runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2024-04-04:
Tak for det.
I den ende af landet, hvor jeg bor, har vi en meget sjælden fisk, snæblen.
Den er faktisk så sjælden, at kloge folk siger, den er mere truet end vilde tigre, og det siger jo en hel del.
Og som jeg forstår det, er den største trussel mod bestanden af snæbler – som er i nogle ganske, ganske få åløb, hvis ikke kun et enkelt, i øvrigt et sted i Sydvestjylland – skarver som den primære og sæler, som der er begyndt at blive så mange af, at de går op i åerne og mæsker sig i de her enormt sjældne fisk, som man i øvrigt både fra national, fra kommunal og vistnok også fra EU's side har brugt millioner og atter millioner på at redde.
Med al den varme luft, vi skal høre på fra Alternativet, om kampen for biodiversiteten, kan jeg ikke forstå, at man er villig til at stemme nej til det her og ofre snæblen på hykleriets alter.
For det er det, jeg lytter mig frem til at Alternativets ordfører gør.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-04:
Jeg synes, det lyder som en meget fornuftig tilgang til det.
Der er en stor diskrepans mellem, hvad vi hører at myndighederne vurderer, og hvad branchen selv vurderer, og jeg synes da bare, det giver god mening at kigge på, hvad behovet bliver, når vi kommer dertil, for jeg tror hverken der er nogen, der har lyst til at overdrive det, eller nogen, der har lyst til at underdrive det.
Jeg synes ikke, man skal udelukke at inddrage det private, hvis det bliver nødvendigt, altså hvis det viser sig at være så mange, som branchen siger.
Så lad os forholde os fornuftigt til det og holde mulighederne åbne, så vi kan få sat det her bedst muligt i gang.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-04:
Snæblen er en pragtfuld fisk.
Der er ikke mange tilbage af dem.
Nu ved jeg ikke, præcis hvilket vandløb eller to den skulle være i.
Men der er 615.000 skarver på vingerne, der flyver mellem de nordiske lande.
Mon en generel reduktion af skarven lige præcis vil ramme det lille, dejlige vandløb, som ordføreren er vokset op ved?
Jeg tvivler.
Jeg tror, det vil være langt klogere, hvis vi skal ramme der, at vi så inden for den lovgivning, der er, hvor vi må regulere rigtig, rigtig mange skarver, sørger for at få sat nogle dygtige jægere ind, så vi kan sørge for, at snæblen ikke bliver spist.
Peter Kofod (DF), 2024-04-04:
Så det, jeg lytter mig til, er, at Alternativet i hvert fald som et minimum gerne vil være med til at skyde flere skarver end dem, der bliver skudt nu.
For der bliver skudt for få.
Altså, alle os, der har bevæget os uden for landets tre største byer, ved jo, hvad skarver forårsager af død og ødelæggelse ude i den vilde natur.
Så jeg skal bare høre: Skal vi forvente, at Alternativet vil lade os skyde flere skarver?
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-04:
Jeg skal slå fast, også over for specielt Dansk Folkeparti, at skarven er en havfugl, en vandfugl.
Den lever sit liv omkring vandet og i vandet.
Den er ikke på markerne, f.eks. Men ud over det vil vi gerne inden for den regulering, der er, inden for de regler, der er, se på, om vi kan skyde flere skarver og meget gerne skyde mere præcist, sådan at den ikke tager snæblen der, hvor der er en lille bestand tilbage af den.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-04-04:
Tak for ordet.
Grunden til, jeg rejser mig op, er egentlig mere omsorg for hr. Torsten Gejls nattesøvn, så han ikke skal ligge søvnløs og spekulere over, hvordan regeringen kommer til at stemme.
Jeg kan afsløre, at alle tre partier er enige om, at en beretning synes vi vil være en god idé.
Så mine gode kollegaer fra Venstre og S vil selvfølgelig også stemme nej.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-04:
Det er da interessant, for det har jeg ikke hørt Venstre sige selv.
Jeg har kun hørt Venstre sige, at de ikke vil stemme nej.
Så det er da rart, at ordføreren kan hjælpe hr. Erling Bonnesen lidt på vej, når hr. Erling Bonnesen ikke selv kan udtrykke det gennem sin egen mund.
