runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2019-02-07:
Det er to måder at gå til det på.
Jeg synes nu, at mit forslag om, at Socialdemokraterne vælger at støtte forslaget, selv om der er noget, de er utilfredse med, er bedre end det, fru Lea Wermelin kommer ind på, men det er nok, fordi vi ser tingene fra to forskellige sider af.
Det er jo finanslovsstof, og normalt deler vi ikke sådan et lovforslag, der udmønter en del af finansloven, men det kunne bringes op i Skatteudvalget, og så vil jeg lade det være op til regeringspartiernes ordførere og Dansk Folkepartis ordfører at finde ud af, om man vil dele lovforslaget op.
Jeg er generelt positiv som minister, men normalt deler man ikke et forslag, der er en del af finansloven, op.
Så vil jeg sige, at der jo i betænkningsafgivelsen er mulighed for at udtrykke, hvad man mener.
Det ved fru Lea Wermelin udmærket som formand for Skatteudvalget, så det er ikke for at være belærende på den måde, men man kan jo godt stemme for og så sige, at de her elementer er vi lidt kritiske over for.
Samlet set synes jeg, det er et fabelagtig godt forslag.
Lea Wermelin (S), 2019-02-07:
Tak for det, og tak for bekymringen fra skatteministerens side om, om Socialdemokratiet nu står det rigtige sted.
Jeg vil sige, at vi altså normalt tænker os grundigt om, inden vi går i Folketingssalen, og det har vi også gjort i det her tilfælde.
Det er jo, fordi der for os er noget i forhold til miljøet, og der er også noget på fordelingspolitikken, som gør, at vi synes, at det ikke rammer der, hvor det skal.
Derfor vil jeg spørge skatteministeren om det, som jeg lagde op til i min ordførertale, nemlig at vi godt kunne tænke os at få lovforslaget delt, så det ikke er en stor pærevælling af mange forskellige forslag, men så man reelt har mulighed for at udtrykke sin politiske holdning til de forskellige dele, også når man er lidt uenig med regeringen.
Er ministeren positiv over for det?
Anders Johansson (KF), 2019-02-07:
Jamen jeg går ud fra, at spørgeren henviser til det her omkring foderfosfatafgiften i lovforslaget, og der har jeg sådan set svaret, at vi i øjeblikket efter min opfattelse har en dobbeltregulering, hvor vi på den ene side har reguleret mængden, man må anvende, ved at fastsætte en grænse, og samtidig på den anden side har en afgift.
Det er en unødvendig dobbeltregulering og egentlig bare en omkostning for landbruget.
I virkeligheden er det reguleret igennem en anden lov.
Så det er derfor, jeg siger, at i min verden er det fornuftigt at få fjernet den her afgift, så vi får lettet byrden for landbruget.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-02-07:
Det var på heller ingen måde min konklusion.
Jeg siger: Skal vi støtte de dele af landbruget, som skader, altså den drift, som skader?
Jeg mener netop, vi skal støtte landbruget som helhed.
Men hvad med de dele af landbruget, som går ud over vores miljø og sundhed, skal vi også støtte de dele?
Det var det, jeg spurgte om.
Anders Johansson (KF), 2019-02-07:
Jeg synes, det er et meget mærkeligt spørgsmål – altså, landbrug, som skader vores land!
Mig bekendt bidrager landbruget rigtig, rigtig meget til det danske samfund.
Det er et rigtig vigtigt eksporterhverv, som dels skaffer rigtig vigtig indtægt til vores betalingsbalance, dels skaber jobs, så at tale om, at det er noget, som skader Danmark, synes jeg er en helt forkert konklusion.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-02-07:
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at vi skal støtte landbruget.
Landbruget har en meget stor gæld, og det er et rigtig stort problem for landbruget.
Det er i det hele taget et erhverv, som jeg synes vi sætter for lidt pris på.
Til gengæld undrer det mig, at ordføreren synes, vi skal støtte de dele af landbruget, som skader vores land – eller det vil jeg i hvert fald spørge om, altså om ordføreren mener, vi skal statsstøtte de dele af landbruget, som skader vores land.
Jeg synes, det virker mærkeligt.
Jeg synes, at Konservative i den sammenhæng måske skulle overveje at skifte farve på deres partilogo – det klinger i hvert fald ikke hos mig.
