runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2020-06-22:
Jeg tror faktisk også, det fandt vej til talen.
Der var mange ting, jeg gerne ville have haft med deri, men jeg synes, det er et godt emne at få taget op her, og jo også et emne, som har fyldt meget i det her folketingsår og væsentlig mere end i mange år.
Bare for nylig er der jo så indgået en aftale, og SF indgår selvfølgelig i den, hvor der altså bliver mere urørt skov, hvor der er blevet udtaget landbrugsjorder, der bliver til to nye naturnationalparker.
Og vi kommer til at arbejde videre ad den vej, og jeg er sikker på også i samarbejde med SF.
På Marienborg blev der sat gang i et større arbejde med at inddrage interessenter i hele det område, og der er kommet, forstår jeg, helt utrolig mange gode ideer og forslag, og dem kommer man til at skulle samle op på og så drive udviklingen videre frem, for at vi kan sikre en rig biodiversitet i Danmark i det kommende folketingsår.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-06-22:
Tak for det.
Naturen har det skidt, arterne er i tilbagegang, og hvis vi skal løse den her krise, skal vi give naturen meget mere plads og flere rettigheder.
I SF synes vi, at en af de bedste måder at gøre det her på er ved at give naturen sin egen lov, og det er jo ikke et helt nyt og kontroversielt forslag, for et bredt flertal i Folketinget har jo for ganske nylig givet klimaet sin egen lov.
Og derfor skal jeg høre, om Socialdemokratiet også vil være med til at lave en biodiversitetslov, så vi kan sikre naturens rettigheder og sikre, at vi fremover giver naturen den plads, den har brug for.
Jesper Petersen (S), 2020-06-22:
Som jeg sagde før, er hr. Kristian Hegaard involveret i de forhandlinger selv, og jeg tror, at det er bedst, at de bliver taget med justitsministeren og de andre ordførere, i stedet for at vi fortsætter dem her, men jeg vil bare godt tilkendegive politisk, at vi jo er helt enige i, at vi har behov for en ændring, modernisering og en kraftig forbedring af lovgivningen på det område.
Det er jeg overbevist om at vi også får.
Kristian Hegaard (RV), 2020-06-22:
Det glæder mig at høre, at der er ikkeeksisterende uenigheder, for det betyder jo bare: Så lad os da komme i gang.
Hvad er det så, vi egentlig venter på?
Så lad os rykke så hurtigt som overhovedet muligt.
Derfor synes jeg, det må være en formssag at slå fast i dag, om Socialdemokraterne kan sige, om man støtter en samtykkelov uden undtagelser, og hvor fuld passivitet selvfølgelig ikke er samtykke.
Jesper Petersen (S), 2020-06-22:
Tak for det.
Hr. Kristian Hegaard er jo selv involveret i de forhandlinger, der foregår om det tiltag, og jeg tror, at de politiske forskelle dér faktisk ikke rigtigt er eksisterende.
Men der er jo – hr. Kristian Hegaard er jo selv jurist – også nogle vanskeligheder nogle gange ved den type af forslag, og derfor kræver det noget tid at forhandle det på plads.
Jeg vil glæde mig til, at vi kan stemme det igennem, og det er jeg overbevist om vi vil kunne komme til, og få et væsentligt fremskridt på hele området omkring voldtægt i Danmark, for jeg er enig med hr. Kristian Hegaard i, at det er et alvorligt problem, og vi trænger til en revision af den lov.
Kristian Hegaard (RV), 2020-06-22:
Tak for det.
Igen i dag står der ude foran hovedtrappen en samtykkevagt – en samtykkevagt, der kæmper for en ny voldtægtslovgivning baseret på samtykke.
Den nuværende voldtægtslovgivnings rimelighed – og nu citerer jeg et enigt Straffelovråd fra februar – »kan vurderet ud fra den seksuelle selvbestemmelsesret diskuteres«.
Det er jo ret vildt, at vi i 2020 kan have tvivl om, hvorvidt den seksuelle bestemmelsesret eksisterer.
En samtykkelov står derfor i lovprogrammet for folketingsåret, der nu går på hæld, og blev af regeringen fastholdt i programmet, selv om der på grund af corona blev siet en hel del lovforslag fra.
Men som man kan se, er der ikke rigtig sket noget.
Det er på trods af, at der årligt er mellem 5.000 og nogle og tyvetusinde, der udsættes for voldtægt eller forsøg.
