runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2017-05-04:
Jeg følger i hvert fald en lille smule op på hr. Troels Ravns spørgerunde.
For hr. Thomas Danielsen opremsede jo – og det er også det, der fremgår af den skriftlige redegørelse, vi har fået – de mange initiativer, man har taget, for at skabe vækst osv. i yderdistrikterne.
Men det er vel en kendsgerning, at man så samtidig fører en økonomisk politik, som trækker i den anden retning, en økonomisk politik, hvor man jo altså holder kommunerne i et økonomisk jerngreb.
Det er det, der bl.a. gør, at det er den lille folkeskole ude i landsbyen, der lukker først, når der skal findes besparelser, eller det lille plejehjem, eller hvad det nu måtte være.
Så det er vel en kendsgerning, at regeringen fører en økonomisk politik, som i den grad trækker i den anden retning og besværliggør udviklingen i yderområderne og i landdistrikterne.
Thomas Danielsen (V), 2017-05-04:
Det kan jeg ikke bekræfte.
Det er også derfor, man kan se, at der er en meget positiv udvikling.
Det er netop, fordi ordføreren ikke har ret i sin påstand.
Men at man har et hjerte, der brænder for provinsen, står jo ikke i modsætning til, at man ønsker nogle kommuner, der bliver drevet effektivt.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-04:
Det kan jo godt være, at det, at vi er på vej ud af krisen – det fortæller alle os, at vi er – i høj grad også er det, der er med til at, hvad skal man sige, booste udviklingen i landdistrikterne.
Men det er vel en kendsgerning, at der er skåret ned på antallet af skoler, f.eks. folkeskoler rundtomkring, og at det er sket med henvisning til den hårde økonomiske politik, man fører over for kommunerne, som tvinger kommunerne til at spare og spare.
Og hvor er det lettest at spare?
Det er selvfølgelig på de små, på de små skoler, de små institutioner, som jo alt andet lige også er dyre i drift.
Thomas Danielsen (V), 2017-05-04:
Jamen jeg kan ikke bekræfte, at vi skulle lukke skoler.
Tværtimod er vi med til indsatser.
Vi er lige kommet med et nyt skoleudspil, som skal være med til at fremme en positiv udvikling rent fagligt i de danske folkeskoler over hele Danmark.
Al den politik, vi laver i Venstre og i regeringen, er jo gennemsyret af en kærlighed til hele Danmark.
Det er jo det, der er det nye med den nuværende regering i forhold til tidligere, hvor vi har set, at man har opprioriteret hovedstadsområdet konstant med statslige arbejdspladser m.v. Der er kommet nye boller på suppen, og det håber jeg alle partier kan acceptere, for det er det, der er folkets valg.
Det har de valgt os til at implementere.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-04:
Jo, på noget af strækningen er vi såmænd venner – ingen tvivl om det.
Fru Mette Hjermind Dencker omtaler naturligvis, kan man sige, udflytningen af statslige arbejdspladser og mener jo altså, at der er et kæmpestort potentiale endnu, og der kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvor mange arbejdspladser mener fru Mette Hjermind Dencker egentlig at der kan udflyttes ikke bare fra hovedstadsområdet, men søreme også fra de, hvad skal vi kalde dem, regionsbyer, større byer rundtomkring i regionerne, som jo også har suget en masse arbejdspladser til sig fra de egentlige landdistrikter?
Og forestiller fru Mette Hjermind Dencker sig, at de der statslige arbejdspladser kan og skal flyttes, om jeg så må sige, helt ud i landdistrikterne?
Man kan sige, at meget af den udflytning, der er foregået på nuværende tidspunkt, jo netop er foregået til nogle af de sådan større regionsbyer.
Det er ikke helt det, jeg forstår ved yderområder og landdistrikter.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-04:
Ældre bilister er desværre indblandet i flere ulykker end andre bilister.
Rådet for Sikker Trafik nævner i deres høringssvar, at bilister i slutningen af 70'erne og starten af 80'erne er med i to en halv en gange så mange ulykker som folk i 50'erne.
To en halv gange så mange.
Havarikommissionen, som kigger på ulykker i Danmark, angiver i deres høringssvar, at det åbenbart især er i kryds, at ældre bilister er impliceret i ulykker.
