runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2019-10-31:
Det var bare til forretningsordenen, at jeg bad om ordet.
Jens Rohde (RV), 2019-10-31:
Jeg må jo sige, at hr. Morten Messerschmidt taler følelsernes tunge hele tiden.
Det er lidt sjovt, at hr. Morten Messerschmidt nu taler om, hvor fantastisk disse kristne østeuropæiske samfund kunne frigøre sig fra kommunismens åg og dermed gøre sig kvalificerede til at komme i EU, eftersom Dansk Folkeparti jo hele vejen har været imod, at de overhovedet er her.
Det er man jo ikke i tvivl om.
Jeg synes, det er en selvmodsigelse.
Jeg oplever ikke, at det er de åbne arme, der har præget Dansk Folkeparti i forhold til Østeuropa.
Og sådan er det jo, for det er alt fremmed, som hr. Morten Messerschmidt helst vil være foruden, så Danmark kan lukke sig om sig selv.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Men accepterer ordføreren så, at for et lands udvikling betyder kultur og religion altså noget, og at man derfor ikke bare kan sætte lighedstegn imellem den udvikling, der eksempelvis har været i de østeuropæiske lande, der jo hviler på en kristen tanke og derfor var i stand til at bortkaste det sorte åg, som kommunismen jo udgjorde, og gå i en fri retning, hvorimod i de islamiske lande vil det sorte åg, islamismen udgør, altid have en vej ind i folkets hjerter, fordi det ikke taler logikkens tunge, men følelsernes og religionens tunge?
Jens Rohde (RV), 2019-10-31:
Jeg synes jo egentlig, at hr. Morten Messerschmidts spørgsmål er en ren tilståelsessag.
Det er en ren tilståelsessag.
Det er jo sådan set ligegyldigt, hvad der nogen sinde kommer til at ske i Tyrkiet, så handler modstanden fra hr. Morten Messerschmidts side mod at have noget med Tyrkiet at gøre om religion.
Det er jo et fair standpunkt.
Det deler jeg ikke.
Kristendommen har også været omgærdet af formørkede kræfter engang, og der er ikke nogen, der kan komme her og sige, at tingene ikke kan udvikle sig.
Vi kan i hvert fald være sikre på, at der ikke sker nogen udvikling overhovedet, hvis vi skubber alle, der vil den anden vej og ikke vil det formørkede, fra os på forhånd.
Så er det rigtigt, at vi overlader dem i de formørkede kræfters vold, og det synes jeg ikke at verden har en interesse i.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Før havde vi jo hr. Jan E. Jørgensen, som er sådan halvblodsradikal, og nu har vi så en fuldblodsradikal på talerstolen.
Derfor kan jeg selvfølgelig bare ikke lade være med spørge, om også hr. Jens Rohde har den verdensanskuelse, at lande med en dominerende muslimsk befolkning kan udvikle sig fuldstændig så frit og demokratisk som lande i den kristne kulturkreds.
Ser man på de seneste bare 150-200 års verdenshistorie, er det ganske tydeligt, at der, hvor demokratiet har udviklet sig, og hvor frihedsrettighederne og i øvrigt renæssancen og hele, ja, den tænkning, der udgik deraf, har vundet rodfæste, jo er i de europæiske lande, i den kristne verden, hvor man adskiller det sekulære fra det religiøse osv., hvorimod det i alle de muslimske lande – om end der har været gode forsøg fra mange grupper – altid er blevet slået tilbage af en formørket islamisme.
Anerkender hr. Jens Rohde det forhold?
Jan E. Jørgensen (V), 2019-10-31:
Altså, jeg mener ikke, at religion er uforanderlig, og jeg mener ikke, at der kun er én måde at være muslim på.
Det gør jeg simpelt hen ikke.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Ja, man kan i hvert fald sige, at i den tid EU har forhandlet med Tyrkiet, er det gået i den gale retning.
Men der er alligevel noget lidt foruroligende over den sammenligning, som hr. Jan E. Jørgensen gør med Tyrkiet og Polen/Ungarn, fordi vi jo har at gøre med et muslimsk land, hvor man må tilskrive den formørkelse af landet, som er sket igennem de sidste 20 år, en kulturel vækkelse, ikke en politisk udvikling.
