runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-03-28:
Altså, det her er en pragmatisk løsning, som bl.a. skal håndtere nogle af de udfordringer, vi har i Danmark, ved at vi eksempelvis har længere imellem patruljerne, der kører ude i vores landdistrikter osv.
Der er mange steder i Danmark, hvor man oplever, at der er længere mellem det forebyggende arbejde, politi og sagsefterforskning.
Der var f.eks. en sag i Sønderjylland for ikke så længe siden, hvor man på 6 måneder havde to væbnede røverier mod en købmand.
Hvis det virkelig er udviklingen i Danmark, bl.a. på grund af globaliseringen og fremmede, der kommer til Danmark, østeuropæere, der kommer og beriger sig i Danmark, og alt muligt andet, ja, så er vi også nødt til at acceptere, at der skal være en lovgivning, som tager hånd om det.
Det er bl.a., at en butiksejer har lov til at indføre nogle restriktioner for at få gjort det mindre attraktivt at begå røveri i sin butik.
Det synes jeg er helt fair og helt legitimt.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-28:
Jo, men Ældre Sagen rejser altså også et advarselsflag omkring lige præcis det her element i lovforslaget – i hvert fald som jeg læser høringssvaret.
Det er jo rigtigt nok, at der kan være et incitament i at gøre det her for at få flere handlende, men problemet med lige præcis at satse på den slags incitamentsstrukturer er jo, at det mindre købekraftige publikum – det er jo bl.a. nogle af vores folkepensionister, som er nogle af de mennesker i Danmark, som har de laveste indkomster – måske ikke er dem, som man i forretningslivet tænker allerførst på, når man tænker omsætning.
Det er lidt, som vi har set med posten, altså i det øjeblik, det skal være kommercielt, får vi det ikke leveret ude i de områder af Danmark, hvor det ikke rigtig kan betale sig, og det er måske en af de forskelle, der er på Enhedslisten og Dansk Folkeparti.
Jeg synes, I har en tiltro til, at markedet ordner det her, mens det i virkeligheden ofte viser sig, at det ikke holder stik, og at det går ud over nogle af de svage mennesker i vores samfund.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-03-28:
Det, der jo er helt essentielt, synes jeg, er, at for at man kan lade virksomheder komme med f.eks. kreditvurderinger og få de data, der er behov for, så skal der selvfølgelig gives samtykke til det.
Det synes jeg er udspecificeret meget klart i lovforslaget.
Så jeg synes, at som det ligger nu, er det ramt rigtigt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-03-28:
Men det kan godt være, jeg har misforstået det så.
Men opfatter ordføreren ikke også, at der nu bliver nogle udvidede muligheder?
Nu ved jeg, at ordføreren og jeg tidligere har haft en diskussion om, om myndigheder må gå ind i folks haver.
Det er en overtrædelse af individets frihed, men det her med, at man går helt ind i privatsfæren for at se, hvad folk egentlig bruger deres penge til, og hvordan de håndterer deres økonomi, er det ikke at gå for langt i stedet for bare at se på, hvad folk har af økonomisk råderum, når man skal lave kreditvurderinger?
Jeg tænker bare, at det måske var en fælles liberal dagsorden, at der også er grænser for, hvor meget man skal oplyse for at kunne få et lån eller kredit.
Anders Johansson (KF), 2017-03-28:
Jeg ved ikke, om jeg vil kalde det en glidebane.
Altså, det her er en mulighed for, at nogle butikker i et tidsrum kan sige, at der vil de ikke modtage kontanter.
Men vi skal jo huske på, at det her er fuldstændig frivilligt for virksomhederne.
Hvis det er blevet så effektivt og så moderne, at man nu kan købe nogle meget billige kontantautomater, er jeg sikker på, at der også er nogle kiosker, der vil gøre det, fordi det simpelt hen er en god forretning.
Det, der bliver åbnet op for her, er jo et meget kort tidsrum, og man må formode, at det er en relativt lille gruppe, der har et stærkt behov for at handle lige præcis på det her tidspunkt.
Så jeg synes ikke, der er tale om nogen glidebane.
Tværtimod er der nu åbnet en mulighed for nogle virksomheder, som af sikkerhedsmæssige årsager og omkostningsmæssige årsager kan frasige sig i kontanter i et meget snævert tidsrum.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-28:
Det, jeg bliver lidt bekymret over ved ordførerens tale, er det med igen at betone omkostningerne for virksomhederne.
