runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-19:
Har vi coronanedlukning nu?
Er der coronanedlukning ved grænserne andre steder – i Danmark, i Tyskland?
Har vi nu et lavt antal folk, der kommer til Danmark?
Ja, og det er et lavere antal, end vi har haft i hele den periode i 00'erne, hvor spørgerens daværende parti sad og havde kontrol med regeringsmagten.
Vi har sammenlignet med næsten alle andre europæiske lande et ekstremt lavt antal, som kommer hertil, vi har et højt antal, som vender hjem igen, og vi har et lavt antal, som venter på at blive sendt hjem.
Det er noget, der er sket under den forhenværende og den nuværende regering.
Det er en lykkelig omstændighed.
Jeg synes, at det er frygteligt at se på Europa, og hvordan der er mange lande, der ikke har den samme succes med at sende folk hjem.
Det synes jeg ikke er spor interessant; det synes jeg da er rædsomt.
Susie Jessen (DD), 2023-04-19:
Tak, og tak for svaret.
Vi har jo set en klimaminister, som har nogle store ambitioner på det her område.
Så sent som i går så vi nogle forsider i aviserne om, hvor store forandringer det her kommer til at have i Danmark, og at man også inden 2030 vil levere grøn strøm til hele Europa.
Vi er jo mange, som bor ude på landet og ser de her store solcellemarker lige nu og vindmøller, der bliver etableret tæt på.
Jeg tror også, at der generelt er en enighed om, at vi skal væk fra Putins gas og over i den grønne førertrøje.
Men jeg tror også, at der er en bekymring, i og med at landdistrikterne jo i forvejen har en del udfordringer, og man kan f.eks. risikere, at ens hus kommer til at falde i værdi, hvis det bliver omringet af solceller.
Landdistrikternes Fællesråd er nogle af dem, som er kommet på banen med nogle forslag til, hvordan man kan få befolkningen med på den her grønne omstilling.
For det er jo uretfærdigt, hvis alle de omgivelser og alt, hvad man egentlig er flyttet på landet for, forsvinder, altså f.eks. at rapsmarken bliver til et stålhav.
Det er jo ikke derfor, man flytter på landet.
Så det er måske kun fair, at man også får nogle lokale gevinster.
Og her har Landdistrikternes Fællesråd bl.a. foreslået at udvide og forstærke den her VE-bonusordning, så man som husejer kan få ret til f.eks. 0,2 pct. af produktionsværdien for alle vindmøller inden for ti møllehøjder, altså at man får en kompensation for at bo i det og måske også noget lokal medinddragelse, så solcellemarken, man bor op ad, f.eks. kan gøre, at man får en lavere energiregning.
Det kunne måske være noget, som styrker incitamentet hos borgerne, der bor i det, og får dem til at synes, det her er en god idé, i stedet for at det ender i oprør i lokalområdet.
Louise Schack Elholm (V), 2023-04-19:
Tak for spørgsmålet.
I Danmark skal vi både have klimavenlige og pålidelige leverancer af energi.
Vi skal leve op til målsætningerne om reduktion af CO 2 -udledningerne, og vi skal være uafhængige af russisk gas.
Det kræver en markant udbygning af vedvarende energikilder.
Et bredt flertal i Folketinget har i juni 2022 indgået en klimaaftale om grøn strøm og varme.
Aftalepartierne er enige om at sikre rammer, der kan sikre en firedobling af den samlede elproduktion fra sol- og vindenergi frem mod 2030.
I den politiske aftale lægges der stor vægt på, at udbygningen af vedvarende energi sker i hele landet, herunder også hovedstadsområdet.
Det er jeg som minister for landdistrikter enig i.
Jeg ønsker et Danmark i geografisk balance.
Det kræver, at forskellige interesser afvejes og mødes på en ordentlig måde.
Med planloven sætter vi rammer for en afvejning af interesser i arealanvendelsen og regler for høring af borgere i forbindelse med nye planforslag.
Når ambitionerne i klimaaftalen skal følges til dørs, bliver der et behov for en omfattende arealplanlægning.
Det bliver en stor opgave for landets kommuner at finde arealer til de mange nye anlæg, som skal producere grøn strøm.
