runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (V), 2018-12-18:
Jeg er ikke helt sikker på, om det var en kommentar eller et spørgsmål, men jeg synes i hvert fald, at det her lovforslag meget tydeligt understreger vigtigheden af, at man netop går ind og opdaterer den her brede vifte af tiltag, som man gør her.
Og hvis det var et spørgsmål: Den løbende dialog, der er mellem Grønland og Danmark, er jo helt essentiel netop for at sikre den retssikkerhed, der er, ikke mindst fordi der er kulturforskelle.
Det er jeg helt sikker på er i højsædet hos Justitsministeriet.
Jeg er godt klar over, at måden – også grundet kulturforskelle – man ser på straf på er anderledes i dele af Grønland.
Og det er jo rigtig, rigtig fint.
Så at have en dialog om udviklingen af det her vil jeg umiddelbart udelukkende se som noget positivt.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-12-18:
Mange tak for ordførerindlægget.
I Grønland har vi jo ikke en straffelov.
Vi bruger ikke ordet straf, men vi bruger foranstaltninger i stedet for.
Så vi har jo bygget nogle folketingslove op, som er tilpasset det grønlandske samfund.
Men noget, som jeg egentlig synes måske fortjener lidt mere opmærksomhed – som det også bliver nævnt i det her lovforslag – er behovet for at have en demokratisk diskussion om strafferammer.
Kunne det give mening, at man i Inatsisartut og her i Folketinget havde mulighed for at drøfte, hvilke konsekvenser en lovovertrædelse skal have for den enkelte?
Grunden til, jeg spørger, er sådan set primært retsfølelsen.
Jeg tror, der er rigtig mange tilfælde i Grønland – når man ser, at der er en, der f.eks. har forgrebet sig på et barn – hvor man ser, at det er begrænset, hvad det har af konsekvenser.
Mange tak.
Marcus Knuth (V), 2018-12-18:
Tak, formand.
Dette lovforslag handler om at styrke Grønlands love og regler om seksualforbrydelser.
Lovforslaget skal sikre bedre retssikkerhed for personer udsat for overgreb og sikre den generelle retsfølelse i Grønland.
Som min kollega fra Dansk Folkeparti netop sagde, er vi glade for, at det her er blevet fremsat på opfordring fra Grønlands Selvstyre.
I Grønland sker der desværre flere anmeldelser af seksualforbrydelser end her i Danmark, og derfor mener vi, det er sund fornuft, at vi med dette lovforslag kan sikre, at politiet i Grønland har en bedre lovramme i bekæmpelsen af seksualforbrydelser.
Seksuelle overgreb har store menneskelige konsekvenser og kan ende med at blive et samfundsproblem.
Børn, der bliver udsat for overgreb, risikerer at få ar for livet.
Derfor er jeg glad for, at vi med lovforslaget her skærper lovgivningen i forhold til seksuelle overgreb på forskellige kategorier af ofre, herunder adoptivbørn og børn under 12 år.
Desuden er jeg glad for, at vi sætter nye og bedre rammer for bekæmpelsen af børneporno.
Forslaget er et vigtigt skridt i den rigtige retning for at minimere antallet af seksuelle forbrydelser i Grønland, og derfor stemmer Venstre for.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-12-18:
Tak for det.
Fra Dansk Folkepartis side ser vi dagens lovforslag som en større revision af Grønlands kriminallov og Grønlands retsplejelov.
Hvis vi kigger lidt tilbage, er det sådan, at den danske straffelov blev ændret betydeligt i 2013, hvorefter Grønlands retsvæsen anbefalede at give den grønlandske lovgivning på området et servicetjek.
Justitsministeriet har således udarbejdet en liste over relevante ændringer, og i 2016 tilsluttede Grønlands Selvstyre sig denne vurdering.
Ændringerne består i en lang række sproglige korrektioner, præcisering af definitioner og i det hele taget en modernisering, måske endda ligefrem en opdatering af Grønlands kriminallov og retsplejelov, for så vidt angår beskrivelsen af seksualforbrydelser.
På den baggrund kan Dansk Folkepartis støtte op om forslaget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-12-18:
Tak for det, formand.
Det er rigtig godt, at vi her i Folketingssalen både kan have den muntre lovbehandling, men også den alvorlige.
Og nu kommer vi til noget, der er alvorligt.
Lovforslaget her drejer sig om, at man skal have set på kriminalloven, men også på retsplejeloven for Grønland.
