runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-21:
Det er rigtigt, at vi ikke her står med en rapport, der præcis dokumenterer, hvor meget fusk der er med rejselegitimation, men vi har tidligere behandlet de her spørgsmål, bl.a. i forbindelse med oprettelsen af Nationalt ID-center, som skulle kontrollere dokumenter.
I forbindelse med mediehistorien nævnte jeg lige noget om det tyrkiske pas i Sverige, men også almindelig sund logik siger, at det bliver lettere og lettere at kopiere rejsedokumenter, og derfor synes jeg, det er helt rimeligt, at de vesteuropæiske stater garderer sig imod, at de bliver kopieret og videresolgt.
Christian Langballe (DF), 2019-02-21:
I forhold til den forrige diskussion om paradigmeskiftet er det vel næppe et af de her lovforslag, der får blodet til at rulle hurtigere, eller jeg ved ikke, om der bliver så meget debat om det.
Vi synes, at det er meget rimeligt.
Ifølge de pålidelige kilder, som jeg har, som jeg desværre ikke kan afsløre, foregår der massiv svindel med pas, og det skal vi selvfølgelig adressere.
Det går ikke, at der bliver svindlet med det.
Jeg vil også sige, at hvis man i løbet af 1 år eller 2 mister sit pas tre til fire gange, er der altså et eller andet galt.
Jeg har aldrig mistet et pas.
Én gang kan forstås, men at miste det sådan tre til fire gange i løbet af nogle år tyder i hvert fald på, at der er svindel med i det.
Så det er fint, at der bliver strammet op, sådan at myndighederne kan nægte at udstede pas til en udlænding i 5 år, hvis ansøgeren i flere omgange har fået udstedt et pas inden for de seneste år.
Det er også fint nok, at man adresserer det problem, at pas bliver forvansket, at der bliver fjernet sider i passet.
Eller hvis udlændinge har forsøgt at låne deres pas til andre eller passet er blevet brugt af andre til at komme ind i landet, er det selvfølgelig også rimeligt, at det kriminaliseres og straffes strengere, end det er blevet gjort.
Det samme gælder med hensyn til svig.
Hvis der er blevet givet urigtige oplysninger eller fortiet væsentlige oplysninger, er det selvfølgelig væsentligt, at man imødegår det med lovgivning.
Så alt i alt synes jeg faktisk, at det er et helt rimeligt lovforslag, og vi kan kun bifalde det.
Der er selvfølgelig det her med laissez-passer-rejselegitimation, som man så strammer op samtidig, og det er jo fornuftigt nok.
Så vi støtter det her forslag.
Tak for ordet.
Christian Juhl (EL), 2019-02-21:
Jeg vil gerne sige til ordføreren, at jeg synes, at DF efterhånden rejser rundt med ret mange løse påstande om, hvordan verden ser ud, uden at dokumentere det.
Ordføreren siger, at der ifølge pålidelige kilder, som han desværre ikke kan afsløre, foregår en massiv svindel med pas.
Hvorfor har ministeriet så ikke kunnet fremlægge en dokumentation for, at der er en vis forøgelse eller en massiv svindel med pas?
Jeg tror da ikke, at vores politi sidder og sover.
Jeg tror da reelt, at de arbejder meget, meget systematisk med de her spørgsmål.
Derfor vil jeg sige: Kunne jeg så ikke få at vide, hvor jeg kan finde ud af det henne?
Det må ordføreren da kunne forklare mig, når han kommer med sådan en påstand.
Inger Støjberg (V), 2019-02-21:
Men man er her kun midlertidigt, og man er her, lige så længe som man har brug for beskyttelse.
Det er helt klart det, vi arbejder ud fra.
Men det er selvsagt et område, som vi jo ikke nogen sinde er lykkedes med i Danmark, i og med at ni ud af ti så er blevet i Danmark.
Og man kan sige det så firkantet, at hvis vi både beskytter de mennesker, der har behov for beskyttelse, men også beholder dem, der ikke længere har behov for beskyttelse, så bliver det mange mennesker, der kommer til at opholde sig i Danmark, med en meget, meget fremmed baggrund. Og det vil også betyde, at der vil ske alt for store ændringer af både dansk kultur og dansk værdisæt, som vi ser det.
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-21:
Tak for det, og tak til ministeren for at gå på talerstolen.
Jeg synes også, at det er gået hårdt for sig i debatten, særlig også den udveksling, jeg havde tidligere.
