runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (DF), 2024-01-16:
»Nogle gange«, siger ordføreren.
Det er da også mit indtryk, at de lokale medier nogle gange faktisk selv kontakter politiet og spørger til det.
Det her skal være sådan hver eneste gang – hver eneste gang.
Der skal ikke bare stå »en gruppe unge«.
Vi ved udmærket godt, hvad det er for nogle afstumpede mennesker, der begår de her forbrydelser.
Altså, vi, der ved en lille smule, kender lidt til det og kender til tallene, kan jo se det, men det skal jo være hver eneste gang.
Danskerne skal da ikke være et sekund i tvivl om, at der er påført vores dejlige land fuldstændig massiv skade på grund af en forfejlet udlændingepolitik.
Det skal de da vide.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-01-16:
Tak for spørgsmålet.
Først vil jeg i forhold til lokalmedier sige, at ja, jeg synes bl.a., at de også her løfter en vigtig opgave.
Det synes jeg sådan set de lykkes med at gøre på mange forskellige områder, nemlig med at beskrive meget præcist, hvad der foregår i deres lokalsamfund, fordi det typisk også er dem, der bor og lever der.
En anden del er jo nok mere, at det godt kan være en kritik af, at nogle af de store medier nogle gange ikke beskriver sager godt nok, og som ordføreren ville ønske det.
Er det noget, man ikke vil lægge frem?
Det er det jo ikke.
Altså, det er noget, som politiet bruger, noget, som domstolene beskriver, og det er noget, som vores medier heldigvis også i vidt omfang bringer.
Mette Thiesen (DF), 2024-01-16:
Tusind tak.
Jeg vil egentlig gerne rose ordføreren for, at ordføreren netop nævner det her med, at man nogle gange ser, heldigvis, at lokale medier er ret meget fremme i skoene i forhold til at beskrive, når det eksempelvis er en gruppe indvandrerdrenge, der har overfaldet nogen, at det er nogle indvandrerdrenge, som har knivstukket nogen, og at det er nogle indvandrerdrenge, som har gruppevoldtaget nogen.
Det ser vi heldigvis nogle gange.
For når vi sidder og læser også i nogle af de større aviser, at nu er der en gruppe unge, som har begået et umotiveret overfald på nogle danske drenge på vej hjem fra byen, knivstukket dem, bestjålet dem og måske også voldtaget nogle piger osv., ved vi jo udmærket godt, hvem det er, men i rigtig mange tilfælde er det, som om man går lidt let hen over, hvem det egentlig er, det drejer sig om.
Vi synes sådan set bare, at vi skylder danskerne, at alle danskere også får øjnene op for, hvad det er for massive skader, den forfejlede udlændingepolitik har påført vores land.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-01-16:
Det er jeg – nok ikke overraskende – heller ikke enig i.
Jeg tror, at det, som ministeren og jeg også selv insisterer på, jo er, at politiet har mulighed for at passe sit arbejde og gøre det på den måde, som politiet også selv synes er den bedste måde at gøre det på, og det er jo bl.a. at bruge signalementer.
Jeg ved ikke, hvorfra ordføreren har fået den der forståelse af, at man ikke gør det.
Altså, jeg synes, at man i flæng heldigvis ser, at politiet også bruger, hvordan folk ser ud, hvilken etnicitet de har osv., når de laver signalementer, fordi de netop skal bruges til at kunne opklare nogle af de meget alvorlige forbrydelser.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-16:
Men det er relevant.
Det er relevant for samfundsdebatten, og det er relevant for befolkningens viden om, hvad der er årsagen og ophavet til den voldsomme kriminalitet, som man oplever ude på gaden.
Derfor skal borgerne selvfølgelig kunne vide, hvem det er, der har begået den her kriminalitet.
Det er rigtigt, at lokalmedierne løfter et stort ansvar i forhold til at berette om de her ting, men meget ofte kan de ikke berette om det, fordi politiet med ministerens hjemmel i retsplejeloven insisterer på at holde de her oplysninger hemmelige for befolkningen.
