runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2016-11-09:
Det er i høj grad sikret, at undervisningen i gymnasiet bliver brugt på undervisning og ikke på politiske projekter.
Der er et særligt regelsæt til Operation Dagsværk, hvor det klart er anført, at ingen elever kan tvinges til at deltage i Operation Dagsværks aktiviteter.
Man kan altså ikke som elev blive tvunget til at deltage i en indsamling eller lignende.
Desuden gælder det, at indsamling af penge og lignende ikke tilgodeser faglige mål og derfor ikke kan være undervisning.
Det er således den enkelte skole, som beslutter, typisk i forbindelse med at skolens bestyrelse fastlægger skolens ferieplan, om skolen ønsker at deltage i Operation Dagsværk.
Hvis man vælger at deltage, kan Operation Dagsværk–dagen afvikles på to måder.
Den første måde er, at dagsværksdagen er en fridag.
Det vil sige, at de elever, der deltager i Operation Dagsværk, efter eget valg kan benytte fridagen hertil.
Den anden mulighed er, at dagsværksdagen er en skoledag med undervisning.
De mister altså ikke en dags undervisning.
Vælger en skole at lægge Operation Dagsværk-temaet til grund for undervisningen enten på selve dagen eller forud for dagen, skal indholdet af undervisningen tilgodese fagenes mål.
Der er derfor taget højde for, at uddannelsestiden i gymnasiet, også når vi taler Operation Dagsværk, skal bruges på undervisningen i henhold til de faglige mål.
Jeg kan som brugeroplysning oplyse, at Operationen Dagsværk i år har haft et tema om bedre fremtid for unge mayaer i Guatemala, og det er ikke sådan, at det giver mig anledning til at tage nogle særlige initiativer i forhold til at ændre på lovgivningen, for jeg synes sådan set, at vi har sikret, at undervisningen i gymnasiet netop bliver brugt til undervisning.
Marie Krarup (DF), 2016-11-09:
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren i anledning af Operation Dagsværk onsdag den 2. november 2016 oplyse, hvad ministeren vil gøre for at sikre, at undervisningstiden i gymnasiet bliver brugt på undervisning og ikke på politiske projekter?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-11-09:
Det er spørgeren jo meget velkommen til at rejse over for dem, som spørgeren så mener bør lave en tættere opfølgning på almene humanitære organisationer.
Det, vi skal føre kontrol med, og som vi også fører kontrol med, er, at det, når det drejer sig om de midler, der er givet, altså knap 0,5 mio. kr. til undervisningsmaterialer og til bl.a. administration af Operation Dagsværk i kontakten til skolerne, foregår på en ordentlig måde.
Og den kontrol fører vi.
Marie Krarup (DF), 2016-11-09:
Det er selvfølgelig fint, at der er den form for kontrol, men det er jo bare ikke nok.
Vi er da også nødt til at have en opfølgning på, hvor pengene bliver sendt hen, og hvad de bliver brugt til.
Som jeg sagde før: Det nytter jo ikke noget, at vi lærer børnene op til dårlig ulandsbistand.
Så kan de blive ansat i Udenrigsministeriet bagefter og lave rigtig dårlig ulandsbistand for rigtig store summer.
Det er da bare ikke okay.
Hvis man skal have det her – som jeg ikke mener man skal – og hvis man argumenterer for det, så bør man da også sige, at vi kun kan have det, hvis der også bliver foretaget en kontrol af, hvordan pengene bliver brugt.
Det kan godt være, at det ligger uden for ministeriet, men så må man kræve, at det er projektlederne på de konkrete projekter, der gennemfører en opfølgende kontrol.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-11-09:
Jeg tror ikke, der er nogen herinde i Folketinget, der bifalder, hvis der er sløset omgang med den måde, man laver udviklingsprojekter på.
Operation Dagsværk er en almen humanitær organisation, og Ministeriet for Børn, Undervisning og Ligestilling har ikke tilsynspligt med Operation Dagsværk.
Men der, hvor vi både har et krav på og en ret til at gå ind og kontrollere, er i forhold til det tilskud, vi specifikt giver til Operation Dagsværk, når det handler om at være med til at understøtte deres udviklings- og undervisningsmaterialer, deres administration og de meget konkrete formål, som vi går ind og støtter.
