runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-01:
Jamen jeg er helt opmærksom på, at de her ventetider udgør et problem, og 15 sekunder, som der beskrives, er jo ikke rimelige vilkår.
Det, vi kan gøre nu, er at presse på med de her initiativer og få udviklingen vendt, og det er altså også at tage fat i, at for at gøre det bedre med de 15 sekunder kræver det at få taget presset af, ud over at vi skal have nogle flere ud, som kan virke.
Og der tror jeg altså det er meget alvorligt at få gjort noget ved bl.a. dumpeprocenterne, for det kan være helt afgørende for, hvor mange nye tider der er.
Men jeg er enig i, at 15 sekunder jo ikke holder.
Karin Gaardsted (S), 2017-03-01:
Tak for det.
Nu drejer det her sig også om, at vinduet, hvor de kan booke køreprøver, for i hvert fald nogle af kørelærerne nogle bestemte steder i Danmark er så langt nede som 15 sekunder.
Jeg vil gerne høre, hvad ministeren mener om, hvad en kørelærer, der måske ikke er alt for hurtig på tasterne, skal gøre, når han eller hun hver eneste gang kommer for sent til at få en af de pladser, som bliver udbudt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-01:
Det er også derfor, at man faktisk nu prøver at presse på for at sige, at vi kan have flere civile personer til at udføre opgaver, der tidligere var forbeholdt politiet.
Så kunne man jo også gå ind og kigge på, hvilke tiltag man kan iværksætte for at reducere dumpeprocenterne og undgå de her unødige belastninger, for hver gang, der er nogen, der dumper, så belaster det jo politiet.
Det kunne være lidt interessant at gå ind og kigge på, om der er nogle, der gør det her bedre end andre.
Det tror jeg måske kunne være en god idé at der var nogle elever, der gik ind og kiggede lidt på.
Karin Gaardsted (S), 2017-03-01:
Tak for svaret.
Jeg tænker, at det ser ud til, at der er sket lidt for lidt, selv om det også allerede dengang blev lovet, at der ville komme civile prøvesagkyndige ind.
Det er jo ikke kun de 18-årige, der skal tage kørekort, kan man sige, det er også de 17-årige.
Men det er jo ikke nogen pludselig opstået situation, for det har været et ønske fra Folketingets side, at der skulle indføres mulighed for, at 17-årige kunne tage kørekort.
Det har vi også selv støttet.
Men man må jo sørge for fra Justitsministeriets side, at der er det beredskab, der skal til, for at det kan lade sig gøre.
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-01:
Det er en samlet vurdering af situationen, som betinger eller definerer, hvordan Danmark agerer.
Det, som jeg har sagt, er, at de sager, som er værd at kritisere, rejser jeg, når jeg mødes med min tyrkiske kollega.
Det har jeg gjort, og det vil jeg fortsat gøre.
Men jeg kan ikke stå her og definere præcist en rød linje og har heller ikke noget ønske om det.
Vi ved alle sammen, at Danmark vil reagere kraftigt, f.eks. ved indførelse af dødsstraf.
Det er man heller ikke i tvivl om, tror jeg, i Tyrkiet.
Det er et eksempel på, at man ikke taler om røde linjer, men at man godt er klar over, at selvfølgelig er der grænser, uden at man definerer dem præcist.
Yildiz Akdogan (S), 2017-03-01:
Tak for det.
Tak til ministeren for svaret.
Det glæder mig rigtig meget, at ministeren viser så stort et engagement i sagen og også siger, at han vil rejse sagen fremadrettet, for det er et kæmpestort demokratisk problem, vi oplever lige nu i Tyrkiet.
I november sidste år blev 12 prokurdiske parlamentarikere anholdt.
Siden er de her to partiledere, Dmirtas og Yüksekdag, blevet anholdt, og de risikerer begge to samlet 142 års fængsel.
Det er ret lang tid, når man tænker på, at vi trods alt har med et demokratisk system at gøre.
Siden har der så været en del andre tiltag, som hæmmer de demokratiske spilleregler i landet meget.
Pressens virke er blevet begrænset, over 100 medier er blevet lukket, over 100.000 offentligt ansatte er blevet afskediget, og nu risikerer folkevalgte, demokratisk valgte politikere at få annulleret deres medlemskab af det tyrkiske parlament.
Der er al mulig grund til at være bekymret.
