runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Valentin (V), 2020-05-20:
Tak for det til ministeren, og jeg vil godt kvittere for det.
Jeg vil faktisk gerne anerkende mange af de initiativer, der er sat i gang, og sige, at der er Venstre meget på samme linje.
Det, jeg prøver her, er jo også at kigge lidt fremad, fordi vi har fået coronakrisen, og jeg hører en erkendelse af, at der skal ske noget.
Lad mig lige få lidt tal på banen: Fra 2007-2008, under finanskrisen, som også var en voldsom krise, men nok knap så voldsom som den her, faldt antallet af aftaler på uddannelser med 3.300, og Dansk Byggeri siger 7.700 nu.
Jeg kommer selv fra et område og jeg er valgt i et område, Ballerup-Glostrup, hvor det er super vigtigt lige præcis at få aktiveret de unge via de her pladser.
Jeg har også været borgmester i Gribskov, hvor det i øvrigt er fuldstændig det samme.
Så man kan sige, at man næsten ikke kan fokusere nok på det her i den tid, der kommer fremadrettet.
Jeg har et særlig fokus på de små virksomheder, fordi det viser sig, at de her pladser, praktikpladser, særlig tabes hos de små virksomheder.
Det er særlig der, der er et stort problem, for de får simpelt hen ikke nogle nye ind.
Er det sådan, at ministeren kunne forestille sig at lave en særlig indsats over for de små virksomheder?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-20:
Tusind tak for spørgsmålet.
Efter min mening er det her et af de måske allermest afgørende spørgsmål for en ungdomsgeneration, som er blevet bragt til drøftelse i Folketinget i dag.
Tak for det.
Allerede inden coronakrisen stod det for mig som en af de store blinkende dagsordener, at vi for alvor i den her regeringsperiode skal rykke ved den udfordring, at alt for mange unge oplever ikke at få den læreplads, der gør, at de kan gennemføre deres uddannelse.
Halvdelen af de unge mennesker, der afslutter et grundforløb, ved ikke, hvor de skal i lære.
Det mener jeg simpelt hen ikke kan være rigtigt.
Det vil sige, at allerede inden coronakrisen stod vi med nogle massive udfordringer, som jeg har talt med både arbejdsgiversiden og lønmodtagersiden om at vi skulle tage hånd om på den anden side af de private overenskomstforhandlinger.
Så kom der en coronakrise.
Det, vi så har gjort, er, at vi i den her uge har påbegyndt forhandlinger i eud-regi, i forbindelse med at vi i den sammenhæng også skal snakke om, hvordan vi kommer videre på lærlingeområdet.
Det er fuldstændig afgørende for regeringen, at man på den måde får kigget på det korte sigte – altså at man ser ind i, hvad vi gør nu og her, hvor bunden er slået ud af lærlingeområdet i forbindelse med coronakrisen, for det viser de tal, vi har fået som regering, også.
De første tal, vi fik, sagde, at der var oprettet halvt så mange praktikpladser i marts i år som i marts sidste år.
Og det synes jeg egentlig understreger alvoren, og det er også derfor, vi har indkaldt til trepartsforhandlinger, som vi er i gang med nu, og som jeg, i tiden mellem jeg var i Folketingssalen i formiddag og vi står her nu, har været i gang med.
Kim Valentin (V), 2020-05-20:
Hvordan forholder ministeren sig til, at coronakrisen ifølge en analyse fra Dansk Byggeri vil koste 7.700 praktikpladser, og hvilke initiativer vil ministeren tage for at sikre praktikpladser?
Hvis jeg må tillade mig at være en lille smule mere hård i filten, vil jeg sige, at det her jo bare er ord.
I sidste uge stod mine kolleger Christoffer Aagaard Melson og Ellen Trane Nørby her og spurgte til en konkret handlingsplan, og jeg tror faktisk, det er det, der er behov for.
Nu går de unge bare rundt derude, som vi lige hørte fra en tidligere spørger, og venter.
De kan ikke engang holde afslutning, og de bliver ikke rigtig afsluttet i deres forløb.
Hvordan tager vi hånd om dem?
Der tror jeg simpelt hen, de har brug for en konkret handlingsplan.
