runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-14:
Tak til ordføreren, for hvor er det forfriskende at høre, at der stadig er liberale mennesker tilbage i Venstre, som også har modet til at sige det.
Så forstår jeg så ikke, hvorfor man ikke bare gør det, for man er jo i en flertalsregering hen over midten; man kan gøre, hvad man har lyst til, så det er bare at sætte i gang.
Enten er det, fordi hr. Hans Christian Schmidt er den eneste med modet, eller også er det, fordi der sidder nogen i regeringen, muligvis en ordfører fra Lolland, som tænker, at offentlige arbejdspladser kun skal være i København.
Det er jo meget naturligt, at der er modstand, når man har et godt og hyggeligt job i København og godt kan lide at gå i Operaen og det job så flytter til Viborg; så vil der selvfølgelig være modstand.
Men er virkeligheden ikke også – og det er et spørgsmål til ordføreren – at det gik ret godt, og at man både kunne læse og skrive i Jylland også, og at de styrelser, der flyttede ud, faktisk kører o.k.?
Personligt er jeg meget imod, at skattevæsenet skulle flyttes til Nordjylland, men det kan være, at der har været en skjult agenda med det.
Er virkeligheden ikke, at det faktisk kørte ret godt, efter at de første bølger havde lagt sig, og så viste det sig, at man godt kunne have offentlige styrelser uden for storbyområdet her?
Hans Christian Schmidt (V), 2023-12-14:
Jo, det må jeg give ordføreren ret i, altså at det faktisk virkede rigtig godt.
Jeg var selv til stede, da vi åbnede Færdselsstyrelsen i Ribe, og der fik jeg så mulighed for at gå rundt sammen med den daværende statsminister og spørge om, hvordan det så havde været.
Jamen de skulle bruge sådan 15-17-18 jurister, sagde de, og de havde selvfølgelig været lidt nervøse for, om de kunne få 15-17-18 jurister.
Jeg spurgte, hvordan det så gik.
De fik 85 ansøgninger fra velkvalificerede folk.
Så jo, det har spørgeren fuldstændig ret i – de findes nemt, også derude.
Det har jeg nu heller aldrig været i tvivl om, vil jeg sige, men man kan godt somme tider føle, at der kan sidde nogle andre steder i landet og føle, at det vist ikke er noget, man har noget af dér – men det har man.
Jeg er bestemt ikke bundet, hverken af det ene eller det andet, så jeg vil gerne være med til at se på det.
Jeg har bare en lang erfaring med det.
Jeg kan huske, at jeg som transportminister selv fik lov til at flytte den første styrelse ud, nemlig Færdselsstyrelsen, som kom til Ribe, og jeg er bare nødt til at sige, at når man tænker på, at man også skulle flytte noget til Viborg, så havde man næsten til sidst en opfattelse af, at der sad folk, der troede, at der ikke var et juridisk miljø i Viborg.
Og det må man sandelig håbe, når man tænker på, hvor mange der er blevet dømt deroppe.
Men det var næsten sådan, at man kunne forstå, at det ikke kunne lade sig gøre udeomkring.
En af de fejl, der blev lavet, var, at man flyttede ting væk, som var bundet meget tæt op på centraladministrationen, og så giver det selvfølgelig en dårlig løsning.
Det, man skal tage, er ting, som sagtens kan ligge for sig selv, og hvis ellers man kan det, mener jeg sagtens, man også kan gøre det den dag i dag.
Jeg tror bare ikke, der kommer flere, der bliver flyttet ud.
Jeg tror, vi skal bruge kræfterne på at holde øje med dem, som er nye, og som bliver etableret; dem skal vi flytte ud.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-14:
Ordføreren er jo fra et sted, hvor man er vant til at handle, og jeg hørte ordføreren tilbyde 100.000.
Jeg tænkte, at det så ud til, at vi startede med 10.000, og så kan vi mødes på 50.000, og så har vi en aftale.
Det er sådan lidt dumt at køre den retorik, for det er jo et ret seriøst emne for dem, der bor uden for byerne.
Det er ikke af ondskab, regeringen gør det, men virkeligheden er, at vi mister arbejdspladser med de beslutninger, vi tager nu.
Os på landet tænker: Hvad skal vi leve af i morgen?
Der kunne det jo være rart, hvis der var nogle statslige arbejdspladser i det.
Jeg er forsvarsordfører, og nu er forsvaret selvfølgelig blevet nævnt nogle gange med alle de her arbejdspladser.
