runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2017-02-21:
Tak for det.
Det er afgørende for regeringen, at det kan betale sig at arbejde.
Det har vi bl.a. sikret med kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen.
Nu ønsker vi at gøre det endnu mere attraktivt for langtidsledige at være en del af det arbejdende fællesskab.
Formålet med at indføre jobpræmien er at give en ekstra håndsrækning til langtidsledige, som kan have brug for et ekstra skub til at komme i beskæftigelse.
Over en periode på 1½ år kan de langtidsledige, der kommer i arbejde, opnå en ekstra gevinst på 10 pct. af arbejdsindkomsten, dog maksimalt 2.500 kr. om måneden.
Den skattefrie belønning giver de langtidsledige et stærkt incitament til at komme i arbejde.
Det er med til at sikre, at det altid kan betale sig at arbejde, og med til at sikre, at endnu flere bliver en del af det arbejdende fællesskab.
Siden vi gennemførte 225-timersreglen, har mere end 1.100 personer taget småjob ved siden af kontanthjælpen.
Det er positivt.
Det viser, at økonomiske incitamenter virker.
Samspillet mellem 225-timersreglen og den midlertidige jobpræmieordning skal også få flest muligt langtidsledige hurtigere i beskæftigelse.
En person, der i uge 48 i 2016 har været på offentlig forsørgelse i 47 ud af de seneste 52 uger, kan se frem til en kontant bonus på op til 45.000 skattefrie kroner.
Det er altså mange penge, og det kan bestemt gøre en forskel ude i den enkelte familie.
Forsøgsordningen henvender sig til en målgruppe på ca. 164.000 langtidsledige, der er haft 1 års sammenhængende forløb i ydelsessystemet.
Vi vil som sagt med jobpræmien øge udbuddet af arbejdskraft, sikre, at flere mennesker kommer i arbejde.
Som sagt giver vi hermed et kærligt løft på beskæftigelsesområdet til de mennesker, som har gået alt for lang tid og været ledige.
Det er set før rundtomkring i verden, at jobpræmier gør en forskel.
Forskningen har faktisk peget på, at pengemæssige belønninger har positive effekter på beskæftigelsen.
Det er også væsentligt, at jobpræmien ses i sammenhængen med først jobreform I og senere jobreform II, som er opfølgningen, der skal sikre, at det i højere grad kan betale sig at arbejde, og sikre, at vi får sat skatten ned også for dem, der har de laveste lønindkomster.
Samlet set bidrager disse tiltag til, at det i højere grad kan betale sig at arbejde, og det vil føre til, at flere bliver en del af det arbejdende fællesskab.
På den baggrund støtter Venstre forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2017-02-21:
Altså, nu er det jo ikke Dansk Folkeparti, der har stillet spørgsmål om finansieringen.
Vi accepterer, at regeringen har fremlagt den finansiering.
Det er regeringens forslag; det er ikke Dansk Folkepartis forslag.
Hvis de mener, det kan forsvares, må regeringen redegøre for det.
Hvad angår de andre ting her, som jeg sagde vi havde nogle spørgsmål om, og som er uafklarede: Hvis der er et af de mindre punkter, hvor vi synes det er helt galt, så tager vi selvfølgelig en snak med ministeren om, om det kan ændres.
Men det kommer an på de svar, vi får fra ministeren.
Det ved vi jo ikke endnu.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-21:
Tak til ordføreren.
Jamen jeg hæfter mig ved, at ordføreren sprang lidt let hen over, synes jeg, den stramning af beskæftigelseskravet, som ligger i det her lovforslag.
Jeg kan ikke finde den saglige begrundelse for den.
Det har jo ikke noget med digitaliseringen at gøre.
Det undrer mig lidt, at ordføreren ikke er mere kritisk over for det.
Jeg synes, det er en glidebane.
I forvejen har man jo gennem tidligere lovgivning strammet beskæftigelseskravet til sygedagpengemodtagere, og jeg frygter da, at sådan en stramning som den her kan danne grundlag for yderligere stramninger senere hen på andre områder.
Og da der overhovedet ikke angives nogen saglig begrundelse for den stramning, forstår jeg ikke, at ordføreren støtter det.
Der er flere andre forringelser i det.
Jeg vil nævne en enkelt, som jeg også gerne vil bede ordføreren om at forholde sig til, og som han ikke nævnte, og det er jo, at perioder med arbejdskonflikt ikke længere skal tælle med til beskæftigelseskravet.
