runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2019-12-12:
I Europa ser vi et godskørselsmarked, som udvikler sig på den måde, at rigtig mange chauffører lever og arbejder rundtomkring i hele EU, selv om de måske kommer fra et helt andet land.
Det er blevet et rakkerliv at være lastbilchauffør, og en af de regler, man så har vedtaget i EU-systemet, er, at chaufføren har ret til at få et længere hvil en gang om ugen.
Det er så i henhold til EU-retten forbudt, at det hvil kan afholdes i lastbilen, og man har ret til at kunne komme hjem til sin familie i det land, man nu oprindelig kommer fra.
Det er selvfølgelig en væsentlig del af at sikre en eller anden bund i, hvor meget man kan sætte de her mennesker til at arbejde.
Det kan være, man ender sin arbejdsdag eller arbejdsuge i Portugal, selv om man kommer fra Estland, og så har man altså ret til, at virksomheden får det organiseret sådan, at man kan komme hjem eller i hvert fald komme hen i noget, der ligner et hjem, altså et rigtigt sted at sove.
Derfor er det forbudt at afholde hvilet i lastbilen.
Spørgsmålet er så, hvad bødeniveauet skal være, hvis man alligevel overtræder det.
Der har regeringen lagt op til, at man tager det samme bødeniveau, som i øvrigt er gældende på køre-hvile-tids-området.
Der ligger så en række høringssvar fra erhvervslivet, der synes, at det måske er en lidt for stor stigning, at man ganger bødeniveauet med ti.
Vi har i Det Radikale Venstre været i tvivl om, hvordan vi skulle stille os med det, men vi er alligevel kommet frem til, at det giver meget god mening at bruge det samme bødeniveau, som ellers er gældende på køre-hvile-tids-området.
For det handler både om, at chaufføren har mulighed for at få nogle ordentlige vilkår, men også at hvilet bliver afholdt ordentligt og under nogle vilkår, hvor man ikke skal sidde på eksempelvis en rasteplads og lave mad selv eller noget andet, men altså kan komme ind på et hotel eller måske komme helt hjem til ens familie og ens seng hjemme i ens hus.
Derfor har vi efter lidt klassisk radikal tvivl besluttet os for at stemme for lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-12-12:
Jeg skal ikke svare på, hvornår hr. Henning Hyllested er blevet afvist og i hvilke situationer.
Jeg kan bare meddele, hvad der er Dansk Folkepartis politik, og det er altså, at vi gerne vil være med til at finde en model, så dem, der er involveret i de her transporter, hvad enten de er på den ene side af skrivebordet eller på den anden side, og som har en del af ansvaret, også får en del af det i forhold til bødekompleksiteten, som den må være.
Der mener vi, at man med det, der er skitseret her, lægger den langt overvejende del på chaufføren.
Det mener vi ikke er den rigtige måde at gøre det på.
Det er fuldstændig korrekt.
Vi kunne blive rigtig gode venner i den her sag.
Det er vi så også i forvejen.
Men det ændrer jo ikke på, at det er vores klare opfattelse, når man diskuterer skyldsspørgsmål og bødestørrelser, og hvem der skal have bøderne, at vi er nødt til at involvere alle de parter, der er i en international transport.
Der er det jo altså bare, at med det, der er blevet fremsat, og det var det, jeg prøvede at sige i min ordførertale, er det kun de to parter, nemlig vognmanden og chaufføren, man går efter.
Man går ikke efter alle de parter, der kunne være involveret i det.
Jeg tror faktisk, hvis jeg skal være helt ærlig, at der også findes speditører, som presser deres vognmænd, og hvis man som vognmand har en kontrakt og en lastbil, der skal betales med leasingafgifter osv., kan man jo godt føle sig forpligtet lidt ud over lovens rammer.
Derfor er vi nødt til også at inddrage speditørerne i den her proces.
Sådan må det være.
Henning Hyllested (EL), 2019-12-12:
Det var et rigtig interessant indlæg, hr. Hans Kristian Skibby.
Det var langt hen ad vejen – måske med undtagelse af konklusionerne – som talt ud af Enhedslistens mund.
Er der nogen, der i det her Ting har krævet medvirkeansvar for alle dem, der er involveret i den der transportkæde, er det Enhedslisten.