Det er jo et rigsanliggende, og derfor påhviler det justitsministeren og Folketinget her at sætte regler op for det.
Det er et spørgsmål om, at vi her i Danmark har fået lavet justeringer af loven tilbage i 2009 og 2013, og der blev man så enige om i Grønland – i det, der hedder Rådet for Grønlands retsvæsen – i 2013, at man skulle sikre, at anbefalingerne også blev implementeret og tilrettet grønlandsk lovgivning.
Det, der skal rettes til, og det, der bliver drøftet i lovforslaget her, L 123, er regelsættene i forhold til seksualforbrydelser.
Det er et spørgsmål om her at få rettet straffelovens regler til i forhold til seksualforbrydelser.
Og blot for at nævne nogle af elementerne, så er det regler omkring børnepornografi, som bliver opdateret; det er reglerne omkring seksualforbrydelser i familieforhold, som bliver opdateret i kriminalloven; det er regler omkring voldtægt, som også bliver opdateret; og så laver man nogle nye elementer i loven, hvor det foreslås, at det bliver kriminaliseret at skaffe sig seksuelle forhold ved grov misbrug af personer med behandlings- eller plejemæssig afhængighed, altså hvor det drejer sig om institutioner.
Det sidste element, jeg vil nævne, inden jeg vil fortælle, hvad Socialdemokratiet tænker om det her lovforslag, er, at der bliver adgang til beskikkelse af en bisidder, når en forurettet har været udsat for menneskehandel.
Det bevidner også,
at man har haft en meget lang politisk proces, som jo har været i Grønland at vende, både i Rådet for Grønlands retsvæsen og i selvstyret.
Så hermed kan jeg sluttelig sige, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget, som det ligger.
Karsten Hønge (SF), 2018-12-18:
Grønland har store udfordringer, når det kommer til seksualforbrydelser, og der er brug for at opdatere og modernisere retsplejen i Grønland, så foranstaltningerne bliver så virksomme som muligt.
Der er brug for præcise og nuancerede begreber, og retssikkerheden for ofrene er i dag ikke god nok.
Jeg har forstået på lovforslaget, at det er blevet til i et tæt samarbejde med Inatsisartut og Naalakkersuisut, og SF kan derfor støtte lovforslaget.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-12-18:
To ting: Jeg havde fornøjelsen af at have besøg af den grønlandske minister her i sidste uge, som også tilkendegav, at den diskussion, som fru Aaja Chemnitz Larsen rejser her, kunne være en rigtig interessant diskussion at sætte i gang i Grønland.
Det synes jeg varsler om, at vi får nogle rigtig, rigtig gode diskussioner.
Jeg er meget enig i, at det er vigtigt at diskutere.
Og så vil jeg sige omkring deling af materiale, at det her lovforslag er én ting, og så har vi jo i Danmark gennemført regler, stramme regler, for deling af det, og hvis det er noget, som selvstyret i Grønland også ønsker, skal jeg også være meget positiv over for det.
For vi har jo for kort tid siden lavet regler i Danmark, der gælder det område.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-12-18:
Mange tak.
Jeg vil i hvert fald gerne prøve at gå videre med det og se, om der kunne være mulighed for, at man sådan mere officielt kunne tilkendegive, at det ønsker man også fra Grønlands side, for det ved jeg at naalakkersuisut har haft et ønske om tidligere.
Et andet spørgsmål er om deling af pornografisk materiale, for vi ved jo, at det her virkelig er et område, særlig det her med sociale medier, som hele tiden udvikler sig, og hvor vi heldigvis hele tiden også bliver klogere på, hvordan vi skal håndtere det, også lovgivningsmæssigt.
Hvordan kan man sikre, at f.eks. deling af pornografisk materiale også bliver tænkt ind i det her lovforslag, sådan at loven ikke hele tiden halter lidt efter virkeligheden?
Mange tak.
Og også tak for ordene.
Som jeg nævnte i mine spørgsmål til nogle af ordførerne, og som jeg var inde på i ordførerindlægget, mener jeg, det er rigtig vigtigt at få en demokratisk diskussion omkring de her sanktionsrammer, og det spørgsmål vil jeg også gerne stille til justitsministeren: Er det noget, som regeringen er åben over for?
Rosa Lund (EL), 2018-12-18:
I Enhedslisten ønsker vi en restriktiv våbenlovgivning, og vi ser f.eks. med bekymring på, at Folketingets flertal i sidste uge tillod private borgere at have peberspray i hjemmet.
