runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-04:
Det er jo ikke første gang, vi diskuterer det her.
Jeg tror også, at hvis man er sportsudøver inden for en disciplin, som der bare ikke er ret mange penge i, og det er jo relativt mange sportsdiscipliner, så kan det sikkert godt økonomiske betyde noget at få en skattefritagelse af den her bonus. Men det ville jo også betyde noget, hvis man er brandmand eller sygeplejersker osv. Det her handler ikke om at gå i små sko, for jeg tror ikke, der er nogen, der vil være upåvirkede, hvis sportsudøvere knokler og vinder, uanset om der er nogen foran dem, der vælter på cykel, eller hvad det nu er.
Det er måske sådan lidt et urinstinkt i os, at vi synes, det er fantastisk, når nogen repræsenterer Danmark.
Men der er jo også kæmpestore forskelle på sportsudøverne.
Der er fodboldspillere, der tjener millioner.
Så der er enorm stor forskel på økonomisk formåen.
For topfodboldspilleren kan det ikke mærkes i budgettet, mens det for andre vil kunne mærkes.
Der er jo også nogle enkelte andre undtagelser, som der også står i bemærkningerne til lovforslaget, og det er inden for nogle andre områder, bl.a. nobelprismodtagere, hvor jeg i øvrigt synes det er for længe siden, en dansker har fået en nobelpris.
Det er jo også i samme, hvad skal man sige, nicheområde som det her.
Jeg synes, at det grundlæggende i det her er, at vi siger, at man skal betale skat af sin lønindkomst, eller hvordan man ellers bliver beskattet, og der er man lige for skatteloven, altså i forhold til gruppering i forhold til beskatning.
Der synes jeg, at det med at gå ind og sige, at i dag er det OL-vindere og PL-vindere, og i morgen er det måske så en anden særgruppe, er noget, der ikke hører nogen steder hjemme.
Vi bliver altså nødt til at have nogle generelle regler for, hvordan vi beskatter folk.
Det synes jeg egentlig er et retsprincip, altså et stadfæstet princip inden for skatteloven.
Det tror jeg faktisk selv skatteministeren vil sige.
Så det med at gøre de her undtagelser er noget underligt noget.
Så må man ændre på lovgivningen generelt, så alle er sidestillede.
Jeg synes også, det er ærgerligt at skulle vise sin taknemlighed og beundring over alt muligt gennem skattelovgivningen.
Altså, jeg tror da, at dem, der måske er blevet modtaget i hovedstaden eller har været på rådhuset eller et eller andet, har kunnet mærke, at folk har været begejstrede over, at der er blevet vundet et VM i håndbold eller et EM i fodbold, eller hvad det nu kan være.
Så selv om jeg faktisk heroppe fra tænker på de halvfattige sportsudøvere, som vi har nogle af i det her land, vil jeg sige, at jeg tror, at hr. Rune Lund var inde på, at der virkelig er nogle, der nærmest ikke har salt til et æg.
Men de bliver ved, fordi de er så begejstrede for det, de gør.
Det er ikke nemt for nogen af dem.
Og så er der jo andre, der tjener kassen, og det skal også være dem vel undt.
Men SF kan altså ikke støtte det her lovforslag, og det er af principielle grunde.
Anders Johansson (KF), 2017-05-04:
Lovforslaget handler som bekendt om at ændre skattereglerne, således at medaljevindere ved olympiske lege og paralympiske lege bliver fritaget for at betale skat af den præmiebonus, som de modtager, når de vinder medaljer til Danmark ved legene.
Det er et lovforslag, som vi fra konservativ side er meget store tilhængere af.
De danske atleter er med til at samle nationen og gøre os stolte, når det lykkes at få dannebrog til tops ved de olympiske lege.
I forvejen er de medaljebonusser, som de danske sportsudøvere modtager, i den absolut lave ende i forhold til mange andre lande – altså i den absolut helt lave ende.
Og når der så samtidig skal afregnes en meget høj skat af det, jamen så er den økonomiske gevinst meget, meget lille i forhold til den store indsats, det kræver.
På baggrund heraf synes vi fra konservativ side, at det er meget fair og rimeligt at lade medaljevindere beholde deres bonus helt og fuldt, også med tilbagevirkende kraft, dog kun tilbage til 2016.
