runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dan Jørgensen (S), 2021-02-11:
Jeg tror, at det første skridt er det, vi har taget med klimaloven, hvor vi forpligter os til at lave en årlig afrapportering, altså hvor vi går ind og måler på det og kvalificerer det, med hensyn til hvordan det egentlig ser ud med Danmarks globale fodaftryk, hvis man skal udtrykke det sådan lidt mere populært.
Jeg er faktisk meget spændt på at se, hvad den analyse kommer til at vise.
Hr. Torsten Gejl lægger jo til grund, at det nok også kræver en indsats at nedbringe vores udledning ude i verden, og det tror jeg er rigtigt, men den anden del af den ligning er jo, at vi faktisk også er med til at nedbringe udledninger mange steder i verden.
Der er masser af dansk teknologi, og hvis vi ikke eksporterede det, ville udledningerne være højere, og det skal jo selvfølgelig også med.
Torsten Gejl (ALT), 2021-02-11:
Det interessante er jo, at det vender to veje.
For hvis vi skulle vende det på hovedet og sige, at det er efterspørgeren, der betaler, så skulle vi måske ikke afregne 90 pct. af vores landbrugs kødproduktion, for den eksporterer vi jo.
Så det ville jo kræve en meget, meget grundig udregning.
Hvad tænker ministeren om det, hvis man nu valgte at vende det om, altså hvis man nu valgte at vende det om på verdensplan: Kunne man på nogen som helst måde komme i en situation, hvor vi faktisk kan lave en udregning, der hedder, at det er efterspørgeren, der betaler?
Dan Jørgensen (S), 2021-02-11:
Det tror jeg ville blive svært, men jeg tror helt sikkert, at vi kan blive bedre til også at tage de dimensioner med.
Altså, jeg tror, at hvis vi formår at få gjort det her på en måde i Danmark, sådan at andre kan se, at det faktisk kan lade sig gøre, så kan vi jo håbe på, at det kan danne skole.
Vi kan jo også aktivt arbejde for, at andre også gør det.
Og vi kan aktivt arbejde for, at det også er noget, der bliver diskuteret i FN-regi.
Det, der er vores problem lige nu, er jo som stort set altid, når vi diskuterer klima, at vi har så frygtelig travlt, som vi har.
Altså, vi har vel omkring 10 år til i verden sådan helt grundlæggende at skifte kurs.
Danmark har gjort det, og andre lande har gjort det, men jo langtfra alle.
At lave helt nye systemer, der skal danne baggrund for det, er nok ikke muligt at nå.
Morten Bødskov (S), 2021-02-11:
Det er jo virkelig et stort og vigtigt spørgsmål.
Det, vi har gjort her de sidste mange måneder efterhånden, er jo, at vi har taget enorme beslutninger, og vi har taget dem – godt for det – sammen.
Men vi har jo også taget dem, om spørgeren vil, med sådan et tidsperspektiv, vi kunne se frem til.
Og det kommer vi også til med det her.
Dermed er jo sagt, at vi løbende kommer til at følge, hvordan det går med dansk erhvervsliv.
Er der behov for flere initiativer?
Regeringen har jo sagt det meget, meget klart: Vi er parat til at gøre, hvad der skal til, for at flest mulige virksomheder kommer sikrest muligt igennem den her krise.
Det gør vi af hensyn til lønmodtagerne, til danske arbejdspladser, men det gør vi også af hensyn til, at der, når vi kommer på den anden side af krisen, også skal være et vækstgrundlag for dansk erhvervsliv.
Jeg er helt enig i det, som jeg tror hr. Dennis Flydtkjær også sagde, nemlig at det vigtigste er, at virksomhederne kommer til at tjene penge igen.
Og det håber vi jo de gør snart.
Torsten Gejl (ALT), 2021-02-11:
Det her er jo en vigtig lov, for det er vigtigt at hjælpe med at redde de her virksomheder osv., så det er selvfølgelig noget, vi ser positivt på og støtter.
Noget, der kan bekymre os, er måske tilbagebetalingen i februar 2022.
Der er jo mange virksomheder, som gisper efter vejret nu, og som overlever, og hvor det også for nogles vedkommende har en længere konsekvens.
De vil have en dårlig ordrebog i lang tid, og de vil køre på pumperne i lang tid.
Risikerer vi, at der er mange, der ikke kan betale det tilbage i februar 2022?
