulige forbehold over for det databeskyttelseslovforslag, som lige nu er under behandling i Folketinget.
Men sådan som vi læser det her forslag, handler det om at videreføre nogle regler for tv-overvågning og videregivelse af oplysninger i den forbindelse, og de regler støtter vi, og dem kan vi også støtte en videreførelse af, selv om vi så i øvrigt er kritiske over for det nye databeskyttelseslovforslag mere generelt.
Det, der så er nyt i det her forslag, er jo adgangen til, at erhvervsdrivende kan dele optagelser eller billeder med hinanden af mulige gerningsmænd.
Det indeholder helt bestemt nogle dilemmaer, f.eks. spørgsmålet, om nogle uskyldige kan blive ramt af et sådant tiltag, og om der er de nødvendige retsgarantier.
Der hæfter vi os ved, at Institut for Menneskerettigheder har givet et høringssvar, hvor de altså mener, at forslaget er tilstrækkeligt afgrænset og indeholder de fornødne beskyttelsesgarantier.
Det har for os været temmelig afgørende for vores stillingtagen.
Fordi instituttet på den her måde vurderer, at det ikke er et uproportionelt indgreb i menneskerettigheder og beskyttelse af privatliv, kan vi godt støtte forslaget.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-03:
Tak for ordet.
Og i forhold til to af delene i lovforslaget opfordrer man til en ændring af dem, nemlig at regeringen ønsker at videreføre de nugældende regler i persondatalovens kapitel 6 a i forbindelse med tv-overvågning på baggrund af det forslag til databeskyttelseslov, som er ved at køre igennem systemet her; og at regeringen ønsker at videreføre en bemyndigelse i persondataloven for vedkommende minister til i særlige tilfælde at fastsætte nærmere regler for retshåndhævende myndigheders behandling af personoplysninger.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi er stærkt kritiske over for det forslag til databeskyttelseslov, der er ved at blive kørt igennem Folketinget, og derfor er vi også kritiske over for de elementer, der ligger her, særlig fordi vi endnu ikke har en endelig databeskyttelseslov, som vi er blevet enige om her i Folketinget.
Og det handler i særlig grad om, at man giver en bemyndigelsesadgang til ministeren til at foretage ændringer i behandlingen af personoplysninger, i stedet for at det netop er Folketinget her, der skal vedtage det ved lov.
Så det, jeg egentlig vil fokusere på i det her lovforslag, er den øgede adgang til, at erhvervsdrivende kan videregive billeder af gerningsmænd optaget med tv-overvågning med hinanden.
Lovforslaget lægger op til, at erhvervsdrivende skal opfylde nogle betingelser, inden de kan dele billeder fra tv-overvågning, og det sigter, kan man sige, imod at være en faglig vurdering, som man pålægger de her erhvervsdrivende.
En af betingelserne er f.eks., at der er konkrete grunde til at tro, at den formodede gerningsperson eller de formodede gerningspersoner, som er optaget på tv-overvågning, vil begå berigelseskriminalitet mod den kreds af erhvervsdrivende, som optagelserne videregives til.
Dele af de øvrige betingelser indebærer også et vist skøn.
Det er min og flere af høringsparternes opfattelse, at de vurderinger, som den erhvervsdrivende skal foretage inden videregivelse af billeder fra tv-overvågning, matcher politifaglige vurderinger, altså alt det der med, om man tror, at vedkommende, som man nu har optaget på tv, vil gå ud og foretage kriminelle handlinger over for dem, man sender de her billeder til.
Jeg synes, det er meget bekymrende, at vi overlader det til private erhvervsdrivende at skulle foretage sådan en skønsmæssig vurdering og have sådan et indgribende instrument i hånden uden retsgarantier for de registrerede.
For politiet er præcis uddannet til at foretage sådan en faglig og skønsmæssig vurdering.
Det er den erhvervsdrivende altså ikke.
Vi vil mene, at hvis man sender det ind til politiet, garanterer det den registreredes sikkerhed, samtidig med at politiet har adgang til billeder fra alle anmeldte butikstyverier og røverier i det relevante geografiske område, hvilket i virkeligheden gør dem bedre i stand til at kunne foretage vurderingerne.
Så med de ord kan Alternativet ikke bakke op om det her forslag.
Christina Egelund (LA), 2018-04-03:
Tak for det; det var nemlig timet.
Der har jo i de seneste par år været en del sager fremme i medierne, hvor butiksindehavere i et forsøg på at advare andre erhvervsdrivende mod f.eks. røvere eller indbrudstyve har delt billeder fra deres egen videoovervågning.
Som reglerne er i dag, er det ulovligt, og der har også været rejst en del sager i den forbindelse.
Jeg tror, vi hurtigt kan blive enige om, at det virker underligt, at den slags handlinger skal straffes.
Det går ud over retsfølelsen generelt, når man oplever de egentlige ofre blive straffet, mens gerningsmanden måske går fri.
Det er derimod også klart, at man ikke skal give folk frit lejde til at dele løs af overvågningsbilleder.
Vi risikerer at hænge uskyldige mennesker ud i fuld offentlighed.
Den afvejer hensynet til at fange forbrydere på den ene side, og på den anden side åbner den ikke op for en bølge af de facto justitsmord.
Med de ord støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Rosa Lund (EL), 2018-04-03:
Det vrimler med overvågningskameraer i Danmark, både i butikker og i det offentlige rum.
Optagelser fra overvågningskameraer kan være et fremragende redskab til opklaring af forbrydelser, og de kan ved deres blotte tilstedeværelse afholde f.eks. butikstyve fra at begå tyveri, i hvert fald i den butik, hvor kameraet sidder.
Men det forhold, at vi som borgere bliver optaget, hvor vi går og står, er også et stort indgreb i privatlivets fred.
Efter gældende lov kan butiksejere ikke dele optagelser fra overvågningskameraer med hinanden, hvis de mener, at optagelserne viser en butikstyv.
Hvis de vil kommunikere med andre butiksejere om de mistænkte, må de nøjes med at give signalementer og dele erfaringer med hensyn til de mistænktes metoder.
Politiet
derimod kan de naturligvis trygt overlade optagelserne til efter gældende lov.
Hos politiet vil optagelserne være i trygge hænder, og politiet kan i særlige tilfælde ved alvorlige forbrydelser vælge at dele optagelserne med andre, herunder offentligheden.
Og i Enhedslisten er vi sådan set mest trygge ved, at det fortsat er på den måde, at det er en politiopgave, altså at det er op til politiet at foretage en politifaglig vurdering af optagelserne og af mistankegrundlaget.
I Enhedslisten deler vi fuldt ud bekymringerne hos bl.a. Danske Advokater og IT-politisk Forening.
Vi mener, at det fortsat bør være politiet, der modtager og behandler lyd- og billedoptagelser og eventuelt i visse sager vælger at dele optagelserne med andre eller offentliggøre dem.
Og på den baggrund kan vi i Enhedslisten ikke støtte forslaget.