runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2020-01-21:
Tak for det.
Jeg blev lidt nysgerrig, når Radikale gerne vil være med til at kigge på det i terrorsager.
Så vil jeg godt høre, hvor grænsen går for De Radikale.
Hvad med mordsager – hvis der er en efterlysning i gang af en morder, som har myrdet en?
Vil det være der, man også vil kunne bruge ansigtsgenkendelse?
Eller hvad med nede ved grænsen, som også tidligere har været debatteret?
Vil det være der, det vil være en mulighed?
Eller hvor går grænsen for De Radikale i forhold til at indføre et redskab, hvis der er efterspørgsel på det?
Og så er det jo korrekt, som hr. Peter Skaarup siger, at det selvfølgelig er herinde fra Folketinget, at vi må være opmærksomme på, hvordan det bliver brugt, og i hvilken henseende det bliver brugt.
Det kan man jo gøre på mange områder.
Ordføreren ved sikkert, at inden for sundhedsvæsenet er det jo sådan, at hvis nogen har været inde og kigge på ens journal, så kan man se, hvem der har været inde og kigge.
Så der er jo nogle sikkerhedsforanstaltninger, man kan lave, hvis man skal lave sådan et system.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-21:
Spørgeren understøtter sådan set det, der er min pointe, nemlig at hvis vi først sparker døren op ét sted, så vil der blive et næste.
Hvad med én slags sager, hvad med en anden slags sager, hvad med en tredje slags sager?
Det er derfor, Radikale grundlæggende har som udgangspunkt, at vi ikke ser ansigtsgenkendelse som noget, der ligger ligefor, netop fordi det vil blive: »Hvad så med den sag?«, og »Det er også synd for hende«.
Og hvad så med den tredje, fjerde og femte sag?
Karina Adsbøl (DF), 2020-01-21:
Jeg synes alligevel ikke, jeg helt fik et svar.
Så spørger jeg: I hvilke andre sager kunne det være en relevant mulighed at anvende det?
Eller vil det sige, at De Radikale kun – måske – vil anvende det i forbindelse med terrorsager?
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-21:
Det, som spørgeren kan høre den radikale ordfører sige, er, at vi som udgangspunkt ikke ser det som en farbar vej at arbejde med ansigtsgenkendelsesteknologi, netop fordi vi er bekymrede for, at hvis man tillader det ét sted, hvor det måske godt kunne give god mening, jamen så bliver det skruen uden ende, og så bliver der nogle andre forbrydelser, som spørgeren jo ganske rigtigt har påpeget, hvor man kunne sige: Jamen hvorfor så ikke der?
Og hvorfor så ikke der?
Hvorfor så ikke der?
Og så lige pludselig ender vi med at have ansigtsgenkendelse ud over det hele, og det kan ikke være i uskyldige danskeres interesse.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-21:
Der blev nedsat et udvalg, som fik den bundne opgave, at man skulle komme med forslag til lovgivning, der kunne forhindre en ny Kurt Beier-sag, en ny Padborgsag.
Men det er derimod kommet frem, at lovforslaget skal se på, hvordan cabotagekørsler, transitkørsel og helt almindelig vognkørsel i Danmark skal følge 3F's overenskomstniveau i fremtiden.
Så man har ikke forhindret den type sociale dumping, som man påstod man ville forhindre.
Der er jo intet i vejen for, at man kan vælge andre gode danske overenskomster end lige præcis 3F's, og det, at gode danske ansvarlige fagforeninger og overenskomster kan konkurrere med hinanden på forskellige fleksible ordninger, er selve ånden i den danske model, og ikke, at vi politikere ved lov bestemmer, hvad lønniveauet skal være i overenskomsterne.
Så jeg synes egentlig, det er i strid med den danske model, og det kommer ikke til at forhindre den sociale dumping, som man påstod i sin tid.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Men det, der er udfordringen, er jo, at den danske model er under pres.
Vi har sådan set været enige om i mange år – mange af os på kryds og tværs, nok i virkeligheden ikke Kommunisterne, men de fleste andre – at det er rigtig godt, at vi har en dansk arbejdsmarkedsmodel, og at vi har en høj organisationsgrad og i øvrigt også en ordentlig dagpengedækning, og at arbejdsmarkedets parter forhandler overenskomst og har styr på det, der er på arbejdsmarkedet, og at vi andre holder os et skridt væk.