Altså, jeg mindes ikke, at jeg har været nødt til at træde af under den her debat, men jeg mindes heller ikke, at hr. Erling Bonnesen har sagt det på den måde, så det må fremgå tydeligt af den optagelse, der bliver lavet til tv fra den her debat.
Erling Bonnesen (V), 2024-04-04:
Jeg taler tit fynsk, og nogle gange er der så brug for oversættelse osv., og det kan da godt være, at der er brug for det i forhold til Alternativet på det her område.
Men det, jeg rent faktisk sagde fra starten af, var, at jeg ikke havde hørt, at nogen skulle have sagt det.
Og jeg er meget tilfreds med, at vi med vores trepartisarbejdsfællesskab har åbnet banen for at kunne få lavet en bred regering.
Så bare for at vi nu ikke spilder tiden og kan komme i gang med arbejdet, kan jeg bare anbefale Alternativet at lade være med at spekulere mere i, om der er forskellige farvekoder og alt muligt andet, i forhold til hvordan regeringen stemmer.
Jeg er meget tilfreds med, at vi nu får en mulighed i forhold til at lave en beretning, og det skal have førsteprioritet.
Og hvis det så lykkes, er sagen jo løst; lykkes det så ikke, fordi der kommer for meget grus i maskineriet i forbindelse med beretningen, stemmer vi nej, og så kører vi selv videre og prøver at få ordnet det her.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-04:
Der fik vi endelig sat dét på plads.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-04:
Og jeg synes jo, det er lidt ærgerligt.
Vi kan tage en meget lang diskussion om, hvad der er af forskellige faktorer, og hvor meget de forskellige ting spiller ind, og hvad for noget data man skal bruge, og hvad kan man ikke bruger, og alt muligt.
Det lader vi ligge for nu, for lige nu handler diskussionen om det her, og der er jeg trods alt glad for at høre fra Alternativets side, at man er villig til at indgå i en beretning og kigge på, hvad det er, der skal gøres, og at man rent faktisk anerkender, at der muligvis skal gøres noget mere.
Så lad os lade alt det andet ligge for nu, og så vil jeg egentlig bare anerkende hr. Torsten Gejl og Alternativet for at være åbne for at kigge på, at der skal gøres noget mere ved reguleringen af skarv og sæl.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-04:
Selv tak til ordføreren, og tak for at rejse den her debat.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-04:
Tak for det.
Jeg er da glad for, at hr. Torsten Gejl ikke fungerede som sådan en indpisker, dengang jeg sad i et parti ved siden af hr. Torsten Gejl, som Moderaterne tilsyneladende er over for Venstre, hvor man får sat Venstre på plads, i forhold til hvad det var, man stemte, hvis det kom i salen.
Det er jo rart at vide, at der er en kvinde fra Nordjylland, der fungerer som lokal sherif i regeringen, når de bliver i tvivl.
Det er jo skønt at se.
: Hvad med sælerne?
Altså, nu er snæblen jo mest i skarvterritorie, og jeg er ikke sikker på, vi mener, at der skal skydes lige mange, men vi er enige om, at snæblen skal bevares.
Men der er jo en reel problemstilling med sæler også; til trods for at de ikke er i hundredtusindvis, spreder de jo en sygdom, som risikerer også at kunne komme i menneskeføde.
Er hr. Torsten Gejl velvillig i forhold til at kigge på en løsning, hvor man også tager det ind, at det jo er en bestand, som desværre har en sygdom, som smitter i forhold til menneskeføde?
For jeg mindes ikke, at Alternativet normalvis har store bekymringer over at sikre, at menneskefødevarer som udgangspunkt skal være sunde og ikke til fare for os.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-04:
Vi har det fuldstændig med sælen, som vi har det med skarven.
Vi skal gøre, hvad vi kan inden for de muligheder, der er for at regulere den nu.
Vi mener ikke, og det bekræfter ministeren også, at det, om man så skød alle de sæler, der findes, og alle de skarv, der findes, afhjælper fiskedøden.
Det er helt, helt andre problemer.
Hvis det viser sig, at der skal en yderligere regulering til, er vi nødt til at tale med nogle af de andre lande, som har dem på sit territorie.
Vi er nødt til at prøve at finde ud af, hvor meget vi kan begrænse, og hvordan det er med yderligere pres på sælens levevilkår.