Og i så fald, hvad gør vi så?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-11:
Vi har jo ikke de grundlæggende tal for det, men det er det, vi skal bede regeringen om, og det er ganske normalt, når man fremsætter beslutningsforslag, som jeg også sagde i min tale.
Men det, vi foreslår, er det samme princip eller system, som man har i Tyskland eller Frankrig, nemlig et såkaldt carry back-system, hvor man kan fratrække det underskud, man har i f.eks. 2020.
De mange sunde virksomheder, f.eks. inden for hotelbranchen, der har haft et kæmpe underskud i 2020, mener vi skal kunne fratrække den selskabsskat, som man har betalt i 2018 og 2019, så de derved kan få den likviditet udbetalt med det samme nu og her, som vil hjælpe dem til at klare sig igennem – selvfølgelig under den forudsætning, at de så ikke samtidig får lov til at fremrykke deres underskud i 2020 til 2021 til et fradrag.
Kim Valentin (V), 2021-02-11:
Jeg kom lige til at trykke på noget.
Men er ideen i det her, at det skal gælde alle, også virksomheder, som f.eks. ikke er ramt af corona?
Er det en ret, eller hvordan vælger man det ud?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-11:
Hvis ikke du er ramt af corona, er det jo ikke sikkert, at du har underskud.
Det er jo virksomheder, som har underskud i 2020, som kan rykke det.
Jeg synes, det generelt skulle være et princip, som ikke kun skulle indføres under corona, for jeg mener faktisk, det er et sundt princip.
Man kan sige, at Tyskland og Frankrig har det som et generelt princip i deres erhvervspolitik og deres skattepolitik for virksomheder, at de både kan carry back og carry forward, og det synes jeg er et sundt princip.
Men det er klart, at hvis du har en virksomhed, som har haft overskud i 2020, har du ikke noget underskud, du kan trække fra i 2018 og 2019.
Kim Valentin (V), 2021-02-11:
I Venstre er vi hundrede procent enige i, at det, der lægges an til at vi vedtager i L 166, er det rigtige.
Det er bare ikke det eneste rigtige.
Derfor kunne jeg godt tænke mig lige at stille et par spørgsmål til ministeren.
Der er en risiko for, at de her penge, som nu gives i yderligere kreditter, ryger ind et sted i virksomheden, hvor der i forvejen er forholdsvis meget fremmedfinansiering, f.eks. lån i banken.
Vi har også nogle regler, der gør, at man som bank, hvis en virksomhed får en underbalance, skal agere på en bestemt måde, dvs. at man skal lukke for kreditter.
Anerkender ministeren, at der er en risiko for, at de penge, der ryger ind her, bare ryger ind på en bankkredit, og så lukker banken for kreditterne?
Morten Bødskov (S), 2021-02-11:
Det har jeg ikke nogen forudsætninger for at udtale mig om.
Jeg kan sige så meget, at dengang vi præsenterede det, blev der spurgt til kreditinstitutternes og bankernes adfærd i de her situationer, og der var der en klar opfordring.
Og det er der sådan set også her i dag, og det håber jeg et flertal i Folketinget er enig i.
Når vi med en historisk aktiv finanspolitik bare i 2020 har holdt hånden under ca. 80.000 danske arbejdspladser og her kommer med 170 mia. kr. ekstra og altså nu samlet set har stillet ca. 470 mia. kr. til rådighed i ekstra likviditet, er det, fordi det er alvor.
Derfor forventer vi selvfølgelig også, at bankerne og finansieringsinstitutterne i øvrigt deler den alvor og tænker sig alvorligt om, hvis man står i sådan en situation, som man gør dér.
De har selvfølgelig også et samfundsansvar, og derfor forventer vi af bankerne, at man indstiller sig på, at her kommer der virksomheder, der har fået et rentefrit lån i op til 10½ måned, og at det tager man med ind – om man vil – på bogen, når det skal vurderes, hvordan virksomheder skal komme igennem den her krise.
Kim Valentin (V), 2021-02-11:
Jeg tror, det er et væsentligt problem, som det er nødvendigt at tage højde for.
Det er jo regler, som bankerne skal efterleve.
Det har ikke noget med samfundssind eller noget som helst andet at gøre.
Det er simpelt hen regler, som Finanstilsynet udstikker.
Det er bare for at sige, at det er et problem.
