Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-15:
Der er ingen, der har lavet en flyer, der er rettet mod skoleelever eller andre befolkningsgrupper, som ikke er velkomne.
Der er kun blevet lavet en flyer, der retter sig mod kriminelle udlændinge, som var en af skolevalgets anerkendte mærkesager.
Det kan jeg så forstå at Radikale ikke mener er okay, men det synes jeg så siger lidt mere om Radikales tilgang til demokrati.
Tak for det.
Som skolelærer synes jeg, at skolevalget er et interessant og lærerigt projekt, men jeg synes også, at vi, netop fordi vi har at gøre med en demokratiøvelse af den helt store kaliber, skal være meget opmærksomme på, om konceptet er tilrettelagt på måder, der skaber demokratisk ubalance, og også hvad vi herindefra kan gøre for at garantere, at skolevalget forløber på den mest demokratiske og retfærdige måde.
Som tidligere ungdomsformand har jeg selv oplevet situationer, der gjorde mig bekymret: historier om lærere, der kalder elever for nynazister og laver Hitleroverskæg over for dem, der har stemt borgerligt, overfald og chikane af borgerlige debattører ude på skolerne, forsøg fra Dansk Ungdoms Fællesråd på at fjerne borgerlige mærkesager, som særlig vakte genklang hos eleverne, eksempelvis hårdere straffe, og i stedet fremme venstreorienterede dagsordener, samt forsøg på at opskalere antallet af debatter til et niveau, hvor det reelt kun er de store partier, der vil kunne deltage, og nu senest udelukkelsen af Dansk Folkepartis Ungdom fra en række skoler, der ville forbyde ungdomspartiets valgmateriale.
Et skolevalg er ikke blot en simulation; det er en praktisk uddannelse i demokratiet selv.
Det er her, vores unge lærer om politisk engagement, forskelligheder og den dialog, der er livsnerven i ethvert sundt demokrati.
Vi må huske på, at de signaler, vi sender her i dag, former morgendagens borgere, og ved at udelukke Dansk Folkepartis Ungdom risikerer vi at opdrage en generation, der ser demokrati som et spørgsmål om magt frem for principper.
Skolevalget tilbyder en unik platform for eleverne til at engagere sig i politiske diskussioner, udvikle deres argumentationsevne og blive informerede borgere.
Elever og unge mennesker skal hver dag navigere i et komplekst medielandskab, og det er derfor vores opgave at udstyre dem med evnen til at skelne mellem fakta og misinformation, en forståelse af digitale kampagners indvirkning på den politiske dagsorden og provokerende budskabers effekt og risici samt evnen til at deltage i den digitale demokratiske dialog på en ansvarlig og informeret måde.
Gør vi ikke det, og argumenterer man i stedet for for, at skolevalget og det undervisningsforløb, der er knyttet hertil, skal være udtryk for en mere beskyttet debat end den, eleverne hver dag møder og bevæger sig i, så gør vi de unge mennesker en bjørnetjeneste.
Det er netop i undervisningen, at eleverne får mulighed for at diskutere budskaber og virkemidler på et mere oplyst grundlag og analysere deres effekter og bagvedliggende intentioner fra forskellige vinkler og kritiske udgangspunkter.
Netop her har de mulighed for at finpudse deres kritiske tænkning og analytiske færdigheder.
Gennem debat og diskussion bliver eleverne opfordret til ikke bare at forstå, men også at udfordre de informationer og standpunkter, de præsenteres for.
Det er en øvelse i at se verden fra flere perspektiver, at vurdere argumenternes styrke og svaghed, og det er derfor vigtigt, at den øvelse afspejler virkeligheden i det danske demokrati, inklusive alle politiske skillelinjer.
Det er vores ansvar at sikre, at alle politiske stemmer har ret til at blive hørt, også i en uddannelsesmæssig kontekst som skolevalget.
Vi skal beskytte og fremme vores demokratiske værdier og sikre, at også unge forstår betydningen af mangfoldighed i politisk repræsentation.
Så har vi en vedtagelsestekst fra Dansk Folkeparti, Liberal Alliance, Danmarksdemokraterne og Det Konservative Folkeparti, der lyder som følger: Forslag til vedtagelse »Folketinget forventer, at skolevalg som en væsentlig demokratisk øvelse sikrer en bred og balanceret repræsentation af politiske standpunkter og afspejler virkeligheden i det danske demokrati, herunder de aktuelle politiske skillelinjer.
Skolelederen har som altid et ansvar for, at skolevalget forløber ordentligt, men det er afgørende for udviklingen af informerede og kritisk tænkende vælgere, at eleverne møder et spektrum af politiske synspunkter – og at skolevalget som koncept afspejler den reelle politiske mangfoldighed.
Skolevalget skal, ligesom skolerne, være præget af åndsfrihed, og Folketinget vil arbejde for, at skolevalget, i såvel tilrettelæggelsen af mærkesager som i selve afviklingen, sikrer en autentisk og engagerende læringsoplevelse, der forbereder eleverne på aktiv deltagelse i demokratiet, hvor alle demokratisk legitime synspunkter kan komme til orde.«
Tak for ordet.