runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-01-28:
Det er jo evident, at der er nogle små, afgrænsede miljøer i de islamistiske kredse, hvor antisemitismen trives, og det må vi sige er kommet med indvandringen, så på den led vil jeg give statsministeren ret.
Men jeg vil også godt hejse det flag at sige, at det store flertal af muslimer i Danmark anerkender andre menneskers ret til at være her, også jødernes, og dem er der stort set ikke problemer med.
Det er ganske uacceptabelt, og jeg tænker derfor, at det er godt, at vi nu får lagt en handlingsplan, som inkluderer alle former for antisemitisme, uanset hvor den kommer fra.
Peter Skaarup (DF), 2020-01-28:
Tak for det, og jeg siger tak for den klare støtte til den samme holdning, som vi har i Dansk Folkeparti, i forhold til hvad der skal gøres imod antisemitisme i Danmark.
Jeg synes også, det er godt, at det er blevet slået fast her, at SF ikke er et antizionistisk parti, som nogle måske har ment at SF var eller er.
Det er dermed slået fast, at det er man ikke.
Når det så er sagt, vil jeg godt høre SF's ordfører, fru Karina Lorentzen Dehnhardts, holdning til de udtalelser, der er kommet fra statsministeren i dagbladet Politiken, som jeg jo synes har været fantastisk befriende, fordi man der fik sagt noget, som vi trængte til at høre nogen sige og ikke mindst en statsminister.
Men er SF enig med statsministeren i det, der er sagt, altså at den antisemitisme, vi ser, i høj grad er båret af indvandringen, der har været til Danmark?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-01-28:
Altså, hvis hr. Morten Messerschmidt hentyder til, at SF har deltaget i kritik af staten Israels besættelse af Vestbredden, så vil jeg sige, at det vil vi fortsat deltage i.
Men det skal ikke sammenkædes med den her debat, for det har ikke noget med jøderne i Danmark at gøre.
I Danmark står vi bag, at uanset hvem man er – om man er jøde, muslim, homoseksuel eller noget helt andet – har man ret til at være her som den, man er, og med hele den identitet, man har.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-28:
Men det er jo netop det, der er en del af problemet på venstrefløjen.
Nu bliver de islamistiske miljøer nævnt, og det er rigtigt, at der er imamer, som prædiker had og forfølgelse af jøder, men der er også herboende arabere og palæstinensere eller tidligere palæstinensere, som har et andet syn på jøder, fordi de ikke kan forstå, at de udenrigspolitiske forhold, som de er velkommen til at engagere sig politisk i, ikke kan bruges som en undskyldning for, at man forfølger eller hader jøder i Danmark.
Så tingene hænger netop sammen.
Hvis ikke man anerkender jødernes ret til både at være her, men også at have deres eget land, er det så ikke antisemitisk?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-01-28:
Jeg vil i hvert fald til enhver tid stå fast på SF's ret til at kritisere situationen i Israel.
Det står vi bag at tage meget, meget stærkt afstand fra.
Jeg tror, at den sammenrodning i debatten mellem, hvad der sker i Israel, og hvad der sker i Danmark, er en udfordring, og derfor synes jeg, det er godt, at noget af det, regeringen lægger op til, rent faktisk er mere uddannelse og mere information, så vi kan få skilt de to ting ad, for de har i virkeligheden ikke noget med hinanden at gøre.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-28:
Det er ingenlunde mit anliggende.
Altså, jeg har ingen grund til at have mistillid til hverken fru Karina Lorentzen Dehnhardt eller Socialistisk Folkeparti.
Jeg vil bare gerne have det stående i Folketingets protokoller, at vi er enige om, at antizionisme er lig med antisemitisme.
Rosa Lund (EL), 2020-01-28:
Vi ved jo – desværre må jeg sige – at der findes antisemitisme i meget radikale islamistiske miljøer som f.eks. Hizb ut-Tahrir, og det mener jeg da vi skal bekæmpe.
Det mener jeg da fuldstændig at vi skal bekæmpe.
Jeg kan da heller ikke afvise, at det skulle findes nogle steder på den yderste venstrefløj – jeg mangler stadig nogle konkrete eksempler – men jeg kan forsikre Liberal Alliances ordfører om, at det ikke findes i Enhedslisten.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-28:
Tak for det.
Og tak for en glimrende ordførertale.
