runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2020-05-20:
Tusind tak for det.
Ordføreren siger det her med, at tvang leder til integration.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, hvad ordføreren bygger det på.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-20:
Tak for det.
Og tak for ordførerens udsagn om, at vi selvfølgelig også i Dansk Folkeparti ønsker, at vi skal komme videre og finde nogle løsninger.
Det nytter sådan set ikke noget, hvis musene bare løber rundt derude og vi ikke har nogen til at fange dem.
Så det er vi jo nødt til at arbejde videre på.
Ordføreren siger også, at grunden til, at SF ikke kan bakke det her op, er de problematiseringer, der er blevet rejst i forhold til lovgivningen.
Men det, der egentlig står, er, at det, ja, rejser væsentlige spørgsmål, men hvis vi nu kan svare på de spørgsmål, kunne SF så være med til at støtte det her forslag?
Og et supplerende spørgsmål: Vi har flere gange i dag hørt Socialdemokraterne, både ministeren og ordføreren, sige, at der kommer en god løsning, om ikke i morgen – slet ikke i morgen, tror jeg – men næste år, hørte jeg.
Kunne vi blive enige om at skubbe på, for at ministrene, regeringen kommer med den løsning, som de siger de har, også inden der er gået et år?
Jacob Mark (SF), 2020-05-20:
Men hvis man skulle følge den logik, skulle ordføreren, da han var minister, ikke have lavet ghettopakken.
For så skulle man kun have haft kriteriet om kriminalitet.
Men der er også et kriterium om ikkevestlig herkomst, der er også kriterier om manglende uddannelse og om arbejdsløshed.
Når vi gerne vil have den pakke og var med i den pakke, som ordføreren selv lavede som minister, er det, fordi man skal mødes på tværs, også selv om man ikke er kriminel, også selv om man ikke nødvendigvis er et problem, fordi det er godt, at mennesker mødes på tværs.
Og især når man er børn, skal man da mødes på tværs af samfundslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-20:
Jeg syntes egentlig, jeg forklarede det meget pædagogisk, når jeg skelnede imellem mennesker, der har en problemadfærd eller en problembaggrund, og så mennesker, der ikke er kendetegnet ved nogen særlige problemer.
Jeg synes, at SF går hen og bliver i ordets egentlige forstand et totalitært parti, når SF insisterer på, at man med statens magt skal blande mennesker, altså med tvang, selv om de ikke har problemer, selv om der ikke er nogen særlige udfordringer med dem.
Jacob Mark (SF), 2020-05-20:
Hvis man skal have god integration, skal folk mødes på tværs.
Så skal man ikke kun sætte ind over for de mennesker, som ikke kan finde ud af det, eller som er kriminelle.
Vi lavede sammen med Liberal Alliance, endda med ordføreren som minister, en ghettopakke, der sikrede mere blandede boligområder med tvang, fordi det er godt for integrationen.
Det er i virkeligheden bare det, vi ønsker for skolevæsenet også.
Jeg ved ikke, om ordføreren er gået væk fra den politik, men jeg synes, den var glimrende.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-20:
Hr. Jacob Mark har i sin tale og i sine spørgsmål i dag lagt meget vægt på, at for SF har det stor betydning, at man får blandet folk.
Jeg tror, at vi alle sammen her er enige om, at det, at man ser andre mennesker og blander sig med andre mennesker i det danske samfund, er godt for det danske samfund.
Men der er alligevel en forskel på, om man politisk vil gribe ind der, hvor der er tale om, at folk med problemadfærd koncentrerer sig – som vi er enige i i Liberal Alliance – og så også at mene, at man politisk skal sætte alt muligt i værk for at tvangsblande folk, som ikke har en problematisk adfærd, altså bare fordi vi simpelt hen vil have, at de der er sammen med de andre der også, og derfor er vi villige til at sløjfe tilskud og bruge påbud og forbud og alt muligt, også selv om det er mennesker, der ikke har problemadfærd.
Anerkender SF, at der er den her skelnen?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-20:
Det er jo glædeligt at høre.
Det er fuldstændig rigtigt, at vi gik til den daværende regering, som vi heller ikke kunne presse til at få lavet det her forslag, og hvor vi egentlig bare blev stoppet af et udsagn om, at det ikke er muligt.
