runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Jeg ved ikke lige, hvad ordføreren har haft kørende med Dansk Folkeparti, men den må I lige tage et andet sted.
Jeg vil gerne forsvare, hvad Nye Borgerliges holdning er, og Dansk Folkepartis politik vil jeg nu lade Dansk Folkeparti om at forsvare.
Jeg synes faktisk ikke, at jeg i min tale gav udtryk for, at det her bare var at gøre noget.
Men man havde kontakt med den pakistanske regering, og det er jo interessant at vide, om man har efterspurgt og om man har prøvet at gå ned ad det spor, om man midlertidigt kunne huse de her mennesker på en hurtigt oprettet base, på nogle hoteller eller på et eller andet andet, indtil man kunne få lavet en screening.
Har man undersøgt det til bunds?
Er man gået ned ad alle de stier dertil?
Kan regeringen stå her på talerstolen og garantere, at man har prøvet alle ting, inden man tog dem hertil?
Marcus Knuth (KF), 2021-10-12:
Man siger: Jamen kunne vi ikke bare have efterladt dem i Pakistan?
Men det krævede jo altså, at Pakistan, som er et selvstændigt, suverænt land, havde sagt ja til det, og mig bekendt forelå den mulighed ikke.
Så når nu man stod i en situation, hvor der ikke bare var sådan lidt ildebrand, men hvor det hele var ved at brase sammen – altså, bogstavelig talt braste det hele sammen – hvor var det så lige, man skulle flyve folk hen, når der egentlig ikke var noget land, der stod og sagde, at de gerne lige ville tage imod dem?
Og så vil jeg bare lige, mens Marie Krarup fra Dansk Folkeparti lytter, sige, at aftalen fra 2007 om evakuering af irakiske tolke til Danmark under ordene vi efterlader ingen i stikken var mellem den daværende regering og Dansk Folkeparti.
Det er bare lige, inden man bliver alt for hellig.
For det er nemt nok at være hellig i den her situation, det kan vi alle sammen være, men når man står i en situation og det hele braser sammen, er man altså nødt til at agere efter virkelighedens verden.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-12:
Tak, og det, jeg prøvede at sige, er, at jeg mener at have hørt Enhedslisten sige, at de ca. 1.000 afghanere, der er kommet hertil, ikke skal have 2 års ophold, men permanent ophold fra dag et.
Så tager jeg fejl, undskyld, det vil jeg gerne beklage.
Rosa Lund (EL), 2021-10-12:
Jeg vil bare lige rette en anden antagelse, som hr. Marcus Knuth havde tidligere om Enhedslistens politik, nemlig at vi bare synes, at der skal være ubegrænset ophold.
Jeg vil bare understrege, at vi i Enhedslisten synes, det er rigtig godt, at vi har et uafhængigt Flygtningenævn, om end vi synes, sammensætningen burde være anderledes, om end vi synes, at kravene til at få permanent ophold burde være nemmere.
Så det var bare lige for at rette den misforståelse.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-12:
For dem, som har arbejdet direkte for os, står muligheden stadig væk åben.
Som jeg forstår det, er der de såkaldte danskerlister – om end tempoet er meget, meget lavt nu, fordi langt de fleste er ude – og der er stadig væk en mulighed for at komme på de lister, og Udenrigsministeriet har en ret omfattende indsats for dem, der kommer over grænsen fra Pakistan, og som derefter får hjælp.
Så er jeg ret sikker på, at fru Rosa Lund vil sige: Jamen hvad med dem, der har arbejdet for en ngo for mange år siden og måske har været med til noget perifert?
Prøv at høre: Vi har jo ikke folk, vi har ikke en ambassade længere, vi har ikke militærfolk på jorden, vi har ikke tolke, vi kan ikke screene folk, og der er folk, der perifert har været med i den danske indsats, der måske har gravet en brønd for 10 år siden, men man må også trække stregen et sted, og vi er, i forhold til hvordan den er blevet trukket i her aftale, i hvert fald gået meget, meget bredt med og langt bredere, end vi først diskuterede med aftalepartierne den 9., 11. og 13. august.
Rosa Lund (EL), 2021-10-12:
Tak for det.
Vi er jo i Enhedslisten rigtig glade for, at det lykkedes at lave den her aftale, som hr. Marcus Knuth også selv bemærker, selv om vi nok også har været lidt uenige om hastigheden, og vi er jo også glade for, at det er en bred aftale.