Det kan jeg forstå er det, hr. Hans Kristian Skibby nu også lægger op til, altså at speditørerne skal inddrages, og hvem der ellers måtte være.
Det er vi helt enige i.
Nu er det her lovforslag jo bare snævert hængt op på det ulovlige ugehvil.
Er vi ikke enige om, at der er et problem, og at ulovlig afholdelse af ugehvil i førerhuset er en del af hele komplekset omkring social dumping?
Der har jeg da forstået, at Dansk Folkeparti indtil nu sammen med Enhedslisten har været fremme i forreste række.
Henning Hyllested (EL), 2019-12-12:
Jeg er fortsat helt, helt enig.
Men så kan hr. Hans Kristian Skibby og Dansk Folkeparti jo enten stille et ændringsforslag, og det kan jeg godt forestille mig, uden at jeg er den store juridiske ekspert, kunne blive vanskeligt i forhold til det her lovforslag, eller på et senere tidspunkt – helst snart – fremsætte et B-forslag.
Jeg deltager gerne i udarbejdelsen af et B-forslag om, at vi får flere i hele transportkæden draget ind i det her og får gjort et medvirkeansvar gældende, for det er vi godt nok blevet afvist på mange gange.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-12:
Tak for det.
Ordføreren nævnte igen, som vi har hørt så mange gange, at det skulle være bindende i forhold til EU-samarbejdet – at nu skal vi have den der ordning med, at det bliver fordelt på europæisk niveau, og så skal vi alle sammen tage vores del.
Og det er bestemt ikke, fordi jeg synes, det er i orden, at det skulle gå på den måde, men forventer ordføreren virkelig, at det kan fungere, altså at man kan forestille sig det?
Jeg vil bare gøre ordføreren opmærksom på, at det jo ikke er nogen ny holdning til, hvordan nogle mener udlændingepolitikken skal være.
Det er faktisk en ganske gammel holdning, og det bliver nævnt mange, mange gange i de her debatter.
Men det bliver jo ikke til noget, og heldigvis for det, vil jeg så sige.
Men det er ligesom lidt letkøbt at sige, at nu gør vi det bare på den måde, for det bliver ikke til noget.
Samira Nawa (RV), 2019-12-12:
Jeg tænker ikke, at det her gøres med et fingerknips, men jeg tænker, at det kan gøres, hvis der er vilje til det.
Og det er jo derfor, jeg nævner det – det er sådan set ikke for sjov, ikke, fordi jeg ikke tror på det, tværtimod.
Det er den vej, vi skal gå, hvis vi skal have en løsning, og hvis det skal være sådan, når man ankommer til Danmark, at det så ikke er ydelser eller anden politik, man kigger på, men at der derimod er nogle objektive kriterier, man bliver fordelt ud fra.
Så jeg tror bestemt, det her er en løsning.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-12:
Det kan jo ikke lade sig gøre på nuværende tidspunkt med den måde, som det fungerer på med forbehold osv., men mener ordføreren ikke, at ethvert land er suverænt, at ethvert land selv skal bestemme sin egen politik, også på udlændingeområdet?
Og hvorfor lige netop udlændingeområdet?
Jeg anerkender, at der er områder, hvor man kan være fælles om problemerne, fordi de er grænseoverskridende, men det synes jeg ikke man på samme måde kan sige med udlændingepolitikken – der er det helt op til det enkelte land, hvordan det skal fungere, hvor mange man ønsker at modtage, hvilke vilkår man vil give de udlændinge, som søger til landet.
Samira Nawa (RV), 2019-12-12:
Apropos grænseoverskridende udfordringer mener jeg faktisk, at flygtningekrisen er en grænseoverskridende udfordring.
Og jeg mener også, at det europæiske samarbejde bør hvile på en vis solidaritet, altså en solidaritet med de sydeuropæiske lande, som jo ikke kan have alverdens flygtninge, bare fordi de er døren ind til Europa.
Derfor synes jeg faktisk, at det europæiske samarbejde er det bedste sted, både for Danmark og for resten af EU, at løse den her udfordring.
Morten Dahlin (V), 2019-12-12:
Tak til fru Samira Nawa for talen.
Der er to ting, før jeg stiller mit spørgsmål.
