runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Larsen-Jensen (S), 2017-11-14:
Jeg tror, man skal erindre, at vi arvede regeringsmagten på et tidspunkt, hvor der rent faktisk havde været en økonomisk krise og der var behov for en økonomisk oprydning.
Situationen i dag er jo fuldstændig anderledes økonomisk i det her land.
I dag mener regeringen, der er råd til skattelettelser.
Vi har det synspunkt, at vi hellere vil bruge pengene på bl.a. ældreplejen.
Men i forhold til det konkrete forslag vil jeg understrege, at det, vi lægger vægt på, er, at vi ikke laver en centraldirigering, men at vi sørger for, at vi decentralt i forhold til kommunerne og også på plejehjemmene får overladt til dem at lave den egentlige vagtplanlægning.
Det synes vi ikke rigtig at Folketinget, at regeringen skal bruges til.
Jane Heitmann (V), 2017-11-14:
Jeg mangler bare stadig væk svar på, hvorfor Socialdemokratiet skar 3 mia. kr. i den kommunale serviceramme, hvis man sætter velfærden først?
Det er ikke svært at svare på, det er et meget enkelt spørgsmål.
Claus Larsen-Jensen (S), 2017-11-14:
Det er sådan set nemt at svare på, men butikken skal altså hænge sammen, når man arver en økonomisk krise, der skal ryddes op efter, og situationen er en anden i dag.
Der er ingen grund til at gentage det yderligere, for det er det, der er sammenhængen.
Stine Brix (EL), 2017-11-14:
Ordføreren sagde, at man risikerer, hvis man går ind og definerer, at der skal være mindst to i en nattevagt på et plejehjem, at de så tages fra bemandingen i dagtimerne.
Men det fremgår jo af forslaget, at man skal finansiere det, at der skal være flere medarbejdere om natten.
Det er klart, at hvis man siger nye regler, uden at man tilfører penge, har ordføreren helt ret i, at så er det en risiko.
Men vi fremhæver jo netop, at det skal finansieres, det er klart, og vi peger også på nogle ideer til, hvorhenne man kunne finde en finansiering; det kunne f.eks. være råderummet, som det jo var meningen skulle bruges på at forbedre vores velfærd.
Claus Larsen-Jensen (S), 2017-11-14:
Det ændrer jo ikke ved det grundlæggende.
Det, der i virkeligheden gøres med forslaget, er, at der laves en detailplanlægning, helt ned til det enkelte plejehjem.
Hvis man lytter til, hvad bl.a. Socialdemokratiets formand, fru Mette Frederiksen, siger, så siger hun bl.a., at vi faktisk ønsker, at vi skal have decentraliseret noget af den indflydelse og givet den tilbage til de folk, der forvalter de her ting lokalt.
Det her forslag går i den stik modsatte retning, og det er sådan set det, vi forholder os til, og derfor afviser vi forslaget.
Det har ikke noget at gøre med, om der skal flere ressourcer og mere mandskab til, det er en anden historie i den sammenhæng.
Jeg er godt klar over, at det har den sammenhæng for jer i det forslag, I har fremsat, men vores begrundelse er den, jeg giver her.
Jane Heitmann (V), 2017-11-14:
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor ordføreren bliver sådan lidt mopset lige pludselig, blot fordi jeg nævner, at det jo var Enhedslisten, der var parlamentarisk grundlag for den regering, der skar 3 mia. kr. i kommunernes serviceramme.
Jeg mener faktisk, det er i orden, at man ude på de enkelte plejehjem, i ledelserne og kommunalbestyrelserne sammen finder ud af, hvilket niveau der skal være for en værdig ældrepleje.
Og vi har jo netop prioriteret 1 mia. kr. ekstra gennem værdighedsmilliarden, og vi har bundet fem kriterier i halen af værdighedsmilliarden for netop at bede kommunerne om at reflektere over, hvad en værdig ældrepleje er i den enkelte kommune, på de enkelte plejehjem.
Vi har jo også opfordret kommunalbestyrelsen til at gå i dialog med f.eks. Ældre Sagen og andre aktører, så vi sikrer, at det netop er en værdig ældrepleje.
Stine Brix (EL), 2017-11-14:
Nu brugte ordføreren flere begrundelser, men lad nu det ligge.
Det er en lovgivning, som går ind og rammer præcis hver enkelt folkeskoleklasse i det her land.