Det glæder mig bare at høre, at SF er med på at køre den dagsorden.
Jens Joel (S), 2020-05-20:
Tak for det.
Og tak for debatten i dag.
Jeg er simpelt hen en lille smule forvirret her til sidst, for jeg troede faktisk – i lighed, tror jeg, med hr. Jacob Mark – at det, vi diskuterer her, er, hvordan vi sikrer, at vi ikke har nogle skoler, hvor elevsammensætningen er helt skæv, og andre skoler, hvor den ikke er.
Men hvordan undgår vi, at det bliver helt skævt?
Det kan vi vel ikke undgå, uden at vi rent faktisk blander eleverne i skolerne.
Nu kan jeg ikke finde ud af, om det faktisk er det, ordføreren ønsker.
Er det Dansk Folkepartis ønske, at vi får blandede skoler, eller ej?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-20:
Men resultatet er jo naturligvis, at vi får mere blandede skoler, hvis vi får det her igennem.
Det, det her handler om, er at tage fat i de skoler, der ikke gør det godt nok, så vi kan fratage dem tilskuddet – og dermed lukker de jo.
Og det er da rigtigt, at dem, der så går der, vil søge ud at gå andre steder, og derfor er det også en vigtig diskussion, hvordan vi kommer videre i forhold til de forskellige diskussioner, der er, både på gymnasiet og også i folkeskolen for den sags skyld.
Hvor meget er distriktssnak, hvor meget er snak om, at man skal flytte folk på den ene eller den anden måde?
Det har egentlig været, hvordan vi får fat i de her skoler, hvor der er en meget stor andel af elever med udenlandsk baggrund, som dermed risikerer at give nogle problemer, og det er jo et af de problemer, vi så vil tage fat på med det her beslutningsforslag.
Jens Joel (S), 2020-05-20:
Nu skal jeg ikke gå ind i den der diskussion.
Ordføreren lagde mig også nogle ord i munden lige før, men jeg kan sige, at det, der er vigtigt for Socialdemokratiet, faktisk er, at vi får løst den her udfordring, og at vi får sikret, at vi har skoler med blandet sammensætning.
Det mener vi at vi har et bud på, som er bedre end det her forslag, hvor ordføreren jo selv står nu og siger, at hvis det kommer igennem, vil man lukke nogle skoler, og så vil problemet bare flytte til de omkringliggende skoler.
Så vil ordføreren og Dansk Folkeparti gå konstruktivt ind i den diskussion om at løse det problem og sikre, at vi faktisk får blandede skoler?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-20:
Jamen vi går altid konstruktivt ind i at løse de problemer, som vi kan se der er, og det her retter sig imod nogle af de skoler, hvor vi ved – og det er der sådan set også bred enighed om herinde – at der er store problemer.
Og ja, hvis Socialdemokraterne vil oplyse os om deres forslag, som vi har hørt om i dag kommer engang, så ville det da være rigtig dejligt, så vi kunne komme videre.
For hvis man har fundet en løsning, der faktisk både løser den udfordring, vi ser, og gør det på en måde, så man også selv kan være med, så ville det da være rigtig, rigtig dejligt.
Det vil vi glæde os til.
Kristian Jensen (V), 2020-05-20:
Debatten her i dag har jo vist, at Socialdemokratiet i dag mener, at forslaget er i strid med menneskerettighederne.
Jeg skal bare høre, om ordføreren kan oplyse mig, om der overhovedet er noget forandret i substansen af forslaget, i forhold til hvad der var Dansk Folkepartis forslag i 2018.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-20:
Jeg kan oplyse hr. Kristian Jensen om, at den eneste forskel, der er i det her forslag, er, at vi har skrevet et citat ind fra Socialdemokratiets ordfører, der i 2018 sagde, at han støttede dette forslag.
Det er den eneste forskel, der er.
Ellers er forslaget ord til andet det samme, som vi stillede dengang.
Kristian Jensen (V), 2020-05-20:
Tak for svaret.
Jeg vil gerne høre, hvad forslagsstillerne har tænkt sig at gøre for at kunne løse det her på en anden måde end det, vi har set.
For nu har forslagsstillerne både under den forrige regering og under denne regering fremsat forslaget og ikke fået flertal.