Til gengæld er der lavet en hastelov for 12 sprittyve.
Derfor vil Radikale Venstre bare have slået fast: Støtter Socialdemokraterne en samtykkelov uden undtagelser, og hvor fuld passivitet selvfølgelig ikke er samtykke?
Jesper Petersen (S), 2020-06-22:
Hr. Jakob Ellemann omtaler allerede forslaget i datid, og det gad jeg egentlig godt lige få uddybet lidt.
Betyder det, at Venstre nu siger: Fair nok, det bliver ikke til noget?
Man behøver ikke at indrømme, det var en dårlig idé, hvad det var, men bare sige: Godt nok, det bliver ikke til noget.
Vi foreslår det ikke længere.
Det ville være et vigtigt signal, for et af problemerne er faktisk, at folk, hvis de får en forventning om, at der kan komme en momsnedsættelse, giver sig til at holde forbrug tilbage, og vi har behov for det modsatte.
Så hvis vi kunne få det klare svar, altså at forslaget ikke længere en del af dansk politik, at det ikke kommer til at ske, og at vi gjorde noget andet, ville det være rigtig, rigtig godt og et meget konkret og vigtigt udkomme af dagens debat.
Holder Venstre fast i forslaget, eller erkender man, at det ikke bliver til noget?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-06-22:
Så udvikler det her sig jo til en decideret alletiders debat, for nu får vi sådan for første gang en ordfører, der vil svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
Jeg synes, at det var et fremragende forslag, og jeg synes det var et rigtig godt forslag, men vi fik så noget andet i stedet for.
Vi fik jo en ekstra uge koblet på regeringens forslag i forhold til feriepenge, altså de penge, som rigtig mange danskere har liggende – folks egne penge.
Derved får vi sendt nogle penge ud til forbrug.
At gøre begge de her ting på én gang mener jeg ville være en overstimulering, men man kan jo ikke fra Socialdemokraternes side på en og samme tid mene, at det her har bremset forbruget fuldstændigt, og samtidig gå ud og sige, at der simpelt hen ingen problemer er med forbruget.
Jeg vil gerne appellere til en justering af argumentationen.
Meldingen herfra er klar: Jeg synes, det var et fremragende forslag; nu er vi kørt i en anden retning.
Det her er parkeret i en mølpose.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-06-22:
Jeg er da enig i det, for jeg havde da gerne set, at de fattigste ældre og de fattigste børnefamilier havde fået et meget mere seriøst løft, men jeg tror altså, at det kan mærkes hos en folkepensionist, der kun har grundbeløbet, og som i virkeligheden hver eneste måned sidder og vender hver en øre for at få råd til mad, få råd til transport, få råd til medicin, og så betyder 1.000 kr. rigtig meget.
Jeg er ikke i tvivl om, at de folkepensionister, som har arbejdet rigtig mange år på det danske arbejdsmarked, faktisk har fortjent at kunne give deres børnebørn en is i løbet af sommeren.
Så jeg er glad for, at hr. Jakob Ellemann-Jensen har lagt det hånlige lidt til side og siger, at han stadig står bag den aftale, vi lavede i søndags.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-06-22:
Det betyder bestemt ikke, at vi springer fra aftalen, men som fru Pia Olsen Dyhr også ved, er der, når man indgår en aftale, elementer, der i højere grad end andre er vokset i ens baghave.
Det er bare for at sige det, som det er, for det her er ikke et element, som har groet i vores baghave.
Jeg prøvede at sige det før, men lad mig så prøve at sige det på en anden måde.
Vi synes, det er alle tiders, at så mange danskere får adgang til nogle af deres indefrosne feriepenge, for det er folks egne penge, de har selv arbejdet for dem, og jeg synes, det er godt, at de får dem.
Vi synes, det er godt, at der bliver gjort den indsats for eksportvirksomhederne, som ikke er blevet ramt hårdt endnu, men som kan se i deres ordrebøger, at de bliver ramt, og det er noget, som vil komme til at ramme hele det danske samfund.
Det er nogle ting, som vi synes var vigtige at få igennem, og det er vi kommet igennem med.
Men forslaget om, at man sådan i en eller anden balance også skal give en stor gruppe mennesker nogle penge fra dem, der også modtager deres egne feriepenge,
var ikke en blomst, der var groet i vores have.