Det andet spørgsmål, jeg har, er om B-skatteyderne, som jo ikke er hjulpet med det her forslag.
Kommer der et forslag fra ministeren til at hjælpe B-skatteyderne?
Morten Bødskov (S), 2021-02-11:
Det er jo sådan, at man allerede i dag har mulighed for at gå ind på sin forskudsopgørelse for 2021 og justere sin B-skat.
Hvis man ikke skal betale noget, kan man nulstille den.
Så de muligheder er der allerede i dag, og det burde jo betyde, at der så ikke skulle være nogen problemer.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-11:
Nej, bestemt ikke, og derfor foreslog vi også, at vi kunne lave en dispensation for den lov, altså at den kunne vare, til vi havde en ordentlig epidemilov, som man var tilfreds med.
De partier, der nu er med i en epidemilov, siger: Vi er ikke tilfredse, men uh, vi blev nødt til at gøre det ret hurtigt.
Det kalder jeg en hastelov, og den skal fungere i rigtig mange år fremover.
Og vi giver stadig væk magten til den siddende regering, og næste gang er det måske ikke hr. Magnus Heunicke, der er sundhedsminister – det kan være en helt anden.
Carl Valentin (SF), 2021-02-11:
Vores ordfører, fru Kirsten Normann Andersen, er desværre forhindret i at være her, men jeg lovede lige at gå på talerstolen og sige et par ting på hendes vegne.
SF har ændret indstilling til nogle af ændringsforslagene.
Det er til ændringsforslag nr. 5 af Enhedslisten og Det Radikale Venstre, som vi stemmer for.
Det sikrer, at vi får relevante organisationers, f.eks. Arbejdstilsynets, vurderinger af en række beslutninger.
Og det er til ændringsforslag nr. 7, 26 og 27 af Venstre, som vi har tænkt os at stemme for.
De sikrer, at beslutninger om ældre i ældres egne boliger vil være omfattet af de samme vilkår, som gælder for tilsvarende beslutninger, som involverer borgernes privatliv.
Vi vil på et udvalgsmøde redegøre for vores tanker om det her.
Der ønsker vi også at afgive en tillægsbetænkning.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-11:
Mange tak til Enhedslistens ordfører for at komme op og begrunde det.
For jeg undrer mig over, at ordføreren – når man læser nogle artikler, hvor der faktisk fortælles, at her er der en Styrelse for Patientsikkerhed, der kan gå ud og lukke store dele af landet ned, uden at det skal være under parlamentarisk kontrol – så siger, at det vidste jeg ikke, eller at det havde jeg ikke set.
Det står meget klart i lovgivningen.
Så jeg undrer mig lidt over Enhedslisten, der ellers på linje med Dansk Folkeparti mange gange er gået forrest for at hindre tvang over for borgere, specielt borgere, der hverken er syge, inhabile eller noget andet.
Det kan man altså her i den her lovgivning, uden at man spørger folketingsudvalget.
Det vil sige, at der ikke er nogen parlamentarisk kontrol.
Det var det, vi ønskede, og der var i hvert fald nogle medlemmer, som tog det ansvar som politikere for de mennesker, de er blevet valgt af.
Nu er der godt nok en domstolsprøvelse, og det er ok.
Men er det Enhedslistens ord i forhold til alle mulige andre tvangsmæssige foranstaltninger, altså at det siger man ja til, bare der er en domstolsprøvelse?
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-11:
Nej, det er det ikke, og jeg vil også sige, at hele tvangselementet i den her lovgivning har vi i høj grad fået ud.
Altså, hele spørgsmålet omkring tvangsvaccinationer er jo fuldstændig kommet ud af forslaget.
Det har vi også set under den nuværende epidemi.
Og vi har jo netop haft diskussionen omkring, om det her er noget, vi skal have under parlamentarisk kontrol.
Det, der har været udfordringen, har jo været, at hvis man på et enkelt plejecenter har en dement borger, hvor der er behov for at lave et tvangsindgreb for at undgå, at smitten spreder sig, er det så noget, der skal ind til en politisk behandling i et folketingsudvalg?
Det mener vi simpelt hen ikke er rimeligt det skal.
Vi har også set på det, som det er nu.
Opstår der et udbrud af meningitis på en folkeskole, skal Styrelsen for Patientsikkerhed så ikke have mulighed for at gå ind og lukke den, uden at det er noget, vi skal sammenkalde Epidemiudvalget for at tage stilling til?