Det er det, vi i Dansk Folkeparti ønsker at gøre op med.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-01-16:
Jeg ved ikke, om det var sådan et forsøg på at stille endnu et spørgsmål til ministeren, eller om det var et spørgsmål til mig heroppe, men jeg er sådan set enig i det, der allerede er blevet sagt i debatten.
For jeg synes faktisk, at det er lykkedes for nogle af vores lokale medier at beskrive nogle af de udfordringer, der er, bl.a. at der er for mange indvandrere, der begår alvorlig kriminalitet.
Jeg synes, at de er nogle af dem, der er gode til at beskrive det, når der bliver begået alvorlige forbrydelser i deres lokalsamfund, herunder også hvad det er for en etnicitet, folk har, osv., fordi det ikke er et problem.
Det, der vel er baggrunden for den her debat, er, at der skulle være et problem med, at vores politi ikke gør det i dag, og det er jeg heller ikke enig i, for politiet gør det i de tilfælde, hvor det er relevant for efterforskningen.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-16:
Jeg vil godt rette en misforståelse, der blev bragt af ministeren før – jeg tænker, det kan være, at ordføreren kan give det videre til ministeren – nemlig at vi allerede skulle kunne se, hvem der begår de enkelte forbrydelser i eksempelvis Danmarks Statistik.
Nej, det kan vi ikke.
Det, vi kan se i Danmarks Statistik, er, at eksempelvis efterkommere fra Libanon har et kriminalitetsindeks for voldsforbrydelser på 565, hvilket vil sige en overhyppighed på 465 pct.
Det er sådan nogle ting, vi kan se.
Det er rigtigt, at det kan vi se i Danmarks Statistik.
Men hvem der begår den konkrete kriminalitet ude på gaden; hvem der begår den konkrete gruppevoldtægt eller overfald eller ydmygelsesvold eller skyder med fyrværkeri efter brandbiler og politi – alle de ting, som vi godt ved, hvem det er, der begår – kan vi ikke læse i lokalmedierne eller i politiets rapporter, fordi ministeren og nogle partier her i Folketinget insisterer på at holde den sandhed hemmelig for befolkningen.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-01-16:
Nu skal jeg ikke gisne om resultatet af en sådan undersøgelse, men det kunne jo være, at resultatet lidt populært sagt blev, at der skal mindre til, for at man bliver dømt for voldtægt.
Altså, det kunne jo være en af grundene til, at der er flere, der bliver dømt.
Og i så fald vil jeg sige, at så er der i hvert fald grundlag for at sige, at en ny lovgivning også fordrer et ekstraordinært godt grundlag at vurdere den på.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-16:
SF's ordfører siger, at det vil være en meget administrativt tung og stor økonomisk byrde for politiet, hvis medierne ringer og spørger, lige at oplyse, hvem det egentlig var, der begik den her gruppevoldtægt, eller hvilket signalement der er af de mennesker, der skød fyrværkeri mod politiet her nytårsaften – altså at det er meget detaljeorienteret og bureaukratisk tungt.
Nej, det handler om, at befolkningen selvfølgelig har krav på at få indsigt i, hvem det er, der har begået den her type kriminalitet.
Hvem er det, der skyder med fyrværkeri efter brandbilerne og efter politiet?
Hvem er det, der begår gruppevoldtægter?
Hvem er det, der overfalder tilfældige folk på gaden og filmer det og lægger det op på sociale medier efterfølgende?
Hvem er det, der begår den type kriminalitet?
Det kan jeg så forstå at SF gerne vil fortsætte med at hemmeligholde for befolkningen.
Det er vi så i Dansk Folkeparti ikke enig i, men jeg synes ellers, SF plejer at være et parti, der kæmper for – hvad skal man sige – retspolitikken i Danmark og for danskernes ret til at få indsigt i de forhold, der gør sig gældende omkring retspolitikken.
Det kan jeg så forstå ikke nødvendigvis er sandt alligevel.
Steffen Larsen (LA), 2024-01-16:
Tak for det, hr. formand.
Beslutningsforslaget, vi behandler her, omhandler gennemførelse af lovgivning, der pålægger politi og domstole at udarbejde præcise signalementer – hvis muligt – f.eks. i døgnrapporter eller ved udtalelser i medierne.