Vi accepterede det, og det står vi ved, og vi render ikke fra noget som helst, men jeg siger bare, at den del af det var ikke på vores blok, da vi kom ind.
Sådan er det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-06-22:
Her på det sidste har vi landet rigtig mange aftaler om natten, men det er jo ikke det samme, som at det er skjulte eller hemmelige aftaler, og natten til mandag landede vi en hjælpepakke, en sommerpakke – en sommerpakke, som betyder, at vi sender de indefrosne feriepenge ud, men vi sender også penge ud til bl.a. landets folkepensionister – 1.000 kr.
Jeg havde egentlig gerne set, at det var mere, jeg havde gerne set, at vi havde kigget på en ældrecheck
, og det troede jeg Dansk Folkeparti og SF havde været meget enige om, og at man havde kigget på de trængte børnefamilier og meget andet.
Men det undrer mig så, at Venstres formand nu står i Folketingssalen og undsiger den aftale fra for ikke mange dage siden og siger, at de 1.000 kr., vi sender ud til landets folkepensionister, ikke er en god idé.
Betyder det, at Venstre springer fra aftalen?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-06-22:
Altså, min pointe her over de seneste uger har jo netop været, at danskerne ikke skal betale en højere skat for at finansiere det her.
Det var det, jeg forsøgte at få en garanti på fra statsministeren.
Den ville man ikke give.
Statsministeren havde tre forslag til det: Enten skulle man betale mere i skat, eller også skulle man skære i velfærden, eller også skal vi have en højere pensionsalder.
Det er de forslag, man fra regeringens side har fremsat.
Jeg synes ikke, at nogen af dem virker særlig opløftende.
Når det er vigtigt, at vi hjælper Sydeuropa, så er det, fordi italienerne med rette – i hvert fald med nogen ret – følte sig svigtet under finanskrisen, følte sig svigtet under migrantkrisen og nu føler sig svigtet under coronakrisen, bl.a. fordi man fra dansk side har valgt at sende noget antikveret bras til dem, som ikke kan bruges til noget som helst.
Jeg synes, at vi skylder Italien og Sydeuropa og Europa, at vi hjælper hinanden, også i den her situation.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-22:
Men det er for ofte, det er det, der er udfordringen her!
Tag nu genopretningsfonden: Kan hr. Jakob Ellemann-Jensen ikke lige med få ord forklare danskerne, hvorfor de skal betale en højere skat og have en senere pensionsalder for at betale penge til Sydeuropa, som jo ikke har haft orden i deres økonomi før coronakrisen, altså f.eks. Italien, som ikke efter finanskrisen lavede de reformer, som vi lavede i Danmark for at få orden på den danske økonomi?
Så beder man danskerne om at gøre en masse ting, for at vi virkelig har styr på vores, og når de andre, der ikke har haft styr på deres eller gjort, hvad der skulle til, for at få styr på deres, så kommer i knibe igen – hvad de jo selvfølgelig kommer, når der rammer en coronapandemi over hele verden – så står de der igen og skal have penge fra Danmark, f.eks. Italien.
Kan hr. Jakob Ellemann-Jensen ikke forklare, om det er supersmart at have sådan et gaveelement, hvor man kommer og drysser pengene ned over Sydeuropa fra det rige Nord?
Det er jo det billede, som man ligesom giver indtryk af.
Men det er jo det rige Nord, fordi der er nogle danskere, der arbejder for det, og hr. Jakob Ellemann-Jensen var selv inde på det i sit ordførerindlæg.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-06-22:
Jeg tror simpelt hen, der er en sammenblanding af tingene her.
For jeg er en varm tilhænger af folkestyret, af Folketinget, af denne sal og af de ting, der foregår i den.
Sådan har jeg det også med europapolitikken.
Jeg er en varm og på alle måder helhjertet tilhænger af det europæiske samarbejde.
Ja, det gør der.
Skal man udtrykke en sund skepsis over for det?
Ja, det skal man.
Er der nogle balancer, jeg gerne ser er anderledes?
Det er der bestemt.
Det bringer mig end ikke i nærheden af at være skeptisk over for, at vi samarbejder i Europa, og det er derfor, jeg fra tid til anden bærer de sokker, som hr. Kristian Thulesen Dahl henviser til.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-22:
Tak, og jeg kan bekræfte det med de der ubehagelige sokker hernede under bordet, det var en dårlig dag på kontoret!
