runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-04:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at en arbejdsgiver ikke må forskelsbehandle ansatte eller ansøgere til ledige stillinger på grund af etnicitet.
Virksomhederne risikerer jo så dermed også at gå glip af meget værdifulde kompetencer.
Når det er sagt, har jeg noteret mig, at spørgsmålet henviser til en nyhed, der blev bragt på Institut for Menneskerettigheders hjemmeside i marts 2020, og som bygger på et forskningsprojekt, der blev afsluttet i 2019.
Der er altså ikke tale om en ny undersøgelse.
Jeg vil ikke betvivle undersøgelsens resultater, men vi har altså i de senere år – heldigvis – og siden undersøgelsen blev lavet, set en meget positiv udvikling, hvor kvinder med minoritetsbaggrund tager mere uddannelse, og som også i langt højere grad kommer i job end tidligere.
Og jeg glæder mig over, at de seneste tal for lønmodtagerbeskæftigelsen for ikkevestlige indvandrere og efterkommere viser, at ikkevestlige indvandrere og efterkommere i stigende grad er kommet i beskæftigelse i de senere år.
Det synes jeg er meget positivt.
Jeg håber og tror på, at vi ser en udvikling her, hvor vi gør erfaringer, som betyder, at arbejdsgivere i højere grad får øjnene op for, at jobansøgere med anden etnisk oprindelse udgør en værdifuld og vigtig ressource, så vi også på længere sigt vil se en positiv effekt af den erfaring.
Jeg vil gerne forsikre fru Rosa Lund om, at jeg i min løbende dialog med arbejdsmarkedets parter vil tage emnet op, så vi er sikre på, at arbejdsgiverne er bevidste om deres ansvar.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2022-05-04:
Tak for det.
Jamen altså, jeg vil egentlig bare helt stille og roligt gerne høre, hvad beskæftigelsesministeren eller regeringen har tænkt sig at gøre ved det problem, vi har i Danmark, med diskrimination på arbejdsmarkedet, hvor særlig kvinder, som bærer tørklæde, skal sende flere ansøgninger end alle andre
Det synes vi i Enhedslisten er et problem, og der vil vi gerne høre, om regeringen synes, at det er et problem, og hvad regeringen har tænkt sig at gøre ved det.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-04:
Jeg mener, at ethvert sundt menneske også er i stand til at sætte sig ind i, hvordan dyr har det.
Hvorvidt de her dyr lider nød eller ej, er jeg ikke ekspert i, men det har vi heldigvis myndigheder der er i stand til at afgøre.
Og så vidt jeg i hvert fald er orienteret, er der ikke nogen af de myndigheder, der mener, at de her heste lider nød, eller at de er underernærede.
Vi kan have en politisk diskussion om, hvordan de skal leve i den danske natur, og det må man så diskutere med miljøministeren.
Men så længe loven er, som den er, bliver politiet jo nødt til at håndhæve den.
Det synes jeg ikke rigtig kan være anderledes.
Jette Gottlieb (EL), 2022-05-04:
Jeg spørger jo, fordi unge under 25 år, der er kommet ind i dagpengesystemet som lønmodtagere, med lovforslaget sættes dramatisk ned i sats, hvis de efter 6 måneders ledighed deltager i tilbud på mere end 4 uger.
Så vil jeg spørge ministeren, om det er rimeligt, at de pludselig, på samme måde som det oprindelig var planlagt med de værnepligtige, betragtes som dimittender.
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-04:
Helt generelt, og det var også en del af den diskussion, vi havde i går, vil jeg sige, at det, der har været regeringens hovedmål med ændringerne på dagpengeområdet, har været at få skabt – set med regeringens og i hvert fald også med aftalepartiernes øjne – en bedre balance og større rimelighed på tværs af også generationer og arbejdsidentitet.
Og der har vi jo vægtet at ændre i dimittendreglerne på en sådan måde, at det giver nogle penge, så man så til gengæld kan lave det største og mest betydelige løft af sikkerhedsnettet for lønmodtagerne bredt, som også er med til at styrke 1,5 millioner danske lønmodtageres dagpengedækning i tilfælde af ledighed.
Det har jo rummet nogle svære, dilemmafyldte valg, men dem står vi jo i hvert fald på mål for.
Jette Gottlieb (EL), 2022-05-04:
Nu er det jo sådan, at om 1 år er det ikke sikkert, at det er den samme regering, der sidder, og derfor beder jeg om, at det måske bliver skrevet ind i loven, at man ønsker sådan en evaluering efter 1 år.
For det vil sætte fokus på de problemer, der måtte opstå.