Så får vi arbejdskraftens fri bevægelighed i EU.
Den fører meget godt med sig, men den fører godt nok også nogle problemer med sig, ikke mindst på dele af arbejdsmarkedet, og derfor vælger vi at tage ansvaret på os og gribe ind.
Jeg er alligevel lidt forbløffet over, at et borgerligt parti på den måde, måske ikke ignorerer problemet, men i hvert fald ignorerer, at det er nødvendigt med nogle politiske løsninger.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-21:
Vores tilgang var, at man kunne beslutte, at man skal køre på danske overenskomster indgået af repræsentative parter, men at det ikke behøver at følge 3F's overenskomstniveau.
Det ville da overraske, hvis et borgerligt parti mente andet: hvis et borgerligt parti mente, at man skulle give 3F særrettigheder ved lov, som man ikke ville gøre på alle mulige andre områder, men så gøre det på et isoleret område.
Det er det, der ville overraske, hvis man som borgerlig skulle have den slags mærkværdige holdninger.
Morten Østergaard (RV), 2020-01-21:
Det er om den private velfærd, som jeg forstår kan opgøres i kroner og øre.
For mange mennesker tror jeg måske at det er et lidt bredere begreb end bare det.
Jeg mener også, at hr. Alex Vanopslagh nogle gange har været inde at diskutere, at der er nogle ting, der er større i livet, som det er værd at forholde sig til, bl.a. vores frihed.
En af de ting, som jeg godt kunne tænke mig at høre Liberal Alliances holdning til under den nye partileder, er: Hvad er egentlig holdningen til ens ret til at bo i Danmark med sin egen familie, hvis man er dansk statsborger?
Der er masser af danskere, der oplever, at de er rejst ud i verden og har fundet kærligheden der, og så kan de ikke få lov at bo i deres eget land.
Enhver EU-borger er bedre stillet i Danmark, end de er.
Kunne der blive noget privat velfærd til folk, der bare gerne vil bo sammen med den, de elsker?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-21:
Helt overordnet vil jeg sige, at målet i sidste ende må være, at folk lever meningsfulde liv og på den måde oplever, at tilværelsen giver mening.
Det tror jeg først og fremmest man får, hvis man også har ansvar og frihed til at gøre en forskel i sit eget liv, og hvis ens ansvar ikke hele tiden bliver ædt op af staten og kommunen.
Man rykker altså balancen mellem borgere og stat mere i retning af borgeren, og det betyder også, at man skal gå ind for lavere skatter.
Et kort og præcist svar på dit spørgsmål er: Ja, det skal være nemmere som dansk statsborger at få sin ægtefælle til Danmark, såfremt denne ægtefælle forsørger sig selv eller bliver forsørget af ægtefællen.
Men det er en tragisk og ærgerlig afledt konsekvens af, at man har haft en uansvarlig udlændingepolitik i mange årtier, og derfor rammer det uhensigtsmæssigt, når man prøver at rette op på det.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Hørte jeg lige spøgefuldt, tror jeg, men dog, at ordet kommunist blev sagt i forlængelse af fru Pernille Vermunds bemærkning?
Altså, de mennesker, som sætter sig ind i en lastbil, har et relativt hårdt job, skal selvfølgelig også have en ordentlig løn og i øvrigt ikke udkonkurreres eller udsættes for social dumping på grund af chauffører udefra.
Morten Østergaard (RV), 2020-01-21:
Det er jo spændende, hvornår det tidspunkt kommer, hvor flere indser, at der er noget frihed, der er gået tabt, og som man kan vælge at genoprette, hvis man vil.
Jeg vil også gerne et skridt videre i forhold til de flittige og ansvarsbevidste, som arbejder hårdt.
Hvis en virksomhed har ansat en flygtning, og hvis denne person har arbejdet hårdt i flere år, er det så ret og rimeligt, at virksomheden kan beholde medarbejderen?
Masser af virksomheder mangler i dag folk rundtomkring, og er det okay, at de kan beholde medarbejderen, og at vedkommende kan få lov til at blive, også selv om behovet for beskyttelse som flygtning ikke længere er til stede?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-21:
Ja, hvis det sker med en arbejds- og opholdstilladelse.