Hvad mener ordføreren om sådan en forringelse?
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-21:
Tak for det.
Når vi laver en lovgivning, er det altid for at gøre loven bedre, enten ved bedre ordninger, forenklinger eller for en bedre retssikkerhed for borgerne.
Dette lovforslag er en blanding af det hele.
I aftalen om sygedagpengereformen, som blev lavet under en socialdemokratisk ledet regering, var ønsket bl.a. at digitalisere og automatisere syge- og barselsdagpenge via Indkomstregistret.
Det gjorde vi for netop at gøre det nemmere for kommunerne og virksomhederne at administrere, når de skal anmelde fravær og anmode om refusion.
Samtidig giver det også en langt bedre mulighed for at kontrollere mod fejl og misbrug.
Digitaliseringen på sygedagpengeområdet startede op i januar 2015, og nu er det så barselsdelen, vi skal have med.
Der er dog meget få lønmodtagere, der vil stilles anderledes end i dag, men nogle vil stilles lidt ringere, mens andre vil stilles lidt bedre.
Derfor er der ikke økonomi i dette ud over de ca. 2 mio. kr., det vil koste at tilpasse de digitale systemer.
Ud over dette foreslås nogle ændringer, som også gerne skulle forenkle systemet, og som jeg lige vil nævne et par stykker af.
Med lovforslaget foreslås desuden at gøre afholdelse af 2 ugers fædreorlov mere fleksibel for lønmodtagere og selvstændige erhvervsdrivende, idet det foreslås, at de 10 dage ikke behøver at blive afholdt i en sammenhængende periode, dog senest inden 14 uger.
Det vil sige, at man fremover kan samle dagene i nogle uger og hoppe andre uger over.
Dette kunne betyde en mere fleksibel mulighed, som vil kunne gavne rigtig mange.
I dag skal man søge om fornyet barselsorlov efter afholdt ferie, hvis man vil holde ferie i sin barselsperiode.
Det kræver tid og ressourcer for lønmodtagerne og arbejdsgiverne.
Det bliver sådan med dette forslag, at i ansøgningen om barsel skal man fortælle, hvornår man holder ferie, og behøver derfor ikke at søge igen efter den afholdte ferie.
Det er igen en forenkling, som vil komme mange til gode.
Med de her lovændringer sikrer man en dispensationsmulighed til Udbetaling Danmark, så lønmodtageren kan få sine barselspenge, og dermed øges den enkeltes retssikkerhed.
Så med dette lovforslag sikrer vi administrative lettelser for landets virksomheder, for lønmodtagerne og Udbetaling Danmark, som administrerer reglerne om barselsdagpenge.
Derfor kan Socialdemokratiet støtte forslaget.
Simon Kollerup (S), 2017-02-21:
Det lovforslag, som vi behandler her, nr. L 114, handler om fremtidens regulering af dansk landbrug og fremtidens husdyrregulering.
Man vil gerne vide, at den måde, dansk landbrug reguleres på, er stabil, og at man kan regne med rammevilkårene, når man skal i banken, og når man skal planlægge sin bedrift.
I det lys synes vi det er ganske kritisabelt, at regeringen haster nærmest ethvert lovforslag, som vedrører fødevare- og landbrugspakken, igennem Folketinget.
Det er uhensigtsmæssigt, og det er kritisabelt, at udvalget får så kort tid til at behandle et lovforslag.
Jeg synes, der er fornuftige perspektiver i måden at regulere på i lovforslaget.
Vi kan også have nogle bekymringer omkring det, og derfor mener jeg, at der er behov for, at vi får mulighed for at få lovforslaget tilbage i udvalget.
Jeg skal så på vegne af Radikale Venstre og Socialdemokratiet opfordre til, at vi får mulighed for af få en behandling af det her lovforslag i udvalget, og at vi kan afgive en tillægsbetænkning til det.
Så med de ord skal jeg anmode om at få lovforslaget tilbage i udvalget.
Tak for det.
Det lovforslag, som vi behandler her, L 114 ...
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-02-21:
Vi skal stemme om det her forslag om at pålægge en mikroskat i forhold til aktier og derivater, og jeg ved, at der er mange partier her i Folketinget, som vil stemme for det, og det er jeg rigtig glad for.