Det første er omkring fattigdom, og det er bare for at få nogle tal på bordet.
Et par på kontanthjælp med to børn får altså 23.800 kr. i samlede ydelser efter skat hver eneste måned.
Så kan man mangle ting, men man er ikke fattig.
Så kunne jeg spørge Radikale, om de også deler den holdning, at der skal komme færre asylansøgere til Danmark, men det har ordføreren jo svaret på i form af, at ordføreren ønsker en europæisk kvoteordning, der så ville medføre, at der kom flere til Danmark.
Så jeg vil egentlig bare vende tilbage til noget af det, vi også før diskuterede med Socialdemokraterne omkring midlertidigheden, fordi Socialdemokraterne siger: I skal slet ikke være så bange for den her ydelse, den er kun midlertidig, og den forsvinder igen, når ydelseskommissionen er færdig.
Kunne Radikale se sig selv i en politisk aftale efter ydelseskommissionen, hvor de familier, der nu har fået et ekstra tilskud, blev frataget det ekstra tilskud uden at blive kompenseret økonomisk på anden vis?
Samira Nawa (RV), 2019-12-12:
Fattigdom er, hvis en familie ikke har råd til, at deres børn har det rette vintertøj, når vejret bliver koldt.
Fattigdom er, når man ikke har råd til at sende sine børn til børnefødselsdage, fodbold og andre ting, som andre børn har adgang til.
Det er det, jeg karakteriserer som fattigdom.
I forhold til midlertidighed vil jeg sige, at det er en midlertidig ydelse, fordi der er en udløbsdato i den lov, som det her børnetilskud er skrevet ind i.
Så det er klart, at hvis det tilskud, som vi har været med til at forhandle igennem, lige pludselig skulle fjernes, så er det ikke radikal politik.
Morten Dahlin (V), 2019-12-12:
Tak for det.
Jeg er ganske bekendt med, hvad der er Radikale Venstres politik.
Nu er det jo sådan herinde, at man ikke kan få al sin politik igennem, men Radikale Venstre har fået en sejr her i form af de højere sociale ydelser.
Det er jo klassisk radikal politik.
Det, jeg bare prøver at spørge ind til, er – og det har ordføreren jo også hørt – at Socialdemokraterne står og siger: I blå skal ikke være så bange, fordi vi jo kan fjerne det igen lige om lidt.
Og så spørger jeg bare, om Radikale Venstre kan stemme for en aftale, hvor de familier, der nu har fået et ekstra tilskud, bliver bragt tilbage på det samme lave niveau, hvor de var, før de fik et ekstra tilskud.
Vil man kunne stemme for sådan et forslag?
Samira Nawa (RV), 2019-12-12:
Det er klart, at vi har været med til at indføre en forhøjelse af ydelserne, fordi de simpelt hen er enormt lave.
Vi har endda også været med til at annullere den yderligere sænkning af ydelserne, som den tidligere regering ellers havde lagt op til, og det gør vi jo ikke for sjov.
Det gør vi, fordi det er det, vi mener, og det er det, jeg har mandat til.
Det er det, som er Radikale Venstres politik.
Det midlertidige børnetilskud er ikke engang godt nok.
Så jeg kan ikke se mig selv være med til at skulle fjerne det igen.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-12:
Tak for det.
Liberal Alliances økonomiske politik vil blive gennemført i Danmark før Radikale Venstres udlændingepolitik.
Men det, jeg gerne vil spørge om, er, om det er Radikale Venstres tanke, at udlændingepolitikken skal overlades til EU, og hvis det er tanken, er der så ingen mulighed for, at Danmark kan have en bremse på antallet af f.eks. flygtninge?
Samira Nawa (RV), 2019-12-12:
Jeg er glad for, at vi er enige et langt stykke ad vejen.
Men hvis der kommer så mange, at integrationen ikke følger med, så er jeg med på, at der opstår problemer, både i økonomisk forstand, fordi der er noget forsørgelse, og i kulturel forstand, som spørgeren selv peger på.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-12:
Jeg er helt enig i, at man skal være stolt af sin baggrund, også når man kommer fra et andet land.
Som jeg også sagde før, er der intet nedladende fra min eller mit partis side i at tale om folk, der kommer fra et andet sted; de er ikke dårligere mennesker af den grund.