Vi har kredset lidt om emnet flere gange i dag, nemlig at der ligesom er tre miljøer, hvorfra antisemitismen udspringer i Europa.
Det er det nazistiske eller det stærkt højreorienterede miljø; det er sådan relativt let at forklare – i gåseøjne – fordi de abonnerer på en eller anden sygelig ideologi, hvor de har bildt sig selv ind, at jøder er fjenden, og så er der jo så de mere venstreekstreme miljøer og de muslimske miljøer.
Jeg vil egentlig bare høre, om ordføreren kan sætte nogle ord på, hvad ordføreren mener er årsagen til, at der i de to miljøer også er en antisemitisme, altså ikke i dem alle, men at det er nogle af de miljøer, antisemitismen udspringer fra.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-01-28:
Ja, jeg mener, at staten Israel har ret til at eksistere, men jeg mener ikke, at staten Israel har ret til at begå overgreb mod palæstinenserne og lave bosættelser.
De krænker gang på gang palæstinensernes rettigheder.
Det synes jeg er et kæmpestort problem, og det vil vi fortsat kritisere i SF.
Jeg synes, den her diskussion tager lidt karakter af noget udenrigspolitisk.
Jeg tænker, at vi må anerkende, at staten Israel eksisterer.
Det tror jeg ikke at der kan flyttes meget på.
Men der er også nogle områder, som er besatte, og det synes jeg at vi fortsat skal kritisere.
Jeg har selv været i Israel og set bosættelser og set nogle af overgrebene mod palæstinenserne, og jeg vil sige, at det ikke er rare ting, der foregår dernede.
Det vil jeg i hvert fald fortsat have lov til at kritisere, og det kommer SF også til at fortsætte med at kritisere.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-28:
Jeg vil egentlig gerne fortsætte lidt i det spor med det emne, som fru Pernille Vermund tog hul på, for jeg tror ikke, der er nogen af os, der påstår, at det fører til antisemitisme at kritisere staten Israels handlinger.
Det er fuldstændig legitimt at gøre det.
Det kan man så være enig i eller ej, men det er legitimt at gøre.
Men mener ordføreren, at den type antizionisme, hvor man siger, at staten Israel slet ikke har lov til at eksistere, at jøderne ikke har ret til deres eget land, fører til antisemitisme også i Danmark?
Det er helt fint, og det kan vi tage en debat om en anden gang.
Det har ikke noget med antisemitisme at gøre, om man er imod bosættelserne.
Men lad mig spørge på en anden måde, for jeg kommer helt i tvivl, når jeg hører ordførerens tale: Mener SF, at staten Israel har ret til at eksistere – altså ikke nogen snak om bosættelser, men om staten Israel har ret til at eksistere?
Jeppe Bruus (S), 2020-01-28:
Jeg tror både, statsministeren nævnte det, og jeg tror, vores justitsminister nævnte det, og jeg ved helt sikkert, at jeg selv nævnte det – nemlig både det ekstreme højre, nogle muslimske miljøer og den ekstreme venstrefløj.
Kan Radikale Venstre ikke tage det for pålydende, at den antisemitisme, som vores jødiske brødre og søstre oplever, også udspringer af den indvandring, og at der i nogle af de her miljøer er en opblomstring af antisemitismen, som vi selvfølgelig er nødt til at kunne adressere, hvis vi også skal kunne bekæmpe den?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-01-28:
Altså, jeg skal jo ikke kunne sige, hvad det er, Anne Grete Holmsgaard har skrevet engang, for jeg har ikke læst det.
Men jeg ved godt, at hun flirtede med visse bevægelser, og jeg ved også godt, at der var folk i SF, der tog afstand fra det.
Jeg vil bare sige, at i dag er det jo SF's folketingsgruppe, som fastlægger, hvordan vores politik er på det her område, og det har været vores klare intention hele vejen igennem at bakke op om jødernes ret til at være her som demokratiske medborgere.
Vi stod klar i 2015 med flere penge til politiet, vi sikrede bevogtning af jødernes institutioner, og vi krævede en handlingsplan.
Så jeg tror ikke, at der kan drages tvivl om, at vi i SF bakker jødernes ret til at være her i Danmark op.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-28:
Altså, hvem det er begået af eller hvordan og hvorledes, har jeg nok ikke de store oplysninger om.