Der er det klart, at vi har en meget tæt opfølgning på, hvordan de penge bliver brugt, lige såvel som vi har en tæt opfølgning på de øvrige projekter, der bliver støttet fra ministeriets side, herunder om man lever op til kriterierne.
Der har igennem tiden været projekter, altså ikke, når vi taler Operation Dagsværk og det, der bliver spurgt konkret til her, men andre projekter, hvor man må sige, at de ikke har levet op til de kriterier, der er blevet stillet.
Marie Krarup (DF), 2016-11-09:
Men jeg tror også, at vi taler om to forskellige former for kontrol.
For der kan jo være en kontrol fra ministeriernes side, med hensyn til om de undervisningsmaterialer osv., som man bruger, er okay, men der kan også være en kontrol fra den organisation, der har sat projektet i søen, med hensyn til hvordan pengene bliver brugt derude, hvor de bliver sendt hen.
Og det er der, jeg mener at der er et problem – det er i hvert fald også det, som evalueringen påpeger – nemlig at der ikke bliver fulgt op på det.
Som sagt: Vi kan have den principielle diskussion om, om det her overhovedet bør finde sted i skolen – og det bør det ikke efter min mening – men vi skal da ikke have en diskussion om, at man da skal kunne følge midlerne, og at man skal kunne finde ud af, hvad de bliver brugt til, sådan at man ikke netop underviser børnene i sløset eller dårlig økonomisk bistand til tredjeverdenslande.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-11-09:
Der bliver fulgt op, og det var sådan set også det, jeg svarede i min første runde, også helt konkret både i forhold til det administrative og det budgetmæssige, men også med hensyn til kvaliteten af de undervisningsmaterialer, man har lavet, og om de bliver brugt ude på skolerne osv.
Men vi laver jo en evaluering af det, som ligesom knytter sig til undervisningsområdet og ikke til det, man måtte få af fondsstøtte andre steder.
Der er jo andre, der selv må kontrollere, hvordan det er.
Så er der diskussionen om sammenhæng, og den er jo altid relevant at tage op, og det kan jeg også høre spørgeren gør.
Det er jo forskellige organisationer, der er med til at udmønte projekterne.
Det ligger også i, at man hvert år vælger, hvilke projekter der skal være.
Hvis det var den samme organisation, der hvert år var underleverandør til Operation Dagsværk, ville der sikkert være en større kontinuitet, end når man har forskellige ngo'er, som deltager i projekterne.
Derfor er man jo nødt til at lave en afvejning; men i sidste ende træffer man jo en beslutning om, hvorvidt de har levet op til de kriterier, som støtten er blevet givet på.
Marie Krarup (DF), 2016-11-09:
Tak for svaret.
Når jeg rejser det her, er det jo, fordi der i den evaluering, der foreligger, står, at Operation Dagsværk burde forbedre sig på det her område.
Nu er det jo sådan, at vi i Dansk Folkeparti principielt er modstandere af, at man bruger undervisning på politiske projekter.
Det bør ikke ske i undervisningstiden.
Men man kan sige, at når man så bruger det på politiske projekter, kunne man dog i det mindste gøre det, sådan at man sikrede sig, at der var en ordentlig kontrol med de midler, der bliver brugt på det, ellers træner man jo stort set eleverne i dårlig ulandsbistand.
Der kan være mange meninger om ulandsbistand, og om det overhovedet har nogen som helst nytte, og det er i høj grad et politisk projekt at ønske at give ulandsbistand, men hvis man slet ikke følger op på, hvordan pengene bliver brugt, så træner man jo direkte børnene i sløseri, og det er da i hvert fald helt galt.
Det er meget galt, at de går glip af god faglig, gedigen undervisning, der kunne gøre dem til nogle gode studenter, men det er bestemt også noget skidt, hvis vi træner dem i sløseri.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-11-09:
Det er sådan, at Operation Dagsværk, som organiserer dagsværksdagen, er en almen humanitær organisation.
Den finansieres af forskellige kilder, herunder de indsamlede bidrag fra selve dagsværksdagen, forskellige fonde, puljer og statslige tilskud efter ansøgning.
Operation Dagsværk skal forvalte sine penge inden for de formål og regler, der er forudsat i de enkelte finansieringskilder.
Men det er ikke sådan, at jeg som minister eller staten i øvrigt skal evaluere samlet på Operation Dagsværks virksomhed eller deres projekter.
