runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Fatma Øktem (V), 2021-04-13:
Mange tak.
Det er sådan set det samme spørgsmål, jeg gerne vil stille: Hvis vi udelukkende forholder os til det juridiske kønsskifte og ikke det medicinske kønsskifte, hvor vil regeringen sætte grænsen, og er der overhovedet nogen grænse?
Kan vi forvente, at der kommer et forslag, hvor der vil stå, at der ingen nedre grænse vil være?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-13:
Det, jeg forholder mig til, er det beslutningsforslag, der er fremsat, om, hvorvidt man vil lave juridisk kønsskifte for børn, altså for børn, der er under 18 år.
Der må jeg sige, at vi læner os op ad det, som et stort flertal i Det Etiske Råd anbefaler, men vores oprindelige udspil var, at der ikke skulle være nogen nedre grænse.
Nu er der så nogle – et stort flertal i Det Etiske Råd – der siger, at det kunne være en god idé at have en grænse på 10-12 år.
Så er det selvfølgelig noget, vi tager med videre, men det er jo ikke os, der har spillet ud med et forslag.
Det er jo spørgeren og andre her i Folketinget – så vidt jeg husker, er det også spørgerens parti – der har fremsat et beslutningsforslag om det.
Nå, det er ikke spørgerens parti, jeg beklager.
Fatma Øktem (V), 2021-04-13:
Mange tak.
Så kan jeg forstå, at regeringen her har ændret holdning, for i det udspil, man kom med i august måned, var der ikke nogen grænse, og nu siger ministeren, at efter Det Etiske Råd har været inde og vurdere det, har man været inde at se på det.
Lad mig bare spørge: Hvornår kan vi regne med, at der kommer noget fra regeringen?
Vil vi andre blive indkaldt til forhandlinger, eller hvordan kommer det til at foregå?
Kan vi få løftet sløret lidt for det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-13:
Som jeg sagde i min tale, kommer der et lovforslag i næste samling.
Der vil vi selvfølgelig redegøre præcis for, hvordan vi forholder os til det.
Og så skal vi selvfølgelig drøfte det med dem, som kunne være interesseret i at støtte sådan et lovforslag som det her.
Henrik Dahl (LA), 2021-04-13:
Tak for det.
Det, jeg gerne vil spørge om, er, hvad der er årsagen til, at regeringen lægger sig så ekstremt tæt på lgbt-lobbyen.
Lgbt-lobbyen er en ekstremistisk organisation, som ikke tror på biologi, og som ikke tror på biologisk køn.
Det er et meget, meget ekstremt synspunkt.
Hvorfor ser regeringen ikke lidt bredere på hele spørgsmålet om kønsdysfori, hvor anbefalingen jo mange gange er, at man venter og lader tiden gå, fordi det ikke nødvendigvis er korreleret med, at man er transseksuel.
Det kan også være korreleret med autisme, og det kan også være korreleret med homoseksualitet som voksen.
Hvad er regeringens overvejelser i forhold til det her snævre, snævre fokus på ønskerne hos en ekstrem organisation?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-13:
Det er jo en række organisationer, som har ønsket det her.
Der har også været en række tilfælde fremme om børn, der er under 18 år, som har haft et meget stort ønske om at skifte køn.
Jeg er sådan set enig i, at det er en meget lille gruppe, der er tale om.
Men det må også være sådan – det er jo derfor, jeg står her og diskuterer det, det handler jo om cpr-nummersystemet – at hvis man biologisk har skiftet køn gennem medicinsk behandling, må vi også bagefter kunne tildele vedkommende et cpr-nummer, som passer til det køn, som man biologisk har.
Henrik Dahl (LA), 2021-04-13:
Jo, men i 2013 offentliggjorde Netavisen Pio, som har meget, meget tætte forbindelser til Socialdemokratiet, en liste med de ti skøreste forslag, som var fremsat af Det Radikale Venstre, og et af de ti skøreste forslag, som Det Radikale Venstre havde fremsat, var ifølge Netavisen Pio forslaget om kønsneutralitet og det, at man manipulerede med cpr-numrene osv.
Hvad er der sket på de 8 år i Socialdemokratiet, siden det er gået fra at være et af de ti skøreste forslag fra et af regeringens støttepartier til at være noget, som man bare skriver ind i lovprogrammet?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-13:
Der er ikke sket noget, for det er stadig et skørt forslag at lave et kønsneutralt cpr-nummersystem.