Jeg kan så forstå, at der er bestemte ord, man ikke må bruge i Folketinget.
Men jeg kunne egentlig bare tænke mig, at ministeren forholdt sig til det udsagn, som kom fra hr. Kenneth Kristensen Berth, nemlig at det ikke kan lade sig gøre at integrere mennesker, der har baggrund i et overvejende muslimsk land, at det ikke kan lade sig gøre, hvis man kommer fra sådan et land, at integrere sig og blive en del af Danmark.
Jeg synes, det ville være rigtig rart – altså, Dansk Folkeparti er jo endnu ikke, heldigvis, regeringsbærende – at ministeren klart meldte ud til de mange mennesker, som har gjort en kæmpeindsats for at blive en del af Danmark og er blevet det, at ministeren ikke deler det synspunkt, som kom fra hr. Kenneth Kristensen Berth.
Inger Støjberg (V), 2019-02-21:
Jeg synes jo så sådan set, det ville være på sin plads, hvis hr. Pelle Dragsted så forholdt sig til, hvad hr. Kenneth Kristensen Berth også sagde, nemlig at der selvfølgelig også er mennesker, der er integrerede, også selv om de har en muslimsk baggrund.
Men det nytter bare heller ikke noget at lukke øjnene for, at hvis vi ser på den ikkevestlige indvandring, er der stadig væk for mange, der lever i parallelsamfund, og for mange, der jo decideret også har udviklet modkulturer til den danske kultur.
Man skal altså være ualmindelig blåøjet, hvis man ikke ligesom har opdaget det.
Jeg hører sådan set også hr. Kenneth Kristensen Berth som repræsentant for det at sætte den meget, meget alvorlige situation på dagsordenen via det spørgsmål, som han stillede.
Derfor forstår jeg sådan set ikke, hvorfor vi skal bruge mere tid på det her.
Det forstår jeg egentlig ikke.
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-21:
Jeg var også glad for den nuancering, der kom i anden runde, men når vi bruger tid på det, er det jo, fordi det er noget, der bliver sagt herinde fra en af de vigtigste talerstole i landet, og som går direkte ud til de mennesker, som er medborgere i vores land.
Jeg vil godt citere, hvad der blev sagt: »Og er erkendelsen så ikke bare den, at integrationen af folk fra overvejende muslimske lande ikke kan lade sig gøre?
« Det er en generalisering af mennesker fra Bosnien eller fra Irak eller fra Iran eller fra en lang række andre lande, hvorfra vi har tusinder, titusinder af mennesker, der lever i det her land og er godt integrerede.
Derfor synes jeg faktisk, det er vigtigt, at regeringen sender et klart signal om, at det ikke er regeringens holdning, at det at komme fra et bestemt land automatisk betyder, at du ikke kan blive integreret.
Inger Støjberg (V), 2019-02-21:
Nej, og derfor kunne det måske i virkeligheden også have klædt hr. Pelle Dragsted at tage udgangspunkt i det sidste citat og ikke det første – altså i anden runde-citatet, om man så må sige – for det, hr. Pelle Dragsted jo fuldstændig negligerer, synes jeg, er de problemer, som vi ser rundtomkring i det danske samfund.
Vi må da også forvente, at når man kommer til Danmark, når man vil leve sit liv i Danmark, så lader man sig integrere, så forsørger man sig selv, man forsørger sin familie, man tager sproget, kulturen og værdisættet til sig.
Det må man da forvente, hr. Pelle Dragsted.
Og det er jo det, der er så underligt, når man diskuterer med bl.a. Enhedslistens medlemmer, nemlig at man fuldstændig negligerer den del af det og slet ikke formår at stille sig kritisk, heller ikke i den her debat.
Christian Juhl (EL), 2019-02-21:
Det drejer sig sådan set om den sidste bemærkning, som ministeren kom med, nemlig at man tager sprog og kultur til sig.
Det er jeg enig i, men jeg er ikke tilhænger af en assimilering.
Jeg er tilhænger af, at man integrerer sig i samfundet og selvfølgelig også bevarer sin egen kultur samtidig med det.
Det giver det mest hele menneske.
Men kan ministeren ikke forklare, hvordan mennesker skal tage sprog og kultur til sig, når det bliver sværere overhovedet at lære dansk; når det bliver sværere at få lov til at arbejde på en dansk arbejdsplads og klare sig selv; når det bliver sværere at deltage i det foreningsliv, i det samfund, vi har; når vi med den her lov er med til at isolere de her mennesker endnu mere.
