runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-31:
Tak for det, formand.
Det er jo sådan, at den her forespørgsel oprindelig blev stillet i slutningen af sidste år netop med baggrund i coronaepidemien og de store kapacitetsudfordringer, der var i sundhedsvæsenet, men den blev så udskudt, fordi vi jo så faktisk fik lavet en delvis løsning gennem den vinterpakke, der blev vedtaget, som var med til midlertidigt at løse nogle af de udfordringer, der var.
Men man må bare konstatere, at den problemstilling ikke er blevet mindre i mellemtiden, måske nærmere tværtimod.
Vi har jo set her, at der er kommet udspil til en sundhedsreform både fra regeringen og fra Venstre, men det, der ligesom er kendetegnende, er, at ingen af de forslag tager fat i det, der er den helt store problemstilling, nemlig spørgsmålet om, hvordan vi rekrutterer og fastholder personale, hvordan vi sikrer, at vi får personale til at løse den helt nødvendige og uvurderlige indsats i sundhedsvæsenet.
Der kan man jo lave alle de strukturreformer, man vil, man kan bygge alle de sundhedshuse, man vil, man kan lave alle de nye nærhospitaler, man vil: Hvis der ikke er personale til at løse opgaven, så batter det ligesom ikke noget.
Derfor er den her forespørgsel stadig væk aktuel – desværre, kan man sige – for vi står med en akut udfordring.
Det har lidt været sådan, at når vi har spurgt sundhedsministeren om, hvilken rolle sygeplejerskernes strejke og det indgreb, der blev foretaget der, de forskellige faggruppers opråb om manglende løn og værdisætningen af omsorgsarbejdet spiller, så henviser sundhedsministeren til beskæftigelsesministeren og Lønstrukturkomitéen.
Når vi så spørger beskæftigelsesministeren, siger beskæftigelsesministeren: Det er noget, vi kommer til at løse i forbindelse med sundhedsreformen.
Det er jo derfor, vi synes, det er ret relevant og interessant at få forespørgslen her i dag, hvor begge ministrene, både sundhedsministeren og beskæftigelsesministeren, er til stede, så vi kan høre, hvad det er, der egentlig er regeringens bud på, hvordan vi får løst den her udfordring.
Hvordan sikrer vi, at der også fremover er personale til de helt uvurderlige opgaver, der skal løses, og hvordan sikrer vi, at det personale, der er der, også har det perspektiv, at det her er nogle løn- og arbejdsvilkår, man vil kunne være under ikke bare om et halvt år, men også om 1 år og om 3 år og om 5 år, og hvordan sikrer vi, at vi kan fastholde rekrutteringen til det område her?
Så jeg ser frem til at høre ministrenes besvarelser.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-03-31:
Tak for det.
Jeg tænker, at det giver god mening, at jeg som repræsentant for mit eget køn i det her selskab i dag også er hende, der stiller spørgsmål i forhold til i ligelønskomitéen.
Mange års erfaring med arbejdet med ligeløn i de typiske kvindefag, som også er velfærdsfagene, viser jo, at det her er en nød, som virkelig har været svær at knække.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at der er nedsat en ligelønskomité.
Så hvornår er det, at regeringen selv synes, at det er på sin plads at sende et signal til de her fag om, at man er indstillet på at løse det her ligelønsproblem, også politisk ved at tilføre de nødvendige midler og også som en forudsætning for, at vi forhåbentlig igen kan begynde at rekruttere til fagene, hvilke det kniber med lige i øjeblikket?
Peter Hummelgaard (S), 2022-03-31:
Regeringen har det klare udgangspunkt, at vi har brug for et overblik over, hvad det egentlig er, der har dannet grundlaget for den løndannelse, der er sket i den offentlige såvel som i den private sektor.
Der har været diskuteret rigtig meget om eftervirkningerne af tjenestemandsreformen fra 1969.
Andre arbejdsmarkedsforskere har sagt det modsatte.
Har det været grundløn?
Har det været tillæg?
Det er jo alle de ting, vi skal have frem i Lønstrukturkomitéen, så vi også kan se, hvor det er, der er behov for at gøre noget anderledes, både blandt de forhandlerne parter, men for den sags skyld også her på Christiansborg.