Der er det enormt godt for dem, der sidder og behandler de data, at de umiddelbart og meget nemt kan se, om der er tale om en mand eller en kvinde.
Man kan også se folks alder, som jo fremgår direkte af cpr-nummersystemet.
Så det system, som vi har, og som har været velfungerende siden slutningen af 1960'erne, holder vi selvfølgelig fast i.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-13:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ministeren om noget.
For nu står vi jo og taler cpr-numre og juridisk kønsskifte, og ministeren nævner det her med, at der er nogle børn, som får de her hormonbremsende medikamenter, der gør, at de ligesom ikke udvikler sig, og at derfor skal cpr-nummeret følge med, og så kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, om ministeren reelt set mener, at børn skal have mulighed for at lave så drastisk en ændring i deres krop.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-13:
Jeg er ikke i stand til at vurdere det medicinske indgreb, og hvordan det fungerer.
Men det er regeringens holdning, at man skal kunne lave de ændringer, hvis man eksempelvis ønsker sig, jeg tror, det hedder stophormoner og krydshormoner, og så vidt jeg ved, og det kan jo være, spørgeren ved det bedre, er det tidligste tilfælde, man har, et barn, som var 11 år gammelt.
Så der er jo ikke tale om, som det nogle gange fremkommer, 3-4-årige, som får hormonbehandlinger.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-13:
Altså, jeg har arbejdet med børn hele mit arbejdsliv, og et barn på 11 år er ikke i stand til at tage så stor en beslutning og skal heller ikke stilles i den situation at skulle tage så stor en beslutning.
Men mener ministeren reelt set ikke, at det er en ganske naturlig del af en udvikling for ethvert barn, at man eksperimenterer lidt, at man eksperimenterer med sit tøj, og at man måske også eksperimenterer med køn osv., og skal børn ikke have lov til det, uden at man så får mulighed for at skifte køn?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-13:
Jo, det mener jeg bestemt at børn skal.
Jeg er jo ikke lige så erfaren i forhold til skolebørn, som spørgeren er, men det, som det her beslutningsforslag går på, og som jeg kommer til at fremsætte forslag om, er, om man kan få et nyt cpr-nummer, når man har gennemgået en biologisk behandling, skiftet køn, og det ville jeg også synes var mærkeligt, hvis man ikke skulle kunne det, når man har gennemgået en lang og for mange mennesker også rigtig besværlig proces med hormonbehandling.
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-13:
Jeg vil nemlig godt følge lidt op på fru Mette Thiesens spørgsmål, for ministeren siger, at ministeren ikke er, og jeg kan ikke huske, om ministeren sagde lægefaglig ekspert inden for det her, men det er sådan set ikke det, fru Mette Thiesen spørger til.
Hun spørger til en politisk holdning, og jeg kunne også godt tænke mig at vide, hvordan ministeren ser på kønsskifte, både den fysiologiske, altså nu her med hormonbehandling, og den juridiske, som man så ligesom må forstå bare afledes, at det er sådan lidt en ligegyldig sidegesjæft til det her.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-13:
Som der står i Det Etiske Råds udtalelse om den her sag, er det her jo en følge af, at man laver en medicinsk behandling, og derfor er der ikke nogen nedre grænse.
Det er ikke det, vi har lagt op til, men vi tager det selvfølgelig alvorligt, når man fra Det Etiske Råds side siger, at man ønsker sig, at det skal være 10-12 år.
Så det står jo klart i forslaget.
Og jeg mener sådan set ikke, at der er så meget tvivl om, at når Folketingets Ligestillingsudvalg har bedt om at få en vurdering fra Det Etiske Råd, jamen så ligger det det jo klart frem, hvad der har været regeringens udspil fra starten. Og så vil jeg sige i forhold til en folkeafstemning: Jeg ville da tro, at de fleste ville stemme imod, men det har jeg jo selvfølgelig ingen forudsætning for at vide.
Mads Andersen (KF), 2021-04-13:
Helt grundlæggende er det jo netop sådan, at det ikke er de højestlønnede danskere, der betaler topskat i det her land, og det er noget af det, som vi hver eneste dag kæmper for.