Det er det tredjestørste parti, vi har at gøre med, og som sagt er de valgt ved et demokratisk valg.
Det er rigtigt, at Kristian Jensen, den tidligere udenrigsminister, var nede og besøge bl.a. HDP, og da sagde den tidligere udenrigsminister, at den røde linje endnu ikke var overskredet.
Derfor vil jeg egentlig gerne høre, om ministeren mener, den er overskredet nu, hvor der er sket så mange ting siden den forhenværende ministers besøg i Tyrkiet.
Og ifald den er overskredet, hvad vil ministeren så gøre?
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-01:
Det er op til EU's fælles udenrigstjeneste at forestå evalueringer af East StratCom.
Det, jeg gør som minister, og det, som mit system gør, er, at hvis vi bliver gjort opmærksom på, at der er elementer i deres arbejde, som er kritisable, så rejser vi den kritik over for dem og tager en dialog med dem om det.
Resten foregår i en åben og fri debat og skal foregå i en åben og fri debat.
Og det er det, vi gør her i salen i dag.
Der bliver sat et kritisk spotlight på East StratCom, og så tager vi en diskussion om det.
Marie Krarup (DF), 2017-03-01:
Jeg synes jo, at det burde være en udenrigsministers opgave at sikre retsbeskyttelsen for danske borgere her i verden.
Og når der er to danske debattører, der bliver sat på den her liste – som altså er en offentlig gabestok over folk, som man erklæret ikke kan lide i EU, fordi man mistænker dem for at videregive en fremmed stats narrativer, som man kalder det – så mener jeg, at udenrigsministeren burde søge at forsvare deres rettigheder.
For de har ret til ytringsfrihed, og det kan ikke passe, at vi skal finde os i, at danske borgere, som bare ytrer sig i debatten på nogle helt almindelige debatområder, sættes i en gabestok.
Så der mener jeg at udenrigsministeren skylder mig et svar på, hvorfor ministeren ikke vil forsvare danske borgeres rettigheder.
Det er det ene.
Det andet er så det her med en evaluering, hvor jeg efterhånden bliver mere og mere forvirret over, om der kommer en evaluering eller ej.
Altså, nu kommer der bare en intern snak mellem nogle embedsmænd dernede, som vi andre ikke kan få indblik i.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
For jeg mener jo, at der i den grad er brug for, at der er nogle, der læser det her kritisk igennem og f.eks. ser på deres nyhedsbrev og deres piktogrammer, som jo er stærkt propagandistiske.
Det er der vist ikke nogen der kan påstå at de her tegneserier ikke er.
De bygger først og fremmest på én stats kilder, på ukrainske kilder, og Ukraine er jo et land, der er i konflikt med Rusland, og de har derfor selvfølgelig et meget, hvad skal man sige, belastet forhold, for at sige det pænt.
Som man ofte siger, er sandheden det første offer i en krig, og når de to magter er i krig, er det vel egentlig ret naturligt, at der bliver fortalt vanvittige historier fra begge sider.
Men det skal vel ikke få os til bare at tro på den ene side.
Og det er så det, som man ikke har i East StratCom, hvor man altså videregiver ukrainsk propaganda.
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-01:
Jeg har ved besvarelsen af § 20-spørgsmålene S 516 den 1. februar 2017 og S 695 den 8. februar 2017 nævnt, at jeg har bedt mine embedsmænd om at tage en dialog med East StratCom-taskforcen for at se på, om der er noget ved formen af dens produkter, der kan justeres, for at imødegå tvivl om dens arbejde og hensigter.
Det er så fejlagtigt blevet udlagt som en annoncering af en evaluering af taskforcen.
Som jeg tidligere har svaret i et skriftligt spørgsmål fra Udenrigsudvalget – det er spørgsmål 32 af 20. december 2016 – er det op til EU's fælles udenrigstjeneste at forestå evalueringer af dets virke.
Taskforcen arbejder løbende med at forbedre sine produkter, og Udenrigsministeriet har en konstruktiv dialog med taskforcen om dens arbejde, ligesom den type debatter, vi har her i dag, er med til at holde et, selvfølgelig, nødvendigt og oplagt kritisk fokus på, hvad der er de konkrete resultater af det arbejde, der bliver lavet af taskforcen.