Så jeg vil gerne spørge hr. Marcus Knuth: Hvad skal vi stille op med de mennesker, som har hjulpet den danske stat, og som stadig er i Afghanistan?
Hvordan skal vi hjælpe dem?
Marcus Knuth (KF), 2021-10-12:
Nu svarede fru Marie Krarup mig ikke på, om Dansk Folkeparti var med i aftalen om de irakiske tolke.
Det mener jeg de var.
Det kan være, jeg husker forkert, og det vil jeg lige gå ned og slå op bagefter; det kunne være meget, meget interessant.
Her er der ikke tale om asylansøgere, som bliver fløjet hertil som asylansøgere, der er tale om folk, som har hjulpet Danmark, som får 2 års ophold, og som gerne skal tilbage igen, fordi alternativet, altså at vi som det eneste vestlige land lod vores medarbejdere blive tilbage med risiko for at hænge fra lygtepælene, ikke var et alternativ, som vi kunne stå på mål for.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-10-12:
Men har regeringen så ringe tillid til virksomhedsejerne, at de virkelig ikke tror, at de er i stand til at løse den her slags problemer selv?
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-12:
I Alternativet ser vi heller ikke sådan en kæmpestor farlig, spøgelsesfyldt skyggeside af lgbti-politikken.
Alle partier har noget, som de samles om, noget, de husker, og noget, de har skrevet ned, og som de står sammen om.
I Alternativet har vi et manifest, som udtrykker vores håb, og det starter sådan her: »ALTERNATIVET ER EN POLITISK IDÉ om personlig frihed, social værdighed og levende, bæredygtige fællesskaber.«
Hadforbrydelser og hadefulde ytringer kompromitterer både personlig frihed, social værdighed og levende, bæredygtige fællesskaber.
Og så længe f.eks. hver tredje lgbt+-person har følt sig diskrimineret, ligesom det gælder i alle de eksempler, vi har fået i den her debat, fra mennesker, der har følt sig diskrimineret på grund af f.eks. race, etnicitet, handicap, så mener vi i Alternativet, at den her lov giver rigtig, rigtig meget mening.
Vores identitet er det, som definerer os som mennesker, og hvis vi ønsker levende, bæredygtige fællesskaber, så skal hadefulde ytringer mod menneskers identitet italesættes og bekæmpes – på samme måde, som hadefulde ytringer mod mennesker med forskellige handicap og funktionsnedsættelser skal bekæmpes.
Ord betyder noget, og derfor skal mennesket bag hadefulde ytringer også stilles til ansvar.
Det er ikke et angreb på ytringsfriheden – efter vores mening.
Vi ser især ytringsfrihed som en beskyttelse af individet mod statslig censur, men ytringsfrihed må aldrig blive et skjold mod at skulle stå til ansvar for sine ytringer.
I Alternativet er vi glade for at stemme for det her lovforslag.
Henrik Dahl (LA), 2021-10-12:
Jamen jeg takker mange gange for den her meget, meget solide omgang mansplaining, i forhold til hvordan Folketinget fungerer.
Og så må jeg konstatere, at fru Pernille Skipper åbenbart ikke ved særlig meget om skyggesiderne af identitetspolitikken.
Det er meget reelle problemer, vi taler om, som også har konsekvenser for danskere.
Pernille Skipper (EL), 2021-10-12:
Fordi ordføreren er bange for identitetspolitik i en eller anden meget ekstrem version, så vil ordføreren ikke yde den samme beskyttelse til transpersoner, som i dag er ydet til homoseksuelle.
Det er jo det, man står og siger.
Jeg får lyst til måske bare lige at minde ordføreren om, at det her er den lovgivende forsamling i Danmark.
Hvis ordføreren er bekymret for, om den her lovgivning er andet end det, der står i loven, så kan ordføreren stille opklarende spørgsmål til ministeren, hvor der f.eks. står: Betyder det her, at mænd, der bliver dømt for voldtægt, kan erklære sig selv som kvinder og blive indsat i et kvindefængsel og voldtage videre?
Det kan man spørge om.
Så vil ministeren formentlig sige, at nej, det er ikke det, der står i den her lov.
Og så er det en del af forarbejdet.