En liberalisering af våbenloven kan føre til, at private opruster med farligere våben og dermed et højere og farligere konfliktniveau.
Det lovforslag, vi så behandler i dag, handler om, at sikkerhedsveste skal omfattes af våbenloven og være anmeldelsespligtige.
Selv om sikkerhedsveste jo ikke er et våben eller kan kaldes et våben, fører det her lovforslag alt andet lige til en mere restriktiv våbenlovgivning, og det kan vi i Enhedslisten støtte.
Det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, at en stigning i brugen af sikkerhedsveste kan være en tidlig indikator for, at en konflikt er under opsejling.
Men hvis anmeldelser af sikkerhedsveste skal bruges som indikator på en offentlig konflikt, forudsætter det, at de personer i rocker- og bandemiljøet, der forventes at komme i konflikt, venter med at anskaffe sig og anmelde vestene, indtil konflikten er under opsejling.
Så kunne man ikke forestille sig, at den pågældende persongruppe allerede i fredeligere tider anskaffer og anmelder vestene, som måske nogle steder kan opfattes som seje, og som derfor kan være smarte at have, så de har dem til eventuelle konflikter?
I Enhedslisten er vi bestemt ikke afvisende over for det her lovforslag.
Det vigtigste argument må være, som der også står i bemærkningerne, at brugen af sikkerhedsveste gør det lettere for rockere og bandemedlemmer at kaste sig ud i farligere konflikter, hvor der bruges skydevåben.
Alene derfor kan der være brug for en øget kontrol med vestene.
Så det er med et positivt udgangspunkt, at vi går ind i udvalgsarbejdet omkring det her lovforslag, og vi har sendt nogle skriftlige spørgsmål over, som vi ikke kan finde svar på i bemærkningerne til lovforslaget.
Den anden del af det her lovforslag, som vi allerede har været inde på, handler jo om noget helt andet, og igen vil jeg gerne understrege, at jeg synes, det er en uskik, når der fra Justitsministeriet kommer den her slags bunkelovforslag.
Der er jeg meget enig med Socialdemokratiets ordfører i, at lovforslaget bør blive delt op.
Når det er sagt, har vi altså ikke nogen principielle indvendinger mod, at tilladelser til salutkanoner fritages fra afgifter.
Så er der ellers nogle, der påstår, at vi i Enhedslisten ikke går ind for afgiftslettelser.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Her har vi i hvert fald ikke nogen indvendinger imod det.
Så har jeg lovet at hilse fra Radikale Venstre og sige, at de bakker op om lovforslaget, og i Enhedslisten ser vi frem til en god udvalgsbehandling.
Marcus Knuth (V), 2018-12-18:
Forslaget i dag handler, hvilket jeg tror vi allerede er bekendt med, om salutkanoner og om sikkerhedsveste.
Jeg vil tage det i den anden rækkefølge og begynde med sikkerhedsvestene.
Og vi har jo set, at politiet også oplever, at nogle af de her grupperinger ifører sig de her veste, når der er optræk til konflikt.
Så ved at gå ind og regulere det har politiet bedre kontrol med, hvornår de her veste bliver brugt.
Samlet set giver forslaget altså politiet langt bedre muligheder for at kontrollere, hvem der bærer sikkerhedsveste, og hvornår.
Venstre, der støtter hele forslaget, støtter derfor også den del af det.
Så er der den anden del af lovforslaget – som åbenbart kommer til at fylde lidt mere, end jeg havde regnet med – om salutkanoner.
Og lad mig bare en gang til slå fast, at salutkanoner ingenting har med jagt at gøre; det er derfor, det hedder en salutkanon og ikke en jagtkanon.
De eneste, jeg kender, der har brugt salutkanoner, har været militærentusiaster, veteraner osv., som gerne vil fejre dronningens fødselsdag, og det synes jeg jo er en smuk ting.
Det tror jeg også – det håber jeg – at Socialdemokratiet synes er en smuk ting.
Så jeg håber, at vi kan nå til enighed om, at salutkanoner altså er nogle ret uskyldige størrelser.
Vi støtter lovforslaget som helhed.
Og det skal jeg hilse fra De Konservative og sige at de også gør.
Peter Kofod (DF), 2018-12-18:
Tak for det.
Det er altid spændende at være retsordfører, for der kommer altid så meget ind ad døren, som er interessant at forholde sig til.