Marie Krarup (DF), 2017-03-01:
Spørgsmålet lyder: Mener udenrigsministeren, at det er nødvendigt at se på perspektiverne angående ytringsfrihed, retsbeskyttelse for deltagere i den offentlige debat samt selve kvaliteten i taskforcens arbejde, når East StratCom skal gennemgå den evaluering, sådan som udenrigsministeren har annonceret her i Folketingssalen ved et tidligere onsdagsspørgsmål?
Mener udenrigsministeren, at det er nødvendigt at se på perspektiverne angående ytringsfrihed, retsbeskyttelse for deltagere i den offentlige debat samt selve kvaliteten i taskforcens arbejde, når East StratCom skal gennemgå den evaluering, sådan som udenrigsministeren har annonceret her i Folketingssalen ved et tidligere onsdagsspørgsmål?
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-01:
Som sagt er jeg altid villig til at gå ind i en kritisk dialog om de konkrete eksempler, som bliver trukket frem.
Det er fordelen ved at leve i et åbent demokrati med ytringsfrihed, at det kan man gøre.
Det kan vi gøre som politikere, det kan vi gøre som ministre, det kan man gøre som den fri presse; og det skal vi selvfølgelig være glade for og værdsætte.
Og jeg er sikker på, at den kritik, som bliver fremført, bliver taget alvorligt.
Marie Krarup (DF), 2017-03-01:
Det er derfor, jeg er nødt til at opfordre udenrigsministeren til at læse, hvad det er, der står, for det er propaganda, det er mod propaganda.
Man bliver som debattør sat i en offentlig gabestok på East StratCom's lister, hvis man skriver, at der blev begået et kup i Ukraine.
Der var tale om en forfatningsstridig overtagelse af magten.
Hvis man skriver, at der er mange no go-zoner i Sverige, så bliver man sat på listen.
Så er man en agent for Kreml.
Hvis man skriver, at EU er splittet, og at Europa er truet af muslimsk indvandring, så er man propagandist for Kreml, så bliver man sat i gabestokken.
Det er da en modpropaganda af rang at påstå alle de her ting.
Det er ikke i overensstemmelse med sandheden.
Det her er holdningsområder, hvor det er legitimt at have andre holdninger.
Så East StratCom gør det, som udenrigsministeren er imod: De driver propagandavirksomhed.
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-01:
Men det her skal ikke være modpropaganda, som jeg ser det.
Det skal være fremlæggelse af fakta, hvor man giver eksempler på det, som nu er emnet her, i forhold til den russiske misinformation og misvejledning, som foregår.
Det er det, der er opgaven.
Hver gang man kan påvise, at der er en fejl, skal den påpeges.
Det er det, der er det fantastiske ved at bo i den her del af verden, altså at det kan vi så gøre gennem den frie presse, eller vi kan påtale det fra politikeres side, fra ministres side og sige, at det skal der rettes op på, det er ikke i orden.
Det skal lige netop være fakta og ikke alt muligt andet.
Marie Krarup (DF), 2017-03-01:
Nej, man får ikke indskrænket sin ytringsfrihed – man kan stadig ytre sig – men man bliver bare stillet i en gabestok, og derfor kan det være, at ens fremtidsmuligheder bliver ødelagt.
Det synes jeg er stærkt bekymrende.
Jeg er glad for, at udenrigsministeren i går kritiserede East StratCom, men det bliver sagt, at det er en enkelt fejl, de har begået, hvor de har begået modpropaganda.
Jeg synes, udenrigsministeren skulle prøve at læse det hver uge.
Så ville han se, at det ikke er en enkelt fejl.
Det er tilbagevendende; det er faktisk det arbejde, man laver i East StratCom.
Det er modpropaganda.
Derfor bør det lukkes, hvis man er modstander af modpropaganda.
Ellers bruger man jo russiske metoder, som er dem, alle er enige om at tage afstand fra.
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-01:
Til det er svaret nej, det vil jeg ikke sørge for
Jeg mener, at de gør et godt og vigtigt stykke arbejde, som der bakkes bredt op om i de europæiske lande, fordi vi har et kæmpemæssigt problem med den russiske misinformation, og det bliver vi nødt til at handle på.
Hvordan agerer den bløde magt, dvs. demokratiet, når det bliver angrebet med hård magt?
Det her er et af de redskaber, vi har, og jeg mener ikke, at der er nogen som helst form for indskrænkning af ytringsfriheden, idet det står enhver frit at skrive og ytre sig, som man vil.