Sådanne oplysninger skal også journaliseres, og de skal gælde for anholdte, mistænkte, sigtede, tiltalte og i sidste ende dømte personer.
Først og fremmest vil jeg takke Dansk Folkeparti for at sætte fokus på emnet.
Beslutningsforslagets indledende tekst beskriver vigtigheden af gennemsigtighed for at styrke borgernes tillid til retssystemet.
Tillid til vores institutioner er afgørende for et velfungerende retssystem og ikke mindst et velstående land.
Det er jeg og Liberal Alliance meget enig i.
Vi skal værne om og styrke tilliden til vores institutioner.
I dag har politiet vide rammer for at udarbejde præcise og detaljerede signalementer, hvis de finder det relevant for det politimæssige arbejde.
Og i Liberal Alliance har vi altså tillid til, at dansk politi gør dette i dag.
Dette bakkes også op af bl.a. Rejseholdets tidligere chef, Bent Isager Nielsen, som har kommenteret emnet.
Han udtalte bl.a. i 2020, at han oplevede, at den danske tilgang prioriterede at fremhæve så mange oplysninger som muligt, og at udseende og signalementer anvendes politifagligt uden at blive tilbageholdt af misforstået politisk korrekthed.
Liberal Alliance mener også grundlæggende, at der er bred tillid til politiet; bl.a. placerer politiets seneste troværdighedsmåling politibetjente i topfem med 3,82 ud af 5 mulige point, hvilket har været stabilt siden 2009.
Dette betyder dog ikke, at vi er blinde over for udfordringer eller over for, at der kan være en ønsket udvikling.
Vi kan med fordel se på vores naboland Sverige.
Her er der flere eksempler på, at den politiske korrekthed overskygger den objektive sandhed, hvilket skaber et misvisende billede i medierne og en afvigelse i virkelighedsopfattelsen.
Dette svækker tilliden til vigtige institutioner som politi og domstole.
Heldigvis er Danmark ikke i samme situation som Sverige på dette område.
Til gengæld bruger vores politifolk i dag omkring en tredjedel af deres tid på ledelse og administrative opgaver, hvilket vi ikke ser behov for at øge yderligere gennem lovgivning om obligatoriske, præcise signalementer og journaliseringer.
Forslaget her er altså udtryk for unødvendig detaljestyring af offentlige myndigheder; det øger bureaukratiet, og det virker ikke i ældreplejen, så hvorfor skulle det virke hos politiet?
På baggrund af dette finder vi ikke grundlag for at støtte beslutningsforslaget, som det foreligger nu.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-01-16:
Men der er også et hensyn i forhold til det her beslutningsforslag, som ikke er nævnt af Dansk Folkeparti.
Der står, at man vil tage de økonomiske konsekvenser, og i det her forslag henviser man til, at det må kunne tages inden for den eksisterende ramme.
Det tror jeg bare ikke man kan.
Og det er det, vi gerne vil have undersøgt, inden vi ligesom kan tage endelig stilling til, om vi kan tilslutte os det eller vi ikke kan.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-16:
Det er helt rigtigt, at det kan vi ikke.
Det er også derfor, det her forslag slet ikke handler om at diktere, hvordan medierne skal berette om specifikke sager.
Det handler alene om, at man i døgnrapporterne, hvis det ikke er af eksempelvis efterforskningsmæssige hensyn, at politiet tilbageholder de her oplysninger, selvfølgelig opgiver de oplysninger, så den almindelige dansker kan få indsigt i, hvem det er, der begår kriminaliteten.
Er Danmarksdemokraterne ikke enige i, at det er helt oplagt, at danskerne skal have indsigt i, hvem det er, der begår den personfarlige kriminalitet mod helt almindelige danskere?
Betina Kastbjerg (DD), 2024-01-16:
Som jeg også nævnte i min tale, er vi af den overbevisning, at politiet faktisk udsender de rigtige signalementer, når de sender en efterlysning ud.
Der kan jo være nogle efterforskningsmæssige hensyn at tage, når man udsender et signalement, men jeg synes, at i mange af de tilfælde, som jeg læser mig til i mit lokalområde, skriver man det.