Jeg er derfor glad for at kunne konstatere, at mange af landets kommuner har givet inputs til opgaven med at opstille mere vedvarende energi på land i de kommende år, og jeg tager opgaven med borgerinddragelse og lokal opbakning meget seriøst.
Kommunerne kender deres lokalsamfund.
Jeg finder det derfor vigtigt, at udbygningen af vedvarende energi-anlæg sker på en måde, der giver mening for lokalsamfundene.
Ligesom kommunerne er jeg optaget af gode demokratiske processer og den lokale forankring.
Derfor skal der være gode rammevilkår for etablering af vedvarende energi-anlæg.
Der skal også være lokale udviklingsmuligheder og kompensation til lokalsamfund og kommuner, der tager ansvar for etablering af vedvarende energi-anlæg.
Susie Jessen (DD), 2023-04-19:
Hvad vil ministeren gøre for at sikre sig, at den grønne omstilling og de store ambitioner med opsætning af mange vindmøller og solceller i de kommende år ikke vil skabe dårlige levevilkår for folk bosat på landet?
Jeppe Bruus (S), 2023-04-19:
Ahr, men der er vel også lidt stråmand her: »at regeringen ikke ønsker at skabe incitamenter til, at de skal betale pengene tilbage«.
Det er vel ikke helt fair i forhold til det, jeg har svaret, og i forhold til det, at vi nu genopretter gældsområdet, og at vi bliver stærkere og stærkere til at inddrive den gæld, som danske studerende har, og som udenlandske studerende har, mens de er i Danmark.
Men man kan selvfølgelig betone ordene lidt forskelligt
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-19:
Jeg tror sådan set ikke, vi er så uenige.
Altså, det er jo ikke sådan, at jeg er modstander af, at mennesker kan komme til Danmark og tage en uddannelse, eller at vi i Dansk Folkeparti er modstandere af det, men vi er klart modstandere af at udbetale mange hundrede tusinde kroner til mennesker, som aldrig nogen sinde betaler de penge tilbage, og at regeringen ikke er villig til at skabe incitamenter til, at de mennesker rent faktisk betaler pengene tilbage.
Jeg tror sådan set, det er der, vi er grundlæggende uenige.
For at man kan rejse til Danmark og tage en uddannelse, synes jeg sådan set er fint, men det skal jo ikke være på de danske skatteyderes regning – det bør være på ens egen regning.
Jeppe Bruus (S), 2023-04-19:
Det dækker vel over en helt grundlæggende uenighed, hvilket jeg også forsøgte at gøre klart, nemlig at spørgeren ønsker, at vi ikke skal give su og mulighed for su-lån til udenlandske studerende.
Det mener regeringen fortsat at vi skal, og regeringen mener, at det samlet set er en rigtig, rigtig positiv ting for Danmark, at der kommer udenlandske studerende.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-19:
Udfordringen er jo bare, at vi ser en meget eksplosiv vækst i su-gælden i det hele taget, og når vi så samtidig, som ministeren også selv nævner, kan se, at der er en gæld på flere hundrede millioner kroner hos udlændinge, som så kan vælge at rejse ud af landet, gemme sig og så aldrig nogen sinde komme tilbage og betale af på den gæld, som de har til danske skatteydere, så synes jeg, at regeringen og ministeren skylder skatteborgerne et svar på, hvad man har tænkt sig at gøre, for at den gæld bliver inddrevet, og eventuelt også at se på, om ikke man skulle udvide antallet af år, så forældelsesfristen ikke kun er på 3 år.
Og det billede med, at det skulle være et slaraffenland eller et land, som folk ikke rejser til og tager en uddannelse i, har jeg meget, meget svært ved at genkende.
Så jeg synes egentlig, ministeren svarer udenom, og jeg ærgrer mig over, at regeringen ikke er mere lydhør over for, at det her faktisk er et meget stort problem.
Jeppe Bruus (S), 2023-04-19:
Jamen så lad mig smide embedsmandshatten og tage politikerhatten på, hvis det er det, spørgeren efterlyser.
Jeg er egentlig glad for det, der bliver spurgt om her til sidst, for det er så den grundlæggende forskel, nemlig at Dansk Folkeparti ikke ønsker, at udenlandske studerende i Danmark skal have mulighed for at få su eller tage su-lån på lige fod med alle mulige andre.