I dag er vi ikke bare retsordførere, der er samlet, vi er kanonordførere, og det er jo heller ikke så ringe endda.
Og lad mig starte med kanonerne, før jeg går til den anden del.
Jeg har med stor interesse også læst høringssvarene, der er til det her forslag, og man må sige, at der jo er nogle, der er rigtig glade for det forslag, som justitsministeren har fremsat.
I dagens anledning kunne man måske i den her snævre kreds kalde ham en kanonkonge eller en stor kanon.
Men i hvert fald er det meget populært med den julesalut, ministeren leverer her.
Forslaget går ud på, at man vil afgiftsfritage den del, der handler om tilladelse til salutkanoner.
Og der kan jeg bare sige, at det har vi altså i udgangspunktet intet imod, hverken salutkanonerne eller de folk, der måtte finde glæde ved de her salutkanoner.
Det er jo ikke hverdagskost at have sådan et lovforslag, men det er et interessant forslag, og jeg har ikke noget imod, at folk, der finder glæde ved at skyde sådan en kanon af, kan gøre det, også uden at betale 840 kr., som det ville koste i dag.
Men det får vi boret ud i udvalgsarbejdet.
Den anden del handler om skud- og stiksikre veste, og den del kan jeg sige at vi også er store tilhængere af.
Det er jo egentlig en udløber af bandepakken – jeg tror, fru Trine Bramsen fik nævnt det – hvor det her var ønsket undersøgt, og det er regeringen så kommet tilbage med nu.
Man kan sige, at det jo egentlig er ret logisk, når justitsministeren i forvejen kan træffe beslutning om slag-, stød- og stikvåben, og hvordan man håndterer det, at ministeren så også får mulighed for at lave en ordning, hvor man kan tage hånd om det her, så der er en eller anden form for regulering af stik- og skudsikre veste, for det skal der selvfølgelig være.
Hvis det oven i, at vi får en regulering af det, også kan vise sig at være et godt efterretningsværktøj for politiet, er det jo bare superfint – så bakker vi op om det.
Så alt i alt er det positive toner fra Dansk Folkeparti til de her to elementer af forslaget.
Trine Bramsen (S), 2018-12-18:
Jeg synes faktisk, det er god praksis, at man vil have boret ud, hvad et forslag i bund og grund handler om.
Og jeg tænker, at hr. Marcus Knuth har set for få Olsen-banden-film, hvis han ikke ved, at der ved nogle af de her jagtselskaber bliver afgivet salutter.
Marcus Knuth (V), 2018-12-18:
Nu kan jeg jo kun tale for mig selv, og jeg har gået på jagt siden jeg var 16 år, og jeg har aldrig nogen sinde i hele mit liv afgivet en salut, inden jeg gik på jagt.
Så jeg ved ikke, hvor man har den der forestilling fra.
Derudover vil jeg sige, at hverken salutkanoner eller jagt har noget med overklassen at gøre.
Altså, der findes et meget, meget stort antal jægere i Danmark, og de kommer heldigvis fra alle samfundslag, og det synes jeg er en god ting, fordi det, at man er tæt på naturen, er en god ting.
Men salutkanoner har ikke noget med jagt at gøre, så kan man ikke bare sige, at man støtter det?
Trine Bramsen (S), 2018-12-18:
Jamen det handler jo sådan set ikke om, at man bruger salutkanoner til at nedlægge vildt, det handler om, at man afgiver salutter, inden man tager på jagt som en del af jagten og markeringen af, at man nu skal ud og være sammen på denne vis.
Men det er jo alt sammen noget, som vi forhåbentlig kan få justitsministeren til at svare yderligere på.
I hvert fald er det afgørende for os, at vi ikke giver en afgiftslettelse ind ad bagdøren på noget, hvor det i bund og grund handler om, at overklassen er sammen og afgiver unødvendige skud.
Marcus Knuth (V), 2018-12-18:
Jeg synes, det er en lidt smålig tilgang til det her med salutkanoner.
Først og fremmest vil jeg gerne påpege, at der er betydelig flere jægere i Venstres folketingsgruppe, end der er i De Konservatives folketingsgruppe, så vi føler os meget ramt af den her kritik.
Og så vil jeg også gerne understrege, at det på ingen måde er lovligt at skyde jagtbart vildt med en salutkanon, så jeg kan ikke rigtig se sammenhængen.
Så når jeg nu fortæller ordføreren, at man ikke må gå på jagt med en salutkanon, kan ordføreren så støtte op om det her ganske udmærkede forslag?