Jeg vil gerne vide, hvad det er for nogle arbejdspladser.
Jeg ved godt, der er investeringer i bygninger, og vi skal sikkert også købe både nogle kanoner og en flyver eller en båd eller et eller andet, men det er ikke det, vi snakker om.
Det er arbejdspladser.
Der skal jeg gå på arbejde og få en løn og så betale, ikke?
Det bliver jeg nødt til.
Hvad er det for nogle arbejdspladser?
Kasper Roug (S), 2023-12-14:
Det er det jo lige præcis ikke.
Altså, hvorfor er det lige præcis 10.000 arbejdspladser?
Hvorfor ikke 15.000, 20.000, 25.000, 50.000 eller 100.000 arbejdspladser?
Hvorfor lige præcis det tal?
Hvor kommer det fra?
Det er jo vigtigt, at vi laver nogle gennemtænkte udviklinger, i forhold til hvad vi nu engang har i landdistrikterne, og det er selvfølgelig også vigtigt, at vi gør det, inden vi kan gå med på et beslutningsforslag.
Nu kommer der på et tidspunkt et udspil, og det glæder Socialdemokratiet sig selvfølgelig også til.
Morten Dahlin (V), 2023-12-14:
Jeg går ikke ind for at lave en forundersøgelse, der koster 150 mio. kr., så det vil jeg ikke give spørgeren nogen garanti for.
Jeg synes, det ville være en dårlig idé at lave den ammunitionsfabrik midt i København.
Jeg synes, det er fornuftigt, den ligger i Nordjylland.
Jeg oplever sådan set også, at der er ret stor lokal opbakning til den.
Så hvorfor ikke placere den der?
Jeg forstår spørgeren sådan, at spørgeren støtter det her forslag.
Det kunne være spændende at høre Nye Borgerlige, hvor mange statslige job de egentlig synes der generelt skal være.
Men det er så ikke i landdistrikterne og kun i København, eller hvordan?
Så nej, jeg har ikke lyst til at give den garanti om, at vi støtter det her forslag, for det gør vi ikke.
Vi synes, 150 mio. kr. kan bringes i anvendelse på måder, hvor man støtter landdistrikterne bedre end ved at lave sådan en forundersøgelse.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-14:
Vi går jo ind for at gøre det lige, så vi tager det bare procentvis, og ja, så kommer langt de fleste statslige arbejdspladser, vi skærer væk, til at være i København, og qua at der er kommet 10.000 nye bare i hovedstadsregionen, bliver jeg nødt til at sige, at i min kommune er der kommet lige nøjagtig ingen.
Så ja, det kommer til at ramme København noget mere, og ja, Nye Borgerlige går stadig væk ind for at skære ned, men vi går også ind for et udflytte.
For det kan jo ikke passe, at Udkantsdanmark altid skal lægge ryg til ikke at kunne få del i det.
Og jeg synes faktisk, det er lidt svagt af en Venstreminister at stå og sige, at han ikke stadig væk vil garantere, at der sker en udflytning.
Det er 150 mio. kr.
Morten Dahlin (V), 2023-12-14:
Jamen der er ikke noget, der er gratis.
Og vi skal huske, at det er skatteborgerne, der betaler.
Og hvis der falder 150 mio. kr. ned fra pengetræet, som jeg desværre ikke har stående i baghaven, mener jeg, man kan bruge de 150 mio. kr. på bedre måder til at understøtte udviklingen i landdistrikterne end ved at lave en forundersøgelse.
Men jeg vil gerne garantere, at der kommer en masse statslige investeringer også uden for de største byer, eksempelvis i forbindelse med infrastrukturprojekter, eksempelvis i forbindelse med det forsvarsforlig, som er et historisk løft af budgetterne.
Der vil en stor del af de investeringer, der falder, falde uden for de største byer til gavn for landdistrikterne.
Det synes jeg selv er en fornuftig idé.
Jette Gottlieb (EL), 2023-12-14:
Jeg vil gerne høre, om ministeren har viden om, om der har været nogen – hvad skal vi sige – innovationsresultater af den udflytning, eller om det i stedet har ført til en mere diffus statsadministration.
Morten Dahlin (V), 2023-12-14:
Det fører lidt ind i det spørgsmål, som jeg også fik før fra fru Karina Lorentzen Dehnhardt, om en evaluering.
Det vil jeg gerne tage med hjem og overveje.
Altså, jeg har jo gjort mig nogle personlige erfaringer ved at tale med dem i nogle af de områder.