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-31:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Der skal jeg bare høre, om den socialdemokratiske ordfører er enig i, at der, når Lønstrukturkomitéen kommer med sine anbefalinger her i slutningen af året, så skal findes midler til at leve op til dem.
Henrik Møller (S), 2022-03-31:
Altså, umiddelbart tror jeg, det var en fortolkning af det, som ministeren sagde.
Jeg hørte også ministeren sige, at det formentlig ville stikke i mange forskellige retninger i forhold til de anbefalinger, der var, men jeg hørte ikke ministeren sætte en økonomi på.
Så det kan jeg ikke bekræfte.
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-31:
Nej, men nu behøver ordføreren heller ikke at bekræfte, hvad ministeren har sagt, og det er da muligt, at jeg overfortolker det.
Jeg hørte nu ministeren sige, at der også ville være spor, der peger herind på Christiansborg, og at de skulle løses herinde.
Derfor skal jeg bare høre, hvad den socialdemokratiske holdning så er til det, altså om Socialdemokraterne er villige til at finde midler, når Lønstrukturkomitéen kommer med sine anbefalinger, og om Socialdemokraterne ikke også er af den opfattelse, at det, hvis man skal gøre noget ved problemstillingen omkring uligeløn, ligesom vi forsøgte at gøre det med vinterpakken, så er nødvendigt, at der kommer midler, også her fra Christiansborg.
Henrik Møller (S), 2022-03-31:
Jeg tror ikke, du får mig til på Socialdemokratiets vegne på forhånd at love noget i forhold til økonomien omkring det her.
Jeg holder fast i, at vi fra Socialdemokratiets side vil følge de anbefalinger, som ministeren også sagde, som kommer fra den her Lønstrukturkomité.
Men jeg synes simpelt hen, det er at foregribe begivenhedernes gang at ville have en eller anden form for økonomisk ramme sat ind allerede på nuværende tidspunkt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-03-31:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg mener jo, at sundhedspersonalet er nogle af de sejeste medarbejdere, vi har, og de mest fleksible, og de skal stå på mål for, at tingene hele tiden ændrer sig, og derfor synes jeg også, at de pr. definition er vældig robuste.
Så når ordføreren også bruger udtrykket robusthed i forhold til spørgsmålet omkring rekruttering og fastholdelse, tænker jeg, om det ikke giver meget mere mening at se på det strukturelle i forhold til sundhedsvæsenet.
Jeg tænker eksempelvis, om der, hvis f.eks. en ukendt vikar kan få en bedre løn end en fast erfaren medarbejder i en afdeling, så ikke er noget galt med det strukturelle i den måde, som vi har indrettet tingene på.
Hvad tænker ordføreren om at arbejde mere med det strukturelle end at se på fagene som sådan?
Henrik Møller (S), 2022-03-31:
Så for mig at se vil det være naturligt, at de elementer, som fru Kirsten Normann Andersen her lægger op til, bliver en del af det, som kommissionen skal kigge på i forhold til det at skabe en robusthed.
Så jeg mener ikke nødvendigvis, der er en modsætning imellem robustheden og den påpegning, der er fra fru Kirsten Normann Andersens side vedrørende strukturerne.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-03-31:
Jamen nu prøver jeg bare helt konkret igen: En løs vikar får en meget bedre løn og har i øvrigt også meget mere indflydelse på sin egen fritid end en fast erfaren medarbejder, som passer sit arbejde på en afdeling; rigtig mange ansatte er ansat på deltid, fordi de simpelt hen ikke magter at være ansat på fuld tid, fordi de har så ringe indflydelse på deres fritid:
Ca. 4 uger før juleaften får jeg at vide, om jeg rent faktisk har fri, så jeg kan planlægge juleaften sammen med min familie.
Giver det ikke meget mere mening at fokusere på gode vilkår for de ansatte i stedet for at insistere på at tale om robusthed?
Henrik Møller (S), 2022-03-31:
Men jeg synes, at det er sådan lidt en fordrejning i forhold til robustheden, for det er jo et spørgsmål om, at kommissionen skal kigge på lige præcis de elementer, der er her.
Noget af det kan vi ikke nødvendigvis løse alene herinde fra Christiansborg.
Noget af det prøver vi at gøre, i forhold til at økonomirammerne sådan set bliver bedre i forhold til de normeringer og de vilkår, der er omkring arbejdsmiljøet.