Anders Johansson (KF), 2019-02-07:
Jamen i så fald er det jo reguleringen, vi skal kigge på, frem for en afgift.
Jeg synes jo, at den her dobbeltregulering ikke giver nogen mening, altså hvor vi har en afgift, når vi samtidig har reguleret anvendelsen, altså mængden, igennem en anden lovgivning.
Det er en dobbeltregulering, som ikke er nødvendig.
Det, man skal huske på, og det, som fru Lea Wermelin måske lige overser lidt i den her konklusion, er, at den enkelte landmand jo ikke har nogen interesse i at begynde at bruge mere foderfosfat, end dyrene har behov for; det koster jo også penge.
Så uanset om der er en afgift eller ej, har man ikke nogen interesse i at begynde at bruge mere foderfosfat.
Derfor er jeg sådan set
ikke så bekymret for, at man pludselig skulle begynde at bruge mere af det, selv om vi fjerner afgiften, og hvis man skulle, har vi reguleret ved lov, hvor meget man må bruge.
Lea Wermelin (S), 2019-02-07:
I forhold til reguleringen er den mig bekendt ikke trådt i kraft endnu, og det vil sige, at der vil være nogle år, hvor vi ikke har den regulering, hvor afgiften så er fjernet.
Hvordan forholder ordføreren sig til den del af det?
De grønne organisationer siger, at der er en risiko for miljøet, og at hvis det bliver udvasket til miljøet, er det et problem.
Anerkender ordføreren ikke det?
Hvis vi ser, at der kommer en stigning i brugen af fosfat til dyrene, vil De Konservative så se nærmere på det igen og sige, at det var måske ikke så smart?
Anders Johansson (KF), 2019-02-07:
Nej, for som jeg også nævnte i min ordførertale, er det sådan, at vi i forvejen har en regulering på området.
Der er faktisk et krav til, hvor meget foderfosfat, man må anvende.
Derfor hjælper det ikke noget samtidig at lægge en afgift på, når vi i forvejen har reguleret et loft for, hvor meget man må anvende, så den bekymring deler jeg ikke.
Som jeg også har forstået det, er det en minimal risiko for, at det her skulle ændre på forbruget af foderfosfat.
Det, man skal huske på, er jo, at den enkelte landmand ikke har nogen interesse i pludselig at begynde at bruge mere foderfosfat, end dyrene har behov for, eller end grænsen i forvejen er, bare fordi vi fjerner en afgift.
Det, vi til gengæld ved, er, at det her er noget, der vil gavne landbruget, det er noget, der vil holde hånden over et erhverv, som faktisk er ret presset.
Så jeg synes, det er rigtig fornuftigt ikke at have en afgift, når vi samtidig har reguleret, hvor meget man kan anvende ved lov.
Erling Bonnesen (V), 2019-02-07:
Jeg søgte sådan set efter at få afklaret, om både SF og Venstre støtter målrettet miljøregulering, og det er tilfældet, så det har vi fået på plads, og det er godt.
Så siger vi, at der så er en række andre tekniske ting, hvordan vi kommer i mål osv., men det må vi så følge op på efterfølgende.
Vedrørende nogle af de ting, der har været rejst i debatten her, markerer jeg bare, at det ikke er det her lovforslag, det har med at gøre, for vi kommer netop også til at snakke om vandplan III og opfølgning på NOVANA-rapporten og alle de andre ting ved siden af.
Så hvis vi ligesom kunne koncentrere det her, er det her sådan set nok, hører jeg også SF sige, altså at det er meget godt, at vi får gennemført den målrettede miljøregulering.
Trine Torp (SF), 2019-02-07:
Men når jeg også efterlyser de andre ting, skyldes det jo, at det, når man går i gang med så omfattende en revision af en lovgivning, kunne være godt, at man også lavede en lovgivning, der var en lille smule fremtidssikret, så vi ikke skal til at ændre i det.
Vi står med en kæmpe regning foran os, som vi i øjeblikket bare skubber videre til landbruget, som de skal nå at indhente i 2027, og det bliver altså et tryk på speederen, og det er jeg ikke sikker på den lovgivning her sikrer.
Jo, men forskellen er jo, at vi tænker, at målrettet regulering skal bruges til at reducere kvælstofudledningen.
Det er jo det, der er hele forskellen.
