runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Johansen (S), 2017-01-25:
Er ministeren enig med SFI-forsker Lars Benjaminsen, der påpeger, at der er sket en stigning i antallet af hjemløse i mellemstore byer på grund af manglende billige boliger og lave offentlige ydelser?
Tak for det, formand, og jeg vil læse spørgsmålet op: Er ministeren enig med SFI-forsker Lars Benjaminsen, der peger på, at der er sket en stigning i antallet af hjemløse i mellemstore byer på grund af manglende billige boliger og lave offentlige ydelser?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-25:
Tak for spørgsmålet.
Den seneste opgørelse over antallet af hjemløse er mig bekendt fra primo 2015, og den viser, at fra 2013 til 2015, altså under den forrige regeringsperiode med hr. Carsten Hansen som boligminister, steg antallet af hjemløse med 5 pct. til 6.138 personer.
Jeg kender imidlertid ikke udviklingen i antallet af hjemløse siden det tidspunkt.
Hjemløshed er et problem, som har alvorlige konsekvenser for de mennesker, den rammer.
Det siger sig selv, at det, når man ikke har en fast base for sit liv, bliver vanskeligt at få og fastholde et arbejde eller en uddannelse, ligesom man ikke kan opretholde sine sociale relationer.
Årsagerne til hjemløshed er mange.
Hjemløse i Danmark slås meget ofte med flere problemer end mangel på penge.
Mange hjemløse plages desværre af problemer med psykisk sygdom og misbrug.
Det er regeringens mål at nedbringe antallet af hjemløse, og derfor vil regeringen fremlægge en handlingsplan for bekæmpelse af hjemløshed, som bygger videre på erfaringer fra den tidligere hjemløsestrategi.
Jan Johansen (S), 2017-01-25:
Allerførst tak for svaret.
Vi er jo godt klar over, at det i den tid, hvor der sad en anden regering, altså i den sidste periode, var lige midt i krisetiden, og vi ved jo, at der var rigtig mange, der gled ud, f.eks. i forhold til dagpengene, og som var uden for arbejdsmarkedet, og der var også det med ikke at have nogen indkomst og overhovedet at have et eksistensgrundlag.
Men nu begynder det at brede sig til de mellemstore byer i Danmark, og ministeren siger godt nok, at man vil komme med en plan for det senere.
Vi har jo haft et samråd, hvor ministeren lovede billigere boliger.
Er det med i den plan, at der skal komme flere boliger?
Og vil ministeren også tænke det ind i forhold til de mellemstore byer, når det nu breder sig på den måde, som det gør?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-25:
Jeg kan ikke løfte sløret for regeringens hjemløsestrategi endnu, også fordi det ikke er mig, der sidder for bordenden i det arbejde.
Men jeg kan sige så meget, at jeg ikke mener, at det er ydelsesniveauet på f.eks. kontanthjælpen, der har den største betydning – om overhovedet nogen betydning – for antallet af hjemløse i Danmark.
Antallet af hjemløse steg under den forrige regering, selv om den forrige regering fjernede datidens kontanthjælpsloft.
Det tyder på, at der er nogle andre ting, der betyder mere for antallet af hjemløse, end om der er et kontanthjælpsloft eller ej.
Disse ting kan f.eks. være, hvordan konjunkturen er, om folk mister et arbejde, eller om folk får arbejde.
Jeg siger overhovedet ikke, at stigningen i antallet af hjemløse under den forrige regering var den forrige regerings skyld – det kan være de internationale konjunkturer – men det er bare mere komplekst end som så.
Hvis der i dag ifølge en forsker er en udvikling med flere hjemløse, må jeg bare sige, at vi ikke har nogen tal for det endnu, og hvis det er en konsekvens af indførelsen af kontanthjælpsloftet, vil det først vise sig noget senere.
For det går ikke så hurtigt, når kontanthjælpsloftet slår igennem.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-01-25:
Som jeg også sagde, er der selvfølgelig mange ting, der gør sig gældende.
Jeg mener så, at koblingsprocenten er en af de ting.
Men jeg er oprigtig interesseret i at høre, hvordan ministeren ser på den her udvikling, som ministeren også beskrev, hvor flere og flere går i friskoler og færre og færre i folkeskole.