For det er jo oplagt, at der er omkostninger ved at håndtere kontanter.
Vi har jo hørt gennem de seneste år, at der er butikker, som f.eks. ønsker at blive helt fri for overhovedet at operere med kontanter.
Derfor vil jeg bare spørge: Er det det, ordføreren er parat til?
Nu åbner vi så op for det mellem kl. 20 og 06.
Men hvad så næste gang?
Når det nu har den her omkostning for virksomhederne, er ordføreren så også parat til, at vi skal gå længere?
Er det her bare starten på en glidebane, hvor vi kommer til at stå i en situation, hvor mennesker, der ikke har adgang til betalingskort – og det er der jo mennesker der ikke har – ikke længere vil være omfattet af de samme muligheder som alle os andre for faktisk at kunne gå ned og købe ind i alle de butikker, vi ønsker?
Anders Johansson (KF), 2017-03-28:
Lovforslaget har til formål at sikre rammerne for, at udbuddet af elektroniske betalingstjenester fortsat er tidssvarende og reflekterer den teknologiske udvikling på området.
Det indeholder bl.a. nogle implementeringer af to EU-direktiver, det 2. pengetjenestedirektiv og 2. e-pengedirektiv, samt nogle øvrige moderniseringer af lovgivningen på betalingsområdet.
Jeg vil lige tage et par elementer, som vi har drøftet lidt tidligere her i behandlingen, og give dem et par ord med på vejen alligevel.
Jeg synes, at det er fornuftigt, at man ikke pålægger erhvervsdrivende at modtage kontanter om natten af to grunde.
For det første har håndtering af kontanter særlig i nattetimerne nogle omkostninger, og det er nogle omkostninger, som der i sidste ende kun er kunderne til at betale.
Prisen for at håndtere kontanter bliver højere og højere, i takt med at der bliver anvendt færre og færre kontanter, altså, håndteringsomkostningerne pr. enhed stiger voldsomt ude i virksomhederne.
Den anden og langt væsentligste årsag er selvfølgelig medarbejdernes sikkerhed.
Nattetimerne er altså det tidsrum, hvor der er størst risiko for overfald og røverier, og det er ofte f.eks. tankstationer og kiosker, som er udsat.
Jeg synes, at det er fornuftigt, at vi nu giver mulighed for, at man kan frasige sig at tage imod kontanter om natten.
Det andet element i lovforslaget, som jeg vil fremhæve, er styrkelsen af muligheden for iværksættere på fintechområdet gennem lempelser af godkendelser til at udbyde betalingstjenester for små virksomheder.
Høringen har så givet anledning til at ændre lidt på nogle ting, altså bl.a. det, at hvor man tidligere kun kunne opstille forbrugeroverblik, kan man nu også med forbrugerens udtrykkelige samtykke også benytte det til rådgivning, markedsføring, budgetlægning osv.
I den forbindelse er der så også tilføjet, at det ikke må anvendes til prisdiskrimination, hvilket jeg også finder rigtig fornuftigt, fordi netop prisdiskrimination jo er vanskelig for forbrugeren at gennemskue, og samtidig er det også et krav, at forbrugeren ikke må tvinges til at acceptere behandling af sine data for f.eks. at få et betalingskort, altså igen en forbrugerbeskyttelse.
Så tror jeg ikke, at jeg vil nævne flere af elementerne fra lovforslaget, men blot meddele, at vi bakker det samlede lovforslag op.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-03-28:
Nu skal jeg jo ikke lægge ordføreren ord i munden.
Men jeg vil alligevel henvise til det, som hr. Torsten Schack Pedersen sagde tidligere, og som min kollega fra Enhedslisten hr. Pelle Dragsted også sagde: At det primære argument er, at der er nogle penge at spare.
Det er jo fuldstændig legitimt at have det ønske fra erhvervslivets side, men vi er politikere, så vi skal afveje de forskellige hensyn.
Og vi mener altså, at det er en god løsning, hvis der er en mulighed for at have det her kontantbetalingssystem, som ikke engang kræver en medarbejder bag kassen, men som heller ikke kræver, at du har et betalingskort; du kan proppe kontanterne i og få dine byttepenge tilbage.
