runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2024-05-07:
Det forslag, vi i SF har fremsat, og som vi behandler i dag, er faktisk meget enkelt.
Det handler om, at det animalske landbrug fremover selv skal forsikre sig mod sygdomsudbrud.
Og hvad er det så for nogle sygdomsudbrud, ville nogle måske spørge.
Ja, et godt eksempel er, at Beredskabsstyrelsen de seneste år flere gange har måttet rykke ud og slå store kalkunflokke i Danmark ihjel på grund af fugleinfluenza.
137 mio. kr. kostede det de danske skatteborgere bare i 2021-2023.
Når landbruget har problemer med smitsomme sygdomme, er det nemlig os alle sammen, der betaler.
Sådan er loven indrettet.
De sidste 10 år, fra 2013 til 2022, har Fødevarestyrelsen påbudt aflivning af intet mindre end 1.182.244 fugle.
Man kan godt selv regne ud, at den slags koster en del, og meget tyder endda på, at det her problem kommer til at blive større i fremtiden.
Lige nu raser den højpatogene, altså den ekstremt dødelige, fugleinfluenza H5N1 i dyreproduktioner overalt i verden.
Den er endda begyndt at mutere på nye måder, der gør, at vi har set udbrud af fugleinfluenza hos mink, f.eks. i Spanien, og i de her dage ser vi også fugleinfluenzaudbrud hos køer i amerikanske stater.
I SF mener vi, at landbrugerne hver især eller i fællesskab må forsikre sig mod sygdomsudbrud, fuldstændig på samme måde som de selv forsikrer sig mod tørke, indbrud, brand og alt muligt andet.
Det kan simpelt hen ikke være rigtigt, at det er skatteyderne, der skal bære den finansielle risiko, det medfører at stuve millioner af dyr sammen på meget lidt plads.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-07:
Jeg synes jo, det her er et godt forslag.
Jeg har sådan tænkt over, om der er andre steder i samfundet, hvor erhvervslivet har meget gunstige vilkår, og om der er nogle steder, hvor man har forsikringsordninger, og man må sige, at bankerne jo har en eller anden gensidig forsikringsordning.
Hvis det er sådan, at en bank krakker, går samfundet ind og betaler en del af det, og bankerne betaler en del af det.
Altså, jeg kan slet ikke se, hvorfor landbruget ikke skulle være selvforsikrende.
Det er da det normale i erhvervslivet og i et liberalt erhverv, at man forsikrer sig for at undgå katastrofer.
Jeg kan godt se, at vi skal have noget, der fungerer sådan, at landmændene ikke har en interesse i at skjule, at der er udbrudt sygdomme, men er det fugleinfluenza, der for alvor er inde i en stald, så er det jo ikke noget, man bare kan ignorere.
Jeg noterede mig, at ministeren sagde, at det skal have en samfundsøkonomisk betydning.
Altså, har den kalkunavl, der er i Danmark, og som indimellem bliver ramt af fugleinfluenza, så stor samfundsøkonomisk betydning, at vi skal fortsætte med det nuværende system?
Jacob Jensen (V), 2024-05-07:
Det er jo rigtigt, og det er det, der er det vigtige for mig i både den model, vi har i dag, og i givet fald, hvis man skal ændre på den model i retning af det, som forslaget her lægger op til, altså en eller anden form for selvforsikring; det kunne være, at man tager inspiration fra stormflodsordningen.
Men det centrale er, at det virker, altså at
incitamentet til, at vi hurtigt får opsporet og håndteret smitsomme sygdomme, virker.
Der ville jeg i hvert fald være meget ked af, hvis det var sådan, at man gik ind og sagde, at det her er et spørgsmål om, at vi skal overvælte omkostningerne på erhvervet.
Jeg forstår godt det politiske ønske, kan man sige, men det, det først og fremmest handler om for mig, er, at den ordning, vi i givet fald har, både den ordning, vi har nu, og som virker, men også den, der vil være der, hvis man skal lave den om, også har det rigtige incitament, så der ikke er et incitament til at sige, at det her holder vi skjult for myndighederne, mod at sygdomme så til gengæld måtte sprede sig.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-07:
Som ministeren sagde, kommer der jo en dyrlæge indover, og så har jeg da meget tillid til, at dyrlægerne kommer frem til den rigtige konklusion og ikke bidrager til at skjule noget, som kunne være et problem.