Altså, deler ministeren slet ikke min bekymring for, hvad det kan komme til at gøre ved fremtidens folkeskole, hvis den udvikling fortsætter?
Merete Riisager (LA), 2017-01-25:
Som jeg sagde i mit svar: Hvis der er en sammenhæng, kan det i hvert fald være meget, meget svært at se, hvad den er, eftersom andelen af fri- og privatskoleelever steg ganske meget i den periode, hvor man nedsatte koblingsprocenten fra 75 til 71.
Derfor kan det jo være rigtig svært at sige, hvad det er, der er de vigtigste faktorer for, at forældre tilvælger en fri- eller privatskole, hvor der jo altså gives færre ressourcer pr. barn fra det offentlige, end der gør i folkeskolen.
Der gives jo en koblingsprocent på 75.
Det vil altså sige, at der er et gab på i gennemsnit 25 pct., der skal dækkes af forældrene, eller som skal dækkes, ved at man bruger ressourcerne bedre.
Så der må være andre faktorer, og det håber jeg også at ordføreren og ordførerens parti er opmærksomme på.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-25:
Ministeren må endelig invitere.
Jeg er sikker på, at vi med meget kort varsel kan rykke ud til et møde i politiforligskredsen, så vi kan få kigget på de her ting.
Så ministeren skal endelig ikke holde sig tilbage med det i hvert fald.
Jeg gennemgik rapporten i dag en ekstra gang, og under den beskrivelse, der er, af den valgte bygning står der følgende – og jeg citerer: ingen betydelige ombygninger, der forsinker opstart af basisuddannelsen.
Jeg har glemt sidetallet, men det er omkring side 57-58 – noget i den retning.
Jeg undrede mig over det, og i relation til den politiske debat, der har været om det, og jo også i relation til andre brudstykker af rapporten vil jeg gerne høre ministeren, hvad vi helt præcist skal lægge i »ingen betydelige ombygninger, der forsinker opstart af basisuddannelsen«.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-25:
Igen vil jeg gerne enten svare skriftligt på det eller invitere spørgeren over til et møde.
For med al respekt – og jeg tvivler ikke på, at det er på side 57 eller 58 eller 56 – er jeg blevet bedt om at komme her og svare på, hvordan vi i tilstrækkelig grad kan sikre mod terrorangreb.
Og spørgsmål om konkrete sider i rapporten, og præcis hvad der menes med den sætning, er jeg ikke i stand til at stå her og svare på.
Det kan jeg altså ikke, men jeg vil gerne holde et møde om det.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-25:
Det er helt rimeligt, og det skal ministeren ikke høre for.
Så vil jeg prøve at gå lidt tilbage, ikke for at tale om sikkerhed eller sidetal for den sags skyld, men for at høre lidt til den midlertidige løsning.
For vi har jo altså brug for politibetjentene.
De er presset i forvejen i Brøndby, og så vidt jeg har forstået, kan vi dårlig sende flere igennem ud over det optag, vi allerede har besluttet, og så selvfølgelig det, der kommer i 2018, som vi senere skal beslutte.
Men vil det ikke være muligt – er det ikke regeringens linje – at man vil lægge sig i selen for, at vi kan lave et optag i løbet af 2018 i Jylland?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-25:
Nogle gange er der forskel på, hvad man gerne vil, og hvad man kan.
Jeg tror bare, vi skal sikre, at vi ikke starter noget op, som bliver forhindret i sin gang, fordi der er en masse ombygning, der foregår samtidig.
Og det her med, hvad der kan være der af basisuddannelse og efter- og videreuddannelse, er meget, meget svært for mig at svare på lige nu, når jeg ikke ved, hvad det er, der skal bygges om, hvordan det skal bygges om, og hvilken proces det vil kræve.
Der vil vi i fællesskab kunne blive meget, meget klogere, når vi ser det.
Men vi har jo en fælles interesse i, at vi hurtigst muligt kommer i gang med at uddanne betjente i Vestdanmark.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-01-25:
Hvilken effekt mener ministeren at det vil have på fordelingen af elever mellem folkeskolen og de frie grundskoler, hvis koblingsprocenten hæves yderligere, sådan som det ifølge regeringsgrundlaget er hensigten?
Merete Riisager (LA), 2017-01-25:
Vi har i regeringsgrundlaget ganske korrekt tilkendegivet, at vi ønsker at forbedre de frie grundskolers økonomiske vilkår.