Det har vi jo gjort, fordi vi mener, at der må være nogle minimumsstandarder for, hvor mange elever man må putte i en klasse.
Ældreområdet er anderledes i dag, forstået på den måde, at der ingen minimumsstandarder er.
Kommunerne kan slippe af sted med hvad som helst.
Vi har set det med 42 beboere på en nattevagt, vi har også set et eksempel med 60 beboere på en nattevagt, og det er ud fra det, vi ønsker at gå ind og lægge en minimumsstandard.
Så siger ordføreren, at vi detailregulerer, der var også andre, der sagde, at vi går ind og laver vagtplaner, men det er jo en kæmpe overdrivelse af, hvad forslaget går ud på.
Det er, præcis som det er i folkeskolen, nemlig at gå ind og lægge en minimumsstandard for: Hvor ringe må det blive?
Claus Larsen-Jensen (S), 2017-11-14:
Det er klart, at man selvfølgelig godt kan gå ind og lave det i forhold til en rettighedsbaseret ting.
Men spørgsmålet er, om man på det her felt gør det bedst ved lovgivning, eller om man faktisk vil være i stand til at gøre det ved en anden tilrettelæggelse og andre metoder ude rundtomkring lokalt.
Altså, det er jo også generelt en diskussion om, hvorvidt vi har detailreguleret for meget i andre sammenhænge i forhold til at få tingene til at fungere lokalt.
Det er sådan set det, vi siger.
Stine Brix (EL), 2017-11-14:
Men jeg vil gerne alligevel knytte en kommentar til den her principielle diskussion om, hvorvidt man skal gå ind og lægge et minimumsniveau her.
Det, som ordføreren siger, undrer mig lidt, for mig bekendt støtter Alternativet, at man går ind og indfører minimumsnormeringer i daginstitutioner.
Man vil altså gerne indføre minimumsnormeringer i daginstitutioner – hvilket jeg synes ville være rigtig, rigtig klogt, for det, vi ser lige nu, er bestemt ikke i orden – og har samtidig regler, der gælder på folkeskoleområdet, men man vil slet ikke sige noget om, hvad der skal gælde på ældreområdet.
Det er jo ganske enkelt sådan, at i en virkelighed, hvor kommunerne er så stramt styret, er det de ældre, der betaler prisen.
Det er det, vi ønsker at adressere, og det er derfor, vi ønsker at sige, at der er en grænse, eller at der bør være en grænse for, hvor ringe det må blive.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til, hvordan det kan være, at man mener, at det er fint gøre det på ét område, men ikke på ældreområdet.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-11-14:
Tak for det.
Der er jo tilført milliarder ekstra til ældreplejen.
Og i øvrigt er Danmark et af de lande i verden, der bruger flest penge i den offentlige sektor, så hvis det kun var penge, det kom an på, havde vi verdens bedste service.
Men det, som det altså også kommer an på, er, hvordan man bruger pengene.
Men jeg vil gerne spørge ældreordføreren: Hvor mange penge mener ordføreren der skal tilføres, før der er nok?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-14:
Ordføreren mener, at der skal tilføres lige nøjagtig så mange midler, som der forholdsvis bliver flere og flere ældre.
I forhold til ældreplejen ved vi, hvordan den demografiske udvikling er, og vi ved også, at det går rigtig, rigtig stærkt, specielt med ældre over 80 år.
Jeg er fuldstændig enig med Ældre Sagen i, at den tilskrivning ikke står mål med rehabiliteringsindsatsen, og at det betyder, at der forholdsvis vil være flere ældre, som har brug for en plejehjemsplads, men som ikke får den, og som faktisk ikke engang bliver visiteret til en plejehjemsplads.
Så hvis man alene fremskriver budgetterne i forhold til den demografiske udvikling, koster det noget, ja, men det vil til gengæld være en forudsætning for, at man ikke skal opleve nedskæringer, som man gør i 81 ud af 98 kommuner i 2017.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-11-14:
Det er jo så netop derfor, at der bliver tilført milliarder ekstra hele tiden med det ene tiltag efter det andet.
Så der bliver jo tilført flere penge hele tiden.
Og vi må jo sige, at det ikke er nødvendigt at tilføre i forholdet 1:1.
Det, som Finansministeriet siger, når de fremskriver, er, at de ikke har taget forbehold for den teknologiske udvikling og smartere arbejdsgange, og at de kun tager højde for delvis sund aldring.
