Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-30:
Som jeg har svaret tidligere, og som jeg gerne vil gentage, så ligger der jo et faktanotat på Finansministeriets hjemmeside, som spørgeren er velkommen til at gå ind og kigge i, hvor der står, hvad det er for nogle administrative besparelser på de ikkesundhedsrelaterede områder, som regeringen ønsker at spare i årene fremover, så vi kan flytte de penge fra administration til styrket kvalitet i vores sundhedsvæsen.
Det, der er vigtigt for regeringen, også i forbindelse med Nærhedsfonden på de 6 mia. kr., er sådan set, at vi også sætter en retning for sundhedsvæsenet over de kommende år, hvor vi får mere nærhed, og hvor vi får mere sammenhæng.
Det er der behov for, og det handler ikke om bureaukrati, det handler om forbedrede samarbejdsmodeller til gavn for patienterne.
Derfor er det jo også dejligt at få lejlighed til i dag at aflive nogle af de myter, jeg kan høre at også Socialdemokratiet turnerer rundt med, bl.a. at regeringen skulle lægge op til, at 300 bestyrelsesmedlemmer skal have honorar.
Jeg er rigtig glad for at kunne sige i dag, at nej, vi forudsætter ikke, at direktørerne i psykiatrien, på akutsygehuset eller de øvrige sygehuse skal have et yderligere honorar, og det samme gælder borgmestrene og udvalgsformændene – altså de 2 x 98, fordi alle kommuner jo skal være repræsenteret i vores fremtidige sundhedsfællesskaber, så vi også får en stærk forankring ude i kommunerne, når vi nu også med bindende standarder løfter kvaliteten i vores nære sundhedsbehandling.
Jamen som jeg har sagt før, ligger der jo et faktanotat på Finansministeriets hjemmeside.
Og det, jeg så kan forstå at Socialdemokraterne mener er helt urealistisk, er, at man forenkler en struktur og lægger nogle opgaver ud til kommunerne og lægger nogle opgaver op til staten.
Det er altså nogle aktører, der i forvejen har administration på området.
Lad os tage kulturområdet.
Der forudsætter vi ikke at det kræver den samme administration.
Nu tror jeg, at spørgeren skal passe på, at spørgeren ligesom citerer rigtigt i relation til, hvad det er for en kontekst.
Det, jeg kommenterede, var påstanden om, at regeringen ikke kunne kende forskel på millioner og milliarder.
Det syntes jeg faktisk ikke er et niveau vi skal diskutere på.
Jeg diskuterer gerne indholdet i vores sundhedsreform, men ikke det, der har sådan lidt amerikansk præsident-karakter, hvor man i stedet for at diskutere indholdet bare siger, at modstanderen ikke kan kende forskel på millioner og milliarder.
Det, der er vigtigt at sige i forhold til vores nærhedsfond, som spørgsmålet jo koncentrerer sig om, er, at det er 6 mia. kr., som vi lægger op til at bruge ekstra på sundhedsvæsenet.
Det er 6 mia. kr., som man sådan set kun har, hvis man vil være med til at lave en sundhedsreform, der også tilvejebringer noget af provenuet.
1,5 mia. kr. af de 6 mia. kr. i nærhedsfonden får vi ved at forenkle strukturen, som vi kender den i dag, altså ved at gå fra tre niveauer til to niveauer, i forhold til hvor beslutningerne træffes.
Noget af det kommer direkte fra regionsrådene, men noget af det kommer jo også, som det fremgår af faktaarket, der følger sundhedsreformen, fra de administrative besparelser, der ligger på ikkesundhedsområderne, altså på nogle af de opgaver, som regionerne i dag udfører, og som fremover bortfalder eller flytter op til staten, og hvor vi forudsætter, at der ikke skal være den samme administration på området.
Det er penge, som vi ønsker at flytte fra bureaukrati og administration til behandlinger.
Vi ønsker at investere i vores sundhedsvæsen, og der kan vi alt i alt frigøre 1,5 mia. kr. frem mod 2025.
Det er penge, som indgår i nærhedsfonden, og som sætter os i stand til ekstraordinært at løfte sundhedsvæsenet med 6 mia. kr.
Det gør vi for at sætte patienten først i vores sundhedsvæsen og for at styrke vores sundhedsvæsen.