Marie Krarup (DF), 2017-03-01:
Jeg er glad for, at udenrigsministeren ikke mener, at han skal forsvare East StratCom til enhver tid, og jeg er også glad for, at der er kommet kritik – endelig, langt om længe.
Men jeg synes ikke, det er tilstrækkeligt at kritisere på et enkelt punkt, for selve East StratCom er en skændsel for Europa, som ellers er et område, der er præget af ytringsfrihed.
Her har man oprettet en offentlig gabestok.
Man stiller godt nok ikke folk op uden for kirkedøren, hvor man kan spytte på dem, men man laver sådan nogle lister over holdninger, som man så erklærer for femte kolonne eller landsforræderiske, fordi man mener, at de er i overensstemmelse med en fremmed og truende, mener mange, magts narrativer.
Jeg tror, at hvis man først er kommet på den liste, så har man meget svært ved at få jobs i bestemte områder, hvor man skal være en troværdig person, fordi EU, altså en offentlig myndighed, har beklikket ens troværdighed og sat en på en liste, hvor man er en form for femte kolonne.
Det er da indblanding, at man bliver sat på lister.
Det kan da ikke være rigtigt, at ministeren kan forsvare det.
Samtidig med at man laver de her lister over folk, som altså dermed mistænkes for at være femte kolonne eller landsforrædere, imødegår East StratCom russisk propaganda med egen propaganda, med EU-propaganda, hvor de meget ofte f.eks. bruger ukrainsk modpropaganda.
Og det er jo ikke, fordi jeg vil forsvare russisk propaganda, det har jeg absolut ingen grund til.
Men der er bare ingen grund til, at man begynder at bruge de samme midler som dem, man synes er ubehagelige.
Altså, fordi der er nogle, der er propagandistiske, så bliver man selv propagandist og overholder ikke basale regler om ytringsfrihed.
Derfor vil jeg spørge, om udenrigsministeren ikke vil sørge for at få lukket East StratCom.
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-01:
Som jeg gentagne gange har sagt her i salen, er der ingen, der i taskforcens arbejde med at tilbagevise pro Kreml misinformation får indskrænket deres ytringsfrihed.
Ytringsfrihed er en grundlæggende værdi i vores samfund, og den står regeringen vagt om.
Truslen fra pro Kreml misinformation er netop, at den søger med løgne og falske fortællinger at underminere tilliden til vores medier og obstruere en demokratisk, faktabaseret debat.
Heri ligger der en trussel mod vores demokratiske værdier.
Lad mig samtidig understrege, at jeg mener, at taskforcen står sig bedst ved at fortsætte det arbejde, som de gør bedst, nemlig at udstille og punktere pro Kreml misinformation baseret på åbne og transparente kilder.
Der er rigeligt at tage af.
I går beskrev Politiken en konkret sag, hvor der sættes spørgsmålstegn ved grundlaget for taskforcens afdækning.
Så bliver det sværere at afprøve påstande, og så risikerer taskforcen at blive sårbar for beskyldninger om utroværdigt og selektivt kildevalg og dermed for udøvelse af simpel modpropaganda.
Det ønsker jeg ikke.
Det gjorde vi i ministeriet i øvrigt derfor i går taskforcen opmærksom på gennem vores EU-repræsentation i Bruxelles.
Det er ikke min opgave at forsvare, hvad taskforcen gør eller deres specifikke kildevalg.
Det må de sådan set selv afgøre, men jeg har retten til at kritisere.
Det er dog i denne sag vigtigt at huske på, at taskforcen overordnet set gør et godt og et helt nødvendigt stykke arbejde, som Danmark støtter op om.
Der vil altid blive begået fejl, men det diskvalificerer ikke hele det arbejde, som foregår med at modgå pro Kreml misinformation, et arbejde, som i øvrigt bakkes op massivt af de andre europæiske lande.
Jeg har selv personligt talt med f.eks. min kollega Boris Johnson, den britiske udenrigsminister, som i den grad lægger vægt på, at den her type arbejde foregår, fordi bekymringen i forhold til den russiske misinformation er så stor, som den er.
