runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-27:
Tak for det.
Vi vil gerne spørge ministeren om følgende: Hvordan kan ministeren og regeringen forsvare, at regeringen og aftalepartierne i den grønne trepart bruger 420 mio. kr. på at fremme plantebaserede fødevarer såsom mandelbøffer og havremælk, mens ældre mennesker på danske plejehjem ikke kan få den service, hjælp og støtte, som de har brug for?
Nu siger ministeren, at det ene ikke udelukker det andet, men det er jo sådan, at når vi taler om skatteopkrævede midler, er der én kasse, og hvis vi bruger pengene et sted, er der færre penge et andet sted.
Jeg ved ikke, om ministeren mener, at de ældre, der sidder ude på danske plejehjem eller i deres egne boliger, i dag får den hjælp, støtte osv., som de har brug for.
Jeg kan læse mig til mange historier om ældre borgere, der bliver svigtet på det groveste.
Hvordan kan man bruge 420 mio. kr. på havremælk og mandelbøffer, mens Else sidder ude på plejehjemmet og ikke kan få den hjælp, hun har brug for?
Hvordan kan regeringen og ministeren på nogen som helst måde forsvare det?
Jeppe Bruus (S), 2024-11-27:
Så står ordføreren her og spørger, hvordan vi kan bruge 420 mio. kr. over en årrække på et løft, så vi får en bæredygtig landbrugs- og fødevareproduktion, der gør, at Elses børn, børnebørn og oldebørn også kan være en del af den her planet og også kan have en fremtid, hvor man kan spise sunde og nærende fødevarer, der er produceret uden at forurene.
Så jeg tror faktisk, at man kan varme sig ved, at vi godt kan gøre begge dele.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-27:
Jeg tror også godt, at både Else og Elses pårørende kan gennemskue den her debat og se, at hvis man bruger 420 mio. kr. på havremælk og mandelbøffer, samtidig med at de ældre skal have vakuumindpakket mad ude på plejehjemmene og ikke kan få et ugentligt bad, så er der et eller andet i hele regeringens måde at tænke ældrepolitik og socialpolitik på i det hele taget, som simpelt hen er fuldstændig skævt og fuldstændig væk fra virkeligheden.
Mener ministeren, og mener regeringen virkelig, at det er en fornuftig prioritering at bruge flere hundrede millioner kroner på mandelbøffer og havremælk, så længe de ældre derude ikke får den hjælp, den støtte og service, som de har brug for?
Jeppe Bruus (S), 2024-11-27:
Det er, fordi det ene ikke udelukker det andet.
Her den 1. november fik de pensionister, der modtager en ældrecheck, 5.000 kr. ekstra udbetalt, fordi vi faktisk er nogle partier her i Folketinget, der, da vi lavede en flypassagerafgift, også brugte nogle af de penge til at finansiere, at vi giver et ekstra løft til de pensionister, der har mindst.
Vi har lige indgået en kommuneaftale for kommunernes økonomi for næste år, og det er den bedste økonomiaftale i over 15 år med et løft af servicerammen på 3,4 mia. kr.
Så det står ikke i modsætning til, at vi så her laver en aftale om, at vi skal udvikle en bæredygtig landbrugs- og fødevareproduktion, og det er også i relation til det spørgsmål, der lige kom.
For vi er nogle, der faktisk går op i, at vi producerer uden at forurene, også når det gælder vores fødevare- og landbrugsproduktion.
Og ja, der skal også være mere plantebaseret fødevareproduktion.
Jacob Jensen (V), 2024-11-27:
Jamen det vil vi jo diskutere i aftalekredsen, som desværre er uden spørgerens partis deltagelse.
Men det er sådan, at jeg forventer, at jeg vil kunne præsentere anbefalingerne fra den analyse først i det nye år.
For også lige at svare på det andet spørgsmål, som jeg i øvrigt er enig i, kunne noget af det resultat også godt være, at man netop kiggede ind i de avlslinjer.
Jeg har også været ude at besøge landmænd, som har gode erfaringer med det, og som sådan set kan se, at de får færre pattegrise, men flere, der overlever, og de har egentlig en økonomi ud af det.
Så det vil være et element i den analyse, som vi politisk skal tage stilling til først i det nye år.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-27:
Så fik vi afklaret, at man ikke forventer at være færdig med den planlagte undersøgelse i år, men at det bliver taget op næste år.