Jeg ved godt, at hr. Erling Bonnesen ofte siger, at det er, fordi vi ikke støtter målrettet regulering, men det er jo ikke tilfældet, for det er bare et helt andet udgangspunkt, vi har.
Erling Bonnesen (V), 2019-02-07:
Igen, det er fair nok, at der bliver sagt, at der er en masse tekniske spørgsmål, der skal afklares.
Nu nævner ordføreren også lige dagens forslag fra Landbrug & Fødevarer og DN, og der vil jeg da også bare lige markere, at jeg som Venstres ordfører har sagt, at vi tager meget positivt imod det.
Vi er i øvrigt også i gang, for der er jo netop vedtaget en finanslov med afsæt i regeringen og blå lejr, og der har vi også afsat en pulje til jordfordeling, herunder også at der kan udtages nogle af de jorder.
Der er en lang række forskellige forslag, så det er bare for at markere, at selv om det her nok er et stort lovforslag, er det jo ikke det eneste svar, men det er et vigtigt svar.
Det er bare for at snævre det ind, for taletiden rækker jo ikke til at komme rundt om det hele i det her, men selve perspektivet i det er målrettet miljøregulering, og det hører jeg sådan set også SF synes er godt.
Men nu får vi helt oppe i helikopterperspektiv taget et afsæt, så vi kan få implementeret den målrettede miljøregulering, og det er vel sådan set meget godt.
Christian Poll (ALT), 2019-02-07:
Det er det ikke umiddelbart, nej, for den målrettede regulering er, som jeg nævnte, et meget godt princip, men det, der er helt centralt for mig og for Alternativet er, at vi nedsætter forureningen af vores natur i Danmark. Det giver det her lovforslag ikke nogen forhåbninger om at vi gør.
Det ser ud, som om forureningen nu bliver den samme, og at vi udskyder en seriøs indsats til et senere tidspunkt.
Derfor kan vi selvfølgelig ikke støtte sådan et forslag.
Erling Bonnesen (V), 2019-02-07:
Det er jo det overordnede.
De andre ting, som ordføreren rejser, som vi også har hørt tidligere i debatten, er slet ikke i det her lovforslag.
Så det burde jo sådan set kunne fjerne alle bekymringerne.
Hvis Alternativet ønsker noget af den fornyelse, forandring, nye metoder, nye perspektiver og inddragelse af ny viden, tror jeg da lige, at vi skal prøve at få snakket lidt sammen igen på udvalgsmøderne, for det her burde da sådan set lige være sød musik i ørerne på Alternativet.
Christian Poll (ALT), 2019-02-07:
Princippet i målrettet regulering kan jeg sådan set godt gå ind for, altså at man regulerer lidt forskelligt, afhængigt af den recipiens, der er i nærheden af der, hvor man skal udlede forurenende stoffer.
Men når man så implementerer målrettet regulering, kan man gøre det på 100 forskellige måder.
I det her hovedlovforslag lader det jo til at man ikke tager opgaven alvorligt.
Altså, selve indsatsen med yderligere at reducere forureningen er udskudt til efter 2021, og der er sådan set ikke lagt nogen konkrete spor ind, der sikrer, at vi får en reduktion af forureningen.
Så, ja, måske er principperne i en målrettet regulering sunde overordnet set, men som de er implementeret her, som jeg har indtryk af det, så er det på en meget uhensigtsmæssig måde for miljøet.
Erling Bonnesen (V), 2019-02-07:
Jamen jeg har fuld respekt for, at der er nogle tekniske ting, der skal afklares, nogle spørgsmål, der skal besvares osv. osv.
Det er lige præcis det, vi har udvalgsbehandlingen til.
Det undrer mig så en lille smule, hvis vi sådan kigger lidt samlet på det, for vi har jo mange gange hørt Alternativet sige, at vi sådan skal have rusket op i tingene, inddrage ny viden og prøve at gøre det på en ny måde osv.
Det er jo lige præcis det, som det her går ud på.
Det burde da være sød musik i ørerne på også Alternativet.
Derfor undrer det mig, at man sådan set er faldet fuldstændig fra, har vendt rundt.
Det virker, som om man har fået en ny alternativ argumentation, hvor man er gået over til at forsøge at være fejlfinder i stedet for at være stifinder.