Vil forslagsstillerne sammen med Venstre og andre partier prøve at finde andre løsninger på at bekæmpe det problem, at vi har for mange skoler, som ikke lever op til de standarder, der er, i forhold til demokrati, frihed og menneskesyn?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-20:
Jamen vi ønsker konstruktivt at gå ind i en hvilken som helst debat, og jeg hører jo netop i dag, at der er enighed om, at der er nogle problemstillinger her.
Vi går gerne sammen med alle de partier, der måtte være.
Jeg glæder mig jo bare til, at Socialdemokratiet lever op til det, de har lovet os i dag – at de kommer med en løsning, som vi andre så kan få lov at kigge på.
Men indtil de gør det, vil jeg da også rigtig gerne være med til at se på, om vi kan justere på det her, så vi egentlig kan lave det i en form, så Venstre, Konservative og Liberal Alliance også vil kunne være med.
Så kan vi jo bruge den del til at skubbe til regeringen, hvis regeringen ikke kan finde ud af at komme med noget af sig selv.
Jens Joel (S), 2020-05-20:
Tak for ordførertalen.
Jeg skal lige forstå hr. Ole Birk Olesen og Liberal Alliance.
Selv om man taler meget om, at det kan være en fordel og godt at mødes på tværs og sådan noget, så er det ikke i Liberal Alliances optik et problem, hvis man har nogle skoler i den ene ende af byen, hvor alle folk har meget høj husstandsindkomst, og hvor forældrene har meget lange uddannelser, og at man i den anden ende af byen har det modsatte, nemlig høj arbejdsløshed og lav husstandsindkomst og ikke en særlig uddannelsesstærk baggrund for forældrene og sådan noget.
Men så længe de ikke skaber problemer, er der ikke nogen grund til, at vi politisk prøver at blande de her grupper og skabe forståelse på tværs.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan man definerer og hvem der definerer, hvad et problem er.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-20:
Jamen vi er ikke med på at stille krav om, at man bare skal fordele børnene.
Vi vil gerne tage initiativer som f.eks. ghettoindsatsen, der gør, at man får skabt motivation, og at man får flyttet folk rundt, så der bliver en blanding.
Men det med at stille et decideret krav om, at der skal flyttes rundt på folk, og at det er noget, vi styrer herindefra, er ikke en vej, vi mener man skal gå.
Jacob Mark (SF), 2020-05-20:
En effektiv vej til f.eks. at nå målet om, at man ikke engang har friskoler, hvor der går 50 pct. børn med ikkevestlig herkomst, eller hvor der går færre, fordi skolen kan fortsætte, men elevmassen forhåbentlig bliver blandet, er jo at lægge præcis de samme principper ned over de frie grundskoler, som man f.eks. gjorde over dagtilbuddene, sådan at der bliver sagt, at hvis man skal have lov at køre videre, skal man sørge for at have en blandet elevmasse.
Vil Dansk Folkeparti være med til at stille sådan nogle krav?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-20:
Jeg kan jo ikke tvinge hr. Jacob Mark til at forstå det.
Nu har jeg sagt rigtig mange gange, at jeg skelner mellem, når folk samler sig i kulturer, der udgør et problem for det danske samfund, og når folk samler sig på baggrund af kulturer, der ikke udgør problemer i det danske samfund.
Derfor er den tilføjelse, som hr. Jacob Mark kom med i sit spørgsmål om, at det handler om børn fra udsatte boligområder, jo en fuldstændig korrekt tilføjelse og illustrerer meget godt, at det jo var derfor, vi var med.
Der var tale om problemområder, hvor en mangfoldighed af problemer er samlet, og hvis disse børn fra de områder med store problemer går i institution med andre børn, som også kommer fra de områder med store problemer, så kan den her koncentration af problemerne føre til, at problemerne bliver forstærket.
Det er ikke knyttet op på etnicitet alene, selv om etnicitet spiller en rolle, og hvis det handler om, at det er børn fra udsatte boligområder, som man gerne vil forhindre i at samle sig på enkelte skoler, så er vi også åbne over for det.
Jacob Mark (SF), 2020-05-20:
Tak for det.
Vi går meget op i, at mennesker mødes på tværs af kulturer og samfundslag, og vi går særlig meget op i, at børn mødes, fordi det er i de år, de bliver formet, og de har godt af at møde hinanden.