Jeg synes, at hver gang vi støder på det her, står det mere og mere klart, at det er økonomi, der styrer den her industrielle svineproduktion.
Der er indimellem nogle artikler i LandbrugsAvisen, der klart viser, at det er rigtig mange tal i et regneark, hvor man kan se, at det ikke kan betale sig at prioritere god dyrevelfærd.
Det synes jeg er stærkt bekymrende, når vi har en dyrevelfærdslov, som præcis siger, at dyr og husdyr er levende og sansende væsener.
Kan ministeren ikke se, at vi har et dilemma i forhold til de her økonomiske interesser, og at vi faktisk har en dyrevelfærdslov?
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-11-27:
Jeg kan høre, at ministeren er i løsningsmode, og det er jeg rigtig glad ved.
Det kan godt være rigtigt, at klampningen kan blive en opgave, hvor udgifterne overstiger indtægten.
Så har vi jo en mulighed for at indføre hjemmel til at afkræve betaling af bøden, og det mener jeg faktisk der er på andre områder i forvejen, som vi så kunne arbejde med.
25-timersparkeringen er jo oprettet, fordi vi har for få rastepladser langs motorvejene, bl.a. med den voldsomme stigning, vi har af især østeuropæiske lastbiler, der kommer herop, og som ikke på samme måde er i mere eller mindre rutefart, havde jeg nær sagt – jeg synes, jeg kender lidt til det – så de har nogle gange lidt behov for at holde der i meget lang tid.
Så flere rastepladser kunne også hjælpe på det.
Thomas Danielsen (V), 2024-11-27:
Jeg hørte ikke lige noget spørgsmål her i det sidste.
Men det ændrer jo ikke på alle de andre overvejelser og betragtninger, som jeg gør mig for at prøve at håndtere den her udfordring.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-11-27:
Jeg kan jo også fastslå, at det er et stort problem, og det er jo også derfor, de holder på afkørslerne og ikke inde på parkeringspladserne.
For der er simpelt hen ikke plads.
Så nævner ministeren det her med Sund & Bælt, og at de bliver stoppet ved Storebæltsbroen.
Men hvis de kommer sydfra og kun kører i Jylland og på Fyn, hvad har man så tænkt sig?
Vil ministeren indskærpe over for Færdselsstyrelsen, at der skal være flere kontroller i forhold til det her, eller hvordan?
Thomas Danielsen (V), 2024-11-27:
Det er jo i hvert fald noget af det, jeg overvejer, altså at klampe.
Men jeg ved ikke, om det er en god idé, og det er jo derfor, jeg siger, at vi har brug for at få det her kvalificeret.
Er det en god idé, hvis f.eks. omkostningerne ved klampningen er større end indtægterne?
Eller skulle man så kigge på den forsøgsordning, vi har med den her 25-timersparkering?
Er det så stort et problem, at vi skal lave så stort et setup for det, med både bureaukrati, klampning og alt muligt andet?
Men jeg er selvfølgelig glad for alle de input, der kommer.
Noget af det, jeg også har overvejet, er, hvad mulighederne for en gps-klampning eller andet er.
Så jeg kigger virkelig på alle muligheder, fordi jeg synes, at det her er et reelt problem.
Så jeg har sådan set ikke lagt mig fast på noget bestemt, men det er selvfølgelig klart, at jeg også skeler til proportionaliteten, og om vi kan digitalisere noget, og det vil sige, at vi måske kan dokumentere, hvornår man kører ind på en motorvejsrasteplads, og hvornår man kører derfra, med en form for fotodokumentation.
Hvad koster det?
Vil det så kunne spare nogle medarbejdere?
Eller vil det kunne drive pengene ind osv. osv.?
Så jeg ser sådan set fordomsfrit på alle muligheder.
Peter Kofod (DF), 2024-11-27:
Jeg vil læse spørgsmålet højt: Vil ministeren tage initiativ til at ændre lovgivningen om paradekørsel, så arrangementer som juleoptoget i Sakskøbing, der har fundet sted siden 1926, kan undgå det store arbejde med bureaukrati og tilladelser, så man også fremadrettet kan holde juleoptog landet over?
Thomas Danielsen (V), 2024-11-27:
Men det, der er lidt mærkeligt ved lige nøjagtig det her juleoptog, er jo, at det aldrig har været et problem, og vi har ikke ændret lovgivningen, og lige pludselig ser politiet det åbenbart med nye briller, hvilket jeg selvfølgelig er lidt overrasket over, eftersom der ikke er sket noget nyt lovgivningsmæssigt.