Så ligger der en rapport fra DTU, Danmarks Tekniske Universitet, som siger, at der ikke er noget bevis for, at den her test har nogen effekt.
Jeg synes, man igen skal gå ind og kigge på Rådet for Sikker Trafiks høringssvar.
De siger noget interessant.
De siger nemlig, at man ikke rigtig ved, hvor mange der har fået frataget deres kørekort ved de her test.
Der ligger nogle tal fra Sønderjylland fra 2002, altså 15 år gamle tal fra én landsdel, nogle få tal.
Men ellers ved man faktisk ikke, hvor mange der har fået taget deres kørekort ved at komme til den her test.
Det ved man ikke.
Derfor vil jeg bare citere Rådet for Sikker Trafik, der siger, at det godt kunne være, at man skulle undersøge fakta og have et faktuelt grundlag for, hvad effekten helt præcis har været, inden man tager stilling til det her.
Det synes jeg sådan set godt man kunne have brugt sin tid på at finde ud af.
Man kunne f.eks. spørge lægerne om, hvad der er kommet ud af de her test.
Så vi kunne sådan set godt være med til diskutere, om man skal have en anden test, om det behøver at være hvert år for de 80-årige.
Man kunne godt diskutere en masse ting.
Vi var også med på at hæve grænsen til 75 år i stedet for 70 år, men vi synes, man egentlig burde lytte til Rådet for Sikker Trafik og prøve at finde ud af, hvad effekten egentlig har været af de test, man har lavet i Danmark.
Det synes jeg godt man kunne have ulejliget sig med, inden man fremsatte det her lovforslag.
Så derfor stemmer vi imod, som det ligger her.
Vi synes, at man uanset hvad godt kunne undersøge, hvad der er kommet ud af de her test, der har været foretaget siden 1950'erne.
Der er trods alt blevet brugt en del penge og tid på det.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-04:
Skal vi gøre noget ved trafiksikkerheden ved udstedelse af kørekort, burde vi jo nok nærmere beslutte at sende de unge mænd mellem i dag 17 og 25 år gennem nogle ekstra tjek.
Det foreslår SF godt nok ikke.
Men en aldersgrænse for at beholde sit kørekort hører, om jeg så må sige, gamle dage til.
Vores seniorer er faktisk rigtig okay bilister, og de er også i stand til at se kritisk på sig selv.
Selvfølgelig kan nogle mennesker blive så svækkede af alderdom, at de ikke længere kan køre bil.
Men alt tyder på, at de til gengæld har en meget stærk samvittighed og derfor af sig selv eventuelt efter samtale med familien dropper bilen.
Fysiske skavanker og mentalt forfald er ikke noget, der kun rammer ældre.
Det møder jeg da dagligt eksempler på – jeg kaster et blik ud i salen – uden at det dog derfor får konsekvenser for retten til at føre bil.
På den baggrund kan SF støtte lovforslaget.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-04:
For ikke at spørge om det samme og på den samme måde vil jeg spørge hr. Karsten Hønge: Gør den radikale ordførers fremragende ordførertale overhovedet ikke indtryk på hr. Karsten Hønge?
Karsten Hønge (SF), 2017-05-04:
Jo, det gør den da, og det gør både hr. Henning Hyllesteds ordførertale og rigtig mange spørgsmål da også.
Selvfølgelig.
Det, vi ender med, er en afvejning af den risiko, der ligger, over for de konsekvenser, det skal have.
Altså, er der en rimelig proportion i det?
Man kunne måske prøve at forestille sig, at vi ikke havde en aldersgrænse, men at der lå et beslutningsforslag om, at det skulle der indføres.
Vil det grundlag, man har, og de høringssvar, vi har, være stærke nok, til at jeg vil indføre en aldersgrænse?
Det tror jeg godt nok ikke.
Men selvfølgelig gør det indtryk, for det er da ikke uproblematisk, lige såvel som jeg nok heller ikke synes, at det er særlig uproblematisk, at unge mænd også nogle gange kan have et noget skævt forhold til vurderingen af deres egne evner og bilens ydeevne, i forhold til hvordan de kører.