Det må jeg sige, pludselig flankeret, og man kan ikke gøre noget, man sidder her og har fået en plads, placeret her lige mellem de her to herrer, det var faktisk rigtig uhyggeligt, og jeg vil godt sige til hr. Jakob Ellemann-Jensen, at der her er noget at arbejde med, for det lover ikke godt!
For hvis der er ét område, hvor hr. Jakob Ellemann-Jensen ligesom vil blive set som den nye Venstreformand, der drejede partiet i en anden retning end tidligere, så er EU-politikken ikke et heldigt valg at tage.
Det vil jeg bare sige.
Der har jo i Venstre tidligere været nogle skeptiske toner, også i forhold til de udfordringer, der er med vandrende arbejdstagere og deres rettigheder osv., national selvstændighed, i forhold til at vi også selv har en reel magt over tingene osv.
Der var f.eks. dem, der stemte på hr. Søren Gade til europaparlamentsvalget i troen på, at der var noget skepsis i Venstre.
Hvor er den blevet af?
Kan hr. Jakob Ellemann-Jensen lokkes til at genfinde nogle af de der sunde skeptiske ting omkring EU, som nogle ledende Venstrefolk jo egentlig også har været ude med i tidernes løb?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-06-22:
Det er jeg sådan set enig i, og jeg er da lidt trist over, hvis hr. Morten Østergaard har den opfattelse, at det, fordi vi fra Venstres side insisterer på, at pengene skal passe, skulle betyde en tøddel for vores ivrige opbakning til det europæiske samarbejde.
Det gør det bestemt ikke, og det betyder heller ikke noget i forhold til vigtigheden af det ansvar, vi sammen med det øvrige Europa skal tage på os, for at sikre, at vi får en ordentlig genopretning, at vi får en grøn genopretning, og at Europa – Gud forbyde det – ikke knækker i to.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Tak for det.
Jeg deler også bekymringen for danske arbejdspladser i kølvandet på coronakrisen.
Men jeg har i hvert fald noteret mig, at Venstres europaparlamentsmedlem har skrevet på Altinget, og jeg citerer: »Venstres klimapolitik handler på EU-niveau om at få samarbejdet på det grønne område til at fungere.
Fremover må landes særinteresser ikke bremse den grønne omstilling«.
Det synes jeg er et afgørende pejlemærke, og vi skal jo faktisk her i Folketinget, inden Folketinget går ind i den mødefri periode, på onsdag diskutere lige præcis EU's genopretningsfond.
Derfor kunne det jo være en god trædesten for igen at komme i gang med det brede samarbejde om europapolitikken og frem mod en europapolitisk aftale, hvis man netop kunne blive enige om at tage det udgangspunkt for en fælles vedtagelse om at støtte, at regeringen får lavet en EU-genopretningsfond sammen med kollegerne.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-06-22:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil for at redde hr. Kristian Thulesen Dahls ære sådan lige med det samme sige, at det var hr. Morten Østergaard og mig, der havde førnævnte sokker på.
Jeg vil nødig have, at den tvivl skulle brede sig.
Når det er sagt, vil jeg meget, meget gerne have en ny europapolitisk aftale.
Vi arbejdede på den i sin tid, da jeg selv sad som europaordfører for en del år siden, og det kørte desværre i grøften af forskellige årsager.
Det synes jeg var ærgerligt, for jeg synes, der var behov for at få en ny aftale.
Noget af det, som jeg synes er vigtigt i sådan en aftale, er et opgør med forsvarsforbeholdene, som tiden i den grad er løbet fra.
Verden er urolig omkring os.
Vi kan se, at store dele af befolkningen på det afrikanske kontinent gerne vil hertil, Rusland og Putin agerer på en, skal vi sige uhensigtsmæssig måde, Mellemøsten er, som det plejer at være, Storbritannien forlader EU, USA er ganske forudsigeligt og har siden Obama ønsket at vende sit fokus et andet sted hen.
Det støtter jeg varmt.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Jeg vil ikke bede hr. Jakob Ellemann-Jensen om at tale varmt om den grønne skattereform, for det har vi jo haft lejlighed til at gøre i fællesskab, og jeg tror, det var fremmende for, at det lykkedes.
Tak for samarbejdet om det.
Det lover godt.