Den lovgivning, vi administrerer efter nu, har man i hvert fald administreret efter i 19 år.
Så jeg kan ikke svare på, hvorfor der er opstået et problem, men det har selvfølgelig forstærket mig i min lyst til at revurdere lovgivningen.
For jeg sidder faktisk i øjeblikket og planlægger nogle ændringer i forhold til paradekørsel, i forhold til studenterkørsel og al den slags kørsel, som er særlige kørsler, fordi vi tillægger det en værdi.
Så hvis vi havde set det med befordringsbriller eller færdselssikkerhedsmæssige briller, vil man jo ikke lave tilladelser for det her.
Men her er det af en helt særlig karakter, som vi tillægger en værdi.
Jeg kan også bare sige, at Færdselsstyrelsen har sat alt ind på at håndtere det akut her og nu, sådan at der bliver lavet en dispensationsordning.
Men i sidste ende er det jo noget, som bliver besluttet af politiet.
Det er jo ikke sådan, at det fungerer sådan, at jeg bare sidder og indskærper og beder om noget.
Hvis jeg beder om noget, betaler jeg jo for det.
Så det er jo derfor, jeg siger, at det er lidt mere nuanceret end som så.
Nogle af de eksempler, der er kommet på klampning, er jo også fra lande, hvor man har politiet til at forestå den her opgave, hvor vi taler om styrelsesmedarbejdere, som ikke har den her konflikthåndtering som en del af deres uddannelse osv.
Så derfor beklager jeg, hvis det nu bliver mere komplekst, end man gerne vil gøre det til, men det er jo bare, fordi det er mere komplekst.
For ellers havde vi jo løst det, og det er jo klart, at hvis du kun kører i Jylland fra Tyskland, skal du ikke over Storebæltsbroen.
Men det er jo også bare et eksempel på, at vi nu laver en ny lovgivning for Storebæltsbroen, og at vi så lige så godt kan håndtere det her problem rent lovgivningsmæssigt, så det eventuelt ikke skal hjemles senere.
Jacob Jensen (V), 2024-11-27:
Jeg vil bare lige knytte en kommentar til det tidligere spørgsmål.
Jeg synes ikke, det er helt urimeligt, når vi har aftalt, at der skal laves en analyse i 2024, at vi så tager det op først i det nye år, altså i 2025, trods alt.
Når det er sagt, vil jeg for at svare på det sidste spørgsmål sige: Jo, der er selvfølgelig et dilemma indbygget i, hvor hårdt man kan gå frem, og hvor store skridt man kan tage i forhold til forbedringer af dyrevelfærd, over for at der samtidig også skal være et økonomisk rationale for landmanden i at kunne opretholde sin produktion.
For alternativet er jo ikke, at produktionen forsvinder – jo, den forsvinder ud af Danmark, men den forsvinder ikke fra verdensmarkedet.
Og så er det bare min opfattelse, at det er bedre, at vi har grisene i Danmark, og at vi kan lave nogle fornuftige rammer sammen med erhvervet omkring, hvordan dyrevelfærden for grisene skal udvikle sig, men hvor vi netop udvikler det i stedet for at afvikle det og sende det til andre lande, som har en dårligere dyrevelfærdsregulering.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-11-27:
Tak for det.
Er ministeren enig i, at det er uacceptabelt, når udenlandske chauffører ikke betaler deres parkeringsbøder for at holde ulovligt parkeret på rastepladser og motorvejsafkørsler?
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-11-27:
Tak, formand, og tak til ministeren, der troligt møder op.
Ministeren lægger op til, at det skal vi finde en løsning på, og jeg tænker, at vi jo f.eks. kunne prøve at arbejde lidt med det i Transportudvalget, hvor vi jo sagtens vil kunne komme med gode input.
Et af dem kunne jo være fra min egen karriere som eksportchauffør i 13 år.
Der var det sådan, at når man blev stoppet i udlandet, hvis man havde været så uheldig at køre 10 km for stærkt eller havde lavet en anden forseelse af mindre karakter, så var reglen ganske klart: Du betaler, inden du kører videre.
Og dengang havde vi jo ikke al den teknologi, som vi har i dag, men de var sikre på, at der blev betalt.