Det samme gør sig jo gældende i mange andre muslimske lande, hvor vi har set en demokratisk opblomstring.
Jeg tror endda, vores nuværende udenrigsminister på et tidspunkt talte varmt for det, man kaldte det arabiske forår, som jo i den grad endte i en meget, meget formørket vinter.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-10-31:
Jeg tror ikke, det er realistisk om 10 år, desværre måske heller ikke om 20 år.
Der gives ikke nogen garantier.
I det hele taget er det svært at spå om fremtiden, som mit bysbarn Robert Storm Petersen sagde i sin tid.
Man kan kigge på nogle af de andre lande, der er kommet med i EU.
Hvis man havde spurgt mig i 1985, om det var realistisk, at Polen eller Ungarn kunne komme med i EU, ville jeg have sagt: Nej, det er kommunistiske diktaturer, der ligger på den forkerte side af jerntæppet; det kan selvfølgelig ikke ske.
Og så skete der alt det, der skete i 1989, hvor vi så jerntæppet falde, Berlinmuren falde osv. og senere optagelsesforhandlingerne med Anders Fogh Rasmussen i spidsen, som sagde: We have an agreement.
Og de fik kommunistisk diktatur afløst af markedsøkonomi og medlemskab af EU.
Men der er jo ikke nogen garanti for, at de lande heller ikke udvikler sig i antidemokratisk retning.
Nogle af de ting, vi ser for tiden i eksempelvis Ungarn, er da bekymrende.
Så garantier gives ikke.
Garantier for, hvordan lande udvikler sig, gives ikke.
Men jeg er da enig i, at udviklingen i Tyrkiet mildest talt har været svingende.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Tak, formand.
Jeg noterede mig flere gange hos ordføreren, at man taler om det nuværende regime som årsagen til, at Tyrkiet ikke kan komme med.
Hvis vi så sætter de positive briller på og håber, at der måske om 10 eller 20 år opstår en provestlig demokratisk regering, der bygger på de samme værdier som EU osv., så forstår jeg på hr. Jan E. Jørgensen, at man så der vil være positivt indstillet over for at tage Tyrkiet med.
Men hvilken garanti har hr. Jan E. Jørgensen for, at pendulet til den tid ikke svinger tilbage i islamistisk retning igen, så man altså lukker et land ind, som i forhandlingsudgangspunktet er provestligt, men som måske, når 10 år er gået, bliver islamistisk?
Så hvad er det, der forsikrer hr. Jan E. Jørgensen om, at den vekselvirkning eller pendulering mellem de to yderpunkter, kemalismen og islamismen, skulle stoppe ude ved kemalismen, hvis man engang tog dem med i EU?
Jan E. Jørgensen (V), 2019-10-31:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstod spørgsmålet, for nu at være helt ærlig.
Altså, der er ikke nogen tvivl om, at mange af de ting, der foregår, indebærer kraftige brud på menneskerettighederne – det er vi jo fuldstændig enige i.
Men det var et lidt for åbent spørgsmål til, at jeg egentlig tror, jeg kan komme med et kvalificeret bud på et svar.
Victoria Velasquez (EL), 2019-10-31:
Men jeg tænker også, at ordføreren er enig i, at de brud på menneskerettighederne, vi ser, når nogle af de helt grundlæggende demokratiske retsprincipper sættes ud af spil, er problematiske.
Tænker ordføreren ikke, at der også er noget andet, der kan gøres, så vi kan komme ud af den her klemme, ud af det her dilemma, som ordføreren kaldte det?
Jan E. Jørgensen (V), 2019-10-31:
Jamen altså, udenrigspolitik er dilemmafyldt, og udenrigspolitik er ikke noget, man kan føre uden at få snavs på hænderne.
Den aftale, EU har lavet med Tyrkiet, er på rigtig mange måder god, og der er jo ikke nogen, der kan sætte spørgsmålstegn ved, at flygtningene i lejrene i Tyrkiet har det bedre med de milliarder, vi har sendt af sted fra EU, end de ellers ville have haft det.
Omvendt er det jo også en trussel, som Tyrkiet kommer med, at man simpelt hen vil udløse sådan en flygtningestrøm, hvis man ikke får det, som man ønsker det, eller hvis vi kritiserer dem for hårdt.