Det er bare, hvis der er andre sådan skrækscenarier, som ikke står i den her lovgivning, og som ordføreren er bange for står der, hvis man nu lyser med en særlig kuglepen eller et eller andet ned på papiret, for så kan ordføreren jo bidrage til at opklare det og få skabt et ordentligt lovgrundlag ved at lave sit parlamentariske arbejde.
Det tror jeg bare ville være mere givtigt i den her sammenhæng, for det vil betyde, at der var nogle, der blev beskyttet – og så kunne vi slippe for alle de der spøgelser.
Henrik Dahl (LA), 2021-10-12:
Det her lovforslag går jo ifølge Beskæftigelsesministeriets eget notat ikke ud over det, der allerede er.
Men man kan også sige, at der er nogle dele af det her lovforslag, som minder om en meget, meget omdiskuteret canadisk lov, som hedder C 16, og jeg mener godt, at vi kan lære noget af lande, som ligner os.
Det, jeg prøver at sige, er, at det jo altid vil være sådan med de her identitetspolitiske dagsordener, at der er en eller anden fornuftig kerne, som vi alle sammen går ind for.
Liberal Alliance går også ind for at beskytte imod diskrimination.
Men så er der et ekstremistisk element, som f.eks. kan være at forbyde saglig kritik af lgbt-ideologien eller bruge loven til det.
Det er derfor, vi er imod det her lovforslag, for det, vi i virkeligheden helst vil have, er et moratorium, for Folketinget og regeringen er dårligt forberedt til at håndtere identitetspolitik.
Det ser man igen og igen.
Pernille Skipper (EL), 2021-10-12:
Det er bare, fordi jeg skal forstå det korrekt
: Grunden til, at Liberal Alliance, det såkaldt og erklærede liberale parti, ikke vil yde den samme beskyttelse til transpersoner og mennesker med handicap, som der i dag er ydet til mennesker med brun hud, eller som er homoseksuelle, er altså, at der er, var det en canadisk lov, som ordføreren ikke kan lide?
Astrid Carøe (SF), 2021-10-12:
Okay, men det, vi i hvert fald har fået at vide, er, at når homoseksuelle henvender sig til Ligebehandlingsnævnet om sager om det her – ikke at kunne komme ind på en restaurant med sin kæreste eller ikke kunne komme ind på en natklub, fordi man er homoseksuel eller har en anden kønsidentitet – så siger de, at man ikke kan tage sagen op i Ligebehandlingsnævnet i dag.
Så det er derfor, jeg tænker, det er godt, at vi får det ændret her.
Hvis det viser sig, at man godt kan, er det selvfølgelig unødvendigt, men det er i hvert fald mit indtryk, at det er det, der er intentionen med dele af lovgivningen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Altså, som jeg læser det, er kønsidentitet allerede nu, fordi det ligger under kønsbegrebet, indbefattet i det.
Så det er en af de ting, som jeg ikke er helt sikker på, altså om man ikke allerede på nuværende tidspunkt kan.
Der blev også nævnt handicappede, men med hensyn til handicappede blev der lavet en lovændring den 1. juli 2018, som faktisk gør, at handicappede har den her mulighed.
Så jeg er ikke sikker på, at det reelt forholder sig sådan.
Jeg forstår godt problematikken, som man rejser, men jeg er ikke sikker på, at det rent juridisk forholder sig sådan.
Astrid Carøe (SF), 2021-10-12:
Tak for det.
Jeg tror bare, jeg vil starte med at takke ordføreren for det, ordføreren siger om diskrimination, og for at tage det her alvorligt.
Og så glæder jeg mig til at læse spørgsmålet.
Jeg kunne bare godt lige tænke mig allerede at tage snakken nu.
For en af de ting, som man ikke kan i dag, er, at man ikke kan gå til Ligebehandlingsnævnet, hvis man har haft sin kæreste af samme køn i hånden på vej ind på en restaurant og er blevet afvist.
Så kan man ikke gå til Ligebehandlingsnævnet og få prøvet sin sag, altså fordi man tænker, at man er blevet diskrimineret på baggrund af ens seksualitet.
Det vil man kunne i fremtiden på grund af det her lovforslag.
Er det ikke noget af det, som kan give god mening i forhold til det, ordføreren siger om diskrimination?
Birgitte Bergman (KF), 2021-10-12:
Tak, formand, tak for ordet.