Så vi har sådan set to muligheder, som jeg rigtig gerne vil bære ind i Transportudvalget og håber på ministeren kan se fornuften i, og det er, at enten indfører man en straksbetaling, eller også begynder vi at klampe vogntogene, og det er hele vogntoget og ikke kun trækkeren.
For så har nogle speditører jo næven til lige at få det koblet fra, og så kommer der bare en anden og kører videre.
Men så bliver det betalt.
Er ministeren med på, at det er en god idé, vi kan arbejde videre med?
Og vil ministeren bakke det op?
Thomas Danielsen (V), 2024-11-27:
Det kan man kun svare ja til.
Jeg har ikke planer om at nedsætte tænketanke, kommissioner og andre bureaukrater til at skulle vurdere, hvad vi gør i forhold til ubetalte regninger fra udenlandske chauffører, og jeg synes, det vigtigste er, at vi bestræber os på at lave regler der, hvor det giver mening, og så sikre, at der er så lige en konkurrence som muligt.
Så det er det, jeg er optaget af, og det mener jeg er en politisk opgave, som både jeg som minister, men selvfølgelig også I som folketingsmedlemmer skal bidrage til, og det tror jeg faktisk på vi sammen kan finde nogle gode løsninger for.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-11-27:
Jeg synes ikke rigtig, der kom en løsning ud af ministerens mund.
Jeg hører, at ministeren siger, at det vil man gerne finde en løsning på, men er der noget konkret i posen fra ministerens side?
Jeg ved jo, at der er det her inkassofirma, som Færdselsstyrelsen har hyret ind til at inddrive bøderne.
Men når man kigger på, hvor mange de har inddrevet, og hvor mange der stadig væk er ubetalte, så er der jo et stykke vej endnu.
Så hvad er løsningen fra ministerens side?
Thomas Danielsen (V), 2024-11-27:
Selvfølgelig er der løsninger i posen ved ministeren.
Det er klart.
Det er jo bare ikke så simpelt som så, altså at der er én løsning, der kan løse den her problemstilling.
Men noget af det, som jeg gør, er jo hele tiden at holde mig for øje, hvordan vi kan tænke den her ulige konkurrence ind, hvis der er nogle vognmænd, der kører her på en fribillet og de ikke skal betale de samme afgifter og bøder, som de danske vognmænd skal.
Når det f.eks. kommer til Storebæltsbroen, er jeg nu ved at hjemle i lovgivningen, at vi kan lade bommen blive nede, hvis man har en ubetalt parkeringsbøde.
Så kan man simpelt hen ikke få lov til at krydse broen, før den er betalt.
Det er et konkret eksempel, som jeg lige kunne nå at komme med, inden formanden rejste sig.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-11-27:
Det var jo et hurtigt og klart svar fra ministeren.
Så håber jeg jo, at resten af svarene bliver lige så klare.
Jeg stod her også for nogle uger siden, hvor jeg havde spurgt justitsministeren, om han ville komme herned i salen, fordi jeg i sidste samling havde et beslutningsforslag, der hed B 139, hvor jeg kom med et – synes jeg selv – glimrende forslag til at løse det her problem, og det vil sige, at vi nede ved grænsen og andre steder i landet har de her anpg-kameraer, som kunne fange de her bilister, som skylder i bøder.
Der var desværre ikke opbakning til mit beslutningsforslag, og i den forbindelse sagde justitsministeren, at man havde nedsat en arbejdsgruppe inden for politiet, som skulle kigge på at undersøge, hvordan myndighederne kunne få bedre styr på den manglende opkrævning af ubetalte parkeringsafgifter til udenlandske køretøjer.
Det viste sig så efterfølgende, at det måtte han hive lidt i land igen, for det var ikke det, den var nedsat til, og derfor skød han bolden videre til transportministeren.
Så jeg vil jeg vil jo gerne høre transportministeren, om han så har nedsat nogle kommissioner eller udvalg, der skal løse det her, eller om ministeren selv har et svar på, hvordan man kan gøre det.
Altså, jeg kan jo løfte sløret for, at ministerens kollega Jan E. Jørgensen under udvalgsbehandlingen foreslog, at man kunne klampe de her lastbiler, og det synes jeg også er en glimrende idé.
Så er det noget, som ministeren vil begynde at sætte ind med, så vi får en lidt mere lige konkurrence?
