Nick Hækkerup (S), 2020-11-24:
Tak for ordet.
Og tak til SF for at være med til at sætte fokus på en dagsorden, som er helt central for mig som justitsminister.
I Danmark har vi ret til at tænke og tale og skrive, som vi vil.
Og lad mig starte med at slå fast, at det jo ikke er en ret, der er kommet af sig selv; den dumpede ikke ned med Dannebrog i favnen på ærkebiskop Anders Sunesen i 1219.
Vores ytringsfrihed er vundet med blod, sved og tårer, i bogstaveligste forstand – først gennem kampen mod nazismen og fascismen i 1920'erne og 1930'erne, siden gennem kampen mod kommunismen i 1960'erne, 1970'erne og frem.
Og nu ser vi en ny isme, nemlig islamisme, som på ny vender sit grimme ansigt mod ytringsfriheden – vores hårdt tilkæmpede ytringsfrihed og forudsætning for, at vi kan bygge vores samfund på gode danske værdier, værdier som frihed, folkestyre og fællesskab.
Derfor må vi aldrig glemme at kæmpe for ytringsfriheden.
Glemmer vi den, glemmer vi os selv.
Og derfor hverken kan eller skal vi acceptere nogen form for trusler mod personer, som deltager i den offentlige debat.
Vi skal tværtimod blive ved med at tage afstand fra truslerne, der har til formål at lægge hånd på vores ret til at ytre os.
Regeringen tilkendegav allerede i foråret, at vi er parate til at se på, om der er behov for at skærpe straffen for sådan nogle trusler mod ytringsfriheden.
Det gælder særlig den såkaldte ytringssikkerhed, dvs. det forhold, at borgerne skal kunne deltage i den offentlige debat uden at frygte at blive mødt med trusler.
Desværre har vi alene i den seneste tid set flere eksempler på personer, som er blevet truet på baggrund af deres deltagelse i debatten.
F.eks. blev en kvindelig dansk lektor for nylig truet, da hun på Facebook ville udvise sympati med sin franske kollega Samuel Paty.
Som bekendt blev Samuel Paty myrdet den 16. oktober i Paris; han fik på bestialsk vis halsen skåret over af en islamist, der følte sig krænket over, at den franske lærer havde vist en tegning af profeten Muhammed i sin undervisning.
Den kvindelige lærer følte sig så truet, at hun valgte helt at fjerne sit facebookopslag.
Det er bekymrende for den frie debat.
Det er bekymrende for ytringsfrihed, som vi har ofret blod, sved og tårer for.
Eksemplet understreger i min optik, at ytringsfriheden er en ret, som vi aldrig må tage for givet, og at der er et behov for at styrke det strafferetlige værn mod sådanne trusler.
Det kommer derfor næppe som en stor overraskelse, at regeringen kan støtte SF's beslutningsforslag.
Jeg forventer til foråret at fremsætte et lovforslag, der skærper straffen for trusler mod ytringsfriheden efter straffelovens § 266 gennem en fordobling af strafniveauet – apropos den dialog, vi har haft flere gange i dag, om strafferammen og strafniveauet.
Når vi lægger op til den model, er det, fordi vi vurderer, at det er den mest målrettede og effektive måde at skærpe straffen på.
Hvis vi alene fordobler strafferammen, vil vi reelt ikke opnå en strafskærpelse.
Det afgørende er nemlig ikke den straf, som domstolene kan udmåle, men den straf, de konkret udmåler.
Regeringen har til gengæld ikke planer om at tage initiativ til at oprette en central forsknings- og efterforskningsenhed, ligesom vi heller ikke har planer om at tage initiativ til at udvikle en plan for bedre myndighedshåndtering af ofre for trusler.
Det er der flere grunde til.
For det første har Rigspolitiet oplyst, at politikredsene allerede i dag har specialiserede efterforskningsafdelinger, som tager sig af sager om trusler, som skyldes forurettedes lovlige ytringer i den offentlige debat.
Vi tager os også af de ulovlige ytringer, men det er ligesom noget andet.
Derfor er der heller ikke et efterforskningsmæssigt behov for at etablere en ny enhed på området.
For det andet synes jeg, at det er lidt præmaturt at udvikle en plan for bedre myndighedshåndtering, når forslagsstillerne ikke har uddybet, hvad det er for myndighedsindsatser, som vi i øjeblikket ikke løfter på en tilfredsstillende måde.
Det er fuldstændig rigtigt, at så bliver det kun en papirtiger.
Noget af det, som forhåbentlig kan hjælpe på det, er, at vi får noget mere politi, så der er nogle flere ressourcer, så man kan løse også den her opgave.
Noget andet kunne være, hvis vi kommer i mål med vores flerårsaftale nogenlunde inden længe, sådan som den ser ud i øjeblikket, at vi får et ekstra fokus på kriminalitet på nettet, herunder også trusler på nettet.