Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-03:
Tak for ordet.
For ligesom at få det på plads, så den efterfølgende debat, hvis der bliver en, ikke drejer sig om mine valgplakater, så kan jeg sige, at de heller ikke var retoucherede ved sidste valg, og de bliver det heller ikke ved det kommende valg.
For når man har de holdninger, skal man selvfølgelig også gå foran med et godt eksempel, så mine valgplakater bar faktisk no retouch-mærket, som jo er det mærke, som foreningen No Retouch udviklede til positivt at gøre opmærksom på, når valgplakater ikke er retoucherede.
Så det agter jeg at fortsætte med.
Så vil jeg sige, at det jo er helt almindeligt at have mere eller mindre fedt på kroppen, modermærker, kropsbehåring, skæve næser, store og små bryster, måske endda nogle, der er uens, og med alderen er der sågar også nogle af os, der får mormorarme, appelsinhud, bliver skaldede osv.
Børns verden i dag er jo en verden af billeder og film.
De holder hurtigere op med at lege; skærmene kommer til at fylde alt; de mødes af tusindvis af billeder hver eneste dag.
Derfor eksponeres de også hele tiden for nutidens perfekte ideal på sociale medier, blogs, film og i reklamer, og det er jo nemt hele tiden at komme til at sammenligne sig med det på en helt anden måde, end man gjorde i min ungdom.
Mulighederne for at redigere billederne er jo også blevet mange, mange flere, og det gør mange.
Vi ved, at 38 pct. af pigerne i 9. klasse ifølge Børns Vilkår jævnligt redigerer deres billeder, inden de lægger dem op på sociale medier.
54 pct. af pigerne fortæller også, at de har prøvet at fjerne et billede på de sociale medier, fordi de ikke mente, at billedet havde fået nok likes, hjerter eller kommentarer.
Det er underforstået, at de bliver enormt følsomme over for, hvordan andre reagerer på deres billeder.
Så de redigerede billeder skaber kropspres.
Pigerne vil typisk gerne tabe sig, drengene vil typisk gerne have mere muskelmasse og være større; men bottomline er, at det giver selvværdsproblemer, som har stor betydning for den generelle trivsel, selvtillid, velvære og seksualitet.
I rapporten fra Børns Vilkår kan man også læse, at 1.900 samtaler på BørneTelefonen i 2019 var registreret under emnet krop og/eller udseende, og det er jo bare dem, der har fundet vej til BørneTelefonen.
I interviewundersøgelsen beskriver pigerne et pres for at skulle se perfekte ud.
Det er et pres, som flere af dem mener kommer fra de mange photoshoppede og retoucherede billeder, som florerer på de sociale medier.
Og selv om de er vidende om, at billederne ikke er ægte, eller at de kroppe, de ser på, har været udsat for kirurgi, så ønsker de det samme.
De ønsker det uopnåelige, og det påvirker trivslen.
Derfor er det vigtigt, at unge bliver gjort opmærksomme på brugen af retouchering.
Der er faktisk også amerikanske undersøgelser, som siger, at det ikke kun er børn og piger, der oplever kropspres; der er faktisk også voksne og mænd, der gør det.
Det var jo baggrunden for, at vi i 2021 i SF fremsatte det her forslag om en frivillig mærkningsordning, hvor mærket skulle gøre opmærksom på ikkeretoucherede billeder.
For idéen var at gøre opmærksom på krop og ansigter, som de nu engang almindeligvis ser ud, så børn og unge og alle os andre har helt almindelige mennesker at spejle os i frem for urealistiske billeder eller film, som er redigerede og fuldstændigt umulige at leve op til.
Men regeringen ønskede jo ikke at lave et frivilligt mærke; det kunne branchen bare selv tage initiativ til.
I stedet valgte man at fremsætte det lovforslag, som er fremsat i dag, og som er inspireret af Norge og faktisk også af Israel og Frankrig, som jo har mærkningsordninger, og det syntes vi trods alt i SF var et fremskridt.
Det var før valget i 2022, og det skete så i en underlig pakke sammen med en lovændring om lattergas.
Derfor var overraskelsen virkelig stor, da lattergasforslaget blev fremsat efter valget, men uden delen om retouchering.
Der manglede ellers ikke gode begrundelser i det lovforslag, som Socialdemokratiet fremlagde dengang.
Erhvervsministeriet skrev i lovforslaget, at ordningen kunne reducere kropspres, så hvad venter vi egentlig på?
Hvis det var vurderingen dengang, og det var i orden dengang, så er det vel stadig væk vurderingen.
Hvis man ikke vidste bedre, ville man jo tro, at regeringen var uenig her.
Jeg fornemmer lidt, at der er et potentiale her for at sylte det i det uendelige med undersøgelser, som vi ikke engang kan få en cirkafornemmelse af hvornår kan være færdige.
Jeg havde måske håbet på, at Socialdemokratiet ville stå ved et socialdemokratisk forslag.
Man har i hvert fald taget et aktivt valg om at rydde det af bordet, fordi man kun har fremsat den anden halvdel af forslaget.