Så det er meget dilemmafyldt, men vi står bag EU-Tyrkiet-aftalen.
Der er ikke nogen her, tror jeg, der forestiller sig – udenrigsministerens kvaliteter ufortalte – at Danmark alene kunne have fået sådan en aftale på plads med Tyrkiet.
Victoria Velasquez (EL), 2019-10-31:
Tak for ordet.
Og tak for ministerens tale.
Jeg hæfter mig især ved den del, der handler om den danske model, i forhold til at det skal være på en fair måde og at vi skal bevare den danske model.
For det er jo en måde, hvorpå vi har demokratiseret en del af vores samfund i Danmark: at vi har indflydelse på vores overenskomster.
Men al erfaring viser jo ikke et positivt billede.
Og derfor vil jeg gerne høre ministeren om, hvordan det hænger sammen med, at EU blander sig så meget.
Vi har jo også set det for lang tid siden med vores strejkeret og i 2017 i forhold til flyvelederes strejkeret – altså igen og igen – og i forhold til vores dagpengesystem og i forhold til nogle ting, som jo er kernen i vores velfærdsmodel, i vores arbejdsmarkedsmodel.
Så der kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren: Ser ministeren ikke, at der er en konflikt på det område?
Jeppe Kofod (S), 2019-10-31:
Tak til Rasmus Nordqvist.
Jeg synes bestemt ikke, det var et spørgsmål om floskler at prioritere at være benhårdt fokuseret på, hvor det er, det europæiske samarbejde kan give merværdi for landene, der er med, og hvor er det, vi selv, nationalt, faktisk bedst løser de opgaver, vi står med.
Det synes jeg er en rigtig vigtig prioritering og en vigtig del af at være stor på de store spørgsmål og lille på de små spørgsmål.
Når det gælder solidaritet i Europa, er det klart, at det er en vigtig dagsorden, og det europæiske samarbejde hviler også på solidaritet mellem landene.
Jeg tror, man kan sige, at de lande, der har været med i EU, grundlæggende – det har vi set siden udvidelsen – har oplevet en gigantisk velstandsstigning og et socialt løft.
Tag et land som Polen, vores naboland, som har været en del af det indre marked, og det har virkelig øget deres vækst og velstand og dermed også velfærd; hvorimod lande, der står uden for EU – lad os tage et land som Ukraine, som havde samme velstandsniveau, hvis man går tilbage i tiden – jo er langt bagefter i dag.
Så ja, vi skal være opmærksomme på solidariteten – det er en vigtig del af det, vi skal samarbejde om.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-31:
Man kan jo næsten undre sig og spørge, om ikke hr. Morten Messerschmidt måske burde have skrevet »et afpillet EU« i sit spørgsmål i stedet for »et slankere EU«, for det er jo det, man hele tiden hører ham tale for .
Me n egentlig lidt i forlængelse af det spørgsmål, der er blevet stillet her, så synes jeg, at vi skal passe på, at det ikke bliver floskler, når vi taler om EU – det her med at være stor på det store og lille på de små ting.
Altså, er ministeren enig i, at der jo også altid er en asymmetri forbundet med vores samarbejde, altså at hvad der kan være stort for os i dag, ikke nødvendigvis er stort for den unge arbejdsløse i Grækenland, som ikke har udsigt til at komme i job på grund af noget af den politik, som man fra dansk side vil fjerne med sine prioriteter i forhold til budgetforhandlingerne?
Altså, har ministeren en forståelse for, at et samarbejde også handler om de andre og ikke kun om os selv.
Jeppe Kofod (S), 2019-10-31:
Tak til hr. Morten Messerschmidt.
Jeg vil sige, at det er rigtig vigtigt, at vi i Danmark står sammen om at føre en aktiv og progressiv europapolitik.
Det er i vores interesse som land, og jeg håber også, at Dansk Folkeparti vil være med til det og til at løse de udfordringer, borgerne oplever i deres hverdag.
Det, jeg nævnte, var, at vi lever i en verden, som hænger mere og mere sammen, bl.a. økonomisk, og der er det vigtigt, at vi samarbejder med de andre europæiske lande for at løse de problemer, som der er, så alle får gavn af den globalisering, der foregår – klimakampen osv.