Der er et forstærket samarbejde i Europa, hvor ti lande er gået videre med det her om at sige, at finanssystemet altså også må bidrage, både fordi det er rimeligt, fordi det kan give nogle penge i lidt slatne statskasser, og fordi det også kan lægge en dæmper på de vildeste udsving på finansmarkederne.
Det er jo helt hen i vejret, at vi i den grad underbeskatter hele den finansielle sektor, når vi beder almindelige mennesker om at betale en ret stor del af deres lønindkomst i skat, og når vi har skat på en masse andre ting.
Men hele det her område er altså undtaget.
Og lige netop i dag mødes finansministrene fra de ti lande i Bruxelles for netop at diskutere, hvordan man kommer videre ad den her vej.
Frankrig har taget førertrøjen på, og det ser ud, som om der kommer til at ske noget videre ad den her vej, og derfor er det jo helt absurd, hvis Danmark ikke også skal være med.
Derfor håber jeg, at nogle af de partier her i Folketinget, som måske har vaklet lidt i forhold til at ville stemme for det her forslag, alligevel vil gøre det.
Det er et beslutningsforslag, så det skal alligevel ind i regeringskontorerne.
Men den her mikroskat vil alligevel bidrage med 7 mia. kr. til den danske statskasse om året.
Det synes jeg altså godt vi kan kræve – det er ikke for meget at forlange.
Men tak til partierne, også til Socialdemokratiet, som i den grad bakker op om det.
Det ser jo lysere ud – i hvert fald i forhold til et kommende regeringsskifte.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-02-21:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at takke for behandlingen af lovforslaget, de bemærkninger, som er kommet, og den brede opbakning, der er til forslaget.
Som det er nævnt, er hovedformålet med lovforslaget om ændring af barselsloven jo at digitalisere udbetalingen af barselsdagpenge.
Forslaget udspringer som tidligere nævnt af sygedagpengereformen, hvor det blev aftalt at digitalisere først udbetalingen af sygedagpenge og dernæst udbetalingen af barselsdagpenge.
Forslaget er i overensstemmelse med den fælles offentlige digitaliseringsstrategi, som bl.a. indebærer, at oplysninger i indkomstregisteret i større omfang skal anvendes i den løbende administration og kontrol.
Jeg er glad for, at vi nu får digitaliseret udbetalingen af barselsdagpenge, da digitaliseringen vil betyde, at arbejdsgivernes administrative byrder reduceres, når de skal anmelde en lønmodtagers fravær og anmode om refusion.
Samtidig forenkles også Udbetaling Danmarks administration på området.
Lovforslaget indeholder herudover forslag til regelforenklinger, som også vil medvirke til at lette administrationen for arbejdsgiverne og Udbetaling Danmark, samt forslag, som indfører mere smidige barselsregler for borgerne.
Bl.a. gøres fædreorloven mere fleksibel, ved at kravet om, at fædreorloven skal afholdes i én sammenhængende periode, fjernes.
Endelig indeholder lovforslaget en bemyndigelsesbestemmelse i lov om kommunernes finansiering af visse offentlige ydelser udbetalt af kommunerne, Udbetaling Danmark og arbejdsløshedskasserne, så der kan foretages de nødvendige rent tekniske tilpasninger af refusionsreglerne i forbindelse med ændring af arbejdsløshedsdagpengesystemet til et månedsbaseret system.
Så glæder jeg mig selvfølgelig også til at vende tilbage om nogle af de mere tekniske spørgsmål, der er kommet, bl.a. fra Finn Sørensen, under udvalgsbehandlingen.
Dog vil jeg allerede nu sige, at Finn Sørensen – og det må man beundre Finn Sørensen for – jo har læst alle høringssvarene.
Det er generelt en god regel, men jeg tror også, at Finn Sørensen har læst det høringsnotat, der er lavet i forbindelse med de høringssvar, der er afgivet.
Og jeg medgiver, at der godt kan være ting i høringsnotatet, som kan præciseres, og som kan give anledning til spørgsmål og yderligere uddybning, og det vil jeg selvfølgelig bestræbe mig på.
Nu vil jeg bare nævne én ting, som Finn Sørensen nævner, i forhold til arbejdskonflikt, nemlig det, der står i høringsnotatet: »Som det fremgår af lovteksten, ses der bort fra perioder, hvori lønmodtageren har været omfattet af en arbejdskonflikt«.