Jeg synes, at det skal være et medvindsspørgsmål, så der kommer lige et oplæg til en smash her.
Forud for spørgetimen forleden sad vi jo her i vores lille hjørne, og der var seks fødder under bordene, men det var kun de fire af dem, der havde EU-sokker på, og jeg ved ikke, om man selv kan regne ud, hvem det var, der havde fundet et andet par frem til lejligheden.
Det er jo, fordi hr. Kristian Thulesen Dahl, Dansk Folkeparti, er allieret med Nye Borgerlige i ambitionen om at få Danmark helt ud af EU.
Det er Venstre selvfølgelig ikke, og godt for det.
Men det peger jo i retning af, at man skal samarbejde bredt om europapolitikken.
Derfor vil jeg bare som medvindsspørgsmål spørge: Er Venstre klar til en europapolitisk aftale, hvor man f.eks. kunne tage hul på og begynde at se frem mod en afvikling af forsvarsforbeholdet som den næste store landvinding, i forhold til at vi bliver en endnu stærkere stemme i det europæiske samarbejde?
Så får virksomheden lov til at beholde noget mere af sit overskud.
Derfor giver det jo det stærkest tænkelige incitament til at reducere sin forurening.
Det er jo derfor, at synspunktet om at lade det styre af en CO 2 -afgift støttes på tværs af røde, blå og grønne tænketanke.
Det, der lige præcis er hovedpointen i det, er, at sådan en model vil drive enhver rationel virksomheden til at nedbringe sin forurening for på den måde at kunne beholde nogle flere af de penge, man har tjent.
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-22:
Herfra vil vi også sige tusind tak for en rigtig god tale og et rigtig godt samarbejde, ikke mindst i nat i forbindelse med den aftale, der blev lavet.
Vi er enige i, at det blev en stærk aftale.
Vi giver også hr. Morten Østergaard ret i, at det ikke er nok.
Vi skal selvfølgelig videre.
Vi ved godt, at vi skal forhandle videre til efteråret osv., og jeg skal ikke stå og afæske ordføreren detaljeret svar på en aftale, vi lavede nu i nat, hvor det er morgenen efter, men vi er jo rigtig glade for, at forureneren skal betale.
Men en ting er, at der kommer penge ind; en anden ting er, at vi skal bruge de penge, og at de på en eller anden måde skal ud igen.
Der er bare en ting, jeg lurer på, og det kan være, at jeg bare har misforstået det, men skal jeg forstå det sådan, at De Radikale i de foreløbige udmeldinger skaber mulighed for, at de penge, som nogle forurenere har betalt i klimaafgift, kan komme tilbage til selv samme forurenere gennem lempelser i selskabsskatten?
Malte Larsen (S), 2020-06-22:
Mange tak.
Jeg vil også gerne kvittere for hr. Morten Østergaards pæne ord om nattens klimaaftale.
Hr. Morten Østergaard var for nylig ude sammen med hr. Jakob Ellemann-Jensen om et fælles forslag om en CO 2 -afgift.
Det er dejligt, når der er samarbejde herinde, og jeg er glad for, at endnu flere partier har været med i nattens aftale.
Men i en artikel i weekendens Berlingske kunne man forstå, at det med det her forslag først er, når man kører rundt i fire Hummere, at man skal opleve, at det bliver dyrere, og at man får flere udgifter.
Her vil jeg bare spørge, om det må forstås sådan, at det er ambitionsniveauet for De Radikales fælles forslag med Venstre.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-06-22:
Jeg vil sige, at jeg er så tryg, som man nu kan være.
Men man kan også sige, at man altid kommer til at undersøge mere for at holde sig opdateret.
Kasper Roug (S), 2020-06-22:
Jeg synes, det er en fornøjelse at samarbejde med ordføreren.
Jeg er glad for, at ordføreren også anerkender, at der har været nogle historiske tiltag, og at man i den grad føler sig inddraget i det samarbejde, der er imellem Danmark og Grønland.
Det er jeg rigtig glad for at høre.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig også at kigge lidt imod fremtiden sammen med ordføreren, og at ordføreren måske kunne komme lidt ind på, hvordan hun mener man kan skabe et stærkere, hvad skal man kalde det, ægteskab, et stærkere fællesskab, imellem Danmark og Grønland.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-06-22:
Mange tak for spørgsmålet, og tak for samarbejdet.
