Torsten Schack Pedersen (V), 2017-03-28:
Jeg ved godt, at Enhedslistens ordfører både har indtaget formandsstolen i Finansudvalget og sat sig i statsministerens stol, men at Enhedslisten skulle være Danmark tredjestørste parti vil vi forhåbentlig aldrig opleve.
Så jeg er glad for at indtage talerstolen som ordfører for Venstre på det lovforslag, som vi nu behandler.
Det gennemfører jo hovedsagelig EU-direktiver om betalinger, som har til formål at sikre en bedre konkurrence, skabe et større udvalg af betalingsløsninger.
Nogle elementer påkalder sig nok større opmærksomhed end andre – det har debatten også allerede vist – men jeg vil blot understrege, at det er vigtigt, at vi har en høj grad af forbrugersikkerhed.
Af direktivet følger det, at den hæftelse, man har som forbruger på en række af de her betalingsordninger, nedsættes fra 1.100 kr. til 375 kr., og at der bliver et forbud mod overvæltning af kortgebyrer til forbrugerne på en række betalingskort, hvor det i dag er muligt.
For grundlæggende er det sådan, at betalingløsninger i stigende grad udbydes på tværs af grænser og fra et stigende antal aktører.
Der sker en stor grad af innovation på området.
Det er positivt, og der er mange af disse aktører, der udnytter det store potentiale, som data giver, til at skabe innovative betalingsløsninger, som er tilpasset forbrugernes individuelle behov.
Det er også løsninger, som efterspørges af danske forbrugere, der er blandt de mest digitale i Europa.
De to ting, der påkalder sig særlig opmærksomhed, er selvfølgelig elementer, der vedrører danske særregler, og det er bl.a. muligheden for, at man som forbruger giver samtykke til behandling af ens betalingsdata, når man bruger et betalingskort, og det er vel grundlæggende også mere ligestilling i forhold til eksempelvis at handle på nettet, hvor cookies og andet kan indsamle nogle af de samme oplysninger.
Som sagt er det løsninger, der kræver forbrugerens samtykke, og som vil give forbrugeren mulighed for at få bedre værktøjer og større indblik i egen økonomi.
Hovedparten af de tjenester, som lovforslaget muliggør, udbydes allerede i andre lande, eksempelvis vores naboland Sverige, hvor der ikke er noget forbud mod brug af betalingsdata.
Det er noget, der også har været bragt op i forbindelse med regeringens implementeringsudvalg, hvor der været udtrykt ønske om en mere liberal tilgang, for det vil give mulighed for, at danske virksomheder kan udvikle fremtidens digitale og innovative løsninger, og jo også mulighed for at understøtter en gryende fintechbranche i Danmark.
Der har været et udtrykkeligt ønske om, at sikrer nogle mere liberale regler, således at nye fintechinstrumenter og værktøjer og ideer kan udvikles i Danmark, og at det ikke er noget, der skal ske i vores nabolande.
Den anden del af lovforslaget, som nok har påkaldt sig størst opmærksomhed, er muligheden for, at man ikke længere er pligtigt til at modtage kontanter i tidsrummet fra 22 til 06 eller fra 20 til 06 i områder, der er præget af kriminalitet.
Det synes jeg faktisk er et ganske fornuftigt forslag.
Jeg tror, at det var sidste sommer, at der kom en anbefaling fra en arbejdsgruppe, der havde kigget på det her.
Der var man delt, men der var størst opbakning til det, som jeg tror blev kaldt model 2 dengang, nemlig at man som virksomhedsejer eller butiksejer selv kunne vælge, om man ville modtage kontanter.
Det er klart, at der er et sikkerhedsaspekt i det tidsrum her.
Der er også det forhold, at kontanter faktisk er relativt dyrere at håndtere, og hvis vi kan gøre det mere sikkert for virksomhederne og butikkerne og vi også kan sørge for, at deres omkostninger falder, så synes jeg, at det giver rigtig god mening.
I forhold til den debat, der har været, kan jeg jo ikke undlade at gøre opmærksom på, at for 15 år siden var det sådan set ikke muligt som forbruger at handle på det pågældende tidspunkt.
For der forhindrede lukkeloven, at man i det hele taget kunne gå ud og handle, og så er det lidt mærkeligt at høre en diskussion om, hvorvidt man så skal bruge sit dankort, hvis man skal ud og handle på et lidt skævt tidspunkt.
Man kunne vende debatten om og sige, at da vi tidligere fik liberaliseret lukkeloven, var budskabet fra nogle partier, at man havde så rigelig tid til at handle ind i, så det var helt unødvendigt, at man skulle have lov til at handle ind, når det passede en selv, men sådan sker der selvfølgelig så mange ting herinde.