Endelig synes jeg også, det er vigtigt at nævne – og det har ikke været nævnt endnu i debatten – at SU-modtagere tidligere er blevet modregnet i deres SU i forhold til den præmie, de fik, hvis de vandt medaljer ved OL.
Og det er der også lavet om på nu, således at man ikke bliver modregnet i SU, hvis man får udbetalt en medaljepræmie.
Med de ord vil jeg sige, at Det Konservative Folkeparti bakker op om lovforslaget.
Malte Larsen (S), 2017-05-04:
Jeg prøver for tredje gang i dag.
Da vores ordfører ikke kan være til stede i salen, skal jeg læse ordførerens tale op.
Tilbage i 2012 fremsatte og igangsatte den tidligere regering, SRSF-regeringen, de første frikommuneforsøg.
Formålet med forsøgene var at give ni udvalgte kommuner øgede frihedsgrader til at udvikle nye løsninger i den kommunale sektor.
Der blev derfor givet hjemmel til fritagelse fra eksisterende lovgivning, så det blev muligt at gå nye veje i opgaveløsningen.
Dermed kunne frikommunerne tænke nyt og være med til at påpege og fjerne unødigt bureaukrati.
Det er den rigtige vej at gå, hvis man vil afbureaukratisere og regelforenkle i den offentlige sektor.
Det er den rette vej at gå, hvis man vil fjerne proceskrav og vise større tillid til vores offentligt ansatte.
Det vil Socialdemokratiet.
Regeringen foreslår nu næste generations frikommuneforsøg i perioden 2016-2020 – eller rettere frikommunenetværk.
Sagen er nemlig, at 44 kommuner er gået sammen i 8 frikommunenetværk, der hver skal arbejde med en relevant problemstilling bl.a. inden for social-, bolig- og arbejdsmarkedsområdet.
Vi bakker op om de nye frikommunenetværk og de hjemler, der ligger bag forslaget, som vil fritage frikommunerne fra en række udvalgte regler.
Fra Socialdemokratiets side har vi over for ministeren påpeget, at vi gerne i frikommunenetværket »Billige boliger og fleksible boligløsninger« vil have forlænget den foreslåede opsigelsesperiode for lejere i en plejebolig, som også Ældre Sagen påpeger i deres høringssvar.
Vi havde gerne set, at der i frikommunenetværket om billige boliger havde været mulighed for at give midlertidig boligstøtte samt midlertidige lejekontrakter for at mindske risikoen for udsættelse af lejere.
Og så er vi glade for, at det i lovforslaget er præciseret om støtten til udsatte børn og unge, at barnet og forældre ikke kan, men skal inddrages i processen om regelforenklinger, der lægges op til. Fra socialdemokratisk side vil vi følge de nye frikommuneforsøg nøje med håbet om, at de viser positive resultater, så de på sigt kan føre til regelforenkling og afbureaukratisering af den offentlige sektor.
Tak skal I have.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-04:
Det er rigtigt, at man sætter nogle regler ud af kraft eller giver kommunerne mulighed for at sætte nogle regler ud af kraft, desværre regler, som ofte drejer sig om borgernes retssikkerhed, og det er vi meget betænkelige ved, men samtidig skriver man jo alenlange paragraffer og bestemmelser om, hvad kommunerne så skal gøre.
Så der er ikke noget regelforenkling i det.
Det, jeg gerne vil høre, er: Er der nogle af de her forsøg, som ordføreren synes er meget betænkelige?
Jeg vil gerne spørge ordføreren om et konkret forsøg, men jeg vil også gerne høre, om der er andre.
Det er forslaget om tilkøbsydelser, som jo klokkeklart er et forsøg på at indføre brugerbetaling på velfærdsydelser.
Synes ordføreren, at det er en god idé?
Hvis ikke, er der så andre af forsøgene, som ordføreren er betænkelig ved eller kritisk over for?
Malte Larsen (S), 2017-05-04:
Jeg har ikke noget at udsætte på lovforslaget for nærværende, og vil selvfølgelig lytte til de ting, der måtte komme undervejs i processen og lade det indgå i den videre behandling af tingene sammen med den oprindelige ordfører på området.
Men jeg har ikke forstået, at vi har nogen indvendinger imod forslaget, som det ligger.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-04:
Jeg skal sige, at jeg godt er klar over, at ordføreren er stedfortrædende ordfører, og derfor skal jeg selvfølgelig også styre mit temperament en lille smule.