Inden for Ministeriet for Børn, Undervisning og Ligestillings ramme er Operation Dagsværk eksplicit nævnt på finansloven som et formål, der kan støttes efter nærmere fastsatte retningslinjer.
Det er bl.a. en forudsætning for finanslovstilskuddet, at det udelukkende anvendes til administration af det årlige Operation Dagsværk-projekt og til kvalitetssikring af de undervisningsmaterialer, der udgives i tilknytning hertil.
Der er f.eks. en lang række krav til de danske samarbejdspartnere i projektet i den forbindelse.
Som grundlag for den konkrete årlige ansøgning og beslutning fra ministeriets side om at støtte projektet, som er beskrevet af Operation Dagsværk i deres ansøgning, herunder deres formål, deres målgruppe, aktiviteter, mål for resultater og effekter samt dokumentation for det, er, at de skal indsende en årlig afrapportering i forhold til tilskuddet til ministeriet.
I afrapporteringen vurderes både indholdet, forløbet af årets Operation Dagsværk-projekt, herunder skolernes deltagelse i Operation Dagsværk, om anvendelsen af de producerede undervisnings- og oplysningsmaterialer, altså om de indgår i undervisningen, om de kan indgå i undervisningen, og ministeriet vurderer i den sammenhæng, hvorvidt afrapporteringen stemmer overens med det, der er givet tilskud til.
Resultatet af den vurdering indgår i beslutningsgrundlaget for, om Operation Dagsværks finanslovstilskud det kommende år kan gentages.
Ministeriets tilskud har det seneste år ligget på lige knap en halv million kroner, og jeg synes sådan set, at det netop er med til, at vi laver en aktiv følgen op på de konkrete undervisningsmaterialer og projekter, som man støtter fra ministeriets side.
Marie Krarup (DF), 2016-11-09:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at der i tilstrækkelig grad er fulgt op på tidligere års projekter under Operation Dagsværk med hensyn til evaluering af projekterne og kontrol med forbruget af de indsamlede midler, og hvordan det er dokumenteret, og hvis ikke, mener ministeren så ikke, at det bør sikres?
Vil ministeren i anledning af Operation Dagsværk onsdag den 2. november 2016 oplyse, hvad ministeren vil gøre for at sikre, at undervisningstiden i gymnasiet bliver brugt på undervisning og ikke på politiske projekter?
Karen Ellemann (V), 2016-11-09:
Så firkantet mener jeg ikke det er opsat.
Det er heller ikke meningen.
I det nugældende udmålingssystem, som jeg naturligvis går ud fra at kommunerne efterlever, tages der som bekendt udgangspunkt i grundlønnen for sammenlignelige faggrupper.
Dermed sikrer vi, at kommunerne tager afsæt i en sammenlignelig faggruppes overenskomst ved fastsættelsen af tilskuddet, når det handler om de hjælpere, som udfører beslægtet arbejde.
Det er altså et hensyn, som jeg mener taler væsentligt imod indførelse af en national udmålingstakst.
Christine Antorini (S), 2016-11-09:
Jeg synes, det ville klæde ministeren at gå seriøst ind i den problemstilling, at der bliver fyret undervisere, hvilket dermed også kommer til at forringe den kvalitet af de medarbejdere, der kommer ud, altså når de færdiguddannede skal ud og virke i en række af de utrolig vigtige velfærdsinstitutioner, vi har.
Så jeg vil bede ministeren om at svare på spørgsmålet, nu det er spørgetime, altså om det ikke bekymrer ministeren, at kvaliteten bliver stærkt forringet af de varslede fyringer.
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-09:
Jeg må jo forstå og udlede af det, som fru Christine Antorini her siger, at fru Christine Antorini og Socialdemokraterne er imod det af regeringen fastsatte omprioriteringsbidrag.
Så er der bare noget, der undrer mig.
Jeg står her med Socialdemokratiets oplæg, »Stol på Danmark«, og hvis det nu er, som jeg antager – hvilket jeg synes jeg har god grund til – nemlig at Christine Antorini er imod omprioriteringsbidraget, så undrer det mig bare, at det ikke er taget med i Socialdemokratiets oplæg her.
når fru Christine Antorini bliver ved med at sige det, hun siger, om regeringens prioriteringer – for politik er jo prioriteringer, og jeg har ikke hørt Socialdemokratiet klage, når der bliver brugt flere penge på en Kræftplan IV eller andre vigtige elementer i det danske samfund – vil jeg gerne spørge: Hvor skal pengene så komme fra?