Men en del af det må jo også være i regionerne i forhold til den måde, som arbejdspladserne og -funktionerne er skruet sammen på.
Magnus Heunicke (S), 2022-03-31:
Jeg synes ikke, det er en helt rimelig karakteristik af vores sundhedsudspil, men jeg ved godt, at debatten og jargonen i Folketingssalen er sådan.
Noget af det helt centrale, der også er med i udspillet, er jo, at vi foreslår at fortsætte med at følge med demografien.
Når der bliver flere kroniske patienter, flere ældre medicinske patienter, når sundhedsvæsenet får flere opgaver, flere patienter, skal pengene også følge med, og det er et nybrud, i forhold til hvad flere tidligere regeringer har haft af økonomisk politik.
Det er det, vi foreslår; det er en af hjørnestenene i vores sundhedsudspil.
Nu er det sundhedsordførerne og beskæftigelsesordførerne og beskæftigelsesministeren, der er samlet her, men ellers er der jo ingen, der tror, at vi bare kan tage en hel årgang og sige, at de alle sammen skal blive sygeplejersker og læger og arbejde i sundhedsvæsenet.
Det kan vi jo ikke, for de skal jo bruges alle mulige andre steder også.
Så vi er også nødt til at arbejde smartere, arbejde bedre.
Derfor tror vi, at en kommission, som er med til at tænke nyt her, er en del af løsningen.
Martin Geertsen (V), 2022-03-31:
Tak til ministeren.
Mit spørgsmål er netop til det der med kommissioner.
Jeg har sådan set ikke noget imod kommissioner, jeg skal bare lige forstå en ting: Stiller den der kommission sig i vejen for, når der kommer en politisk aftale på sundhedsområdet, at man sætter nogle af de her ting i værk med det samme?
Jeg kan ikke forstå, at vi i forbindelse med at udvide sygeplejerskernes virksomhedsområde skal vente på en kommission.
Jeg forstår ikke, hvorfor apotekerne og farmaceuterne ikke kan komme ind og lave medicinhåndtering noget bedre og mere end i dag, fordi vi skal sidde og vente på en kommission, eller at social- og sundhedshjælperne ikke kan løfte flere opgaver og aflaste sygeplejerskerne mere, end de gør i dag.
Hvorfor skal vi egentlig vente på den der kommission for at komme i gang med det?
Det er da bare ligetil, det er da lavthængende frugter.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-31:
Det er jo fint at nedsætte kommissioner og sætte nogle til at arbejde med at finde nogle gode løsninger på sigt, men det er også godt at tage de muligheder, som nu kunne ligge for.
Der er lægerne, der er sygeplejerskerne – og vi har brug for nogle flere.
Det, der er flaskehalsen der, er jo praktikpladser.
Det er gennemførelse af det.
Sidste sommer i forbindelse med den store aftale om udflytning af uddannelser blev der nedsat et partnerskab med regeringen og regionerne og kommunerne for at se på, hvordan der kunne skaffes de her praktikpladser.
Det var en vej, man kunne være gået.
Jeg ved godt, at der er faldende søgning, men der er jo stadig væk flere, der gerne vil være sygeplejerske, end der er pladser til.
Så hvordan kan det være, at regeringen ikke er kommet videre med den del af det?
Magnus Heunicke (S), 2022-03-31:
Vi skal passe på, at vi ikke taler det her ned i et sort hul, for det er stadig en af de allermest søgte og mest populære uddannelser overhovedet.
Det skal vi virkelig værne om, for vi har brug for alle, der søger ind.
Men det er rigtigt, at vi ser noget, der kan være bekymrende, nemlig at der begynder at være nogle bekymrende tal for dem, der søger ind.
Men lad os nu vente, til vi har det samlede tal for i år, før vi kan drage den konklusion.
Men derudover skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at der er praktikpladser, men jo også, at de pladser er relevante steder i Danmark, hvor man har brug for medarbejdere senere hen.
Og hvis man så har gjort det et sted, hvor der også er et job, så har vi dem de steder, hvor vi har brug for dem.
Per Larsen (KF), 2022-03-31:
Tak for det, og tak til ministeren.
Pengene følger med, siger ministeren gang på gang på gang.
Men nu er det rent faktisk personale, der mangler i vid udstrækning, så det er jo ikke altid nok, at der bare er penge, der følger med.