Jeg synes bare, at det her spørgsmål om tilkøbsydelser – der er mange andre ting, vi er betænkelige ved, og det skal jeg nok uddybe – lige nøjagtig er et meget, meget centralt spørgsmål.
Så der vil jeg bare håbe, at ordføreren i hvert fald vil tage den diskussion med hjem, og hvis jeg kan være så forfængelig og håbe, at ordføreren lytter nøje til min ordførertale og tager de synspunkter med hjem og diskuterer med sin kollega og forhåbentlig når frem til, at det en rigtig dårlig idé at give mulighed for de her tilkøbsydelser, ville jeg blive rigtig glad.
Susanne Eilersen (DF), 2017-05-04:
Tak for det, formand.
Frikommunenetværk, runde 2.
Lovforslaget skal sætte gang i en ny runde frikommuneforsøg, og frikommuneforsøgene spreder sig over rigtig mange fagområder fra beskæftigelsesområdet til boligområdet, social- og børneområdet og ældreområdet.
Den oprindelige tankegang med frikommuneforsøget var at give kommunerne frihed til at afprøve nytænkning, der kunne lette arbejdsgangen for kommuner, men mest være til gavn for borgerne ud fra devisen om, at kommunerne er tættere på borgerne og ved, hvad der skal til for at give borgerne bedre service i stedet for at få udstukket regler fra Christiansborg.
Den præmis vil Dansk Folkeparti holde fast i.
Det er også vigtigt at præcisere, at frikommuneforsøget har en tidsramme, og den tidsramme skal overholdes.
Hvis man vurderer, at et forsøg har haft den ønskede effekt både i forhold til kommunerne og ikke mindst for borgerne, må man i god tid sætte en lovgivende proces i gang, der kan træde i kraft, den dag frikommuneforsøget afsluttes.
De otte frikommuneforsøg, vi behandler i dag, er vidt forskellige, og nogle af dem kan være indgribende over for borgerne.
Det skal ikke være en hemmelighed, at det har givet anledning til bekymringer i Dansk Folkeparti.
Det er vigtigt for Dansk Folkeparti, at frikommuneforsøgene ikke tilsidesætter borgernes retssikkerhed, og at det ikke bliver en spareøvelse, men en anden måde at levere den samme og gerne bedre ydelse til borgerne på, samtidig med at borgerne har retten til at klage, og at der også findes en ekstern evaluering sted af frikommuneforsøgene, man ønsker at lovgive om.
Vi er positive over for frikommunetankegangen, men som sagt har vi jo også nogle bekymringspunkter, som vi helt klart skal arbejde videre med i udvalgsbehandlingen, og den ser vi frem til, dog skal vi sige, at der fra det udkast, der lå, da høringen slog i gang, og så til det lovforslag, der nu ligger her, allerede er sket en del ændringer, som vi er glade for.
Vi er glade for, at der også i formålsparagraffen er kommet noget ind om borgerne.
Vi er glade for, at FN's børnekonvention er kommet ind om de sager, der er om børn.
Vi er glade for, at der er kommet fokus på borgerinddragelse, og så har vi som sagt nogle ting omkring borgernes retssikkerhed og den eksterne evaluering.
Men vi er positive over for lovforslaget.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-05-04:
Jeg læser, at der er meget stor bekymring for, at forsøgene vil være med til at undergrave de serviceniveauer, der er på en række områder.
Og jeg vil helt konkret spørge ordføreren: Kan ordføreren ikke være bekymret for, at det forsøg, der f.eks. er i forbindelse med § 15 i dette lovforslag og § 85 i serviceloven, kan være med til at undergrave de serviceniveauer, man har i kommunen?
Susanne Eilersen (DF), 2017-05-04:
Tak for spørgsmålet.
Det er også et af de punkter, som Dansk Folkeparti er bekymret for, og som vi har brug for at få stillet nogle flere spørgsmål om.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-05-04:
Det, der kan gøre en bekymret, er jo, at socialministeren for nylig har slået fast, at man kan operere med et serviceniveau på nul på en række af de her områder.
Vi behandler et andet lovforslag om, at kommuner i forbindelse med socialpædagogisk ledsagelse på ferie kan operere med et serviceniveau på nul, og man kan alligevel sælge ledsagelse til borgere.