Det er min tilgang til det.
Og så synes jeg, at vi jo er nødt til at forholde os til det her ud fra nogle store katastrofer.
Altså, hvis der kommer afrikansk svinepest til Danmark i alvorlig grad i store dele af landet, er det jo noget, der har kæmpe omkostninger.
Jeg synes egentlig, at det her forslag er med til at sætte fokus på, at vi kunne rende ind i nogle meget store problemer.
Derfor synes jeg, der er grund til at forsøge at nytænke.
Carsten Bach (LA), 2024-05-07:
Her tror jeg måske, at jeg i ministerens tale lidt savnede noget input omkring EU-lovgivning, for det er min forståelse, at den danske lovgivning faktisk er bygget op på baggrund af EU-regulering, og at der er noget ensretning i forhold til EU, som det jo også er væsentligt at tage højde for her.
Man kan selvfølgelig godt lade sig inspirere af, hvordan andre EU-lande udmønter reguleringen fra EU's side, men kan ministeren ikke bekræfte mig i, at der er EU-regulering her, som ligesom skal sikre ensartethed på tværs af EU-landene?
Jacob Jensen (V), 2024-05-07:
Jeg er da glad for, at jeg bliver omtalt som imødekommende, og det vil jeg sige gælder fuldstændig, uagtet hvor forslagene kommer fra.
Der har jeg ikke nogen ideologiske kvababbelser.
Når det er sagt, er der selvfølgelig også nogle muligheder i forhold til EU-medfinansiering, som der selvfølgelig ligger i den model, vi kender i dag, og som de andre landes modeller også skal leve op til.
Det er klart, at vi selvfølgelig fra national side også kan lave vores retningslinjer for, hvordan vi vil håndtere det her, men det skal selvfølgelig også ske, og det vil være naturligt, i et samarbejde med resten af EU-landene, i hvert fald ikke mindst vores nabolande, for der er jo her tale om sygdom, der ikke kender til landegrænser.
Det er også derfor, at vi selvfølgelig har et fint samarbejde med de andre lande.
Eksempelvis havde jeg, da vi oplevede det her seneste udbrud af afrikansk svinepest, der var i Sverige, en direkte og omgående kontakt til min kollega i den svenske regering – for at høre, hvordan de håndterer det, og om vi fra dansk side i øvrigt på nogen måde kunne støtte op om det.
Så den måde skal vi selvfølgelig samarbejde om de her ting på.
Carsten Bach (LA), 2024-05-07:
Vi er jo bredt, kan jeg også høre og forstå på det, enige om, at det her potentielt er en alvorlig situation, vi står over for, i forhold til afrikansk svinepest.
Gud bedre det, syv-ni-tretten og alt muligt andet – hvis man må sige det – at vi ikke bliver ramt af det!
Måske ministeren vil være så venlig i forbindelse med udvalgsbehandlingen af det her beslutningsforslag at stille noget kapacitet fra sit ministerie til rådighed, sådan at vi måske kan få en teknisk gennemgang eller andet af, hvad EU-reguleringen af det her egentlig er.
For det er jo, som ministeren også netop siger, et grænseoverskridende problem.
Det håber jeg at man måske vil imødekomme fra regeringens side, altså at vi kan få noget teknisk bistand i udvalgsarbejdet til at få os alle sammen bragt op på samme niveau, med hensyn til hvad EU-reguleringen egentlig tilskriver her.
Jacob Jensen (V), 2024-05-07:
Det er sagt med et glimt i øjet.
Men selvfølgelig vil jeg det, altså det giver da god mening at finde ud af, hvad det er for en EU-regulering, der ligger.
Det, jeg bare siger, er, at der er nogle muligheder for, at der er forskellige modeller, som vi har tjekket op på i forhold til nabotjekket.
Tyskland og Holland har én model, og der er andre lande, der har andre modeller, som minder mere om den danske, som den er i dag.
Det, der bare er afgørende for mig at få understreget, er, at vi jo ikke skal lave noget om, som egentlig virker godt, medmindre der er noget, der er bedre.
Og det er klart, at det her er en udfordring, som er stigende.
Vi har set over de senere år, at der er en stigende tendens til, at vi ikke mindst får fugleinfluenza.
Og der er selvfølgelig nogle omkostninger, som man skal vurdere hvordan skal håndteres.