Men meget tyder på, at det er højreekstremister, der står bag det, og det synes jeg ikke er noget, der sådan har afstedkommet så meget i debatten i dag.
Men det er jo ikke noget, jeg vil konkludere på, for det er politiet, der efterforsker det, og det har jeg fuld tillid til foregår på den måde, det skal.
Rosa Lund (EL), 2020-01-28:
Tak for det.
Jeg har kun ét lille spørgsmål tilbage, nemlig om hr. Kristian Hegaard kan fortælle mig og salen, hvad for nogle oplysninger han muligvis har om det hærværk, der blev begået på jødiske gravpladser omkring den 9. november 2019.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-28:
Mange tak for spørgsmålet, hvis budskab jeg deler enormt meget.
Jeg har klart givet udtryk for, at noget af det, der også er vigtigt for Radikale Venstre i forbindelse med de politiforhandlinger, der jo nu stille og roligt verserer, er at øge indsatsen for bekæmpelse af hadforbrydelser, fordi det er noget af det mest afskyelige og antidemokratiske, der finder sted.
Rosa Lund (EL), 2020-01-28:
Jeg tillader mig lige at dreje debatten lidt tilbage til det, den egentlig handler om, nemlig hvordan vi stopper antisemitisme i Danmark.
Jeg har et spørgsmål til Radikale Venstres retsordfører, som går på, hvad politiet skal gøre.
Det glimrende, synes jeg
, fælles forslag til vedtagelse, vi har lavet, siger noget om, hvad vi kan gøre i folkeskolen, og hvad vi kan gøre på vores uddannelsesinstitutioner.
I 2018 blev der begået 26 hate crimes mod jøder, 63 imod muslimer.
Vi har altså et problem med hate crimes i Danmark.
Vil Radikale Venstre være med til at sætte penge af til, at politiet får flere ressourcer og værktøjer til at bekæmpe hate crimes?
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-28:
Nu skal vi jo lave en definition af antisemitisme, og det glæder jeg mig meget over.
Jeg vil ikke sidde her og lave de definitioner egenhændigt, men jeg tager da afstand fra alle former for antisemitisme, og det ærgrer mig, at man forsøger at lave sådan en kunstig framing af, at det ikke skulle være tilfældet.
Altså, enhver tvivl om det vil jeg gerne lægge fuldstændig fra mig.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-28:
Det er jo helt vildt, så svært det er at få svar på noget så simpelt.
En terrorist med muslimsk baggrund og islamisk besættelse oppe i hovedet begik terrorangrebet.
Er det antisemitisme eller er det ikke?
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-28:
Jeg kender ikke lige nærmere til, hvad for nogle overvejelser der er gjort i sagen, men det er klart, at der ikke skal være begrænsninger på den måde, at det kan skabe konflikt, at man sætter et flag op.
Det er selvfølgelig fuldstændig uholdbart.
Jeppe Bruus (S), 2020-01-28:
Jeg vil gerne fortsætte lidt i den tråd, som blev startet før.
Jeg må sige, at jeg er noget forundret, når jeg nu hører den radikale ordfører her anklage vores statsminister for, at det skulle være fejlagtigt eller nærmest forkert at nævne indvandrermiljøerne og muslimer i samme sætning som antisemitisme.
Mener Radikale Venstre, at der er en udfordring med antisemitisme i visse islamistiske miljøer, som vi også har skrevet i vores fælles forslag til vedtagelse – ja eller nej?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-28:
Tak for den meget klare tilslutning til kampen mod antisemitisme fra Socialistisk Folkeparti.
Det er jeg rigtig glad for, bl.a. fordi jeg kan huske, at jeg – det er nok helt tilbage i gymnasietiden – læste en bog, der hed »Zionismens Israel«, som var skrevet af en dame ved navn Anne Grete Holmsgaard, som i hvert fald på det tidspunkt var medlem af Socialistisk Folkeparti.
Og man må sige, at der går man meget, meget langt med hensyn til at lægge den zionistiske bevægelse for had, altså det simple ønske, at jøderne får deres eget land.
Mig bekendt er fru Anne Grete Holmsgaard stadig væk medlem af Socialistisk Folkeparti, og derfor vil jeg bare gerne have ordføreren til at bekræfte, at hvis man er imod jødernes ret til at have deres eget land, så er man antisemit.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-01-28:
I går mindedes vi, at det var 75 år siden, russerne rykkede ind i kz-lejren Auschwitz-Birkenau og satte en stopper for nazisternes overgreb mod det jødiske folk.