Jeg synes jo, det er vigtigt, at vi sætter en grænse.
Og der ønsker vi jo selvfølgelig, at EU ikke skal blande sig.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Og tak til ministeren – det var jo nærmest en tale, som ministeren kunne have holdt, inden han blev minister, nemlig i valgkampen som europaparlamentariker, vi havde i sommer.
Det var i hvert fald ikke en tale, der ligesom reflekterede landets samlede bekymring; jeg tror mere, det var en socialdemokratisk tale.
Men det må ministeren selvfølgelig selv om.
Så vil jeg gerne spørge: Når nu ministeren siger, at EU skal være stor på de store ting og lille på de små ting, og at der endog er områder, hvor EU ikke skal fylde noget som helst, kan ministeren så nævne bare ét område, som EU har givet afkald på igennem de sidste, hvad skal vi sige, 40 år – bare for at give lidt spillerum for ministeren – altså et område, som er blevet tilbageført til medlemslandene?
Bare ét eksempel.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Tak, formand.
Brexit er jo efterhånden en, hvis formanden tillader udtrykket, neverending story.
Men alligevel kom der dog en vis afklaring forleden dag, da Underhuset nu har godkendt den aftale, som premierministeren har forelagt.
Og selv om mange, der følger hele forløbet, måske sidder tilbage med et indtryk af, at det ser noget rodet og uklart ud, så er det vigtigt at huske, hvad det egentlig var, der førte til, at briterne traf den skelsættende beslutning at melde sig ud af EU.
Det var nemlig en helt grundlæggende utilfredshed med den måde, samarbejdet i Bruxelles kører på – en utilfredshed med, at man ikke lytter til befolkningens bekymringer, og at når man reformerer, går det kun i én retning, nemlig i retning af mere EU.
Det er, som om at er der et problem på kontinentet, ja, så er løsningen på problemet altid at oprette en ny union: Er der problemer på energiområdet, så er det en energiunion, er der problemer med bankerne, så er det en bankunion, osv., osv.
Løsningen er aldrig nogen sinde at stoppe op og se, om den regulering, man har foretaget fra EU's side, måske ikke har borgernes opbakning.
Derfor, når der nu forhåbentlig findes en ordentlig måde for briterne at forlade det europæiske samarbejde på, må det uvægerligt kalde på en refleksion, jo især fra de partier og politikere, som har bragt Danmark ind i midten af det her ganske upopulære politiske system.
Selvfølgelig er det ikke alt i EU, der er upopulært.
Det er heller ikke alt i EU, jeg eller Dansk Folkeparti modsætter os; der kan være en masse i forhold til frihandel og miljøregulering osv., som giver god mening.
Men det ændrer ikke på den grundlæggende udvikling i retning af en stadigt snævrere union, hvor man æder sig længere og længere ind på landenes udlændingepolitik, ind på retten til at bevogte sin egen grænse og ind på landenes socialpolitik, og hvor man har en situation, hvor skiftende ministre gang på gang sendes til Luxembourg for at få besked på, hvordan retten er, og så kommer tilbage og må sige, at man på tro og love vil rette sig ind efter det.
Jeg vil sige i forhold til hele den demokratiske ydmygelse, som EU-systemet har udviklet sig til, at det er for ringe, for dårligt, og kalder på en reform af samarbejdet.
Og jeg vil tillade mig at sige, at når brexit bliver en realitet, og når brexit bliver en succes, er spørgsmålet om EU's vilje til at reformere ikke bare et spørgsmål om at lytte til borgerne, men et spørgsmål om EU's overlevelse, for reformerer man ikke, så forgår det.
Så med de ord vil jeg håbe, at udenrigsministeren vil indvie os i de tanker, han måtte gøre sig, om, hvordan EU kan og skal reformeres i de kommende år.
Dan Jørgensen (S), 2019-10-31:
Tak, formand.
Og tak til ordførerne for bemærkningerne til lovforslaget.
I 2017 vedtog Folketinget med opbakning fra samtlige partier forslag til lov om ændring af lov om registrering af ledningsejere.