Det er der jo flere og flere butikker der har, og hvis det kunne være løsningen, synes jeg, det er en god idé.
Og det var bare det, jeg opfordrede til at vi tog en diskussion om i udvalget, altså om det kunne være den bedste løsning.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-03-28:
Jo, men når man tidligere syntes, det var urimeligt, at folk skulle kunne handle ind, når det passede dem selv bedst, så synes jeg, at det hele er vendt lidt på hovedet her.
Men der er nok et sted, hvor vi ser meget forskelligt på tingene – for hvis omkostningen ifølge SF ikke er så stor, kan jeg jo ikke forstå, hvorfor butikkerne ikke allerede har gjort det.
Det er jo, fordi det er en omkostning for den erhvervsdrivende at opsætte et kontantløst system.
Så er det bare, at jeg ikke kan forstå – også i forlængelse af andre debatter, vi har haft herinde – hvorfor diskussionen om personalets sikkerhed ikke vejer så tungt, at SF siger: Den mulighed skal foreligge, således at hvis man er utryg ved at håndtere kontanter, kan man undlade det i det tidsrum, der ligger uden for det tidsrum, hvor de fleste mennesker har haft en mulighed for at handle ind.
For jeg er enig i, at man selvfølgelig skal kunne klare sig med kontanter mellem kl. 6 og kl. 22.00 eller mellem kl. 6.00 og kl. 20.00 i løbet af dagen.
Det er lidt mærkeligt, at man, når man ellers taler meget om, at man skal beskytte medarbejderne, så her mener, at man godt kan se bort fra det argument.
Det er altid fornuftigt, at man bruger lidt ekstra tid til at sætte sig ind i tingene – det tror jeg at vi alle har stor respekt for – men jeg er bare nødt til at understrege, at det virker lidt mærkeligt.
SF var imod, at vi liberaliserede lukkeloven, og SF var imod, at danskerne skulle have frihed til også at handle ind på skæve tidspunkter af døgnet, for det syntes SF var helt unødvendigt.
Altså, synes SF, at det virker som den mest logiske kobling?
Martin Lidegaard (RV), 2017-03-28:
Det Radikale Venstre går ind til forhandlingerne om det her lovforslag med et positivt fortegn til begge elementer i forslaget.
For så vidt angår de lempeligere regler ved køb med kontanter – altså kravene til, hvornår man skal kunne købe kontant – har vi grundlæggende den opfattelse, hvilket selvfølgelig er noget, vi vil spørge lidt ind til, at langt, langt de fleste danskere jo i dag har enten et Visa/Dankort eller adgang til MobilePay eller kan relativt let få begge dele.
Og vi mener sådan set, at både for sikkerhedens skyld og for overskuelighedens skyld giver det god mening at bevæge sig længere ud ad den vej rent digitaliseringsmæssigt, og det synes vi egentlig ikke er sådan meget truende for folks mulighed for at kunne købe f.eks. medicin på apoteker.
Men vi skal da selvfølgelig tjekke, at folk har adgang til enten det ene eller det andet, altså hvor stor en restgruppe der i givet fald er.
Men Danmark er et foregangsland for digitalisering, og det synes jeg også godt vi kan være i forhold til købssituationer.
Den anden del af forslaget er en svær balancegang mellem to ting, som mange har været inde på.
Så forbrugerbeskyttelsen er en helt central værdi for os.
På den anden side er det jo klart, at registreringen af alle de her data giver muligheder, også for kunderne, ikke bare for virksomhederne, men i særdeleshed også for kunderne.
Derfor ser vi som udgangspunkt egentlig, at det er et udmærket kompromis, som ministeren er kommet frem til her, hvor man i stedet for ligesom at give det hele frit i et stort hug har lavet en positivliste med de muligheder, som fremgår af lovforslaget nu, og som vi sådan set, så vidt vi kan gennemskue, mestendels ser som noget, der kan komme kunderne til gavn, hvis det administreres rigtigt.
Men på den udtrykkelige præmis, at det kræver tilladelse af kunden selv til anvendelse af de data, og at kunden til hver en tid kan komme ud af det, og at man heller ikke kan blive afvist som kunde, hvis ikke man ønsker at stille sine data til rådighed.
