runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-04-09:
Jeg tror egentlig ikke, at Enhedslisten er dem, der sådan har ladet sig spinde ind i Dansk Folkepartis præmis.
Jeg tror, at Enhedslisten formodentlig er enig i at begrænse den fri bevægelighed, at der godt må komme langt færre til Danmark, og at arbejdsmarkedet for så vidt egentlig er en stoleleg.
Vi er grundlæggende uenige i den præmis.
Det, der undrer mig – for vi har ikke ændret holdning – er alle de andre, der lader sig spinde med ind i Dansk Folkepartis præmis, som jo egentlig grundlæggende underminerer den form, som EU-samarbejdet har.
Vi ønsker at forbedre de sociale rettigheder.
Vi ønsker at udvikle EU på en måde, så vi hæver niveauerne helt grundlæggende alle steder.
Vi ønsker, at det samarbejde udvikles.
Vi ønsker ikke at begrænse det til Danmark.
Vi tror ikke på, at det danske arbejdsmarked kan afsondres fra resten af EU.
Det er nok der, forskellen er.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Jeg synes simpelt hen, det er en uacceptabel stråmand, ordføreren forsøger at lave på Enhedslisten, for ordføreren ved jo udmærket godt, at det billede, ordføreren forsøger at tegne af vores politik, ikke er rigtigt.
Enhedslisten har jo det klare synspunkt, at fri bevægelighed ikke skal kunne gå ud over de faglige rettigheder, og at udenlandske arbejdere, der arbejder i Danmark, skal arbejde – og Enhedslisten har ikke nogen intention om at lukke grænsen eller noget i den stil, og det ved ordføreren udmærket godt – på lige vilkår med danske arbejdere.
Der er jo bare det ved det, at det forhindrer EU-reglerne, og det er det, den her protokol giver os nogle redskaber til at modvirke.
Derfor stemte Det Radikale Venstre for vores forslag.
De var enige i begrundelsen, men nu er de åbenbart ikke det.
Det er kedeligt.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-04-09:
Nu er det vist spørgeren, der laver en stråmand på Radikale Venstre.
Jeg tror, at vi har et grundlæggende forskelligt syn på, hvordan man indretter sig i forhold til EU.
Men til det her forslag, vi diskuterer nu, og det er her, jeg simpelt hen ikke opfatter, at Enhedslisten ser det på samme måde, som vi gør: Med forslaget ønskes at begrænse den fri bevægelighed.
Det er vi imod.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-04-09:
Hvis vi tager en byggeplads herude i København, er det helt fantastisk, hvis der kommer folk fra Jylland og arbejder, og vi synes også, det er helt fint, hvis der kommer rumænske kollegaer og arbejde.
Vi synes bare, det er helt afgørende, at fagbevægelsen har mulighed for at indlede en konflikt, hvis der sker udnyttelse og underbetaling af nogle af kollegaerne på arbejdspladsen.
Det er jo det, som fagbevægelsen bliver forhindret i, når vi ser de her domme, der er kommet fra EU-Domstolen, hvor det siges, at man ikke må konflikte og kræve lige vilkår for lige arbejde, og det er jo det, vi skal have gjort noget ved.
Og hvis vi skal undgå det, skal vi sikre lige vilkår.
Hvorfor ikke holde fast i at forsvare konfliktretten som en helt grundlæggende del af bevægeligheden i Europa?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-04-09:
For vi mener ikke, at konfliktretten er sat ud af kraft, og læser det ikke sådan.
Og nu bevæger ordføreren sig jo helt væk fra det forslag, som er på bordet.
Det er jo ikke Enhedslistens forslag, der ligger her.
Det er jo ikke det, som det her handler om nu, altså at fremme muligheden for bedre rettigheder.
Det her handler om at forhindre.
Sådan læser vi det, fuldstændig ligesom en række andre ordførere jo gør.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-04-09:
Det, som det drejer sig om, er: Har man en konfliktret?
Har man mulighed for at indlede en blokade, en strejke, for at kræve lige vilkår for lige arbejde?
Hvis man ikke har det, har man en indskrænkning af konfliktretten, og det er desværre den situation, vi har i dag på baggrund af EU-Domstolens Lavaldom, og hvis vi skal gøre noget ved det, skal vi have en juridisk bindende protokol.
Det er det, som den europæiske fagbevægelse kræver, det er det, vi har kæmpet for og bakket op om i Enhedslisten i mange år.