Så der er i hvert fald et lokalsamfund, der har gjort sig nogle positive erfaringer.
Så ved jeg også fra en anden del af Danmark, at der er nogle steder, hvor det har været svært at komme på plads i lokalerne, altså hvor sådan nogle rent logistiske ting har gjort det lidt besværligt.
Men jeg vil som sagt gerne overveje, om det er en god idé at lave en mere struktureret evaluering af det her – for så også at kunne træffe en beslutning om, hvordan vi griber det an fremadrettet.
Det skal jeg nok gå hjem og overveje.
Ja, det synes jeg der er en fare for, og det er også derfor, at vi i regeringsgrundlaget skriver, som vi skriver, nemlig at når der sker noget nyt i forhold til statslige institutioner eller nogle væsentlige udvidelser af noget eksisterende, så skal det som udgangspunkt ske uden for de store byer – netop for at imødegå den tendens med, at det hele knopskyder omkring de bælter, der hedder det østlige Jylland og Storkøbenhavn.
Susie Jessen (DD), 2023-12-14:
I forhold til arbejdspladser går det bare heller ikke særlig godt, på trods af at Lolland jo er et område, som også har fået statslige arbejdspladser før.
Ordføreren siger, at der skal være fokus på placeringen af de statslige arbejdspladser i det kommende år.
Ja, det er jo det, vi lægger op til med det her beslutningsforslag, altså at fokusere på, hvor vi kan lægge de statslige arbejdspladser i løbet af de kommende år.
Hvorfor i alverden bakker man så ikke op om det her forslag, når man selv står og siger, at man gerne vil have fokus på, hvor de statslige arbejdspladser kommer til at ligge?
Det giver ikke mening her hos mig – det er måske sådan en SVM-logik.
Kasper Roug (S), 2023-12-14:
Tak til fru Susie Jessen for spørgsmålet.
Det er rigtigt, at Lolland har mange udfordringer på mange områder.
Men jeg vil også lige gøre opmærksom på, at Lolland, min hjemstavn, jo altså har et infrastrukturbudget på noget, der ligner 60 mia. kr., som løber igennem.
Der sker rigtig mange positive ting på Lolland, vil jeg også gerne lige understrege.
Det er jo altså ikke i mol alt sammen.
Jeg vil også lige igen sige, i forhold til at vi ikke bakker op, at når vi laver politik på et område, specielt også i landdistriktspolitik, så er det jo altså vigtigt, at det er gennemtænkt.
Det er ganske enkelt god forvaltningsskik, at man også gennemtænker sådan nogle store projekter, som det her er.
Hvis vi skal lave udflytninger, er det noget, der skal bruges tid på, og det er derfor, vi selvfølgelig også gerne vil diskutere alle de muligheder, der nu engang ligger i forhold til det landdistriktsudspil, der kommer.
Der kunne man vel godt forestille sig, at noget a la det, som forslagsstillerne kommer med, kunne være et redskab på en eller anden måde.
Susie Jessen (DD), 2023-12-14:
Men vi lægger jo netop op til, at det skal være gennemarbejdet, og at vi skal sætte os ned og få hjælp til at finde ud af, hvilke områder det vil være allerbedst at udflytte i vores land.
Det er jo det, vi lægger op til med det her forslag.
Det er jo netop gennemtænkt, at vi tager fat i en mulighed for at få bredt det her ud og få kigget ned i, hvad det er, der er godt at flytte ud.
Jeg kan godt bare stå her og sige, at jeg synes, det er underligt, at Fiskeristyrelsen har så mange medarbejdere her i København.
Det, der ville være seriøst, er at lave en forundersøgelse af, hvordan vi kommer i mål med det her.
Samira Nawa (RV), 2023-12-14:
Nej, det er rigtigt.
Jeg blev også lidt overrasket over, at det var her fra talerstolen, ministeren gav os en invitation til – sådan hørte jeg det i hvert fald – at fortsætte forhandlingerne om 2025-målet.
Jeg har heller ikke hverken dato eller tidspunkt endnu.
Morten Dahlin (V), 2023-12-14:
Nu var det jo spørgeren, der sagde, at det eneste, jeg havde talt om, var styrelser.
Det var ikke det, jeg selv sagde.
Hvis jeg var kommet med et budskab i dag om, at det kun gjaldt, hvis man lavede en ny helt ny styrelse, så er jeg enig i, at jeg nok skulle have undersøgt, hvor mange styrelser der var.