Har ministeren tænkt videre over det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-20:
Jamen der er ikke nogen tvivl om, at der har været usikkerheder, og at der har været alle mulige forskellige modeller i spil – hvad kunne lade sig gøre, og hvordan kunne vi gøre det her?
Derfor mener jeg også, det har været nødvendigt, at vi ligesom sagde: Nu bliver vi nødt til at gå ind og kigge på noget helt konkret, og det mener vi at vi skal have fundet en løsning på.
Så det er også det tilsagn, jeg kommer med her.
Og det kunne vi jo godt have annonceret i alle mulige andre sammenhænge, men Venstre har presset rigtig meget på for det her, og derfor syntes jeg, det var mest ordentligt også at give den til Venstre her.
Jeg synes, vi har haft et rigtig godt samarbejde om det, og jeg tror, at det er det, der skal til, hvis vi skal løfte bevægelse i folkeskolen.
Det tror jeg kræver nogle kræfter, og det er jeg overbevist om at Dansk Skoleidræt kan bidrage til, ligesom alle mulige andre kan.
Derfor håber jeg også meget på, at vi både i sommer, men også i tiden efter sommer, får brugt de gode erfaringer, der har været, til at få løftet den her dagsorden.
Jeg ved godt, at håbet er lysegrønt, men der er et eller andet, der tyder på, at vi faktisk kan få rykket ved det her, hvis vi smeder, mens jernet er varmt.
Stén Knuth (V), 2020-05-20:
Det er jeg rigtig glad for at høre, for ministeren kender jo også til det – vi har både siddet i samråd og stillet spørgsmål til hinanden i forbindelse med den her vigtige dagsorden.
Og jeg tænker også, at der er rigtig mange lærere og pædagoger og ledere derude, der vil blive glade for den melding om, at de også har et redskab til at kunne håndtere det, som kommer efter det her.
Vi har jo i går og i dag sammen forhandlet om en pakke på 80 mio. kr. til de særlig udsatte, og tusind tak for forhandlingerne omkring det.
Det er rigtig, rigtig vigtigt, at de fagligt bliver løftet.
Og lige præcis den samme gruppe har jo enormt meget behov for også at få den der bevægelse.
Og med alt det, som vi har skubbet i flere måneder, hvor de ikke har bevæget sig, er der, når de kommer tilbage efter ferien – nu går de jo på ferie lige om et øjeblik – i hvert fald noget, vi skal have genstartet, når de kommer tilbage i august måned.
Så jeg er superglad for at høre den melding, ministeren kommer med, både i forhold til at kigge på 2020, men også at kigge på det lange sigt.
Så tak for det.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-20:
Statsministeren har ret.
Det vil sige, at alt jo ikke er lagt åbent frem, fordi der er personfølsomme oplysninger, og når man som statsminister siger, at alt er lagt åbent frem, i øvrigt i en tv-diskussion, så er det fuldkommen korrekt, men det er selvfølgelig underforstået, at det er inden for lovens rammer.
Det giver jo sig selv.
Vi ville jo have en situation, som ingen af os ønsker, hvis det var sådan, at man uden hensyntagen til loven skaltede og valtede med oplysninger i tv-debatter.
Så det skal ske inden for loven, inden for den ramme, som f.eks. handler om, at vi ikke skal videregive personfølsomme oplysninger.
Det er helt centralt, at man er nødt til at gennemarbejde de ting, før man kan lægge dem frem.
Det er fuldstændig underforstået, at det skal man have gjort.
Og som sagt håber vi jo, at de kan lave det i en aggregeret form forhåbentlig allerede den her uge og så lægge det frem.
Det kunne være godt.
Vi har kun ønske om mest mulig åbenhed og så hurtigt som muligt.
Martin Geertsen (V), 2020-05-20:
Jeg synes jo, at regeringen kunne have gjort sig selv en meget, meget stor tjeneste ved at have sagt: Alt er åbent, medmindre der er rigtig gode grunde til, at det ikke skal være det.
I stedet for har forskere og alle mulige andre skullet hive og flå i regeringen og som oftest, uden at der har været nogen kommentarer fra regeringen til de her spørgsmål om åbenhed.
Nå, lad mig på baggrund af det, Sophie Løhde siger, bare stille et spørgsmål, der kan svares ja eller nej på, eller hvor tæt ministeren nu kan komme på det: Er det forskerne, der har ret i, at alt ikke har været lagt åbent frem, eller er det statsministeren, der i partilederdebatten har ret, når hun siger, at alt er lagt åbent frem?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-20:
Tak for spørgsmålet.
Det afhænger jo fuldstændig af indholdet.
Jeg sætter ikke min underskrift på noget, hvor jeg ikke er fuldstændig klar over indholdet.
Derfor er jeg jo nødt til at have en tjekliste, før jeg kan svare på det spørgsmål.
Jeg kommer ikke til at sætte min underskrift på noget, som er i strid med loven, og det, jeg har svaret hr. Martin Geertsen, er jo, at en del af de datakilder, som ligger til grund for beregningerne, og som efterspørges af nogle forskere, indeholder personfølsomme oplysninger, sådan som jeg forstår det.
Der er vi nødt til – og det mener man forhåbentlig også på tværs af partierne – at stå fast på, at vi altså ikke kan kræve af vores myndigheder, at vores forskere skal lægge det frem for offentligheden.
For det ville jo være et brud på hele vores tillid til systemet og i øvrigt også et brud på loven.
Så derfor skal det altså ikke kunne offentliggøres på individniveau, på trods af at der måske kunne findes en forsker eller to, der syntes, det var interessant.
Sophie Løhde (V), 2020-05-20:
Men begge dele kan stadig væk ikke være sandt på en og samme tid.
Statsministeren siger, at alt er lagt åbent frem, og en række af landets førende forskere, siger, at de ikke kan få adgang til en række af de data og centrale coronaberegninger, som de beder om.
Det synes jeg er beklageligt.
Det er ingen hemmelighed, at vi fra Venstres side gerne havde set en langt mere åben tilgang fra regeringens side i den her historisk store krise, som Danmark og resten af verden står i.
I forhold til åbenhedsmanifestet bad jeg ikke om ministerens tjekliste.
Jeg spørger bare: Vil ministeren sætte sin underskrift på det åbenhedsmanifest og tilslutte sig det?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-20:
Jeg kan på stående fod faktisk ikke huske præcis alle de, jeg tror det var ni eller ti bud, der var i manifestet.
Når man udtaler sig og man får sådan et konkret spørgsmål i spørgetiden, som ikke er indeholdt i det fremsendte spørgsmål, så må svaret blive med et forbehold.
Jeg mener, at i hvert fald ånden – og det er også tæt på at være bogstavet – er overholdt i forhold til det såkaldte åbenhedsmanifest, der er.
Men jeg siger det med et forbehold, for jeg skal have det foran mig, og så vil jeg meget, meget gerne krydse af på en liste.
Det kan være, vi kan mødes igen og få en gennemgang af dette.
Det vil jeg meget gerne gøre.
Forskere kan ansøge om data fra Seruminstituttet, herunder MiBa, via Forskerservice, hvor der også er mulighed for at koble covid-19-data til andre registre og eventuelt egne dataopgørelser.
Disse ansøgninger hastebehandles, og det gælder al data i relation til covid-19-forskning, og det vil sige, at alt lægges åbent frem, i takt med at forskerne er klar til at lægge det frem.
Og ganske få dage efter at de har rapporten, kan de lægge selv kildekoderne frem, hvilket foregår med en hastighed, som vi aldrig har set før.
Sophie Løhde (V), 2020-05-20:
Tak for det.
I virkeligheden taler det måske for selv, at det, når vi står i en situation, hvor statsministeren på nationalt tv siger til alle danskerne, at man har lagt alt åbent frem, og at det simpelt hen ikke kan blive mere åbent, dagene efter vælter frem med forskellige topforskere, der siger: Vi kan ikke få adgang til centrale data, centrale coronaberegninger, som vi efterspørger.
Begge dele kan jo ikke være sandt på en og samme tid – det, som statsministeren siger på nationalt tv, og det, som forskerne efterfølgende går ud i offentligheden og siger til pressen.
Så må man jo selv beslutte, om man mener, statsministeren har sagt tingene, som de var, i partilederdebatten, eller om det måske er forskerne, der har en pointe, når de siger, at de ikke kan få adgang til de data, på trods af at regeringen siger det modsatte.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre sundhedsministeren, når nu han siger, at han går ind for fuld transparens: Vil sundhedsministeren sammen med den øvrige regering tilslutte sig det åbenhedsmanifest, som syv partier her i Folketinget har tilsluttet sig?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-20:
Jeg kan jo ikke kommentere på det konkrete citat, men jeg kan konstatere, at det i hvert fald er en fejlopfattelse, hvis man tror, at der udelukkende er data i Statens Serum Institut.
Der er 19 topforskere i ekspertgruppen, som jo bl.a. i dag har rådgivet alle partiledere, ikke kun regeringen, og har lagt data frem til alle partiers ledere.
Det er 19 forskere, hvoraf en del er fra Seruminstituttet, en del fra Københavns Universitet, og der er forskere fra RUC, DTU, Niels Bohr Instituttet m.v., som altså sidder og udvikler nye datamodeller med respekt for den faglighed, der skal være, og det hensyn til beskyttelse af privatlivet, der skal være.
Men forskere har mulighed for at ansøge om adgang til data fra de nationale sundhedsregistre, der er nødvendige for det her videnskabelige arbejde.
Martin Geertsen (V), 2020-05-20:
Nu citerer jeg lige en anden artikel her fra TV 2's hjemmeside den 15. maj: »I flere måneder har danske forskere efterspurgt vigtige data om covid-19 fra Statens Serum Institut uden at få et klart svar på om og hvornår de kan få den.
- Det er dybt uansvarligt at betro data til Statens Serum Institut, når det virker som om, de vil være de eneste, der har lov til at arbejde med data, siger Christian Torp-Pedersen, professor i kardiologi og klinisk epidemiologi ved Nordsjællands Hospital, til TV 2.
« Jeg vil sådan set bare gentage mit spørgsmål: Hvordan kan det være, at det har taget så lang tid for ministeren og for regeringen at indse, at der faktisk er mennesker ude i samfundet, herunder topforskere, som har behov for de data, der ligger i Statens Serum Institut?
Ruben Kidde (RV), 2020-05-20:
Mit spørgsmål lyder: Er ministeren indstillet på, at nedrivning og tunnelering af den statslige vejbro Bispeengbuen er et af de projekter, der kan gå ind under »en model for, hvordan man kan realisere projekter […], der ikke er omfattet af anlægsloftets suspendering i 2020«?
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-20:
Tak for spørgsmålet.
Bispeengbuen opfylder i dag sit egentlige trafikale formål, men som det selvfølgelig er spørgeren bekendt, har Københavns og Frederiksberg Kommuner ytret ønske om, at området udformes på anden vis.
Partierne bag aftalen om en grøn transportpolitik, hvor spørgerens parti er med, har med aftalen tilbage fra den 14. november 2018 noteret sig kommunernes ønske om at omdanne området, og man tilkendegav dér, at man fra statens side vil være positiv over for en overdragelse af statsvejen.
Overdragelsen af Bispeengbuen og vejanlæg vil i givet fald ske efter de sædvanlige principper, hvor kommunerne ydes et økonomisk bidrag, der modsvarer statens sparede vedligeholdelsesudgifter.
Dette tilsagn vil jeg gerne understrege fortsat er gældende, og det er derfor også op til kommunerne at beslutte, hvorvidt de vil have vejen overdraget.
I sagen om Marselistunnellen har Aarhus Kommune over for Transportministeriet præsenteret forskellige forslag til modeller for, hvordan man kan strukturere et samarbejde mellem offentlige og private parter med det formål, at etableringen af projektet ikke får indvirkning på anlægsloftet i kommunen.
Såfremt anlægsloftet er en udfordring for Københavns og Frederiksberg Kommuner i sagen om Bispeengbuen, kan suspendering af det kommunale anlægsloft i indeværende år formodentlig ikke løse udfordringen, da en nedrivning og et tunnelprojekt vil have udgiftsvirkninger længe efter år 2020.
Om der kan findes en model, f.eks. en OPP-model, hvor Københavns og Frederiksberg Kommuners projekt om Bispeengbuen kan gennemføres, uden at det påvirker det kommunale anlægsloft, må bero på en konkret vurdering.
Og denne konkrete vurdering kan først foretages, når kommunerne har taget stilling til, om de ønsker vejstrækningen overdraget, og præsenterer et bud på et eventuelt organisatorisk setup, som kommunerne finder realistisk.
I sidste ende vil det spørgsmål skulle drøftes, ikke med mit ministerium, men med Social- og Indenrigsministeriet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-20:
Jeg vil gerne i forbindelse med de kommende finanslovsforhandlinger diskutere, hvordan vi kan bevilge yderligere midler til Dansk Skoleidræt, og også undersøge mulighederne for tilskud i 2020.
Det er egentlig den korte version af svaret, altså at det er regeringen indstillet på at kigge på.
Som de forskellige høringer og samråd i Folketinget også har gjort tydeligt, er der mange forskellige årsager til, at skolerne ikke har implementeret kravet om 45 minutters bevægelse, og jeg tror egentlig, at vi to har en meget fælles dagsorden, i forhold til at det altså er et af de vigtige punkter, fordi vi ved, at det betyder rigtig meget for børn og unge og faktisk særlig dem, der har udfordringer med skolen, at der er bevægelse i forbindelse med skoledagen.
Der findes ikke en snuptagsløsning på problemet, men jeg deler faktisk, at Dansk Skoleidræt i den her forbindelse spiller en rigtig vigtig rolle, altså i forbindelse med at sparre og inspirere til, hvordan man kan få implementeret det.
For vi så, at der kom en meget positiv fremgang i forhold til bevægelse i skoledagen til at starte med efter skolereformen, og så er det fladet ud.
Og der er jeg overbevist om, at det her er et af redskaberne.
Så derfor vil jeg også bare annoncere i dag, at det er regeringen indstillet på at drøfte i forbindelse med finanslovsforhandlingerne i forhold til 2021 og fremad, men vi er altså også villige til at prøve at kigge på, om vi kan finde en løsning for 2020.
Stén Knuth (V), 2020-05-20:
Tak for det, formand.
Og spørgsmålet lyder sådan her: Vil ministeren være med til at lave en langsigtet økonomisk model, der sikrer, at Dansk Skoleidræt kan hjælpe skoler, ledere, lærere og pædagoger med undervisning og redskaber, som kan øge implementeringen af 45 minutters bevægelse i folkeskolen?
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-20:
Som sagt vil vi jo selvfølgelig bistå der, hvor vi kan, og det er også mit indtryk, at repræsentanter for Københavns og Frederiksberg Kommuner i første omgang, da de under min forgænger blev præsenteret for muligheden for at overdrage vejstykket, faktisk udtrykte sig meget begejstret.
Men det er også klart, at der jo kan være forskellige økonomiske hensyn, som man skal analysere nærmere.
Men min dør er altid åben i forhold til at erfaringsudveksle, og det er også klart, at noget af det, der kunne se interessant ud i Aarhus, som jeg var inde på i min første besvarelse, netop er nogle af de her alternative organiseringsformer, bl.a. OPP, som jeg ikke på stående fod kan sige er relevante i forhold til Bispeengbuen, men det er da værd at analysere nærmere for kommunerne.
Ruben Kidde (RV), 2020-05-20:
Det lyder positivt, og det er i hvert fald en dialog, som jeg forestiller mig at kommunerne meget gerne vil indgå i sammen med staten.
Jeg stillede jo spørgsmålet, fordi man med projekter som Marselis Boulevard i Aarhus og Bispeengbuen i København, som jo har levet i årtier, nu fæster sin lid til, at vi endelig kan komme i gang, nu vi skal have en grøn genstart af Danmark.
Så derfor vil jeg gerne kvittere for den udstrakte hånd fra ministeren, og jeg håber, at kommunerne og staten kan finde sammen om det her.
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-20:
Altså, jeg kan jo først og fremmest forholde mig til det, som vores fælles partier er enige om i en aftale, der blev indgået tilbage i 2018.
Det er det grundlag, som regeringen naturligvis står ved.
Når det er sagt, synes jeg da – når spørgeren nu selv har bragt det aarhusianske projekt om Marselis Boulevard på banen – at det kunne være interessant, som jeg også indikerede i mit første svar, at kigge lidt nærmere på de modeller, man har lavet i Aarhus, for jeg antager jo, at et projekt om Bispeengbuen vil omfatte andet og mere end blot lige det at lave en ny vejføring.