Det her lovforslag griber fat om en yderst relevant problemstilling, som med tiden kun er blevet meget mere aktuel.
Som regeringen redegør for i deres udspil, udsættes mellem 1.600 og 2.700 personer for vold, fordi de er homoseksuelle eller transkønnede, og knap en tredjedel af danske lgbti-personer har det seneste år oplevet at blive chikaneret på grund af deres lgbti-identitet.
For os er det en selvfølgelighed, at Danmark skal være et rummeligt samfund, hvor der er plads til at være, hvem man ønsker at være.
Vores samfund skal være karakteriseret af ordentlighed og god dannelse, og vi skal turde have høje forventninger til vores medmennesker om, at de dyder overholdes.
Derfor er jeg også af den klare overbevisning, at vi skal slå hårdt ned i forbindelse med forbrydelser, der ganske enkelt stammer fra, at visse mennesker i vores samfund ikke kan finde ud af at udvise anstændighed og ordentlig adfærd og på værste vis indskrænker den rummelighed, som jeg mener vi skal have i vores samfund.
Som jeg ser det, består det her lovforslag af to dele.
Der er en om hadforbrydelser, og der er en om ytringer.
Det gør faktisk, at jeg herinde i debatten i dag frygter en noget rodet diskussion.
Jeg kan med det samme sige, at vi klart og tydeligt mener, at der skal slås hårdt ned på hadforbrydelser.
Det kan simpelt hen ikke passe, at mennesker i vores samfund er så udannede, at man ikke udviser den respekt for sine medmennesker, som vi burde kunne forvente, fordi et medmenneske er til noget bestemt eller synes om noget bestemt.
Men lige til den anden del om ytringer har jeg lidt flere spørgsmål til, og jeg er faktisk oprigtigt mere i tvivl om dette.
Derfor håber jeg også på en grundig udvalgsbehandling, hvor jeg især vil spørge ind til den her del af lovforslaget.
Der er ingen tvivl om, at uanset hvad skal man ikke bruge sin ytringsfrihed, bare fordi man kan, og eksempelvis såre andre, men omvendt skal vi også være opmærksomme på, at der ikke er en nedre grænse for, hvad man vil regulere som grænse for ytringsfriheden.
Konkret har vi en række spørgsmål til det med Ligebehandlingsnævnet, for hvad betyder lovforslagets bestemmelse i praksis?
Vil det eksempelvis betyde, at vi kan komme til at ende i en lidt mærkelig situation, hvor en person med et cpr-nummer., der slutter på et ulige tal og dermed i biologisk forstand er mand, kan få lov til at klæde om i et omklædningsrum for kvinder, hvis personen identificerer sig som dette?
Hvad vil der i praksis ske, når der kommer sager om, at en sådan person er blevet smidt ud af omklædningsrummet?
Tænk på såkaldt herre- og dameklip hos frisøren, hvor herreklip jo ofte er billigere.
Det er derfor, vi har en række spørgsmål til de praktiske konsekvenser af den del af lovforslaget.
Kommer ministeren frem til, at den del af lovforslaget vil have for besynderlige konsekvenser og derfor trækker den del af lovforslaget, er det jo også et svar.
Men uanset hvad ser vi frem til en grundig behandling i udvalget af dette lovforslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Okay, så forstår jeg bedre spørgsmålet, for så handler det om, om man mener, at det rigtige sted, det skal behandles, er i Ligebehandlingsnævnet, eller om det skal behandles i retssystemet.
For der er allerede en lov, som ulovliggør den handling at diskriminere på baggrund af køn.
Så kan jeg høre, at ordføreren mener, at sagerne skal behandles i Ligebehandlingsnævnet, men hvis der allerede er en lov, så man kan gøre det i retssystemet, er jeg måske større tilhænger af, at man går den vej og altså går i retssystemet.
Jeg mener, der er jo en forskel på det.
Jeg mener, man allerede er dækket af den nuværende lovgivning.
Pernille Skipper (EL), 2021-10-12:
Jeg vil som de to foregående ordførere gerne takke for det her lovforslag.
Det er et vigtigt skridt fremad for at sikre, at alle lgbt+-personer bliver beskyttet i den lovgivning, som allerede eksisterer i dag.
