Morten Bødskov (S), 2020-11-24:
Tak for det, formand.
Tusind tak for opbakningen til lovforslaget her, som jo er en udmøntning af vores store, brede klimaaftale for energi og industri fra før sommerferien.
Vi er enige om, at Danmark skal være et grønt foregangsland.
Det har vi i regeringen sammen med jer her i Folketinget, altså alle dem, der står bag klimaaftalerne, jo bekræftet.
Vi har bekræftet hinanden i, at vi skal nå et meget ambitiøst klimamål om sænkning af udledning af drivhusgasser med 70 pct. i 2030.
Det kræver målrettet handling og en gennemgribende omstilling af vores samfund, men det skylder vi de fremtidige generationer, og vi skylder dem at handle nu, således at vi kan sikre, at det ikke er dem, vi efterlader regningen hos.
Med klimaaftalen for energi og industri fra juni 2020 indgået mellem regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti, Enhedslisten, Det Konservative Folkeparti, Liberal Alliance og Alternativet reducerer vi drivhusgasudledningerne med ca. 3,4 mio. t frem til 2030.
Med det her forslag implementeres dele af aftalen.
Konkret har lovforslaget til formål at understøtte den grønne omstilling af danskernes varmeforbrug ved, som det allerede har været fremme, at gøre det dyrere at varme op med fossile brændsler som kul og olie og billigere at varme op med el, der jo i stigende grad er baseret på vedvarende energi.
Lovforslaget har desuden til formål at reducere brugen af klimaskadelige drivhusgasser.
Med klimaaftalen tages der, kan man rolig sige, et markant skridt på vejen mod Danmarks klimamål på 70 pct. samt jo altså også ambitionen om at gøre Danmark til et grønt foregangsland.
Et centralt tiltag i en grøn skattereform er, at afgiftssystemet indrettes, så det i højere grad understøtter den grønne omstilling.
Det betyder, at der både skal være en mere ensartet beskatning på tværs af udledninger, og at en større del af udledningerne over tid rent faktisk skal omfattes af et nyt afgiftssystem.
Som et vigtigt led i den grønne omstilling af danskernes varmeforbrug foreslås det at nedsætte elvarmeafgiften markant for husholdninger og erhverv, så elvarmeafgiften vil svare til energibeskatningsdirektivets minimumssatser.
Nedsættelsen af elvarmeafgiften vil i høj grad øge tilskyndelsen til at anvende varmepumper og andet i private hjem, i fjernvarmeproduktionen og i erhvervslivet.
Dertil kommer, at der ikke længere vil være en afgift på elbaseret overskudsvarme.
Varmen fra f.eks. datacentre kan derved udnyttes afgiftsfrit til glæde for husholdningerne.
En forhøjelse af den – altså rumvarmeafgiften – vil betyde, at der vil ske et skifte fra sort til grøn varme, om man vil, samtidig med at der vil være et større incitament til at bruge mindre energi.
Det kan f.eks. være ved at energieffektivisere eller måske også energirenovere.
Det foreslås desuden at forhøje afgiften for visse industrielle drivhusgasser med 30 kr. pr. t CO 2 , så udledningen af disse drivhusgasser afgiftsmæssigt ligestilles med CO 2 -afgiften.
Det foreslås også, at afgiftsloftet for visse industrielle drivhusgasser ophæves, så afgiften for alle gasser svarer til gassens belastning af klimaet, ligesom det foreslås at ophæve bagatelgrænsen på import og fremstilling af afgiftspligtige kølemidler og indeksere afgiften af cfc og visse industrielle drivhusgasser, så afgiftssatserne fremadrettet ikke udhules.
Afgiften på visse drivhusgasser og en ophævelse af afgiftloftet vil bidrage til en reduktion af brugen af klimaskadelige gasser i det danske erhvervsliv.
Jeg står selvfølgelig til rådighed for folketingsudvalget med svar på opklarende spørgsmål, hvis der er behov for det.