Inger Støjberg (V), 2019-02-21:
Nu bliver jeg simpelt hen i tvivl om, om hr. Christian Juhl overhovedet har læst lovforslaget, fordi det her har jo ikke et hak at gøre med, at det skal blive sværere at komme ud på arbejdspladser.
Det er faktisk lige nøjagtig det modsatte, fordi vi jo skaber et klart incitament også ved at nedsætte ydelsen, så det hurtigere og bedre kan betale sig at arbejde.
Og at det skulle blive sværere at lære dansk – hvad er det dog for noget pladder, det har jo intet med det her lovforslag at gøre.
Man skal tage Danmark til sig.
Man skal naturligvis også lære sproget, og det er i øvrigt også sådan, at sprogundervisning jo er noget, man lærer kvit og frit som flygtning.
Og derudover vil jeg bare lige henlede opmærksomheden på, at regeringen p.t. forhandler med arbejdsmarkedets parter om også at videreføre integrationsgrunduddannelsen.
Så det, hr. Christian Juhl siger, er ganske enkelt ikke korrekt.
Christian Juhl (EL), 2019-02-21:
Det er ganske enkelt ganske korrekt.
Hvis man ved en smule om, hvordan integration fungerer ude i fædrelandet, så ved man jo, at med den pakke, der nu bliver leveret, bliver det endnu sværere, ja, søsterpartiet til Venstre, Dansk Folkeparti, indrømmede jo netop, at det her selvfølgelig vil skabe frygt hos rigtig mange flygtninge og indvandrere i Danmark, og det var helt bevidst, kunne jeg forstå.
Så derfor vil det blive meget, meget sværere.
Det kan man da godt negligere og sige, at nej, nej, det har ikke noget med det at gøre.
Men hvis det at skære ydelserne yderligere ned til noget helt ekstremt, hvor man stort set ikke engang kan overleve i vores samfund, og hvor vi gør børnefamilier fattige, ikke skulle gøre det sværere at fungere i det her samfund, så ved jeg snart ikke hvad.
Inger Støjberg (V), 2019-02-21:
Jamen jeg vil sige til hr. Christian Juhl, at meningen jo ikke er, at man skal være på integrationsydelse.
Meningen er, at man skal ud på arbejdsmarkedet.
Det er jo det, der er det centrale, altså at vi har en klar forventning og også stiller et krav om, at man selvfølgelig skal forsørge sig og sine, hvis man kan.
Så det her er jo ikke et spørgsmål om at holde folk på integrationsydelse, men tværtimod at man skal ud på arbejdsmarkedet.
Og hvis ikke det er noget af det, der også gør, at ens børn falder til i et land, og at man har muligheden for at tage landet og værdisættet til sig, så ved jeg ikke, hvad det er.
Christian Langballe (DF), 2019-02-21:
Jamen jeg føler mig egentlig bare kaldet til at tage ordet på grund af det uværdige udtryk, som hr. Pelle Dragsted har brugt, ved at bringe racisme og raceideologi ind i en diskussion om islam, muslimer og parallelsamfund.
Det er noget, som alle kan konstatere ved at åbne øjnene, altså, det er jo ikke en ny diskussion.
Jeg synes bare, det er kompromitterende for Enhedslisten, som jo aldrig har gidet at tage den debat og ikke interesserer sig for den, at man så begynder at beskylde folk, der faktisk har noget væsentligt at sige om islam og den muslimske indvandring, for noget og skammer dem ud på den måde.
Det var bare et spørgsmål; ordføreren er enig.
Inger Støjberg (V), 2019-02-21:
Jeg kan i hvert fald sige, at jeg også synes, at det var et mærkeligt overfald på et medlem af Dansk Folkeparti, nemlig hr. Kenneth Kristensen Berth.
Christian Langballe (DF), 2019-02-21:
Med Enhedslisten, der konstant befinder sig på en anden planet, hvad angår udlændingepolitikken, ved jeg ikke, hvad jeg skal svare til det der.
Når jeg siger, at jeg har pålidelige kilder, som arbejder med det her, og som har fortalt mig, hvordan det foregår, er det sådan, som det er.
Hvis jeg ikke kan gå ud og afsløre det af hensyn til den person, er det sådan, som det er.
Færdig slut.