Vi ønsker jo at sænke beløbsgrænsen for, hvornår man må få en arbejds- og opholdstilladelse i Danmark, til 220.000 kr. om året.
Men vi står ved den politik, vi førte, da vi var i regering, hvor vi sagde, at er man flygtning og ikke længere har et beskyttelsesbehov, skal man vende hjem til sit hjemland.
Men det er klart, at opfylder man kriterierne for at få tildelt en arbejds- og opholdstilladelse, er man jo mere end velkommen til det.
Så er man ikke længere flygtning, så er man en arbejdskraft.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Tak for det.
Det er bare lige for at vende tilbage til vores diskussion om forhandlingerne, som blev afsluttet forleden med en aftale.
Det er sådan i den aftale, der blev indgået, at der faktisk eksplicit står, at der ikke er nogen fagforeninger, der har monopol.
Det står i aftaleteksten, og det er måske en af fordelene ved at blive til det sidste i forhandlingerne, fordi man jo så har mulighed for sammen med de øvrige borgerlige partier at lægge et pres på de røde.
Når det er sagt, vil jeg gerne frem til noget andet: folkeafstemninger.
Er hr. Alex Vanopslagh i dag stadig for flere folkeafstemninger eller imod flere folkeafstemninger?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-21:
At påstå, at der er frit fagforeningsvalg, så længe ens overenskomst bare ligner 3F's, er jo noget volapyk.
Så har man jo de facto udhulet det frie fagforeningsvalg og det frie overenskomstvalg, hvis overenskomsterne ikke må være forskellige.
Hvis man skal kigge på en strukturreform i Danmark, kunne det være spændende med mere direkte indflydelse, men vi bakker som tidligere nævnt ikke op om Nye Borgerliges krav om at sætte en masse ting til folkeafstemning på udlændingeområdet.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Når jeg spørger til de her folkeafstemninger, er det netop, som hr. Alex Vanopslagh siger, fordi vi jo for kort tid siden netop har haft en mulighed for at sætte regeringens og venstrefløjens forhøjelse af ydelser til udlændinge til folkeafstemning.
Altså, da man ville bruge 300 mio. kr. ekstra på børnecheck til børnefamilier, hvor en meget stor andel er udlændinge, sagde vi: Lad os nu indsamle 60 underskrifter fra folk i Folketinget.
Vi regnede selvfølgelig med, at LA var med, fordi både hr. Alex Vanopslagh tidligere har talt om flere folkeafstemninger og den tidligere formand for LA har talt om, at vi skulle have flere folkeafstemninger.
Når man nu er vendt på det her spørgsmål, skyldes det så, at økonomien ikke er til det, at det ikke er vigtigt, når det er udlændinge, eller var det et princip, som man havde før valget, som man nu har lagt til side efter valget?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-21:
Vi har jo begge to en forkærlighed for Schweiz og den måde, de har indrettet deres demokrati på.
Så der er nogle spændende ting i det, men nu er vores demokrati nu engang bare indrettet sådan, at danskerne stemmer på nogle partier, der går til valg på en række ting, og hvis man er utilfreds, må man så stemme på nogle andre partier 4 år senere, og danskerne får den politik, de har stemt på.
Det begræder jeg, men danskerne får jo bare det, de har bedt om, og det behøver de ikke bekræfte en gang til.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Tak for det.
Jeg vil tillade mig kollektivt at glæde mig over, at et nyt parti føler sig godt budt inden for i vores folkestyre.
Det manglede da også bare, vil jeg sige, men det er da kun positivt.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig – med den dagsorden, vi har foran os i indeværende år, og jeg vil ikke opremse til det hele, for jeg har sagt det meste i løbet af dagen i dag – at høre, på hvilke områder Nye Borgerlige mener man vil gå ind til forhandlingsbordet og forhåbentlig lave brede aftaler.
Rosa Lund (EL), 2020-01-21:
De erfaringer, som jeg har hørt om og kender til, om ansigtsgenkendelse – det kan jo være, at fru Pernille Vermund kender nogle andre – er, at ansigtsgenkendelse er ekstremt nemt at snyde.