Vi får sikret eksplicit, at seksuel orientering også bliver beskyttet, og at kønsidentitet og kønsudtryk også eksplicit bliver beskyttet mod forskelsbehandling, og vi får også indskrevet det i straffelovens bestemmelse, ligesom at personer med handicap, f.eks. vold på grund af handicap, hadefulde ytringer rettet mod personer med handicap eller andet, også får den samme beskyttelse som andre minoritetsgrupper.
Det var en sag med en transperson, som var blevet overfaldet på gaden, slået i hovedet med en flaske, mener jeg, mens der skete tilråb omkring personens kønsudtryk – det tror jeg er den pæne måde at sige det på.
Lad os bare sige, at der blev sagt nogle rigtig, rigtig grimme ting om det at være transperson, mens det her voldelige overfald pågik, og da sagen så skulle behandles i retten, var der tvivl om, om man kunne bruge den bestemmelse om skærpende omstændigheder, der er i straffeloven, og som ville have været anvendt, hvis det f.eks. var på baggrund af nogens seksualitet, at det overfald var sket.
Altså, hvis det havde været to mænd, der havde holdt i hånd, og det overfald var sket, og der var blevet råbt grimme ting om deres seksualitet, mens det skete, så ville det være en skærpende omstændighed, men det var der tvivl om i det her tilfælde; om man kunne anvende den skærpende omstændighed.
Det her er lovgivning, som handler om, at man ikke må sige til mennesker, at de ikke kan få et job af en bestemt karakter, fordi de er homoseksuelle, og ikke fordi de ikke har evnerne til det.
Det handler om, at vi slår hårdt ned på vold, særlig når det har så nederdrægtigt et motiv, som at man ikke kan lide folks seksuelle orientering, eller hvordan de går klædt.
Det handler ikke om, om der er nogen, der er lidt for fintfølende, og jeg tror, at der er nogle ordførere her i dag, som burde have læst den her lovgivning lidt nærmere, eller i hvert fald er jeg ret sikker på, at de kan få lov til at få en kopi af SF's og Radikale Venstres ordførers vidnesbyrd, der blev talt om heroppe, for de tusind vidnesbyrd, der er der,
har i hvert fald nogle af ordførerne, der er kommet før mig, ikke læst, før de stillede sig op på den her talerstol, og det burde de.
Enhedslisten kan i hvert fald til fulde støtte det her lovforslag, og vi glæder os til at tage flere skridt for at beskytte retten til at leve som den, man er.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Det er til den bemærkning fra Alternativet om, at der ikke er en skyggeside til det her miljø, og at de er så rummelige.
Inkluderingen finder kun sted, hvis man fuldt og helt køber ind på de samme præmisser og idéer, som nogle i bevægelsen gør.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-12:
Jamen sådan en invitation vil jeg selvfølgelig altid tage imod.
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-12:
Det er rigtigt, at der er delt bevisbyrde i Ligebehandlingsnævnet, og det er jo helt oprindelig fra Folketingets side et forsøg på at understøtte ligebehandling, at man så siger, at her er der delt bevisbyrde og mulighed for at få en godtgørelse, og det er der så flere mennesker der nu vil være omfattet af end tidligere.
Og på den måde er der jo forskel på, at en sag kører i Ligebehandlingsnævnet, og at den kører nede i byretten, hvor der ikke er delt bevisbyrde.
Så det har ordføreren jo ret i.
Det er et forsøg på at understøtte, forfølge nogle bestemte politiske formål bedre, og det synes vi at man kan gøre på den her måde, ved at flere mennesker bliver omfattet af at få adgang til Ligebehandlingsnævnet.
Men jeg giver ordføreren fuldstændig ret i, at det faktisk er noget af det, der her er ret relevant, nemlig at det jo ikke er det normale, at vi i det almindelige retssystem har delt bevisbyrde.
Det har vi i Ligebehandlingsnævnet.
Birgitte Bergman (KF), 2021-10-12:
Tak for det.
Det her med den delte bevisbyrde er jo det, som jeg er lidt bekymret for.
Så anerkender ministeren ikke, at vi ikke kan forudse alle de dilemmaer, der kan opstå med det?
Jeg var lidt inde på det i min ordførertale, og det, der sådan set bekymrer mig, er det her med, at der kan opstå nogle situationer.
Nu nævnte jeg selv svømmehallen, og ministeren var også inde på, at det blev underkendt, men der kan jo være andre dilemmaer og situationer.