Carl Valentin (SF), 2024-05-07:
Tak til ministeren for talen.
Ministeren siger, at erstatningsmodellen, vi har i dag, fungerer godt.
Så får man jo lidt lyst til at spørge: For hvem fungerer den godt?
Selvfølgelig fungerer den godt for det animalske landbrug, som, hver eneste gang der er smittespredning, får dækket regningen af skatteborgerne, men den fungerer jo ikke særlig godt for den danske stat, der kaster millioner efter, hver eneste gang der er udbrud her.
Senest med minksagen kan man jo også se, hvad det potentielt kan koste, når det går rigtig galt og det er staten, der hæfter.
Jeg synes, det er et meget tyndt grundlag, ministeren afviser det her forslag på.
Det handler om, at der skal være incitament til at melde, hvis der er sygdomsudbrud.
Men det har man da også, hvis der er en eller anden form for tvungen forsikringsordning, for ellers får man jo ikke del i erstatningen.
Kan ministeren ikke se, at der sagtens kan være et incitament, selv om det er en forsikringsordning og ikke staten, der finansierer det?
Jacob Jensen (V), 2024-05-07:
Nu blev jeg før beskyldt for at være for imødekommende over for SF, må jeg forstå.
Jeg er sådan set åben over for at diskutere de her ting, fordi jeg kan se, at der er en udfordring, der er stigende.
Vi har i perioden 2010-2020 haft et relativt lavt niveau, jeg tror, det er 6-7 mio. kr. årligt i erstatninger i gennemsnit, og det er så steget ret markant til 50-60 mio. kr. i runde tal over de senere år.
Der er nok ikke noget, der tyder på andet, for det risikobillede, der bliver tegnet op fra Fødevarestyrelsens side, er i hvert fald, at det er noget, der vil udvikle sig.
Så det er også i det lys, jeg tænker det her ikke bare er at sige, at det nok er noget, der går væk igen.
Det er det nok desværre ikke.
Det er derfor, jeg synes, vi skal kigge på det her fordomsfrit og spørge, om der er nogle muligheder.
Jeg er bare meget, meget optaget af, at vi, i fald vi ændrer på det her, skaber en model, hvor incitamentet er til, at man rent faktisk tilkalder dyrlægen, og at vi rent faktisk sikrer, at den her opsporing og dermed også håndteringen af det her foregår effektivt.
Det er klart, at man kan lave regler for det, man kan lave kontroller for det, men hvis ikke det sker, er jeg bare bekymret for, at konsekvensen er så meget desto større, hvis ikke det er på plads, og det er det, jeg lægger vægt på i den tilgang, jeg har til det her spørgsmål.
Det er jeg sådan set ikke uenig i.
Det er en meget, meget stor udfordring, hvis man eksempelvis, som spørgeren siger her, konstaterer et udbrud med afrikansk svinepest.
Det har vi jo set.
Man har haft det i Tyskland, og det har også været i Sverige.
Så det er noget, man selvfølgelig skal tage meget, meget alvorligt, og det kan netop, som der også bliver sagt, have store konsekvenser, ikke mindst også for de bedrifter selvfølgelig og ikke mindst også for den eksport, som ligger til grund for, at man håndterer de her ting.
Eksempelvis Tyskland og Holland har nogle andre modeller, nogle fondsmodeller, som man måske kunne begynde at arbejde med.
Det er bare for at sige, at jeg er åben over for at kigge på, om man kan gøre det her klogere, bare, så længe det rigtige incitament bliver opretholdt.
Peter Kofod (DF), 2024-05-07:
Tak for det svar.
Jeg ved godt, at det ikke ligger i det konkrete forslag, som vi behandler nu, altså at der er den her mulighed, men kunne man tro, at regeringen måske ville arbejde med den her mulighed i noget kommende lovgivning?
Der kunne det måske være oplagt, at man tog noget af det her med.
Jeg ved, at Venstres hjerte i hvert fald traditionelt set har banket meget hårdt for livet i vores landdistrikter.
Så måske kunne det her være en udstrakt hånd fra regeringens side til nogle af de steder, hvor man føler at der bliver truffet nogle beslutninger lidt for langt væk og lidt for langt over hovedet på en.
Morten Dahlin (V), 2024-05-07:
Jeg vil gå til det sidste først og sige: Ja, jeg vil gerne lytte til den frustration, jeg også oplever, hører og ser fra naboer til vedvarende energi-anlæg.