Bl.a. i forbindelse med det der forsøg på kidnapning af to piger i Herning udsender man et signalement: to mænd, der er brune i huden.
Så jeg synes, at medierne gør det, og vi kan jo nok ikke herindefra lovgive om, hvad medierne skriver om, og hvordan medierne formidler et signalement, men jeg synes i hvert fald, at jeg oplever, at man ofte skriver det.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-16:
Det undrer mig, at man ikke kan give en endelig melding, for jeg troede, at det her var noget, der optog Danmarksdemokraterne og Danmarksdemokraternes vælgere og medlemmer rigtig meget, nemlig indsigt i, hvem det er, der begår den personfarlige kriminalitet.
Så nævner ordføreren noget med, at det er vigtigt for dem, at det ikke er personhenførbare oplysninger, men det står i forslaget, at det ikke skal være personhenførbare oplysninger, og at vi er nødt til at dykke ned i, hvad det er for nogle regler, der helt præcis er.
Altså, ordføreren kan jo bare slå op i retsplejelovens § 818 eller google det og finde ud af, at Rigspolitiet har en intern håndbog, hvoraf det fremgår, at der er nogle emner, hvor ansatte i politiet skal være ekstra opmærksomme på deres særlige rolle og ansvar, når de udtaler sig til offentligheden, eksempelvis i forhold til etnicitet.
Det er de regler, der gør sig gældende på området, og det er der, hvor jeg er nysgerrig på, om Danmarksdemokraterne er enige med Dansk Folkeparti i, at politiet og myndighederne selvfølgelig skal omtale personfarlig kriminalitet på en måde, hvor borgerne kan få indsigt i, hvem det er, der begår den her kriminalitet, hvem det er, der har begået en gruppevoldtægt, hvem det er, der har skudt med fyrværkeri efter politiet osv. osv.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-01-16:
Tak for ordet.
Beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti har til formål at udarbejde initiativer, som sikrer, at politiet altid, når et sådant er til rådighed, oplyser et præcist signalement ved udgivelse af døgnrapporter eller omtale af specifikke hændelser over for offentlighed eller medier.
Derudover ønsker man at pålægge regeringen at udarbejde initiativer, som sikrer, at politi og domstole journaliserer et præcist signalement af anholdte, mistænkte, sigtede, tiltalte og dømte.
Indledningsvis vil jeg gerne understrege, at vi i Danmarksdemokraterne har tillid til, at politiet kan beskrive en mistænkt person, når det findes nødvendigt.
Men det er også vigtigt for os i Danmarksdemokraterne, at vi i Danmark ikke lader en berøringsangst tage over, når det gælder indvandrere og kriminalitet.
For naturligvis er etnisk baggrund en vigtig faktor for samfundsdebatten, når det kommer til en overrepræsentation i forhold til bestemte kategorier af kriminalitet.
Spørgsmålet for os i Danmarksdemokraterne er dog, om beslutningsforslaget har den rigtige vægtning i forhold til problemets omfang, og hvad der allerede er muligt i dag.
Med disse spørgsmål ønsker vi at få fyldestgørende svar for at få viden om forslagets nødvendighed i forbindelse med politiets udarbejdelse af døgnrapporter eller offentlige udmeldinger.
Det er desuden vigtigt for os i Danmarksdemokraterne, at disse oplysninger ikke er personhenførbare, og at de er i overensstemmelse med dataetiske regler, og det er vi tilfredse med at Dansk Folkeparti har øje for med beslutningsforslaget.
Vi kan bare i dag desværre ikke give en endelig melding om vores stillingtagen til forslaget.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-01-16:
Så vælger jeg ikke at svare på spørgsmålet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-16:
Ja, det handler om journalisering på grund af overrepræsentation i kriminalitet, og det er sådan set inden for området.
Men så vil jeg spørge i forlængelse af det, ordføreren fra Moderaterne sagde, nemlig at ikkevestlige indvandrere er overrepræsenteret, altså om ordføreren også kunne redegøre nærmere for, hvad det er for en type ikkevestlige indvandrere.
Er der en kategori, der er endnu mere snæver end det?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-01-16:
Tak for spørgsmålet.