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-04:
Altså, regeringen har ikke noget ønske om og er derfor heller ikke åbne over for, at der skal indføres en solnedgangsklausul i de her nye regler.
Jeg tror altid, det er fornuftigt, at man evaluerer både administrerbarheden, men også effekterne af ny lovgivning.
Jeg tror, det vil være for tidligt at gøre efter 1 år, og jeg ser heller ikke noget behov for at skrive det ind i lovgivningen.
Men jeg vil sige, at vi altid har et ønske om, at de regler, der bliver vedtaget, også bliver evalueret, så det kan bruges til at danne grundlag for andre beslutninger i fremtiden.
Jette Gottlieb (EL), 2022-05-04:
Men jeg vil dog alligevel sige, at det efter min erfaring næsten er umuligt at administrere det, der er vedtaget, og at det er aftalt i en forligskreds, er jo ikke en garanti for, at det kan lade sig gøre.
Der vil jeg gerne bede om, at der i loven bliver indført en passus om, at der skal ske en grundig evaluering af administrationsproblemerne 1 år efter ikrafttræden.
For først der kan man se, om det er regeringen eller mig, der har ret i det spørgsmål.
Er ministeren klar til at indføre en solnedgangsklausul på de bestemmelser, for så vidt angår bestemmelserne om ændring i dimittendsatsen, så man kan være tvunget til at lave om på det, hvis det viser sig, at det er relativt uadministrerbart?
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-04:
Vi har jo en dialog med Danske A-kasser og har også læst deres høringssvar, og vi er altid åbne over for gode idéer, men det skal jo hele tiden vejes op imod balancen og hensynet til det, der er aftalt i den politiske aftale.
Og det, der er aftalt i den politiske aftale, er, at man skal kunne få den højere dimittendsats i 3 måneder og ikke i 4 måneder, og det er derfor, vi har truffet de udmøntningsvalg, vi har.
Men jeg forudser også, at § 20-spørgsmålet her er opvarmningen til nogle drøftelser, der sikkert skal være under udvalgsbehandlingen, hvis jeg kender fru Jette Gottlieb ret.
Jette Gottlieb (EL), 2022-05-04:
Nu må vi være opmærksomme på, at sociale begivenheder jo kan indtræffe på alle andre dage end den sidste i en måned, og det er, uanset om man bliver forsørger, om man fylder 30, eller hvad der kan ske af sociale begivenheder.
Men har ministeren overvejet, om det overhovedet kan administreres uden individuel satsberegning i a-kasserne?
Og har ministeren overvejet, om det ekstra problem, der vil ligge i samspillet mellem a-kasser og jobcentre, specielt i forbindelse med satsskifte under sygdom, overhovedet kan løses uden individuel behandling og efterreguleringer?
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-04:
Tak for spørgsmålet.
Når man i dag skifter dagpengesats, sker det fra den første i den efterfølgende måned.
Hvis en dimittend eksempelvis skal overgå til forsørgersats, sker det fra den første i måneden, efter barnet er født.
Hvis man skulle bruge samme model ved den satsnedgang for dimittender i de nye regler, vil det betyde, at nogle dimittender kan få den indledningsvis højere dimittendsats i op til 4 måneder.
Andre vil alene få den indledningsvis høje dimittendsats i 3 måneder.
Generelt vil perioden med den indledningsvis højere dimittendsats være mellem 3 og 4 måneder
, afhængigt af hvordan forbruget ligger i forhold til kalendermåneder.
Der er altså ikke saglige grunde, som afgør, om man kan få 3 eller op til 4 måneder med den højere dimittendsats, og jeg synes, at 4 måneder med den indledningsvis højere dimittendsats ligger for langt fra de aftalte 3 måneder.
Med udgangspunkt i det eksisterende princip om, at en hel måneds dagpenge udgør 160,63 timer, er 3 måneder udmøntet som 481 timer, og den udmøntning sikrer, at alle ikkeforsørgende dimittender har mulighed for at få 3 måneder med den indledningsvis højere dimittendsats, uanset hvordan dagpengeretten forbruges i forhold til kalendermåneder.
Vi har via udmøntningen forsøgt at holde os til eksisterende principper og metoder, og samtidig skal vi finde balancen i at udmønte det i overensstemmelse med den politiske aftale, og jeg synes, vi har fundet den rette balance.
Jette Gottlieb (EL), 2022-05-04:
Ja, og her spørger jeg ministeren: Vil ministeren gøre rede for sine overvejelser om at indføre et nyt princip om satsskifte midt i en måned i forbindelse med et kommende lovforslag om ændringer af dimittendsatsen for dagpenge?