Regeringspartierne og Dansk Folkeparti har i forvejen fået ført den såkaldte koblingsprocent tilbage til niveauet fra før 2011 på 75 pct.
Der lå den i mange år.
Generelt kan jeg ikke konstatere en sammenhæng mellem koblingsprocenten og andelen af elever i de frie grundskoler.
Elevandelen i de frie grundskoler har været konstant stigende siden 2007.
Elevandelen steg fra 14 pct. i 2010 til 17 pct. i 2015, selv om koblingsprocenten i samme periode faldt fra 75 pct. til 71 pct. Derfor kan jeg ikke svare direkte på, hvordan en yderligere forhøjelse af koblingsprocenten vil påvirke fordelingen af elever mellem folkeskolen og de frie grundskoler.
Der er nemlig også mange andre årsager end koblingsprocenten, der er afgørende for elevers og forældres valg af skole, som f.eks. pædagogik og værdier.
Jeg fornemmer en undertone i spørgsmålet, som om jeg gerne vil flytte elever fra folkeskolen over til de frie grundskoler, og dertil vil jeg bare sige, at det ikke er noget mål for mig, men jeg mener, at alle familietyper så vidt muligt skal have mulighed for et frit skolevalg.
Regeringen ønsker en stærk folkeskole, der kan være et oplagt valg for elever og forældre.
Derfor vil jeg også arbejde for, at folkeskolen bliver så attraktiv som muligt inden for de givne rammer.
Vi skal give folkeskolen tilbage til de elever og lærere og ledere, som har deres hverdag i den.
Skoler og lærere skal have frihed til at udvikle skolen på en måde, der giver mening lokalt, men vi synes også, at de frie grundskoler er en integreret og vigtig del af det samlede danske skoletilbud.
De giver nemlig elever og forældre en valgmulighed.
Det følger af vores ret til at vælge en anden skole end folkeskolen.
Vi vil sikre et reelt frit valg.
Derfor vil vi fortsætte med at have opmærksomhed på, at de frie grundskoler har et tilstrækkeligt økonomisk grundlag til at udgøre et reelt og stærkt alternativ til folkeskolen.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-01-25:
Det er sådan set et valg, der er beskyttet af grundloven.
Det er ikke noget, jeg eller mit parti har nogen som helst planer om at ændre på.
Jeg synes også, det er vigtigt, at vi har friskoler som et alternativ til folkeskolen, hvor der er mulighed for en anden pædagogik eller et andet holdningsbaseret grundlag, eller hvad det nu kan være.
Når jeg stiller spørgsmålet, er det jo, fordi jeg er bekymret for den udvikling, vi har set, og som ministeren også selv nævner i sit svar, hvor der over årene er blevet rykket ved fordelingen af elever mellem friskolerne og folkeskolerne – altså, hvor flere og flere elever går på friskolerne, og færre på folkeskolerne.
Jeg er bekymret for, hvad det kommer til at gøre ved folkeskolen, hvis det kommer til at fortsætte fremadrettet.
Hvad vil det gøre ved den folkeskole, vi kender, som er et naturligt valg for de fleste, og hvor børn med forældre med alle mulige forskellige baggrunde møder hinanden, lærer hinanden at kende på tværs af forskelligheder, på tværs af deres forældres baggrund?
Men jeg hører ministerens svar sådan, at ministeren ikke mener, at der er nogen sammenhæng mellem koblingsprocenten, og så hvor mange elever der vil vælge at gå på en friskole.
Jeg er jo enig i, at der er mange ting, der har betydning for det her, også hvordan man fører skolepolitik ude i kommunerne, og hvor mange steder man lukker små skoler osv.
Jeg tror, der er mange ting, men alt andet lige vil jeg jo have en opfattelse af, at der nok er en sammenhæng mellem koblingsprocenten, og så hvor mange elever der kommer til at gå på en fri grundskole.
Og der forstår jeg ministerens svar sådan, at det mener ministeren ikke.
Det svar synes jeg måske i virkeligheden er en lille smule bemærkelsesværdigt, så ministeren må gerne bekræfte, at jeg har forstået det rigtigt – altså at der alt andet lige ingen sammenhæng er mellem koblingsprocenten, og hvor mange elever der vælger at gå på en friskole.
Jan Johansen (S), 2017-01-25:
Forskeren siger bl.a., at huslejen og indkomsten ikke matcher hinanden, og her kommer kontanthjælpsloftet jo selvfølgelig ind, og jeg er da helt sikker på, at det, man kan se i de store boligorganisationer, f.eks. i København, er, at der er flere, der får rykkere, fordi de ikke kan betale deres husleje, og det tror jeg også er med til at gøre det i provinsbyerne.
Ministeren påpegede selv, at der var andre problemer i den sidste regerings tid, netop på grund af at vi var på vej ud af en krise, som vi havde været i, men ser ministeren ikke, at der skal et større arbejde til for netop at få stoppet den udvikling, der sker nu?
Og ser ministeren slet ikke, at det her kontanthjælpsloft også gør, at det er kommet ud til provinsbyerne?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-01-25:
Tak for det.
Hvilken effekt mener ministeren at det vil have på fordelingen af elever mellem folkeskolen og de frie grundskoler, hvis koblingsprocenten hæves yderligere, sådan som det ifølge regeringsgrundlaget er hensigten?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-25:
Jeg mener, at der i beskæftigelsespolitikken er flere hensyn.
Det ene er, at man gerne vil hjælpe folk med at komme over en svær situation, hvis de er blevet ledige.
Det andet er, det stadig væk skal være sådan, at man får en økonomisk gevinst ud af at gå på arbejde.
Hvis man mister sit arbejde og man kommer på en kontanthjælp med et kontanthjælpsloft, så har man lidt færre penge, end hvis der ikke er et kontanthjælpsloft, det er rigtigt, men så er det nogle andre initiativer, der skal hjælpe en med f.eks. at finde en passende bolig, hvis man har problemer med at betale huslejen.
Der skal være et passende antal boliger, for at man også kan betale huslejen, hvis man er på kontanthjælp.
Hvis jeg skal svare konkret på spørgsmål om to meget konkrete kommuner og på, hvad der er blevet sagt af de to kommuner, bliver jeg nok nødt til lige at dykke ned i tallene.
Det er ikke det, der er blevet stillet spørgsmål om her i dag.
Så det må jeg skylde svar på, og det kan enten komme skriftligt eller mundtligt.
Kaare Dybvad (S), 2017-01-25:
Hvad er ministerens holdning til, at en LLO-undersøgelse viser, at knap halvdelen af beboerrepræsentanterne i større udlejningsejendomme endnu ikke var indkaldt til møde om 10-årige vedligeholdelsesplaner 10 dage før fristens udløb?
Hvad er ministerens holdning til, at en LLO-undersøgelse viser, at knap halvdelen af beboerrepræsentanterne i større udlejningsejendomme endnu ikke var indkaldt til møde om 10-årige vedligeholdelsesplaner 10 dage før fristens udløb?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-25:
Tak for spørgsmålet.
Obligatoriske rullende 10-årige vedligeholdelsesplaner blev indført i 2015 som en del af lovforslaget vedrørende forenkling og modernisering af lejelovgivningen.
Ifølge reglerne skal alle udlejere af private udlejningsejendomme, der pr. 1. januar 1995 indeholdt mere end seks beboelseslejligheder, og som er beliggende i kommuner, hvor reglerne i boligreguleringslovens kapitel 2-4 gælder, udarbejde rullende 10-årige vedligeholdelsesplaner.
Hvis udlejer ikke udarbejder en 10-årig vedligeholdelsesplan inden den 1. juli, risikerer udlejer at miste retten til at opkræve lejen.
Som et led i samarbejdet med beboerrepræsentanterne har udlejeren pligt til hvert år at indkalde repræsentanterne til en drøftelse af udarbejdelsen af vedligeholdelsesplanen og den efterfølgende årlige revision og ajourføring af planen.
Har udlejeren ikke inddraget beboerrepræsentanterne i overensstemmelse med reglerne, det vil sige indkaldt beboerne til en drøftelse om udarbejdelse eller revision af vedligeholdelsesplanen, vil udlejeren kunne miste retten til at opkræve beløb til udvendig vedligeholdelse efter boligreguleringslovens § 18 og § 18 B, hvis lejerne indbringer sagen for huslejenævnet.
Den mulighed må lejerne jo så udnytte, hvis de mener, at der er behov for det.