Men det var ikke det, jeg sagde.
I forhold til det andet synes jeg, det er værd at overveje, om man skulle få lavet en evaluering, både af selve processen og af, om det efterfølgende har medført et kvalitetsløft eller et kvalitetstab, og om det har medført nogle rekrutteringsudfordringer.
Det synes jeg er en spændende idé, så det vil jeg gerne overveje.
Lea Wermelin (S), 2023-12-14:
Tak for det.
Jeg har fået at vide af SF's ordfører, at jeg helst skal vurdere andre.
Men nej, jeg vil ikke vurdere ordførerens tale.
Det må stå for egen regning.
Men det, jeg gerne vil spørge til, er det her med, at nu siger ordføreren, at man gerne vil være med til at nå klimamålene.
Da vi vedtog klimaloven, var Liberal Alliance imod, så jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvad det egentlig var, der gjorde partiet klogere.
Det andet er i forhold til nogle af de ting, der bliver sagt her, og jeg vil også gerne kvittere for et godt samarbejde generelt.
Vi kommer fra forskellige steder, så man kan jo se forskelligt på tingene, men det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at høre om, ud over nogle af de beslutningsforslag, vi så kommer til at debattere, er: Når vi taler reduktioner i 2025 og 2030 – vi kan gemme atomkraftdiskussionen; det er jo slet ikke relevant, uanset om man så synes det ene eller det andet – hvad er det så for nogle reduktioner, som Liberal Alliance ser for sig på den korte bane?
Steffen W. Frølund (LA), 2023-12-14:
Og tak for samarbejdet generelt, også herfra.
Det er jo før min tid, at klimaloven blev behandlet, og Liberal Alliance var et meget, meget lille og vingeskudt parti i de år, hvor det blev vedtaget.
Så hvad der internt er lagt til grund for de debatter, der har været der, ved jeg simpelt hen ikke.
Men det, jeg ved, er, at vi på intet tidspunkt har været imod at have et reduktionsmål på 70 pct. i 2030.
Jeg tror, det handlede om nogle af de andre elementer i aftalen, om det her med at snige nogle røde ting ind og nogle andre krav, som vi måske stillede dengang.
Det er sådan, jeg har forstået den historik.
I forhold til det konkrete med 2025-målene deltager vi da aktivt i de forhandlinger, der kører nu her, og jeg har noteret mig det med de her 1-årige ting med iblandingskrav, som jeg mener er kommet ud.
Det synes jeg da er meget fornuftigt, og vi er da meget mere fortalere for at kigge på dieselafgift, som i øvrigt også var det, vi foreslog i stedet for det, som er blevet sat ind i forbindelse med tung vejtransport, altså kørselsafgifterne i forhold til den måde, man transporterer det på.
Så det er noget ovre i den bane, vi gerne vil kigge på, og vi er da med i forhandlingerne endnu.
Lea Wermelin (S), 2023-12-14:
Det er jo heller ikke, fordi jeg vil have ordføreren til at referere fra alle mulige gruppemødediskussioner.
Det er mere et andet spørgsmål.
Noget af det, vi har manglet, synes jeg, fra Liberal Alliances side, er jo, at man er stemplet fuldt og helt ind i klimadebatten og rent faktisk er med til at presse på for, også i Danmark, at vi skal gå foran, og som jeg husker debatten, var det jo sådan, at det var fint, hvis man bare gjorde noget i andre lande.
Så skal vi forstå det sådan – netop med det, der bliver sagt – at det i hvert fald er Liberal Alliances linje nu, at Danmark netop også skal levere, fordi det er vigtigt, hvad der foregår i Danmark?
Og det bringer mig så frem til 2025 og i det hele taget klimapolitikken: Har Liberal Alliance egne klimaforslag i forhold til reduktioner?
Steffen W. Frølund (LA), 2023-12-14:
Jamen vi har jo en samlet klimaplan, som i vores øjne vil leve op til det.
Faktisk tror jeg endda, vi går lidt videre end så mange andre i klimaplanen, fordi vi også virkelig koncentrerer os om det internationale perspektiv, der skal ligge ud over det danske, ikke i stedet for det danske, og det kan jeg forstå også er rigtig vigtigt.
I forhold til 2025-målene specifikt er det et rigtig, rigtig dårligt katalog, man har, for det er simpelt hen så sent, man er kommet i gang med det.
