Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-01-29:
Jeg kan berolige formanden med, at min tale ikke vil tage længere end 4 minutter.
Socialdemokratiet ønsker et stærkt EU-samarbejde, der tjener Europas befolkninger og forener de europæiske nationalstater.
Vi mener dermed selvfølgelig også, at EU i fremtiden skal udgøre det naturlige fundament for det europæiske samarbejde, og derfor synes jeg også, det er vigtigt at understrege, at dagens debat jo ikke handler om for eller imod EU.
Det er derimod en debat om, hvordan vi sikrer, at EU's næste flerårige budget – det budget, som jo bliver rygraden i det europæiske samarbejde – bliver moderne, at det bliver grønt, og at det bliver økonomisk ansvarligt.
Vi står i Europa over for mange væsentlige udfordringer i de kommende år.
Og netop derfor er det afgørende, at vi, Danmark, bidrager til at sikre, at de europæiske skattekroner og dermed også de danske skattekroner bruges med omtanke.
Jeg er i forlængelse heraf tilfreds med, at regeringen arbejder for, at de fælles opgaver i EU løses inden for en udgiftsramme på 1,00 pct. af bni.
Socialdemokratiet vil ikke acceptere, at EU's flerårige budget løber løbsk.
Det er ikke en farbar vej for Europa, at vi skærer på eksempelvis nationale og danske velfærdsindsatser for at sende flere penge til Bruxelles.
Vi kan og bør gøre det bedre end det.
Jeg vil her også meget gerne gentage, hvad den vikarierende finansminister sagde, nemlig at selv med et udgiftsniveau på 1,00 pct. af bnp kommer vi jo til at øge det danske bidrag til det europæiske fællesskab i de kommende år.
Vi kommer til at øge bidraget inden for perioden med omkring 20 pct., og det betyder sådan set, at vi øger bidraget med 3,4 mia. kr., altså ganske mange penge.
Men debatten om budgettet handler ikke alene om de samlede udgifter.
Debatten handler jo også om, hvordan vi tør og bør prioritere inden for budgettet.
Socialdemokratiet mener, at vi bør bruge pengene dér, hvor de fælles udfordringer er størst.
Vi kæmper for et budget, der tager hånd om klimaforandringerne og om migrationsstrømmen, og vi kæmper for et budget, som sikrer, at vi får en ambitiøs forskningsindsats.
Vi ønsker på den anden side et budget, hvor vi bruger mindre på administration.
Vi ønsker et budget, hvor vi bruger færre midler på de traditionelle udgifter som den direkte landbrugsstøtte, strukturfonde og andre områder, hvor – som den fungerende finansminister sagde – EU-merværdien er til at overse.
For os står det helt klart, at håndteringen af klimaudfordringerne på mange måder er svaret på mange af de spørgsmål, som EU står med i de kommende år.
Og derfor vil vi også arbejde for, at man bruger minimum 25 pct. af EU-budgettet samlet set til en grøn mainstream, altså at vi bruger 25 pct. af EU-budgettet på grønne tiltag.
Det svarer til 1.800 mia. kr. over perioden, hvis vi holder et udgiftsniveauet på 1,00 pct. af bni.
Og det er penge, som, hvis de bruges rigtigt, kan gøre en markant, markant grøn forskel.
Til sidst vil jeg gerne sige klart og tydeligt, at vi vil arbejde for at undgå, at det bliver dyrere at være Danmark i Europa.
Danskerne er allerede i dag de EU-borgere, der netto bidrager mest.
Derfor er det også fornuftigt, at i en situation, hvor det ikke virker realistisk at rabatstrukturen skrinlægges, bør Danmark naturligvis arbejde for at fastholde den rabat, vi har.
Konkluderende kan man vil sige, at Socialdemokratiet ikke ønsker at skære på velfærden for at sende flere penge til Bruxelles.
I stedet for skal grønne prioriteringer sikre, at vi bruger pengene klogt, at vi bruger pengene på at sikre, at EU går forrest i den grønne omstilling, i den klimaindsats, som er fuldstændig afgørende for mange af de udfordringer, som EU står over for i de kommende år.
Tak for ordet.