Lars Aagaard (M), 2023-02-23:
Jeg vil gerne takke for bemærkningerne til lovforslaget.
Da jeg før jul fremsatte mit første lovforslag i Folketinget, var der flere ordførere, herunder hr. Søren Egge Rasmussen, der spurgte til netop dette lovforslag, og derfor har jeg også glædet mig særlig meget til at komme her i dag og behandle det.
Det kollektive elnet har i mere end et århundrede tjent det danske samfund godt – uanset om man byggede sin virksomhed ude på en ø, har man haft ret til at blive tilsluttet nettet.
Tilgangen til strøm har bidraget til udvikling og velstand på tværs af landet serviceret af et kollektivt system.
I fremtiden kommer vi til at få brug for meget store mængder grøn strøm, både til vores hjem, virksomheder og biler og til power-to-x, så vi kan lave grønne brændstoffer til fly, skibe, tung transport osv.
Det kræver, at vi gentænker vores elsystem.
Det skal udnyttes langt mere effektivt, og et af elementerne i det er når store elforbrugere som ptx-anlæg bygges.
De vil trække store mængder strøm, og derfor er det vigtigt, at der sker en samplacering af vind og sol og de store nye elforbrugere.
Det kan potentielt holde netomkostningerne nede og gøre både den grønne strøm og power-to-x mere rentabelt.
Vi skal derfor tilskynde til, at nye store elforbrugere placerer sig steder, hvor der er kapacitet i elnettet.
Det vil vi med dette lovforslag give mulighed for gennem direkte elektricitetslinjer mellem forbrug og produktion.
Det er lige så klart, at det kollektive net stadig skal være udgangspunktet for vores energisystem.
Men det giver mening, at large scale sol- og vindanlæg og ptx-anlæg kan placere sig tæt på hinanden og trække direkte linjer.
Det har potentiale til at øge hastigheden af den grønne omstilling og aflaste det kollektive net.
Derfor vil vi tillade geografisk differentierede forbrugstariffer for store forbrugere.
Det vil belønne store elforbrugere, der placerer sig tæt på det kollektive net og i områder, hvor der er ledig kapacitet i elnettet.
Modsat bliver det dyrere at tilslutte sig med stort elforbrug på steder, hvor nettet ikke er rustet til det.
Det er kun rimeligt.
Almindelige husholdninger og erhverv berøres ikke af de geografisk differentierede forbrugstariffer på grund af den foreslåede grænse for spændingsniveau på 10 kV.
Det er vigtigt, fordi Energistyrelsen har lavet en analyse, der viser, at de største fordelingseffekter rammer kundegrupper på de laveste spændingsniveauer.
Derfor er jeg også bekymret for at sætte grænsen længere ned, da vi kan komme i en situation, hvor de svageste forbrugere får de største udsving i tarifferne.
Vi vil også forbedre muligheden for, at netvirksomhederne kan lave kollektiv tarifering.
Hvis netvirksomhederne griber muligheden, vil de kunne belønne energifællesskaber og andre sammenslutninger af forbrugere, som ikke trækker unødigt på det kollektive net.
Desuden indeholder lovforslaget en bemyndigelse til ministeren om at forbyde nye kulkraftværker, så vi følger op på »No New Coal Compact«, som blev indgået ved COP21.
Endelig er der en række mindre tiltag i lovforslaget, f.eks. en tydeliggørelse af reglerne for VE-egenproducenter og interne net.
Og vi sidestiller staten med kommunerne og regionerne i forhold til intern modregning.
Jeg vil gerne takke for interessen for lovforslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen.