runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Bjerre (V), 2023-04-13:
Jeg er rigtig glad for, at hr. Kim Edberg Andersen bringer emnet op.
For det er et vigtigt emne, og vi skal da søge inspiration fra andre lande, altså om der er andre lande, der gør det bedre på det her område.
Det er ikke nødvendigvis en dyr kommission, der skal til.
Det kan være, at man kan lave noget andet.
Jeg har allerede igangsat et tværministerielt arbejde og vil tage en række møder med interessenter på det her område.
For jeg tror sådan set, der ligger en række løsningsforslag, som vi allerede kan gribe fat i, og så er det da med at gøre det.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Jeg tænkte nok, at ministeren sådan lige ville have en lem åben, i forhold til hvordan det skal være, og det er også derfor, jeg har valgt at fremsætte det med baggrund i noget, der er gennemarbejdet fra Norge.
Vi er meget sammenlignelige lande i det her, og de er jo blevet fremhævet til at være gode på ligestillingsområdet.
Så jeg håber, det bliver en forholdsvis smal sag at få noget så ligestillingsagtigt som mænds problemstillinger undersøgt.
Marie Bjerre (V), 2023-04-13:
Nu vedtog man jo den lovgivning om at øremærke barslen til både mænd og kvinder, og grunden til, at vi fik lovgivningen, var jo, at vi skulle implementere et EU-direktiv.
Det er også derfor, at selvstændige og ledige er undtaget fra loven.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-13:
Så kan jeg jo konstatere, at fru Astrid Carøe havde ret i, hvilket svar ministeren ville give.
Men jeg vil nu alligevel godt udfordre det lidt, for ligestillingsministeren må også kunne tilkendegive, hvad regeringens holdning er til det her.
Regeringen har jo på den ene side sagt, at man vil afsætte 3 mia. kr.
– jeg er temmelig skeptisk i forhold til den finansiering, som regeringen så peger på, men man har sagt, at man vil afsætte 3 mia. kr. –
og samtidig siger ligestillingsministeren nu, at man skal afvente Lønstrukturkomitéen, før man vurderer, hvad der skal ske.
Niels Flemming Hansen (KF), 2023-04-13:
Nej, det giver jo nærmest sig selv, skulle jeg til at sige.
Og så er der spørgsmålet: Set dybt inde fra ministerens meget liberale hjerte, hvordan ser ministeren så ærlig talt på, at man jo så har blandet sig i barsel for mænd og indført tvungen barsel for mænd?
Marie Bjerre (V), 2023-04-13:
Grundlæggende set skal man som familie have lov til at indrette sig, som man vil.
Det mener jeg som liberal.
Der skal være mulighed for at have forskellige tilgange til børneopdragelse, eller hvad det måtte være.
Men det er klart, at man selvfølgelig ikke hundrede procent kan lade være med at blande sig.
Altså, vi accepterer ikke vold i hjemmet, og vi accepterer ikke misbrug af børn.
Så at man sådan hundrede procent ikke blander sig, går jeg altså ikke ind for.
Niels Flemming Hansen (KF), 2023-04-13:
Som ministeren ved, er det her ikke mit område, men jeg vil gerne takke ministeren for det gode samarbejde, vi har, også på andre områder.
Debatten i dag har jo været, kan man sige, vidt forgrenet, og nogle af de dialoger, der har været, har jo også gået på, hvem der gør rent i hjemmet, hvem der vasker tøj, hvem der handler ind, osv., og jeg vil egentlig bare spørge, hvad ministerens holdning til det er.
Hvor meget mener ministeren og regeringen man skal blande sig i familiernes frie valg inden for hjemmets fire vægge?
Marie Bjerre (V), 2023-04-13:
Jeg mener, at det vil være bedre, hvis man har mulighed for at tage det job, man allerhelst gerne vil have, og hvis man som kvinde har mulighed for at gøre sig gældende på mænds præmisser og omvendt og vi ikke har nogen kulturelle strukturer, der hæmmer ens frie udfoldelsesmuligheder som mand eller som kvinde.
Men det har vi jo bare i dag.
Vi har nogle kulturelle udfordringer.
Der bliver set anderledes på mænd, end der gør på kvinder.
Det er også derfor, vi har færre kvinder i ledelse.
Det viser tallene jo meget, meget tydeligt.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-13:
Tak for det.
Nu nævner ministeren igen det her med, at det er et problem, at vi har et kønsopdelt arbejdsmarked.
Som jeg nævnte i min ordførertale, er det jo sådan, at i Danmark og i de skandinaviske lande, hvor der er de bedste og frieste muligheder for at forfølge den vej i tilværelsen, man som individ allerhelst vil, er der faktisk det paradoks, at der vælger mænd og kvinder gennemsnitligt mere forskelligt, end de gør i de lande, hvor de af økonomiske årsager eller af andre årsager er mere tvunget til at vælge et fag, der ikke nødvendigvis er i overensstemmelse med deres køn.
Mener ministeren, at det ville være bedre, hvis Danmark var som nogle af de lande, hvor man er tvunget til at tage et job, der ikke nødvendigvis er i overensstemmelse med ens egne behov og ambitioner i tilværelsen?
Marie Bjerre (V), 2023-04-13:
En stor del af de lønforskelle, der er på det danske arbejdsmarked, kan naturligvis forklares, i og med at vi har et meget kønsopdelt arbejdsmarked.
Det er i sig selv også et problem, at vi er så kønsopdelt på vores arbejdsmarked, særlig i forhold til andre lande.
Det er et stort problem.
Så er der også en del af den lønforskel, som er uforklarlig, og som ikke kan forklares med, at man vælger nogle andre stillinger, eller hvad det måtte være, og det er reelt også noget at kigge på.
Det er et spørgsmål, som sorterer under Beskæftigelsesministeriet.
Jeg ser meget frem til det arbejde, der kommer på baggrund af Lønstrukturkomitéen, og så håber jeg da sådan set også, at det, at vi har øremærket barsel til mænd, kan være med til at løse nogle af de problematikker, der er med lønforskelle, og at mænd tager større del i familielivet derhjemme og tager en barns første sygedag, og at det kan betyde, at vi får færre udfordringer med lønforskelle.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-13:
Tak for det.
Jeg kan ikke undlade at bemærke, at ministeren nævner den her 7-procentslønforskel mellem mænd og kvinder i de samme jobs, og det er jo også en påstand, der ofte bliver bragt til torvs, nemlig at hvis der er en lønforskel mellem mænd og kvinder i de samme jobs, må det være et udtryk for diskrimination, for det er jo de samme jobs.
Altså, jeg kender en næse-øre-hals-læge, som kunne fortælle mig, at gennemsnitligt set har mænd flere patienter end kvinder på en enkelt time, og det er jo en af potentielt mange bagvedliggende baggrundsvariabler, som kan være med til at forklare, at selv om vi er i de samme jobs, kan der være nogle specifikke årsager eller variabler, der gør sig gældende, og som gør, at der alligevel er en lønforskel.
Det, jeg vil høre, er egentlig, om ministeren er enig med mig i, at det er helt rimeligt, at der er en lønforskel mellem mænd og kvinder, hvis bare den grunder i, hvad skal man sige, logiske baggrundsvariabler, eksempelvis ens egne personlige frie valg, i forhold til om man tager mindre deltid eller mere deltid eller mindre ferie osv.
Marie Bjerre (V), 2023-04-13:
Jeg synes egentlig, jeg har redegjort meget klart for, hvad regeringens holdning er: Det er uacceptabelt, at der er lønforskelle; det er uacceptabelt, at ens køn afgør ens løn; det er en udfordring, og det er et problem.
Det er regeringens holdning.
Nu er der nedsat en Lønstrukturkomité, og også i respekt for det arbejde, de laver, synes jeg, vi bør afvente det, inden vi begynder at diskutere eventuel finansiering, og hvordan det skal stilles an.
Jeg er virkelig glad for den lovgivning, der er kommet, om at øremærke til både mænd og kvinder, og jeg er stolt af, at Venstre som et liberalt parti stemte for.
For det er liberalt.
Før den lovgivning havde vi hverken formel eller reel ligestilling, når det kom til barsel.
Der var øremærket 14 uger til kvinder og 2 uger til mænd.
Det er ikke formel ligestilling.
Der var heller ikke reel ligestilling.