Så der ville jeg da ønske, at jeg ikke havde været med til at arve en opgave fra tidligere tiders regeringer, hvor vi har så travlt med lige at skulle nå det til allerallersidst.
Så tror jeg, vi kunne have fundet nogle bedre veje.
Lise Bech (DD), 2023-12-14:
Det er jo pudsigt, at vi er et parti, der ikke er blevet inviteret ind i ret mange aftaler på klimaområdet, og så skal jeg stå her og fremlægge, hvad det er.
Ja, vi er meget inspireret af, hvad SEGES er kommet med.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-12-14:
Tak for det.
Og tak for ordførerens tale.
Nu valgte ordførerens parti jo at forlade aftalen om energiparker på land bl.a., som ordføreren også nævner, på grund af omkostningsniveauet for udviklerne.
Mener ordføreren ikke, at det er helt fair, at de danskere, som tilfældigvis bor ved siden af områder, som er egnede til energiproduktion og til at være energiparker, får en reel og bedre kompensation for netop at skulle være nabo til en energipark?
Steffen W. Frølund (LA), 2023-12-14:
Jo, helt generelt har Liberal Alliance og jeg ikke noget som helst problem med, at der, når der bliver opført noget i et nabolag, der tager ens udsyn eller noget af værdien i ens ejendom, så er en eller anden form for kompensation i det.
Det synes vi er rigtig fint.
Nabokompensationsdelen er jeg ikke helt sikker på behøver at være så skemalagt, som der er lagt op til; jeg har en forståelse af, at der allerede har været en fin måde at kunne få løst de her ting på derude – faktisk så mange ting, at der er en hel pipeline af VE-projekter, der ikke kan få lov til at komme i gang, selv om man er enige i forhold til lokalplansgodkendelser og med naboer osv.
Så lige den del tror jeg ikke vi er så uenige om, men det med naturhensyn og det med, at der skal findes en masse penge til kommunekasserne derude, er måske der, vi er lidt mere uenige.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-12-14:
At der skal findes penge til kommunekasserne, betyder jo også, at de kommuner og de mennesker, der bor i de kommuner, som tager ansvar for vores alle sammens grønne omstilling og stiller arealer til rådighed for, at vi kan få en helt nødvendig grøn energiproduktion, får en reel gevinst ved det.
Når nu Liberal Alliance ikke ønsker at være med i den her aftale, hvordan ønsker partiet så i stedet at få vedvarende energi-anlæg på land, som vi jo ved er en både billig og hurtig vej til at få noget mere grøn energi til danskerne?
Steffen W. Frølund (LA), 2023-12-14:
Jeg synes slet ikke, vi skal acceptere præmissen om, at det skal være noget, der skal gå ekstraordinært til en kommunekasse, bare fordi det er en solcellepark.
Altså, hvis man stiller et erhvervsareal til rådighed og lægger en fabrik der, er der selvfølgelig også en lokalplansgodkendelse, og der er også høringer, og der er måske også nogle naboer, der bliver generet.
Men det er da ikke noget, der ekstraordinært skal gå til kommunekassen; det er da bare selskabsskatterne, og hvad der nu ellers er af afgifter, der kunne ligge på det.
Det er da den samme måde, vi skal betragte den grønne omstilling på; der er der ingen grund til at gøre det til et ekstraordinært dyrt skatteobjekt, bare fordi man er grøn.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-12-14:
Jamen der er jo nogle, der kan gå, når de bliver et år, og der er andre, der kun kan kravle.
Jeg vil også undlade at give karakterer.
Jeg synes, at Konservative har ret i det her med den manglende buffer, for hvis der er nogle af vores store satsninger, der slår fejl, så er vi lidt på den.
Der er bl.a. det her med, at der er kommet nye tal frem for lavbundsarealerne, og at de sådan set er blevet brændt af derude – altså der er færre lavbundsarealer.
Det var jo dem, som vi havde planlagt at tage ud.
Jeg synes, at det er vigtigt, at vi når noget mere inden jul, og jeg har nogle gange sagt inden nytår.
Men jeg synes, vi skal sige inden jul, og vi har jo to møder i næste uge, og jeg kunne godt tænke mig at høre De Konservative, om man tror, vi lige kan fikse det her med, at overskudsvarmen skal ind i fjernvarmen, og om vi kan fjerne de barrierer, som vi bør fjerne.
For ellers står vi sådan set over for, at nogle allerede foretagne investeringer i overskudsvarmen medfører, at fjernvarmen fra nytår bliver dyrere, og det er ærlig talt ikke til at bære.
