runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2025-02-25:
Ja det er jeg.
Jeg kan sige, at jeg selv i mit politiske arbejde, primært i min tid i Sundhedsministeriet, har oplevet, at det er informationer, som er afgørende vigtige, og det kan det både være i forskningen, men også politisk.
Tak for det.
Det er netop, som ordførerne jo også har redegjort for, for at sikre, at Danmark kan implementere og ratificere BBNJ-aftalen.
Og hvad står BBNJ for?
BBNJ-aftalen fastsætter regler for aktiviteter til havs uden for staters jurisdiktion.
Og det er rigtigt, som ordførerne også siger, at det er nyt.
Ja, det er nyt; det er en aftale, der blev vedtaget i FN i juni måned 2023, og den har et meget, meget klart formål og et virkeligt formål, nemlig at sikre, at udnyttelsen af havets biologiske ressourcer og beskyttelsen af havets biodiversitet foregår inden for fælles internationale juridiske rammer.
Og formålet er så klart at passe bedre på livet i havet.
Regeringen vil jo meget, meget gerne bidrage til, at der ikke kun er tale om papirer fra FN, men at det bliver til virkelighed, og det vil sige til en hurtig ikrafttrædelse af aftalen.
Hvis man går ind sådan i indholdet, betyder det med uden for national jurisdiktion i den her sammenhæng den geografiske del af verdenshavet, som ligger uden for de søterritorier, som staterne har, eksklusive økonomiske zoner og kontinentalsokkelområder.
Og hvor meget er det?
Det er faktisk næsten to tredjedele af verdenshavene, der ligger uden for staters jurisdiktion, og det er jo et enormt område.
Altså, det er virkelig verdenshavene.
Vi har at gøre med dybder på over 10 km, og det udgør næsten 95 pct. af verdenshavets samlede volumen.
Og indtil nu har vi, i og med at det er uden for vores regler, ikke kunnet gøre noget ved det. Så derfor – hvis man ønsker at gøre noget ved den beskyttelse, altså at indføre beskyttelse og gøre noget godt for den natur, den havnatur – har vi altså her det første reelle forslag, som vi så kan indskrive i dansk lov.
Og det er det, vi foreslår her.
Hvorfor er det vigtigt?
Det er jo vigtigt, det siger sig selv, fordi verdenshavene jo er hjemsted for betydelig biodiversitet.
Det er jo noget af det unikke på jorden, som er uberørt af menneskehånd, uberørt af mennesker.
Og det er jo altså unikke arter, som har udviklet sig til at overleve ekstreme forhold, ekstrem varme, ekstrem kulde, saltholdighed, tryk, mørke, altså alle de her ting.
Og der er jo i dag meget, vi ikke engang ved noget om; der er jo stadig væk arter, der bliver opdaget.
Den rige biodiversitet spænder vidt.
Vi tænker nok tit på sådan nogle dybhavsfisk, men det er altså også mikroskopiske vira og bakterier.
Det, vi jo ved, om præcis de her økosystemer, de her arter, er, at der er klare tegn på, også ude i den her enorme del af verdenshavene, at vi alvorligt har forringet levevilkårene på grund af menneskelige aktiviteter.
Og forringelsen skyldes kumulative virkninger; det er klimaændringer, det er forurening, det er fiskeri, og det er skibsfart, som tilsammen påvirker levevilkårene for den her helt enestående og unikke del af planeten Jordens liv.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-25:
Tak for det, og tak til ministeren.
Altså, det starter jo godt, for det starter med, at det lyder, som om ministeren sætter sig ned og fortæller sådan overskrifterne til, hvad man skal se på Discovery Channel sådan en aften, når man ser naturprogrammer.
Men er virkeligheden ikke bare, at det, ministeren beder os om i dag, er at stemme ja til et lovforslag, som vi ikke aner hvad implikationerne er ved?
Ministeren har jo bekræftet det i sin tale, hvor han siger, at så skal vi måske sætte os ned og ratificere det sammen, når de 60 lande er enige.
Er det ikke fuldstændig korrekt?
Magnus Heunicke (S), 2025-02-25:
Det er korrekt, at den først træder i kraft, når 60 lande har underskrevet den, og der er vi jo så ikke endnu, men den er også forholdsvis ny.