Så der bliver jo tilført penge hele tiden, i takt med at der bliver flere ældre.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-14:
Ordføreren efterlyser ressourcer, der passer til den demografiske udvikling.
Og jeg lytter mig også til, at man hele tiden argumenterer med, at 1:1 i forhold til den demografiske udvikling ikke skulle være nødvendigt set i lyset af den teknologiske udvikling – og jeg kan hjælpe fru May-Britt Kattrup med at tilføje rehabilitering.
Men faktum er bare, at vi også får forholdsvis flere ældre, som bliver meget gamle, og det vil sige, at andelen af ældre over 80 år eksploderer.
Det er rigtig, rigtig godt, for det tegner et billede af et godt liv, men det betyder bare også, at vi har udsat presset i forhold til ældreplejen betragteligt.
Så uanset hvordan vi vender og drejer det, viser beregninger – på trods af værdighedsmilliarden og på trods af klippekortordninger – at man i ældreplejen har 2,4 pct. færre ressourcer i 2017 end det, man havde i 2016.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-11-14:
Fra Dansk Folkepartis side er der jo ikke nogen modstand mod at bruge de penge, der skal til for at sikre en ordentlig og værdig ældrepleje.
Vi har jo en udfordring i, at selv om vi måske gav et løft, sådan med penge, ville det være svært at finde nogle, der så at sige kunne tage imod dem.
Altså, der er simpelt hen en kæmpestor mangel på SOSU-assistenter, som kunne gå ind og udfylde de her job, som vi også rigtig gerne vil skabe.
Har ordføreren i forbindelse med arbejdet her gjort sig nogle tanker om, hvordan man kan få flere til at vælge SOSU-faget til?
Stine Brix (EL), 2017-11-14:
Jeg tror faktisk, at de vilkår, der er i ældreplejen, hænger tæt sammen med muligheden for at rekruttere.
Det, jeg igen og igen hører fra de medarbejdere, der er i ældreplejen, er, at når man ikke kan levere et stykke arbejde, man synes er fagligt forsvarligt – f.eks. når ens køreplaner ikke hænger sammen, fordi der simpelt hen står, at man rent fysisk skal være det næste sted, selv om man ikke er færdig der, hvor man er – så er der jo ikke en særlig stor tilskyndelse til at vælge det fag.
Så de arbejdsvilkår, vi tilbyder, altså det, at man kan levere et ordentligt stykke arbejde rent fagligt, tror jeg er helt afgørende for at tiltrække flere.
Så bliver det selvfølgelig en diskussion, der hurtigt ligesom bider sig selv i halen, for hvordan løser vi så det, når medarbejderne ikke er der i dag?
Jeg tror, en meget væsentlig del af løsningen er at skrue op for, hvor mange praktikpladser der eksisterer, for der er jo en begrænsning på det.
Og jeg tror også, det er meget vigtigt, at vi har sociale klausuler, så de mange private hjemmehjælpsfirmaer, der er, er forpligtet til at tage elever.
Det ville være en måde, vi kunne skrue op for det på.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-11-14:
Tak for det.
Først har jeg et opklarende spørgsmål.
Fru Stine Brix savner endnu mere detailstyring af kommunerne og endnu flere øremærkede penge og gerne en styring helt ned i den mindste detalje.
Og jeg er egentlig ikke klar over, om Enhedslisten ønsker en afskaffelse af det kommunale selvstyre.
Så det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, om fru Stine Brix mener, at det kun er et spørgsmål om at tilføre flere penge og ikke om, hvordan de bruges derude.
Danmark er jo som sagt et af de lande i verden, der bruger flest penge i offentligt forbrug, og mener fru Stine Brix ikke, at vi så også kunne have verdens bedste service, hvis det kun var antallet af midler, det kom an på?
Stine Brix (EL), 2017-11-14:
Det var en meget lang sætning, der blev formuleret, så jeg er ikke sikker på, at jeg fik helt fat i det.
Men der var to spørgsmål.
Det ene var: Ønsker Enhedslisten at afskaffe det kommunale selvstyre?
Og så var der en masse polemik før det spørgsmål, og det vælger jeg at se bort fra.
Nej, det gør vi ikke.
Så var der et andet spørgsmål, som var: Er det kun et spørgsmål om at tilføre flere ressourcer, for at vi får en bedre ældrepleje?