Sådan tror jeg man selv kunne have fundet på at sige det i Alternativet.
Christian Poll (ALT), 2019-02-07:
Ja, så står vi her med et digert værk af en ny hovedlov på 239 sider, som vi har haft en uges tid til at kigge på.
Det er forholdsvis uoverskueligt og en meget svær opgave, fordi det jo også er teknisk stof.
Så kan man spørge: Hvorfor skal det gå så stærkt, når nu der er tale om en ny hovedlov?
Det eneste, jeg har kunnet få ud af folk, jeg har talt med, er, at det handler om, at det her skal træde i kraft, inden vækstsæsonen går i gang for alvor.
Så tænker jeg: Det var da egentlig pudsigt, for jeg har også hørt, at den her hovedlov sådan set ikke har skærpelser eller lempelser indbygget – det er i hvert fald sådan lidt, den bliver forklaret for os.
Så den kommende vækstsæson kunne man vel klare på den gamle måde, så man i ro og mag kunne være klar til næste års vækstsæson og få lavet det her stykke lovarbejde grundigt.
Derfor bliver jeg lidt mistænksom og tænker: Okay, hvis det skal gå så stærkt, er der måske lempelser i den her lov, men fordi den er så omfattende og teknisk, kan det være svært at gennemskue.
Det, jeg jo så kan gøre, og som jeg gør, når jeg kigger på lovforslag, er, at jeg kigger ned i høringssvarene, og der kan jeg jo se adskillige bekymringer.
Der er rigtig mange høringsparter, der har forskellige bekymringer.
Faktisk er der i alt 58 sider med høringssvar, og jeg læner mig op ad både Økologisk Landsforening og Danmarks Naturfredningsforening som to organisationer, jeg ofte lytter til.
De har store bekymringer omkring det her lovforslag.
Så har jeg også selv den bekymring, som flere andre ordførere også har nævnt her, at vi jo har en opgave.
Vi har et mål på 42.000 t kvælstof i 2027, og der tales meget om en klimalov, som jo er en lov, hvor man har indbygget et langsigtet mål, og der tales meget om at skærpe den eksisterende klimalov.
Hvorfor laver man ikke en stor hovedlov som den her med målene indbygget, sådan at vi tydeligt kan se, hvor vi skal hen, hvor vi skal lande i 2027?
Så kan man sætte delmål ind og virkemidler, der så passer til.
Jeg ville synes, at det var en god idé og en sund og fornuftig måde at lave en ny hovedlov på på det her område.
Så samlet set er vi meget skeptiske over for den her nye hovedlov i Alternativet.
Vi forventer indtil videre at stemme imod den, men der er helt klart et behov for, at vi i udvalgsarbejdet bliver betydelig klogere og får svar på nogle spørgsmål, får forklaret nogle detaljer, så vi kan føle os trygge ved, at det kun er forbedringer, der er tale om her.
Men indtil videre føler jeg mig ikke overbevist, og vi indstiller at stemme imod.
Carsten Bach (LA), 2019-02-07:
Jeg deler fuldstændig spørgerens utålmodighed i forhold til at få implementeret øvrige virkemidler ud over efterafgrøder og nogle få andre.
Det er også et af Liberal Alliances kritikpunkter.
Vi vil meget gerne have nogle flere virkemidler ind på paletten, som den enkelte landmand kan gøre brug af.
Der er desværre så, kan man sige, sådan en godkendelsesprocedure, og der skal være noget forskningsmæssigt belæg for det osv.
Jeg synes, jeg adresserede lige præcis den problemstilling i min tale og er glad for, at der er åbnet lidt op for pilotordninger, hvor vi kan lave nogle mindre forsøg med implementering og udvikling af nye virkemidler.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-07:
Så de der stabile vilkår bliver så forstyrret af, at man i 2021 lige pludselig står med en opgave med at reducere med 18.000 t kvælstof i løbet af relativt kort tid.
Der bliver jo en brat opvågning, hvor der helt klart er nogle landmænd, som vil blive pålagt at have færre husdyr og gøde mindre.
Altså, hvad er det, man forestiller sig?
Er der ikke nogen virkemidler, hvor man allerede nu kunne sige: Vi synes faktisk, at der er noget, vi kender, som man godt kunne implementere allerede fra nu af?