Det synes jeg faktisk er et særdeles relevant spørgsmål at stille.
Christine Antorini (S), 2016-11-09:
Det er fuldstændig korrekt, at det er en beregning på, hvad man forventer der skal ske af nedskæringer.
Derfor synes jeg nu alligevel, at det kunne være nyttigt at høre, hvad uddannelsesministeren gør sig af tanker i forhold til kvaliteten på uddannelserne.
Det er godt nok en beregning, men de hårde fakta er, at regeringen sammen med sine støttepartier, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og De Konservative, har besluttet at gennemføre 2 pct. nedskæringer år for år – nu er det nemlig forlænget 5 år i træk – og det har selvfølgelig en meget kontant effekt.
Det betyder for professionshøjskolernes vedkommende, at det, hvis man kigger på, hvor meget de skal have sparet frem til 2020, så er lidt over 1 mia. kr.
Så er det rigtigt, at man ikke kan sige, om det nødvendigvis kun er antallet af medarbejdere, der skal skæres ned på, men nu er det sådan, at hovedparten af økonomien, nemlig 70 pct., udgøres af løn til medarbejdere.
Det er dem, der underviser lærere, pædagoger og sygeplejersker – alle de kernemedarbejdere, som er forudsætningen for, at vi har rigtig gode skoler og børnehaver, at vi har dygtige socialrådgivere osv.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Selv om det her er et teknisk regnestykke, ved vi, at der skal spares over 1 mia. kr. i fremtiden, vi ved, der er anmeldt fyringer, vi ved, at der også er sket fyringer, så er ministeren ikke bekymret for, om det her kommer til at gå ud over kvaliteten?
Man kan spare to steder, nemlig på medarbejdere og på bygninger, og så er der altså ikke særlig meget til det løse, hvor man ellers kunne hente – og jeg citerer – »betydelige gevinster«.
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-09:
Jeg går ud fra, at spørgeren henviser til en artikel fra den 2. november 2016 i Politiken, som skriver, at 776 stillinger skal spares væk på landets professionshøjskoler.
Lad mig starte med at slå fast, at der er tale om et regneeksempel, som Politiken har videregivet.
Professionshøjskolerne har ikke meldt ud, at de sparer 776 stillinger væk i 2020.
Danske Professionshøjskoler har opstillet et teknisk regneeksempel på, hvad det vil svare til, hvis skolerne i 2020 kun udmøntede omprioriteringsbidraget ved at nedlægge stillinger.
Men på andre uddannelsesinstitutioner forventer man at kunne hente betydelige gevinster på anden måde end ved at nedlægge stillinger, f.eks. ved at drive bygninger og indkøb mere effektivt.
Det tror jeg også at man vil kunne på professionshøjskolerne.
Det er ledelsen på den enkelte professionshøjskole, der afgør, hvordan den vil effektivisere.
Christine Antorini (S), 2016-11-09:
Tak for ordet.
Jeg læser spørgsmålet højt først.
Hvad er ministerens kommentar til, at hver tiende underviser står til at blive fyret på professionshøjskolerne, der bl.a. uddanner lærere, pædagoger og sygeplejersker, på grund af regeringens nedskæringer på uddannelser?
Hvad er ministerens kommentar til, at hver tiende underviser står til at blive fyret på professionshøjskolerne, der bl.a. uddanner lærere, pædagoger og sygeplejersker, på grund af regeringens nedskæringer på uddannelser?
Jacob Mark (SF), 2016-11-09:
Hvad har ministeren gjort for ikke at bruge udlodningspuljerne som skjult reserve i Kulturministeriet og samtidig sørge for at annoncere puljerne, så mulige interessenter kan søge?
Skriftlig begrundelse
Selv om Statsrevisorerne har haft kritisk fokus på skiftende kulturministres brug af udlodningspuljerne – jf. Rigsrevisionens beretning nr. 19/2015 – har ministeren angivelig også benyttet sig af udlodningsmidlerne som en skjult reserve.
Derfor vil spørgeren gerne have klarlagt, hvad ministeren har gjort for at leve op til Statsrevisorernes kritik.