Det lovforslag, vi behandler i dag, er af lovteknisk karakter og har til formål at sikre, at lovændringen fra 2017 kan gennemføres efter hensigten.
Danmark har et godt grundlag, når det kommer til dokumentation af den nedgravede infrastruktur.
Vi har haft et Ledningsejerregister siden 2005, og anvendelsen af registeret har igennem årene været stigende.
Med forslaget danner vi grundlag for videreudvikling og modernisering af Ledningsejerregistret.
Lovforslaget har til formål at sikre, at Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet har de nødvendige hjemler til at modtage og udlevere digitaliserede og sammenstillede ledningsoplysninger.
Dette er til gavn for graveaktører, der planlægger at udføre gravearbejde i den danske undergrund.
Lovforslaget stiller ikke yderligere krav til ledningsejere eller graveaktører, men sikrer, at det fremadrettet vil være muligt via Ledningsejerregistret at få udleveret ensartede ledningsoplysninger inden for få timer.
Hurtig adgang til ensartede digitaliserede og sammenstillede ledningsoplysninger vil medføre store økonomiske gevinster, både til private og offentlige aktører.
Ministeriet har modtaget få, men positive høringssvar til lovforslaget efter den offentlige høring.
Jeg fornemmer også en positiv stemning her i salen, og jeg ser frem til at fortsætte de konstruktive drøftelser om lovforslaget i udvalget.
Jeg kan sige til specielt hr. Morten Messerschmidt, at de spørgsmål, der blev stillet, har vi taget hånd om, og jeg deler hr. Morten Messerschmidts vurdering i forhold til de mulige bekymringer, der kunne være, men som altså ikke er der.
Med disse bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-31:
Liberal Alliance støtter også L 40 med de samme begrundelser, som vi har hørt tidligere.
Orla Østerby (KF), 2019-10-31:
Tak for det.
Det, vi gør her, er, at vi får et ledningsregistreret system, hvor it-systemet gør, at vi fremover, når vi er igennem de 3½ års overgangsperiode, har et fantastisk overblik over, hvordan det ser ud med vores ledningsnet i jorden.
Der er virkelig brugt mange spildte ressourcer på ledningsnet, der er gravet over, men det er det her med til at forhindre, og det er med til at sikre, at vi har et overblik over, hvad der ligger af ledningsnet i vores fælles jord.
Og det betyder samtidig, at alle de ressourcer, der hidtil er brugt på at vente på at få en gravetilladelse, får vi nu minimeret til, at man inden for 2 timer skal være klar til at gå i gang med arbejdet.
Det vil give en mulighed for, at de virksomheder, der står og venter, i stedet for at vente hurtigt kan komme i gang, og at vi sparer masser af ressourcer på L 40, når først vi har det hele oppe at køre.
Det Konservative Folkeparti støtter L 40.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-10-31:
Det er da godt, vi ikke skal have mange lovforslag som dette, altså et lovforslag, som kan sikre, at noget, vi vedtog for to år siden, kan effektueres.
Det her kandiderer jo til at være folketingssamlingens kedeligste lovforslag, og Enhedslisten kan støtte det.
Signe Munk (SF), 2019-10-31:
SF bakker op om lovforslaget, som det foreligger.
Så vi støtter lovforslaget, som det foreligger, og jeg skulle hilse fra hr. Rasmus Nordqvist fra Alternativet og sige, at de også støtter lovforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Derfor – ikke på familiens, men på Dansk Folkepartis vegne – kan jeg sige, at vi er glade for den forenkling af reglerne, der her lægges op til, altså at man får en sammenstilling af ledningsoplysninger i Ledningsejerregistret, sådan at der kan ske udlevering hurtigt, inden for 2 timer – det må være til at arbejde med – og fra ét sted.
Det er rigtig fornuftigt, og det kan vi selvfølgelig bakke op om.
Når det så er sagt, vil jeg blot nævne et af de kritiske høringssvar, der har været, nemlig fra Gentofte, Fredensborg, Furesø, Helsingør og Hørsholm Kommuner, hvor man er bekymret for, hvad privatiseringen af forsyningsledninger i vej vil føre til.
Der rejses en problematik om, om det er kontraproduktivt i forhold til loven.