Christina Egelund (LA), 2018-12-18:
Så er det da virkelig blevet december, når Enhedslisten på den måde fra Folketingets talerstol omfavner afgiftslettelser, og det er jo bare dejligt.
Det glæder vi os over i Liberal Alliance.
Det er jo, som flere har været inde på, hvad skal man sige,
måske ikke det mest logisk sammensatte lovforslag, vi behandler her, men ikke desto mindre et godt lovforslag, som er sammensat af to elementer: noget, der handler om salutkanoner, og noget, der handler om sikkerhedsveste.
Det vigtigste først, nemlig afgiftslettelser: Vi fritager en handling for at være afgiftsbelagt, nemlig en afgift på salutkanoner, som man normalt betaler for at få en våbentilladelse.
Det bliver man nu fri for.
Så det er den ene del af lovforslaget.
Den anden del er, at man går ind og har en strammere regulering af, hvem der har sikkerhedsveste.
Vi ved, at det har en tæt relation til rockere og bandemedlemmers færden i samfundet.
Så det bakker vi også op om.
René Gade (ALT), 2018-12-18:
Ja, julefreden sænker sig, og vi er også meget positive over for det her lovforslag.
Det er rigtigt nok to forskellige størrelser, vi behandler.
Bl.a. på grund af den behandling, vi har haft her i salen i dag, er jeg dog alligevel tryg ved også at sige ja til afgiftsfritagelsen af salutkanoner.
Før jeg kom ind i salen, blev jeg tryg ved at læse i de kommenterede høringssvar, at det altså kun var kanoner, der var til at salutere med, der skulle afgiftsfritages, og der tænker jeg, at vi kommer ud over den værste hurdle, i forhold til at det bliver misbrugt.
Så jeg tror ikke, jeg vil knytte flere bemærkninger til det omkring salutkanoner, men den del er vi også for.
Så der behøver ikke at være en opdeling af lovforslaget for vores skyld.
I forhold til sikkerhedsvestene synes jeg, det er nogle fornuftige betragtninger, der har været.
Det er en god begrundelse, og hvis det kan misbruges på nogen måde, har jeg svært ved at se det fra politiets side.
Det ved jeg ikke, men initiativet er i hvert fald godt, og vi ser ikke noget problem i at bakke op om det.
Tværtimod vil vi jo gerne være med til at hjælpe politiet med at lave det bedst mulige opklaringsarbejde.
Så vi er for forslaget fra Alternativets side.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-12-18:
Tak for det.
Jeg synes generelt, at salutkanoner bliver diskuteret alt for lidt, så derfor er jeg selvfølgelig glad for at høre det behandlet her i dag i salen.
Der er dog spørgsmål, som jeg rigtig længe har gået og grublet over, og det er, hvorvidt ministeren er bekendt med, om der har været mange vådeskudsulykker hen over årene, eller om man frygter, at det kan blive tilfældet i fremtiden.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-12-18:
Det aner jeg ikke.
Trine Bramsen (S), 2018-12-18:
Man ved ikke, om De Konservative starter deres landsråd med en salutkanon – det kunne man jo have De Konservative mistænkt for.
Hvor mange havde salutkanoner gives der tilladelse til om året?
Har ministeren nogen idé om det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-12-18:
Tak for det.
Det er blevet en noget mere munter første behandling, end jeg lige havde forestillet mig, og jeg skal være den første til at anerkende, at salutkanoner og sikkerhedsveste måske tilhører lidt forskellige kategorier, men sådan er det nogle gange, når man skal samle nogle ting.
Den 11. august 2017 blev der jo præsenteret 12 nye initiativer for at styrke indsatsen mod banderelateret kriminalitet, og lovforslaget her har så til formål at gennemføre initiativet om, at folk, der ønsker at bære sikkerhedsveste på offentligt tilgængelige steder, skal registrere sig hos politiet.
Politiet oplever en øget brug af sikkerhedsveste i bandegrupperinger i perioder, hvor grupperne er involveret i konflikter, og en stigning i brugen af sikkerhedsveste kan derfor være en tidlig indikator for, at en mulig konflikt er under opsejling.
Politiet har i dag ikke mulighed for at kontrollere, hvem der gør brug af sikkerhedsveste, og derfor vil vi give politiet bedre mulighed for at kontrollere, hvem der bærer sikkerhedsveste i det offentlige rum, og hvornår der sker en stigning i brugen af sikkerhedsveste.