Jeg kan igen fremhæve det fantastiske sted Brøndby Stadion som eksempel.
Når man maler sig i ansigtet, hvilket man jo nogle gange gør til en fodboldkamp, kan man faktisk snyde ansigtsgenkendelsen.
Så det er bare for at sige, at jeg ikke er sikker på, at ansigtsgenkendelsen er det, der kommer til at bekæmpe terror, som jeg hører er fru Pernille Vermunds idé om det.
Det ville da være skønt, hvis det kunne, og jeg vil da nærmest sige, at hvis man kunne sige, at ansigtsgenkendelse bekæmper terror, ville det være mærkeligt ikke at støtte det, men det gør det bare ikke.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Der er ikke nogen tvivl om, at det, der ligger og er allervigtigst for os i det kommende år, er det er det, vi skal i gang med lige om lidt, nemlig politireformen.
Som jeg sagde i min tale, er vores forhold til kriminelle udlændinge og udlændinge, som ikke integrerer sig i vores samfund, rigtig vigtigt.
Her har vi en reel udfordring, i forhold til at der er mennesker i vores samfund, som er kommet hertil, som ikke har dansk statsborgerskab, og som bl.a. svindler med offentlige ydelser.
Det er der ikke afsat ressourcer til at opklare og håndtere fra politiets side.
Så der vil vi rigtig gerne gå aktivt ind og sørge for, at der bliver sat fokus på det, og at de mennesker, som begår den her form for forbrydelser, dømmes og gerne udvises konsekvent og efter første dom.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-01-21:
Tak for det!
Undskyld, ja, vi er nogle, der ikke rigtig behøver mikrofoner.
Jeg vil også tilslutte mig fru Mette Frederiksens betragtning om, at det er godt, at nye partier føler sig velkomne, og det skal man sandelig også gøre.
Og det har fru Pernille Vermund jo gjort i en sådan grad, at hun har været ude at rose regeringens udlændingepolitik, hvilket jeg jo ikke rigtig finder anledning til.
Mener fru Pernille Vermund virkelig, at vi har en regering, der fører en fornuftig udlændingepolitik, når man altså vælger at bruge 300 mio. kr. på at hæve ydelserne til arbejdsløse udlændinge med op mod 2.000 kr. hver eneste måned?
Er det en god udlændingepolitik?
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Jeg roser gerne politiske modstandere, når de siger det rigtige, men jeg kritiserer dem også gerne, når de ikke leverer på det, de siger.
Og det, vi har set fra regeringens side, er jo, at man har talt sagligt og seriøst om en række problemer, men at vi desværre stadig mangler handling på de her problemer.
Og det er jo derfor, at vi står her i dag og siger, at bl.a. det her nye asylsystem efterhånden begynder at ligne mere et fatamorgana end realpolitik.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
Tak for det.
Hun sagde, at når Venstre ligesom Dansk Folkeparti gerne vil have, at den offentlige sektor kan følge med, når der kommer flere ældre og flere børn osv. – det, der hedder det demografiske træk – er det helt forkert, fordi vi ikke har brug for en større offentlig sektor, men vi har brug for en mindre offentlig sektor.
Kan fru Pernille Vermund ikke fortælle, hvor meget mindre den skal være, hvis det står til fru Pernille Vermund, og eventuelt fortælle, hvor store skattelettelser det er, fru Pernille Vermund egentlig ønsker at få gennemført?
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Det er helt korrekt, at for Nye Borgerlige er det en borgerlig dagsorden at sikre, at danskerne får lov at beholde mange flere af deres penge selv, fordi det jo også betyder, at danskerne får lov til at træffe flere beslutninger for deres eget liv, altså at pengene i højere grad ligger i borgernes lommer og ikke i politikernes lommer.
Konkret ønsker vi, at den offentlige sektor mindskes med ½ pct. frem mod 2030.
Når vi taler om det her, bliver det jo ofte set, som om alle pengene skal tages fra kerneydelser, men faktum er, at alt for mange penge bl.a. går til udlændinge – vi bruger mere end 30 mia. kr. om året på at forsørge og, hvad skal man sige, underholde ikkevestlige indvandrere og efterkommere.