Det er bl.a. derfor, at der også med den politiske aftale fra december, som jeg henviste til i min tale, ligger en større kompensation til både naboerne og det lokale område i form af ve-bonusser, og der er også den grønne pulje, som kan gå til tiltag i lokalområdet; det andet er en direkte kontant kompensation til naboerne.
Det er faktisk et udtryk for, at man fra både regeringens, men også fra resten af aftalekredsens side, tror jeg, ønsker at komme de naboer, der oplever at blive generet af det her, i møde, altså med en større kompensation.
Så til den sidste del vil jeg sige ja.
Til den første del vil jeg sige: Nej.
Peter Kofod (DF), 2024-05-07:
Tak for det.
Regeringen ønsker sig flere solceller og flere vindmøller på vores land , i vores smukke danske natur og i vores landdistrikter.
Det synes Dansk Folkeparti er en helt vildt dårlig idé, og derfor kommer vi til at stemme nej til det her forslag.
Allerede den dag i dag vil der være lokalsamfund, der føler sig kørt fuldstændig over af de lokale politikere og af den lokale forvaltning, og som føler sig hensat til, at der ikke rigtig er noget at gøre.
Man ender med at få de her solcelleørkener som naboer, og man ender med at få de her uønskede vindmøller sat op i sit lokalområde.
Der er allerede rigeligt af det, og nu vil regeringen så sammen med de røde have endnu flere.
Det bliver et klart nej fra os.
Jeg er sådan set fuldstændig ligeglad med, om det er en kommunalbestyrelse eller en minister, eller hvem der nu kan give den her tilladelse, for sagen er, at vi slet ikke skal have det.
Det er blevet en religiøs besættelse for de fleste herinde at få ødelagt vores smukke land med vedvarende energi-anlæg, som i øvrigt ikke gør den store forskel alligevel i det store billede, når man tænker på, hvor lidt Danmark udleder.
Hvis man absolut skal have de her anlæg op, skylder man lokalbefolkningerne sådan nogle steder at afholde en lokal folkeafstemning og komme ud og overbevise folk om, at det er en god idé.
Ellers må man lade være.
Hvis vi skal have alle de her vindmøller, må de stå ude på havet.
De kan ikke stå og skæmme vores smukke danske natur, så vi stemmer nej til det her forslag.
Torsten Gejl (ALT), 2024-05-07:
Tak, formand.
Det forslag, vi diskuterer, er en udmøntning af dele af »Klimaaftale om mere grøn energi fra sol og vind på land 2023 – Rammevilkår til fremme af VE-udbygningen på land«.
Vi er enige med Enhedslisten i, at det her i høj grad handler om sol og vind, og at biogasdelen er lidt på kanten af det, vi har aftalt.
Faktisk er vi også enige med Radikale i, at det kunne have været fint at give de lokale mulighed for at få lidt mere glæde af den her energiproduktion.
Mange steder på landet er den vedvarende energi jo egentlig den eneste ressource, der rigtigt er, og i Alternativet synes vi godt om begreber som folkemøller eller folkesolceller, hvor lokalbefolkningen i højere grad bliver involveret i også at få økonomisk glæde af de møller eller solceller, der bliver sat op.
Det er, som om det er lidt lettere at lytte til møllevingerne, når man ved, at pengene derfra også går ind i lokalområdet og måske fastholder lidt lokal vækst og næring – måske den lokale skole, sådan at brugsen også bliver der osv. osv. Så vi arbejder altid for, at lokalområdet skal have større glæde af den lokale energiproduktion.
Og det er klart, at vi jo er med i aftalen, så vi støtter den også, formand.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-07:
Vi har i forhandlingerne om de her to aftaler, altså både i juni 2022 og i december 2023, lagt stor vægt på, hvordan vi kan få accelereret udbygningen af energiproduktion fra sol og vind, og på, hvad det er for et naturhensyn, vi skal tage, og i hvilket omfang vi skal kompensere naboer til vindmøller og solceller.
Så har vi været klar over, at der godt kunne være nogle ptx-anlæg, som naturligt ville kunne sættes op her, og det har vi også haft en drøftelse af, og jeg synes, at det må vi så acceptere, og kunne der komme en lille bygning, som kunne håndtere noget spildvarme, så er det sådan set okay.