Så i bund og grund er det ikke at stille personerne ringere, men det er en, om man så må sige, mere teknisk ændring.
Men det vil jeg meget gerne gå ind i en yderligere præcisering af, for jeg medgiver, at der jo er rejst ting i høringssvarene, som giver anledning til bemærkninger.
Der har LO også i det, som de anfører i forhold til beskæftigelseskravet, et forkert synspunkt, og det vil jeg selvfølgelig gerne uddybe i skriftlig form.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-21:
Det, jeg vil sige, er – og det var også det, jeg sagde i min ordførertale – at der er nogle forringelser i det her, og at der er nogle forbedringer.
Forbedringerne har Enhedslistens ordfører jo så heller ikke nævnt, men kun peget på forringelserne.
Det er klart, at beskæftigelseskravet kommer til at ændre sig en anelse.
Nogle af de ting, der jo kan være en fordel, er, at man sådan set fremover kan have en mindre afbrydelse i tilknytningen til arbejdsmarkedet.
Det kan man ikke med den nuværende regel.
Så det er sådan, at hvis man ikke har et job i et par dage, kan man rent faktisk også få de her barselsdagpenge, og det kunne man ikke før.
Men alt andet lige synes jeg, at det faktisk er et fornuftigt forslag.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-21:
Tak, og ikke Hyllested – tak for det.
Den kender jeg jo.
Vi ser forskelligt på det.
Enhedslisten støtter ikke lovforslag, hvori der sker forringelser for lønmodtagerne.
Det gør Socialdemokratiet somme tider, ikke altid, heldigvis da.
Det var ikke det, jeg ville diskutere.
Jeg ville bare gerne høre, hvad den saglige begrundelse for at skærpe det her beskæftigelseskrav er.
Jeg tror, at det er LO, eller også er det Danske A-kasser, som i et høringssvar nævner, at det jo i praksis medfører en stramning helt op til 5 måneder på grund af alle de indviklede tekniske regler, der er omkring det.
Forbedringerne nævnte jeg ikke, nej, ikke i en kort bemærkning.
Det gjorde ordføreren, så det behøvede jeg ikke.
Men jeg fik ikke noget svar på det her med, at arbejdskonflikt ikke længere tæller med til beskæftigelseskravet.
Hvad mener ordføreren om det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-02-21:
Tak for det.
I Radikale Venstre er vi overordnet meget positive over for det her lovforslag.
Det giver en meget lettere administration både for de offentlige myndigheder, men jo også for virksomhederne, og vi er meget glade for den større fleksibilitet i forhold til afholdelse af fædreorlov og for tydeliggørelsen af klageadgangen for sygedagpengemodtageren.
Så jeg er godt tilfreds med, hvis ordførerne, som har været oppe før mig, stiller dem.
Men der er altså overordnet opbakning herfra.
Torsten Gejl (ALT), 2017-02-21:
Nu har dygtige ordførere jo efterhånden redegjort for meget af indholdet i det her forslag.
For os er der
to vigtige ting: 1. Digitaliseringen af barselslovens beskæftigelseskrav og beregning, 2. en række øvrige regelforenklinger, der skal lette administrationen på samme område.
I Alternativet er vi positive over for, at udbetalingen af barselsdagpenge i højere grad skulle ske automatisk og digitalt med indførelsen af et nyt beregningsgrundlag og et beskæftigelseskrav, der kan opgøres via indkomstregistret.
Det er en administrativ lettelse, både for Udbetaling Danmark og for arbejdsgiverne.
Vi er også rigtig glade for, at det gøres muligt for borgere i beskæftigelse at opdele den 14 dages fædre- og mødreorlov i flere perioder, sådan at familien får større fleksibilitet i forhold til barsel, og at der etableres en klageadgang i sygedagpengeloven, så en person kan klage til Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg over visse afgørelser truffet af Udbetaling Danmark om sygedagpengeforsikring.
Der er dog et pænt stort aber dabei.
Ministeriet angiver dog ikke et estimat for, hvor mange lønmodtagere der forventes at blive stillet dårligere som følge af ændringen af beskæftigelseskravet.
Det kan godt være, at Beskæftigelsesministeriet siger, at det vil have ubetydelige økonomiske konsekvenser for lønmodtagerne, men hvis vi tager den enkelte lønmodtager, frygter vi, at det måske godt kan have rigtig betydelige konsekvenser personligt for personens økonomi, og det skal vi have udboret.