Så vi vil gerne skære den del af den offentlige sektor.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
Jo, og det er jo en ærlig sag.
Det er jo rigtigt, at hvis ikke pengene ligger i den offentlige sektor, kan de jo ligge i borgernes lommer.
Men det er klart – i forhold til at man taler om at skære ½ pct. af det offentlige hvert år – at hvis man skal kunne følge med, at der f.eks. kommer flere ældre, så skal den offentlige sektor også vokse lidt de kommende år.
Altså, hele økonomien vokser gudskelov, og så vokser den private andel jo også, og så er spørgsmålet, om den offentlige sektor kan løbe med, følge lidt med, eller om den ikke får lov til det.
Og der vil Nye Borgerlige altså have, at det offentlige skal i bakgear.
Vi kan hurtigt blive enige om, at det er godt at finde nogle besparelser på udlændingeområdet – det skal Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti i hvert fald ikke skændes om.
Men er fru Pernille Vermund ikke enig i, at der skal mange flere penge til end det, man kan finde på udlændingeområdet, for at nå i mål med den økonomiske politik, Nye Borgerlige står for?
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Jo, det er rigtigt.
Udlændingepolitikken løser det ikke alene, men hvis vi kigger på børneområdet, som har været diskuteret i dag, er situationen den i dag, at pædagoger bruger kun cirka halvdelen af deres tid sammen med børnene, og resten af tiden bliver brugt på alt muligt andet: på at holde møder, på at skrive noter og udfylde papirer.
Der synes vi, at det er ret rimeligt, at man siger: Sørg nu for at bruge tiden på borgerne, på de borgernære ydelser, frem for at bruge den på bureaukrati og administration.
Vi skal starte der i stedet for at starte med at plukke endnu flere penge ud af borgerne, som i forvejen beskattes alt for hårdt, i forhold til hvad vi ser rundtomkring i verden.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-21:
Tak for det.
Det er ikke mere end en uges tid siden, at regeringen indgik en aftale med en række partier om såkaldt social dumping inden for vejtransportområdet.
Det, man egentlig gjorde med den aftale, var ved lov at give 3F monopol på at bestemme omkostningsniveauet inden for transportsektoren de næste mange år frem.
Alle andre overenskomster skal følge 3F.
Det er mig en gåde, hvordan et parti som Nye Borgerlige, der bryster sig af at være de dydige borgerlige og altid skælder ud på andre borgerlige, når vi træder ved siden af dydens smalle sti, kan stemme for sådan en omgang rødt makværk.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Jeg ser det faktisk ikke som et rødt makværk, at man sikrer ordnede forhold for folk, der arbejder i den her branche.
Jeg ser det som en form for ansvarlighed, og jeg synes i virkeligheden, det er et område, hvor vi håndterer nogle af de udfordringer, der er i forhold til globaliseringen.
Der er nogle store fordele ved globaliseringen, men der er også nogle udfordringer, og en af de udfordringer er migrantsituationen, folk, der kommer hertil illegalt eller søger asyl og ikke er berettiget til at få det, men det er også mennesker, som kommer hertil og lever under nogle kummerlige vilkår, fordi der nærmest handles med dem af andre mennesker, og det bryder vi os ikke om.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-21:
Den logiske konsekvens af det må jo være, at vi på en lang række andre områder ved lov skal give 3F monopol på at bestemme løn- og omkostningsniveauet.
Så jeg vil bare høre: Hvor konsistente er I?
Er det kun inden for transportområdet, 3F skal have monopol, eller er der nu med frygten for social dumping andre områder, hvor man i ren kærlighed til 3F gerne vil give dem yderligere monopol?
Og hvis ikke det er tilfældet, hvorfor så ikke på andre områder?
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Det er ikke specifikt 3F, der har fået monopol; det kan vi komme tilbage til.
Men for os handler det sådan set om balancen i det her.
Man kan godt gøre det op sort-hvidt og sige, at der ikke skal være nogen regler, og at folk skal have lov til at komme hertil og arbejde under de vilkår, som vi har set, uden at man siger, at der skal være en eller anden form for regulering, men så risikerer vi, at mennesker bliver udnyttet groft, og at vi har brancher i Danmark, hvor folk skal arbejde under nogle vilkår, hvor der er så voldsom dumping som den, vi så i transportbranchen.