Men vi er jo bare bekymret for, om Danmark kan vedblive med at være Danmark.
For vi holder at det Danmark, vi har i dag, og det betyder da noget, hvor mange der kommer.
Det lyder bare, som om fru Samira Nawa er helt blind for, at det medfører nogle kultursammenstød, nogle sociale udfordringer, en ny underklasse, som i alt for høj grad kommer til at bestå af mennesker med samme baggrund.
Samira Nawa (RV), 2019-12-12:
Jeg synes, at man må tale om etnisk minoritetsbaggrund eller anden etnisk baggrund end dansk, selvfølgelig, for for rigtig mange menneskers vedkommende er der faktisk også en stolthed i de rødder, man bærer ind.
Og det er at anerkende det.
Når det er sagt, mener jeg ikke, at man så skal sætte et skræmmebillede op.
Der er mennesker, danskere med etnisk minoritetsbaggrund, der tænker på dansk, drømmer på dansk, bidrager til det danske samfund, går på arbejde og alle de her ting, altså i virkeligheden er danske, så hvorfor sætte dem i en kategori og skabe frygt omkring dem.
Den køber jeg ikke.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-12:
Jeg kunne godt tænke mig lige at fortsætte lidt videre i samme spor.
Det er ikke så afgørende for mig, hvad man kalder folk, men det betyder noget for mig, hvor mange danskere vi har, som har en anden etnisk baggrund.
Jeg går ud fra, at vi gerne må bruge det udtryk, f.eks. om ordføreren selv, altså at man har en anden etnisk baggrund, at ens familie kommer fra et andet sted.
Det er vel okay at tale om, tænker jeg.
Man er jo ikke et dårligere menneske på grund af det, overhovedet.
Det betyder da noget, hvor mange der kommer med en anden etnisk baggrund til Danmark, gør det ikke?
Altså, er det scenarie, som hr. Henrik Dahl opridsede før, hvor det kunne være 14 pct. med en anden kulturel og geografisk baggrund end europæisk, ikke noget, der overhovedet bekymrer fru Samira Nawa?
Samira Nawa (RV), 2019-12-12:
Man begynder at snakke om flygtninge og udlændinge, og det er en stor pærevælling af mennesker, og det bliver så opgjort i en eller anden bestemt procentandel.
Men hvis man ser på, hvem der måtte være efterkommere af de samme mennesker, så skal det jo tælle med i den gruppe, der er danskere.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-12:
Jeg spørger, fordi det amerikanske analysefirma Pew Research Organisation jo har regnet på de her flygtningestrømme.
Hvis vi bare har business as usual, vil der i hele Europa i 2050 være ca. 11 pct. flygtninge og indvandrere, og hvis 2015-scenariet fortsætter, vil der være 14 pct.
14 pct. er omkring dobbelt så mange flygtninge og indvandrere, som der lige nu er i Sverige.
Er det Radikale Venstres politik, at vi skal acceptere det?
Samira Nawa (RV), 2019-12-12:
Nu må man jo ikke lyve fra talerstolen, så jeg vil undlade at sige noget om Liberal Alliances økonomiske politik versus Radikale Venstres udlændingepolitik.
Så er det jo klart, at man ikke på forhånd kan sige, at der kommer så og så mange flygtninge.
Vi har jo så også i Radikale Venstre en politik om, at vi meget gerne vil forhindre, at der overhovedet opstår de her kriser, hvor der er mennesker, der skal flygte fra hus og hjem og fra deres lande.
Det er jo bl.a. via klimapolitikken, at man skal forebygge, at der opstår klimaflygtninge.
Man skal undlade at føre mange krige og hellere være fredsskabende nation for at undgå, at der kommer flygtninge.
Man skal hæve udviklingsbistanden og alle de her ting, som forhindrer situationen i at opstå helt til en start.
Debatten her i dag er jo ganske interessant, og det er studiet fra Princeton University sådan set også.
Det er det studie, der er blevet nævnt nogle gange, og som peger på, at ydelsesniveau alt andet lige kan have en betydning for tilstrømningen.
Men det er ikke interessant, fordi det bidrager med ny viden, for det kan jo ikke overraske, at mennesker, som rejser mod Europa med livet som indsats, gør det med tanke på tryghed for dem selv og deres familier.