I høringssvarene forudser Forhandlingsfællesskabet, at et antal lønmodtagere på kanten af arbejdsmarkedet vil miste retten til barselsdagpenge som følge af ændringerne.
Derudover anfører både CFU og Akademikerne i deres høringssvar, at en digitalisering af lovgivningen ikke bør føre til en forringet retsstilling for borgerne.
Og ganske rigtigt, som hr. Finn Sørensen også har bemærket, er LO også fremkommet med noget kritik.
De skriver f.eks.: LO mener, at skærpelsen af beskæftigelseskravet risikerer at ramme personer på kanten af arbejdsmarkedet på et tidspunkt i deres liv, hvor de er allermest sårbare.
Laura Lindahl (LA), 2017-02-21:
Forslaget her er en udmøntning af forliget om en reform af sygedagpengesystemet, hvori det bl.a. er aftalt, at administration og udbetaling skal digitaliseres.
Og meningen med ændringen er, at samme personkreds kan modtage de nævnte ydelser, og ændringerne har dermed primært administrativ karakter.
Liberal Alliance er positive over for de administrative lempelser, som automatiseringen og regelforenklingerne betyder, og vil stemme for forslaget.
Hans Andersen (V), 2017-02-21:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler i dag, er i overensstemmelse med den fælles offentlige digitaliseringsstrategi om en digital effektiv og forenklet beskæftigelsesindsats, og Venstre ser gerne, at de administrative opgaver digitaliseres og afbureaukratiseres.
Forslaget forbedrer i øvrigt mulighederne for at opdage fejl og misbrug, og så kan jeg tilslutte mig den socialdemokratiske ordførers fine gennemgang af lovforslaget, og på den baggrund skal Venstre anbefale, at vi stemmer ja til dette lovforslag.
Bent Bøgsted (DF), 2017-02-21:
Modsat Enhedslisten har Dansk Folkeparti taget stilling til det og mener, at der er så mange klare forbedringer i det her, at vi stemmer for forslaget.
Jeg ved jo godt, at Enhedslisten stemmer imod.
Hvis ikke alle de her forringelser, som Enhedslisten mener at de er, bliver pillet ud, så er Enhedslisten imod.
Også selv om der kun er en lille forringelse tilbage, siger Enhedslisten nej.
I Dansk Folkeparti vurderer vi selvfølgelig, om ikke fordelene er så store, at vi kan leve med en enkelt forringelse eller to.
Det kommer an på, hvad forringelserne går ud på.
Det var også det, jeg kunne forstå på Socialdemokratiet, nemlig at de har samme indstilling.
Men det har Enhedslisten ikke.
Man siger partout nej, uanset om der er ting, der kommer lønmodtagerne til gode.
Man siger nej, fordi der er en lille forringelse, man ikke bryder sig om.
Men Dansk Folkeparti støtter det her forslag.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-21:
Jamen ordføreren kan da være helt sikker på, at Enhedslisten stiller en række spørgsmål, så vi kan få de forringelser frem i lyset, som ligger i forslaget.
Så vil jeg altså bare sige, at det jo havde været dejligt, hvis det parti, som helt klart har noget indflydelse i den her situation – og man må kalde mig Mads, hvis de ikke har været inddraget forud for fremsættelsen af lovforslaget – havde stillet de her spørgsmål.
Det kunne man jo have gjort bare ved at læse høringssvarene.
Så jeg vil opfordre ordføreren til, når vi er færdige her i salen, grundigt at studere høringssvarene, bl.a. det her svar fra LO, og så lige tænke over, om der måske ikke er noget, vi skal se at få rettet i det her lovforslag.
Bent Bøgsted (DF), 2017-02-21:
Det er for tidligt at sige nu, for det kommer lidt an på det svar, der så kommer på det spørgsmål.
Jeg er sikker på, at hr. Finn Sørensen også stiller spørgsmålet til ministeren, og så vi kan se på det i udvalgsarbejdet.
Men jeg vil sige, at der ikke sådan lige umiddelbart er noget, der gør, at Dansk Folkeparti vil kræve de store ændringer i forslaget.
Det er der ikke.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-21:
Jamen det kunne jeg da så også gætte undervejs.