Den er ikke længere.
Jeg forventer, at der kommer en dokumentation af det her.
Det går jeg da som en selvfølge ud fra at der gør i forbindelse med lovbehandlingen.
Christian Juhl (EL), 2019-02-21:
Jeg vil sige, at det plejer ministeren også at gøre, men i det her materiale, vi har fået tilsendt, er der ikke engang en antydning af, at der er en forøget aktivitet på det her område.
Og det er i forvejen strafbart, det skal det også være i fremtiden, men vi skal jo ikke bare stramme lovene, fordi vi har lyst til det.
Jeg er nødt til at konkludere ud fra ordførerens påstande, at ifølge upålidelige kilder eller løsagtige påstande er det ikke rigtigt, at Dansk Folkeparti kan påstå de ting, som de påstår.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-21:
Altså, hvis det er retssikkerhed i vores skattesystem, ordføreren vil diskutere, så kan vi sagtens tage den diskussion.
Der er masser af ting, der halter på den front, og det er heldigvis også noget, regeringen gør noget ved.
Der er lavet adskillige retssikkerhedspakker, og der er også en til på vej.
Men jeg synes bare, at man måske skal komme lidt ned fra den høje hest her.
Altså, her taler vi om, at nogle mennesker, som sidder på f.eks. ambassader med et pas i hånden og kan konstatere, at der er blevet snydt med det, eller gentagne gange oplever, at en persons pas er blevet væk, så kan nægte at udstede et nyt.
Og det synes jeg altså giver god mening.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-02-21:
Alternativet stemmer imod det her lovforslag, og jeg tror, vi skal holde tungen lige i munden, i forhold til hvad det er, der er i det her lovforslag, og hvad der ligger i det gamle L 96.
For jeg er sådan set ikke enig med Liberal Alliances ordfører, der lige var oppe at sige, at det handler om, at hvis man gentagne gange mister sit pas, kan myndighederne ikke gribe ind.
Det var jo bl.a. det, der blev indført med L 96, sådan som jeg husker det.
Altså, ifølge den nuværende ordning har Udlændingestyrelsen jo hjemmel til at nægte at udstede et konventionspas, hvis ansøgeren inden for det seneste år har fået udstedt ny rejselegitimation, på baggrund af at den er bortkommet, eller hvis tvingende hensyn til den nationale sikkerhed eller den offentlige orden tilsiger det.
Så det har vi jo allerede mulighed for.
Det, der ligger i det her lovforslag, sådan som jeg forstår det – man må korrigere mig, hvis jeg har forstået det forkert – er, at man udvider nogle bestemmelser, altså med tre nægtelsesbestemmelser, som handler om situationer, hvor udlændingemyndighederne har mistanke om, at ansøgeren i ulovlig hensigt har forvansket eller fjernet dele af rejselegitimationen, eller hvor man har mistanke om, at ansøgeren har forsøgt at stille sin rejselegitimation til rådighed for en tredjemand.
Så problemet med det her lovforslag er jo sådan set ikke, at man skal have mulighed for at handle på det, hvis der bevidst bliver fusket, eller hvis man mister sit pas, men problemet er jo, at retssikkerheden er skrøbelig, fordi man lader noget bero på en mistanke.
Og det tror jeg – i lighed med det, Enhedslistens ordfører sagde tidligere – er noget, vi skal passe rigtig meget på med her i Folketinget, altså at indføre lovgivning, som beror på mistanke, eller at man kan dømme, kan man sige, på baggrund af mistanke.
Så det er ikke, fordi vi ikke er enige i formålet om, at man selvfølgelig skal kunne inddrage eller sanktionere, hvis der bliver snydt med pas og pasudstedelse, men vi kan ikke stemme for, simpelt hen fordi vi mener, at man ikke kan lave den her lovgivning på baggrund af mistanke, og fordi det medfører en eller anden mærkelig form for omvendt bevisbyrde, fordi det er ansøgeren, der skal godtgøre, at rejselegitimationen rent faktisk er bortkommet, og at der ikke er tale om snyd eller misbrug.
Så af den grund stemmer vi imod.
Andreas Steenberg (RV), 2019-02-21:
I Radikale Venstre har vi været meget i tvivl om, hvordan vi skulle stille os til det her lovforslag, og vi ender med, ligesom ved tidligere stramninger i forhold til det her, også at støtte op om det her lovforslag, fordi vi anerkender, at det kan være et problem.