Faktisk sagde 40 pct. af mændene, at de godt kunne have tænkt sig noget mere barsel, men de gjorde det ikke, fordi man jo så ville tage noget af kvindens.
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-13:
Med al respekt kan det her forslag absolut ikke sammenlignes med de her omsorgsdage.
For de 5 omsorgsdage, der er, er jo for det første dage, man selv skal betale for for at holde fri.
For det andet er det dage, der ude på arbejdsmarkedet skal planlægges 14 dage, 3 uger, 2 måneder frem i tiden, for at det går ind og passer med en kalender, og for at det går ind og passer med arbejdet.
Det, som vi foreslår, er, at man skal kunne ringe ind på fuldstændig samme måde, som hvis man har et barn syg, altså at man kan ringe ind om morgenen og sige: Jeg kan ikke komme i dag, fordi jeg skal følge min far eller min mor til læge eller på hospitalet eller andet.
Så det er fuldstændig umuligt at sammenligne de her to forslag.
Indtil for ikke så længe siden var jeg selv ansat inde på Skejby Sygehus, hvor der var flere, der var glade for de her omsorgsdage.
Men det, der var udfordringen med dem, var, at det jo var dage, der skulle planlægges langt ud i fremtiden.
Og man skal også lige tage med, at man ikke får løn for de her dage.
Det, som vi ønsker, at danskerne skal have mulighed for, er, at hvis der er noget pludseligt opstået sygdom i ens familie, kan man ringe til sin arbejdsgiver og sige: Jeg har desværre ikke mulighed for at komme i dag, for jeg skal være der for mit familiemedlem.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-13:
Hvad skal minareterne så bruges til – pynt, udsmykning, skueproces?
Tror hr. Mads Fuglede på den?
Altså, skulle vi ikke stoppe naiviteten?
Skulle vi ikke bare stoppe det og sige, at det tror vi ikke på, i stedet for måske at stå her om et år og sige, at så skete det alligevel, og vi var stadig væk bagud i forhold til udviklingen?
Og så lær dog af fortidens synder!
Hvis ikke man tror, at der kommer bønnekald på minareter, så er man jo stadig væk tordnende, tordnende naiv i forhold til udlændingepolitikken i Danmark.
Mads Fuglede (V), 2023-04-13:
Altså, med al respekt synes jeg, det er et karikeret billede.
Jeg har selv været med til sammen med Dansk Folkeparti at forhandle og vedtage den lov, der skal følge de pengestrømme, der kommer til religiøse og især islamiske trossamfund i Danmark, og forsøge at dæmme op for det.
Der kan også være noget, som ministeren nævnte, omkring planloven og andet, og jeg ser ikke for mig, at man begynder at lave bønnekald ud over danske hustage osv.
Det ville jeg synes var en meget trist dag, hvor det måtte ske.
Og det er en anden debat.
Men der, hvor jeg tror vi kan gøre en forskel – og jeg lægger egentlig op til, at vi får debatten derover – er at søge at få sat en prop i den strøm af penge, der er fra meget, meget formørkede regimer ind i det danske samfund for at påvirke vores debat, og så tage fat om det i stedet for at forbyde noget, som er et forbud mod vores egne liberale frihedsprincipper.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-13:
Hr. Mads Fuglede sætter helt berettiget sådan nogle skræmmeeksempler op, som ikke bare er skræmmeeksempler, men som jeg mener er korrekte.
Og så mangler jeg så bare svaret på: Hvad vil Venstre?
Og så siger man: Jamen det her kan vi ikke rigtig gøre noget ved.
Hvad vil Venstre så gøre noget ved?
Lad mig så spørge i forhold til de her stormoskéer med minareter.
Skal der også være adgang til indkaldelse til bøn?
Altså, det er jo det, der er hensigten.
Man er jo tordnende naiv, hvis man tror, at de her plastikminareter, som er sat på nogle steder, bare er sat på, for at det skal være et skue.
Altså, på et eller andet tidspunkt kommer der også indkaldelse til bøn.
Man har ikke været opmærksom nok på, hvilket man ville, at gå ind og oversætte prædikener.
Det gør man jo ikke.
Der er visse skriftsteder, man gør det med, men ikke selve prædikenerne.