Det er nemlig de helt almindelige lønmodtagere som skolelærere, pædagoger osv., der ender med at betale det, særlig når de så får den her 5-ugersløncheck i gave, hvor de så skal betale topskat af de dejlige penge, de kunne se frem til i forhold til deres ferie.
Henrik Møller (S), 2021-04-13:
Jeg synes ikke nødvendigvis, at jeg personligt i hvert fald kan gøre mig til dommer i forhold til den enkelte virksomhed her, altså det givne hospital, som der er snak om.
Jeg mener, at det vel må være en vurdering i forhold til den arbejdsplads, der er, om, at hvis man kan relatere det her til covid-19, kan der godt laves en arbejdsgivererklæring, som gør, at man er berettiget til det her.
Karsten Hønge (SF), 2021-04-13:
Ah, så går det op for mig, hvordan den konservative tankegang er.
Den er altså, at man har meget, meget ondt af, at de mennesker, der tjener allermest her i landet, kommer til at betale en højere marginalskat, mens man er fløjtende ligeglad med, at ganske almindelige pædagoger, sosu-assistenter og soldaterveteraner skal betale 70 pct. i marginalskat.
Hvor er sammenhængen henne i den konservative politik her?
Pause Pause (Pause), 2021-04-13:
Mødet er udsat.
Henrik Møller (S), 2021-04-13:
Det her er jo et lovforslag, som er en udmøntning af en aftale, der er indgået tidligere.
Man må vel sige, at vi står i en meget ekstraordinær situation, hvor det kræver noget ekstra, og der har vi brug for alle, der kan tage et ekstra løft, og det er der heldigvis rigtig mange, der har gjort, og rigtig mange gange tak for det.
Men man kan sige, at på baggrund af vores generelle princip om ret og pligt har flere oplevet at blive mødt med en økonomisk sanktion i form af nedsættelse af egen eller ægtefælles eller samlevers pension som konsekvens af en højere indtægt i forbindelse med merarbejde i relation til coronapandemien.
Det er også derfor, at regeringen den 24. februar i år indgik »Aftale om ingen modregning i pension for ekstraindtægter i relation til COVID-19«, og det gjorde vi i Socialdemokratiet sammen med Venstre, Dansk Folkeparti, SF, Radikale Venstre, Enhedslisten og Nye Borgerlige.
Jeg ved, det i tidligere diskussioner har været sådan lidt et spørgsmål om at sige: Jamen der var sådan et begreb, der hed coronahelte, som var en nem og tilgængelig måde at lancere det her i pressen på.
Det vil jeg ikke gå nærmere ind i, men mere ind i diskussionen af spørgsmålet: Er det her sådan noget tilbagevendende?
Hvad nu, hvis der opstår en voldsom brand, skal ydelserne til de her brandmænd, der så laver ekstraordinært arbejde, også med ind over?
Og der må man bare sige, at vi står her i en situation omkring coronaen, som forhåbentlig ikke er en begivenhed, vi kommer til at opleve igen, i hvert fald ikke foreløbig.
Der må man bare sige, at i den situation, vi har stået i, har vi haft brug for alle gode kræfter, og vi mener ikke, det skal være sådan, at borgerne afholder sig fra at bidrage, fordi de mødes af nogle økonomiske sanktioner.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-13:
I den forrige partilederdebat spurgte jeg statsministeren om, hvad hun syntes om Ekstra Bladets historie om coronahelte, og om vi skulle støtte deres partnere, sådan at de ikke skulle trækkes i ydelse.
Og hun sagde, at det syntes hun faktisk ikke.
Og det satte faktisk tingene lidt på plads for mig, og jeg syntes faktisk, det var et rigtig, rigtig klogt svar.
Henrik Møller (S), 2021-04-13:
Jamen det, der gør det, er jo, at vi lavede en politisk aftale den 24. februar, som var på baggrund af drøftelser og debatter imellem partierne, hvor vi jo har anerkendt, at der var en modsætning imellem det at skulle levere en ekstraordinær indsats og så den oplevelse, de her pårørende, forældre eller samlevere eller ægtefæller, havde omkring det her, og det syntes vi ikke var hensigtsmæssigt.
Jamen altså, det er som udgangspunkt på grund af den ekstraordinære situation omkring covid-19, og det er den, vi har taget udgangspunkt i.