Det ville være en rigtig, rigtig dårlig forretning for danske virksomheder, dansk beskæftigelse, dansk vækst og dansk velfærd.
Det er jo et politisk valg, og der er vi så uenige.
Hvis verden var, som spørgeren her beskriver den, altså at det bare er et slaraffenland, når man kommer hertil, kan det undre lidt, trods alt, hvis man kigger på proportionerne i det, at der ikke er flere udenlandske studerende, der valfarter til Danmark, hiver i den store låneautomat og så smutter herfra igen.
Det er jo trods alt ikke helt sådan, verden ser ud, hvis man kigger på proportionerne i antallet af personer og summen af penge.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-19:
Det var et meget teknisk og embedsmandsagtigt svar på et, synes jeg, meget simpelt politisk spørgsmål, nemlig om, hvad det er for nogle incitamenter, regeringen har tænkt sig at skabe, for at de mennesker rent faktisk betaler gælden tilbage.
Hvis jeg kunne rejse til udlandet og tage et lån på flere hundredetusinde kroner, som jeg vidste der faktisk ikke var noget krav om jeg skulle betale tilbage efter blot 3 år, så tror jeg da, at der ville være et meget lille incitament til at betale de penge tilbage.
Så skulle det være af rent moralske årsager, men hvis ikke der er nogen form for tvang involveret i det her, altså et incitament til rent faktisk at betale de her penge tilbage, forestiller jeg mig, at der er rigtig mange mennesker, der sidder og tænker: Hvorfor i alverden skulle jeg så nogen sinde betale de penge tilbage?
Vi kan jo se, at der faktisk også er mennesker, der tænker sådan – mennesker, der tænker: Jamen okay, hvis forældelsesfristen kun er på 3 år og regeringen sletter min gæld efter blot 3 år, hvorfor i alverden skulle jeg så betale de penge tilbage?
Så kan jeg rejse til Danmark, få en uddannelse, tage et lån på flere hundredetusinde kroner, rejse ud og aldrig nogen sinde betale de penge tilbage.
Det er da dybt forrykt, at man ikke som regering har et større ansvar over for de danske skatteydere, føler et større ansvar og også er villig til at tage nogle initiativer i brug, der sikrer, at der rent faktisk bliver skabt nogle incitamenter til at betale de her penge tilbage.
Og så er jeg da meget glad for, at ministeren afslutningsvis indrømmer, at der er meget begrænsede muligheder for at inddrive de her midler, og netop derfor synes vi også i Dansk Folkeparti, at man burde være meget varsom med at udbetale su og lån til mennesker, som ikke har noget incitament til at betale de penge tilbage.
Jeppe Bruus (S), 2023-04-19:
Med fare for at der bliver noget gentagelse her, når spørgsmålene er så ens, vil jeg sige, at vi er enige om, at det er utilfredsstillende, at skyldnere forlader landet uden at betale det, de skylder.
Skiftende regeringer og skatteministre – før henviste jeg til min forgænger Karsten Lauritzen fra Venstre; det var, dengang Dansk Folkeparti sørgede for, at han havde skatteministerposten – har måttet erkende, at det er svært at inddrive gæld fra udrejste personer, da Gældsstyrelsen ikke har myndighedsbeføjelser i udlandet.
Det betyder, at Gældsstyrelsen ikke kan anvende tvangsinddrivelse, som det er tilfældet for de skyldnere, som bor her i landet, også selv om de er udenlandske studerende.
Det gælder f.eks. lønindeholdelse, som jeg var inde på, hvormed man trækker i lønnen, før den bliver udbetalt, eller modregning i overskydende skat.
Gældsstyrelsens muligheder begrænser sig reelt til at udsende rykkere til skyldnere, der bor i udlandet, hvis de ellers har de korrekte kontaktoplysninger.
Fra et inddrivelsesperspektiv er det derfor bopælen og ikke nationaliteten, der er afgørende.
De værktøjer, som de danske myndigheder har til rådighed til inddrivelse, bestemmes kort sagt af, om skyldneren er her i landet eller ej.
Vi skal her også huske på, at af den samlede su-gæld på 1,2 mia. kr. hos skyldnere med bopæl i udlandet udgør de udenlandske statsborgeres gæld under en tredjedel.