Det gør heller ikke, at vi på den måde griber ind over for dem.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-04:
Jamen det er jo rigtigt, at man netop skal afveje de argumenter, der kan være for og imod.
Det sagde jeg sådan set også i min ordførertale.
Og det er også lige nøjagtig det, den rapport, som i sin tid blev lavet – den er kun 2 år gammel – gør, den afvejer argumenterne over for hinanden og ender jo med at anføre, at der efter arbejdsgruppens mening er behov for at have en fast aldersgrænse, men nu ophæver man den altså.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-04:
Jeg mener simpelt hen ikke, at der overhovedet findes nogen rimelig vurdering af, om der er behov for en fast aldersgrænse, netop set i forhold til hvor forskelligt vi lever vores liv, hvorhenne vi bor, hvor meget erfaring vi har i at køre bil.
Næh, skulle der være en fast aldersgrænse, tror jeg faktisk, at det ville være relevant at indkalde samtlige 17-25-årige mænd ind til årlige samtaler, hvor de konfronteres med deres eget livs skrøbelighed og bilens begrænsninger.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-04:
Ministeren nævner det her beløb, det koster ældre at gennemgå det her lægetjek, og det er klart, at når man nævner det samlede beløb på 150 mio. kr., lyder det af voldsomt meget.
Det er mange penge, og det indrømmer jeg, og jeg har også ligesom fornemmet i mange af de henvendelser i høringssvarene, vi har fået fra Ældre Sagen, Danske Seniorer, og hvad de nu hedder, at det er et væsentligt element i argumentationen, altså at man skal betale for det her lægetjek, og det ligger på mellem 350 kr. og 800 kr., alt efter hvad for en læge, man har.
Der kunne man godt forestille sig, at man udstak en form for standardbeløb, så det ikke blev så dyrt.
Og så kunne man jo godt vende den om og sige: Arh, ja, hvis man har råd til at have bil, har man vel også råd til at gennemgå et lægetjek og betale for det.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-04:
Jeg har det helt generelle princip i al lovgivning, at den skal ramme så snævert som muligt.
Den her lovgivning skyder med spredehagl, og det er derfor, jeg synes, det er meget bedre, at vi indskærper over for lægerne, at de skal have fokus på de ældre, der faktisk har problemer med at føre bil, i stedet for at vi belaster alle ældre, når vi ved, at det er en meget lille del af de ældre, der bliver fanget i de her screeninger, og som derfor ikke længere må køre bil.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-04:
Man kunne jo også sagtens diskutere, og det synes jeg er helt all right, at den screening, som finder sted, blev tilrettelagt på en anden måde.
Den kunne måske også udføres af, om jeg så må sige, uvildige personer.
Man har dog før hørt om problemstillingen, og at egen læge måske i virkeligheden ikke er en objektiv person i mange tilfælde.
Men det skyldes vel egentlig også, at gruppen af ældre er en meget, meget bred gruppe, der dækker alle aspekter af befolkningens sammensætning, og derfor kan man jo godt efter min mening argumentere for, at man er nødt til at skyde med det, ministeren kalder spredehagl.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-04:
Problemet er sådan set, at den her screeningsmetode bare ikke virker.
Nu, vi taler om demens, så kan demens gå rigtig, rigtig hurtigt.
Hvis man er 77 år og således skal testes hvert andet år, kan en demenssygdom i løbet af en måned eller to udvikle sig meget dramatisk, og hvad nytter det så, at vi har screening
halvandet år senere?
Den fanger ikke den demenssygdom, som udvikler sig i løbet af et par måneder.
Og det er måske også derfor, at når vi sammenligner Danmark med andre lande og disse andre lande ikke har screening af ældre, oplever vi, at de ældre i de lande ikke er involveret i flere ulykker, end de ældre er i Danmark, hvor vi har screening.
Så tilsyneladende har screeningen ingen effekt.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-04:
Først vil jeg gerne takke syv ud af ni ordførere for en positiv modtagelse af lovforslaget, og jeg vil sådan set også takke de sidste to for at have påtaget sig rollen som djævelens advokat i den her sag.
Som journalist ved jeg, at det også er vigtigt at stille spørgsmål til helt åbenlyse sager, for at der gives mulighed for at argumentere for sagen, og der har hr. Henning Hyllested og hr. Andreas Steenberg spillet djævelens advokat her, og det er rigtig godt.