Vi vælger også at anerkende, når et ministerium siger, at de oplever, at der er problemer, at så er der problemer.
Jeg er enig med hr. Christian Juhl, der flere gange har sagt, at det ikke er dokumenteret, og at der ikke ligger nogen rapport.
Det er fuldstændig korrekt.
Men vi vælger altså i den her situation at lytte til, hvad det ministerium og den styrelse siger og at tage det for gode varer.
Vi synes også, det er vigtigt, at der er en klageadgang for de her mennesker, så man, hvis man har fået frataget muligheden for at få et pas, stadig kan klage og alligevel få muligheden for det, hvis der ikke er nogen dokumentation for, at man ikke skal have lov til at få det pas.
Christian Juhl (EL), 2019-02-21:
Nu er der flere gange blevet nævnt en rapport – jeg ønsker ingen rapport; jeg ønsker bare et lille notat, der sandsynliggør, at der er et problem, eller måske bare en lille tabel, og den behøver ikke fylde ret meget for min skyld, bare der er noget, der sandsynliggør det og ikke bekræfter en mistanke om, at man kun gør det her for at sige, at nu skal man stramme alle steder, hvor der kan strammes, når det ikke er danskere, det drejer sig om.
Derfor vil jeg gerne have, at vi er lige så seriøse i vores dokumentation her, som vi er i forbindelse med andre love.
Andreas Steenberg (RV), 2019-02-21:
Det er jeg fuldstændig enig i, og tidligere i dag har vi haft diskussionen om det her såkaldte paradigmeskift, som jo virkelig virker som noget, hvor man bare gerne vil slå på nogle, der ikke er danskere.
Så den bemærkning er jeg enig i.
Jeg tror også bare, man må anerkende, at det kan være svært at dokumentere, om folk snyder, fordi det jo typisk er folk, der siger, at deres pas er blevet væk, og så ved man jo ikke, hvor det pas er blevet væk henne, så derfor er vi lidt i et grænseland.
Men jeg ville da ønske, at vi kunne tage det op i udvalget, og det kan vi jo gøre sammen.
Men vi vil gerne være med til at støtte, at man forsøger at gøre noget, når nu myndighederne siger, at der er en udfordring.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-02-21:
Vi har også haft forskellige overvejelser om det her lovforslag.
Der blev vedtaget en stramning af lovgivning om misbrug af pas sidste år, som vi støttede, og derfor kan man sige, at vi undrer os lidt over, at der skulle være grund til at komme med et nyt forslag.
Vi anerkender, at der er en udfordring i forbindelse med misbrug af pas og rejselegitimation, det behøver man hverken være professor eller statistiker for at være klar over eksisterer, og alle, der arbejder praktisk med de her problemstillinger, ved, at sådan er det.
Jeg synes også, det er rigtigt, at man tager det op, hvad man som sagt gjorde sidste år, men om der er brug for den yderligere stramning, som der er tale om her, er vi lidt i tvivl om.
Hvis vi kan overbevises om, at det er nødvendigt i forhold til det, som blev gennemført sidste år, og at der ikke er, om man så må sige, så store retssikkerhedsmæssige problemstillinger i det, som der måtte kunne være, vil vi sådan set gerne støtte det.
Så vi afventer udvalgsbehandlingen, og så vil vi tage stilling, efter det har været behandlet i udvalget, til, om vi stemmer ja eller nej til det her lovforslag.
Naser Khader (KF), 2019-02-21:
Tak skal du have.
Pas er en hjælp, som staten yder til folk, der er kommet hertil.
Det er folk, som vi gerne vil hjælpe, men vi skal dog kunne stille krav om, at de ikke misbruger vores tillid.
Når myndighederne, systemet begynder et blive mistænksomme og siger, at der er et problem, så er det jo ikke uden grund.
De er fuldt bevidst om det, når pas, der bliver sendt ud, ikke ender hos modtageren, men bliver sendt videre og kan blive misbrugt af alle og enhver.
Når vi så ved, at det her misbrug finder sted, er det jo vores pligt som politikere at reagere på det og tage fat.
Vi skal sørge for, at det ikke kan betale sig at snyde i de her sager, og det er derfor vigtigt, at vi får sat en stopper for dette misbrug.
Vi skal vise, at det har konsekvenser at løbe om hjørner med systemet, og vi skal give myndighederne de rette værktøjer, så de kan reagere på misbruget.