Det synes jeg heller ikke er rimeligt man skal.
Så det er klart, at der ligger en proportionalitsbetragtning i forhold til det, altså hvornår man skal gøre det?
Men det, der bare ikke skal herske nogen tvivl om, er – og det står meget tydeligt i loven – at der både er et mindsteindgrebsprincip, og at der også er et proportionalitetsprincip.
Det betyder, at man aldrig kan gå til tvangsforanstaltninger, uden at man har forsøgt alt andet inden.
Og så ligger der derudover en automatisk domstolsprøvelse i forhold til det.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-11:
Jeg undrer mig over, at man faktisk fra talerstolen her fra Enhedslistens side siger, er det er i orden, at man kan tvangsbehandle folk, der ikke er mentalt dårlige.
Man kan faktisk bare tvangsbehandle dem og indlægge dem på et sygehus.
Er det det, som Enhedslisten står for?
Undskyld mig, så har jeg taget fejl.
Og det er det, man kan gøre her.
Ja, du kan lave en domstolsafprøvning, men du kan også holde det i 4 uger.
Vi er enige om, at vi kan isolere folk, som vi også gør i dag, og sige, at de skal testes.
Det er ikke noget med, at vi putter noget ind i kroppen på folk.
Men det gør du, når du behandler.
Skal man ikke selv kunne sige fra, i forhold til om man vil have en behandling i det danske samfund?
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-11:
For det her handler ikke om, at man, når epidemiloven bliver vedtaget, kan gå ud og lave alle mulige former for tvangsbehandling.
Det har vi heller ikke gjort under den nuværende epidemilov.
Der har været nogle ganske enkelte tilfælde, hvor man har benyttet sig af den her mulighed.
Det er, når det netop har handlet om folk, der har været kognitivt svagt fungerende, og som har udgjort en konkret risiko for andre borgere på et plejecenter.
Det er der, man har benyttet det.
Det er ikke noget, man gør ellers.
Man går ikke bare ud og benytter sig af det, og det står meget klart i lovgivningen, at der både er et proportionalitetsprincip og et mindsteindgrebsprincip.
Man må ikke gå til en tvangsbehandling bare som noget med, at nu går vi lige ind og begynder at tvangsindlægge nogle folk.
Så det er simpelt hen ikke rigtigt.
Martin Geertsen (V), 2021-02-11:
Men hvis nu vi forestiller os den situation, fru Liselott Blixt, at der ikke var nogen, der havde stemt for noget som helst, hvad var det så for en situation, Dansk Folkeparti synes vi havde stået i?
Synes Dansk Folkeparti, at det var noget alternativ?
Liselott Blixt (DF), 2021-02-11:
Altså, i forhold til de ændringsforslag tænker jeg: Nå, hovsa, der er nogle partier, der ikke lige har vidst, hvad den her lov kommer til at gå ud på.
For mange af de ændringsforslag, der er stillet, også af Venstre, er jo ikke kommet igennem.
Der er kun ét ændringsforslag i hele den her tekst, medmindre vi taler om sundhedsministerens ændringsforslag i forhold til stavefejl og præciseringer, og det er det om domstolsprøvelsen, som er kommet igennem med et flertal.
Altså, Venstre stemte ikke ja til vores – de stillede nogle selv, som heller ikke kom igennem.
Så jeg ser det som en stor frustration fra de partier, der faktisk var med i en aftale.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-02-11:
Det kan jeg sige meget tydeligt: Det har jeg ikke.
Vi har spurgt ministeren igen og igen, hvad forsvarets rolle har været i de forskellige zoner.
Er det beredskabet, der har deltaget?
Er det forsvaret?
Vi har ikke fået svar.
Vi har fået den standardskrivelse igen og igen og igen, som jeg lige læste op.
Derfor ved vi stort set ingenting ud over det, som f.eks. værnepligtige er trådt frem og har fortalt os, fordi forsvarsministeren fuldstændig har mørklagt forsvarets rolle i det her.
Jeg ved ikke, om man har gjort noget rigtigt eller forkert.
Faktum er, at jeg ikke aner det, fordi forsvarsministeren ikke vil fortælle os noget som helst, og jeg synes simpelt hen, det er i direkte modstrid med ministeransvarlighedsloven.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-11:
Tak for det.