Selv en forbryder har også ret til en forsvarsadvokat, kan man sige, og en dårlig lov kan også har ret til forsvarsadvokater her i Folketinget.
Formålet med lovforslaget er at gøre det nemmere for ældre mennesker i Danmark at have kørekort, uden at man går på kompromis med færdselssikkerheden.
Som reglerne er i dag, udstedes alle kørekort til ældre over 73 år med en kortere gyldighedstid end de normale 15 år.
Denne generelle aldersscreening foretages for at opfange de ældre, der ikke længere bør føre bil, eksempelvis på grund af demens.
En gennemgang af den store mængde forskning på området viser imidlertid, at der ikke er evidens for, at denne aldersscreening har en positiv indvirkning på trafiksikkerheden, ligesom screeningen kun for meget få ældre medfører, at kørekortet ikke fornys.
Til gengæld er screeningen meget byrdefuld for de ældre, der skønnes at have udgifter på mellem 100 mio. kr. og 150 mio. kr. om året til fornyelsen.
Hertil kommer, at screeningen for mange af de ældre opleves som umyndiggørende over for dem, der er friske nok til fortsat at køre bil, og dem, som selv ved, hvornår det er tid at indstille kørslen.
Screeningsordningen har ligeledes i flere tilfælde vist at have en negativ indvirkning på de ældres trafiksikkerhed, da flere ældre ophører med at køre bil, før de behøver det, fordi de ikke har lyst til at forsøge at forny kørekortet.
I stedet for overgår de ældre til at være bløde trafikanter som eksempelvis fodgængere eller cyklister, hvor ældre er en særligt udsat gruppe.
Til gengæld skal lægerne, ligesom de skal i dag, skærpe deres opmærksomhed på de ældre, der ikke bør fortsætte med at køre bil.
Jeg foreslår ligeledes, at bemyndigelsen til at transport-, bygnings- og boligministeren kan fastsætte regler om, at kørekort til ældre over 73 år kan udstedes med en kortere gyldighedstid, ophæves.
Jeg ser frem til den videre behandling her i Folketinget, og jeg står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte opstå i den forbindelse.
Tak for ordet.
Søren Søndergaard (EL), 2017-05-04:
Jeg har også en række spørgsmål til Alternativet, men det vil nok være at gå for vidt.
Men nu er det et beslutningsforslag, og vi kan tillade os ligesom at tage det der med EU's finansiering lidt rundtomkring, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvis den radikale ordfører i kort form selvfølgelig ville prøve at forklare det, om De Radikale Venstre er tilfredse med den måde, økonomien er skruet sammen på i EU, eller om man på sigt ønsker nogle større strukturelle ændringer.
Det kan være flere penge til medlemslandene, mindre, der bliver distribueret tilbage, altså bliver omfordelt til de samme lande, det kan være mindre omfordeling mellem landene, det kan være andre ting
Altså: Hvilke tanker gør Radikale sig om EU's økonomiske måde at være skruet sammen på?
Finn Sørensen (EL), 2017-05-04:
Når jeg hører det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti fremlægger sammen med SF, er jeg da faktisk i tvivl om, om Dansk Folkeparti rent faktisk mener, at det her 2-procentskrav, skal fjernes ved årets økonomiforhandlinger.
Hvis der er en økonomiaftale, vil man stemme for den, når den skal udmøntes oppe i Finansudvalget i et aktstykke.
Så det virker ikke, som om det er særlig stålsat, det må jeg sige.
Zenia Stampe (RV), 2017-05-04:
Det er ikke et beslutningsforslag, som handler om EU's generelle økonomiske system.
Den debat synes jeg vi skal tage den dag, den er på dagsordenen, og vi kan også tage den i Europaudvalget, men det er ikke det, der er til diskussion i dag.
René Christensen (DF), 2017-05-04:
Tak for det.
Ja, det skal bare være 2 pct. kortere.
Det, jeg ville spørge ordføreren om, var jo den her gode historie fra det svenske sygehus.
Der har man været inde og kigge på det, og der kom en dansk læge og sagde, at det her kan man gøre med nogle andre arbejdsgange.