Vi har så nogle personalegrupper, som vi faktisk godt kan skaffe nok af, eksempelvis læger, for der er masser af unge mennesker, der gerne vil læse medicin.
Vi ved – det kan vi jo også bl.a. se i det sundhedsudspil, som regeringen har lagt frem – at der er et stort bælte, der er farvet rødt, hvor der er 600.000 danskere, som bor i lægedækningstruede områder; vi ved, at der er masser af danskere, som ikke har en læge, de kender.
så den kroniske mangel på praktiserende læger, som vi rent faktisk har, og som vi har haft i al den tid, regionerne har eksisteret, kan løses over tid.
Det har regeringen jo gang på gang stemt nej til, altså at vi kommer op på et niveau, så vi går fra de der 3.300 praktiserende læger, vi har nu, til det behov, der fremadrettet vil være ifølge PLO's prognose, nemlig 5.000.
Hvorfor bakker I ikke op om det, så vi får det problem løst?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-31:
Altså, jeg synes, at det her er på grænsen til det decideret usympatiske.
Vi kan forestille os, at man kan få fat i en eller anden kinesisk kok og siger, at du får på papiret
10.000 kr. er fri bolig, for det er jo dyrt at bo i Danmark, så vi finder en eller anden skurvogn, du kan bo i.
Så er 5.000 kr. fri mad.
Du kan bare spise fra buffeten.
Så får du også lige en gammel Nokia 3210.
Og så ender vi på måske 12.000 kr., der bliver udbetalt.
For kineseren er det en god forretning, for han kan tage hele familien med, kone og børn osv.
Men det, vi kalder det, hr. Hans Andersen, er social dumping.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-03-31:
Vi har hele tiden givet udtryk for, at der skal afsættes midler til at løse problemerne, og vi venter selvfølgelig på, hvad Lønstrukturkomitéen siger, i forhold til hvad problemet er, hvad problemets omfang er, og hvordan uligelønnen er fordelt imellem de respektive faggrupper.
Det lader vi arbejdsmarkedets parter om.
Men vi ved også – og jeg ved det, for jeg har arbejdet med overenskomster hele mit liv – at lige præcis det her problem løser man ikke i overenskomstforhandlingerne.
Der skal en ekstraordinær indsats til, for at man kan løse uligelønsproblemet.
Hans Andersen (V), 2022-03-31:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo rigtigt.
I dag kan en lønpakke godt bestå af andet end ren løn.
Den kan bestå af fri telefon, fri bil, og det ser jeg da frem til at drøfte med de partier, der vil støtte op omkring det her beslutningsforslag.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-31:
Jeg tror, at jeg har svært ved at forstå, om fru Birgitte Bergman mener, at NATO-medlemskab har noget med ligestilling mellem mænd og kvinder at gøre.
Birgitte Bergman (KF), 2022-03-31:
Jeg mener overordnet set på baggrund af den samtale og dialog, som Lars Boje Mathiesen rejser, at der netop er det at sikre demokrati i verden.
Det handler da også om ligestilling.
Gør det ikke?
Pernille Skipper (EL), 2022-03-31:
Altså, jo, jo.
At sikre demokrati i verden handler om ligestilling.
Jo flere kvinder, vi får i bestyrelseslokalerne generelt, jo mere diversitet, vi får i beslutningsgangene, jo bedre står de danske virksomheder.
Ligestilling og demokrati hænger da uløseligt sammen.
Om man så synes, at NATO i al dets pomp og pragt og i alt, hvad der sker, har noget med det at gøre, er så en anden diskussion.
Birgitte Bergman (KF), 2022-03-31:
Tak for ordet.
Det er faktisk en flot plads, vi indtager, og det kan vi godt være stolte af.
Det vidner om, at vi er kommet langt med ligestilling.
Det er grundlæggende danske, vigtige værdier – ofte måske ting, som vi danskere tager for givet, for vi oplever nemlig desværre, at specielt kvinder i andre lande fortsat må kæmpe for at opnå retten til at bestemme over egen krop og retten til fri abort.
Også når det gælder lgbt+-personers basale rettigheder i andre lande, er der fortsat en kamp at kæmpe.
Når det er sagt, er der naturligvis en række områder herhjemme, hvor vi kan forbedre ligestillingen.
Det er vi helt enige i, det bakker vi fuldt op om, men der er et stykke vej endnu.