Vi står her med et forslag til en epidemilov, som nok er en af de love, som er blevet diskuteret mest det seneste år.
I Dansk Folkeparti var vi ikke med i den aftale, der blev indgået før jul mellem de partier, der nu også stemmer for.
Jeg undrer mig over, at man i de partier faktisk er gået med til den her aftale.
De seneste par dage har vi set journalister tage fat i ændringer i loven, hvorom flere partier – jeg kan nævne Venstre, Konservative og Enhedslisten – har sagt, at dem kendte de ikke til, eller at det heller ikke var så godt.
Så tænker jeg: Gad vide, om man ved, hvad man i det hele taget er gået med til i den her lovgivning.
Den indeholder 58 ændringsforslag, det startede med 61, men der blev pillet et par fra.
Vi har selv stillet 4, for vi synes ikke, at det skal være Styrelsen for Patientsikkerhed, der skal kunne tvangsindlægge og tvangsbehandle folk.
Det går man altså med til fra resten af Folketingets side.
Vi mener også, at man skal sikre, at kommunerne har de nødvendige værnemidler og et depot til dem, så man kan være beredt den dag, der kommer en epidemi eller en pandemi.
Vi mener også, at vi skal sikre, at der er erstatning til de erhvervsdrivende, der i dag simpelt hen er ved at gå fra hus og hjem, fordi de ikke kan få del i den erstatning, fordi det skal forhandles, og jeg ved ikke hvad.
Det sidste er, at vi ønsker, at der skal være en større parlamentarisk kontrol, altså at der skal være flere folketingsmedlemmer, der stemmer for de ændringer, man ønsker at lave under en epidemi.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Venstre, Konservative og Enhedslisten, der har udtalt sig rigtig meget den seneste tid, mener om en åben kattelem for Styrelsen for Patientsikkerhed, der kan lukke rigtig mange ting ned i landet, og om man, som det er i dag, er tilfreds med den Epidemikommission, som der kommer til at være.
Hvordan kan man gå med til den slags i en epidemilov, der skal fungere, ikke bare den 1. marts, men også fremadrettet?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-11:
Tak, og tak til Dansk Folkeparti for at fremhæve problemerne med epidemiloven, som vi deler opfattelsen af.
Derfor tror jeg også, at der var en lille fortalelse med i ordførerens tale.
Hun sagde, at det støtter resten af Folketinget.
Jeg vil bare lige klarificere, at Nye Borgerlige ikke kommer til at stemme for epidemiloven, og vi støtter ikke de ting, som er med i den.
Det er bare lige, for at vi har den klarificering på plads.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-11:
Det er jeg rigtig glad for at Nye Borgerlige siger, men jeg printede betænkningen ud i morges, og der stod ikke noget om Nye Borgerlige, så jeg håber da, at Nye Borgerlige kommer herop og fortæller, hvad deres holdning er.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-11:
Jo, det kan da godt være, at vi gør det.
Og ved førstebehandlingen tilkendegav vi også vores holdning og sagde, at vi ikke kom til at stemme for epidemiloven.
Martin Geertsen (V), 2021-02-11:
Jeg skal bare spørge Dansk Folkepartis ordfører: Hvad synes Dansk Folkepartis ordfører, at de der 58 ændringsforslag, der er stillet, egentlig er udtryk for?
Og jeg kan måske hjælpe Dansk Folkepartis ordfører lidt på vej, for det står sådan set i den politiske aftale, der er lavet, og som var rammen om den her lovgivning, at hvis der indkom ting i høringssvarene, som man gerne ville rette til, så stod det sådan set partierne frit for at stille de her ændringsforslag, hvad der jo rent faktisk også er gjort.
Altså, nu nævner fru Liselott Blixt spørgsmålet omkring f.eks. behandling, og der har det i hvert fald været min intention at forsøge at ramme det så meget ind, som man overhovedet kan, og der har vi jo f.eks. fået indføjet, at der skal automatisk domstolsprøvelse på det.
Og det har Dansk Folkeparti jo så ikke deltaget i, altså den der aktive proces for at få det på plads.
Så det har jo nogle omkostninger ikke at være med, fru Liselott Blixt.
Men jeg vil bare høre: Hvad synes Dansk Folkeparti de der 58 ændringsforslag egentlig er et udtryk for, hvis ikke de er et udtryk for, at man rent faktisk har forsøgt at påvirke processen?