Altså for alle dem, der har gæld i udlandet, udgør de udenlandske studerende en tredjedel.
Det vil sige, at en række af dem må man jo regne med kommer tilbage igen, hvis de er danske statsborgere, og derfor har vi mulighed for at inddrive den gæld en gang til.
Det skal også ses, i lyset af at udenlandske studerende generelt vurderes til at bidrage, som jeg sagde, positivt til dansk økonomi.
Som jeg nævnte i svaret på det foregående spørgsmål, er vi altså i gang med flere initiativer til at øge inddrivelsen hos su-skyldnere i udlandet.
I det internationale spor arbejder vi dels på at finde en fælles løsning i EU, der gør det muligt at inddrive su-gæld i EU-lande, dels, som jeg sagde, på bilaterale drøftelser med udvalgte lande om inddrivelsesaftaler.
I det nordiske spor arbejder vi på, at der indgås en aftale om at udvide det nordiske samarbejde om gensidig bistand til inddrivelse af gæld.
På trods af de initiativer, som der er nævnt, vil jeg sige, at det samlet set er min vurdering, at mulighederne for at bedre inddrivelsen over for udenlandske studerende på den korte bane er begrænset, og derfor skal det ikke oversælges.
Det vil kræve international opbakning, som der selvfølgelig også arbejdes på, men desværre er det ikke kun os i Danmark, der sætter tempoet for det internationale arbejde.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-19:
Tak for det.
Det næste spørgsmål er lidt i forlængelse af det tidligere spørgsmål.
Vi kunne i Dansk Folkeparti godt tænke os at vide, hvordan ministeren egentlig vil sikre, at udenlandske studerende, der modtager su i Danmark, har et incitament til at betale de penge tilbage frem for at undlade at betale og så vente på, at den gæld forældes efter 3 år, og hvad har ministeren egentlig tænkt sig at gøre for at forhindre, at udlændinge undlader at betale tilbage på deres su-gæld ved at gemme sig eller rejse ud af landet i 3 år og dermed unddrage sig betaling?
Jeppe Bruus (S), 2023-04-19:
Det bakker jeg helt hundrede procent op.
Altså, det, der foregik, dengang Dansk Folkeparti havde indflydelse på den daværende Venstreregering med min forgænger Karsten Lauritzen som skatteminister, var, at man lavede en 7-punktsplan – jeg tænker, at man har gjort det lidt i fællesskab – og det er så den, vi har arbejdet med hen over årene.
Det er bare meget, meget svært, men alligevel er vores grundlæggende holdning jo stadig væk, at vi skal give muligheder for at få su og su-lån.
Det kan vi selvfølgelig se forskelligt på, men vi ser selvfølgelig helt ens på, at folk skal betale de penge, de skylder, og at vi har en forpligtelse til også at se, om ikke vi kan få dem tilbage i kassen.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-19:
Tak for det.
Jeg synes stadig, at ministeren og regeringen skylder svar på, hvad de har tænkt sig at gøre for meget effektivt at forhindre det her.
For det er jo ingen hemmelighed, at vi i Dansk Folkeparti mener, at det ikke giver nogen mening, at vi overhovedet tillader, at mennesker, som ikke er danske statsborgere, kan komme til landet, få su på danske skatteyderes regning og så rejse til Langtbortistan siden hen uden nogen sinde at betale de penge tilbage.
Det synes vi ikke der er ret og rimelighed i, og derfor kunne jeg godt tænke mig, at regeringen og ministeren bakkede Dansk Folkeparti op i den ambition.
Jeppe Bruus (S), 2023-04-19:
Jeg tror, at jeg allerede har svaret på den sidste del af det her spørgsmål, nemlig på det omkring forældelsesfristen og de gode muligheder for at forlænge den, udskyde den osv.
Hvad gør vi så i forhold til de studerende, der er rejst ud, og som altså har gæld for ca. 350 mio. kr.?
Ja, der arbejder vi sammen med de lande, som de studerende typisk kommer fra, og det er sjovt nok typisk vores nabolande.
Der er nogle udfordringer.