Og det undrer mig nu, at De Radikale har sådan en zigzagkurs, hvor man, når vi diskuterer det ene forslag, gerne vil være med til at forsvare konfliktretten, og man, når der nu kommer et andet forslag, så lige pludselig vender på en tallerken.
Det er ærgerligt, for konfliktretten fortjener, at vi står sammen om at kæmpe for at bevare den.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-04-09:
Men det er, fordi det er et andet forslag, vi diskuterer nu.
Vi kunne jo sammen lave en beretning, hvor vi siger, at vi gerne vil have traktatfæstet en række arbejdstagerrettigheder, at vi gerne vil have etableret fælles europæiske minimumsstandarder for arbejdstagere, at vi gerne vil have fælleseuropæiske regler for piloter, for lastbilchauffører og andre, der arbejder transnationalt, så vi får sikret de niveauer og får sikret det.
Det vil vi gerne.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-04-09:
Det har jeg lige stået og ridset op i en lang række forslag.
Jeg ønsker f.eks., at arbejdstagerrettigheder også lovfæstes, at der etableres fælleseuropæiske minimumsstandarder for arbejdstagerrettigheder.
Men vi har et arbejdsmarked, som parterne regulerer, og derfor har vi ikke nogen minimumsløn på det danske arbejdsmarked.
Det kunne vi også diskutere.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-09:
Jamen det er jo ikke ulovligt, fru Sofie Carsten Nielsen.
Man må godt betale en dansk metroarbejder 63 kr. i timen og bede vedkommende arbejde 11 timer om dagen osv. osv.
Det må man gerne!
Derfor er spørgsmålet til fru Sofie Carsten Nielsen i al sin enkelthed: Hvordan laver vi om på det?
Hvis det ikke er det her, fru Sofie Carsten Nielsen vil, hvad er det så, fru Sofie Carsten Nielsen vil?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-09:
Det er jo sjovt: Nu skal jeg stå og svare på spørgsmål, der næsten lyder, som om det er to forskellige beslutningsforslag, vi behandler.
Nu ved jeg jo så, at det er spørgeren, der er forslagsstiller, så nu vil jeg sige: Ja, det er også sådan, at jeg læser det her forslag, og det er derfor, at vi ikke støtter det.
Samtidig må jeg også bare sige, at det, som spørgeren netop slutter af med at det handler om, nemlig at der skal komme færre, som benytter sig af den frie bevægelighed til Danmark, har jeg ikke nogen intentioner om at støtte.
Det, jeg har intentioner om at støtte, er, hvordan vi sikrer, at man får den løn, man skal have i det land, man arbejder i, når man vælger at tage til et andet EU-land og arbejde og være med til at styrke den del af Det Europæiske Fællesskab, som man gør i det land.
Det er det, som jeg er optaget af, nemlig hvordan vi sikrer det, og ikke, hvordan vi sparker flest mulige arbejdstagere fra andre lande ud af vores samfund.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-09:
Jo, men det er jo logisk, hr. Rasmus Nordqvist: Hvis man rent faktisk blev forpligtet til at give samme løn for samme arbejde til folk, der var ansat i Danmark, så ville fidusen ved at hente folk fra Rumænien eller Bulgarien eller Letland, eller hvad ved jeg, til Danmark for at arbejde jo være så meget desto mindre, for så kunne man ikke underbetale de pågældende
Det synes jeg er helt rimeligt og fair.
Det synes jeg, ingen tvivl om det.
Det her forslag skal også være med til, at vi undgår det der ræs mod bunden, som jeg mener at et fælleseuropæisk arbejdsmarked er udtryk for, altså at vi nærmer os rumænske tilstande.
Det kan godt være, at de også nærmer sig danske, men vi ender et sted, hvor det er danske lønmodtagere, det går ud over.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-09:
Men jeg forstår bare ikke, hvad det er, man mener er det gode ved, at der ikke kommer lige så mange fra andre EU-lande og tager arbejde i Danmark.
Hvad er det, man har imod det?
Jeg har ikke noget imod, at der kommer en franskmand, en italiener, en polak, en græker og tager et arbejde her og er med og er en del af vores samfund.
Det, jeg er optaget af, er, hvordan vi styrker europæiske arbejdstageres rettigheder, også på tværs af landegrænserne.
Det burde være fokus og ikke, hvordan vi kan sørge for, at der er færrest mulige, der har lyst til at arbejde her i landet.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-04-09:
Tak for det.