Er det et generelt ønske, at satsskifter i dagpengesystemet skal ske pr. dag i stedet for pr. måned?
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-04:
Helt grundlæggende har vi her lavet en øvelse, hvor vi ændrer dimittendreglerne.
Det giver så en mulighed for med den økonomi at investere i dagpengedækningen og sikkerhedsnettet bredt set.
Det tror vi, og det føler jeg mig også ganske overbevist om på den lange bane, vil være med til at øge tilslutningen til og øge robustheden i dagpengesystemet.
Så har fru Jette Gottlieb helt sikkert mange forskellige pointer i forhold til nogle af de valg, der er truffet, og det vil vi selvfølgelig gerne drøfte videre hen over andenbehandlingen af lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2022-05-04:
Jamen jeg forstår, at det er incitamentet, der skal være afgørende, og det betyder i det her tilfælde, at man altså mener, at incitamentet til at søge øget opkvalificering er at halvere dagpengesatsen.
Det er det, jeg ikke forstår, for normalt siger regeringen det modsatte.
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-04:
Vi har grundlæggende det håb, at uanset hvilken alder man har, og det gælder for såvel unge under 25 år som ældre, vil man benytte sig af de opkvalificeringstilbud, der er, hvis det kan bringe en tættere på arbejdsmarkedet.
Vi har samtidig også det håb, hvis det er, at man ikke vil benytte sig af de tilbud, at det så gør, at man hurtigere og mere målrettet søger en af de mange ledige stillinger, som vi kan se af rekrutteringssurvey og alt muligt andet godt at der er derude lige nu.
Jette Gottlieb (EL), 2022-05-04:
Men mener ministeren i praksis, at en nedsættelse af satsen til 49,11 pct. er et godt incitament for unge til at søge tilbud om øget opkvalificering, der formodentlig og forhåbentlig vil kunne bringe dem tættere på arbejdsmarkedet?
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-04:
Tak for det.
Så kan man jo spørge: Mener ministeren så, at lovgivningen skal ændres?
Det er det ene spørgsmål.
Så er det andet i forhold til det, ministeren siger om det med æblet; at det skal der selvfølgelig reageres på, og at politiet handler korrekt.
Men synes ministeren ikke, det er rimeligt, hvis en borger ser et dyr, der lider nød og ikke får den ernæring, det skal have, at man så tænker, at man gerne vil hjælpe?
Er det ikke almindeligt, at man gør det – at man nærer empati for og drager omsorg for dyr, ligesom man også skal gøre det for mennesker?
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-04:
Nu har det her jo fungeret på Mols siden 2016, altså i 6 år, så det handler nok om lidt mere, end om hvorvidt heste kan lide æbler.
Og når man har et naturhistorisk museum, der interesserer sig for det her og bedriver forskning, er det nok også grundlag for, at der foregår lidt mere, end bare om heste kan lide æbler.
Og der er ikke noget i den her sag, i hvert fald ikke indtil videre, hvor der er nogle myndigheder, der siger, at der er foretaget noget forkert i forbindelse med det her forskningsprojekt.
Jeg tror bare, vi bliver nødt til at holde fast i, at folk ikke bare kan bryde reglerne, fordi de er uenige i, at der er nogle myndigheder, der gør noget.
Men så længe den lovgivning ser ud, som den gør, så er det nu engang politiets opgave at rejse sigtelse, hvis der er behov for det.
Trine Bramsen (S), 2022-05-04:
I hvert fald er der jo ingen, håber jeg, der har grundlag for at synes, at vores beredskab og politi skal have de dårligst mulige arbejdsvilkår.
De skal have tryghed i deres arbejde, og det er jo netop dem, der er fagpersoner, som bedst kan vurdere de forhold, de kører under under udrykningskørsel.
Så jeg synes, det giver god mening, at vi kigger på, om der er justeringer, der skal foretages, og som sagt er jeg åben over for alle gode forslag, men det kunne være, at løsningen ligger i fortolkningen.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-05-04:
Men det er jeg faktisk enig i, så hvis det her så at sige kunne blive løst med en fortolkning eller bekendtgørelse, hvad ved jeg, som ikke ville kræve ny lovgivning, er det jo det absolut bedste, for så når vi det mål, det handler om, nemlig at der ikke er den her utryghed, og så er der måske ikke den – med understregning af måske ikke – forskelligartede fortolkning i de forskellige politikredse.
Så jeg tager vel imod den fremstrakte hånd og ser frem til, at vi forhåbentlig skal finde en løsning.