Vi kender alle sammen historien: De blev skudt, de blev gasset, de blevet sultet, eller de arbejdede sig til døde i den lejr – og mange andre steder i øvrigt.
I alt regner man med, at 1,1 million mennesker mistede livet bare dér og 6 millioner i alt.
Det må aldrig glemmes, og jeg synes, det er vigtigt at huske på, at de rædsler foregik i Europa.
Det skete i vores baghave, og mange så passivt til, mens det skete – sikkert af angst for, hvad der kunne ske for dem selv.
Kunne det ske i dag?
Det håber jeg ikke.
Men angrebet i 2015 på den jødiske synagoge, hvor den unge jødiske mand Dan Uzan mistede livet, viste, at antisemitismen stadig lever.
Den viste også, at vi evnede at stå sammen som nation om jøderne og bag deres ret til at praktisere deres religion eller have deres egen identitet.
Den fælles afstandtagen til terrorhandlingen var et stærkt og et folkeligt signal, og det forblev et lille lyspunkt i alt det triste.
Jeg var selv ude at besøge dem med vores formand i SF på Carolineskolen og så de maskinpistolbevæbnede vagter i skolegården i 2015.
Det er blevet deres nye hverdag – angsten for overgreb.
Det er beklageligt, men det er desværre fortsat nødvendigt at opretholde beskyttelsen af dem.
SF mente dengang, i kølvandet på angrebet på synagogen, at man skulle lave en handlingsplan i forhold til at komme den slags hadefulde forbrydelser til livs.
Det blev diskuteret, men der blev aldrig politisk trukket af på det af et flertal.
Heldigvis lægger regeringen op til, at den handlingsplan kommer nu, med en definition af antisemitisme og mere information og uddannelse.
Det synes jeg er godt.
Politiindsats er nødvendig, men vi skal selvfølgelig gerne derhen, hvor vi forebygger, at overgreb sker, og vi skal have nogle svar på, hvordan vi sikrer, at vi kan bevare vores demokratiske ret til at være den, vi er, uanset hudfarve, religion og etnicitet.
For det skal ingen true – det må ingen true.
Trusler mod jøder og andre minoriteter er nemlig en trussel mod vores åbne, tolerante og demokratiske samfund og vores værdier.
Det er et angreb på os alle sammen, og det gør ikke kun antisemitisme til jødernes problem.
Det er også vores.
Sidste år – i 2019 – stak antisemitismen desværre igen sit grimme hoved frem.
Signalet af hærværket er ikke til at tage fejl af: Det skal skabe frygt; en følelse af ikke at være velkommen, akkurat som vi så det forleden dag, hvor en moské blev udsat for hærværk.
Det er uacceptabelt, og SF er klar til at handle på det her.
Vi er klar til at deltage efter bedste evne i arbejdet med at lægge en handlingsplan.
Vi stod klar i 2015 med den opbakning, der skulle til.
Det gør vi også nu.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-28:
Jeg kan ikke lige for nuværende nævne nogen konkrete domme, hverken fra den ene, den anden eller den tredje målgruppe.
Det er ikke lige det, jeg har taget med mig her op på talerstolen.
Naser Khader (KF), 2020-01-28:
Kan ordføreren nævne et par domme, hvor folk fra den yderste venstrefløj og folk fra den yderste højrefløj er blevet dømt for at opfordre til drab på jøder?
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-28:
Jeg må være ærlig og sige, at jeg ikke lige kender de to domme, men sådan som det er refereret, er der ingen tvivl om, at det, der er tale om, er meget alvorligt.
Og det er jo derfor, jeg glæder mig over, at vi alle sammen her i salen så klart står bag det samme forslag til vedtagelse, hvor vi tager afstand fra alle former for antisemitisme.
Og det glæder mig overordentlig meget.
Naser Khader (KF), 2020-01-28:
Det undrer mig lidt, at der bliver talt udenom, når det kommer til antisemitisme fra islamisternes – og nu siger jeg ikke muslimernes, men islamisternes – side.
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at de to mest opsigtsvækkende domme for antisemitisme drejer sig om to imamer fra to ekstreme moskeer: fra Grimhøjmoskeen og fra Heimdalsgademoskéen?