Der er jo ingen tvivl om, at indvandrere og efterkommere fra ikkevestlige lande er overrepræsenteret i kriminalitetsstatistikkerne.
Men jeg vil faktisk også sige her, at det også er værd at bemærke, at det i én forstand går bedre i forhold til det, jeg lige sagde, og det er, at andelen af mandlige indvandrere og efterkommere fra ikkevestlige lande, der begår kriminalitet, faktisk er faldet over årene, ligesom det også er tilfældet for mænd af dansk oprindelse.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-16:
Jeg er lidt nysgerrig på, hvor meget Moderaterne egentlig har forstået om konsekvenserne af den indvandringspolitik, vi har ført de sidste 30-40 år.
Derfor vil jeg gerne høre, om ordføreren sådan kort og overordnet kan redegøre for, hvad det er for nogle grupper, der særlig begår den personfarlige kriminalitet i Danmark, og der taler jeg altså særlig om voldsforbrydelser, grove overfaldsvoldtægter, eksempelvis skyderi med fyrværkeri efter politiet og myndighederne nytårsaften og andre ting.
Hvem er det, der begår den type kriminalitet i Danmark?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-01-16:
Tak for ordet.
Beslutningsforslaget B 19, som vi i dag behandler, går ud på at pålægge politiet at lave mere detaljerede signalementer i bl.a. døgnrapporter.
Som jeg forstår formålet med forslaget, ønsker forslagsstillerne at skabe større gennemsigtighed for borgerne, hvilket så forventes at styrke borgernes tillid til retssystemet.
I Moderaterne anerkender vi, at det er helt grundlæggende at sikre, at borgerne har fuld tillid til vores retssystem, men vi er ikke enige i, at tilliden skabes ved at pålægge politiet yderligere administrative opgaver.
Vi bør i stedet for tilføre politiet yderligere ressourcer og mere mandskab til at udføre politiarbejde på gader og stræder.
I dag indeholder døgnrapporten bl.a. oplysninger om politiets udrykning i døgnets løb, anmeldelser af strafbare forhold og beskrivelser af grundlovsforhør m.m.
Rigspolitiet har allerede fastsat nogle ensartede rammer for politikredsenes udvælgelse af, hvilke sager der fra politiets side skal informeres om.
Politiet har dog ikke ressourcerne til at medtage alle forhold, ligesom politiet ikke kan oplyse om alle detaljer i visse sager på grund af personlige og private forhold, tavshedspligt osv., og det skal selvfølgelig respekteres.
I Moderaterne har vi fuld tiltro til, at politiet medtager de nødvendige oplysninger i rapporten.
Vi ser derfor ikke nogen grund til at indføre yderligere administrative regler.
Dem har vi rigeligt af i forvejen.
Jeg mener egentlig også, at Dansk Folkeparti går meget op i, at der ikke skal være mere bureaukrati, at der ikke skal ansættes flere administrative medarbejdere, og det vil det her jo blot medføre.
I Moderaterne hilser vi debatten om kriminalitetsbekæmpelse og cybersikkerhed velkommen.
Det faktuelle grundlag for denne debat sikres dog bedre via undersøgelser om kriminalitet end via offentliggørelse af signalementer af enkeltpersoner.
Derfor kan Moderaterne ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-01-16:
Jeg er fuldstændig uenig.
Jeg mener ikke, at det er et stykke arbejde, der skal lægges ind i politiets arbejde med signalementer.
Dem må politiet selv udforme på den måde, som de mener kan hjælpe dem i den efterforskning, som de foretager.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-16:
Jeg synes, det er ekstremt arrogant af både ministeren og SF's ordfører at kræve, at den gennemsnitlige dansker, hvis man vil have indsigt i, hvem det er, der begår kriminaliteten, skal sætte sig ned og læse Danmarks Statistiks rapport om indvandrere i Danmark.
Nej, det er ikke et krav, vi kan stille til borgerne.
De skal selvfølgelig kunne læse, hvis de læser om en gruppevoldtægt i lokalmediet eller om, at nogle har skudt med fyrværkeri efter politiet, hvem det er, der har begået den type kriminalitet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-01-16:
SF er et parti, der igennem ret mange år har krævet afbureaukratisering i politiet og har ønsket færre mål.