Nick Hækkerup (S), 2020-01-21:
Hovedparten af de initiativer, som ligger i trygheds- og sikkerhedspakken, er jo initiativer, som der er taget på baggrund af ønsker fra politiet til, hvilke instrumenter man gerne vil have i hænderne.
Men vi er jo heldigvis også udstyret med betydelig forskning på området, herunder jo, hvad der kan virke til at opklare kriminalitet bl.a. i forbindelse med overvågningskameraer osv., som de forslag jo står på.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-21:
Tak til ministeren.
Det er helt korrekt, at forslaget i dag går på de offentlige myndigheders brug af ansigtsgenkendelsesteknologi, men jeg siger ja tak til ministeren, hvis det var en opfordring til, at vi tager et møde om reguleringen også i forhold til det private.
Det er vi meget åbne over for.
Jeg vil høre ministeren: Lars Findsen, chef for Forsvarets Efterretningstjeneste, har sagt i et interview, at efterretningstjenesten har de værktøjer, de skal bruge, og hvis man øger overvågningen af borgerne, vil det gå ud over borgernes privatliv.
Nick Hækkerup (S), 2020-01-21:
Jeg undrer mig lidt over, at forslaget er fremsat sådan, at vi kun skal snakke om offentlige myndigheders anvendelse af ansigtsgenkendelsesteknologi.
Altså, jeg synes i virkeligheden, det er lidt underligt at sige, at enhver privat anvendelse – ethvert firma, som måtte tænke, at det er noget, de kan de bruge til f.eks. at tjene flere penge – er helt legitim, og at det skal vi ikke forholde os til eller blande os i.
Der synes jeg da, at vi her i Tinget, der skal regulere, hvordan rammerne for samfundets udfoldelse skal være, også bliver nødt til spørge os selv, om de mål, der nås, er i overensstemmelse med de midler, som bliver taget brug.
Jeg undrer mig faktisk lidt over, at man siger, at det, at politiet skal kunne bekæmpe kriminalitet, ikke er et legitimt mål, så derfor vil man forbyde teknologien, hvorimod enhver form for privat anvendelse er legitim, så det vil man ikke beskæftige sig med.
Jeg synes simpelt hen, det er pudsigt, at man har valgt at stille sig der politisk.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-21:
Jeg havde problemer med at formulere mig lige før i forhold til forsvaret og efterretningstjenesten, men ministeren taler tydeligvis udenom.
Jeg hører overhovedet ikke ministeren forholde sig til, at Forsvarets Efterretningstjenestes chef, Lars Findsen, siger, at vi har nok overvågning, og at de har nok værktøjer, de kan bruge.
Jeg hører intet fra ministeren om det.
Vil ministeren prøve at forholde sig til, hvad chefen for Forsvarets Efterretningstjeneste siger, nemlig at de har nok værktøjer, og at hvis de skal overvåge borgerne yderligere, er det en krænkelse af deres privatliv?
Han formulerer det sådan: Så kan de ikke gå i fred.
Vil ministeren konkret forholde sig til forsvarschefens udtalelser?
Nick Hækkerup (S), 2020-01-21:
Han er ikke forsvarschef.
Han er chef for Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det er den efterretningstjeneste, som tager sig af det, der foregår ude i verden, altså den måde, vi holder øje på ude i verden, den måde, vi bruger spioner på, den måde, vi hacker på, og den måde, vi sikrer, at vi får hentet informationer på ude i verden.
Den efterretningstjeneste, som tager sig af det, som foregår inden for landets grænser, er Politiets Efterretningstjeneste, og der er Lars Findsen ikke chef.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-21:
Tak for det.
Det, som jeg godt lige vil have præcist afklaret, er nogle af de ting, vi har set med flere kameraer, hvor man har haft følelsen af, at det har været hurtigste politiske reaktion og ikke så meget har været funderet på forskning eller evaluering eller analyser af behovet.
Derfor vil jeg bare høre, om ministeren så med det, ministeren lige sagde om afvejningen af for og imod, helt klart vil slå fast her i dag: Hvis der skal gøres sådan et tiltag, skal det bero på klare analyser, forskning eller dokumentation.