Regeringen har fremlagt en perspektiv- og handlingsplan for ligestilling i 2022.
Vi bakker naturligvis op om ligestillingen, og dermed også en hel del af den række af initiativer, der er med i planen.
Vi er f.eks. enige i, at vi skal forebygge prostitutionslignende relationer blandt unge; vi er enige i, at vi skal stille nye krav til håndtering af negativ social kontrol; vi er enige i, at vi skal se på partnervold og gøre mere her, og vi er enige i, at vi skal være bedre til at hjælpe ofre for stalking.
Der er også en hel række initiativer, regeringen har fremlagt, hvor vi stiller os en smule skeptisk.
Vi mener ikke, at vi skal gå ind og ændre på ting, som vi før fundamentalt set var enige om, og som hele vores samfund og sociale konstruktion er bygget op omkring.
Regeringen vil indføre kønskvoter på de øverste ledelsesniveauer.
Det betyder, at man som kvinde ikke længere vil opnå en ledelsespost på baggrund af sine kvalifikationer, men på baggrund af sit køn.
Det synes jeg personligt er en rigtig skidt retning at gå i.
Vi ønsker jo netop, at køn ikke skal have indflydelse på ens stilling på arbejdsmarkedet.
At ensrette problematikken med manglende kvinder i ledelsesstillinger ved at indføre statsreguleret omvendt ligestilling er ikke vejen frem, tværtimod.
Målet må jo være, at man ansættes ud fra kvalifikationer og ikke køn, alder og etnicitet.
Derudover er vi i Det Konservative Folkeparti uenige i, at det skal være staten, der skal bestemme, hvordan man indretter sit eget familieliv.
Det skal ikke være staten, der skal diktere, om det er mor eller far, der går på barsel.
Det er igen at gøre forskel på mænd og kvinder at indskrænke deres frihed.
I vores optik skal alle barselsuger deles hundrede procent mellem forældrene, præcis som familien selv ønsker.
Vi har tillid til, at familierne bedst selv ved, hvordan de indretter tilværelsen.
Derudover synes jeg, det er vigtigt, at vi bruger anledningen i dag til at understrege, at store beslutninger som et kønsskifte kræver tid til overvejelse, og vi skal passe på, at vi ikke udvisker den grænse, hvor vi ikke lader børn være børn.
Sagt med andre ord: Det er ikke alt, der skal indføres og kastes op til debat; man kan ikke nægte, at man er født som mand eller kvinde, og man skal ikke som barn skulle tage stilling til og skulle stilles over for så omfattende en beslutning som det at skifte køn.
Tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-31:
Tak for det, og tak til ministeren for redegørelsen.
Indledningsvis vil jeg sige, at den vision, som jeg læser i redegørelsen, nemlig at regeringen ønsker et velfærdssamfund, hvor der er reelt lige muligheder for kvinder og mænd, hvor ingen udsættes for diskrimination, og hvor der er plads til forskellighed, er jeg fuldstændig enig i, fordi det netop handler om at give lige muligheder.
Men når jeg så læser ned i teksten og i de formuleringer, der er, så bliver jeg alligevel en lille smule bekymret for noget af det.
Der står: »Det er et problem for samfundet, at uddannelserne og arbejdsmarkedet er så kønsopdelt, fordi det bidrager til et mindre fleksibelt arbejdsmarked«.
Og så er det beskrevet, hvordan man på den ene side mangler arbejdskraft på omsorgsområdet og på den anden side mangler det i håndværksfagene.
Vi mangler arbejdskraft på rigtig mange områder.
Ville det betyde noget for det, om man tvang flere mænd til at blive sygeplejersker eller kvinder til at blive håndværkere?
Det løser jo ikke nogen problemer i den sammenhæng – også når man taler om at tvinge folk ind i bestyrelser, tvinge folk til barsel, tvinge folk til forskning.
På forskningsområdet har der ad flere omgange været arbejdet med, at man laver puljer til kvinder, så kvindelige forskere får en fordel i forhold til nemmere at kunne få adgang til forskningsmidler.
Hvorfor søren skal de så forfordeles, når man har lige muligheder?
Så kan det handle om, at man ikke bruger de lige muligheder, og det tror jeg gælder på mange områder.