Kim Valentin (V), 2024-04-04:
En ting kan jeg være enig med ordføreren i, og det er, at den her ordning heller ikke er groet i Venstres baghave.
Men det går mig alligevel lidt på, at ordføreren siger, at det er raske mennesker, der kan benytte den her ordning, for det er jo alle typer mennesker og dermed også nedslidte mennesker, som kan benytte den her ordning.
Det kunne jeg faktisk godt tænke mig at ordføreren ville anerkende.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-04:
Hvis man lyttede til min tale, hørte man også, at jeg sagde, at færre end to ud af ti svarer, at de er nedslidte.
Så ja, det er lige under to ud af ti af de personer, der er på denne ordning, som er nedslidte.
Man kunne også høre mig sige, at jeg synes, at vi skal have ordninger til folk, der er ramt af sygdom eller er nedslidte.
Vi har f.eks. sammen med Venstre lavet seniorpensionen, som vi bakker op om.
Men jeg synes egentlig, at vi generelt godt kunne tage et servicetjek på alle vores ordninger, så vi ikke har så mange forskellige.
Så ja, jeg anerkender det, men der er allerede ordninger ud over Arnepensionen.
Kim Valentin (V), 2024-04-04:
Det er jeg faktisk meget glad for.
Vi lagde jo faktisk også i regeringsgrundlaget op til, at man netop kiggede alle de her ting igennem, men det var der bare ikke flertal for fra Folketingets side, og jeg synes måske, det er noget, man skulle have tænkt på dengang.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-04:
Det var dengang, hvor I faktisk havde indenrigspolitisk flertal, så I kunne have lavet det, som I i regeringen mente var bedst.
Jeg vil absolut ikke mene, at man skal sige, at det skal gå ud over folk, der er nedslidte og er på seniorpension, at man vil gøre Arnepensionen mere favorabel, men sådan er vi så forskellige.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-04:
Tak for det.
Det handler om den her del, i forhold til at pension skulle være for dem, der er nedslidte.
Altså, jeg drømmer om et samfund, hvor folk ikke skal slides så langt ned, at de ikke kan løfte deres børnebørn og faktisk ikke kan have et værdigt seniorliv og en værdig alderdom.
På den måde synes jeg at det bliver en lidt skæv sammenligning i forhold til pensionsalderen, for nogle af de her mennesker kommer på arbejdsmarkedet langt tidligere – ellers er de jo ikke berettiget til Arnepension – og de dør i gennemsnit også tidligere end andre, og det vil sige, at man ville synes, at det var rimeligt, at nogle af dem, der faktisk har været flest år på arbejdsmarkedet, skulle have færre pensionsår.
Vi har lige set, at TV 2 har lavet en ny gennemgang, som viser, at der er 10 års forskel på, hvor lang tid du kan leve.
Altså, så kan vi tale om ulighed i vores samfund.
Så jeg vil bare gerne bede ordføreren om at uddybe lidt, hvad det er, Liberal Alliance mener i forhold til det her med at være nedslidt og have ret til pension.
For det lyder ikke helt værdigt, synes jeg, men det må ordføreren rigtig gerne uddybe.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-04:
Jeg er meget enig med fru Victoria Velasquez i, at der skal være en mulighed for at stoppe sit arbejdsliv, før man er fuldstændig slidt ned.
Derfor har vi også i Liberal Alliance nogle forslag til, at man kan lave en opsparing på en måde, som gør, at det ikke kun ville være de rige, der havde råd til måske at trække sig tilbage tidligere eller få suppleret sin folkepension, og som man kan indrette, som man vil, og hvor der ville være nogle skattemæssige fordele ved at gøre det.
Nogle gange synes jeg også, at vi snakker om det at arbejde, som om alle bliver nedslidte, før de når folkepensionsalderen.
Det gør de faktisk heldigvis ikke; langt de fleste mennesker kan faktisk godt arbejde frem til folkepension og endnu længere.
Men jeg er helt enig med fru Victoria Velasquez i, at der skal være ordninger til dem, der så bliver syge, og så skal der også være gode muligheder for, at man kan indrette sig.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-04:
De fleste bliver jo også længere end til pensionsalderen.
Det er derfor, at f.eks. råderummet er opjusteret med de 16 mia. kr.