Der er ingen tvivl om, at aftalen her vil kunne understøtte vores globale mål om 30 pct. beskyttelse af havet, fordi vi jo her i aftalen netop fastsætter – og det er jo første gang, at vi gør det – procedurer for, hvordan vi så internationalt vil kunne udpege de her beskyttede områder.
Det er jo vedrørende verdenshavene, hvor parterne, altså bl.a. Danmark, men også de andre lande, så vil mødes, når vi når op på 60 lande, og udpege de her områder, som vi så kan beskytte.
Og derfor er det jo helt korrekt, at når det er tidligt i processen, afhænger aftalens gennemslagskraft fuldstændig af, hvor mange stater der vælger at ratificere den og være bundet af den.
Det siger jo selvfølgelig sig selv.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-25:
Som ministeren selv bekræfter: Vi ved det ikke endnu, og der kommer nogle møder senere hen, når 60 lande er blevet enige om at gøre det her, og så kommer der en løsning på det.
Men selv hvis vi siger, at det så er rigtigt, hvordan vil man så, hvis kun 60 nationer ratificerer det her, håndhæve, at nationer, der ikke har ratificeret det her, overholder reglerne?
Hvordan vil man håndhæve, at man overholder det?
Altså, hvordan vil man bruge magt, dybest set, over for nationer, der har valgt ikke at ratificere den?
For det er jo det, det handler om, altså de åbne verdenshave uden for de nationale staters jurisdiktion.
Magnus Heunicke (S), 2025-02-25:
Her er det jo sådan, at de lande, der ratificerer den – og det gælder også i forhold til de konkrete krav om miljøvurdering af aktiviteter derude – så vil være bundet af det, og at virksomheder og privatpersoner i de lande, der ratificerer den, vil være bundet af det.
Det er det samme med beskyttelse; det vil være de lande, der ratificerer, der er bundet af det.
Det er jo, fordi det er en FN-aftale, og præcis som med andre FN-aftaler findes der jo ikke, og det ved ordføreren også ganske godt, et FN-politi.
Det er lande, der tilkendegiver: Vi vil godt beskytte verdenshavene, og dem, der vil det, laver den her aftale.
Og målet er selvfølgelig at få så mange lande med som overhovedet muligt.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-25:
I Dansk Folkeparti så vi gerne, man gik længere.
Vi går jo ikke så meget op i de forskellige konventioner, vi vil bare gerne lave god lovgivning, der holder sig til virkeligheden og biologien, også i Danmark.
Ministeren står og kommer ud i alt muligt med transmænd og biologiske osv.
Altså, der er mænd, og der er kvinder.
Det giver selvfølgelig sig selv, at man ikke skal forvirres af, at man laver lovgivning, som strider imod al biologi og al virkelighed.
Selvfølgelig skal mænd ikke afsone i kvindefængsler.
Kvinder skal i øvrigt heller ikke afsone på mandeafdelinger.
Altså, man skal ikke blande det her sammen.
Så det her er jo en del af den her gakkede woke dagsorden, hvor man går ind og forsøger at manipulere med virkeligheden.
Men virkeligheden er jo, som den er.
Så jeg kunne egentlig bare godt tænke mig høre ministeren, om ministeren reelt set mener, at lovgivningen er, som den skal være, og at domstolene helt dybt seriøst skal bruge tid på, og at Højesteret skal bruge tid på at finde ud af, at en mand ikke skal afsone i et kvindefængsel.
Magnus Heunicke (S), 2025-02-25:
Jeg hører spørgeren som en, der bakker op om den afgørelse, som Ligebehandlingsnævnet, som Højesteret og som kriminalforsorgen har foretaget.
For der traf man netop den beslutning, som også spørgeren erklærer, at hun er enig i, nemlig at det ikke skal være sådan, at hvis man er biologisk mand, men har foretaget et juridisk kønsskifte, har man også ret til at klæde om hos det andet køn eller afsone en fængselsstraf i et kvindefængsel.
Det var præcis det, vores højeste instanser, klagenævn og Højesteret, er nået frem til.
Så derfor må jeg sige: Jamen det viser jo netop, at reglerne er gode nok.
Selv når man har trykprøvet dem og er gået hele vejen – det har man jo ret til i et retssamfund – så har afgørelsen været den rette.