Bertel Haarder (V), 2016-11-09:
Hvis jeg ikke tager fejl, fremsætter integrationsministeren netop i denne uge sit lovforslag om, hvem der slet ikke kan komme ind i landet.
Det skal jeg ikke beskrive i detaljer, men jeg har hørt hende antyde, at dermed ville man kunne forhindre en sådan prædikant, som der her er tale om, i at komme ind i landet.
Vi skal lige være klar over, at i et land som Frankrig er man jo altså gået meget langt i retning af både at lukke moskeer og også at udelukke visse typer af prædikanter.
Så vi står slet ikke alene med den lovgivning.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-11-09:
Nu er de fleste imamer, som siger de her ting, jo heldigvis imamer, der kommer udefra.
Vil ministeren også mene, at når den her lovgivning træder i kraft, vil man kunne nægte indrejse til de her imamer, sådan at problemet ikke opstår, så man allerede dér kan sige nej til en imam, som f.eks. offentligt udtaler, at andre mennesker skal dø?
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-09:
Jamen jeg synes da, det er særdeles relevant at henlede opmærksomheden på, at Socialdemokratiet altså ikke har valgt at prioritere en fjernelse af omprioriteringsbidraget i det oplæg, som Socialdemokratiet er kommet med.
Det synes jeg da at danskerne har krav på at vide, for politik handler jo om prioritering.
Det handler om at prioritere de ressourcer, som vi har til rådighed, og det er det, regeringen har gjort.
Vi har oven i købet fremlagt en plan, som vil gøre Danmark rigere, i modsætning til Socialdemokratiet.
Så derfor synes jeg, det er særdeles relevant at spørge, hvor pengene skal komme fra.
Så der er ikke nogen som helst, der vil hævde eller kan hævde, at det bliver virkeligheden i 2020.
Bertel Haarder (V), 2016-11-09:
Hvis man laver et foredragsarrangement med en sådan person, som er kendt for den slags holdninger, vil der efter min mening ikke kunne gives offentlige tilskud, og det kan heller ikke foregå i et offentligt lokale, medmindre der er tale om et debatarrangement.
Vi skal jo ikke udelukke den frie debat.
Så jeg kan ikke sige helt præcis, hvad sammenhængen er, men hvis arrangementet går ud på at promovere den slags holdninger, f.eks. at kvinder selv er skyld voldtægt og befamlinger osv. på grund af deres påklædning, er den pågældende oplægsholder ude at svømme, og det er i strid med grundlæggende demokratiske rettigheder, som går ud på, at man må være i fred i det offentlige rum.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2016-11-09:
Ikke desto mindre vil den handicappede være afhængig af, at den udmålte takst også er dækkende for den løn, der skal udbetales til hjælperen.
Så når vejledningen henviser til, at man skal benytte en sammenlignelig overenskomst, kunne det så være social- og sundhedsoverenskomsten?
Karen Ellemann (V), 2016-11-09:
Nej, det kan jeg ikke bare stå her og bekræfte.
Ligesom det gælder for det øvrige arbejdsmarked, så er det jo overladt til den, der er arbejdsgiver, og i det her tilfælde i den enkelte BPA-ordning, at aftale løn- og ansættelsesvilkår med hjælperne.
Igen vil jeg sige, at en national takst for kommunernes udmåling af BPA-tilskud altså ikke kan garantere ensartede løn- og ansættelsesvilkår for alle hjælpere, for der vil fortsat skulle indgås aftaler om ansættelse mellem den pågældende arbejdsgiver og den pågældende hjælper i den enkelte ordning.
Nu står formanden op.
Beklager.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2016-11-09:
Nu er der som bekendt også en lønmæssig udgift forbundet med at ansætte handicaphjælpere og dermed også at løse opgaven.
Statsforvaltningen har i udtalelsen af den 30. august vedrørende Aarhus Kommunes udmålingsprincipper i BPA-ordningen udtalt: ...idet det af bekendtgørelsens § 5, stk. 1, fremgår, at kommunens valgte udgangspunkt for udmålingen skal anvendes ved beregning af alle krævede elementer i udmålingen til løn m.v., og at det er Statsforvaltningens opfattelse, at det også gælder for udmåling af aften-, nat- og weekendtillæg.
Kan ministeren være enig i, at alle de krævede elementer også omfatter de elementer?