Det, jeg kan være bekymret for, er, om det, at man ser en større inddragelse, også når det handler om udenrigspolitiske sager, kun betyder, at det er, fordi der er en bestemt regering, der giver os mere lov til at sidde med ved bordet, når det handler om Grønland, eller om vi burde have noget mere fast, der gør, at måske endda Danmark bliver nødt til også at afgive noget af sin suverænitet for at være en del af et større rigsfællesskab, som vi alle kan være en del af – ligeligt.
Kasper Roug (S), 2020-06-22:
Mange tak.
Jeg synes egentlig, det er meget godt sagt af ordføreren, at hun har brugt en hel del tid på egentlig at prøve at forstå, hvorfor vi ikke forstod.
Men jeg kunne egentlig også stadig væk godt tænke mig, at jeg forhåbentlig kan få ordføreren til at bekræfte, at for at vi kommer frem som et fællesskab, for at vi kommer frem og styrker hinanden – Grønland og Danmark – skal vi selvfølgelig også rykke sammen, og vi skal arbejde tættere sammen.
Det håber jeg på at ordføreren gerne vil bekræfte.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-06-22:
Tak for spørgsmålet.
Det er nemlig også således, at så vidt jeg kan se på næsten alle grønlandske politikere, der har stået her, er det præcis det, man har efterspurgt.
Jeg tror bare, at vi systematisk bliver nødt til også at tænke på, hvad det er for et samfund, vi lever i, for at kunne forstå, hvorfor man fra grønlandsk side har ageret, som man har gjort.
Når man føler, at man har efterspurgt fællesskab, men ikke har fået det tilbage, så har man ageret, som man har gjort, og det er ikke, fordi man ikke har ønsket at samarbejde.
Edmund Joensen (SP), 2020-06-22:
Tak, fru formand.
Siden starten af marts måned har vi stået sammen i kampen mod corona.
Vi har stået sammen ved at holde afstand.
Vores sammenhold – trods fysisk afstand – har bevist, at vi som folk – nationer – har vundet første slag i kampen mod corona, fordi vi står sammen.
Det samme kan siges om rigsfællesskabet.
Sammen står vi stærkere.
Det er sammenholdet, der har sat os på verdenskortet og gjort os til en aktør i den stormagtsrivalisering, som i øjeblikket udspiller sig i Nordatlanten og Arktis.
Men vi skal ikke tage sammenholdet for givet.
Vi skal hele tiden udvikle og tilpasse vores sammenhold – rigsfællesskabet – så det passer til den virkelighed, vi befinder os i.
Verden ændrer sig.
Forleden fandt en skoleelev en sjælden sten på øen Fur.
Stenen siges at være 55 millioner år gammel og stammer fra et vulkanudbrud, som skabte både Færøerne og Østgrønland.
Og nu er så en lille del af Færøerne fundet midt i Limfjorden, på Fur, 1.200 km fra Færøerne.
Så det er ikke blot historiske og politiske bånd, der binder os sammen, men også geologiske.
Uden fællesskabet – sammenholdet mellem Danmark, Færøerne og Grønland – ville vi hver især blot være ubetydelige letvægtere i forhold til de andre: USA, Rusland og Kina.
Men sammenhold forpligter.
Vi må ikke tage det for givet.
Kongeriget er endt i brændpunktet i stormagtsrivaliseringen mellem Rusland, Kina og USA.
Vi må ikke tillade disse sværvægtere at spille os ud mod hinanden.
Som ambassadør Peter Taksøe-Jensen har udtalt, er den største trussel mod danske interesser i Arktis ikke russerne, men udsigten til, at rigsfællesskabets sammenhængskraft bliver svækket.
Den sikkerhedspolitiske lavspænding, som har karakteriseret Arktis, er under pres, og derfor har sammenholdet aldrig været vigtigere.
Vi må forholde os til den ændrede virkelighed.
Men det kræver, at vi også tør se nærmere på forholdene internt i rigsfællesskabet.
Vi ved, at vi hver især har forskellige interesser, når det kommer til Nordatlanten og Arktis.
Men trods forskellene må vi opretholde en fælles linje over for stormagterne.
Den ændrede virkelighed udfordrer grænserne mellem de hjemtagne områder og udenrigs- og sikkerhedspolitikken.
Den nye virkelighed, vi befinder os i, kræver nytænkning af fællesskabet.