Men vigtigst af alt er, at vi kan stole på, at folk er dem, som de udgiver sig for at være.
Det her forslag tager fat og strammer grebet på et område, hvor kriminelle har haft fri mulighed for at udnytte systemet, og derfor kan vi i Det Konservative Folkeparti støtte op om forslaget.
Inger Støjberg (V), 2019-02-21:
Det indeholder jo en række forskellige ændringer af udlændingeloven, der har til formål yderligere at styrke kontrollen med sikkerhedsindsatsen, når det gælder udlændingeområdet.
Som bekendt har regeringen i løbet af de seneste år allerede taget en række væsentlige initiativer på det her område, bl.a. har regeringen ved en lovændring i februar 2018 gennemført en række tiltag med henblik på at eliminere misbrug af særlig rejselegitimation og således skærpe de eksisterende bestemmelser om udstedelse heraf.
Formålet med ændringen var at bekæmpe det misbrug med rejselegitimation, som kunne skyldes, at det var relativt enkelt for udlændinge at få udstedt ny rejselegitimation, men desværre har vi konstateret, at det fortsat er svært for myndighederne at bekæmpe misbrug af særlig rejselegitimation til udlændinge.
Formålet med det fremsatte lovforslag er derfor at skærpe reglerne yderligere om udstedelse af særlig rejselegitimation og dermed også styrke kontrolindsatsen på udlændingeområdet.
Konventionspas til flygtninge og fremmedpas, som udstedes til flygtninge, der ikke selv kan skaffe sig et pas, er teknisk avancerede og vanskelige at forfalske.
Udlændingemyndighederne oplever i stedet andre former for misbrug eller forsøg på misbrug af særlig rejselegitimation, f.eks. sider, der er revet ud af udlændingenes pas, eller at visastickers og rejsestempler er blevet forsøgt fjernet.
Endvidere opleves en stigende tendens til, at udlændinge med opholdstilladelse i Danmark angiver at have mistet deres pas, mens de var på ferie.
Udlændingemyndighederne kan i disse tilfælde have mistanke om, at rejselegitimationen er blevet sat til salg eller er blevet udleveret til et familiemedlem, med henblik på at denne kan indrejse i Danmark ulovligt.
Det er allerede i dag muligt at straffe en udlænding, der bevidst har ødelagt eller beskadiget sin rejselegitimation, men til gengæld er det efter de gældende regler ikke muligt at nægte udstedelse, f.eks. af pas, i de tilfælde af misbrug, som udlændingemyndighederne oplever i praksis. Regeringen foreslår med lovforslaget derfor, at Udlændingestyrelsen
får større mulighed for at nægte at udstede rejsedokumenter for flygtninge og fremmedpas til udlændinge, hvis styrelsen har mistanke om eller konstaterer, at en udlænding har misbrugt sin særlige rejselegitimation.
Det foreslås endvidere, at det, hvis myndighederne konstaterer misbrug af rejselegitimation, fremover skal være muligt for Udlændingestyrelsen at spærre et dansk udstedt pas i Det Centrale Pasregister.
På den måde forhindres yderligere misbrug.
Endelig lægges der så med lovforslaget op til, at der indføres gebyrer for indgivelse af ansøgning om laissez-passer til brug for rejser til og fra Danmark.
Afslutningsvis er der kun at takke for modtagelsen af lovforslaget.
Christian Juhl (EL), 2019-02-21:
Det er jo ikke så hypotetisk alligevel.
Vi har nogle meget, meget dygtige folk i skatteforvaltningerne, der ofte kan se, når der bliver svindlet med skat, og sagtens kunne træffe en administrativ afgørelse om, at nogle, der har snydt i skat, skal have en ekstra straf, og sige: Mit skøn er sådan og sådan.
Så det er slet ikke så hypotetisk endda.
Det er bare et forkert princip at arbejde efter, og det er det også i det her tilfælde.
Man skal jo ikke idømme folk en ekstra straf, og man skal slet ikke kunne idømme folk en ekstra straf, uden at de kan anke den.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-21:
Det er jo meget hypotetisk, og jeg synes også, det er et dårligt eksempel.
Altså, vi taler jo her om meget konkrete sager, hvor der sidder nogle myndigheder, f.eks. på en udenlandsk ambassade, og der kommer en person ind med et pas, som de kan se der er fusket med; de kan se, at der er fjernet ting på passet osv.