Og det er jeg da tilfreds med.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-25:
Så ministeren mener i dyb, ramme alvor, at vores domstole, som i forvejen er meget, meget pressede, skal bruge tid og krudt på at diskutere, om en mand må afsone i et kvindefængsel – altså en mand, som på papiret har fået lov til at skifte køn, selv om alle jo godt ved, at en hamster ikke bliver en guldfisk af at leve i et akvarium.
Det er jo sådan fuldstændig væk fra virkeligheden.
Så det mener ministeren oprigtigt er fornuftigt.
Det mener vi ikke i Dansk Folkeparti, og det er også derfor, jeg siger: Det her med juridisk kønsskifte er jo noget underligt noget, hvor man forsøger at manipulere med virkeligheden på papir, fordi der er den her woke dagsorden.
Mener ministeren egentlig ikke bare, man skal droppe det?
Magnus Heunicke (S), 2025-02-25:
Jeg mener, man havde en god sag, hvis det var sådan, at de her afgørelser, jeg nu har listet op, var faldet ud på en anden måde.
Så måtte vi sige: Hov, der er noget galt her; her er der nogen, der træffer nogle beslutninger, som er imod det, som man kunne sige var sund fornuft.
Så ville det jo netop have en negativ effekt på resten af samfundet, og der ville man have en god sag.
Men det er jo ikke det, der er tilfældet.
Tilfældet er det modsatte: Man har truffet nogle kloge beslutninger.
Og det er det, jeg er tilfreds med: at man ikke får lov til at afsone eller klæde om eller andet hos dem, man som provokunstner har lyst til at være, fordi man erklærer sig juridisk som et andet køn, end man er biologisk.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-02-25:
Tak, og tak til ministeren.
Jeg synes dog ikke helt, at fru Mette Thiesen får svar på spørgsmålet om, hvorvidt ministeren mener, at det er det, vores domstole skal bruge tid på.
Så jeg vil gerne i stedet prøve at spørge, om ministeren mener, at det er sagligt, at vi har et cpr-register, der gør, at vi kan adskille det på baggrund af biologisk køn, fordi vi nogle gang helt sagligt har behov for at vide, om det er manden eller det er kvinden, vi indkalder til en prostataundersøgelse eller noget andet, og at det selvfølgelig derfor er helt legitimt, at vi i statens systemer kan sortere ud fra biologisk køn.
Er ministeren enig i, at vi har et juridisk køn, fordi vi nogle gange helt sagligt har behov for at kunne skelne mellem en gruppe mænd og en gruppe kvinder?
Katrine Robsøe (RV), 2025-02-25:
Tak for det, og tak til ministeren for det her lovforslag.
I Radikale Venstre synes vi, det er helt afgørende, at vi passer godt på vores hav her i Danmark.
Vi synes også, det er afgørende, at vi er nogle af dem, der er med til at sætte retningen for internationalt samarbejde; at vi rent faktisk kigger ud over vores egne grænser; at vi er nogle af dem, der går forrest og sætter os ved bordet, når man skal finde løsningerne på det her, for at være med til at sørge for, at vi rent faktisk tager et ansvar for, at også de internationale dele af vores hav kommer til at blive passet markant bedre på i fremtiden.
Radikale Venstre støtter naturligvis lovforslaget.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-25:
Vil ordføreren så sige, at en mand, der siger, at han er en kvinde, er en kvinde?
Gunvor Wibroe (S), 2025-02-25:
Det kommer jo an på, hvilken sammenhæng man er i.
Hvis det er sådan, at jeg står sammen med en person, der har skiftet køn fuldt ud, og personen i den sammenhæng kommunikerer, at vedkommende ønsker, at jeg kalder vedkommende for kvinde, kan jeg sagtens finde på at gøre det.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-02-25:
Jamen Dansk Folkeparti har fremsat det her beslutningsforslag.
Man ønsker så blot, at der ikke skal være de her skøre enkelteksempler, som gør, at man mister empatien og forståelsen for de mennesker, for hvem det er afgørende at få et juridisk kønsskifte.
Så jeg citerer sådan set bare det, som Dansk Folkeparti har fremsat som forslag sammen med tre andre partier.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-25:
Ordføreren undgår fuldstændig at svare på spørgsmålet.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre Wokevenstre, om Wokevenstre mener, at en mand bliver til en kvinde af at skifte de sidste fire cifre i sit cpr-nummer; om en løgn bliver sand, bare fordi man som samfund bliver enige om, at det er sådan, virkeligheden er; eller om virkeligheden er, som den er rent biologimæssigt.