Jeg er meget enig i, at fokus bør være, hvordan vi sikrer de europæiske lønmodtagernes rettigheder.
Det var derfor, jeg var så glad for, at vi stod sammen, Alternativet og Enhedslisten og heldigvis hele oppositionen, om at kræve en social protokol.
Nu har vi så et forslag, som har den kosmetiske forskel, at det hedder en arbejdsmarkedsprotokol, men som indeholder præcis det samme, nemlig en sikring af faglige rettigheder, en sikring af konfliktretten.
Og så vil Alternativet ikke støtte det.
Altså, hvorfor ikke stemme for et forslag, som sikrer konfliktretten?
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Det er muligt, jeg ikke hørte efter, men hvordan stiller ordføreren sig til forslaget?
Der kan jo svares kort ja eller nej til det.
Og så lige et tillægsspørgsmål: Jeg er enig i, at der er en konfliktret på det danske arbejdsmarked, men når vi taler udstationerede virksomheder, vil jeg bare høre, om ordføreren er enig i, at Domstolen har begrænset den konfliktret.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-09:
Fordi vi ikke kommer til at stemme for et forslag, der bl.a. indeholder et ønske om, at man ikke skal have de sociale rettigheder, som følger med at arbejde på det danske arbejdsmarked, hvis man kommer fra et andet land, betaler sin skat og bor her.
Det er ikke det, vi vil være med til.
Det kan godt være, at titlen på forsiden er det eneste, som Enhedslisten har bidt mærke i, men jeg har altså læst alle de her siders bemærkninger, og jeg må indrømme, at jeg faktisk synes, det er lidt underligt, at Enhedslisten kan støtte det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-04-09:
Jeg har også læst bemærkningerne, og det er fint nok, at Dansk Folkeparti laver nogle besværgelser om deres forskellige holdninger til ting.
Men det, som de stiller et forslag om, er en arbejdsmarkedsprotokol, som sikrer faglige rettigheder, og det er jo det, vi tager stilling til, når vi sidder og trykker på knappen.
Hverken den sociale protokol, som vi er enige om, eller den her kosmetiske ændring, de så kalder en arbejdsmarkedsprotokol, forholder sig jo til, om man har ret til velfærdsydelser.
Det er en anden diskussion, og der er vi uenige.
Jo, måske er vi enige på en række områder, men det er ikke det, vi diskuterer i dag.
Det vigtige er jo, om man som lønmodtager i Europa har konfliktretten og dermed de faglige rettigheder, og det undrer mig meget, at Alternativet ikke holder fast i holdningen fra debatten om den sociale protokol.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-09:
Det er, fordi det netop er et andet beslutningsforslag.
Og det er jo ikke kun forsiden, vi sidder og stemmer om.
Alle de bemærkninger vil gå med ind i det her beslutningsforslag, og en given regering, der bliver tvunget til at arbejde for det her, skal så også sidde og læse, at det er vigtigt, det bliver afgrænset, så det ikke omhandler sociale rettigheder for unionsborgere.
Det er eksempelvis en del af det, og det er vi bare lodret uenige i.
Hvis man arbejder i Danmark og betaler skat i Danmark, har man også ret til sociale ydelser i Danmark.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-09:
Det er ikke et synspunkt, vi deler, og det kan dårligt komme bag på fru Sofie Carsten Nielsen, som taler utrolig meget om fordelene for dansk økonomi ved den her fri bevægelighed.
Jeg står med nogle tal her fra Finansministeriet.
Det er godt nok nogle tal, der er fra 2014 og 2015, men der kan man faktisk se, at hvis man kigger på østeuropæiske lønmodtagere som en gruppe for sig selv, ser man, at de faktisk har et lillebitte nettominusbidrag til dansk økonomi.
Så sådan en lyserød historie er det vel heller ikke.
Kan fru Sofie Carsten Nielsen egentlig forsvare, at vi i Danmark oplever, at man kan aflønnes til 63 kr. i timen, arbejde 6 dage om ugen, 11 timer om dagen?
Er det noget, Det Radikale Venstre går ind for?
Hvis ikke det er det, hvordan vil Det Radikale Venstre så imødegå det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-04-09:
Tak for det.
Udenlandsk arbejdskraft har bidraget til dansk økonomi med 7½ pct. af bnp.