Forskerne bag rapporten fra Princeton University skriver, at ydelsernes størrelse i Danmark ikke har betydning for, hvorvidt en person vælger at forlade sit hjemland – jeg tænker, at hvis der er krig, er det nok det, der er begrundelsen – og når en person så ankommer til Danmark, har det en vis betydning for, hvor i Europa asylansøgeren vælger at søge hen.
Nej, årsagen til, at studiet er interessant, er derimod, at det tydeligt udstiller, at Danmark har en stærk interesse i et bindende og forpligtende europæisk asylsamarbejde.
Så længe Danmark er et velfungerende samfund, vil det være en attraktiv destination for mennesker, der søger en bedre tilværelse.
Hele debatten om studiet og om ydelsesniveauet viser for mig nok engang, hvor langt ud vi er kommet i dansk politik.
Det er nemlig helt grundlæggende forkert at deltage i en konkurrence om, hvem der kan gøre flygtninge og asylansøgere så fattige og så marginaliserede som muligt.
Det er forkert, fordi det potentielt set strider mod grundloven, når en gruppe med fuldt overlæg gøres så fattige, at de lever under eksistensminimum.
Det er forkert, fordi fattigdom aldrig har gavnet noget samfund, men tværtimod er det sådan, at mennesker med ressourcer bidrager positivt.
Og det er forkert, fordi verden har brug for flere fælles løsninger for at tackle verdens flygtninge- og migrationsudfordringer.
For mig at se
burde vi have en samtale om, hvordan vi løser problemerne bedst muligt – ikke ved at skabe fattigdom og afvikle vores velfærdssamfund, men ved at engagere os i et europæisk bindende asylsamarbejde.
Der vil blive læst et forslag til vedtagelse op fra SF om lidt, og det kan jeg meddele at Det Radikale Venstre støtter.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-12:
Det kan jeg altså ikke få til at hænge sammen – overhovedet.
Jeg synes, det er meget, meget risikabelt at bringe grundloven og fattigdom ind i den her debat.
Der er nogle, som har mere end andre – ingen tvivl om det.
Men det er altså en forkert præmis, som man konstant bruger.
Egentlig synes jeg, det er underligt i denne debat, for det, det drejer sig om, er jo faktisk det, jeg svarede på i første spørgsmål.
Det er netop den ydelse, som bliver givet bredt og også til danske børn, men primært er det altså familier med anden end vestlig baggrund, den bliver givet til.
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-12:
Jeg synes, at man skal sondre imellem forskellige situationer.
Når folk kommer hertil og har en kort periode til at få fodfæste, synes jeg, det er rimeligt, at de ikke får udbetalt så lave ydelser, at de i desperation – det var der jo tidligere indikationer af, nemlig i forbindelse med starthjælpen – fristes til at begynde at begå kriminalitet eller andet, fordi de får ydelser, der er mindre end det, man kan leve for.
Men det er klart, at det er midlertidigheden, der er det centrale her, og det er både i forhold til den her midlertidige hævelse af ydelserne, men jo også i forhold til, at det ikke er meningen, at man permanent skal være på de her ydelser.
Det er meningen, at man skal ud at levere 37 timer så hurtigt som muligt.
Pernille Vermund (NB), 2019-12-12:
Nu er det jo sådan, at de her ydelser ikke kun bliver udbetalt til folk, der lige er kommet til landet.
De bliver også udbetalt til folk, der har været her længe.
Vi har højkonjunktur og en enorm efterspørgsel efter arbejdskraft.
Der er alle muligheder for at komme ud og tjene sine egne penge.
Men ordføreren svarer ikke på, om det hensyn til, at børnefamilierne og børnene ikke skal leve under det, man i venstrefløjen mener er urimelige forhold, ikke gælder, når kommissionen er færdig med deres arbejde og det nye ydelsessystem er trådt i kraft.
Der vil jo stadig være familier – det er virkeligheden – som ikke arbejder og dermed bør trækkes i ydelserne.
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-12:
Hensigten er jo, at der selvfølgelig skal være færre folk, der ikke arbejder, efter at ydelseskommissionen er kommet med deres anbefalinger, og efter at det ved en behandling her i huset forhåbentlig på et eller andet tidspunkt kan vedtages.
