Christian Juhl (EL), 2019-12-17:
Nu er det både beskæftigelsesministeren og jeg, der har stillet ændringsforslag, så han kan jo fortælle om sine, og så fortæller jeg om mine.
Jeg vil prøve at tage dem på en gang, så jeg ikke bruger for meget af formandens tid.
Det drejer sig om de forslag, som er kommet i kølvandet på det ekspertudvalg, der blev nedsat, da vi opdagede, at det gik den forkerte vej med arbejdsmiljøet på vores arbejdspladser.
Der er dog forslag, som bl.a. FH har stillet i høringsperioden, som ikke er kommet med, og jeg har selvfølgelig høfligt spurgt ministeren, hvorfor han ikke har taget dem med, og jeg skal så lade det blive mellem ham og mig, hvad der var svaret.
Men jeg har stillet det som ændringsforslag.
Der er i alt seks ændringsforslag – der skulle have været otte, men jeg fik af ministeren besked på, at to af forslagene var jeg ikke i en lønramme til at kunne stille.
Det var nemlig en direkte bevilling af 150 mio. kr. til arbejdsmarkedets parter til nogle forbedringer.
Dem tager vi så i en anden runde.
Det første forslag handler om, at man på alle arbejdspladser har noget, der hedder en tilsynsbog, hvor der skal stå, hvilke meddelelser der er kommet fra Arbejdstilsynet, og hvilke svar der er givet.
Den tilsynsbog mener ministeren vi skal afskaffe, fordi vi lever i en digital tidsalder.
Men da det er sådan, at Arbejdstilsynets digitale selvbetjeningsløsning og arbejdsmiljøet i en virksomhed ikke er indrettet sådan, at arbejdsmiljørepræsentanterne kan få adgang til den, vil han nøjes med at sige, at arbejdsgiveren skal erklære, at han har givet besked til arbejdsmiljørepræsentanten.
Derfor har jeg stillet det forslag om, at arbejdsmiljørepræsentanten får adgang til Arbejdstilsynets digitale selvbetjening.
Forslag nummer to handler om, at hvis der er en tilbagemeldingsfrist, skal arbejdsgiveren erklære, at arbejdsmiljøorganisationen eller de ansatte er blevet involveret i det, og denne tilbagemelding skal ske under strafansvar.
Det kunne jo være, at der var en letsindig arbejdsgiver, der bare sagde: Jamen det har jeg snakket med dem om.
Og det passer måske ikke, og selvfølgelig skal han have en over nakken, hvis ikke han inddrager medarbejderne.
Forslag nummer tre handler om, at Arbejdstilsynet som hovedregel skal kontakte virksomhederne 1-4 måneder før et tilsyn, men at tilsynet i sig selv skal være uanmeldt.
Det kan ikke være meningen, at en arbejdsgiver kan planlægge efter, at lige præcis de dage, hvor Arbejdstilsynet er på besøg, kan man have en helt anden arbejdsmiljøindsats, end man har de dage, hvor Arbejdstilsynet ikke er på besøg.
Så er der ikke meget ved en myndighed, hvis de skal meddele det, hver eneste gang de kommer på besøg.
Forslag nummer fire går på, at Arbejdstilsynet som hovedregel skal gennemgå hele arbejdsmiljøet på virksomheden.
Vi har haft groteske eksempler på, at Arbejdstilsynet kigger på små enkeltdele eller bare lige en enkelt del af et enkelt lokale i virksomheden.
Det er jo ganske meningsløst – så står de andre medarbejdere og siger: Hvad så med vores problemer herude, hvor det støver ad pommern til?
Der er vi da nødt til at have dem til at kigge på det også, for ellers er det jo tandløst at have et Arbejdstilsyn.
Det er også derfor, de får så meget kritik, altså fordi de ikke konsekvent undersøger det hele – at de f.eks. på en byggeplads kun undersøger elektrikernes arbejdsmiljø og ikke jord- og betonarbejdernes.
Det er meningsløst, og derfor foreslår vi, at man som hovedregel gennemgår hele arbejdspladsen, når man er på virksomhedsbesøg.
Hvis f.eks. en supermarkedskæde i én by har et problem, kan virksomheden indgå en aftale om, at det skal man nok bringe i orden i alle virksomheder på en gang.
Men så mener jeg, at så må de også selv klare det – så skal de jo ikke bruge Arbejdstilsynets tid på dialog og vejledning.
Så må de selv købe sig til den ekspertise, der er.
Derfor må det være sådan, at hvis der indgås aftaleforløb – hvad jeg synes er en dårlig idé; de skal have påbud og klar besked; de skal ikke have aftaleforløb om, at nu kan de så tumle rundt et stykke tid med ulovlige virksomheder – så skal de ikke have krav på ekstra service fra Arbejdstilsynet.