Per Larsen (KF), 2021-02-11:
Det, jeg hørte ordføreren sige, var, at der ikke var parlamentarisk kontrol, og at man ikke kunne begære folkeafstemning, hvis det var sådan, at det kom ned i Folketingssalen.
Det er sandsynligvis ikke særlig hensigtsmæssigt med en folkeafstemning midt i en pandemi.
Den demokratiske kontrol og den parlamentariske kontrol sikres netop af et flertal i udvalget, og det er jo det samme, der gør sig gældende i Folketinget.
For udvalget vil jo fuldstændig afspejle Folketingets sammensætning.
Tak for det, formand.
Vi bakker selvfølgelig også op om, at man får nedsat det her udvalg, som jo er det, der ligesom skal udfolde demokratiet, så magten kommer tilbage til Folketinget, hvor det vitterlig hører hjemme.
Det er et af de elementer, som vi glæder os til: at man får demokratiet tilbage i forhold til administration af epidemiloven.
Så vi støtter op om forslaget om at nedsætte udvalget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-11:
Når man nu har hørt en lang række partier lovprise det her udvalg og sige magten tilbage til Folketinget, så synes jeg, vi lige skal have et par kendsgerninger på plads omkring det her udvalg.
Det er jo ikke magten, der kommer tilbage, for så skulle magten jo blive lagt ned i Folketinget.
Det bliver det ikke.
Det bliver lagt i et udvalg, hvor det parlamentariske flertal kan køre det igennem, som de ønsker.
Det vil sige, at der ingen mindretalsbeskyttelse er – ingen mindretalsbeskyttelse!
Det ville der have været, hvis man havde lagt beslutningerne ned i Folketingssalen, hvor det burde ligge.
Derudover er det altså et lukket udvalg, og det vil sige, at medierne ikke har samme mulighed for at følge med i, hvad der foregår, i dialogen, i debatten.
Borgerne har ikke samme mulighed for at følge med i de ting.
Derfor er vi ikke vanvittig positive.
Det er en forbedring i forhold til det nuværende; det erkender vi til fulde.
Der skal heller ikke meget til.
Men lovprisningen af, at nu har vi den parlamentariske demokratiske kontrol tilbage, deler vi ganske enkelt ikke i Nye Borgerlige, for vi mener ikke, at det er det, der er kendsgerningen omkring det, der ligger der.
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-11:
Tak for det.
Jeg blev bare nysgerrig efter at høre, hvad det er for en form for parlamentarisk kontrol, som ikke er til stede.
Nu siger ordføreren, at et politisk flertal jo bare kan træffe en beslutning i Epidemiudvalget, men sådan er det jo mig bekendt også i Folketingssalen.
Så hvad er det præcis for en form for mindretalsbeskyttelse, vi har her i Folketingssalen?
Der plejer det også at være sådan, når vi stemmer, at hvis der er et flertal, bliver det vedtaget, og det samme vil jo gøre sig gældende i et udvalg.
Så derfor skal jeg bare lige høre, hvor det præcis er, ordføreren ser forskellen ligger.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-11:
Der er to elementer i det.
Det første er, at jeg nu gentagne gange, både til møder og over for sekretærer og også under behandlingen her, har bedt om at få en liste over, hvad det er for love og bekendtgørelser, som fortsætter uden at skulle i det her udvalg.
Jeg har ikke fået listen endnu.
Hvad er det af de ting, som er blevet vedtaget under den midlertidige epidemilov, som rent faktisk skal i det her udvalg?
Er det alle de ting, som er vedtaget nu, eller er der rent faktisk ting, der kan fortsætte?
Nogle ting skal måske lige præcis den 1. marts skæres til, nogle har den her 6-ugersfrist, og nogle kan fortsætte, uden at de skal i udvalget.
Jamen så er det jo ikke en parlamentarisk kontrol i forhold til de beføjelser, som er blevet lagt i den midlertidige epidemilov til regeringen, hvis I kan føre lovgivning og bekendtgørelser videre uden om det her udvalg.
Og de ting synes jeg skulle i Folketingssalen, hvor der grundlæggende er en mindretalsbeskyttelse – man kan begære folkeafstemning, man kan begære, at beslutninger indtil næste valg ikke skal træde i kraft og alt muligt andet.
Der er en mindretalsbeskyttelse i Folketingssalen, som ikke er der i de her udvalg.