Et godt stykke over halvdelen af det kommer fra europæisk arbejdskraft.
Det er en grundlæggende del af de finanslove, som Dansk Folkeparti også har været med til at vedtage over de seneste par år.
Det er en helt grundlæggende fremskrivning, at der skal et øget antal udenlandske arbejdstagere til på det danske arbejdsmarked, for at de økonomiske prognoser kan holde.
Det er en meget grundlæggende del af dansk økonomi, at det kan fortsætte, for ellers kan vi simpelt hen ikke besætte de stillinger, som virksomhederne fortsat mangler nogen til at tage fat på.
Men det skal selvfølgelig ske på ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Det er jo det, jeg lige har ridset op.
Hvad ønsker vi at forbedre?
Vi ønsker et langt mere socialt ansvarligt Europa, og der skal slås hårdt ned, når de regler, som vi allerede har, bliver overtrådt.
Derfor burde vi sætte langt mere af til at bekæmpe social dumping og fremme
ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-09:
Hr. Rasmus Nordqvist har da fuldstændig ret i, at det her handler om at tøjle EU og at tøjle EU-Domstolen, og det er derfor, at det her forslag er formuleret akkurat på den måde, som det er formuleret på.
Det er også derfor, at det her forslag ikke er fuldstændig det samme forslag, som vi debatterede sidst.
Det var vi jo også klare i mælet om.
Vi sagde klart, at vi ikke kunne bære, at der var en risiko for, at der blev etableret en standstillklausul i forhold til muligheden for EU-borgeres ret til eksempelvis aldrig nogen sinde at kunne få indekseret en børnecheck, bare for tage et konkret eksempel.
Vi prøvede at skrive det her forslag på en måde, der sikrede, at vi ikke endte der.
Men det er rigtigt, at hovedformålet med det her jo handler om konfliktretten.
Jeg tror så også på, at hvis man rent faktisk fik genetableret noget muskelkraft hos fagbevægelsen – så man kunne konflikte mod virksomheder, som ikke opførte sig ordentligt – så ville sandsynligheden for, at der ville komme flere EU-borgere til Danmark og arbejde, formentlig ikke være stor.
Det tror jeg faktisk ikke den ville, for så var fidusen i at flytte folk fra Rumænien til Danmark så meget desto mindre, og det ville jeg ikke personligt begræde.
Karsten Hønge (SF), 2019-04-09:
Hvor ville livet dog være lettere, hvis man bare svarede på de spørgsmål, jeg stillede, i stedet for at rode sig ud i alt mulig vrøvl, altså.
Jeg spørger sådan set, fordi jeg synes jeg hørte hr. Kenneth Kristensen Berth sige, at fagbevægelsen ikke havde aktioneret, ikke havde blokeret, ikke havde lavet en konflikt.
Men det har vi jo.
Altså, det er jo 3F, der har hæderen for faktisk netop gennem konflikt – altså konflikt inden for de rammer, som overenskomsten har – at sørge for vel nok danmarkshistoriens største bod- og tilbagebetaling.
Jeg skal bare have bekræftet, at det skyldes 3F, og at det kan lade sig gøre, og det er jo det, der er sket.
Jeg synes simpelt hen bare, at jeg hørte ordføreren sige, at der ikke havde været konflikt på metroen – det er præcis det, der har været.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-09:
Det, jeg bare forsøger at understrege over for hr. Karsten Hønge, er jo, at det er ubestrideligt, at konfliktretten er begrænset som følge af domme afsagt af EU-Domstolen.
Formålet med det her forslag er jo sådan set bare at give fagbevægelsen de muskler tilbage, som fagbevægelsen har haft.
Det tror jeg ikke er hr. Karsten Hønge og jeg kan være uenige om.
Peter Juel-Jensen (V), 2019-04-09:
Det var nok en fejl, at jeg fik trykket mig ind, for jeg kan forstå på ordføreren, at han løber væk fra alt det, som han har sagt fra talerstolen, nemlig først det med 3F og muligheden for at konflikte foran metroen, men også det, som jeg synes ordføreren sagde om, at der ikke var sket noget med lønudviklingen siden østudvidelsen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-09:
Jo, men det er jo meget, meget vanskeligt, hr. Peter Juel-Jensen, at sige, hvordan den lønudvikling ville have været i det tilfælde, at de østeuropæiske lande f.eks. ikke var blevet optaget i EU
Det er jo kontrafaktisk historieskrivning, og den slags er det meget, meget vanskeligt at begive sig ud i.