Jeg har også noteret mig ministerens svar, men vil bare gerne for protokollens skyld have, at det bliver gentaget her, når ministeren får ordet lidt senere, sådan at det fremgår af debatten, at de bekymringer, der har været fra de pågældende nordsjællandske kommuner, er blevet adresseret.
Så med det fromme ønske kan Dansk Folkeparti bakke op om det her lovforslag.
Carsten Kissmeyer (V), 2019-10-31:
Tak for ordet.
Jeg vil ikke gå ind i den mere tekniske del, for det har fru Anne Paulin gjort fint.
Vi kan sige, at det her lovforslag jo handler om, at virksomheder og offentlige institutioner, stat og regioner og kommuner, udnytter digitaliseringens muligheder.
Og de institutioner, som jeg lige har nævnt, bidrager sammen med vores tidligere Venstreregerings fælles offentlige digitaliseringsstrategi til at støbe fundamentet for et stærkt, sikkert og trygt digitalt Danmark.
Lovforslaget er med til at sikre, at det bliver lettere for Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet at overholde databeskyttelsesforordningen, og arbejdet i ministeriet vil med lovforslagets indtræden blive mindre byrdefuldt og forenkle det bureaukratiske arbejde i forbindelse med offentliggørelsen af også graveforespørgsler, så man kan koordinere tingene.
Det er ikke statens opgave at agere som tjenesteyder i konkurrence med private, og det var også det, vi lige hørte før, men vi ser gerne, at den her ændring af loven og registrering af ledningsejere havner som en statslig ydelse, og det ligger sådan nu.
Ledningsejere vil også blive tilgodeset med lovforslaget.
Deres arbejde bliver lettere, fordi ministeriet kan offentliggøre graveforespørgslerne på en vis, så de bliver lettere tilgængelige for de ledningsejere, der måtte skulle foretage arbejder.
Graveforespørgsler har været offentligt tilgængelige siden 2015, men grundet databeskyttelsesforordningen har der ikke været hjemmel til at præsentere disse data.
Derfor er der jo brug for en klar hjemmel til at præsentere disse data, og derfor vil lovforslaget også komme ledningsejerne til gode.
Venstre kan stemme for forslaget, som det foreligger.
Tak for ordet.
Balder Mørk Andersen (SF), 2019-10-31:
Der er jo forhandlinger i gang om en stor lovgivningspakke involverende spørgsmålet om dagpenge, om portabilitet og om mindsteløn.
Det er for tidligt nu at gå konkret ind og snakke om, hvor det lander henne lige i den her situation.
Men et afsluttende eksempel på noget, som EU i hvert fald godt kunne blive bedre til, og som måske også kunne være med til at modvirke uligheden, er at blive meget bedre til at bekæmpe skattely.
Der ligger der jo milliarder af kroner, som kunne komme ud og arbejde til gavn for de brede befolkninger.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-31:
Jeg er meget enig i, at et centralt spørgsmål i det fortsatte EU-samarbejde er, at der må være grænser for, hvor meget EU blander sig i nationernes politik.
Udenrigsministeren nævner fremadrettet, at EU ikke skal begynde at blande sig i den danske arbejdsmarkedspolitik, og det er jeg også enig i, men jeg vil høre: Er udenrigsministeren enig med Liberal Alliance i, at der allerede er områder, hvor EU blander sig i ting, som EU ikke burde blande sig i?
Og vil udenrigsministeren nævne nogle eksempler på områder, hvor EU blander sig i danske forhold, som EU ikke burde blande sig i?
Jens Rohde (RV), 2019-10-31:
Nu har jeg i mange år argumenteret for, at man skulle reformere det her EU-samarbejde, og det kan hr. Morten Messerschmidt jo godt huske, da han sendte en hilsen til et vist landsmøde til mig, og det skal jeg gerne redegøre for senere.
Men det er jo bare uklart.
Igen får vi sådan et hverken-eller-svar fra hr. Morten Messerschmidt, fordi man jo alligevel ikke helt tør sige: Ja, det var den rigtige vej, briterne valgte.
Men nu skal vi se.
Og det er i øvrigt morsomt, at man sådan siger, at nu må vi se, hvad briterne får.
Det er jo en selvmodsigelse.