Når vi kigger på, hvem det egentlig er, der trækker sig tilbage før pensionsalderen, er det faktisk nogle af de mest velhavende i vores samfund.
Det kan vi ud fra kurven se er tendensen, altså at det er der, den er størst.
Hvis det er sådan, at Liberal Alliance foreslår en skatteordning, hvordan stiller man sig så anderledes, end hvis man i stedet for at bruge de penge til at gøre det til en skattelettelse så gjorde det til en pensionsrettighed?
De har jo betalt skat tidligere end mange andre.
Hvordan er det en forskel?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-04:
Det er det jo, fordi det er i modsætning til Arnepensionen, hvor vi hiver skatter ind fra alle og siger, at så gør vi det her, som skal gælde for præcis den her gruppe; så kan de få det gode.
Derimod er vores forslag, at vi siger: Ved I hvad, I beholder bare lidt flere af jeres egne penge.
Så er der måske nogle, der har lyst til at trække sig tilbage før folkepensionsalderen, og nogle har måske lyst til at forsøde tilværelsen, når de er nået forbi folkepensionsalderen.
Man kan indrette sig fleksibelt på den måde, for alle er altså ikke ens.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-04:
Tak for det, formand.
Jeg var lidt i tvivl om, hvornår jeg skulle tale – det må jeg ligesom indrømme – men det blev så som nummer fire i talerrækken.
Det bliver jo som sædvanlig en fornøjelse at holde en jomfrutale.
Virkeligheden er, at dengang, det blev indført – hvis vi nu hopper forbi den der pseudodiskussion om tidlig pension eller ikke tidlig pension, for nu er den der, og så forholder vi os til den – var der en åbenlys uretfærdighed indlejret i lovgivningen.
Det var, at når folk som en del af deres arbejdsliv lige pludselig blev opskolet, mens de stadig var på arbejdsmarkedet, så talte det ikke med, når man bagefter skulle udregne, om de var berettiget til at få tidlig pension eller Arnepension – men det burde det.
Det var en uretfærdighed, men det bliver der rettet op på nu.
Så kan man være for eller imod.
Som udgangspunkt er jeg for.
Jeg mener, at der er nogle gode ting i den her lovgivning, som der bliver rettet op på, så den bliver bedre.
Jeg tror ikke, at vi kommer helt i mål.
Jeg tror, at regeringen og partierne bag den kommer til at finde flere punkter, der er overset.
Det gik lidt hurtigt; det lugtede lidt af valgkamp, da det blev indført, og det er nok undskyldningen for det.
Virkeligheden er, at det, der bliver rettet op på, er en klar uretfærdighed, og Danmarksdemokraterne kommer til at stemme for.
Nick Zimmermann (DF), 2024-04-04:
Der har jo været sådan lidt forskellige meldinger frem og tilbage fra Danmarksdemokraternes formand omkring hele Arnepensionen, så jeg kunne sådan set godt tænke mig at spørge ordføreren, om Danmarksdemokraterne støtter helhjertet op omkring retten til tidlig pension eller ej.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-04:
Danmarksdemokraterne støtter helhjertet og åbent op om at få rettet de uretfærdigheder, der er i den gældende lovgivning.
Det er det, vi svarer på i dag.
Som ordfører og som vikar på posten
bliver jeg nødt til at sige, at når jeg går på talerstolen, gør jeg det altid ud fra det, der er på dagsordenen, og i dag er det om den her uretfærdighed.
Det med, at der er assistenter i vores plejesektor, som kommer frem til en tid i livet, hvor de tror, de kan få en lovsikret pension, og så finder ud af, at noget, som arbejdsgiveren har sat dem på undervejs, gør, at de ikke kan få den endnu, er en uretfærdighed.
Det må det også være for Dansk Folkeparti.
Så det undrer mig lidt, at det er den vej, Dansk Folkeparti går.
Men jeg mener, de er med i aftalen, så lad os endelig høre Dansk Folkepartis opfølgende spørgsmål.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Jeg vil ønske tillykke med jomfrutalen for det nye parti.
Jeg synes nu, det er et meget relevant spørgsmål, der kommer fra DF om, hvad partiets holdning er.
Nu er man ordfører for partiet på det område her, går jeg ud fra, så hvad er Danmarksdemokraternes holdning?