Det anerkender jeg fuldt ud.
Man skal altid kigge på, hvordan man kan gøre det bedre.
Det er også det gode eksempel på, at man kigger på nogle arbejdsgange.
Men når man så har gjort det, kan man kun tilpasse det de næste gange, og så skal man over i noget andet.
Er ordføreren ikke enig i, at når man nu har gjort noget i de 10-15 år, man har haft sådan et måleredskab, så er det på et eller andet tidspunkt, hvad skal man sige, brugt op?
Så skal man ud at kigge andre veje.
Det er meget sjovt med den her diskussion, når man hører efter, at nogle snakker om, at der bare skal nogle flere penge til.
Ordføreren siger: Vi skal bare lave noget mere.
Der er ikke ret mange, der så siger: Hvorfor er det egentlig, vi snakker om sundhed?
Det er jo, fordi, der er nogle folk, der er syge, og så skulle de gerne blive raske.
Vi kunne også måle på, hvor hurtigt de kom ud igen i den anden ende og var raske.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-04:
Jeg prøvede også at sige i min ordførertale, at jeg tror, der er en reel diskussion om, hvordan man måler produktiviteten nogle gange.
Det kan se sjovt ud, at man f.eks. måler produktiviteten, hvis man bare får nogle flere konsultationer, uden at patienten er blevet mere rask.
Jeg synes jo, det helt centrale her er patienten, som jo er kunden i butikken.
Jeg mener bare ikke, at det i sig selv er et argument for at sige, at vi nu ikke skal have et produktivitetskrav.
For jeg hører det egentlig, som at man stadig væk skal kigge på, om man ikke kan gøre tingene smartere og indrette systemet smartere.
Og så synes jeg, at vi skal fortsætte ned ad den sti.
René Christensen (DF), 2017-05-04:
Det, der er interessant, er jo, at ordføreren også repræsenterer regeringen i den her sag.
Og det er interessant, at når man sådan hørte ordførerens tale og den argumentation, der var, var det ligesom man sagde, at det, vi har, virker rigtig godt.
Men det, jeg sådan hører i den sidste besvarelse her er egentlig også, at man fra Liberal Alliances side anerkender, at det godt kan være, at det har virket godt, og at det også har givet nogle effekter, og der er den gode historie oppe fra Sverige, men på et tidspunkt skal man også kigge en anden vej og sige: Er det nu, at det her har udlevet sin tid?
Skal vi nu over på noget andet?
Der hører jeg egentlig også – også i forhold til det forslag til vedtagelse, som regeringen og Socialdemokratiet har fremsat her – at ordføreren bakker op om det.
Ja, det er nok rigtigt, at den tid, hvor man kørte rent på de her 2 pct., er ved at være slut.
Vi skal kigge på en anden måde på, hvordan vi får kvalitet i sundhedsvæsenet.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-04:
Jeg repræsenterer sådan set ikke regeringen.
Vi har jo en tredeling af magten i Danmark.
Jeg tror ikke, at hr. René Christensen og jeg er så langt fra hinanden endda, for jeg tror, at hr. René Christensen og jeg godt kan blive enige om nogle af de der absurde eksempler, som kan føre til højere produktivitet – altså flere konsultationer, uden at nogen er blevet raske osv. – jo ikke giver så meget mening.
Men det er den måde, man indretter det på.
Men det betyder ikke for mig, at man ikke fortsat skal have et produktivitetskrav.
Det tror jeg nu engang er sundt.
Men man kan jo godt se på, om det er indrettet på den rigtige måde.
Det synes jeg da i hvert fald man skal være meget åben over for at gøre.
Stine Brix (EL), 2017-05-04:
Jamen det er jo lige præcis indrettet på den måde, som hr. Joachim B. Olsen taler imod at det skal være.
Det er jo sådan, at man måler produktivitet i, hvor meget aktivitet der bliver lavet for pengene.
Og det betyder helt konkret, at afdelingerne skal optjene et vist antal DRG-point, og det skal være et større antal DRG-point end året før.
Det tilskynder til at lave forløb, hvor man f.eks. har mange kontakter, og det straffer de afdelinger, som indretter forløb med færre kontakter.