Karen Ellemann (V), 2016-11-09:
Beløbets størrelse afhænger selvfølgelig af, hvilken overenskomst der tages udgangspunkt i ved sådan nogle beregninger.
Tilbage i 2014 blev der regnet på en national takst med udgangspunkt i DI-overenskomst, FOA og 3F Privat Service, Hotel og Restauration.
Dengang var vurderingen, at udgifterne til delelementerne sjette ferieuge og 4 pct. af aften- og nattillæg med stor usikkerhed udgjorde mellem 60 og 80 mio. kr. årligt.
Hvis der i stedet for regnes efter overenskomsten for social- og sundhedspersonale, altså mellem KL og FOA, så var forventningen tilbage i 2014, at merudgifterne ville være endnu højere.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2016-11-09:
Hvis man antager, at en toneangivende, landsdækkende overenskomst kunne være social- og sundhedsoverenskomsten, sådan som vejledningen jo ret beset også lægger op til, så opererer man med såvel løn til ufaglærte som til faglærte, ligesom overenskomsten også fastsætter takster for aften-, nat- og weekendarbejde, rådighedsvagter m.v. Vil ministeren bekræfte, at den samlede overenskomst for social- og sundhedspersonale er tænkt som den takstmæssige ramme for BPA-ordningen?
Karen Ellemann (V), 2016-11-09:
Tak for det.
Det er ikke tilfældet.
Bekendtgørelsen fastslår faktisk tværtimod, at der ved beregning af løntilskuddet i hver enkelt ordning skal foretages en konkret og individuel vurdering af borgerens behov.
Det skal bl.a. vurderes, om der er behov for hjælpere, som har særlige kvalifikationer, f.eks. særlig faglig baggrund.
Der skal ydermere være den nødvendige rummelighed i lønudmålingen, og der skal bl.a. tages højde for diverse tillæg og anciennitet.
Så der kan altså ikke fastsættes centrale takster med afsæt i BPA-bekendtgørelsen.
Når det er sagt, vil jeg for det første sige, at jeg også har lyttet til, hvad bl.a. Aarhus Kommune foreslår, nemlig at man ønsker sig en national takst, som i sagens natur måske vil lette kommunernes administration på området.
Det mener jeg bare ikke er den rette vej at gå, for en national takst vil ikke gøre det muligt for borgere med behov for hjælpere med særlige kvalifikationer at lønne deres hjælpere inden for rammen af et tilskud ud fra en fast takst. For det andet vil en takst med afsæt i overenskomst kræve merudgifter.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2016-11-09:
Tak for det.
Spørgsmålet handler om BPA-ordningen og om udmåling af takster efter BPA-ordningen.
Mener ministeren, at indførelse af de centralt fastsatte udmålingstakster, der efter den gældende bekendtgørelses § 5 svarer til de samlede løn- og ansættelsesvilkår i en toneangivende, landsdækkende overenskomst, der omfatter tilsvarende eller beslægtet arbejde, vil kunne sikre ens lønvilkår for alle handicaphjælpere og samtidig lette kommunerne for en administrativ byrde, sådan som det ønskes af bl.a. Aarhus Kommune?
Mener ministeren, at indførelse af de centralt fastsatte udmålingstakster, der efter den gældende bekendtgørelses § 5 svarer til de samlede løn- og ansættelsesvilkår i en toneangivende, landsdækkende overenskomst, der omfatter tilsvarende eller beslægtet arbejde, vil kunne sikre ens lønvilkår for alle handicaphjælpere og samtidig lette kommunerne for en administrativ byrde, sådan som det ønskes af bl.a. Aarhus Kommune?
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-09:
Jeg stiller sådan set ikke modspørgsmål.
Jeg konstaterer bare, at fru Christine Antorini kører rundt med en populistisk holdning om, at det, regeringen gør, er forkert, uden egentlig at komme med et svar på, hvad man så skulle gøre.
Så vil jeg sige til fru Christine Antorini, at hvis man ser på, hvad vi bruger på uddannelser, så ligger vi faktisk rigtig, rigtig højt, når vi sammenligner os internationalt.
Så jeg har tillid til, at de dygtige ledelser, vi har rundtomkring på vores uddannelsesinstitutioner, griber den her opgave an, sådan at de værner om det, der er kerneopgaven, nemlig uddannelse og undervisning.