Der er selvfølgelig mange djævle i detaljen i det, hvad også hr. Thomas Jensen har været inde på, og som vi skal have afdækket under udvalgsbehandlingen, og det vil vi selvfølgelig også sikre os er i orden, inden vi kan trykke på den grønne knap.
Men det er mit håb, at vi vil ende med at trykke på den, fordi vi sådan set synes, at det er et lovforslag, der peger fremad.
René Gade (ALT), 2017-03-28:
Tak for det.
Jeg er sikker på, at jeg som alle andre også bliver klogere i løbet af udvalgsbehandlingen.
Det var ikke nødvendigvis fuldstændig soleklart, hvad vi ville sige, da vi havde gruppemøde her til morgen, hvor vi livestreamede min indstilling til det her forslag.
Og det er også, fordi jeg har tilladt mig virkelig at prøve at se, om jeg kunne tilnærme mig forslaget og sige ja til det, når vi kommer så langt.
Der er nogle hurdler for os, og nogle af dem er nævnt, men der er overvejende to sondringer, som jeg går med lige nu.
Og den ene er, når jeg husker tilbage på mig selv som iværksætter og på min gode bekendt, der også er fintechiværksætter: Altså hvad det er for begrænsninger, de kan stå over for, hvad det er for nogle muligheder, de ønsker.
Jeg kan godt se, der er mange af deres udfordringer, der vil blive imødekommet her, og dem synes jeg vi skal se meget, meget positivt på for at imødekomme dem.
Omvendt er der også en retning, der hedder det kontantløse samfund, og det er på mange måder rigtig smart, hvis det bliver sådan.
Men det giver os bare den udfordring, som jeg også drøftede med ordføreren for Dansk Folkeparti før, at det ikke nødvendigvis bliver et valg for den enkelte borger eller den enkelte virksomhed, om man ønsker at bruge den ene eller anden betalingsløsning.
For der er nogle, der simpelt hen ikke kan betale på den måde, som er den eneste, man får stillet i udsigt, og det er meget, meget farligt.
Det er ikke bare, fordi det fratager os noget brugervenlighed og noget, der næsten kunne være en rettighed, altså at kunne få lov til at betale med sine kontanter i den butik, der nu har åbent.
Det er et andet perspektiv i det, altså spørgsmålet om, hvorfor vi skal være lidt ængstelige i forhold til bare at sige ja.
Kunne man forestille sig, at der så i høj grad var en indflydelse på de her virksomheder, der gjorde, at det måske på et tidspunkt var næsten umuligt at drive virksomhed fra det pågældende sted uden at sige ja til alene at bruge en eller flere af de her pågældende betalingsløsninger, men ikke kontanter eksempelvis, fordi kontanter ikke gav noget udbytte til de betalingsudbydere, som nu gerne ville ind på markedet?
Det er et worst case scenario, men vi har set det andre steder, hvor man med butikslokaler gør det så svært for mindre butikker at drive forretning, at det næsten kun er de store kæder, der af den ene eller anden årsag kan være der.
Så det er et overordnet perspektiv, som man bliver nødt til at være opmærksom på.
Så noget datahåndtering og generel vægtning af borgernes muligheder og rettigheder over for gunstige erhvervsvilkår synes jeg ikke er det gode mod det onde.
Det er simpelt hen bare en balance, vi skal finde, og det lyder det også til vi alle sammen er enige om.
I øjeblikket har vi svært ved at sige ja til det fra Alternativets side, men vi vil gøre alt i udvalgsarbejdet for at komme derhenad, for direktiverne skal i hvert fald implementeres, og så må vi så se, hvor langt vi kan være med resten ad vejen.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-03-28:
Udgangspunktet er, at så længe man giver samtykke til, at ens data kan blive brugt, synes jeg, det er korrekt.
Der har jo været en diskussion, som hr. Hans Kristian Skibby bragte op, i forhold til hvilke oplysninger man f.eks. omkring sundhedsdata osv. kan bruge.
Det er måske en relevant diskussion at tage op i udvalgsbehandlingen.
Men jeg synes, der er taget de forbrugersikkerhedshensyn, der skal tages i den her lovgivning, og jeg synes, man har ramt den rette balance.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-03-28:
Jeg kan i hvert fald ikke se den logiske kobling mellem de ting, som ordføreren præsenterer, for der har jo været forskellige argumenter for nogle af de ting, som ordføreren bringer på bane.