Men nu kommer ministeren så i sit høringssvar frem til at definere anden erhvervsmæssig bebyggelse sådan, at det også kan omfatte biogasanlæg, og det er altså overhovedet ikke det, der har været centralt i forhandlingerne.
Så det er lige blevet lusket ind i sidste øjeblik, og det synes jeg ikke klæder nogen som helst minister.
For hvis jeg kigger på de to aftaler, der er indgået, så er det altså ikke det her, der er fokus på; det er sådan set ptx-anlæg og ikke mere end det.
Så kan ministeren ikke se, at han er gået for vidt?
Morten Dahlin (V), 2024-05-07:
Nej, det kan jeg ikke.
Jeg vil gerne opponere på det kraftigste imod den beskyldning om, at det her er blevet sneget ind ad bagdøren til sidst.
Spørgeren har modtaget det her den 22. marts og har været til møde ovre hos mig den 2. april, vel vidende at der jo er papirer, hvor biogasanlæg også var nævnt, og han har efterfølgende nikket til det.
Og jeg ved, at spørgeren er en, der sætter sig grundigt ind i tingene og læser dokumenterne, og derfor har spørgeren naturligvis også gjort det i den her sammenhæng, og jeg hidser mig faktisk en lille smule om, fordi jeg synes, at beskyldningen om, at aftalekredsen ikke skulle være blevet inddraget i det her, er forkert.
Den 22. marts modtog ordføreren papirerne, inklusive det høringsnotat, der bliver citeret fra, og den 2. april var ordføreren til møde ovre hos mig, hvor ordføreren nikkede til det her lovforslag, og derfor kan jeg ikke lide den beskyldning.
Nogle har gået meget op i VE-delen – det har jeg sådan set også selv – andre har været mere begejstret for delen omkring erhverv i tilknytning eller noget andet.
Det er helt fair; der vægter vi det forskelligt politisk.
Men jeg opponerer kraftigt imod antydningen om, at jeg skulle have sneget noget ind til sidst.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-07:
Nu har jeg kendt ånden i de her aftaler lige fra starten, altså i den, vi indgik i juni 2022, og i den, vi indgik i december 2023.
Jeg har været med til mange forhandlingsmøder om det her, og det er altså legalt, at folketingsmedlemmer læser høringssvar og siger: Er det her nu rimeligt, eller er det gået for vidt?
Og det er jo i det lys, at vi har en førstebehandling og vi har en andenbehandling og vi har tredjebehandling, altså for at kunne lave lovgivning, der er god, og jeg synes, at den her lovgivning er for bred; den åbner op for alt muligt tingeltangel ude i det åbne land i forbindelse med en energipark.
Jeg synes, det er rimeligt, at vi har fået lagt vægt på, at vi skal tage hensyn til naboer til solceller og vindmøller.
Skal de så lige have et biogasanlæg oveni?
Jeg synes ikke, det er rimeligt.
Morten Dahlin (V), 2024-05-07:
Det synes jeg er helt fair, og det synes jeg er en anden diskussion.
Hvis ordføreren ikke længere mener, at det, han nikkede til i starten af april, er godt nok, så er det helt legitimt.
Det synes jeg er en fair politisk drøftelse.
Jeg er ikke enig.
Det andet er en legitim politisk diskussion, hvor vi så kan være uenige.
Jeg mener, at det, vi blev enige om i aftalekredsen i starten af april, er det rigtige.
Ordføreren mener nu det modsatte.
Det er helt fair.
Det er en legitim politisk diskussion; det, der ikke er det, er at beskylde mig for at snige noget ind til sidst, for det har jeg ikke gjort.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-05-07:
Ministeren siger bl.a. i sin tale, at formålet med det her lovforslag er at fremme energiparker frem for andre interesser.
Man kunne også sige, at det er at fremme energiparker frem for lokale interesser, for det er jo det, der er modparten i det.
Og det, jeg ikke rigtig forstår ved ministerens synspunkt, er, at han siger, at med det her forslag skaber man den rigtige balance, fordi man nu tager en højere grad af hensyn dem, der skal etablere energiparkerne.
Altså, jeg ved ikke, om ministeren læser avis derude, for det er jo sådan set et andet sted, hvor jeg synes at balancen halter.
Der er jo flere ordførere, der i dag også har været inde på, at man måske skulle have gjort noget mere ud af, at det kunne komme den lokale befolkning til gode, altså en højere grad af kompensation, at man måske skal kunne købe strøm af energiparken eller på anden måde kunne kompenseres.