Men der er mænd, og der er kvinder.
Bliver en mand til en kvinde bare at skifte sit cpr-nummer ifølge Wokevenstre – ja eller nej?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-02-25:
Jeg kender ikke det der parti, som fru Mette Thiesen refererer til.
Jeg kender ikke det der parti, som fru Mette Thiesen refererer til, så jeg kan ikke svare på, hvad det parti måtte mene.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-25:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Ordføreren taler meget om den her højesteretsdom, men er det også helt korrekt, at Højesteret i den dom imod den her mand, der var voldtægtsdømt, og som så bliver vurderet til at være en mand, selv om han er juridisk kønsskiftet til at være kvinde, faktisk også siger, at juridisk kønsskifte er en illusion, for der var jo noget i den dom, hvor de skal forholde sig til, hvad der skal ske med urinprøver og nøgenhed?
Der siger Højesteret jo netop, at hvis man er indsat, uanset om man har et kvindeligt cpr-nummer, i et mandefængsel, fordi man er blevet vurderet til at være biologisk mand, så er det o.k., at man afgiver urinprøve og er nøgen foran mænd.
Det er noget, som menneskerettighedskonventionen ellers ville sige, at det havde man ikke.
Er det ikke en tilståelsessag, at det er en tåbelig lov, når selv Højesteret siger: Ja ja, det lyder meget godt, når vi bare føler det i maven, men når det virkelig bliver alvor og vi skal til at forholde os til, hvor mennesker skal være henne, så bliver du behandlet som en mand, selv om du er juridisk kønsskiftet til en kvinde, og det mener menneskerettighedskonventionen er fuldstændig i orden?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-02-25:
Jeg tror sådan set ikke, at Højesteret forholder sig så meget til, om personen juridisk er en mand eller en kvinde.
Personen er jo juridisk en kvinde, når vedkommende har fået et juridisk kønsskifte.
Nu skal jeg lige minde forslagsstillerne om, at det, som forslagsstillerne har fremsat det her forslag for, er netop for at værne om juridisk kønsskifte og sørge for, at det ikke bliver udhulet for de mennesker, for hvem det er helt afgørende.
Men det, Højesteret når frem til, er, at det godt kan være, at du juridisk er en kvinde – det kan godt være, at du føler dig som en kvinde, og al ære og respekt for det – men det betyder altså ikke, at du skal afsone i et fængsel sammen med kvinder, fordi der altså også er et hensyn at tage til de kvinder, og de kvinder skal ikke afsone i et fængsel sammen med en biologisk mand, og det er vi fra Venstres side fuldstændig enige i.
Vi synes, det er en rigtig afgørelse; vi synes, det en god afgørelse.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-02-25:
Tak for det.
Indledningsvis skal jeg sige, at jeg er blevet kontaktet af fru Nanna W. Gotfredsen, som desværre har oplevet noget sygdom blandt de nærmeste og derfor har bedt mig også at tale på Moderaternes vegne.
Det vil jeg hermed gøre.
I henhold til forslaget, som vi behandler her i dag, skal vi mindske korruptionen og interessekonflikter, og det skal bl.a. ske ved følgende: regulering af lobbyisme, karensperiode for ministre, lobbyregistre, national database og uafhængigt tilsynsorgan osv.
Det er alt sammen eksempler, som peger i én retning, og det er imod flere og flere offentligt ansatte.
Det er noget af det, som størsteparten af Folketinget her ellers er meget forbeholden over for, altså at bureaukratiet udvikler sig, og at de kolde hænder erstatter de varme hænder.
Jeg siger bare, at det her er bare et af forslagene, og følger vi sådan noget her, kan vi i hvert fald være helt sikre på, at vi får flere kolde hænder i det her samfund.
Nok om det.
Danmark er altså ikke nogen mellemamerikansk bananrepublik.
Det er jeg nødt til at sige.
Som de to tidligere talere har sagt, ligger vi faktisk helt i top med hensyn til ikkekorruption ifølge Transparency International, og det synes jeg nok man skal tage at skrive sig bag øret, specielt også når man bringer emnet op her i Folketinget.