Altså, vi holder sådan set stadig væk fast i, og det nævnte jeg også i indledningen af mit indlæg, den gensidige forsørgerpligt, men anerkender, at covid-19 har skabt en ekstraordinær situation, som i det her tilfælde kræver en ekstraordinær løsning, og det er sådan set det, vi har lagt op til.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-13:
Tak for det.
Anerkender ordføreren ikke de argumenter?
Nå, men til mit spørgsmål.
Det drejer sig egentlig om definitionen på det, som er aftalt.
Vi kommenterer ikke på enkeltsager.
Lad os sige med et eksempel, at der er den her person, der arbejder på et hospital, hvor rigtig mange af kollegaerne bliver flyttet over til covid-19-afdelingen.
Henrik Møller (S), 2021-04-13:
Jeg synes jo, at det er svært i forhold til de her gråzoner eller grænsetilfælde, som der kan være, og der mener jeg, at man sammen med arbejdsgiverne må indgå i en dialog om, hvorvidt det er coronarelateret eller ej.
Altså, man skal jo kunne fremvise en arbejdsgiverattest for at kunne blive berettiget til det her.
Det vil sige, at arbejdsgiveren ligesom skal med ind for at kunne lave en vurdering af det.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-13:
Jamen vi lavede jo netop definitionen bred, så det var sådan, at vi ikke skulle gå ind at sige: Det der er coronarelateret; det der er ikke.
Men det skulle netop være en bred definition, så vi havde mulighed for at gøre det rummeligt og ikke så rigidt.
Men der er jo så flere arbejdsgivere, der tydeligvis er i tvivl, så derfor ville jeg bare høre ordførerens mening om det.
Hvis der er mangel på personale, fordi ens kolleger er ovre på covid-19-afdelingen, og man derfor har merarbejde, er det så noget, der er relateret til, at vi er i en coronakrise?
Hans Andersen (V), 2021-04-13:
Tak for det.
Lovforslaget, vi behandler her i dag, har jo været drøftet; i hvert fald har emnet været drøftet en række gange, ikke kun her på Christiansborg, men jo over hele Danmark.
Det er, fordi rigtig mange danskere både i den private og i den offentlige sektor har vist, at de under denne coronakrise er villige til at yde en ekstra indsats.
Venstre fremsatte tilbage i februar måned et beslutningsforslag, der meget ligner det lovforslag, vi står med her i dag, og det gjorde vi jo på baggrund af en række historier, der fortalte om et skattesmæk til de mennesker, som i denne ekstraordinære situation går ind og yder en ekstra indsats.
Der fandt vi behov for at gå ind og ændre det, fordi bl.a. statsministeren påstod, at der kun var tale om enkeltsager, og det passer jo simpelt hen ikke.
Jeg tror, at det er omkring 15.000 familier, som nu vil kunne undgå en modregning i pensionen, hvis deres ægtefælle har arbejdet ekstra.
Det er mange familier, det er jo ikke kun enkelte sager.
Vi har hørt om 61-årige Kirsten, som er intensivsygeplejerske på Slagelse Sygehus, og hendes mand Poul, som er førtidspensionist.
Der er travlt på intensivafdelingen, og Kirsten knokler, men alligevel oplever hun, at den samlede marginalskat for familien er 70 pct.
Og så er der også Joakim på 28 år, som er chauffør og kører med coronavacciner, medicin og prøver til testcentre.
Hans kone er førtidspensionist, og hver gang Joakim tjener 100 kr. ekstra, bliver der trukket 30 kr. i førtidspensionen.
Der er rigtig mange mennesker, der har gjort det, både i 2020 og også i år, og vi mener ikke, at de skal straffes for at yde en ekstra indsats.
De fortjener en kæmpe krammer frem for en skattehammer.
Derfor glæder det mig, at det nu er lykkedes at lave en bred aftale på tværs af partier, for ekstraordinære tider kræver ekstraordinære handlinger, og derfor er det glædeligt, at så mange af Folketingets partier er med i denne aftale, som Socialdemokratiets ordfører på meget fortrinlig vis har redegjort for.
Venstre bakker selvsagt op om lovforslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-13:
Mange tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Det er sådan, at ministeren har svaret en borger med følgende formulering, og jeg vil gerne høre, om ordføreren er enig i den formulering, som ministeren har skrevet til den her borger: Lige nu står vi i en helt særlig situation.