Nej, det er det ikke kun, men det har en meget, meget stor betydning, at der er de medarbejdere, der skal være.
Og det problem, vi ser på plejehjemmene lige nu, er, at der ikke er det antal medarbejdere, der skal være.
Men det er klart, at de arbejdsvilkår, de medarbejdere så har, selvfølgelig også betyder rigtig meget.
Hvis der f.eks. er rigtig mange dokumentationsopgaver eller en helt unødig kontrol med det arbejde, man laver, så bruger man selvfølgelig sin tid på en dårlig måde.
Men det ændrer altså ikke ved, at når man som medarbejder står alene med ansvaret for op til 42 borgere, kan der afskaffes nok så meget kontrol og dokumentation, men det er stadig ikke en ordentlig pleje, man kan levere, uanset hvor dygtig man som medarbejder er.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-11-14:
Gør det noget indtryk på fru Stine Brix, at et plejehjem i en kommune kan gøre det rigtig godt, mens et andet plejehjem i samme kommune med samme økonomiske rammer ikke kan gøre det lige så godt?
Kunne den måde, man gør det på, have noget at sige, så det ikke kun handler om, hvor mange ressourcer man får tildelt?
Stine Brix (EL), 2017-11-14:
Ja, selvfølgelig gør det indtryk.
Det er da altid interessante betragtninger.
Der kan jo være gode forklaringer på det, for det kan f.eks. være, at man har nogle væsentlig tungere borgere på et plejehjem i forhold til et andet.
Selvfølgelig gør det da indtryk, men jeg forstår ikke helt, hvad spørgsmålets formål i den her sammenhæng er, for det ændrer jo ikke på det forhold, at der mangler medarbejdere generelt.
Det kan vi se i opgørelser.
Når der på samtlige Gladsaxe Kommunes plejehjem står en enkelt medarbejder alene med ansvaret for 35 beboere, har vi da et alvorligt problem.
Zenia Stampe (RV), 2017-11-14:
Men det er da flere penge til grøn omstilling, grøn energi.
Det er derfor, vi er med.
Det er et område, hvor det faktisk har været rigtig svært at få flere penge fra regeringen, og endelig skete det, endelig var der et gennembrud.
Jeg tror på en eller anden måde, at det var, fordi de syntes, det var rigtig sjovt, at vi var med i et forlig, og at S ikke var med.
Jeg ved egentlig ikke, hvorfor vi fik så meget igennem.
Men vi er faktisk rigtig glade for den aftale og synes, at den ser helt anderledes ud eller endte helt anderledes, end den ville have gjort, hvis vi ikke havde været med.
Det er vi ret overbeviste om, og det er bl.a. på grund af den her grønne satsning, som jeg også tror at SF synes er vigtig.
Nu er det så bare ældreområdet, vi diskuterer.
Men hvis vi diskuterede med SF's miljøordfører, kunne det være, at der var en større anerkendelse af, at den her aftale faktisk gør en kæmpe forskel i forhold til hele den grønne omstilling.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-14:
Det er blot et simpelt spørgsmål, nemlig om vi – uanset om det var en grøn aftale, eller hvad det nu var, der gjorde, at De Radikale valgte at være med i aftalen – er enige om, at med den nye erhvervspakke er der færre indtægter til staten, hvilket betyder, at det bliver sværere at prioritere lige præcis ældreområdet eller for den sags skyld andre velfærdsområder.
Tak for det.
Det er lidt i forlængelse af, at jeg hørte ordføreren starte med at sige, at problemerne i ældreplejen fylder mere i medierne end i virkeligheden.
Er det ordførerens opfattelse, at de beretninger, man har kunnet læse om i medierne, er pustet op?
May-Britt Kattrup (LA), 2017-11-14:
Jeg siger ikke, at de historier, vi ser i medierne, er pustet op – overhovedet ikke.
Det, jeg bare siger, er, at i medierne ser vi kun de historier, som er dårlige eksempler.
Jeg har været ude på flere plejehjem, hvor de ansatte har været i rigtig mange år, hvor beboerne og de ansatte er glade, og hvor jeg selv gerne ville være.
Så der findes rigtig gode plejehjem rundtomkring, men dem ser vi ikke i fjernsynet.
Dem, vi ser i fjernsynet, er de dårlige eksempler.
Det betyder ikke, at vi ikke skal gøre noget for at undgå de dårlige eksempler, for vi skal gerne kun have gode plejehjem.