Altså, der vil sandsynligvis også være noget byudvikling i det, så det kunne give, tror jeg, rigtig god mening at lave en bilateral erfaringsudveksling mellem Aarhus, København og Frederiksberg.
Ruben Kidde (RV), 2020-05-20:
Det er selvfølgelig rigtig, rigtig fint med statens garanti for, at de penge, der alligevel ville blive brugt til en nedrivning af Bispeengbuen, som jo er statens ejendom, så selvfølgelig kan blive puttet over i et projekt.
Og det er jo rigtig godt for hovedstaden og det projekt, men samtidig har en tidligere fungerende ordfører fra Socialdemokratiet under valgkampen sidste år givet udtryk for, at man gerne vil være med til yderligere medfinansiering.
Hvordan forholder ministeren sig til det?
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-20:
Det er jo en gammel planlægning, som ligger bag Bispeengbuen og forskellige andre anlæg.
Det er fra en tid, hvor man tænkte byplanlægning på en ganske anden måde, og tilbage fra en tid, hvor der måske også var en anden tilgang til kollektiv trafik i København.
Jeg er selv født i et år, hvor der stadig væk kørte sporvogne i København, og det gør der jo som bekendt ikke længere.
Der er mange ting, man sådan kan begræde på den måde.
Men det er i hvert fald klart, at skulle man ønske at få vejstykket overdraget i Københavns og Frederiksberg Kommuner, vil der følge penge med, som også tilkendegivet.
Det er som sagt et løfte, jeg gerne står ved.
Ruben Kidde (RV), 2020-05-20:
Mange tak.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren vedkender sig, at staten også har et ansvar for den her ret særegne vejstrækning, hvor vi jo altså har en motorvej, som går ind i vores by og simpelt hen er i hjertet af byen, på hjørnet af Nørrebro og Frederiksberg.
Er det ikke også en del af regeringens tilgang til moderne byer, at der ikke skal ligge motorveje i tredje sals højde, og vedkender ministeren sig ikke et ansvar som transportminister for at få sikret, at den bliver fjernet, så motorvejen ikke ligger midt i byen?
Marcus Knuth (KF), 2020-05-20:
Man kunne have gjort rigtig mange ting.
Man taler om en stor hammer, men når Socialdemokratiet ikke selv har nogle forslag, hvorfor så ikke spørge os andre, om vi har nogle forslag.
Lige nu bruger man en masse store ord i medierne, men når det kommer til virkeligheden, når det kommer til nye tiltag, så er der ingenting.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-20:
Hvordan kan det så være, vi ikke kunne drive den foregående regering til at kigge på de muligheder og finde de muligheder, så vi rent faktisk havde fået løst den her problemstilling sammen?
Jacob Mark (SF), 2020-05-20:
Nu grillede hr. Kristian Jensen jo bare lige den socialdemokratiske ordfører, fordi Socialdemokratiet ikke kunne stemme for det forslag, som de selv havde argumenteret for i pressen for nogle år siden.
Altså, Venstre argumenterede selv for, at man skulle lægge et loft over, hvor mange elever af ikkevestlig herkomst der skulle være i folkeskoler og frie grundskoler.
Nu siger ordføreren så, at det ikke længere er tilfældet.
Hvis Socialdemokratiet kommer med et forslag om at lave sådan et loft eller sørge for, at der er en fast blanding af elever på tværs af landets skoler, er det så Venstres politik at være for det eller imod det?
Kristian Jensen (V), 2020-05-20:
Vi kunne ikke, da vi sad i regering, skabe opbakning til en løsning af det her.
Vi vil kigge på de forslag, regeringen måtte komme med undervejs.
Indtil da siger jeg bare, at det, der er væsentligt for mig, er, at man griber ind der, hvor problemerne er.
Og der vil være skoler, hvor der fortsat vil kunne være problemer.
Derfor er det så utrolig vigtigt, at det bliver undersøgt, om det skærpede tilsyn er godt nok.
Det synes jeg egentlig er et meget godt princip.
Det er et princip, jeg sagtens kan skrive under på og støtte.
Hvad vi så gør i forhold til fordelingen på skolerne, ja, der kigger vi bare på, hvad det er for nogle forslag, regeringen måtte komme med.