Som du måske har hørt, har vi i regeringen gerne villet anerkende, at mange har gjort en ekstra indsats i den ekstraordinære situation, som pandemien er.
Derfor er man undtaget fra reglerne, hvis man har arbejdet ekstra af den grund.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ikke Venstre er enig i den definition, som ministeren giver i svaret til borgeren, og om vi så ikke lige skal få sikret, at det også er i den ånd, det kommer til at blive fulgt ude på de forskellige arbejdspladser i Danmark, altså at vi får sikret, at det er i den ånd, det bliver fulgt til dørs, sådan at dem, der har haft coronarelateret merarbejde, rent faktisk får gavn af det her lovforslag.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-13:
Nu er det jo sådan, at de her familier kommer op og betaler 70 pct. i marginalskat, når de bliver ramt af ægtefælleafhængighed, og det er jo det, som jeg forstår at man ikke vil have i det her tilfælde.
Men hvorfor skal alle mulige andre familier, som er ramt af gensidig forsørgerpligt, så have så stor en beskatning?
Sjúrður Skaale (JF), 2021-04-13:
Ja, der er nogle problemer, og Edmund Joensen og jeg har været i dialog med justitsministeren om den sag.
Isolation bliver brugt alt for meget på Færøerne.
Der bliver sendt for mange fanger til Danmark.
Der er behov for helt overordnet, at der bliver bygget et lille fængsel på Færøerne.
Jeg har taget den sag op mange gange, og svaret har været, at der vil være for få kunder i butikken så at sige.
Men som Edmund Joensen sagde, har vi desværre oplevet en stigning i kriminaliteten, og det rigtige vil være, at man bygger et fængsel, hvor fangerne kan sidde tæt på deres nærmeste, på deres samfund – og kan få besøg og have de samme de rettigheder, som danske fanger har.
Mette Frederiksen (S), 2021-04-13:
Tak for den lidt overraskende tale.
Nu skal man jo passe på med at udtale sig på andre partiers vegne, men det så ikke ud, som om der var mange af kollegerne, der var helt bekendt med problemstillingen.
Nu er det jo ikke statsministeren, der deltager i den her debat, men Socialdemokratiets formand, som heller ikke har været helt bekendt med problemstillingen.
Kan Socialdemokratiets formand ikke sige, at det bliver sagt videre til statsministeren, og så kigger statsministeren på den her udfordring?
Sjúrður Skaale (JF), 2021-04-13:
Jeg er meget glad for, at Socialdemokratiets formand påtager sig den opgave at bringe den her sag for statsministeren, således at den kan blive løst på en god måde.
Jeg tror faktisk, at når man sætter fokus på den, så er løsningen oplagt.
Og det er derfor, jeg tager den op her.
For jeg er sikker på, at når den kommer til debat og man tænker på den og sætter sig ind i den, så er løsningen klar.
Vi kan ikke have sådan en kæmpestor 3,5 m høj mur midt i Thorshavn, som ødelægger midtbyen og gør Rigsombuddet til sådan en forskansning; det er jo helt utidigt.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-13:
Jamen hvis Socialdemokratiets formand ikke vil bringe den her sag videre til sig selv, hvilket jeg jo hører at Socialdemokratiets formand gerne vil, så vil vi også godt være behjælpelige med hensyn til at bringe den her sag om den her mur frem til regeringen.
Altså, den mur skal ned.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-04-13:
Det er næsten for dumt at sige »tear down this wall«, men tak for hjælpen, tak for støtten.
Karen Ellemann (V), 2021-04-13:
Tak for det, formand.
Jeg har bedt om ordet til den her behandling i min egenskab af næstformand for Udvalget for Forretningsordenen, og det har jeg gjort, fordi jeg har behov for lige at afklare en uhensigtsmæssig formulering i bemærkningerne til de nye regler, som vi nu er i gang med at indføre i Folketingets forretningsorden, og det gør jeg, for at vi ligesom får skabt klarhed, også for eftertiden, med hensyn til hvad det er, der skal gælde.
Folketingets administration er blevet opmærksom på, at der er medtaget en formulering i bemærkningerne til det nye § 65, stk. 1, som ikke er helt dækkende for det, der var hensigten.
Det drejer sig om, hvordan Udvalget for Forretningsordenen på grundlag af en indstilling fra Granskningsudvalget nærmere bestemt skal tage skridt til, at der nedsættes en granskningskommission.