Christian Poll (ALT), 2019-02-07:
Og i klimaloven, som gælder – den, der hedder nr. 716 fra 2014 – står der i formålet, og jeg citerer: »Loven har til formål at etablere en overordnet strategisk ramme for Danmarks klimapolitik med henblik på at overgå til et lavemissionssamfund i 2050 ... osv. osv.«
Så tænker jeg: Ville det ikke være passende, at man i en hovedlov som den, der diskuteres i dag, indsætter et lignende afsnit om noget i retning af, at denne lov har til formål at sikre, at Danmark kommer i mål med sine reduktioner ned til 42.000 t kvælstof om året i 2027, og at man dermed lægger op til, at der kan indsættes delmål undervejs, som sikrer, at reduktionerne kommer fra i år og så støt og roligt år for år frem til 2027?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-02-07:
Nej altså, loven rummer jo en fleksibilitet, som vi også har været inde på tidligere – altså den fleksibilitet i forhold til virkemidler, at man har flere forskellige ting at vælge imellem.
Men deri ligger ikke en lempelse af kravene.
Simon Kollerup (S), 2019-02-07:
Tak for det.
Én ting er jo, hvad hensigten er, noget andet er, hvad loven giver mulighed for, og det er i virkeligheden det, jeg spørger om, altså om der blandt de enkelte tiltag, som er i loven – det er jo sådan et sammensurium af tiltag – er elementer, som enten enkeltvis eller samlet kan bidrage til en lavere kvælstofindsats, altså en lempelse.
Så det vil jeg gerne bede ministeren om at bekræfte.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-02-07:
Som jeg nævnte det før, er jeg enig i, at med så digert et værk er det rart at have længere tid, og det vil jeg sådan set gerne beklage der ikke var.
Udfordringen i forhold til at sende det ud før, for nu at sige det, som det er, er, at vi har været lidt højt belagt på grund af tørken sidste sommer, og det har taget mange kræfter, og derfor er den ikke kommet ud før.
Jeg ville gerne have, at vi havde en ordentlig høringsperiode, netop også fordi det er et digert værk.
Jeg vil også gerne have, at vi får ændringerne ud hurtigst muligt – noget, hr. Christian Poll også spurgte Venstres ordfører om før – for at få reglerne om fleksible efterafgrøder og reglerne om sanktionering på plads, inden vækstsæsonen går i gang.
Som svar på spørgsmålet vil jeg sige, at hensigten med det her ikke er, at der skal være miljømæssige lempelser i loven, og det er ikke hensigten fra min side at snige sådan nogle ind på side 219 eller et eller andet andet sted; hensigten med det her er altså at få værktøjet til at kunne lave den her målrettede regulering.
Simon Kollerup (S), 2019-02-07:
Tak for det.
Først vil jeg kvittere ministeren for at erkende, at forholdene for lovarbejdet ikke er tilfredsstillende for udvalgets medlemmer, og derfor må der jo også komme nogle spørgsmål her undervejs, som måske bærer præg af det.
En af de ting, som vi bekymrer os om i Socialdemokratiet, er selvfølgelig, om der ligger nogle miljømæssige lempelser i den her lov, som det ved den første skrålæsning af de her 239 sider ikke lige faldt naturligt for at se, og derfor er det helt simple spørgsmål fra mig: Er der blandt de enkelte tiltag i loven dele, som enkeltvis eller samlet kan føre til en lavere kvælstofindsats?
Det er jeg lidt optaget af, og det ville være rart at vide, om der er sådanne dele i loven.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-02-07:
Nej, jeg kan ikke se, at det mangler.
Jeg deler begejstringen over det, der nærmest er en præambeltekst i § 1, og jeg synes også, det er smukt, og jeg synes egentlig, at loven også lever op til det.
Det er lidt, som når man stiller spørgsmålet, hvad bilen kører på.
Ja, den kører på benzin, den kører på el, og den kører på vejen.
Den kører på mange ting, men afhængigt af hvordan man opfatter spørgsmålet, vil man svare forskelligt, og det er så åbenbart det, vi gør her.
Jeg synes egentlig, at den her lov ganske udmærket beskriver, hvad det er for en måde, man sikrer den her balance på.
Nej, for det er ikke det, den her lov handler om, og det var også lidt det, jeg sagde til hr. Christian Poll før.