Kan ordføreren give et klart bud på følgende: Hvis en kommune har budgetteret med, at borgeren aldrig kan komme uden for en dør for kommunale penge, kan man så sælge ledsagelse til den pågældende borger, eller har man udelukket sig fra et sådant salg, hvis ens serviceniveau er nul?
Susanne Eilersen (DF), 2017-05-04:
Jeg er bekendt med det forslag, som også var oppe i Social-, Indenrigsog Børneudvalget.
Nu er jeg kommunalordfører og har ikke siddet med ved bordet.
Derfor har jeg også i forhold til den her udvalgsbehandling, som vi skal have, et tæt samarbejde med de andre ordførere, og det er noget, vi vil tage der.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-04:
Ordføreren nævner, at ordføreren har en række betænkeligheder.
Der er vel også nogle betænkeligheder omkring borgernes retssikkerhed, som Danske Handicaporganisationer påpeger i deres høringssvar.
Hvordan har ordføreren det med det?
Det er jo borgere med stærkt nedsat funktionsevne, stærkt svækkede borgere, der bliver frataget noget selvbestemmelse her.
Hvordan har Dansk Folkeparti det med det?
Susanne Eilersen (DF), 2017-05-04:
Det var lige nøjagtig et af de punkter, som jeg berørte i min ordførertale, nemlig at vi skal sikre borgerens retssikkerhed.
Derfor er det jo også noget af det, som kommer op at vende i udvalgsbehandlingen, for det er et af de punkter, vi har.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-04:
Det er jeg jo glad for at høre, men går den iver efter at beskytte borgernes retssikkerhed så så langt, at Dansk Folkeparti vil være med til, at vi stiller nogle ændringsforslag om at få fjernet de forsøg, der begrænser borgernes retssikkerhed?
Det forstår jeg så ikke at der kan være noget overraskende i, for ministeren er udmærket klar over, at Enhedslisten er meget, meget uenige i de stramninger, der er sket lige nøjagtig på det her område i forhold til at sige til folk, at de ikke må være her mere.
Så det kan der ikke være noget overraskende i.
Men jeg vil gerne spørge ministeren om det her med lovligt ophold, for det er jo et af de hensyn, man må tage, når man skal tage stilling til, om man vil fratage disse mennesker en demokratisk ret.
Ministeren er vel enig i, at de opholder sig lovligt her i landet – ja, de har fået at vide, at de skal ud af landet, men af mange grunde er det umuligt at gennemføre den beslutning, så de opholder sig jo her lovligt i henhold til Danmarks internationale forpligtelser.
Tak, det vil jeg da så se frem til og håbe, at vi kan finde en løsning der, så Enhedslisten også kan være med om bord på de punkter, hvor vi synes at det er fornuftigt at iværksætte forsøg.
Jeg tror, at ministeren hørte i min tale, at der faktisk er en række, hvor vi synes, at det er fornuftigt, også selv om vi ikke som udgangspunkt er specielt begejstrede for dem.
Der, hvor vi trækker grænsen, og det tror jeg også står klart, er jo, hvis man begrænser borgernes retssikkerhed og nogle rettigheder, de har i dag, som jo er sat ind i lovgivningen, fordi vi har syntes på et tidspunkt her i Folketinget, at vi gerne ville give borgerne de rettigheder, og så er det jo betænkeligt, hvis man vil beskære dem.
Så vi får at se, hvor langt det rækker.
Jeg håber, at det rækker til, at vi kan få skilt det ad i de punkter, hvor det er vigtigt for enkelte partier.
Så bare sådan et lidt mere principielt spørgsmål: Hvorfor egentlig ikke?
Det er vel – hvad skal man sige – kvaliteten af behandlingen og en bestræbelse på at samle størst muligt flertal omkring de enkelte forslag.
Nu ligger det der jo.
Det er jo teknisk ganske nemt at pille de paragraffer ud, som der skal stemmes om separat.
Det kan ordføreren jo så ikke give Dansk Folkepartis ordfører ret i, for så havde vi jo bare stemt for lovforslaget.
Vi er nødt til at se på, hvad det er for en situation, de mennesker befinder sig i.
Det er rigtigt, at den danske stat har besluttet, at de ikke skal opholde sig her i Danmark, men vores internationale forpligtelser – og dem er Enhedslisten glad for, måske i modsætning til Dansk Folkeparti – forhindrer os i at sende folk hjem til tortur, dødsstraf, personlig forfølgelse.