På den måde kan forslaget være med til at give politiet et bedre efterretningsbillede i forhold til bandekonflikter.
Det, vi konkret foreslår, er at indføre bemyndigelse til, at justitsministeren kan fastsætte regler om forbud mod at bære sikkerhedsveste på offentligt tilgængelige steder uden forudgående anmeldelse til politiet.
I forlængelse af lovforslaget vil vi derfor fastsætte bestemmelser om, at personer, der ønsker at bære sikkerhedsveste på offentligt tilgængelige steder, skal anmelde at være i besiddelse af en sådan vest til politiet.
Der vil også blive fastsat bestemmelser om straf for overtrædelse af anmeldelsespligten.
Det forudsættes, at straffen i disse tilfælde vil blive fastsat til 7 dages fængsel.
Så er der jo også i lovforslaget her et forslag om, at ansøgninger om våbentilladelse til salutkanoner skal fritages for afgift.
Som udgangspunkt betales der i dag en afgift på 840 kr. for at indgive en ansøgning om våbentilladelse.
Da salutkanoner i både karakter og anvendelse adskiller sig væsentligt fra andre skydevåben og udgør en begrænset sikkerhedsrisiko, foreslår regeringen, at tilladelser til salutkanoner fritages for afgift.
Det er jo altså sådan, at der skal søges om tilladelse fra politiet til at bruge salutkanoner, og jeg kan sige, at jeg står klar til i udvalgsbehandlingen at svare på alle tænkelige spørgsmål om salutkanoner.
Men det er jo også noget, vi bruger historisk set, og derfor synes jeg, at det giver god mening at fritage det for afgift, og jeg tror, at der nok heller ikke bliver rokket betydeligt ved hele det økonomiske fundament for samfundet på baggrund af den her afgiftsfritagelse.
Så skal jeg lige have undersøgt, om jeg har nogle rige jagtvenner, som bruger de her salutkanoner.
Det må vi lige have frem.
Jeg tænker, at hvis man fyrer sådan en kanon af inden en jagt, så er alle dyrene smuttet.
Det tænker jeg, men jeg har ikke forstand på det.
Jeg ser frem til at svare på spørgsmål under udvalgsarbejdet.
Karsten Hønge (SF), 2018-12-18:
Altid til tjeneste.
René Gade (ALT), 2018-12-18:
Vi har været omkring meget i Alternativet og har haft mange gode forslag.
Vi har også fremlagt et regeringsprogram, der er meget omfattende.
Vi har ikke endnu har haft salatkanoner med, så jeg tager det med.
Jeg ikke ordfører for det – jeg ved faktisk ikke, hvilket område det ville være under, men jeg tager det med.
Tak for ideen.
Karsten Hønge (SF), 2018-12-18:
Sikkerhedsveste har vist sig i et vist omfang at indgå i et våbenkapløb blandt kriminelle.
Her viser det sig også, at den nærmest kan bruges intimiderede over for andre, hvis man tager den på, fordi man dermed også signalerer, hvad man er klar til at drive en konflikt ud i.
Derfor støtter SF selvfølgelig, at man nu kan få et register over, hvem der køber dem.
Med hensyn til den anden del af lovforslaget er det jo svært ikke at komme med kommentarer til andre ordførere.
Den første er, at jeg havde forventet, at i hvert fald ordføreren for Alternativet ville udvide det, så forslaget ikke kun omhandler salutkanoner, men måske ovenikøbet salatkanoner.
Det var der så ikke noget forslag om.
Til gengæld kan jeg sige til fru Christina Egelund, at jeg fuldstændig forstår og helt kan identificere mig med det at være et mindre parti i et regeringssamarbejde.
Der bliver man virkelig glad for hver eneste lille sejr, man kan hive hjem.
Det kan jeg fuldstændig sætte mig ind i, og jeg forstår også glæden over, at Liberal Alliance har kunnet sætte flueben ved i hvert fald et emne.
Til gengæld skuffer det mig meget, at den konservative ordfører ikke er her i dag, for hvis det parti skal tilbage til rødderne, må de hanke op i det der mere oberst Hackel- og salutkanonsimage.
Men de valgte så ikke at komme.
Samlet vil jeg så sige, at vi jo selvfølgelig ligesom Socialdemokratiet er meget skeptiske over for den her måske snigende undergravning af skattebasen, men vi kan på trods af det støtte lovforslaget.