Er de ikke blevet dømt for at opfordre til drab på jøder?
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-28:
Det er lidt sjovt: Jeg har igennem den her debat fået rigtig mange spørgsmål, der knytter an til én gruppe, og det siger jo lidt om, at der sådan er interesse i at spille nogle ud mod hinanden, og det synes jeg er så enormt ærgerligt og noget, der ikke fremmer debatten om det her.
Det er jo derfor, vi har lavet det her fælles forslag til vedtagelse, hvor vi tager afstand fra det hele.
Det synes jeg er vigtigt at vi gør sammen.
Ja, for ellers havde vi ikke skrevet under på det forslag til vedtagelse, så det er sådan set ganske klart.
Det, jeg bare sagde var lidt unuanceret fra statsministerens side, var, at man ikke talte mere om det, der også foregår blandt højreekstremister, altså foldede det mere bredt ud.
Det var den tanke, jeg havde – at jeg godt havde set det blive foldet lidt mere ud, fordi antisemitisme jo er så ganske alvorlig og forfærdelig, uanset hvem afsenderen er.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-28:
Tak for ordet.
Jeg vil starte med at sige, at vi jo også havde indkaldt til en forespørgselsdebat om netop det samme.
Så tak til Dansk Folkeparti.
Den radikaliserede højrefløj går ikke længere med skrårem og sideskilning.
Nutidens nazister skal findes i ungdomsværelset, i kælderen foran computeren.
Truslen fra højrefløjen er nu både langt mere diffus og farlig end tidligere, hvilket kræver fokus og handling, inden det for alvor er for sent.
Engang hed nazister Jonni, boede i Greve og kørte i Volvo.
Dengang var ingen egentlig bange for DNSB-formanden og hans slæng af tvivlsomme talenter.
Når de ikke sad og gav sig selv stød på Radio Oasens aldrende dj-pult, kunne man finde dem gående i halv takt rundt i Greves fredelige villakvarterer.
Og om aftenen samledes lokale borgere og sang en stille sang.
Det var dengang.
I dag er højreekstremismen en på alle måder mere skummel, uigennemsigtig og farlig størrelse.
Som vi så det med rekrutteringen af religiøse ekstremister til ISIS, er højreekstremister nu også flyttet ind i internettets dunkle baggårde.
I et svar til Folketinget oplyser Center for Terroranalyse, at der i disse miljøer sker en påvirkning gennem radikaliserende propaganda på bl.a. sociale medier.
Private facebookgrupper og anonyme chatfora som 4Chan, 8Chan og Reddit danner nu omridset af en svært definerbar politisk bevægelse på højrefløjen.
Naziborgen med højt hegn er nu afløst af et uigennemskueligt netværk af mere eller mindre skjulte virtuelle fora.
Miljøet, som Center for Terroranalyse refererer til, består hovedsageligt at socialt isolerede og skrøbelige unge mænd, som bruger meget af deres tid på nettet og onlinegaming.
I spillene og de forskellige fora snakker man sammen om alt, også politik.
Hvad der ofte starter som lockerroomsnak om kvinder, økonomi og generel politik, ender i enkelte tilfælde i en reel radikalisering af den unge, ensomme mand.
De seneste mange års fokus på religiøs ekstremisme har både været nødvendig og rigtig.
Det vil jeg lige gentage: De seneste mange års fokus på religiøs ekstremisme har både været nødvendig og rigtig.
Den ekstreme danske højrefløj er gennem de seneste år blevet mere voldsparat, har flere våben og nu også en stigende følgerskare.
PET oplyste for nylig, at der i Danmark findes højreekstremistiske miljøer, som er parate til at anvende vold for at fremme deres dagsorden.
Højreekstremismen er grænseløs.
Den seneste tids hærværk på jødiske kirkegårde, klistermærker med jødestjerner på danske huse og postkasser, Nordfronts kontakt og koordinering med den amerikanske højreekstremistiske gruppe AtomWaffen er alle symptomer på en politisk bevægelse, der har fået større mod og lyst til at markere sig i det offentlige rum.
Det skal vi både være på vagt over for og forberedt på.
Derfor er jeg også glad for, at ministeren nu vil imødekomme vores ønske om det, jeg kalder et nazikriseberedskab – vi kan kalde det en handlingsplan – så problemet får det nødvendige politiske fokus.