Jeg forstår godt og har stor respekt for de mange ønsker til, hvad loven rettelig burde indeholde, og at den burde handle om noget andet.
Altså, en ting er, at man kan være uenige om selve indholdet, men der lader også til at være en uenighed om, hvad loven sådan generelt skal handle om.
Nu er det denne lov, vi behandler, og det indhold, der er lagt op til fra min side.
Det kan man jo synes er træls, men det er altså det, vi nu engang taler om.
I forhold til at få en grønnere anvendelse af hele den fælles landbrugspolitik er det jo en ambition, jeg deler, og som jeg – jævnfør vores samtaler herom, også i Folketingets Europaudvalg og i Miljø- og Fødevareudvalget – tager med mig til rådsmøder blandt mine europæiske kolleger.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-07:
Jeg synes egentlig, det er utroligt, at man kan skrive så mange sider, når det ligesom italesættes, at det er en ramme.
Jeg kan godt følge ministeren i, at man lægger vægt på en frivillig indsats, andre virkemidler og nye virkemidler, men hvorfor er det så, at de nye virkemidler ikke i højere grad bliver foldet ud?
Altså, der er jo muligheder derude.
Der er jo f.eks. den mulighed, at vi fik fastlagt, at landdistriktsmidlerne hæves fra 7 pct. til 15 pct., og at man skriver ind i den her lov, at det giver mulighed for, at der er en lang række virkemidler, som landmænd så kan få støtte til, hvis de vil gennemføre det, og hvilket kunne medføre, at man har nogle kvælstofreduktioner.
Det ville da være passende at have med i en sådan rammelovgivning, altså at man får præciseret, at nu går vi i gang med at modellere lidt på vores landbrugsstøtte, så det går i retning af, at man prioriterer miljø på en lokal måde.
Vil ministeren tage det med, altså at vi øger landdistriktsmidlerne fra 7 pct. til 15 pct.?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-02-07:
Loven handler om, hvilke værktøjer vi har for at nå de målsætninger, som vi har fastsat andetsteds.
Det er rigtigt, at det ikke er målsætningerne, som indgår her i loven.
Målsætningerne er fastsat af de partier, som har aftalt dels fødevare- og landbrugspakken, dels aftalen omkring målrettet regulering.
Men den handler om, hvordan vi når derhen.
Christian Poll (ALT), 2019-02-07:
Så kunne jeg have lyst til at spørge: Sikrer denne lov en løbende reduktion i forureningen med kvælstof frem til 42.000 t i 2027?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-02-07:
Tak for spørgsmålet.
Det er bare ikke det, loven handler om.
Den handler heller ikke om hastighedsregulering på markerne – og der er mange ting, den ikke handler om.
Altså, formålet med loven her er at sætte rammerne for, hvordan vi når de her mål.
For målene har vi jo fastsat med baggrund i direktiverne, i fødevare- og landbrugspakken og i aftalen om målrettet regulering.
Det her er altså mere et spørgsmål om, hvad det er for en værktøjskasse, som vi tager i brug for at nå i mål.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-07:
Jo, jo, men nu er det jo ikke Enhedslisten, der har skrevet en § 1 i loven, så man kan vel godt tage det lidt alvorligt, at der dér står, at loven har til formål at regulere jordbrugets anvendelse af gødning med henblik på at begrænse udvaskningen af kvælstof og for i respekt for menneskers livsvilkår at værne om natur og miljø og bevare dyre- og planteliv under hensyn til en smidig, ensartet forvaltning på tværs af miljø- og landbrugsområdet
Det er jo den fine paragraf.
Og så synes jeg, det er rigtig ærgerligt, at der ikke i det her lovforslag er præciseret, hvordan man kommer fra 60.000 t kvælstof ned til 42.000 t.
Kan ministeren ikke se, at det mangler?
Carsten Bach (LA), 2019-02-07:
Jeg plejer i den her situation at sige, at mit syn ikke fejler noget – det gør det stadig væk ikke.
I forhold til det her med de her tal, altså 3.500 t nu frem mod 2021 og 6.200 t efter 2021, vil jeg sige, at målstregen er jo først i 2027, og det er fuldstændig i henhold til fødevare- og landbrugspakken, som jeg udmærket ved at spørgeren ikke er en del af, og den aftale, partierne bag den har om de løbende reduktionsindsatser.