Men, undskyld mig, Danmark er et rigtig fint land uden korruption i den grad.
I tidligere tider havde vi en borgmester i Aalborg, der fik lavet et grønt badeværelse, og hvad resulterede det i?
Ja, det resulterede i, at entreprenøren i det entreprenørfirma, der rekvirerede arbejdet, fik 4 års fængsel for bestikkelse, og borgmesteren fik 6 måneders fængsel.
Så det virker altså i det omfang, det i hvert fald bliver opdaget og efterforsket.
Sådan er det.
Vi har regler, som justitsministeren var inde på, omkring gaver, omkring tavshedspligt, habilitet, offentlighed og offentligt ansattes ytringsfrihed osv.
Jeg synes ærlig talt, at det fungerer ganske udmærket.
Endelig er der altså også en fri presse, som om ikke dagligt, så dog i hvert fald med mellemrum kaster sig over mulige problemer i den her kaliber.
Der må jeg bare sige, at det ikke er noget, der generer mig.
Tværtimod, vil jeg sige, ville jeg sætte stor pris på, at der kunne blive en større udveksling mellem det private erhvervsliv og Folketinget.
Det er svært nok at få en erhvervsdrivende ind i Folketinget, det tror jeg vi alle sammen kan skrive under på, men det bliver da ikke nemmere af, at man så samtidig siger, at vedkommende så i øvrigt lige skal være klar over, at der ligger en klausul, hvorefter du ikke kan søge ud i det private erhvervsliv, hvis du har været minister i x antal år – vel at mærke søge ud i det private erhvervsliv til en løn, der er mange gange højere end den, ministeren får herinde.
Så det forbedrer altså ikke den situation, og derfor er det heller ikke noget, der får Venstre til at støtte forslaget.
Venstre kan ikke støtte forslaget.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-02-25:
Det synes jeg er helt på sin plads.
Det er derfor, vi har den her diskussion, ligesom vi har haft en række andre diskussioner.
Jeg synes bare ikke, og det er vigtigt for mig at sige, at der er noget forkert i, at vi også som Folketing bruger de meget stærke civilsamfund, vi har, og også de mange stærke organisationer, som repræsenterer rigtig mange mennesker og rigtig mange stemmer, som også bliver hørt på den måde i vores samfund.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-25:
Udfordringen er jo netop, hvad det er for en holdning, man får, især i forbindelse med, at vi har en meget lukket kultur, så vi ikke ved, hvordan beslutningsprocesserne ser ud, og derude ved vi ikke, hvordan partistøttereglerne er.
Det vil sige, at vi ikke ved, om den samme lobbyist også har betalt den enkelte ordførers kampagne f.eks. Så det vil sige, at det er hele den her samlede lukkethedskultur, der skaber en mistillid, i forhold til hvordan der bliver truffet beslutninger.
Jeg tror måske også bare, jeg kan konstatere allerede nu her, at i hvert fald i forhold til Socialdemokratiet er der ligesom en meget bestemt forståelse af, hvordan vores demokrati fungerer, og det fungerer rigtig godt og skønt, og så er der dem, der som mig har en kritisk vinkel på, hvordan vi burde gøre det.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-02-25:
Tak for spørgsmålet.
Nu går det jo igen meget konkret på trepartsaftalen, og der tror jeg måske – ikke overraskende – at jeg lægger mig lidt i forlængelse af det, ministeren sagde, og synes, at den model på mange måder fortjener stor anerkendelse og stor ros.
Jeg synes virkelig, virkelig, det er et godt arbejde.
Så er der også noget mere sådan, hvad skal man sige, principielt, som ordføreren er inde på.
Altså, hvornår er der er interessekonflikter?
Jeg må sige det sådan, at i den periode, jeg har været folketingsmedlem – eller i de snart to perioder, jeg har været folketingsmedlem – har jeg selv gjort enormt meget ud af at holde rigtig mange møder med rigtig mange interessenter, som kommer ude fra civilsamfundet.
Det oplever jeg faktisk også at alle mine ordførerkollegaer fra alle mulige andre partier gør.
Det ser jeg selv som en meget, meget vigtig opgave, altså som politiker også at lytte til vores civilsamfund og til de mange forskellige interesseorganisationer, der er udeomkring i vores samfund.