Altså, alt det, som vi har stået og drøftet i Folketinget igennem snart mange, mange år, bliver ikke rigtig til noget, og det ærgrer mig, at vi står og er så alvorlige omkring det, men at der ikke rigtig bliver taget initiativ til noget.
Mads Fuglede (V), 2023-04-13:
Det er jo åbenbart for enhver, der har fulgt denne debat gennem årene herhjemme, at det her er et område, hvor vi har store udfordringer.
Tyrkiet gør det, Iran gør det, Saudi-Arabien gør det, Kuwait gør det.
Lige nu slås man med den russiskortodokse kirke i Paris, man gør det også i Ukraine.
Det er noget, der sker flere steder, men det er et problem, især med islam.
Derfor vedtog vi også tidligere en lov om forbud mod modtagelse af donationer fra visse fysiske og juridiske personer netop for at adressere den her problemstilling.
For der er et problem med den måde, som nogle bruger islam på i Danmark.
Vi har religionsfrihed i Danmark, og til denne frihedsrettighed hører retten til, at man udøver sine egne religiøse skikke.
Det betyder ikke, at der er religionslighed i Danmark, man kan såmænd bare læse grundloven for at se, at det er der ikke.
Men der er alligevel retten til, at man må praktisere den tro, man har.
Også selv om kristendommen har en forrang i grundloven, så har en muslim også ret til at dyrke sin religion.
Så hvordan balancerer vi de her ting?
Man kan gå den vej, som forslagsstillerne forsøger at tegne op her, og sige, at så må vi forbyde stormoskéer.
Det tror jeg er en helt forkert vej at gå, bl.a. fordi jeg tror, det er at køre direkte ind i grundlovens lighedsprincip og i de principper, der findes i de konventioner, som vi ser som fundamentet for de frihedsrettigheder, vi har.
Så jeg tror, vi skal gå en anden vej.
Det er meget svært at håndtere det her spørsmål.
Men det kan ikke nytte noget, at vi kører ind i grundloven, og derfor kan vi ikke støtte det her beslutningsforslag, selv om vi er meget opmærksomme på problemstillingen og tager den meget alvorligt i Venstre.
Vi har brugt mange år på at lære, at vi har været meget naive, og vi har brugt mange år på at forstå, at nogle udnytter vores frihedsrettigheder.
Og derfor kan brede forbud godt virke tillokkende.
Men det er jo at lave et knæfald for det angreb, der er på vores frihedsrettigheder.
Så vi skal forsvare det, vi er, uden at vi bliver til et land, der forbyder de frihedsrettigheder hos andre, som vi selv ønsker at sætte højt.
Så derfor kan vi ikke støtte det her beslutningsforslag.
Det har alle mulige udfordringer, men vi vil til hver en tid støtte det arbejde, der pågår med at sørge for, at man ikke misbruger religiøse samfund, især fra islamistiske kredse og fra muslimske lande, for at påvirke debatten i Danmark.
Så derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget, men det er en debat, som vi desværre ikke engang har set begyndelsen af enden på, og vi må ikke slippe den.
Kim Aas (S), 2023-04-13:
Fru Pia Kjærsgaard spørger om flere ting.
Det første er, om der er forskel på, om det er den ene eller anden religion, der opfører bygninger.
Nej, det er der ikke.
Der gælder den samme lovgivning, uanset hvilken religion der er tale om.
Det andet er, om vi har indset, at der er nogle udfordringer.
Jeg synes faktisk, at den socialdemokratiske politik i den tidligere regering, men også i den nuværende regeringssammensætning viser, at vi har taget det alvorligt.
Der er sket ting som opstramninger på mange områder i forhold til indvandring og i forhold til lovgivning, som skal gøre, at vi kan have vores nye beboere i Danmark.
Så jeg tænker, at vi faktisk er godt på vej.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-13:
Der er ikke forskel på buddhister, katolikker, kristne og islamister for Socialdemokratiet?
Det må jeg sige at der altså er for Dansk Folkeparti.
Islam og islamisterne er den store, store trussel.
Den store, store trussel er de stormoskéer, som bliver opført for fremmede magters penge.
De her stormoskéer er simpelt hen den trojanske hest for fremmede regeringer.
Har Socialdemokratiet fortsat ikke fattet alvoren i udlændingepolitikken?