Marie Krarup (DF), 2017-03-01:
Spørgsmålet lyder: Mener udenrigsministeren, at East StratCom – EU's taskforce til bekæmpelse af russisk misinformation – er i overensstemmelse med menneskerettighedskonventionens artikel 10, stk. 1, om ytringsfrihed, der siger, at »Enhver har ret til ytringsfrihed.
Denne ret omfatter meningsfrihed og frihed til at give eller modtage meddelelser eller tanker, uden indblanding fra offentlig myndighed og uden hensyn til grænser«, når East StratCom, der er en offentlig myndighed, laver lister over indlæg i medierne, der mistænkes for at videregive en fremmed magts narrativer?
Mener udenrigsministeren, at East StratCom – EU's taskforce til bekæmpelse af russisk misinformation – er i overensstemmelse med menneskerettighedskonventionens artikel 10, stk. 1, om ytringsfrihed, der siger, at »Enhver har ret til ytringsfrihed.
Denne ret omfatter meningsfrihed og frihed til at give eller modtage meddelelser eller tanker, uden indblanding fra offentlig myndighed og uden hensyn til grænser«, når East StratCom, der er en offentlig myndighed, laver lister over indlæg i medierne, der mistænkes for at videregive en fremmed magts narrativer?
Jeg går i den grad ind for en åben og fri debat, og det er jo det, East StratCom ikke gør.
Det er det, der er hele problemet med det, altså at man laver lister over ting, som ikke er okay at sige; som bliver anset for landsforræderisk eller femtekolonnevirksomhed.
Det er stærkt problematisk.
Man kunne jo netop i stedet for have en åben og fri debat, hvor man satte spørgsmålstegn ved andres holdninger og så kom med modargumenter i stedet for at liste op og lave karaktermord på folk.
Det er da helt forkert, især når det drejer sig om ganske banale emner.
Derfor mener jeg, at der skal laves en evaluering, og at den skal ud i offentligheden.
Danske skatteborgere skal ikke være tvunget til at betale til sådan en taskforce, som har de her propagandistiske og gabestokagtige opgaver.
Det kan da ikke passe, at vi skal gøre det, uden at kunne se en offentlig evaluering af deres arbejde.
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-01:
Så nåede vi frem til det spørgsmål, som jeg gik i gang med at svare på før.
Tak til spørgeren.
HDP-medformanden Figen Yüksekdag er blevet frataget sin status som medlem af det tyrkiske parlament.
Ifølge den tyrkiske forfatning kan et parlamentsmedlem miste sin plads i parlamentet, hvis der ligger en endelig juridisk afgørelse, der medfører fængselsstraf, og efter at parlamentet er blevet orienteret om afgørelsen i plenarsalen.
Vi følger situationen og udviklingen i Tyrkiet tæt.
Under et besøg i Tyrkiet i september måned sidste år mødtes den tidligere udenrigsminister hr. Kristian Jensen personligt med Figen Yüksekdag.
Det var, som jeg kan forstå det, et ganske vellykket møde med gode og substantielle meningsudvekslinger.
Regeringen har således haft en direkte dialog med HDP-medformanden selv.
I november vedtog et bredt flertal i Folketinget V 12, som opfordrer regeringen til at arbejde aktivt for HDP-parlamentarikernes løsladelse.
Vi har også af den grund bevågenhed omkring sagerne mod HDP-medformændene og HDP-politikerne.
For et par dage siden overværede den danske generalkonsul i Istanbul eksempelvis et retsmøde i sagen mod HDP-medformand Selahattin Demirtas, og ambassaden i Ankara og generalkonsulatet følger løbende relevante retssager.
Dette gælder dog ikke kun sager imod HDP, men også sager imod civilsamfundsaktører og journalister.
Som understreget ved tidligere lejligheder her i Folketinget følger vi sagerne mod HDP-parlamentarikerne, men også situationen generelt, ganske nøje og tager dem løbende op i vores bilaterale møder med tyrkiske samtalepartnere.
Vi tager derudover samme spørgsmål op i EU-kredsen, både i Bruxelles, i Ankara og i relevante internationale fora.
I min egen dialog med den tyrkiske udenrigsminister eller andre repræsentanter for den tyrkiske regering vil jeg naturligvis tage
den bekymrende udvikling i Tyrkiet med hensyn til demokrati, retsstat og menneskerettigheder op, hver gang vi mødes – og det har jeg allerede gjort ved det første møde, jeg har haft.