Og det er sådan set det, der bekymrer mig i det her, og som jeg også kommer til at stille nogle spørgsmål til.
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-12:
Hverken den her lovgivning eller andre lovgivninger beskytter jo mennesker mod at blive forlegne.
Altså, vi har en blasfemiparagraf, vil jeg sige, men at man fortæller om sin seksualitet til andre mennesker, er ikke omfattet af, at man har opført sig blasfemisk.
Det tør jeg godt sige, selv om det egentlig er domstolene i sidste ende, der skal afgøre det.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-10-12:
Det handler jo med alt det her, at det lige pludselig er blevet en samfundsting, om, at man altså også sætter en hel masse mennesker i forlegenhed.
For for de fleste af os er vores seksualitet det mest private, vi overhovedet har; det er det, vi deler med færrest mennesker.
Og når man har en trang til hele tiden at flashe sin seksualitet foran andre, kan man sætte de mennesker i forlegenhed.
Hvordan er de beskyttet med den her lovgivning?
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-12:
Altså, forskelsbehandlingen skal jo i det her tilfælde skyldes homoseksualiteten og ikke, om man har klaret sig godt eller dårligt til en jobsamtale.
Hvis du – uden sammenligning i øvrigt – slår en person ned på gaden og det så efterfølgende viser sig, at han var homoseksuel, så får du ikke en straf efter en skærpende omstændighed, fordi han var homoseksuel.
Det gør du, hvis du har slået ham, fordi han var homoseksuel.
Og hvis der er en person, der ikke får et job eller ikke får en lejlighed eller på anden måde forskelsbehandles, fordi vedkommende er homoseksuel, kan det godt danne grundlag for, at der rejses en sag.
Men det skal jo være af den årsag.
Det er i hvert fald ikke det, der er den politiske hensigt med loven, og igen, hvis der skal være et ordentligt svar, vil jeg opfordre til, at spørgsmålet bliver stillet skriftligt.
Men jeg synes heller ikke, det er det, der fremgår af loven, vil jeg sige.
Henrik Dahl (LA), 2021-10-12:
Jeg skal selvfølgelig nok stille spørgsmålene skriftligt, men det er jo også spændende at høre, hvad ministeren gør sig af tanker.
Derfor vil jeg prøve med et andet eksempel.
Vil man som transperson – hvis man er født som en mand og transitionerer som kvinde – kunne bruge den her lov til at klage over, at man bliver nægtet adgang til at stille op i boksning for kvinder?
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-12:
Jeg tror, det mest fremkommelige vil være, hvis ordføreren stiller det spørgsmål skriftligt, at jeg svarer, og at vi får det optrykt i betænkningen som et betænkningsbidrag til lovgivningen.
Men nu hørte jeg også nogle af de andre eksempler, som ordføreren nævnte lidt tidligere, f.eks. om man som voldtægtsforbryder kan kræve at blive indsat i et kvindefængsel, fordi man føler sig som en kvinde.
Nej, det kan man ikke.
Der har været et andet eksempel på en mand, der mente, at han var en kvinde og derfor skulle bade inde i kvindeomklædningen, men hvor svømmehallen sagde: Vi vil godt bede dig om at klæde om et andet sted i et omklædningsrum for dig selv.
Han klagede så til Ligebehandlingsnævnet og sagde, at det ikke kunne være rigtigt, og der fik han – eller hun, afhængigt af, hvordan man lige ser på det – ikke medhold.
Så det er også for at sige, at jeg egentlig mener, at de afgørelser, der bliver truffet i Ligebehandlingsnævnet i dag, ikke er fuldstændig på månen.
Jeg synes, de har en rimelig sund fornuft i deres tilgang til, hvordan vi håndterer det her spørgsmål, og det, at flere nu får adgang til at bruge Ligebehandlingsnævnet, tror jeg kun der kommer mere sund fornuft ud af.
Henrik Dahl (LA), 2021-10-12:
Tak for en god tale, der som sædvanlig er præget af ministerens eftertænksomhed.
Jeg skal høre, om ministeren kan garantere, at den her lov ikke kan bruges af en transperson til at klage over og føle sig chikaneret over f.eks. den påstand, at det kun er kvinder, der kan få børn.
Altså, kan man klage over chikane, hvis jeg f.eks. siger i en diskussion: Det er kun kvinder, der kan få børn?
Er det så grund nok til at bruge den her lov til at klage?