Kim Aas (S), 2023-04-13:
Fra Socialdemokratiets side er vi bestemt opmærksomme på religiøse miljøer, og det kunne bl.a. være islam.
Der er jo islamisering nogle steder, hvor vi selvfølgelig er bevidste om det.
Det siger vi også her i vores ordførertale i forhold til det med, at hvis der er moskéer, som opfordrer til noget, så er vi opmærksomme på det.
Vi vil træde ind der, hvor det er nødvendigt, og det har vi allerede gjort.
Både den tidligere regering og den nuværende regering har ført en stram udlændingepolitik og også fremsat nogle lovforslag, som gør, at vi kan modstå, når der er den her islamisering, som sker i visse dele af samfundet.
Men det her handler om, om vi kan lave lovgivning, som forbyder en bestemt religions religiøse bygninger, og det kan vi fra Socialdemokratiets side ikke stemme ja til, for hvad angår religiøse bygninger, gælder det for alle – uanset om man er muslim eller man er buddhist eller kristen – at man skal have de samme muligheder, de samme rammer og den samme lovgivning.
Det gælder også for det her.
Mads Fuglede (V), 2023-04-13:
Vi lavede jo i Venstre, og det tror jeg faktisk også vi fik opbakning fra Dansk Folkeparti til, tidligere et beslutningsforslag, som rejste ønsket om et forbud mod elektroniske bønnekald.
Så lad os nu ikke tale os væk fra hinanden.
I Venstre vil vi gerne vil skabe rum til, at der er religionsfrihed Danmark, men vi har ikke tænkt os at lave det danske samfund så meget om, at der bliver bønnekald i større danske byer, eller at man, endnu vigtigere, kan bruge religiøse samfund til at påvirke den danske debat i antidemokratisk retning.
Jeppe Søe (M), 2023-04-13:
Tak, formand.
Jeg holder talen her som Moderaternes værdiordfører.
Lige her krydser værdierne mellem vore partier med sikkerhed klinger.
Man korser sig.
Det gør vi, når vi bekender vores kristne tro.
For os, der tror på de kristne grundværdier, er korset tryghed.
Vi vedkender os vores egen rolle i historien, når vi bærer det kors, der oprindelig var en andens byrde.
Indvandringen udfordrer samfundet og sammenhængskraften med religiøse og kulturelle særkrav, skriver Dansk Folkeparti, der fremsætter forslag om et forbud mod opførelsen af stormoskéer i Danmark – kun, hvis vi vakler i troen, tænker jeg.
Religionsfrihed er en dansk grundværdi, grundlovssikret og demokratisk, men demokratiets institutioner er ingenting uden de værdier, vi fylder dem med.
Vi tør godt lukke andre ind og give plads til andre, også andre måder at tænke og tro på.
Det er den anstændige ting at gøre i et land, der er bygget på retfærdighed.
Og vi skal gøre os umage med at træffe beslutninger bag det, som den politiske filosof John Rawls kalder for uvidenhedens slør.
Men hvis vi tror på den institution, vi står midt i lige nu og her på et alt for sent tidspunkt, er det vel selve jobbeskrivelsen.
Danmark er et kristent land – ja.
I Danmark har vi religionsfrihed – ja.
For mig og for Moderaterne betyder det, at svaret er enkelt.
Det er ikke vores ret at gøre os til dommer over, hvor andre dyrker deres religion.
Til gengæld kan vi ubesværet – ganske ubesværet –
gøre os til dommer over, om religion bruges som et middel til at overskride dansk lovgivning.
Vi kan og vi skal gribe ind, hvis udemokratiske midler tages i brug for at nære holdninger og handlinger, der ikke har en plads i Danmark, og det gør vi jo også.
Vi skal værne om vores værdier; de er danske, og vi bor i Danmark.
Det er et fælles anliggende for alle, der lever og tror her.
Moderaterne er ikke blinde for de udfordringer, der følger af friheden.
Dem skal vi være opmærksomme på.
Men friheden til tanke og tro er at foretrække.