Tidligere har Inger Støjberg sagt, at hun kommer til at frede Arnepensionen, og så har hun også udtalt, at det ikke er en hellig ko.
Så er det sådan noget, der åbnes for i forhandlingslokalet?
Synes man fra Danmarksdemokraternes side, det er rimeligt, at raske og rørige mennesker kommer på pension tidligere end andre?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-04:
Det er så dejligt med hr. Lars Boje Mathiesen, for han giver jo altid svaret selv.
Det er fuldstændig rigtigt, at fru Inger Støjberg har sagt, at det ikke er en hellig ko, men at man kommer til at frede ordningen, og vi er, som ordføreren godt ved, rigtig, rigtig glade for køer i Danmarksdemokraterne.
Virkeligheden er – og det er det, jeg står heroppe på talerstolen i dag for at sige – at der er en lovgivning, der er indført, som Danmarksdemokraterne har sagt at vi bakker op om.
De uretfærdigheder, der er i en lovgivning, skal jo rettes, og det ved jeg, for det kender jeg ordføreren godt nok til, at ordføreren også mener, at hvis der bliver lavet en lov og vi finder ud af, at loven ikke er lavet ordentligt, så skal den laves ordentligt.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Jo, men nu spørger jeg ind til det generelle.
Nu handler det her om Arnepensionen, kan man sige, så det er jo den grundlæggende holdning til Arnepensionen.
For man kan jo ikke både frede den og så sige, at det ikke er en hellig ko.
Derfor søger vi bare en eller anden opklaring.
Altså, jeg synes jo, det er relevant at spørge, hvor Danmarksdemokraterne står.
Det er jo titusind nye arbejdsudbud, og det koster 10 mia. kr.
Det er jo ret mange penge, og det er folk, som man trækker ud fra arbejdsmarkedet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-04:
Men ordføreren skal bare høre efter, hvad der er blevet sagt.
Hvis min formand har sagt, at den er fredet, men at det ikke er en hellig ko, er det, fordi min formand har sagt, at den er fredet, men at det ikke er en hellig ko.
Det vil sige, at min formand har fredet Arnepensionen, som jeg forstår ordføreren.
Ordføreren giver mig selv svaret.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at selv når man sidder alene nede på bagerste række, burde man jo faktisk have brugt sit spørgsmål til at sige, at det her er et dårligt lovforslag, og at det da er godt, at selv regeringen har fundet ud af, at der er noget, der skal rettes.
Det er vi meget positive over for at gøre i Danmarksdemokraterne.
Derfor går vi jo ind for, at de uretfærdigheder, der er sket over for danskere, der egentlig ellers ville have en lovgivningsmæssig ret til at få det her, får vi rettet op på.
Det må selv helt nede ved hr. Lars Boje Mathiesen gøre godt i maven, at loven i hvert fald bliver lavet ordentligt.
Jens Joel (S), 2024-04-04:
Men, hr. Karsten Hønge, vi kan da ikke ende i en situation, hvor SF er ude af stand til at skille det ad, at hvis man kan arbejde, skal man arbejde, og man skal bidrage til det fællesskab, vi alle sammen er en del af, og hvis man har knoklet hårdt og længe, skal man have mulighed for at trække sig tilbage.
Hvis SF ikke kan skille de to ting ad, stiller SF sig da et ekstremt bøvlet sted.
Jeg troede faktisk, det var sådan, at vi var enige om, at lønmodtagerne bredt set i det danske samfund jo er hele grundlaget for den velstand, vi har, men at det også er sådan, at der er lønmodtagere, som har haft ekstra hårde arbejdsliv, og som, når nu pensionsalderen stiger, er nødt til at kunne trække sig tilbage.
Det er da i virkeligheden at have blik for de sociale forskelle, der også er på arbejdsmarkedet.
Det må hr. Karsten Hønge da også anerkende.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-04:
Jamen ordføreren bruger igen hårdt arbejde.
Det er det ikke.
Det er heller ikke et krav, at det skal have været et arbejde.
Dagpenge tæller også med, og sygedagpenge tæller også med i perioden.
Jeg har set mange eksempler på folk, der har arbejdet i 30 år, der er nedslidte, og der er syge, og som jeg gerne ser gode ordninger til.