Tusind tak for ordet.
Peter Skaarup (DF), 2020-01-28:
Tak for talen, og tak for, at vi kan stå sammen om det her forslag til vedtagelse.
Når det så er sagt, synes jeg, at talen er lidt delt op i to, nemlig på den ene side en anerkendelse af, at der er et problem med islamisme i forhold til antisemitisme, og på den anden side nogle ting, hvor man tænker: Hvor har Alternativet lige pludselig det fra?
Altså, her bliver vægten lagt på alt muligt andet end det, vi i virkeligheden debatterer i dag, nemlig antisemitisme.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Sikandar Siddique, om det ikke i forhold til hele det her område er meget farligt, hvis vi siger, at det handler om alt muligt andet end lige præcis antisemitisme.
Jeg vil også godt spørge hr. Sikandar Siddique, om det er særlig betryggende, at der i forbindelse med et valgmøde, som hr. Sikandar Siddique deltog i, blev opfordret meget kraftigt til netop at støtte Alternativet og Sikandar Siddique fra en af de imamer, der tog til Mellemøsten og undergravede Danmark, og som – sådan må man forstå det – ønsker, at Israel skal ophøre med at eksistere.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-28:
Jeg har generelt den tilgang, at man i den her type debatter skal gå sådan rimelig nøgternt til sagen og ikke have berøringsangst over for ting og ikke være bange for at sige tingene, som de er, og derfor er jeg ikke bange for at sige, at antisemitismen efter alt at dømme er større på Nørrebro, fordi de har en højere grad af ikkevestlige indvandrere og efterkommere.
Det synes jeg er sådan fuldstændig ukontroversielt at sige.
Men i samme ånd og i samme tilgang skal man da også kunne nævne alle de gode eksempler, der er, både på Nørrebro, men også i det hele taget, altså bare det faktum, at Det Jødiske Samfund i samarbejde med muslimske foreninger og i fællesskab går ud og underviser på en række folkeskoler i behovet for fredelig sameksistens, lad os bare tage det som en overskrift.
Så det er jo et godt eksempel, og jeg har ikke noget problem med at fremhæve de dårlige eksempler, også når det kommer til integration og indvandringsdebatten, tværtimod, ligesom jeg ikke har det med de gode eksempler.
Er der flere dårlige eksempler end gode eksempler på Nørrebro?
Ja, højst sandsynligt.
Peter Skaarup (DF), 2020-01-28:
Det var lidt i forlængelse af et spørgsmål, der var fra fru Rosa Lund, som jeg ligesom fornemmede gav indtryk af, at alt var fryd og gammen på Nørrebro, og jeg kunne først godt tænke mig at høre, om hr. Alex Vanopslagh er enig i det.
Jeg vil så også lige minde hr. Alex Vanopslagh om en historie, der kom frem for nogle år tilbage, hvor en journalist fra Radio24syv som et eksperiment iførte sig en kalot og så blev truet med bank på Nørrebro.
Han gik op og ned ad Nørrebrogade og fik at vide: Du må ikke være herinde, du generer folk, når du har den på hovedet.
Der kom så på et tidspunkt ti personer, som han kaldte hårdtpumpede fyre, hen og fortalte ham, at det skulle han ikke, og nogle af dem truede ham altså med bank og forlangte penge osv. osv.
Det var ren chikane, og da man så fandt ud af, at den pågældende var journalist, skulle han have fortalt, at han var journalist.
Er det ikke et eksempel på, at der altså her er et eller andet på Nørrebro, der ikke rigtig spiller?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-28:
Jeg havde i mit oprindelige taleudkast nogle tal om hadforbrydelser begået mod henholdsvis muslimer og jøder, og nu prøver jeg simpelt hen lige at finde dem frem, for det er rigtigt, at der har været 67 registrerede hadforbrydelser mod muslimer og 38 mod jøder.
Så på den måde kan man godt sige, at omfanget af hadforbrydelser mod muslimer er meget større, og at det derfor også burde kræve en handlingsplan.
Men jeg har det sådan lidt, at vi har få tusinde jøder i Danmark, men flere hundrede tusinde muslimer, og der er noget proportionalitet, der tyder på, at jøderne er markant mere udsat end muslimerne, selv om de absolutte enkelte tal fra rapporten vil sige noget andet.
Jeg håber, det giver mening, men tiden er gået.