Det er overhovedet ikke til at bære, og jeg mener det alvorligt.
Så jeg vil godt høre, om De Konservative er enige i, at det er noget, vi lige kan fikse her inden jul.
Lea Wermelin (S), 2023-12-14:
Jeg er altid nysgerrig på at bruge tid på hjemmesider, men jeg vil egentlig gerne have ordføreren til at svare her i salen: Hvad er Danmarksdemokraternes klimapolitik for landbruget?
For hvis det ikke en til en er det fra SEGES side, som man er meget inspireret af, hvordan adskiller man sig så?
Har man et eget forslag?
Det ville da være dejligt at høre i dag, tænker jeg, også for de andre ordførere.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-12-14:
Jeg var f.eks. lidt overrasket over, at det at genindføre randzoner ud over at have en kvælstofeffekt faktisk også har en CO 2 -effekt, som man bør tage med.
På den måde tror jeg egentlig godt at vi kunne samle noget sammen, der kunne komme op over 200 mio. t, så det ser jeg frem til.
Jeg ser også frem til, at ministeren kommer med en dato for næste møde, for der er jo ingen grund til, at vi pisker os selv inden jul, hvis det er sådan, at forhandlingerne først kører næste år.
Signe Munk (SF), 2023-12-14:
Noget andet, som regeringen har opfundet, er, at der skal laves en grøn trepart, efter Svarerkommissionen er kommet med deres modeller, bliver det jo nok, til måder at lave CO 2 -regulering for landbruget.
Hvis hr. Henrik Frandsen helt selv kunne bestemme, bare i det her lukkede rum, ville hr. Henrik Frandsen så have nedsat sådan en grøn trepart, som jo kommer til at trænere tiden endnu mere, hvilket jo derved også betyder, at klimaet kommer til at tabe?
Henrik Frandsen (M), 2023-12-14:
Så vil jeg lige vende tilbage til Moderaternes valgprogram en gang til.
Der stod nemlig også, at der skulle nedsættes en grøn trepart.
Vi havde så godt nok regnet med, at den kom noget før, for vi havde også regnet med, at vi havde haft et svar på, hvordan det skulle udmøntes, noget før, men jeg bakker fuldt ud op om den grønne trepart.
Den grønne trepart må bare ikke forsinke processen på en måde, så vi ikke har en aftale klar.
Jeg så allerhelst, vi havde en aftale klar inden sommerferien omkring, hvordan vi skal udmønte de anbefalinger, der kommer fra Svarerudvalget.
Jeg synes, det er god stil at inddrage et erhverv og også interessenter.
Henrik Frandsen (M), 2023-12-14:
Tak for en god ordførertale.
Jeg kan forstå på ordføreren, at Danmarksdemokraterne sådan lidt opfatter sig selv som landbrugets stemme og landbrugets forkæmpere i miljødebatten.
Når jeg lytter til landbruget, er landbruget jo godt klar over, at der kommer en CO 2 -afgift.
Landbruget er meget optaget af, hvordan den CO 2 -afgift skal gennemføres og implementeres, og opfordrer faktisk alle partier, som vil landbruget det godt, til at deltage i at udforme og gennemføre den CO 2 -afgift.
Det, jeg kan forstå på den tale, der er holdt her, er, at Danmarksdemokraterne sådan set har meldt sig ud af den kamp ved på forhånd at sige: Vi vil ikke have en CO 2 -afgift på landbrugets produktion.
Hvordan hænger det sammen med, at man vil være landbrugets fortalere?
Lise Bech (DD), 2023-12-14:
Det hænger jo sammen på den måde, at landbruget har fået sat pistolen for panden.
Vi har en flertalsregering, så når de godt kan se, at de ikke kan undgå det her, er de selvfølgelig nødt til at spille med, og de har jo rent faktisk selv fremlagt en plan for, hvordan de når de reduktioner, de skal, inden 2030 – og uden afgiften.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-12-14:
Når nu Danmarksdemokraterne ikke går ind for, at der skal være en CO 2 -afgift på landbruget, så er det jo andre dele af samfundet, hvad Klimarådet og Det Miljøøkonomiske Råd også siger, som skal lave de her reduktioner.
Men det er jo kun gældende, hvis man går ind for klimaloven og går ind for, at der skal være en 70-procentsreduktion i 2030.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om Danmarksdemokraterne går ind for, at vi skal nå klimalovens mål om 70 pct. reduktion af CO 2 -udledningen i 2030.