Jeg ønsker ikke at indføre meget rigide bestemmelser for, hvordan et signalement skal udformes.
Det må simpelt hen ligge inden for skiven af, hvad politiet selv kan arbejde med.
Hvis hr. Mikkel Bjørn ønsker sig mere statistik på området, vil jeg foreslå, at man stiller et forslag om krav om statistik på området og ikke et krav om signalementer.
Det mener jeg er den forkerte vej at gå.
Tak for ordet.
Jeg skal gøre det kort.
Jeg taler også på vegne af fru Rosa Lund, Enhedslisten, som ikke kan være her i salen.
I begge partier har vi foretaget en afvejning, og vi stemmer ikke for det her forslag.
Der er mange ting, jeg godt kunne tænke mig at regulere omkring politiet, men jeg mener altså, at signalementer, og hvordan de skal udformes, er i småtingsafdelingen af, hvor detaljeorienteret jeg vil være i forhold til at pålægge politiet en stor administrativ og økonomisk byrde.
For mig er det vigtigt, at politiet har et redskab, som de mener at de kan anvende, og hvordan de så vælger at udforme det, mener jeg simpelt hen må ligge under, hvad kan man sige, de frihedsgrader, man har som politibetjent.
Vi siger nej tak til det her forslag.
Jeg synes simpelt hen, det er for detaljeorienteret i forhold til politiets arbejde.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-01-16:
Tak for ordet, formand.
Beslutningsforslaget lægger op til to ting, nemlig for det første, at politiet altid skal offentliggøre præcise signalementer af konkrete personer i forbindelse med udgivelsen af døgnrapporter eller ved omtale af specifikke hændelser over for offentligheden eller medier, og for det andet, at politiet og domstolene skal journalisere et præcist signalement af anholdte, mistænkte, sigtede, tiltalte og dømte personer.
Som begrundelse for forslagene skriver forslagsstillerne bl.a., at det er vigtigt, at borgerne har adgang til præcise og nuancerede og omfattende oplysninger om alle former for kriminalitet og personerne bag.
Det vil ifølge forslagsstillerne danne grundlag for en mere informeret og objektiv debat om indvandring, kriminalitetsbekæmpelse og samfundssikkerhed.
Vi skal til enhver tid kunne tage en åben og konstruktiv debat om den kriminalitet, vi ser i vores samfund.
Det er noget, som påvirker os alle, og det er i vores fælles interesse at forstå, hvad årsagerne er, og få diskuteret udfordringerne og løsningerne.
Men når vi nu ikke støtter forslaget, for det gør vi ikke,
er det, fordi vi i Socialdemokratiet ikke mener, at det, der foreslås her, er noget, der vil bidrage til at tjene det formål.
Politiet bruger offentliggørelse af signalementer som en del af deres efterforskning.
Det gør de selvfølgelig kun, når der er grundlag for det.
Politiet og domstolene journaliserer de oplysninger, som er relevante for en sag.
Hvis et signalement har haft betydning for en konkret sag, så journaliseres det.
Så vi støtter ikke forslaget.
Tak for ordet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
Jeg vil gerne takke for det samarbejde, vi havde med Dansk Folkeparti i forbindelse med finansloven, om netop at sørge for flere penge til vores ældre.
Jeg synes også, at det er positivt, at hr. Peter Kofod netop melder ud, at nu skal vi i gang igen.
Jeg håber, at vi kan være enige om, at fokusset i de forhandlinger, jeg håber regeringen indkalder til på ældreområdet, netop er på den ældre borger og ikke nødvendigvis på, at det ene eller andet skal privatiseres, men at den enkelte borger får en bedre service.
Så er SF indstillet på at kigge på strukturer osv., men det må også handle om ressourcer.
Det kan ikke bare være sådan, at hvis vi ændrer på strukturen, har vi løst alle problemer.
Det har vi set tidligere med strukturreformen ude i kommuner og regioner, og det løste ikke de problemer, men måske kom der endda nogle nye.
Så jeg vil spørge, om vi kan stå sammen endnu en gang i en alliance for landets ældre.