Derfor synes vi, det er ærgerligt med institutioner, hvor der f.eks. går 100 pct. børn af ikkevestlig herkomst.
Man kan også se, at i de institutioner og skoler går det ikke lige så godt med sproget, og at de ikke får de samme netværk, som de ville få andre steder.
Derfor lavede vi sammen med Liberal Alliance en pakke, bl.a. på dagtilbuddene, hvor man sagde, at maks. 30 pct. af børnene i en daginstitution må være af ikkevestlig herkomst eller må komme fra de her udsatte boligområder.
Hvorfor er ordføreren imod, at man lægger det samme princip ned over skolevæsenet?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-20:
Hvis det handler om, at børn fra udsatte boligområder, som i dag ikke må overstige en vis procentdel i daginstitutioner, heller ikke må overstige en vis procentdel i skoler, så er vi åbne over for det.
Hvis det handler alene om etnicitet, mener jeg ikke, at etnicitet i sig selv er en udfordring, men hvis etnicitet er knyttet sammen med, at der også er en for høj andel af folk, som ikke er i arbejde, og en for høj andel af folk, der har begået kriminalitet, så er det meget ofte knyttet til et større problem, som vi bør gøre noget ved.
Jeg synes, det er et gode, at folk møder hinanden.
Bare tag mit eget liv: Jeg er vokset op på en gård i Sønderjylland og gik i en klasse hele vejen op igennem folkeskolen, hvor der ikke var et eneste akademikerbarn.
Var det et problem?
Næh, det var da ikke.
Mine egne børn vokser op herinde i København og går i klasser, hvor der er fyldt med akademikerbørn.
Er det et problem?
Næh, det er heller ikke noget problem.
Det er da ikke et problem, at akademikere er det ene sted, og at håndværkere er et andet sted.
Jens Joel (S), 2020-05-20:
Ja, altså, jeg kan jo godt tilslutte mig, at det er problematisk, hvis man ikke lever op til samfundets love.
Og derfor er det selvfølgelig et problem, hvis der f.eks. er meget stor repræsentation af kriminelle, der er dømt.
Det kan jeg sagtens genkende.
Men jeg tror også, at det er vigtigt for Socialdemokratiet at sige, at det at leve i forskellige verdener, have manglende forståelse for hinanden og i øvrigt ikke lære hinanden at kende på tværs er noget, man jo sagtens kan gøre, uden at der er kriminalitet involveret.
Altså, man kan jo sagtens se opsplitning; der er desværre også mange samfund, hvor der er meget større opsplitning end i det danske samfund.
Så synes hr. Ole Birk Olesen ikke, at det, vi har i Danmark, den forståelse, vi har af hinanden på tværs, og måske i øvrigt den accept af, at vi betaler en relativt høj skat til et fælles samfund – selv om jeg ved, den er mindre i Liberal Alliance – også forudsætter, at man føler en samhørighed på tværs af samfundsgrupper, uanset om der bliver snakket om kriminalitet eller etnisk oprindelse eller noget andet?
Jacob Mark (SF), 2020-05-20:
Tak for det, og tak for en god debat om et vigtigt emne, som jeg håber vi kan komme videre med snart.
Dansk Folkeparti var, så vidt jeg husker, ikke med i aftalen om fordelingen af børn i daginstitutioner – man sprang fra til allersidst.
Jeg husker det, som om det var med det argument, at man ikke ville være med til at sprede børn, og det er jo i virkeligheden lidt det samme argument, som Nye Borgerlige har.
Jeg har den holdning, at det vil være godt med skoler, hvor børn fra forskellige samfundslag mødes, så vil den model, som Socialdemokratiet omtalte, og som SF har omtalt lidt i dag, være noget, Dansk Folkeparti kan se sig selv i?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-20:
Altså, som jeg husker det – og nu er vi ikke med i den aftale, og jeg var ikke selv med i forhandlingerne om den – så handlede det om, at vi ikke bare ønskede at skubbe rundt på folk.
Vi får lidt den samme diskussion, når vi om lidt kommer til at skulle tale om gymnasieområdet og andre områder, nemlig hvordan vi får gjort det på en måde, så vi får lavet en fordeling, uden at vi egentlig ødelægger noget alle mulige andre steder.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-20:
Jamen det må man jo gøre hver især, og det må man som parti og som Folketing træffe beslutninger om.