Altså, nogle af grundene til, at kvindelige forskere ikke søger forskningsmidlerne, kan jo være, at rammerne omkring det at være forsker er svære.
Det kan være rammerne, i forhold til at man tænker: Jeg vil gerne hjem til mit barn.
Er det ikke okay?
Det, vi så skulle kigge på, var så rammerne for at gøre det, rammerne for f.eks. at kunne være i en forskningsstilling, men ikke at man siger, at man som kvinde har en forret til at gå den vej.
Jeg må sige, at jeg også undrer mig over det her, når man sådan får signaleret: Kvinder står også for flest opgaver i hjemmet.
Er det ikke noget, man selv skal bestemme?
Skal man ikke selv have lov at bestemme, om man vil gøre det ene, eller om man vil gøre det andet?
Skal man ikke selv have lov at bestemme, hvad for en uddannelse man vil tage?
Hvorfor skal vi signalere, at det er lidt forkert, at det er alle mændene, der tager de tekniske uddannelser, hvis det nu er det, de har lyst til?
Skulle vi så lave om på det?
Vi skal kigge på, hvor der er hindringer, hvor der er blokeringer, hvor der er noget, der gør, at man ikke kan få muligheden, hvis man har lyst og evner og kvalifikationer til det.
Men vi skal ikke tvinge nogen ind i noget, som de ikke har lyst til.
Vi skal ikke lave nogle rammer, som gør, at vi gør en forskel, som man ikke ønsker, og som man ikke har lyst til.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-31:
Hvad med ligestilling for mænd?
Det sker faktisk for 19.000.
Og der mener vi så, at de skal have samme muligheder og samme rettigheder til krisehjælp som kvinder.
Men der var ligestilling åbenbart ikke så vigtig, for der stemte man nej.
Det skal mænd ikke have – de skal ikke have samme rettighed til f.eks. psykologhjælp, som kvinder skal have, eller de samme muligheder for at komme på et krisehjem, som kvinder skal have.
Hvorfor er det, at regeringen mener, at man ikke skal kæmpe for ligestilling på det område, og hvorfor var det, at man stemte imod et beslutningsforslag om rent faktisk at skabe ligestilling på det område?
Birgitte Bergman (KF), 2022-03-31:
Jamen det er, fordi jeg ikke kunne lade være med at gribe den bold omkring NATO.
Ordføreren mener ikke, at et medlemskab af NATO sikrer det, nemlig den frie verden og det at kæmpe for demokrati og det at sikre, at vi netop kan have ligestilling og ligeværd og ligeværdighed mellem køn og have en demokratisk samtale, også mellem landene.
Altså, jeg skal bare lige forstå det, når ordføreren siger, at det at være medlem af NATO ikke er at sikre det.
For det er det, jeg hører ordføreren stå og sige.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-31:
Jeg synes, det er meget mærkeligt at høre på, at ordføreren siger, at Radikale Venstre går ind for lige muligheder.
Hvis der skal være lige muligheder, hvordan kan man så samtidig sige, at nogen skal tvinges ind?
Men de søger bare ikke.
Skal de så tvinges til at være i bestyrelser?
Hvis der er lige muligheder for at komme ind, skal de så tvinges?
For så er der ikke lige muligheder mere.
Eller er det mig, der misforstår det?
Samira Nawa (RV), 2022-03-31:
Det handler netop om at give de samme muligheder for kvinder og mænd.
Når man søger et sted hen, men bliver vurderet forskelligt, alt efter om man er mand eller kvinde, har man jo ikke de samme muligheder.
Så er synet på den kvinde, der søger et bestemt job, en topstilling, anderledes end synet på en mand, der måske afleverer fuldstændig samme cv.
Det er ikke noget, jeg står og finder på; det er noget, som undersøgelser har påvist.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-31:
Så lige muligheder betyder ulige muligheder.
Det betyder, at man skal tage nogen og sætte ind på bekostning af andre.
Så har mænd jo ikke lige muligheder mere, men det skal vi måske heller ikke have.
Samira Nawa (RV), 2022-03-31:
Jo, det skal mænd selvfølgelig have: lige muligheder ligesom kvinder.
Men i dag er udfordringen jo, at kvinder ikke har de samme muligheder som mænd.
Det er det problem, som jeg gerne vil løse, ikke på bekostning af mænd, men jo netop for at give de samme muligheder.
Og det er ikke sværere end som så.