Mattias Tesfaye (S), 2020-01-31:
Det skal ske i de tilfælde, hvor den pågældende groft har virket imod Danmarks interesser og sikkerhed.
Lad mig med det samme slå fast, at regeringen deler forslagsstillernes opfattelse af fremmedkrigere.
De har vendt Danmark ryggen og med vold kæmpet mod demokrati og mod frihed.
Vi har senest den 14. januar i år lanceret en række initiativer, herunder markante skærpelser af straffelovens terrorbestemmelser.
Derudover har yderligere 5 stater underskrevet den, men endnu ikke ratificeret den.
I EU er det 21 ud af de 28 lande, der har ratificeret konventionen.
Det følger af statsløsekonventionen, at erklæringen om, at en stat ønsker at bevare en adgang til at fratage et statsborgerskab til statsløshed, skal afgives på undertegnelses- eller ratifikations- eller tiltrædelsesdatoen.
Det er derfor ikke muligt på et senere tidspunkt at afgive en sådan erklæring.
Og vi afgav ikke en sådan erklæring i 1977, i forbindelse med at Danmark tiltrådte statsløsekonventionen.
Det var i øvrigt heller ikke på daværende tidspunkt muligt efter dansk ret at fratage et statsborgerskab til statsløshed.
Der var med andre ord ikke nogen regler at bevare.
Hertil kommer, at det ikke bare følger af statsløsekonventionen, men også af statsborgerretskonventionen, som Danmark også har tiltrådt, at vi ikke kan gøre personer statsløse ved at fratage dem deres statsborgerskab i de tilfælde, hvor de f.eks. har været fremmedkrigere.
Endelig giver artikel 8 i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention en vis beskyttelse både i forhold til tildeling og fratagelse af statsborgerskab.
Retten til statsborgerskab er ikke udtrykkelig omtalt i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, men artikel 8 beskytter bl.a. retten til respekt for privatlivet, og Menneskerettighedsdomstolen har i flere sager fundet, at artikel 8 yder en vis beskyttelse både i forhold til tildeling og fratagelse af statsborgerskab.
Det er vurderingen, at konventionens artikel 8 beskytter mod fratagelse af statsborgerskab i tilfælde, hvor den pågældende ikke har noget statsborgerskab i et andet land eller er berettiget hertil.
Vurderingen beror på en fortolkning af den her artikel 8 og er praksis fra Menneskerettighedsdomstolen.
Som jeg nævnte indledningsvis, har regeringen allerede skærpet kursen over for fremmedkrigere.
På tværs af ministerområder er der siden regeringens tiltræden blevet lanceret en lang række initiativer.
På Udlændingeministeriets område kan jeg nævne, at regeringen i oktober fremsatte et lovforslag om administrativ fratagelse af fremmedkrigeres statsborgerskab, forudsat at de pågældende ikke derved blev statsløse.
Tre personer er på den baggrund blevet frataget deres statsborgerskab.
To af de personer har nu indbragt deres afgørelse for domstolen, men afgørelserne står ved magt under domstolens behandling af sagerne.
Hertil kommer, at der er vedtaget et lovforslag om bl.a. børns erhvervelse af statsborgerskab, hvor forældre, der er indrejst eller opholder sig ulovligt i visse konfliktområder, som udgangspunkt ikke kan videregive deres danske statsborgerskab til de børn, der fødes i de områder, medmindre børnene ellers ville blive statsløse.
Det initiativ vil forhåbentlig fremadrettet afholde nogle fra at indrejse i de områder, hvor der jo er indrejse- og opholdsforbud.
Regeringen har også intensiveret bestræbelserne på sammen med andre europæiske lande at styrke mulighederne for retsforfølgelse af fremmedkrigere lokalt i regionen.
Hertil kommer, at regeringen efter nytår har fremsat et lovforslag, som opretholder og udvider adgangen til bl.a. at inddrage og nægte udstedelse af pas til danske statsborgere, som ønsker at udrejse som fremmedkrigere.
Regeringen har allerede sat hårdt ind og vil fortsat sætte hårdt ind over for fremmedkrigere, men vi kan ikke støtte den vej, som beslutningsforslaget lægger op til at gå.
Jeg ser frem til en god diskussion.