Og det har vi gjort, når vi f.eks. har defineret bestemte kriterier som problemer, der gør, at et boligområde kan blive en ghetto.
Og der synes jeg, at de mest centrale er de gamle ghettokriterier, som gælder, hvis en for stor andel bliver dømt for kriminalitet, hvis for stor en andel ikke er i arbejde, men er på overførselsindkomst, og hvis en meget stor andel har en anden etnisk baggrund end dansk.
Den kombination af problemer rummer muligheden for, at sådan et område kan udvikle sig til et parallelsamfund, hvor man laver sin egen verden, der har sine egne normer, som man lever under dér, og som er i konflikt med det omgivende samfund, fordi man, også på grund af ens etniske baggrund, har en oplevelse af: Her er vi os, og dem derovre i de områder, hvor man er dansk, er nogle andre; det er dem – altså en os og dem-mentalitet.
Så det er et problem.
Jacob Mark (SF), 2020-05-20:
Det synes jeg egentlig gjorde mig noget klogere, for det er jo, som ordføreren siger, et kriterium for de udsatte boligområder, om man er af vestlig herkomst eller ej.
Vi vil ikke have, og det er derfor, at det er et kriterium, at man klumper sig sammen, når man er af ikkevestlig herkomst.
Så det, jeg egentlig ville have spurgt om, var, at hvis man lægger de præcis samme kriterier ned over vores skolevæsen i forhold til fordeling, som man har lagt ned over ghettopakken og daginstitutioner, så vil Liberal Alliance altså gerne være med til at fordele og lave sådan en blanding af børnene.
Birgitte Vind (S), 2020-05-26:
Tak for ordet, og tak til ordføreren for talen.
Mænd kan som sagt også være feminister.
Men grunden til, at jeg tager ordet, er, at jeg lagde mærke til, at ordfører Alex Vanopslagh flere gange taler om det her med, at det nærmest er mændene, der træffer de dumme valg ved at tage topposter, og at kvinderne måske i virkeligheden er de klogeste, ved at de ikke søger stillingerne osv., og ordføreren siger, at man jo kan forestille sig, at alternativet er, at man trækker lod.
Men der er jo også andre måder, man kunne gøre det her på.
I Tyskland har man i nogle delstater valgt at sige, at når man slår topposter op, så beder man egentlig folk om ikke at skrive deres køn og deres alder osv.
Det i sig selv har jo vist, at man faktisk vælger de mest kvalificerede.
Så her spiller køn rent faktisk også en rolle.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-26:
Jeg tror jo, at vi alle sammen kan mærke den tidsånd, der er, og de bølger, der strømmer igennem samfundet, herunder dem, jeg vil kalde nyfeministiske.
Lad os bruge det udtryk, for feminismen i gamle dage var jo et eller andet sted ligestilling mellem kønnene og lighed for loven og samme rettigheder for alle.
Det er jo ikke længere det, det handler om i dag.
Men den bølge kan vi alle sammen mærke, og jeg kunne forestille mig, at flere og flere virksomheder som led i den bølge på egen hånd vil sørge for, at ansøgningsprocesser er på den måde, som ordføreren beskrev, og det er ikke noget, jeg vil stille mig i vejen for.
Det synes jeg er spændende, men ligesom ordføreren antyder, så begynder man, når man gør det påtvunget for alle virksomheder, at fortælle virksomhederne, at man som politiker på Christiansborg bedre ved, hvordan de skal køre ansættelsesprocesser, og jeg bilder mig ikke ind, at jeg er det alvidende orakel, der kan definere det i en lov.
Birgitte Vind (S), 2020-05-26:
Så det, jeg hører, er, at ordføreren anerkender, at det kunne være en reel mulighed, så det ikke bare er virksomhederne, der gør, som de plejer, fordi det nu engang er en naturlov, at det er mændene, der er ledere, men at hvis man gjorde det her, kunne man faktisk godt se ind i en virkelighed, hvor det kunne være fifty-fifty.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-26:
Jeg tror aldrig, at vi med frie metoder får en virkelighed, hvor det er fifty-fifty.
Jeg tror ganske enkelt ikke på det.