Det er det, der gør, at vi også er nødt til at kigge på, om det så er rimeligt at fratage dem en grundlæggende demokratisk rettighed i den lange periode, de skal opholde sig i Danmark.
Plus en ting mere, som jeg også gør opmærksom på, nemlig at vi jo er meget, meget uenige med Dansk Folkeparti og det herskende flertal i Folketinget i forhold til de stramninger, der er indført, som begrundelser for at kunne udvise folk.
Villum Christensen (LA), 2017-05-04:
Lovforslaget, vi behandler her, vil fratage personer, som er udvist fra Danmark eller er i landet på tålt ophold, valgretten til kommunalbestyrelser og regionsråd og Europa-Parlamentet.
Det samme gør sig gældende for personer, som afsoner deres straf fra en international straffedomstol.
Som det er i dag, har disse personer ikke valgret til Folketinget, hvorfor det er naturligt, at de heller ikke har det til kommunalbestyrelser, regionsråd og Europa-Parlamentet.
Det er jo trods alt personer, som på ingen måde skal være en del af det danske samfund, og derfor skal de naturligvis ikke have demokratisk indflydelse på vores land.
Det opfatter jeg ærlig talt som rimelig indlysende – det er ikke alle, der gør det, kan jeg høre.
Og det gør jeg, selv om det selvfølgelig aldrig er helt problemfrit sådan rent principielt at fratage personer deres valgret.
Det er vi helt med på.
Men når det drejer sig om en gruppe mennesker, som kun opholder sig i landet midlertidigt, og som vi som samfund har besluttet ikke skal være her, så kan jeg godt leve med den demokratiske bekymring.
Torsten Gejl (ALT), 2017-05-04:
Det er mennesker, der allerede har været i Danmark i 3 år for at få den ret, og ingen ved, om de kommer til at være her 1 uge eller 10 år mere.
Og som SOS mod Racisme anfører i deres høringssvar, har de anførte persongrupper netop en særlig interesse i at få medindflydelse på lokalpolitik, altså der, hvor de er, og hvor de måske skal være i årevis.
Det kan være i forhold til transport eller andre nære ting.
SOS mod Racisme anser det ligeledes for at være udemokratisk at fjerne demokratiske rettigheder fra de mest udsatte grupper i Danmark.
I Alternativet er vi enige i, at man ikke skal fratage mennesker deres demokratiske rettigheder.
Som Institut for Menneskerettigheder siger, sidestilles stemmeret ofte med ytringsfrihed og forsamlingsfrihed.
Institut for Menneskerettigheder indstiller i øvrigt til regeringen, at den tager mere grundigt gennemgår rækken af internationale konventioner, som de mener kan berøre det her forslag, for at se, om der skulle være potentielle brud.
Så i Alternativet ser vi også stemmeretten som en grundlæggende demokratisk rettighed, og vi ønsker ikke at gøre folk demokratiløse og bringe dem i et demokratisk vakuum, fordi de er på tålt ophold eller er udvisningsdømte.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-04:
I Radikale Venstre har vi diskuteret det her lovforslag en del, og vi har også læst høringssvarene igennem mange gange, og det gælder også høringsnotatet fra ministeriet.
At deltage i et demokrati er selvfølgelig helt afgørende for alle mennesker, der bor i et samfund.
Vi synes, det er i orden, at mennesker, der ikke har lovligt ophold i Danmark, ikke kan stemme til vores valg.
Men læser man høringssvarene, kan man se, at der netop bliver sat spørgsmålstegn ved, om man med den her lov tager stemmeretten fra nogle personer, som faktisk har lovligt ophold i Danmark.
Det blæser lidt i vinden, hvordan juraen egentlig er; der er i hvert fald uenighed mellem ministeriet og nogle af høringssvarene.
Det synes vi heller ikke at der kommer en ordentlig afklaring på i høringsnotatet.
Derfor synes vi simpelt hen, at det er for uforberedt, og at der er for mange spørgsmål, som ikke bliver besvaret, og det er spørgsmål om nogle meget grundlæggende og vigtige ting.
Derfor kan vi ikke støtte lovforslaget, og vi skal finde ud af, om vi skal stemme gult, fordi vi synes, der mangler information, eller om vi vil stemme imod.
Det vil vi finde ud af.
Vi kan i hvert fald ikke støtte lovforslaget.