Andre kommentarer har jeg sådan set ikke.
Det er i mine øjne en rigelig skrap sanktion, at udlejeren vil kunne miste retten til at opkræve beløb til udvendig vedligeholdelse, så jeg kan ikke se, at der skulle være behov for yderligere stramninger af reglerne.
Jeg har jo ansvaret for, at loven håndhæves, og derfor også ansvaret for, at folk overholder loven.
Kaare Dybvad (S), 2017-01-25:
Det er jeg glad for at høre.
For på ministerens første svar kunne det næsten lyde, som om han måske endda var tilfreds med, at lovgivningen ikke bliver overholdt fuldt ud, eller at man ikke gjorde så meget ved det, og at man ikke som lejer fulgte op på det, fordi ministeren mente, at det var en for skrap sanktion.
Men hvis ministeren mener, at det er en for skrap sanktion, har ministeren så tænkt sig at ændre ved de regler her?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-25:
Jeg sagde ikke, den var for skrap.
Jeg sagde, at den var skrap nok, og det er det, jeg mener.
For når jeg går ind i Folketingssalen for at diskutere politik, er mit udgangspunkt altid, at det, der skal komme ud af diskussionen, er, at vi laver noget politisk, som gør samfundet bedre.
Så hvis man spørger mig om, hvad jeg vil gøre ved, at folk går over for rødt eller de kører for stærkt,
så vil jeg, hvis jeg kan gøre noget, have et svar om, hvad man kan gøre, for at folk ikke kører for stærkt f.eks. I det her tilfælde synes jeg at loven er skrap nok i forvejen, og derfor har jeg ikke noget svar om, at jeg vil gøre yderligere – men jeg synes selvfølgelig, at folk skal overholde loven.
Kaare Dybvad (S), 2017-01-25:
Okay, der har været flere sager oppe, bl.a. i Glostrup Kommune, hvor de meget klart siger, at de ikke har mulighed for at anvise en bolig til folk, der bliver ramt af kontanthjælpsloftet.
De må sige til dem, at de i stedet for skal bo på Lolland.
Der er også et eksempel på det i Københavns Kommune, hvor de siger, at de på et tidspunkt kommer dertil, hvor de må sige: Så kan du simpelt hen ikke få en bolig.
Det var socialborgmesteren, der udtalte det.
Så bliver de nødt til at flytte til en anden kommune på grund af kontanthjælpsloftet, fordi kommunen simpelt hen ikke har mulighed for at anvise en bolig.
Er ministeren uenig i de to kommuners konkrete vurderinger?
Tak for det svar.
Der står på den gamle rådhusbygning nede på Nytorv, at med lov skal land bygges, og det er jo sådan set et meget fornuftigt princip.
Når nu vi har en lov, som siger, at man skal indkalde til de her møder omkring vedligeholdelsesplanen, mener ministeren så ikke, at det mest fornuftige er, at udlejerne overholder den lovgivning, som rent faktisk er skrevet ned, og så indkalder til de møder, sådan som det tilsyneladende kun sker i cirka halvdelen af tilfældene?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-25:
Jeg har ikke tallene fra København med, men vi har offentliggjort tal for store dele af landet, som viser, at der de fleste steder – jeg tror også i København – jævnligt bliver billige boliger ledige, og disse billige boliger er jo boliger, som kommunerne har anvisningsret til.
Jan Johansen (S), 2017-01-25:
Vi har jo haft en diskussion med ministeren i et samråd, og da løftede ministeren heller ikke sløret for det her.
Men jeg vil da håbe på, at den plan, som nu er blevet nævnt mange gange, virkelig kommer til at hjælpe de mennesker, som mister deres bolig, fordi de ikke har råd til at betale for den, og jeg håber stadig væk lidt på, at ministeren bare kan løfte en lille flig af planen, så vi kan føle os trygge ved, at der kommer en plan, som man kan regne med ude i kommunerne, så man kan få dækket det behov for billige boliger.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-25:
Regeringen har et ønske om flere billige boliger, fordi det er en målsætning i sig selv.
Men jeg vil gerne understrege, at der allerede i dag er en række ledige billige boliger, som hvert år bliver ledige, fordi de fraflyttes, og som kommunerne har anvisningsret til.