Der er jo ikke en lige konkurrence, når det er sådan, at de udenlandske chauffører bare kører ud af landet igen uden at betale, men de danske skal betale.
Så hvad er ministerens holdning til det?
Jeppe Bruus (S), 2024-11-27:
Det ved jeg ikke.
Altså, vi er ved at implementere nogle af verdens mest ambitiøse klimamål herhjemme, nemlig 70-procentsmålsætningen, selv om både Dansk Folkeparti og Danmarksdemokraterne ikke støtter op om klimaloven og ikke mener, at det er vigtigt, at vi når de reduktioner, vi skal, i 2030.
Så hvis der var nogle udefra, der spurgte Danmarksdemokraterne eller Dansk Folkeparti og tog deres svar til indtægt for, at Danmark ikke kunne føre klimapolitik, så ville vi nok være nogle herhjemme, der tænkte: Arh, vi er faktisk en række partier i Folketinget, der går ind for, at vi har en klimalov, og at vi gør noget ved de klimaforandringer, der er menneskeskabte.
Så er der andre, der synes, at det er tudetosset, og sådan kan vi være politisk uenige.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-27:
Vi er jo en minoritet i Danmarksdemokraterne, for vi kan stadig væk ikke forstå det: På kvælstofområdet ved vi alle sammen at verden skal stå sammen og at vi skal gøre det bedre, så der kan komme et bedre vandmiljø, og på CO 2 -området og inden for industrien siger ministeren jo selv at der skal vi også stå sammen og at der skal vi alle sammen arbejde sammen, men på landbrugsområdet skal Danmarksdemokraterne og Kim Edberg Andersen fra Nordjylland simpelt hen forstå at der behøver vi ikke at stå sammen.
Der er det simpelt hen altafgørende, at vi kun laver den i Danmark, vel vidende at så får vi vores mælk fra Polen i stedet for og med et større CO 2 -aftryk.
Men lad nu det ligge.
Vil ministeren så ikke nu, når vi alligevel er inde i den her kvælstofdebat,
bare lige forklare mig noget.
Svenskerne har jo Sverigedemokraterne som et støtteparti – et ret stort parti, der er sammenligneligt med Dansk Folkeparti i 00'erne herhjemme.
Vil ministeren ikke lige forklare mig: Hvordan kommer man i mål, når nu Sverigedemokraterne har været ude at sige, at de virkelig ikke ser, at der er nogen grund til at snakke med danskerne om det her?
Sophie Løhde (V), 2024-11-27:
Kravene til miljørisikovurderinger er noget af det, der bliver skærpet, og der bliver jo også indført krav om, at miljørisikovurderingen skal opdateres med ny viden.
Og i forhold til vores tilgang til forhandlingerne vil jeg holde mig inden for det mandat, som jeg har optaget i Folketingets Europaudvalg.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-11-27:
Så er spørgsmålet så: Hvad betyder hensigtsmæssigt og proportionelt, netop når der i artikel 22 og 23 bare står, at man skal henvise til de videnskabelige retningslinjer?
Der står ikke noget konkret i det nuværende direktiv om, hvad det indeholder.
Man skal langt tilbage for at finde ud af, hvor de videnskabelige retningslinjer er henne, og det er altså dokumenter, der er 20 år gamle.
Så jeg er bekymret for, at man ikke helt gør det, altså for, om man på kommissionsniveau og fra regeringens side faktisk har den her one health-tilgang, som jeg synes Europa-Parlamentet fint repræsenterer, og som jeg ville ønske at ministeren tog med.
Sophie Løhde (V), 2024-11-27:
Men hele forslaget om en revision af EU's lægemiddellovgivning skal jo netop ses som en del af en one health-tilgang, og som vi i øvrigt også fra dansk side forfægter i alle de også internationale fora og andet, vi deltager i.
For at gentage mig selv går vi jo til forhandlingerne nu her med en ambition om, at vi skal sikre effektive og relevante miljøtiltag i lovgivningen, samtidig med – for også her kan vi godt finde ud af at multitaske – at vi skal sikre os, at skærpede miljøkrav jo ikke samtidig må gå ud over tilgængeligheden af lægemidler til patienterne.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-11-27:
Så er der det konkrete: Hvordan går ministeren til de her forhandlinger om artikel 22 og 23?
