Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-06:
Tak for det, formand.
Og tak for den positive modtagelse, i hvert fald for to af de tre bolsjer i posen.
I går var der tre vattede forslag, tror jeg at Enhedslistens ordfører sagde, nu er det så tre bolsjer, hvor to af dem er søde, og det sidste er surt.
Jeg vil prøve at gå det igennem her; de tre dele.
Første del handler om, at en kommune kan etablere en ordning, der tilbyder midlertidig husly til uddannelsessøgende.
Det er jo det, man populært kalder en tag over hovedet-garanti, og den findes jo, som det også er sagt af flere ordførere, rundtomkring i landet under det navn.
Derfor kan jeg selvfølgelig godt forstå forundringen over, hvorfor man har behov for et lovforslag.
Der, hvor jeg ser det fra, er, at udfordringen for kommunalbestyrelsen ved at etablere den type ordning er at få den til at hvile i sig selv økonomisk.
Det er der ikke altid mulighed for, og derfor kan der opstå et behov for, at kommunalbestyrelsen skal dække et underskud, hvis lejeindtægterne ikke kan dække de etablerings- og driftsomkostninger, der er.
Københavns Kommune har så sat spørgsmålstegn ved hjemmelen til deres model, og derfor har vi besluttet at præcisere den lovgivning, så det nu er uden for enhver tvivl, at man kan lave underskudsgarantier i forbindelse med de her ordninger.
Vi har i ministeriet ikke forholdt os til de konkrete modeller, som der er rundtom i landet, men vi mener, at det skal kunne etableres, og med det her forslag fjerner vi den tvivl, der kunne være om, hvorvidt kommuner må lave en underskudsgaranti for midlertidige studieboliger.
Og det er selvfølgelig ikke kun til gavn for København, men for alle de kommuner, der måtte være interesseret i at gøre det.
Forslaget handler om at give kommunalbestyrelsen klar hjemmel til at yde støtte, hvis det viser sig nødvendigt.
Vi foreslår ikke en bestemt model for ordningen; det er op til de lokale aktører.
Vi vil gerne have, at der bygges flere studieboliger.
Vi ved, at mange studieboliger er på vej, og det er vigtigt, at der etableres permanente studieboliger.
Jeg kan jo ikke sige, om København har ret i, at der mangler hjemmel, eller om de tre andre studiebyer har ret i, at der er hjemmel.
Men for alle fire kommuner er det jo nok den bedste løsning, at man så helt tydeligt præciserer, hvad det er, der er hjemmel til i lovgivningen, og hvad der ikke er hjemmel til.
I forhold til den anden del handler det om, at udlejere i den almene boligsektor skal kunne afsende meddelelser via digital post, altså e-Boks.
Det er en del af den aftale, vi lavede i den gode tid, da hr. Ole Birk Olesen var transportminister – det var den både for hr. Ole Birk Olesen og i et vist omfang også for samfundet – nærmere bestemt den 2. juli 2017.
Og det handler selvfølgelig om at gøre det mere tidssvarende.
Og det kan jo f.eks. være folk, der ikke har adgang til en computer, eller det kan være folk, der har fysiske eller kognitive funktionsnedsættelser.
Den mulighed for at kunne sende alle meddelelser digitalt vil kunne anvendes fra det tidspunkt, hvor den nye digitale postløsning træder i kraft, og det forventes at ske i sommeren 2021.
Den nye løsning vil minde om den, der eksisterer i dag, og som noget nyt vil også betalingspåkrav og opsigelser kunne sendes med Digital Post.
Sådan nogle meddelelser er naturligvis særlig vigtige for lejerne, da lejerne risikerer at miste boligen, hvis lejerne ikke reagerer på det.
Der er fast praksis for, at Transport- og Boligministeriet to gange om året modtager en opgørelse over antallet af udsættelser af lejere fra Domstolsstyrelsen, og vi vil i ministeriet holde nøje øje med, om der kommer til at ske en stigning i antallet af udsættelser af lejere efter ændringernes ikrafttræden.
Endelig foreligger der mig bekendt ikke undersøgelser, der siger noget om, hvorvidt fysisk eller digital post egner sig bedst til udsættelsestruede lejere.
Der vil i hvert fald helt sikkert være lejere, for hvem livet gøres lettere, ved at de modtager meddelelserne digitalt.
Så er der det sure bolsje af de tre, og det er jo spørgsmålet om, at kommunerne kan søge tilladelse om etablering af en forsøgsordning, efter hvilken lejere i almene ældre- og plejeboliger kan opsøges og blive anvist til en ny egnet bolig, hvis deres plejebehov ændrer sig.
Det foreslås, at der i perioden fra den 1. januar 2021 til den 1. januar 2025 kan gennemføres forsøg, hvorefter udlejere af almene ældreboliger og udlejere af almene plejeboliger i helt særlige tilfælde kan få tilladelse til under iagttagelse af en række krav og betingelser at opsige lejeren.
Forslaget skal afsluttes med en evaluering, der kan danne grundlag for en vurdering af, om forsøgene skal implementeres i lovgivningen.