I forhold til lukkeloven handlede det i høj grad om lønmodtagernes vilkår, altså i forhold til hvornår og hvordan man skulle arbejde, men jeg tror ikke, det giver mening at åbne den diskussion igen i dag.
Men når vi nu har et system, hvor der er butikker, der har åbent på skæve tidspunkter, så synes vi, at det, at vi trods alt stadig væk har fysiske penge, er en fuldstændig grundlæggende del af infrastrukturen i vores samfund.
Jeg kan godt se, at vi bevæger os i retning af et mere og mere kontantløst samfund.
Jeg påpeger også bare, at jeg synes, det er en tvangsdigitalisering af nogle borgere, som siger: Vi ved godt, at vi ikke er så mange tilbage, men vi vil altså gerne kunne bruge kontanter.
Ordføreren nævner det her røveriargument, og jeg sagde jo netop heroppefra, at hvis der er andre løsninger på det, så bliver det argument jo fuldstændig ligegyldigt – fordi man faktisk vil opnå den samme eller en bedre sikkerhed ved at have kontantsystemer.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-03-28:
Jamen jeg synes, at hvis man kigger på tallene, er der ikke noget, der tilsiger, at priserne skulle udvikle sig så forskelligt, som Nationalbanken på sin vis jo indikerer.
Jeg må sige, at det altså også gør indtryk på mig, at andre aktører, der har mindst den samme interesse i, at der er fuld tillid til det danske realkreditsystem, er positive.
Og jeg tror også, at Enhedslisten er klar over, at vi fra Venstres side ikke havde foreslået det her i sin tid, hvis ikke vi havde været sikre på, at det her kunne sikres inden for et realkreditsystem, som vi jo ellers på tværs af partiskel i Folketinget gør det ypperste for at beskytte.
Og det mener jeg på ingen måde vi bringer i fare med det her.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-28:
Men det var jo det samme, Venstre og desværre også mange andre partier i Folketinget sagde, da man lavede den lange række af liberaliseringer op gennem 00'erne – flekslån, afdragsfri lån, de andelslån, som den tidligere ordfører var inde på, og som jo ifølge Rangvidrapporten var nogle af hovedårsagerne til, at Danmark blev så hårdt ramt af krisen.
Det er, som om hukommelsen er så kort, så kort.
Altså, man gør det selvfølgelig, fordi man synes, det er ih, så godt, og så kan der lånes noget mere.
Men man glemmer de konsekvenser, der kan være i den anden ende.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-28:
Først er der det at sige til det, at Det Systemiske Risikoråd jo altid kan gå ind at vurdere det.
Det er de altid velkommen til.
Der er mange tilfælde, og det er de fleste, hvor regeringen er meget enig i Nationalbankens vurderinger, men Nationalbanken er jo ikke regering, så derfor forbeholder regeringen sig ret til at have sine egne vurderinger.
Og i det her tilfælde deler vi ikke Nationalbankens opfattelse.
Hvis man kigger på kendsgerningerne, viser det sig, at data for prisudviklingen på sommerhuse og ejerboliger ikke viser tegn på, at priserne på sommerhuse svinger mere end priserne på ejerboliger.
Men vi er enige med Nationalbanken i, at liggetiderne i gennemsnit har været højere for fritidshuse sammenlignet med ejerboliger, og det kan indikere, at ejerboliger er nemmere at sælge.
Kaare Dybvad (S), 2017-03-28:
Jeg er meget bekendt med Thomas Adelskovs holdning til den sag her.
Og jeg kan sådan set også udmærket forstå, hvorfor man som borgmester i en kommune, hvor hver sjette fritidshus i landet ligger, er positiv over for det her forslag.
Det er jo også hans pligt at varetage de interesser.
Men ikke desto mindre: Hvordan forholder ministeren sig til den ubekymrethed over for Nationalbankens høringssvar, som jeg synes der har været i debatten her, og vil ministeren tage initiativ til at få Det Systemiske Risikoråd ind over her og lave en vurdering af, om rådet simpelt hen er enig i, at vi er på kanten af, hvad vi kan risikere i forhold til realkreditten?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-28:
Jo, det er de en lillebitte smule mere, det er lidt mere skrøbeligt.