Intentionen er jo, at der er færre, der er på de her ydelser.
Det er jo meningen, at folk skal ud at arbejde, og det er meningen, at der skal findes en balance, så vi ikke ser eksempler på, at der er nogle, der får udbetalt så store ydelser, at forskellen mellem det og at have et lavtlønnet job er for lille.
Det er ikke kun et spørgsmål om, at der har været nogle ydelser, der har været for lave.
Der har også været nogle, der har været for høje.
Det er jo derfor, vi gerne vil have det omgjort.
Morten Dahlin (V), 2019-12-12:
Tak til ordføreren for ordførerens tale, også tak til ordføreren for vedtagelsesteksten.
Det er dejligt at konstatere, at Socialdemokratiet roser den socialdemokratiske regering.
Man har ikke kunnet få sine støttepartier med på den ros, men lad nu det ligge; det må I klare internt ovre på den anden side af gulvet her.
Ordføreren – og ikke bare ordførerens parti, men ordføreren personligt – lovede sine vælgere i valgkampen, at Socialdemokratiet ville stå vagt om en stram udlændingepolitik, og at Socialdemokratiet ville gøre alt, hvad der var i Socialdemokratiets magt, for at bringe antallet af asylansøgere til Danmark ned.
Mener ordføreren, når Socialdemokratiet hæver ydelserne, målretter dem til arbejdsløse indvandrere og flygtninge, at det hjælper med til at bringe antallet af asylansøgere til Danmark ned – ja eller nej?
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-12:
Hvis hr. Morten Dahlin er så begejstret for vores vedtagelsestekst, vil jeg gerne invitere ham til at tiltræde den.
Men jeg synes, vi er tilbage ved det her med, at vi ikke kan lave den her årsagssammenhæng mellem udlændingepolitik og attraktivitet om at komme til Danmark og sige, at det alene afgøres af sådan nogle ydelser.
Altså, det her er et samfundsforhold, der er påvirket af en lang række forskellige variabler.
Det er også derfor, at man heller ikke en til en kan konkludere, at da man indførte starthjælpen eller da man reducerede ydelserne igen i 2015, var det alene derfor, at tilstrømningen faldt.
Det kunne lige så vel være, fordi da man indførte starthjælpen, gjorde man det umuligt f.eks. at søge asyl ude på en ambassade, eller fordi man i 2015 skærpede reglerne for familiesammenføring.
Det, der er det centrale i det her, er, at det er en hel pakke, og hvis man sidder og overvejer, hvor man skal rejse hen i verden, og man så hører, at vi i Danmark nok udbetaler 6-700 kr. ekstra pr. barn i en midlertidig periode, indtil vi vil finde en ny balance, der på nogle områder er strammere, på andre måske lidt mildere, så tror jeg ikke, det vil være afgørende.
Morten Dahlin (V), 2019-12-12:
Nu er der ikke nogen, der har påstået, at det alene handler om ydelsesniveauet, det er kun ordføreren og ministeren, der har påstået, at der er nogle, der siger, at det kun handler om ydelser.
Men ydelser er en ret væsentlig del af det.
Når nu ordføreren ikke rigtig vil svare på mit spørgsmål om, hvorvidt ydelserne får flere eller færre til at komme, kunne ordføreren så ikke bare hurtigt fortælle, hvilke konkrete initiativer Socialdemokratiet har taget i regering for at få antallet af asylansøgere ned?
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-12:
Nu har Socialdemokratiet jo siddet relativt kort tid i regering, men i fællesskab gennemførte vi paradigmeskiftet, og i fællesskab har vi jo vedtaget en lang række regler og love omkring, hvordan vilkårene skal være for at opnå ophold i Danmark, og hvordan reglerne skal være for familiesammenføring og for at få statsborgerskab.
Altså, det er sådan set ikke meningen, at man sådan fra måned til måned skal indføre ny udlændingelovgivning.
Man skal finde nogle balancer, og så skal man fastholde dem, og de skal være sådan, at det er relativt svært at opnå ophold.
Og samtidig har vi jo et arbejde i gang med at prøve at finde et nyt system med de her modtagecentre, der kunne ligge uden for EU, så der kunne ske asylbehandling dér.