Jesper Petersen (S), 2025-02-18:
Vi har frost i dag udenfor.
De her flotte vinterdage, som jeg selv holder rigtig meget af, bliver der færre og færre af.
2024 blev til gengæld både det næstvarmeste og næstvådeste år siden 1874.
Der var syv døgn med skybrud, og i september faldt der over 144 mm nedbør i Esbjerg på bare ét døgn.
Danmarks kælderejere ved godt, at klima og vejr forandrer sig, og at de voldsomme hændelser bliver hyppigere.
Det ser vi også i Europa i form af flere voldsomme regnmængder og oversvømmelser, og andre steder er det skovbrande osv.
Vi har en kæmpe opgave som nutidens beslutningstagere, og vi har alle som en del af det samfund, vi lever i, et ansvar for kommende generationers livsbetingelser, og det gælder også i forbindelse med at efterlade en klode, som også vores børn, børnebørn og oldebørn kan leve på, en klode, hvor Danmark hverken drukner i regn eller fryser til is, fordi Golfstrømmen f.eks. skulle kollapse, som er det, der er temaet for dagens diskussion.
Sådan et kollaps vil medføre markante temperaturfald i Danmark og resten af Norden, medens den sydlige del af kloden vil blive varmere.
Det er med andre ord en risiko, vi skal være bevidst om og søge at undgå, så det er altså en meget vigtig problemstilling, som bliver rejst i dag.
Der forskes allerede intensivt i Golfstrømmen, for hvis global opvarmning ændrer den cirkulation, som Golfstrømmen medfører, kan det i sig selv skabe globale klimaforandringer.
Bekymringen går især på, om ferskvand fra den øgede afsmeltning fra den grønlandske indlandsis vil mindske saltholdigheden i områdets havvand nok til at ødelægge dybtvandspumpen eller Grønlandspumpen, som ministeren var inde på, og som holder cirkulationen i gang.
DMI og FN's Klimapanel, IPCC, vurderer, at systemet af havstrømme med meget stor sandsynlighed vil aftage gradvis og relativt udramatisk i takt med global opvarmning.
De forventer altså ikke noget kollaps i dette århundrede, men lægger i sin seneste rapport vægt på, at der mangler mere viden får med stor sikkerhed at kunne udelukke risikoen.
Derfor er det også en af den danske regerings prioriteter for arbejdet i IPCC frem mod deres næste store rapport, at der er fokus på de arktiske klimaforandringer, herunder AMOC.
I mellemtiden gør regeringspartierne, hvad vi kan for at imødegå klimaforandringerne, og vi gør det i et godt samarbejde med mange partier her i Folketinget.
Det er jo egentlig den politiske konklusion på alt det her, nemlig at uanset hvor præcis de nuværende forventninger om en gradvis reduktion af AMOC og Golfstrømmen er, uanset om de holder stik, om de bliver mindre, eller om der skulle ske et egentligt kollaps, er opgaven politisk for os her i Folketinget at føre en klimapolitik, der begrænser vores egne udledninger og påvirker den øvrige verden og udvikling i det hele taget til at bevæge sig i samme retning.
Det gør den nuværende regering, og det gjorde den tidligere regering fra 2019 til 2022, hvor klimaloven blev til.
Vi vil også rykke målet om klimaneutralitet tættere på, for selv i en usikker verden er det ikke tid til at slække på tempoet i den grønne omstilling.
Faktisk er det også et bidrag til øget sikkerhed, når vi med udbygning af vedvarende energi, mere elektrificering og øget energieffektivitet og med mere sammenhæng i energisystemer i Europa mindsker importen af f.eks. russisk gas.
Vi elektrificerer industrien, vi omstiller landbrug, planter flere træer, flere og flere biler kører på el, flere hjem opvarmes af fjernvarme og varmepumper, vi har myndighedssamarbejder med andre landes myndigheder, hvor vi deler danske erfaringer og hjælper dem på vej mod den omstilling, der skal ske i mange sektorer.
Vi arbejder på EU-niveau og i andre internationale fora for forpligtelser og tiltag på klimapolitikken.
Apropos forskning investerer vi kraftigt i grøn forskning i Danmark, hvor bevillingerne er øget meget, siden Mette Frederiksen blev statsminister i 2019.
Her er der også en sammenhæng til innovation i dansk erhvervsliv.
Tusindvis af danskere har deres arbejde i stærke danske virksomheder med udgangspunkt i energiteknologiske produkter og løsninger.
Det er i høj grad politiske valg, der står bag den her kurs i Danmark, og den vil jo ikke blive svækket, hvis der skulle blive et blåt flertal her i Folketinget efter næste valg.
Det ligner det ikke for øjeblikket, men det er jo ikke desto mindre vigtigt at diskutere tingene, og som jeg hører de klimapolitiske debatter, er i hvert fald Danmarksdemokraterne, Dansk Folkeparti og Borgernes Parti jo simpelt hen uenige i, at vi skal føre den grønne politik, vi fører i Danmark.
De Konservative vil gerne fremstille sig selv som en slags grønt parti, og samtidig allierer man sig med de partier, der kraftigt vil trække den modsatte vej.
Jeg synes, det hænger dårligt sammen.
Radikale Venstre vil også gerne markedsføre sig selv som grønne i tillæg til magentafarven, og alligevel leger partiets formand med tanken om, at Radikale vil støtte en blå statsminister, hvis flertal altså vil være baseret på partier, der er dybt uenige i Radikales klimapolitik.
Det kan vise sig at være noget af en chance at tage på dansk klimapolitik vegne at stemme radikalt, hvis det står til troende.
Vi skal være et grønt foregangsland i Danmark, vi skal inspirere andre og vise vejen, for kun hvis vi får andre lande med, kan vi holde temperaturstigningerne nede og konsekvenserne af klimaforandringerne fra døren.
Danmark skal fortsætte sin grønne kurs, også for at mindske risikoen for kollaps af AMOC, som vi diskuterer i dag.
Som afslutning på talen vil jeg nu oplæse et forslag til vedtagelse på vegne af Socialdemokratiet, Venstre, Moderaterne, altså regeringspartierne, og SF, Liberal Alliance og Radikale Venstre: Forslag til vedtagelse
Folketinget konstaterer samtidig, at DMI, som regeringens klimavidenskabelige rådgiver, på baggrund af IPCC ikke forventer, at AMOC står over for et nærtforestående kollaps.
Folketinget anerkender dog samtidig, at der er store naturkræfter på spil, hvorfor Danmark vil arbejde for, at risici vedrørende AMOC belyses yderligere af IPCC.«
Det var det, og den er givet til sekretæren.