Og det, jeg så gerne vil, er, at vi deler viden om alle de steder, der er gode, altså deler den viden om, hvorfor de kan gøre det godt, og hvad det er, de gør anderledes, så vi kan lære af det og overføre det til de andre plejehjem.
Stine Brix (EL), 2017-11-14:
Jeg kan fuldstændig genkende det billede, som ordføreren tegner, af, hvad der er virkeligheden i kommunerne: at man må sidde og vælge mellem at skære ned på det ene eller det andet område.
Og det skyldes jo den ekstremt stramme ramme, der bliver lagt fra regeringens side, om kommunernes økonomi.
Ud over at der ikke er nogen nedre grænse for, hvad man må tilbyde de ældre, er et andet problem for de ældre jo, at det er en gruppe, der ikke i samme omfang råber så højt, når de bliver ramt.
Der er børnefamilierne måske nogle gange lidt stærkere.
Så vil jeg til det andet, ordføreren siger, om, at vi ikke skal detailstyre, sige, at det er jeg for så vidt enig i, og det synes jeg egentlig heller ikke forslaget gør.
Der er et stort rum til at prioritere, hvordan normeringen skal være.
Men der ligger som en absolut nedre grænse, at man ikke må være alene på nattevagt, fordi det er for farligt for både beboerne og medarbejderne.
Men ellers handler forslaget jo om, at der skal være tilstrækkelig bemanding, så man kan imødese de behov, der er.
Det er jo netop en mulighed for, at man kommunalt kan vurdere, hvad der er tilstrækkeligt i forhold til de beboere, som man har i kommunen.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-11-14:
Jeg mener selvfølgelig, at vi skal være meget påpasselige med at føre tilsyn med, at der ikke er helt uanstændige vilkår for ældre, f.eks. i forbindelse med bemandingen på nattevagter.
Men jeg og vores gruppe i Alternativet mener stadig væk ikke, at vi skal have minimumsnormeringer, som vi skal beslutte her fra Christiansborg.
Som jeg sagde før, kan man godt indføre minimumsstandarder eller minimumsnormeringer i en enkelt kommunalbestyrelse, hvis man synes, at man har brug for det.
Men der er forskel på, om jeg står herinde på Christiansborg og lægger noget ud over alle kommunerne, eller om man i en kommune lokalt vælger at indføre nogle bestemte normeringer i en bestemt periode, hvor man mener der er brug for det.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-11-14:
Tak for det.
Jeg synes, at tankerne bag det her beslutningsforslag er meget positive.
Vi ønsker alle sammen, at de ældre får en ordentlig og værdig pleje med tid til den enkelte, og desværre har vi set eksempler på, at plejen absolut ikke har været god nok.
Heldigvis fylder den dårlige pleje mere i medierne end i virkeligheden, men det ændrer ikke ved, at der klart er steder, som skal være meget bedre.
I den sammenhæng er det vigtigt, at vi deler viden fra de gode steder, således at alle steder kan blive gode steder.
Derfor er ministeren også på rundtur i landets kommuner, bl.a. for at samle viden og gode erfaringer, som kan deles med andre plejehjem, således at alle plejehjem kan blive gode plejehjem.
Nogle af de dårlige forhold, vi har hørt om, er, at der er alt for få ansatte om natten til at tage sig af beboerne.
Spørgsmålet er, hvad årsagen er.
Årsagen lader til at være, at kommuner prioriterer forskelligt og planlægger forskelligt.
Ifølge Ældre Sagens undersøgelser er der en gennemsnitlig normering på 2,9 beboere pr. medarbejder, men det varierer helt fra 1,1 beboer pr. medarbejder til 5,3 beboere på en dagvagt på hverdage, og på nattevagter varierer det fra 6 beboere og helt op til 42 beboere.
Man ser også en stor forskel på sammensætningen af personalet mellem social- og sundhedsassistenter, social- og sundhedshjælpere, sygeplejersker, fysioterapeuter og ergoterapeuter, og under 13 pct. af forskellene kan forklares med beboernes sammensætning og behov.
Noget tyder på, at det er planlægning og prioritering i den enkelte kommune.
Jeg mener altså ikke, at vi skal sidde herinde på Christiansborg og lægge vagtplaner for det enkelte plejehjem.
Kommuner og plejehjem må lave en vagtplan, som sikrer optimale forhold for ansatte og beboere.