Det ændrer ikke på, at på valgdagen vil det altid været sådan, at folk kan stemme på de partier, som de synes repræsenterer deres holdninger bedst.
Det ændrer det ikke ved, selv om man f.eks. mødes med forskellige organisationer eller inviterer dem ind i rum, når man ved tager vigtige aftaler for kommende generationer.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-25:
Jeg vil spørge ind til det med interessekonflikter.
Hvornår er det, der er en interessekonflikt ifølge ordførerens synspunkt?
Kan det være, når man inviterer Landbrug & Fødevarer med ind i en forhandling om miljø og klima?
Eller er det bare en fin praksis?
Hvad betyder det, at borgerne skal stemme til et valg, hvor de kan stemme for f.eks. klima og miljø, men i virkeligheden er det Landbrug & Fødevarer, der sidder ved bordenden sammen med regeringen og ministrene?
Så spørgsmålet er: Kan der overhovedet findes interessekonflikter, eller er det er bare fint, at politik er baseret på de store og stærke interesser?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-02-25:
Tak for ordet, formand.
Beslutningsforslaget lægger op til, at regeringen skal sikre større gennemsigtighed i de politiske beslutningsprocesser samt mindske korruption og interessekonflikter i den offentlige forvaltning.
Det er vigtige hensyn, som forslagsstilleren peger på her, for det handler i sidste ende om, hvordan vi bevarer tilliden til vores demokrati, dets institutioner og os som politikere.
Som det allerede har været nævnt af ministeren, har den uafhængige organisation Transparency International kåret Danmark som verdens mindst korrupte land – vi ligger endda en del pladser foran nogle af de lande, som benytter sig af nogle af de selv samme tiltag, som beslutningsforslaget her lægger op til – og det betyder selvfølgelig ikke, at der ikke fortsat skal arbejdes for en forvaltning, der er præget af gennemsigtighed og tillid.
Det skal der, og det bliver der også – og nu tager jeg forskud på det, der næsten blev spurgt til lige før – for eksempelvis har regeringen i samarbejde med Det Konservative Folkeparti, Danmarksdemokraterne og Radikale Venstre nedsat et udvalg om ændring af offentlighedsloven, og vi må vente på det grundige arbejde, før vi kaster os over at lave store, omfattende lovændringer.
Det er i det hele taget ikke vores opfattelse, at der er behov for regulering, som der lægges op til med det her forslag.
Justitsministeren har netop gennemgået, hvordan vi her i Danmark sikrer åbenhed og forhindrer korruption.
Den tilgang er vi trygge ved, og på den baggrund kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Men tak til forslagsstilleren for at rejse en vigtig debat, som er sund og nødvendig at genbesøg.
Gennemsigtighed og antikorruption er fundamentale værdier i vores demokrati, og vi skal fortsat arbejde for at styrke dem på en måde, der passer til vores danske samfund.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-25:
Tusind tak.
Det er selvfølgelig klart, at hvis Dansk Folkeparti havde fremsat det her forslag selv, havde det nok set lidt anderledes ud.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig bare at høre Venstres ordfører, om en mand bliver til en kvinde af at skifte sit cpr-nummer – ja eller nej?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-02-25:
Jeg vil egentlig også gerne takke ordføreren for, synes jeg, også at italesætte, at vi ikke ser et behov for den her glidebane.
Men jeg undrer mig over, at man ikke ser den her glidebane, og hvad den lov, som vi forsøger at få ændret her, bidrager til.
Altså, jeg har da en kvinde tæt på i mit netværk, som har befundet sig i en svømmehal ved siden af en tydeligvis biologisk mand, hvilket ikke var behageligt.
Vi ved, at unge kvinder har skullet kæmpe for deres ret til en særlig liga for kvinder i breddefodbold.
Det er jo en tendens, vi allerede ser.
Og her er det, vi også fra Folketingets side kan sige
: Hvor er det, vi har fornuften i, at vi kan se, vi har to biologiske køn?
Så må der gerne være mange kønsidentiteter.
Men hvorfor er det, at vi har tilladt her fra Folketinget at sige, at et register, som vi har opdelt på baggrund af biologisk køn af helt saglige årsager, lige pludselig skal være noget, man bestemmer selv?
Kan ordføreren ikke se fornuften i, at vi forsvarer, at det er der altså nogle saglige grunde til, og at det må vi gerne holde fast i?