Det gør man også i eksempelvis Silkeborg, hvor man har lavet et helt hospital, som er bygget op omkring forløb, hvor man kun kommer en dag, eller for den sags skyld i Holbæk.
De hospitaler straffes økonomisk med de systemer, vi har i dag.
Rigshospitalets hjertecenter er et andet eksempel.
Og det er jo en vigtig del af grunden til, at kravet kritiseres.
Så derfor forstår jeg faktisk ikke ordførerens tale om at holde fast i at køre videre med det system, vi har i dag, på ubestemt tid, vel vidende at det har de negative konsekvenser.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-04:
Jeg har faktisk ikke hørt nogen, der ikke anerkender, at man selvfølgelig altid skal være åben for at se på, hvordan man indretter også produktivitetskrav.
Det er bare vigtigt for mig, og det er først fremmest for patienternes skyld, at ressourcerne bliver brugt rigtigt, og også at man bliver mere og mere effektiv til at bruge ressourcerne rigtigt.
Og det sker jo via mange kanaler og i høj grad via ny teknologi, herunder også bedre indretning af hospitalerne.
Derfor er der investeret milliarder og milliarder i nye hospitaler, som har nogle faciliteter og nogle rammer, der gør, at man kan øge produktiviteten uden at man nødvendigvis skal løbe hurtigere, som sådan er det her gængse udtryk, men simpelt hen fordi rammerne er bedre.
Og det er da klogt at gøre det på den måde.
Stine Brix (EL), 2017-05-04:
Ja, selvfølgelig kan man øge produktiviteten på enkelte områder – det er der ingen der anfægter.
Problemet er jo, at det er beregnet på, at man skal gøre det på samtlige områder, også områder, hvor man ikke kan fremvise nogen eksempler på, at det er muligt.
Fødeafdelingen har været nævnt som ét eksempel; vi kunne også fremhæve den palliative afdeling som et andet eksempel, hvor mennesker ligger i den sidste tid af deres liv.
Det er jo heller ikke muligt for dem at skrue op for den proces, de er i gang med.
Den medicinske afdeling er et tredje eksempel, og det akutte område er et fjerde eksempel.
Det er nogle af de allerstørste områder, vi har i sundhedsvæsenet.
Det er områder, hvor den måde, man øger produktiviteten på, er, ved at personalet løber stærkere, eller at man sender patienterne hurtigere hjem, hvad man i øvrigt har gjort i meget stort omfang. Så man er nået derhen, siger samtlige personalegrupper, som er på stedet, og regionerne, at de har gjort alt, hvad de kan, for at øge produktiviteten på de steder, hvor det er arbejdskraftens intensitet, der er det, der kan øge produktiviteten.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-04:
Jamen jeg anerkender, at der er eksempler på, at den måde, som det bliver målt på, ikke er hensigtsmæssig.
Og der siger jeg at jeg sådan set er åben – det synes jeg altid man skal være – over for at kigge på, om det kan gøres på andre måder.
For de faktiske tal lyver ikke; der er tilført flere og flere milliarder gennem årene til det danske sundhedsvæsen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-04:
Tak for det.
Jeg lyttede mig til, at ordføreren sagde, at han selv deltog i høringen om fødeafdelingerne, hvis jeg forstod det rigtigt, men så har ordføreren jo også selv hørt, hvordan overlægen forklarede, at man på fødeafdelingen fik under 50 pct. af DRG-taksten, resten af pengene skulle bruges andre steder, hvor man havde mere brug for pengene.
Jeg lytter mig til, at ordføreren bruger udtrykket »anerkender ikke« ganske mange gange, og jeg bliver nødt til at spørge ordføreren, om ordføreren ikke mener, at det passer, når personalet siger, at de ikke kan nå opgaven.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-04:
Jeg hørte simpelt hen ikke det, der blev sagt til sidst.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-04:
Jeg spurgte, om ordføreren ikke mener, at det passer, når personalet gentagne gange siger, at de ikke kan nå at løse opgaverne.
Og så kunne jeg måske samtidig spørge om, hvorvidt jeg, når ordføreren siger, at ordføreren tror på, at ting kan gøres smartere, kan få ét godt eksempel på, hvad det kunne være.