Vi vil sådan set gerne lave bilaterale aftaler, som gør, at de kan hjælpe os med at skaffe de penge, men det er svært, for de har ikke samme udfordring den anden vej rundt, hvis man skal sige det på den måde.
Hans Andersen (V), 2023-04-19:
Arh, jeg vil bestemt ikke påstå, at jeg er klogere end ECB, og at Venstre er klogere end ECB, men vi har den tilgang, at vi synes, vi kommer længst, hvis vi holder fast i det samarbejde, vi har i EU, og at vi i EU-regi regulerer, hvorvidt og hvordan vi kan arbejde med klimaplaner og finansielle institutioner.
Og det synes jeg sådan set er den måde, hvorpå vi bringer os længst i forhold til den grønne omstilling.
Det er der, hvor vi som det lille land, Danmark er, kan lægge det maksimale pres, og det støtter Venstre op om.
Men jeg er bestemt ikke klogere end ECB.
Morten Bødskov (S), 2023-04-19:
Fordi investeringer er langsigtede, og fordi investeringer er store.
Derfor kan det her forslag have den negative konsekvens, at den omstilling, som ellers under normale omstændigheder ville blive sat i gang, bliver forhindret eller besværliggjort.
Det er det, der er vores bekymring ved det her forslag.
Katrine Robsøe (RV), 2023-04-19:
Undskyld.
Det er simpelt hen bare, fordi jeg ikke helt forstår ministerens argumentation.
Derfor vil jeg egentlig bare bede om et svar på, hvordan det helt præcis er, at det her beslutningsforslag vil spænde ben for danske virksomheders omstilling, som foregår nu og i løbet af de næste år, når det her jo sætter en stopper for det i 2050.
Morten Bødskov (S), 2023-04-19:
Nej, det har den danske regering ikke.
Den danske regering har et højt sigte og et direkte mål om, at vi skal fremme den grønne omstilling.
Det her handler om, at vi ikke skal spænde ben for den grønne omstilling og virksomhedernes engagement i den grønne omstilling.
Og det er derfor, vi afviser det her forslag.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-04-19:
Ja, for beslutningsforslaget siger: Man må ikke investere i noget til ekspansion efter 2050.
Men hvis den danske regerings holdning er, at man må have fossile investeringer efter 2050, kan man jo ikke leve op til Parisaftalen.
Altså, har den danske regering fraveget sin støtte til Parisaftalen?
Morten Bødskov (S), 2023-04-19:
Danske bankers grønne omstilling løber jo og kører, og de tager et stort ansvar for det.
Det her var om virksomhedernes muligheder for at omstille sig i en grøn retning, hvis man stiller det her krav.
Altså, virkeligheden er jo den, at virksomheder investerer i omstilling, og også i grøn omstilling.
Det er ofte ganske store investeringer, og det er det, det her kan være med til at spænde ben for, hvis man stiller meget, meget klare krav til, hvad man ikke må investere i, overhovedet.
Det er sådan, vi forstår forslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-04-19:
Hvordan vil det forhindre danske bankers grønne omstilling, at man ikke må investere til ekspansion efter 2050?
Altså, det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg ved ikke, om ministeren ikke har forstået beslutningsforslaget.
2050 er jo skæringsåret.
Så hvordan kan et forbud mod ekspansion efter 2050 skade danske bankers grønne omstilling?
Fie Hækkerup (S), 2023-04-19:
Forslaget, vi i dag skal førstebehandle, er beslutningsforslag B 45, som er fremsat af SF.
Det er af afgørende vigtighed for Socialdemokratiet, at vi har store ambitioner, når det handler om den grønne omstilling.
Regeringen har sat sig store mål i dette arbejde, som følger op på de grønne ambitioner, som vi i mange år har haft i Danmark, og i 2050 skal Danmark være klimaneutralt.
I Socialdemokratiet ønsker vi et Danmark med grøn energi og dermed en udfasning af de fossile brændstoffer, som har været det, som vi og resten af verden igennem årtier har fået vores energi fra.
Vejen til grøn energi er vigtig, omfattende og kræver mange tiltag.
Her har vi i Folketinget en vigtig rolle med lovgivning og beslutninger, der kan tilskynde til og styrke denne omstilling.
Men vi skal også være bevidste om, hvad vi skal lovgive om, og hvad eventuelle beslutninger har af virkninger og konsekvenser.