Så det er et generelt ønske om flere billige boliger, der er årsagen til regeringens billig bolig-strategi, og ikke at vi står i en akut mangelsituation i forhold til folk, der måtte have problemer med at betale huslejen der, hvor de er.
Indledningsvis må jeg anføre, at det ikke fremgår af spørgsmålet, hvor oplysningen om de 13 pct. stammer fra.
Jeg går ud fra, at det er fra en nyhed på www.dr.dk den 17. oktober 2016 – dvs. kun 14 dage efter, at kontanthjælpsloftet trådte i kraft.
Siden da er der kommet andre oplysninger frem.
I en artikel, som www.avisen.dk bragte den 4. januar 2017, udtalte BL's formand Palle Adamsen, og nu citerer jeg: »Der er ikke flere, der ikke får betalt deres husleje.«
Han konkluderer: »... det er ikke gået så galt, som vi frygtede.«
Vi har også set tal fra en af de store almene udlejere, nemlig KAB.
Disse tal bekræfter, at der samlet set ikke er sket nogen nævneværdige udsving i antallet af rykkere i perioden efter den 1. oktober 2016 set i forhold til årene forinden.
Antallet af rykkere for manglende huslejebetaling er interessant, fordi det kan sige noget om antallet af potentielle udsættelser af lejere.
Afslutningsvis vil jeg understrege, at udsættelse af lejere er en kompleks problemstilling, og at der ofte ikke kan peges på en enkeltstående årsag til, at lejere sættes ud af deres bolig.
Indkomstens størrelse er således ikke i sig selv afgørende for, om lejere kan betale deres husleje.
Der er typisk tale om et sammenfald af flere faktorer som f.eks. manglende evne til at administrere egen økonomi, stor gæld, psykiske problemer og misbrug.
Kaare Dybvad (S), 2017-01-25:
Hvad er ministerens forklaring på, at de største boligselskaber, efter kontanthjælpsloftet er trådt i kraft, oplever en stigning på 13 pct. i antallet af rykkere for manglende huslejebetaling?
Mange tak for svaret.
Det er jo dejligt på den måde at blive betrygget i, at det måske ikke står så slemt til, som man kan tro ved første øjekast.
Ministeren nævner, at man ikke har styr på sin økonomi.
Han nævner psykiske problemer og et par andre ting.
Mener ministeren, at årsager som psykisk sygdom eller, som det blev nævnt, at man ikke har styr på sin økonomi, er væsentligere årsager end det, at man får færre penge ind på bankkontoen hver måned?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-25:
Jeg mener helt klart, at enkeltpersoners problemer med at styre økonomien, psykiske problemer, misbrugsproblemer betyder langt, langt mere for risikoen for at blive sat ud af sin bolig end nedgang i økonomien.
De fleste mennesker, der oplever en nedgang i økonomien, ender jo ikke med at blive sat ud af deres bolig.
De omprioriterer deres økonomi eller finder eventuelt en anden bolig, som de har bedre råd til at betale.
Der, hvor der er problemer med at betale sin husleje, hvilket så ender med, at man bliver sat ud af boligen, er det altid kombineret med en flerfoldighed af problemer, hvor de problemer, jeg har nævnt – psykisk sygdom, misbrug og problemer med at styre egen økonomi – er meget nærværende.
Kaare Dybvad (S), 2017-01-25:
Tak for det svar.
Ministeren nævner, at det, man skal gøre, er at omprioritere sin økonomi eller finde en anden og billigere bolig.
Mener ministeren, at det er muligt inden for rammerne af det tilskud, man får, efter at kontanthjælpsloftet er indført, at finde en bolig i f.eks. Københavns Kommune?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-01-26:
Ja, eller måske en statslig medfinansiering, hvis man ikke selv har råd.
Og når nu ordføreren ikke vil stille sig i vejen, vil jeg sige, at så peger kystanalysen jo på, at vi har brug for nogle sammenhængende løsninger, fordi storme og vand ikke kender kommunegrænser – det kan man godt synes er irriterende, men sådan er det – og derfor giver det mening at sørge for, at tingene kommer til at hænge sammen, altså at vi laver projekter, der er tværgående.
Det er det, der skal til, for at vi nu kommer videre.
Synes ordføreren ikke, at det lyder som en rigtig god idé, når nu landets fremmeste eksperter peger på det?