I sådan en sammenhæng vil det være naturligt og meget sandsynligt at jeg også i fremtiden kommer ind på fængslingen af HDP-parlamentarikerne.
Yildiz Akdogan (S), 2017-03-01:
Spørgsmålet lyder: Hvordan forholder udenrigsministeren sig til, at den demokratisk valgte partiformand Figen Yüksekdag fra HDP får annulleret sit medlemskab af det tyrkiske parlament, og agter ministeren at rejse spørgsmålet om problematikken med HDP-medlemmernes fremtid over for sin tyrkiske kollega?
Hvordan forholder udenrigsministeren sig til, at den demokratisk valgte partiformand Figen Yüksekdag fra HDP får annulleret sit medlemskab af det tyrkiske parlament, og agter ministeren at rejse spørgsmålet om problematikken med HDP-medlemmernes fremtid over for sin tyrkiske kollega?
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-01:
Jeg ville bare aldrig selv have brugt det ord.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-03-01:
Betyder det, at man kan bruge betegnelsen hykler, som fru Mette Bock i 2013 brugte om den tidligere i regering, om den nuværende regering, som jo sådan set siger det samme som den tidligere regering, når det handler om det her spørgsmål?
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-01:
Det er en klassisk diskussion, og det er selvfølgelig også værd at diskutere, hvordan det skal udlægges, hvad der eventuelt er blevet sagt, før man kommer i regering, og når man er kommet i regering.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-03-01:
Jeg skal bare forstå det rigtigt.
For Liberal Alliance fremsatte jo i 2013 netop et forslag om, at Danmark skulle sørge for, at alle udemokratiske lande ikke havde plads i FN's menneskerettighedsorganer.
Og jeg vil gerne lige citere kulturministeren, som har sagt, at det er pinligt ud over alle grænser, at den sidste regering ikke ville støtte Liberal Alliances forslag.
Har Liberal Alliance skiftet holdning, eller mener man det samme?
Eller er det, fordi man sidder i regering og ikke mener det mere?
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-01:
Altså, de formelle rammer er som regel ret klare.
For FN's Menneskerettighedsråds vedkommende, slår den resolution, der blev etableret af rådet i 2006, nemlig fast, at medlemsstaterne både skal tage højde for kandidaternes bidrag til fremme og beskyttelse af menneskerettigheder og de frivillige valgløfter, de har afgivet.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-03-01:
Så jeg skal forstå det sådan, at det ikke er noget, udenrigsministeren vil love, fordi det kommer an på, hvilke lande der er tale om.
Så udemokratiske lande kan sådan set godt havne i FN's menneskerettighedsorganer – er det sådan, jeg skal forstå det?
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-01:
Jeg beklager, at jeg ikke var bevidst om, at jeg stod og svarede på noget helt andet end det, jeg var blevet spurgt om.
Og det kommer der trods alt ikke ret meget godt ud af.
I hvert fald ikke en særlig åben debat.
Nå, spørgsmålet om Danmarks rolle i fremme af menneskerettigheder ligger regeringen meget på sinde.
Det danske kandidatur til FN's Menneskerettighedsråd er et klart eksempel herpå.
Det er klart, at rådets troværdighed afhænger af dets medlemmer og dets handlinger.
Beslutninger om stemmeafgivning er altid konkrete vurderinger.
Der kan være formelle kriterier for valget.
Samtidig indgår overvejelser om at støtte de bedst mulige kandidater, og om det vil kunne påvirke landet positivt at blive inddraget i den internationale dialog som medlem af et menneskerettighedsorgan.
Det drejer sig om komplekse afvejninger om Danmarks internationale samarbejde med en lang række lande.
Sådan må det være.
Tak til spørgeren.
HDP-medformand Figen Yüksekdağ er blevet frataget sin status som medlem af det tyrkiske parlament.
Beslutningen om fratagelsen kommer, efter at en fængselsstraf til Yüksekdağ relateret til terror og propaganda er blevet endeligt stadfæstet i november måned sidste år.
Ifølge den tyrkiske forfatning kan et parlamentsmedlem miste sin plads i parlamentet, hvis der ligger en endelig juridisk afgørelse, der medfører fængselsstraf, samt efter at parlamentet er blevet orienteret om afgørelsen i plenarsalen.
Vi følger situationen og udviklingen i Tyrkiet.
Prøv lige at spørge igen.
Undskyld.
Jeg beklager meget.