Det er forslagsstillernes vurdering, at forslaget ikke er grundlovsstridigt, da man fortsat har mulighed for at dyrke sin religion andetsteds, men i Danmark har vi efter grundlovens § 67 ret til at forene os i samfund for at dyrke Gud på den måde, der stemmer overens med vores overbevisning, alene begrænset – alene begrænset – af hensynet til sædeligheden og den offentlige orden.
Jeg tror ikke, det er rimeligt at sige, at stormoskéerne forstyrrer den offentlige orden.
Det kræver, at man ved, hvad man selv står for, og hvad man selv tror på.
For Moderaterne gælder det, at alle, som det allerede er, har ret til at dyrke egen religion, men jeg vil gerne have lov til at sige tak til forslagsstillerne for at rejse det her spørgsmål igen og dermed give mig mulighed for at reflektere over, hvad jeg egentlig grundlæggende tror på.
Også jeg er derfor ked af det sene tidspunkt, der jo gør debatten en lille smule anderledes.
Moderaterne kan selvfølgelig ikke bakke op om forslaget.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Nu sidder Moderaterne jo i en regering, hvor jeg tror, man kalder det et koordinationsudvalg der, hvor man bryder grundloven og det ikke betyder noget.
Virkeligheden er, hr. Jeppe Søe, at det der er en stikken hovedet i sandet i forhold til en meget reel problemstilling i forhold til den islamisering, der er et problem.
Det er et problem, og der sker vold, der sker undertrykkelse, der sker alverdens ting i det her, og hr. Jeppe Søe synes, det er helt fint, fordi vi har en grundlov, hvorefter vi alle sammen skal have lov til at bede.
Jeps, men vi behøver ikke at reklamere for en islamisering af samfundet, når vi kan se, at lige nøjagtig den islamisering har ført til vold og undertrykkelse af kønnene.
Det her bliver et stempel for islam i Danmark.
Jeppe Søe (M), 2023-04-13:
Sjældent har jeg hørt så mange spørgsmål på et minut.
Jeg kan næsten ikke vælge, hvilket et af dem jeg har lyst til at svare på, om nogen.
Jeg tror, jeg vil sige, at den største trussel for mig at se er, at vi, hvis vi er udfordrede, begynder at gå på kompromis med egne værdier.
Og hvis vi går på kompromis med den, fordi i hvert fald nogle føler sig vældig udfordrede, så synes jeg i virkeligheden, at vi har tabt mere, end vi kunne vinde ved at følge hr. Kim Edberg Andersens anbefalinger.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Jeg synes, at hr. Jeppe Søe forfladiger det lidt med det der med våbenhus kontra minareter, men lad os da bare tage det i sådan et lidt mere lineært perspektiv.
Der kan jeg ikke mindes, at jeg senest har set forsvarets nyeste våben fremstillet i den lokale kirke.
Så der er jo forskel, og jeg synes virkelig, det er at tage det useriøst.
Men lad os tage det en anden vej rundt.
Hr. Jeppe Søe siger det med, om man vakler i troen.
Problemet er ikke, at vi vakler i troen; problemet er, at de her stormoskéer bliver et tydeligt statement af islamisme.
Og islamisme er vi jo nogle mennesker der har råbt forgæves op om i årtier, og nu er vi så kommet dertil, hvor hr. Jeppe Søe så kommer ind med et parti og siger, at man søreme også godt kan se, at der er et problem, og hr. Jeppe Søe siger så samtidig i sin tale, at hvis nu der begås ulovligheder med baggrund i det her, så skal vi gøre noget ved det.
Så jeg går ud fra, at næste gang vi siger, at man skal udvises konsekvent efter første dom, hvis den er religiøst motiveret, så må det vel ligge lige til højrebenet, at så får jeg i hvert fald Moderaternes støtte til det.
Jeppe Søe (M), 2023-04-13:
Jo, det kan jeg bekræfte at hr. Jeppe Søe tror på.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-13:
Helt ærligt, kan hr. Jeppe Søe lade være med at smile lidt, eller tænker han på en eller anden måde: Jeg bliver nødt til at sige et eller andet?
Altså, det tror hr. Jeppe Søe da ikke på, vel?
Jeppe Søe (M), 2023-04-13:
Nu er der jo mange traditioner.
De danske kirker har f.eks. et våbenhus, men jeg tror, at de færreste stiller våben derude, når de skal ind at høre en prædiken.