Og så ser vi også folk, der har arbejdet i 45 år, der ikke er nedslidte og sagtens kan arbejde.
Det her er ikke en ordning, der er vores samfund værdigt.
Det er det bare ikke.
Jens Joel (S), 2024-04-04:
Men det er jo her, humlen er.
Ordningen er, at vi alle sammen bidrager, og at vi alle sammen har en mulighed for at trække os tilbage.
Det er jo velkendt, at dem med de højeste lønninger altid selv har bestemt, hvornår de gik på pension.
Det er også velkendt, at både Liberal Alliance og i øvrigt også Socialdemokratiet støtter, at vi også hæver pensionsalderen, når vi i gennemsnit lever længere.
Men vi har ikke de samme arbejdsliv, og derfor er vi da nødt til at tage hensyn til nogle af dem, der har haft hårde, lange arbejdsliv, så de har en mulighed for at trække sig værdigt tilbage – en rettighed til at trække sig tilbage, også inden de er totalt slidt ned.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-04:
Jeg får bare lyst til at samle op på den, for jeg tænker egentlig, at SF ligesom Enhedslisten er enig i, at vi skal skabe de bedste rammer for lønmodtagerne, og at det også gør, at man netop har mulighed for at blive omskolet, at man har mulighed for at løfte fagligheden, at blive klogere, og at noget af det, som er godt ved det her lovforslag, er, at det handler om, at det at omskole dig ikke skal gå imod dine interesser.
Men på samme tid ser vi jo netop, at der er en udskældning af lønmodtagere for at have en dårlig arbejdsmoral, samtidig med at nogle af dem, der ikke arbejder – aktionærer, de 5.000 rigeste – ser ind i at kunne få en skattelettelse på over 110.000 kr., mens lønmodtagere ved de aktieskattelettelser vil få 0 kr. ud af det.
Det er derfor, at jeg i hvert fald synes, det er helt relevant at spørge
: Er der en sammenhæng mellem, at man på den ene side udskammer og taler om dårlig arbejdsmoral og på den anden side har det her lovforslag?
Altså, vi bør jo have mere af det her, som er en klog måde at arbejde på, og som er en klog måde at organisere arbejdet på, i stedet for at romantisere det at stå lang tid ved samlebåndet, uden at det nødvendigvis er på en ordentlig måde.
Jens Joel (S), 2024-04-04:
Altså, vi er enige om, at Enhedslisten støtter det her forslag og synes, det er klogt, at det også tæller, at nogle lønmodtagere har fået uddannelse igennem deres liv, fordi det faktisk var en del af deres arbejde at blive opkvalificeret og få noget mere med i rygsækken.
Selvfølgelig skal de ikke straffes for, at de har fået opkvalificering og opskoling undervejs, når de er startet meget tidligt på arbejdsmarkedet og derfor også har brug for en mulighed for at kunne trække sig tilbage.
Den diskussion og den stråmand, som jeg jo godt kan høre man har besluttet sig for at stille op her, er jo at sige, at der er nogle, der udskammer eller anklager danskerne for at have dårlig arbejdsmoral – og det er der ikke nogen der gør.
Derfor er det jo en fuldstændig tåbelig diskussion at skulle bruge tid på.
Det, vi står med her, er nogle rigtige lønmodtagere – altså ikke bare sådan noget christiansborgfnidder – som under deres arbejdsliv har modtaget noget uddannelse, og hvor den ordning, vi fik skruet sammen i første omgang, faktisk ikke tog højde for det, og derfor kom de i klemme.
Det er det, vi løser i dag.
Alt andet er jo bare politisk fnidder.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-04:
Okay, så jeg skal bare forstå, at ordføreren ikke mener, at der er en dårlig arbejdsmoral.
Så vil jeg også gerne spørge, om ordføreren er enig i, at det handler om, hvordan vi udfører arbejdet, og at vi gør det på en klog måde, at vi har et godt arbejdsmiljø og en høj faglighed, og at det ikke nødvendigvis skal være en eller anden konkurrence om, hvem der kan være allerallerflest timer ved samlebåndet, eller at det skal være det bedste at være den sidste, der kommer og henter børn i daginstitutionen.
Jeg vil bare lige høre, hvor ordføreren står i forhold til det.