Det er også derfor, vi ikke sætter det op til 80 pct., men holder det på de 75 pct.
Med det her forslag ændres der jo ikke ved lånemuligheden for den del af ejendomsmarkedet, hvor priserne er stigende.
Man skal hele tiden huske på, at her handler det om fritidshuse, hvor priserne har været nogenlunde uændrede de seneste 5 år.
Det er jo altså rettet mod et helt andet marked, som kører i et helt andet gear, og det er et marked, der i visse områder er kendetegnet ved en lav efterspørgsel, og de områder vil vi gerne være med til at understøtte.
Det er jo også derfor, at den socialdemokratiske borgmester i Odsherred, Thomas Adelskov, er meget, meget positiv over for forslaget, fordi det er med til at understøtte et område, som har brug for vækst.
Kaare Dybvad (S), 2017-03-28:
Og også tak til ministeren.
Jeg synes, det er lidt ubekymret sådan at feje det hele af banen.
Det er jo trods alt Nationalbanken, der har hejst flaget i det her høringssvar.
Så jeg vil egentlig bare spørge ministeren: Er det ministerens faglige vurdering, at priserne på fritidshuse ikke er mere volatile end på huse, som man bor i, eller ejerlejligheder?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-28:
Tak for bemærkningerne og for, at et flertal i Folketinget bakker op omkring lovforslaget.
Med forslaget udvider vi som bekendt grænsen for realkreditbelåning af sommerhuse fra 60 pct. til 75 pct.
Det vil sænke omkostningerne til at finansiere køb af fritidshuse, hvorved flere vil kunne få råd til at købe et fritidshus.
Desuden vil det gøre det billigere at låne til opførelse af nye sommerhuse, hvilket ikke mindst er positivt set i sammenhæng med regeringens initiativ om flere byggegrunde til netop fritidshuse.
Derudover vil billigere lånemuligheder medvirke til, at flere får råd til at modernisere og renovere sommerhuse.
Initiativet vil derfor kunne skabe et mere aktivt sommerhusmarked og være med til at understøtte sommerhusmarkeder i områder med svagere efterspørgsel.
Dermed er der sikret ens konkurrenceforhold.
Udvidelsen gælder desuden lånefinansiering ved udstedelse af både almindelige realkreditobligationer, særlig dækkede realkreditobligationer og særlig dækkede obligationer.
Så har der været nogle diskussioner om, hvad det her betyder for priserne på sommerhuse, og om det vil betyde en ny boligboble og andre ting.
Forslaget kan rigtigt nok give højere priser på sommerhuse.
Det er bl.a. disse områder, vi med forslaget gerne vil understøtte.
Derudover vil forslaget gøre det billigere at låne til opførelse af nye sommerhuse, og det skal ses i sammenhæng med regeringens initiativ om flere byggegrunde til netop fritidshuse.
Det vil øge udbuddet af sommerhuse og dermed modvirke højere priser.
Herudover vil billigere lånemuligheder medvirke til, at eksisterende sommerhuse kan moderniseres og renoveres i større omfang.
Hvad så med diskussionen om en boligboble?
For jeg synes, at det er vigtigt lige at få slået fast, at bobler jo normalt opstår på markeder, som har oplevet en længere periode med prisstigninger.
Og selv om man ikke helt følger markedet, tror jeg, at også folk her i salen vil vide, at det ligesom ikke er tilfældet for markedet for fritidsboliger.
Det er ikke gået sådan stejlt opad siden 2008.
Tal fra Realkreditrådet viser, at priserne på landsplan stort set har været uændrede de seneste 5 år.
Bankernes og kreditforeningernes krav til boligkøbernes økonomi bliver ikke lempet med det her lovforslag, og kravene til f.eks. udbetaling og rådighedsbeløb lægger jo en naturlig grænse for, hvor meget boligpriserne kan stige.
Så der er ikke grundlag for at have mistanke om, at der med det her skulle komme en boligboble, og der er helt styr på situationen på området.
Det her giver blot sommerhusejerne nogle bedre muligheder for at kunne renovere deres sommerhuse og også til at få gang i markedet, som man både kan få købt og solgt sommerhuse til glæde for danskerne.