Jeppe Jakobsen (DF), 2019-01-08:
Jeg vil godt medgive, at der er forskel på Danmark og Finland, især i forhold til de forhold, som spørgeren nævner – det er der ingen tvivl om.
Jeg nævnte Finland som et eksempel på, hvad man kan med et forsvar bygget på reservestyrker, altså hvor mange soldater man egentlig potentielt kan mobilisere for de samme penge.
Det kan jo selvfølgelig godt være, at man kan tillægge det den der værdi, at NATO skal stå for forsvaret af Danmark.
Men NATO-alliancen er jo kun så stærk, som dens medlemslande er.
Og for Dansk Folkeparti er det vigtigt, at vi bidrager til NATO-alliancens styrke, og at vi ikke bare læner os tilbage og forventer, at amerikanerne kommer og bærer læsset, hvis det er sådan, at vi får brug for NATO-alliancen.
Der mener vi også i Dansk Folkeparti, at vi har en forpligtigelse i Danmark til at bidrage til NATO-alliancen.
Tak for det.
Hvis den socialdemokratiske ordfører ikke vil tage æren for nærværende lovforslag, så vil jeg i hvert fald på Dansk Folkepartis vegne rigtige gerne tage æren for det.
Det er nemlig ganske rigtigt en udmøntning af vores forsvarsforlig og er en af de dele, som vi i Dansk Folkeparti i høj grad kæmpede for at få ind i forsvarsforliget.
Helt konkret er det jo det her med, at vi udvider perioden.
Man skal stå til rådighed for totalforsvaret i fra 3 til 5 år, og vi opretter mobiliseringskompagnier med 5 års pligt, eller man kan blive indkaldt til yderligere tjeneste indtil 5 år efter afsluttet tjeneste.
Ud over det kan man i stedet for den her pligt vælge at melde sig til hjemmeværnet og lægge sine timer der.
Det ser vi også som en styrkelse af hjemmeværnet.
Man vil yderligere få nogle rigtig fagligt kompetente soldater ind i hjemmeværnet, og forhåbentlig vil der være nogle af dem, som får smag for livet som hjemmeværnssoldat, når de ser, hvad hjemmeværnet i virkeligheden kan.
Det er rigtig godt for et forsvar at bygge på en stor reserve.
Det er et forsvar, hvor man kan have rigtig mange soldater for relativt få penge.
Hvis vi ser mod Finland, så har de et land, som i størrelse og i forsvarsbudget er ret sammenligneligt med Danmark, men i modsætning til Danmark kan man faktisk i Finland inden for relativt kort tid mobilisere 250.000 soldater, hvis man skulle få brug for det.
Og det kan man, fordi man har et forsvar bygget på en meget stor reserve.
Det er ikke, fordi vi skal have den finske model en til en i Danmark, men vi synes i Dansk Folkeparti, at det er rigtig fornuftigt at have den her reserve at trække på, hvis man får behov for det i en krigs- eller krisesituation.
Det er jo også rigtig fornuftigt, når man ser den situation, vi er i rent økonomisk lige nu, hvor der er højkonjunktur.
Der giver det rigtig god mening, at vores soldater går ude på arbejdspladserne og holder hjulene i gang, i stedet for at de nødvendigvis går og øver sig i forsvaret.
Hvis man så får brug for de her soldater, kan de så at sige lægge værktøjet og samle geværerne op og på den måde bidrage til Danmarks sikkerhed
Det er noget af det, der er rigtig fornuftigt ved et forsvar med en stor og stærk reserve.
Det er et spor, som vi i Dansk Folkeparti vil forfølge yderligere.
Vi ser rigtig meget potentiale i reservestyrker.
Vi kunne bl.a. gøre brigaden tungere, vi kunne gøre den mere slagkraftig, vi kunne også gøre den mere langtidsholdbar i den situation.
Vi må håbe, at vi ikke får brug for det, men vi kan så supplere brigaden, hvis vi skulle udsende den her brigade og den lider tab.
Det vil man jo kunne, hvis man har en stærk reserve.
Vi vil også kunne opstille reservebesætninger til vores skibe.
I mange andre lande har man op til tre besætninger pr. skib i sit søværn, og på den måde er man mere robust.
Det er det, vi gerne vil i Dansk Folkeparti med vores forsvar.
Vi vil have et mere robust forsvar, og det er det her vejen til.
Derfor kan vi fuldt og helt støtte lovforslaget.