Men så spørger jeg: Hvad skal vi så med det videre arbejde, hvis vi nu kan få dokumenteret, at der faktisk ligger en håndfuld kedelige forringelser – det er muligt, at de kun rammer få mennesker, det ved vi ikke noget om, det er der ikke engang gjort rede for, men alligevel forringelser – for mennesker, der gerne vil have en tilknytning til det her system, hvis det ikke påvirker ordførerens holdning til sagen?
Jeg vil bede ordføreren læse høringssvarene, bl.a. fra LO, der siger, at den stramning af beskæftigelseskravet, der ligger i det her, kan medføre, at man skal helt op på fem kalendermåneders arbejde for at opnå ret til dagpenge frem for det nuværende system, hvor det altså er 13 uger.
Og så skal jeg da bare høre ordføreren, om ordføreren vil være med til at prøve at få ændret lovforslaget på det her punkt, hvis det nu viser sig, at LO har ret i det her synspunkt.
Bent Bøgsted (DF), 2017-02-21:
Tak for det, formand.
Jeg vil lige starte med at sige tak til hr. Leif Lahn Jensen for den fremragende gennemgang.
Det sparer jo mig for noget af arbejdet med at fortælle om, hvad loven går ud på.
Sådan er det altid, når den første har været oppe og er gået lidt i dybden.
Men det her lovforslag er jo en forbedring, og det er det stort set hele vejen igennem.
Der er selvfølgelig nogle problemer, som det også er blevet nævnt, men det er en forbedring med digitalisering og bedre indberetning og forenkling af systemerne og forenkling af arbejdsgiverens administrative byrder.
Det betyder også en forenkling for den enkelte, der skal på barselsdagpenge, at man har et system, der er nemmere at gå til, og det letter hele vejen igennem.
Derfor synes vi også i Dansk Folkeparti, at det er et udmærket forslag, som vi kan støtte.
For at komme lidt på forkant med de spørgsmål, der blev nævnt her af hr. Leif Lahn Jensen, vil jeg sige: Lad os da prøve at se på det i udvalgsarbejdet og få ministeren til at svare på, hvad problemstillingen er.
Altså, vi kan have forskellige holdninger til det, og i Dansk Folkeparti har vi det sådan, at det her generelt er en forbedring.
At der så kan være lidt i det, som andre synes er en ulempe, må vi tage med.
Så må man jo overveje, om forbedringen er bedre end ulemperne.
Og skal man så sige ja eller sige nej til hele forslaget og dermed sige nej til de forbedringer, der er?
Og der foretrækker vi så i Dansk Folkeparti at sige ja til forslaget.
Henning Hyllested (EL), 2017-02-21:
Tak for svaret.
Det var trods af lidt mere ærligt denne gang.
Ordføreren har simpelt hen ikke fået øje på, at der måske var den her meget klare forringelse på et felt, som jeg ved også optager ordføreren rigtig meget, nemlig at timer fra arbejdskonflikt ikke længere tæller med i optællingen.
Så tak for det – og så er der ikke flere kommentarer herfra.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-21:
Jeg er simpelt hen nødt til at dykke mere ned i det, når det handler om, hvorvidt det tæller med eller ej, og det må vi jo så stille spørgsmål om i udvalgsbehandlingen.
Jeg har bare kigget overordnet på det, og vi har også snakket om det både i forligskredsen og andre steder, og jeg har også stillet spørgsmål til den daværende minister, der havde med området at gøre.
Og jeg er overbevist om, at det her overordnet set er et rigtig godt forslag, som forenkler systemet, og jeg er også overbevist om, at der selvfølgelig er nogle, der kommer til at stå ringere, og at der er nogle, der kommer til at stå bedre, men jeg mener alt andet lige, at det er et forslag, som er bedre og mere forenklet end det, vi har i forvejen, og det synes jeg også, jeg har sagt.
Henning Hyllested (EL), 2017-02-21:
Jeg vil såmænd bare spørge, om ordføreren ikke har tænkt sig at svare på spørgsmålet fra hr. Finn Sørensen.
Nu har vi hørt den samme forklaring to gange, uden at ordføreren har svaret på hr. Finn Sørensens spørgsmål.
Kunne vi ikke godt få et helt kontant svar på, hvad ordføreren mener om lige nøjagtig det emne, der handler om, at timer fra arbejdskonflikt ikke længere tæller med?