Altså, undskyld mig, jeg ved ikke, om man ikke læser aviserne.
Som jeg siger, er det jo en helt anden dagsorden, der er derude.
Det er da den lokale befolkning, der her føler sig kørt over, og som kommer til at bo midt i en solcellepark eller omgivet af vindmøller.
Det er vel det, vi skal tage hensyn til for at få den lokale opbakning, og ikke tage mere hensyn til dem, der stiller parkerne op.
Morten Dahlin (V), 2024-05-07:
Nu har jeg noteret mig spørgerens ageren i den her sag lige fra starten, og det var jo helt tydeligt, at spørgeren havde misforstået lovforslaget.
Og det er, som om spørgeren ikke helt vil anerkende det, men der bliver etableret en energipark, hvis det lokalt valgte byråd, som er valgt af lokalbefolkningen, accepterer det.
Hvis byrådet ikke accepterer det, bliver der ikke etableret en energipark.
Og det er vel byrådet, der er valgt til at repræsentere lokalbefolkningens interesser, så hvis byrådet ikke mener, det er i lokalområdet interesse, vil de jo ikke godkende, at der bliver lavet en energipark.
Og jeg har trods alt mere tillid til Danmarks 98 byråd og kommunalbestyrelser, end jeg har til Danmarksdemokraternes ordfører på det her område.
Det må trods alt være deres afgørelse.
Det har jeg tillid til at de godt kan finde ud af.
Altså, jeg kan da afsløre, at Danmarksdemokraternes landdistriktsordfører jævnligt og ofte siger, at vi i højere grad skal kunne dispensere fra nogle af de her beskyttelseshensyn som kystnærhedszone og skovbyggelinje, men hvis man fra Danmarksdemokraternes side lige pludselig ønsker opstramning i naturbeskyttelsesloven og i planloven, er det en ny politisk position for mig.
Men det kan jo være, at spørgeren kan gøre mig klogere på det.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-05-07:
Magen til vås skal man lede længe efter at høre.
For ministeren siger, han har større tillid til de 98 byråd, end han har til mig som ordfører.
Jo tak, det er jo heller ikke mig, der sidder og afgør de her sager; det er jo byrådene, der sidder og afgør dem.
Det, du selv foreslår nu, hr. minister, er jo, at du skal afgøre det.
Det synes vi da er skidt.
Og så vil jeg bare sige til det med, at kommunalbestyrelsen siger god for det – jo tak.
Jeg nævner ikke kommunalbestyrelsen, jeg nævner lokalbefolkningen; dem, som skal bo som nabo til det.
Det er jo dem, der skal tages hensyn til.
Det er jo ikke kommunalbestyrelsen, jeg sidder og argumenterer for at der skal tages hensyn til.
Det er dem, der bor som naboer til vindmøllerne, til solcellerne – dem, som føler sig kørt over og kan blive det i højere grad med det her lovforslag.
Det er jo der, balancen bliver skæv, hvor ministeren står og praler af, at det her skaber en bedre balance for dem, der stiller vindmøllerne op.
Man burde måske agere lidt efter at få en bedre balance for dem, som skal bo som nabo til det.
Morten Dahlin (V), 2024-05-07:
Nu skal det ikke blive sådan noget mundhuggeri om, hvad der er vås, og hvad der ikke er vås.
Altså, faktum er, at der ikke bliver etableret en energipark, hvis ikke kommunen siger ja.
Det gør en kommunalbestyrelse.
Den er trods alt valgt af lokalbefolkningen.
Ergo er der et lokaldemokratisk led inden i det her.
Så den der påstand om, at det er mig eller den til enhver tid siddende minister, der bare udpeger energiparkerne uden en lokal opbakning, er ikke rigtig.
Kommunalbestyrelsen skal sige ja, og dermed ligger der jo beskyttelsen af lokalsamfundet.
Så nævnte spørgeren også før – det kom jeg ikke ind på – en højere grad af kompensation.
Det er jo faktisk en del af den politiske aftale, at der kommer en højere grad af kompensation til naboerne.
Det synes jeg er godt, og jeg synes, det er godt – i modsætning til hvad Danmarksdemokraternes ordfører har påstået – at kommunerne kan sige ja eller nej til at få sådan en energipark.