Jeg kan bare konstatere – og det er jeg ikke ene om – at der er en oplevelse blandt ganske almindelige danske lønmodtagere af, at de er under pres, som følge af at primært østeuropæiske lønmodtagere kommer til Danmark og er villige til at arbejde for en lavere løn og under ringere vilkår end dem, som generelt er gældende på det danske arbejdsmarked.
Det kan man godt som partiet Venstre være ligeglad med og sige, at det er den danske økonomi, der er vigtig osv.
Det synspunkt kan man godt have; det er bare ikke et synspunkt, som deles af Dansk Folkeparti.
Peter Juel-Jensen (V), 2019-04-09:
Jeg tror, at det ligger os alle sammen meget på sinde, at vi har ordnede forhold på det danske arbejdsmarked.
Jeg prøver bare at forstå det, som ordføreren siger.
Nu kommer der så en lang forklaring.
Jeg prøver bare forstå, hvad det er, ordførerens parti mener, for man zigzagger igennem det her for at finde et fundament at stå på.
Og det synes jeg bare ikke at det danske arbejdsmarked og de danske arbejdstagere fortjener.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-09:
Nej, hr. Peter Juel-Jensen, det har jeg overhovedet ikke sagt.
Jeg har sagt, at den danske lønudvikling er under pres, ligesom lønudviklingen i Tyskland er under pres, lønudviklingen i Frankrig er under pres osv.
Og så ved hr. Peter Juel-Jensen, hvis hr. Peter Juel-Jensen på noget tidspunkt har beskæftiget sig med økonomi – det ved jeg ikke, om hr. Peter Juel-Jensen har; jeg kender ikke hr. Peter Juel-Jensens CV – at det giver sig selv, at hvis man laver et fælles europæisk arbejdsmarked, vil lønniveauerne tilpasse sig hinanden.
Og da Danmark er et af de lande, der har det højeste lønniveau, så vil det lønniveau, vi har i Danmark, ad åre tilpasse sig det lønniveau, man kender fra andre europæiske lande.
Det er helt klassisk økonomisk viden.
Henrik Dahl (LA), 2019-04-09:
Jeg skal bare forstå, om hr. Kenneth Kristensen Berth ser sådan på det, at når man ser på balancen imellem arbejdskraftens fri bevægelighed og den kæmpestore sejr for lønmodtagerne, som hele metrosagen var, og som hr. Karsten Hønge nævnede, er det så en falliterklæring for balancen imellem lønmodtagerrettigheder og den frie bevægelighed?
Er det en falliterklæring?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-09:
Altså, jeg synes, det er en falliterklæring, at vi har en situation i dag i Danmark, hvor det ikke er os her i Folketinget, der beslutter, under hvilke omstændigheder man som fremmed lønmodtager kan komme til Danmark og arbejde, og hvilke vilkår vi skal byde folk.
For mig at se
er der en forskel mellem varer og mennesker.
Mennesker er ikke varer.
Jeg er fuldstændig helt og aldeles tilhænger af, at varer kan bevæge sig frit rundt i Europa, men jeg er ikke tilhænger af og bliver heller aldrig tilhænger af, at en rumæner kan komme til Danmark, arbejde for en ganske lav løn, men qua danske velfærdsydelser som f.eks. børnecheck kan opretholde en livsstil, som er meget høj i rumænsk sammenligning, fordi det, uanset hvordan man vender og drejer det, ændrer betingelserne for det danske arbejdsmarked.
Henrik Dahl (LA), 2019-04-09:
Så i hr. Kenneth Kristensen Berths optik er det altså en falliterklæring, at en rumæner, der bliver snydt, kan få sin ret her i Danmark?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-04-09:
Nej, men jeg vil gerne kraftigt advare imod, at man bare siger, at man har et stort katalog af ting, som man mener der skal laves ændringer på i forhold til traktaten.
For det kommer til at svække Danmarks EU-indflydelse.
Det synes jeg man skal overveje, også fra Socialdemokratiets side.
Så tror jeg tværtimod, at der er brug for at have en mere nuanceret diskussion.
I forhold til det med Padborg f.eks. er udfordringen jo, at vi har haft svært ved at håndhæve lønniveauet i forhold til de mennesker, der har arbejdet ind i Danmark, og hvilken karakter det har haft.
