Bent Bøgsted (DF), 2021-05-21:
Tak for det, formand.
Jeg vil egentlig lige starte med at sige, at jeg nok tror, at hr. Hans Andersen kom til at sige noget heroppe, der var lidt forkert.
For han sagde, at de her skattelettelser fra 2012, hvor man tog penge fra dagpengemodtagerne, gavnede almindelige mennesker.
Jeg tror, at hr. Hans Andersen er enig i, at dagpengemodtagere også er almindelige mennesker.
Det håber jeg da i hvert fald er sådan.
Men jeg vil starte med at sige, at det er prisværdigt, at der kommer et forslag som det her, også i den her tid, hvor vi har en debat om dækningsgraden af dagpengene.
Der er vi i Dansk Folkeparti enige om, at det skal der ses på, og jeg vil egentlig starte med også at opfordre regeringen og ministeren til at tage et møde med de partier, der er interesserede, om, hvordan vi kan komme videre med det, vi skal se på, altså med dækningsgraden – ikke fordi vi skal til at forhandle om det her beslutningsforslag, men så vi kan se på, hvilke muligheder der er i fremtiden for at se på dækningsgraden af dagpengene.
Jeg er enig med fru Jette Gottlieb i, at der er sket en udhuling, og jeg kan ikke lade være med at tage fat på skattereformen fra 2012.
Det var for øvrigt, dengang fru Mette Frederiksen var beskæftigelsesminister – og jeg kalder hende fru Mette Frederiksen, fordi hun var beskæftigelsesminister på det tidspunkt, hvor det her blev lavet.
Og jeg ved godt, at det er på skatteområdet, det er blevet lavet.
Men det betød faktisk, at man udhulede dækningsgraden, så der frem til i dag har været en mindreregulering på 700 kr. om måneden af dagpengesatsen.
Og når den aftale udløber i 2023, er vi oppe på 1.000 kr. om måneden i mindreregulering af dagpengene.
Det vil sige, at hvis man ikke havde lavet den skatteaftale i 2012, så ville maks.-dagpengesatsen i stedet for at være 19.322 kr. have været 20.322 kr.
Så skal man lige huske, når man snakker om det, at det ikke er, fordi alle lavtlønnede får det, for det kommer de ikke op på.
For at få de 19.322 kr., som er maks.-dagpengesatsen i dag, skal man faktisk have en indkomst på 23.336 kr. – og det er ikke 90 pct. af lønnen.
Der er vi nok nede på 80 pct., og har man kun en indkomst på 20.000-21.000 kr., får man under det beløb.
Så får man ikke den maksimale dagpengesats, og det ville man heller ikke gøre, hvis nu dagpengesatsen blev hævet.
Man ville stadig væk ikke komme op på at få det.
Der er nogle, der har brugt at sige, at hvis vi nu sætter den op til 23.000 kr., får alle de lavtlønnede 23.000 kr. i dagpenge om måneden.
Det gør man altså ikke.
Men får maks. 90 pct. eller måske endda mindre, alt efter hvad ens indkomst er.
Så det, der ville klæde regeringen, ville være at tage fat og sige: Vi fører det tilbage, som vi tog i skattereformen i 2012, og retter op på den fadæse, der blev lavet dengang.
Det kunne man gøre i første omgang, og så kunne man altid se på, hvordan dækningsgraden skulle være fremadrettet.
Det synes vi i Dansk Folkeparti er den vej, man skulle starte med at gå.
Det kunne være begyndelsen.
I stedet for at starte med at hæve den til 23.000 kr. kunne man føre de her penge tilbage.
Det ville så give 1.000 kr. mere.
Det ville være prisværdigt af regeringen, hvis man sagde, at der blev begået en fejl i 2012, og at man var villig til at rette op på den.
Jeg vil sige det på den måde, at som forslaget er her, vil Dansk Folkeparti undlade at stemme, for der er mange gode intentioner i det, og vi ved, at der kommer en større debat om dækningsgraden af dagpengene, som vi i Dansk Folkeparti også er klar til at tage.
Vi ved jo, at FH er kommet med et udspil, og vi ved, at der allerede nu er en hel del debat om, hvordan dækningsgraden skal være fremover.
Og så må vi, der er interesserede, se på, hvor det eventuelt havner henne.
Men jeg vil opfordre ministeren til at indkalde de partier, der er interesseret i at se på dækningsgraden, til et møde om, hvordan man kommer videre med det her om dækningsgraden af dagpengene.
Men som sagt vil vi undlade at stemme til det her forslag.