Vi skal kunne låne penge til virksomheder, der er i gang med en omstilling fra sort til grøn energi, og her skal vi blot passe på, at et sådant forslag ikke kommer til at bremse denne omstilling.
Dette forslag fra SF er på mange måder sympatisk, men forslaget har nogle udfordringer.
Først og fremmest er det kun danske banker, som dette omhandler, og man vil få svært ved at ramme udenlandske banker med dette, da det vil bryde med EU-lovgivningen på området.
Socialdemokratiet er af den holdning, at for at vi kommer i mål med den grønne omstilling, skal vi på dette område fortsætte og udbygge vores gode samarbejde med EU og benytte de reguleringer, vi har såvel i Danmark som på EU-niveau i forvejen.
Socialdemokratiet kan ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-04-19:
Det har da en masse med det at gøre.
Altså, hvis man holder op med at investere i klimaskadelige virksomheder, jamen så får det jo den naturlige konsekvens, at når der ikke længere er finansiering til rådighed, så kommer den virksomhed i problemer, eller også må den omstille sig, hvilket jo ville være den bedste af alle løsninger.
Det ser vi jo med nogle virksomheder herhjemme, hvor vi f.eks. har haft DONG, som nu er en helt anden type virksomhed.
Så vi ser, at der også bliver omstillet, og det er jo det, der gerne skal til, i forhold til at man eventuelt trækker sin investering.
Lars-Christian Brask (LA), 2023-04-19:
Jo, jo, men i og med at man rapporterer sit aftryk, altså så man har et udgangspunkt, et fundament, at starte fra, så er hele essensen jo ligesom: Hvad er CO 2 -aftrykket?
Og det er også derfor, at jeg ikke forstår argumentationen, for hvis Nordea, Jyske Bank og Danske Bank alle sammen har investeret i Aalborg Portland, så har det jo ikke noget at gøre med, hvordan man driver banken og det CO 2 -aftryk, der er på bygningsmassen eller medarbejdernes udslip af CO 2 .
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-04-19:
Danske Banks CO 2 -aftryk i forhold til deres investeringsportefølje er på højde med Danmarks, og de tal er hentet fra Danske Banks egen årsrapport.
I forhold til ESG kan vi godt tage en runde mere om det.
ESG-direktivet er et europæisk direktiv, hvorefter virksomheder skal rapportere om deres aftryk ude i verden, miljømæssige, klimamæssige, sociale osv.
Det træder i kraft for de allerstørste virksomheder den 1. januar 2024, i 2025 træder det i kraft for de mellemstore virksomheder, og i 2026 træder det i kraft for SMV'erne, de små virksomheder.
Så langt, så godt.
Det betyder, at man er forpligtet til i sit årsregnskab at redegøre for sit aftryk, men det har jo intet at gøre med, at man siger: Det her er den vej, vi vil gå, for at yde vores bidrag til at leve op til Parismålsætningen.
Man siger egentlig bare, hvad man gør, og ikke, hvad man vil.
Så det er det, jeg synes er den afgørende forskel.
Lars-Christian Brask (LA), 2023-04-19:
Med hensyn til ESG-rapportering, som jo sker, og som også er drevet af EU, står E'et stadig væk for Environmental, som både omfatter klima og miljø.
Så der bliver rapporteret, der bliver lavet rapporter om, hvor man står, også som en børsnoteret virksomhed, hvad de fleste af de danske finansielle institutioner er.
Jamen hvilke investeringer har Danske Bank?
Og i øvrigt må det vel være CO 2 aftrykket for cvr-nummeret, der er interessant, for ellers er der jo både Nordea, Danske Bank og Jyske Bank, der lige pludselig, hvis de har en aktie i A.P. Møller Mærsk, bliver alt for stort CO 2 -eksponeret i forhold til det, der er det reelle.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-19:
Der står intet i vejen for, at en bank kan lave en klimaplan, hvis det er det, den ønsker.
Hvis man mener, at der er en gevinst ved det over for forbrugerne, jamen så skal bankerne da endelig gå i gang med det.
Men at bestemme det centralistisk fra Folketingets side bliver jeg aldrig nogen sinde tilhænger af, og derfor kan jeg ikke støtte det.