Man kan se, at i de lande i verden, hvor kvinder er mest frigjorte og mest ligestillede, øges forskellene, fordi man er fri til at træffe de valg, man nu engang ønsker, herunder også fri til at træffe det valg, som strider imod den feministiske tankegang om, at kvinder i højere grad skal vælge karriere, som mændene gør det.
Så jeg tror ikke, at man i et frit og oplyst og ligestillet samfund nogen sinde får fifty-fifty, medmindre man gør brug af tvang, men så er det ikke længere et frit eller ligestillet samfund.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-26:
Nu nævner ordføreren selv lodtrækning som en mulighed.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge, om det ikke er frygtelig diskriminerende over for de mennesker, som generelt bare er ret uheldige.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Det er desværre kun 5 pct. og ikke 10 pct., men jeg forstår, hvad ministeren mener.
Der er jo faktisk et sted, hvor vi har lovgivning på området, og hvor det alligevel kniber lidt med, at det bliver fulgt, og det er i forhold til det offentlige.
Så hvad tænker ministeren vi kan gøre, når vi kan se, at loven åbenbart ikke kan stå alene, i forhold til at de små og mellemstore virksomheder kan vide, at deres penge bliver betalt retmæssigt, så de ikke bliver brugt som en kredit for de store virksomheder eller for det offentlige?
Simon Kollerup (S), 2020-05-26:
Så anerkender jeg også, at der er tal, der trækker i den anden retning, hvilket jeg tror jeg vil tilskrive krisens udfordringer for mange virksomheder, ikke mindst med hensyn til deres likviditet.
Så jeg tror på, at det kan lykkes at gå ad den her vej, og jeg tror da også, at man i dansk erhvervsliv er interesseret i at få det her til at lykkes, hvis alternativet er at få en lovfastsat betalingsfrist, og det er jo reelt det, vi kigger ind i.
Derfor tænker jeg, at vi med fordel både politisk i samarbejde kan udvikle rammerne om det og i høj grad også have erhvervslivets organisationer, altså Dansk Industri, Dansk Erhverv, SMVdanmark, med helt tæt inde over og få et robust setup for sådan et kodeks.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Tak til ministeren for talen.
I forhold til at vi jo netop har opfordret til det her under coronakrisen, så har vi set en dugfrisk undersøgelse, hvor over tusind små og mellemstore virksomheder har svaret, og 5 pct. af dem oplever faktisk, at betalingsfristerne er blevet kortere efter den opfordring, der er blevet givet, men 8 pct. har oplevet, at de er blevet længere.
Jeg kunne godt tænke mig høre, når nu ministeren ikke vil bakke op om den her del, men taler om et kodeks, hvad mere ministeren så tænker at der skal til, ud over at der skal være en bred opbakning.
For umiddelbart tænker jeg, at f.eks. Dansk Erhverv – og det er rimelig bredt – har opfordret til det, men det er jo så tydeligvis ikke alle virksomheder, der har levet op til det.
Så hvad tænker ministeren mere konkret at vi kan gøre i forhold til kodekset, så vi også kan gøre det bedre end det, som er sket i f.eks. Sverige, England osv.?
Simon Kollerup (S), 2020-05-26:
Der er uden tvivl både gode og garanteret også dårlige erfaringer at få fra andre lande, og vi skal selvfølgelig tage de gode og gå uden om de dårlige.
En af de ting, der vil være vigtigt, mener jeg da er, at der er en bred tilslutning til sådan et kodeks, så det også får en reel effekt derude.
Hvornår man så skal trække stregen i sandet og sige, at nu gør vi regnebrættet op og ser, om effekten har været der eller den er udeblevet, er jeg sikker på at vi kan få en god politisk drøftelse af, altså hvornår det skal ske.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-26:
Jeg har en tendens til at tale lidt hurtigt, når jeg holder tale, og kludre lidt i ordene, og måske er det derfor, der har udbredt sig den misforståelse, at jeg foreslog, at vi skulle trække lod om bestyrelsesposter i Danmark.
Nej, jeg prøvede egentlig at fremføre det hypotetiske eksempel, at selv hvis man trækker lod – og det er i sandhed blindt for køn; der kan ikke diskrimineres ved at trække lod – ville man ikke få en lige fordeling.
Og det illustrerer jo blot, at det er noget mærkeligt noget at være så fokuseret på lighed og at tro, at det er som følge af diskrimination, at der er en forskel i sammensætningen af bestyrelser.