Det kræver jo et bedre EU-samarbejde, men det kræver jo også, at vi fra dansk side påtager os, kan man sige, en mere løsningsorienteret rolle.
Det er FH og DA nu kommet med et bud på, som jeg synes fortjener politisk opmærksomhed, fordi det jo netop potentielt er et godt svar på det problem.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-09:
Jo, men hr. Karsten Hønge er formentlig ikke uenig med mig i, at vi har et problem med, at der er folk, der kommer ind på det danske arbejdsmarked via udstationeringsdirektivet, optjener en løn, som ikke er sammenlignelig med danskeres løn, og at det så er stadfæstet via Lavaldommen, at det er i orden
Det er hr. Karsten Hønge vel ikke uenig med mig i.
Karsten Hønge (SF), 2019-04-09:
Jeg er simpelt hen i tvivl om, jeg hørte rigtigt, da hr. Kenneth Kristensen Berth sagde, at fagbevægelsen ikke havde konfliktet i forhold til metroselskaberne.
Det er jo det, de har.
Så er det ikke korrekt, at det netop er på grund af indsatsen af fagbevægelsen, at det vel nok er danmarkshistoriens største tilbagebetaling henholdsvis bod, der er kommet til metroarbejderne?
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Det tegner jo til, at vi skal i gang med noget skrivearbejde, men så er det jo meget rart at vide, hvad udgangspunktet for ordføreren er i det skrivearbejde.
Det er det samme spørgsmål, jeg stillede den socialdemokratiske ordfører, som svarede klart bekræftende, at hvis man ikke kan blive enige om en beretning, som er tilfredsstillende, så vil Socialdemokratiet støtte det her forslag.
Er SF på samme linje?
Med hensyn til diskussionen om konfliktretten, så lyder det næsten, som om vi egentlig ikke har noget problem.
Karsten Hønge (SF), 2019-04-09:
Jamen altså, jeg har samme position, og det kan jo ikke overraske hr. Finn Sørensen, for vi stemte jo også for Enhedslistens forslag om den sociale protokol, og derfor vil SF stemme for det her, hvis vi ikke finder ud af noget.
Jeg synes bare, det ville være et lidt træls sted at ende.
Vi skal simpelt hen stille lønarbejdere stærkere over for virksomhederne, og derfor skal vi sikre, at det bliver gældende for Europa gennem en social søjle.
Men jeg deltager ikke i den der mytedannelse om, at vi ikke har en konfliktret i Danmark, for det har vi.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Altså, det forslag, Dansk Folkeparti har fremsat her, har jo sådan set også bare, som ordføreren siger, den konsekvens, at de gældende EU-regler om regulering af velfærdsydelser fortsætter uændret.
Og af de gældende EU-regler følger, at vi ikke har indflydelse på, i hvilket omfang eller på hvilke betingelser de skal udbetales til EU- og EØS-borgere her i landet.
Det er sådan set det.
Det medfører ingen ændringer overhovedet.
Så vil jeg bare lige have ordføreren til at bekræfte, at jeg har forstået det rigtigt: At det, der er ordførerens formål, er at sikre, at Danmark har mulighed for f.eks. selv at beslutte, at i det omfang, der bliver eksporteret velfærdsydelser her fra Danmark til andre EU-lande – uanset om det er danskere eller udlændinge, der tager det med – skal vi have mulighed for at indeksere beløbet, sådan at det svarer til den købekraft, der er i det land, som man har velfærdsydelserne med til.
Er det den mulighed, Dansk Folkeparti vil sikre?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-09:
Ja, det er det jo sådan set.
Det er jo helt rigtigt, hvad ordføreren for Enhedslisten siger her, at det her forslag gennemført isoleret set ikke vil ændre i østeuropæiske eller andre EU-borgeres ret til at få del i danske sociale ydelser.
Det ændrer det ikke ved.
Men det fastfryser den heller ikke.
Altså, det gør heller ikke, at vi ikke kan diskutere det efterfølgende, og det var det, som var meget afgørende for os i Dansk Folkeparti: At vi ikke kom i en situation, hvor vi ikke efterfølgende kunne diskutere f.eks. indeksering af børnecheck eller i det hele taget EU-borgeres ret til sociale ydelser.
Men det er klart, at det er noget, der skal foregå ved siden af.
Vi skulle bare ikke låses fast i en situation, hvor vi ikke kunne røre ved de ydelser, og det er det, som det her forslag sørger for.