I bemærkningerne står der, at Udvalget for Forretningsordenen ikke selvstændigt vil kunne beslutte, at en granskningskommission eller en undersøgelseskommission skal nedsættes, men at det forudsættes, at Udvalget for Forretningsordenen i stedet vil skulle udarbejde og lade fremsætte beslutningsforslag om nedsættelsen.
For så vidt angår granskningskommissioner, stemmer det bare ikke helt med det, der var meningen.
Hensigten, som den også er beskrevet i den beretning fra Udvalget for Forretningsordenen fra december 2020, som har dannet grundlag for de foreslåede nye regler, har været, at Udvalget for Forretningsordenen selv på grundlag af en indstilling fra Granskningsudvalget skal kunne beslutte, at der nedsættes en granskningskommission, og det er kun i det tilfælde, at der er et mindretal på mindst en tredjedel, som konkret er imod granskningskommissionen eller blot gerne vil have spørgsmålet behandlet i Folketingssalen, at det vil være aktuelt at udarbejde og fremsætte et beslutningsforslag, sådan at sagen kan komme til behandling her i salen.
Muligheden for, at et udvalg kan beslutte på Folketingets vegne, at der skal nedsættes en granskningskommission, er også forudsat i bemærkningerne til de nye regler i lov om undersøgelseskommissioner og granskningskommissioner, som vi netop har tredjebehandlet.
For så vidt angår undersøgelseskommissioner, er det rigtigt nok, hvad der står i bemærkningerne, og det skyldes, at det også fremover vil være sådan, at det kræver en folketingsbeslutning at pålægge justitsministeren at nedsætte en undersøgelseskommission.
Så med det her indlæg håber jeg at der er blevet bragt klarhed over sagen, sådan at det for eftertiden står klart, hvordan de nye forretningsordensbestemmelser på dette punkt skal forstås.
Tak for ordet.
Hans Andersen (V), 2021-04-13:
Jo, jeg vil meget gerne bidrage til at forfølge den intention, vi har haft med lovforslaget, nemlig at der med mer- og overarbejde menes alt arbejde, der går ud over det aftalte i henhold til ansættelseskontrakten, og som giver ret til betaling for det ekstraarbejde, der gælder, også bonusser og særlige tillæg, der direkte kan knyttes op på den ekstra arbejdsindsats – og det skal tilskrives covid-19.
Det er det, vi aftalte, og det er også det, jeg har opfattelsen af står i lovforslaget.
Så vi støtter gerne op om både den besvarelse, som ministeren har givet, og også, at intentionerne i det her lovforslag også er det, der følges derude.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-13:
Det er jeg rigtig glad for, og det håbede jeg også var det, ordføreren ville svare.
Nu har ordføreren rigtig mange års erfaring med parlamentarisk arbejde, og derfor vil jeg gerne høre Venstre, hvad vi så gør her.
Hvis vi er enige om, hvad loven skal kunne, hvordan sikrer vi så, at det også er det, der kommer til at gælde i virkeligheden?
For vi ser, at rigtig mange henvender sig om, at de faktisk bliver afvist, selv om loven egentlig er tiltænkt dem.
Så det går jo ikke helt.
Hvad tænker ordføreren så at vi kan gøre herfra for at sikre, at aftalen også kommer til at gælde i virkeligheden?
Karsten Hønge (SF), 2021-04-13:
Det vil være fuldstændig genialt, at vi tager det på torsdag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-13:
Nu står ordføreren og siger, at buschaufføren derude og de andre skal komme igen og sådan noget, men det er jo altså herinde i Folketinget, at man kan lave om på landets love, og SF sidder, så vidt jeg ved, som parlamentarisk grundlag for regeringen.
Det gør Enhedslisten også.
Hvorfor har man ikke stillet det som et krav?
Nu har der været to finanslovsforhandlinger, så hvorfor har man ikke prioriteret at bruge pengene til det?
Hvorfor har man ikke sagt til statsministeren: Hvis du vil blive ved med at være statsminister, skal du levere på det her, for det er hjerteblod for os, og vi vil ikke være villige til at fortsætte med, at det her skal ske?
Hvorfor har man ikke fået det med i finansloven?
Nu siger man, at det skal være op til sygeplejerskerne, politifolkene og alle de andre derude at sørge for, at det sker.