Vil ministeren støtte Europa-Parlamentets position eller i det hele taget også støtte, at man får stærkere krav og regulering ind i de her paragraffer, så man ikke skal henvise til noget, der er 20 år gammelt?
Peter Kofod (DF), 2024-11-27:
Tak for det, formand.
Jeg vil starte med at læse mit spørgsmål højt.
Er ministeren tilfreds med sit politi, hvis politiet intet foretager sig i en sag om tyveri, selv om der er video og vidneudsagn og politiet kender gerningsmandens identitet, som vi kan konstatere at tilfældet eksempelvis er i Haderslev, hvor Matas og Kim Petersen får stjålet varer og politiet nægter at hjælpe, selv om der foreligger video og vidneudsagn og politiet endda kender tyveknægtens identitet?
Peter Hummelgaard (S), 2024-11-27:
Tak for ordet, og også tak til hr. Peter Kofod for spørgsmålet.
Derfor er jeg altså også af principielle grunde tilbageholdende med at udtale mig om konkrete sager.
Jeg kan dog forstå ud fra artiklen, at sagen efterforskes af Syd- og Sønderjyllands Politi.
Vores dygtige politi løfter dagligt en stor og vigtig opgave i vores samfund.
Sigtelsesprocenten i anmeldelser af butikstyveri ligger generelt meget højt på tværs af landet, og i de fleste politikredse bliver en gerningsperson sigtet i over 90 pct. af de anmeldte butikstyverier.
Derfor fremlagde regeringen den 1. februar 2024 udspillet »Sammen om en tryggere hverdag«.
Udspillet består af en række initiativer mod typer af kriminalitet, som skaber utryghed i hverdagen.
I fredags førstebehandlede vi i Folketinget det lovforslag, som skal implementere flere af initiativerne fra udspillet.
Med lovforslaget lægger regeringen bl.a. op til at hæve bødestraffen for butikstyveri og hæleri i både førstegangstilfælde og gentagelsestilfælde.
Det sikrer, at der som udgangspunkt altid udmåles en bøde på mindst 1.000 kr., og at bøden for butikstyveri altid overstiger værdien af det stjålne.
Desuden indeholder lovforslaget bl.a. en præcisering af straffeloven, så det bliver mere klart for butiksejerne, hvornår det er muligt at foretage lydoptagelser.
Initiativerne er udformet i dialog med branchen, og jeg fortsætter naturligvis min positive og konstruktive dialog med branchen om tiltag mod butikstyveri.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2024-11-27:
Tak for det, og tak for besvarelsen.
Det er en gågadebutik i min egen hjemby, der er blevet udsat for tyverier, meget store tyverier, ad to omgange, og hvor der ifølge butikschefen er blevet stjålet for omkring 50.000 kr.
Det er jo et meget, meget stort beløb, der bliver stjålet for.
Efterfølgende leverer de selvfølgelig alt til myndighederne: video, billeder, og der er vidneudsagn.
Man har endda gjort sig den umage, at man har lavet et stykke detektivarbejde selv for at gøre politiet opmærksom på, at man godt ved, hvilken person det er, og så oplever man så, at der ingenting sker, altså at politiet ikke foretager sig noget som helst.
Det synes jeg er for dårligt, og jeg kan godt forstå, at folk bliver vrede over sådan noget.
I en situation, hvor vi kan frygte, at tilliden til vores myndigheder generelt er dalende, synes jeg ikke, det er okay.
Altså, det er ikke i orden, at politiet sidder på hænderne eller i hvert fald er meget lang tid om at foretage sig noget.
Det er jo også i en situation, hvor mange gågadebutikker har det svært, hvor handelen flytter et andet sted hen, og hvor tyveri og andet kan være med til i virkeligheden at affolke vores gågader på lidt længere sigt.
Så jeg er meget, meget bekymret over den her udvikling, og det, jeg egentlig håbede ministeren ville sige, var, at nu ville han hanke op i sit politi, og at nu ville han gribe knoglen til politidirektøren i Syd- og Sønderjyllands Politi og sige, at nu må I altså komme ind i kampen her.
Det kan ikke være rigtigt, at man som erhvervsdrivende i gågaden i Haderslev står her og har lavet alt arbejdet og ved, hvem det er, der har stjålet fra en, og at så gør politiet ikke en bønne.
Så vil ministeren ikke gribe ind over for sit politi og sige: Kom nu, mand jer lige lidt op?