Det virker forhastet, og det kan man også se i Rigspolitiets høringssvar, hvor de siger, at de vurderer, at det vil være svært for dem at nå at finde ud af, hvem der så skal have frataget stemmeretten, for det er politiet, der ligger inde med dataene.
De er i tvivl om, om de kan nå det, og det viser, at man altså vil haste det her igennem for at virke hård over for indvandrere igen.
Det kan godt være, man lige skulle have brugt lidt mere tid på at få afklaret nogle af de her spørgsmål; i hvert fald hvis man vil have Radikales støtte.
Så vi støtter ikke lovforslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-04:
Tak, formand.
I SF kan vi såmænd sagtens forstå de moralske overvejelser i forhold til det her lovforslag.
Vi forstår sådan set også godt ønsket om at fratage udviste borgere deres demokratiske valgret.
Men for SF er det vigtigt, at vi i Danmark fortsat kan bryste os af at være et demokrati, og retten til at stemme er nært forbundet med ytringsfrihed, som vi sætter meget højt.
I Danmark har man valgret til kommunalbestyrelser og regionsråd, når man er fyldt 18 år, og hvis man ikke har dansk statsborgerskab og har haft uafbrudt ophold i den pågældende kommune de sidste 3 år.
En udlænding på tålt ophold, en udvisningsdømt udlænding eller administrativt udvist udlænding i Danmark er i Danmark, fordi den pågældende ikke kan hjemsendes, fordi hjemlandet er usikkert.
Det kan være på grund af tortur eller forfølgelser eller andet, og den pågældende bliver derfor i Danmark, indtil hjemsendelsen er sikker.
De har dermed også lovligt ophold i Danmark, modsat hvad ministeriet påpeger.
Man har et CPR-nummer, så længe man er i Danmark, og dermed bibeholder man også sin stemmeret.
Nogle udlændinge på tålt ophold, udvisningsdømte udlændinge og administrativt udviste udlændinge er sandt nok uønskede i Danmark, fordi de har begået kriminalitet i Danmark.
I Danmark fik kriminelle og dømte valgret i 1915.
Det er over 100 år siden, og skal vi nu fratage kriminelle deres valgret, som de fik dengang?
I så fald skal der være en virkelig god grund.
I SF sætter vi altså menneskerettigheder og demokrati højt.
Vi ønsker en udførlig analyse af adgangen til at begrænse valgretten for udlændinge på tålt ophold, udvisningsdømte udlændinge og administrativt udviste udlændinge, som det tiltænkes i forslaget, og det er i lyset af Danmarks menneskeretlige forpligtelser efter national ret og EU-ret.
Først når vi har en analyse af det, ser vi os i stand til reelt at tage stilling til forslaget.
Jeg deler nemlig De Radikales opfattelse af, at det her forslag er rigtig dårligt forberedt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-04:
Tak for det.
Jeg synes, at ministeren tager munden lovlig fuld, når han tillægger udviste kriminelle SF's store omsorg, når vi rettelig henviser til menneskerettighederne og vores respekt for dem og i den forbindelse påpeger, at Institut for Menneskerettigheder faktisk ikke deler ministerens opfattelse af, hvornår en borger stadig væk har ret til at betragte sig som borger i Danmark, og hvornår vedkommende ikke har det.
Jeg kunne jo blot spørge ministeren, om man kunne forvente, at de informationer, som ministeren i den forbindelse er i besiddelse af, også bliver udsendt til udvalget og der kan behandles.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-04:
Det er de jo allerede.
De er udsendt, præcis de samme informationer, så der skulle ikke være noget problem der.
For det andet vil jeg bare lige sige, at det jo var ordføreren og ikke mig, der nævnte, at man i Danmark havde givet kriminelle stemmeret i 1915, og at det nu var, kan jeg forstå, lidt forfærdeligt, hvis man skulle fratage dem den igen.
Det er derfor, at jeg lige præcis nævnte det, jeg gjorde.
Det var jo netop spørgeren her, der inspirerede mig til at tage det op i min tale.
Det, der er tale om, er jo ikke danske statsborgere.
Danske statsborgere har stemmeret ved alle valg.
De mennesker, vi taler om her, har jo ikke stemmeret i dag til folketingsvalg.
Det er spørgsmålet.
Regeringens svar er nej.
Der var så nogle, der talte om, at der var en omsorg for de kriminelles muligheder for at gøre det, og det var derfor, at jeg replicerede på det.