Vi har kommunalt selvstyre, som jeg mener at vi skal respektere, og så må vi forvente, at kommunerne også respekterer de ældre borgere og sørger for, at de får en ordentlig og værdig pleje.
Men det er kommunen og det enkelte plejehjems vurdering.
Vi skal ikke på Christiansborg gå ind og sætte minimumsstandarder.
Nu ved jeg godt, at fru Stine Brix lige har sagt, at mindst to nattevagter ikke er det samme som minimum to nattevagter.
Jeg kan ikke rigtig se forskellen.
Liberal Alliance støtter ikke forslaget, og jeg har lovet at hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de heller ikke støtter forslaget.
Stine Brix (EL), 2017-11-14:
Til ordførerens egen personlige refleksion kan jeg jo oplyse, at vi har fremlagt et velfærdsudspil, hvor vi prioriterer, hvordan vi synes at man skulle gøre nu i forhold til at opprioritere velfærden, og der er det her et af elementerne.
Det er klart, at det forpligter at fremsætte forslag, og vi gør os meget umage for at anvise, hvor vi mener man skulle finde pengene.
Vi er også tilhængere af reformer, men bare nogle andre, end Det Radikale Venstre er.
Vi mener grundlæggende, at der er nogle, der har alt, alt for mange penge til sig selv.
Jeg synes også, det er meget mærkeligt, at man får en markant lavere skat, hvis man tjener sine penge ved at spekulere i aktier end ved at arbejde.
På den måde kan man jo skrue finansieringen sammen på forskellige måder.
Så vi gør meget ud af at fremlægge forslag til finansiering, og det har vi naturligvis også gjort i det her forslag, og vi har også tænkt os om, i forhold til hvad vi i øvrigt gerne vil prioritere.
Så det kan man orientere sig i, hvis man har en interesse for det.
Zenia Stampe (RV), 2017-11-14:
Ja, og det lander jo så på en større ideologisk diskussion, som jeg synes er vigtig, og som ligger under den her debat.
For vi vil jo alle sammen gerne have bedre forhold, og jeg tror også godt, vi kan få bedre forhold inden for den ramme, vi har.
Men derudover er der jo også en stor diskussion.
Altså, det finansieringsforslag, Enhedslisten har, er jo ikke reformer, hvor man får folk til at arbejde lidt mere, og så bidrager de mere til statskassen.
Det er jo at hæve skatten.
Og grunden til, at vi ikke er vilde med det, i hvert fald ikke på alle områder, er jo ikke, fordi vi synes, det er synd for folk, at de betaler skat.
Altså, vi synes da, det er godt, man betaler skat; man betaler til fællesskabet, og vi får alle sammen noget ud af det.
Det er jo ikke sådan, at vi alle sammen bare sidder derhjemme med en bestemt sum penge, og så skal vi beslutte, hvor stor en del af de der penge vi så skal give til fællesskabet.
Det handler jo også om, at hvis vi hæver skatterne for meget, kan der være nogle virksomheder, der ikke gider at placere sig i Danmark, og så placerer de sig andre steder.
Så der er jo en balance der: Altså, der er grænser for, hvor meget vi bare kan hæve skatten for at finansiere det velfærdsløft, som jeg tror vi alle sammen egentlig ønsker.
Og i forhold til de mange, mange løfter Enhedslisten er ude at give, vil jeg sige, at det kan godt være, at Enhedslisten kan pege på en skattereform, men jeg er så bange for, at vi taber de skatteindtægter på mindre vækst, fordi virksomheder så flytter ud eller folk vil arbejde mindre.
Stine Brix (EL), 2017-11-14:
Vi har nævnt to forskellige måder, man kunne finansiere lige præcis det her forslag på.
Den ene er igennem skat, hvor vi peger på bl.a. formueskatten, som man jo for nylig har lempet.
Det var ikke nogen reformer, som vi var enige i, men jeg synes, at når man har forringet danskernes velfærd – bl.a. pension, dagpenge og alt muligt andet – med det løfte, at de skulle være sikre på, at der var en ordentlig velfærd, så skal man da også som minimum sikre, at de penge rent faktisk bliver brugt til velfærd.
Det er jo desværre ikke det, som regeringen ønsker i dag.
Men det her er en af metoderne fra vores side til at sikre, at det løfte, man har givet danskerne, også bliver holdt.