Trine Bramsen (S), 2022-05-04:
Tilbage står jo spørgsmålet om, hvad konsekvenserne er den dag, hvor der så er en ulykke, som er forårsaget af uretmæssig kørsel?
Derfor skal vi også bare passe på, at vi ikke kommer til at lave en lovgivning, der kommer til at vende den anden vej.
Jeg vil meget gerne være med til at kigge på, om der er noget, vi kan gøre i forhold til fortolkningen, og jeg vil heller ikke være afvisende over for, at der kan være justeringer, men der er bare forskellige balancer, der skal holdes i hævd her.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-05-04:
Men problemet var jo, at den her sag overhovedet blev rejst.
Altså, situationen er jo den, at helt tilbage i november 2021, hvor der skete det her beklagelige uheld under udrykningskørsel, syntes anklagemyndigheden på baggrund af den måde, loven er på i dag, at der var grundlag for at rejse en sag om en bødestraf på 2.500 kr. samt 3 års betinget frakendelse af kørekortet.
Og så er det da rigtigt, at vores retssystem så heldigvis har frikendt ham, men min pointe er jo bare, at vi slet ikke skulle have rejst den her sag.
Og den blev jo rejst, fordi anklagemyndigheden åbenbart mener, at han skulle være blevet dømt, i forhold til den måde lovgivningen er på, og dermed må der være grundlag for at kigge på lovgivningen.
Trine Bramsen (S), 2022-05-04:
Jeg kigger altid gerne på gode forslag, og det kan sagtens være, at der er bedre forslag end dem, der er lavet i forhold til den eksisterende lovgivning.
Det er jeg sådan set altid åben over for.
Jeg tror bare, det er vigtigt at sige i forhold til den konkrete sag, at det, jeg er blevet oplyst, er, at ambulanceføreren er blevet frikendt i sagen, og at reglerne i dag er indrettet på en måde, så føreren af udrykningskøretøjet skal sikre sig, at udrykningskørslen sker retmæssigt, altså at det er nødvendigt, at der foretages udrykningskørsel, og det er også føreren, der har ansvaret for at sikre sig, at reglerne for udrykning iagttages under kørslen.
Men der er ikke i sig selv – og det er det, jeg har forstået ligger som en præmis for spørgsmålet her – et strafansvar forbundet med, at et udrykningskøretøj er involveret i en ulykke.
Der vil man altid gå ind og se: Var det føreren, der havde skylden i den her ulykke?
Var der nogle af de betingelser, der gør sig gældende for udrykningskørsel, der ikke var til stede?
Og hvis det forholder sig sådan, kan der være et strafansvar.
Men hvis det forholder sig sådan, at alle rammer og regler er opfyldt, så kan der ikke.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-05-04:
Tak til ministeren.
Den konkrete sag har for mig åbenbaret, at det her nok er en større, skal vi sige problemstilling for en lang række ambulanceførere.
Jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at de her ambulanceførere jo skal have så gode vilkår som overhovedet muligt, for det kan jo være, at vi selv får brug for det en dag.
Han har 35 års erfaring – 35 års erfaring.
Og jeg har selv haft lejlighed til at møde ham og møde flere af repræsentanterne for ambulanceførerne, og de siger klokkeklart til mig, at det her er noget, som belaster dem i forhold til at udøve deres arbejde.
Altså, det er simpelt hen noget, de er bekymret for
, hver eneste gang de er ude og lave udrykningskørsel.
Vi oplevede også for få år siden, at der var en brandmand, som faktisk decideret fik en bøde og et klip i kørekortet i forhold til at lave den her udrykningskørsel.
Og det er, at i stedet for at vores beredskabsfolk, som er ude og prøve at redde liv, så at sige også skal have alle mulige problemer, hvis de bliver involveret i uheld, så lad os da få lavet en mildere paragraf i forhold til udrykningskørsel.
Trine Bramsen (S), 2022-05-04:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan forstå, at spørgsmålet udspringer af en konkret sag, hvor ambulanceføreren var tiltalt for overtrædelse af reglerne i færdselsloven samt udrykningsbekendtgørelsen.
Jeg kan ikke gå ind i den konkrete sag, men jeg kan forstå, at ambulanceføreren efterfølgende er blevet frikendt i sagen.
Som svar på spørgsmålet vil jeg indledningsvis anerkende og takke for det arbejde, som vores politi og beredskab dagligt varetager.
Det indebærer bl.a., at det i krisemæssige situationer er nødvendigt, at der køres udrykningskørsel.
Førere af udrykningskøretøjer straffes ikke på samme måde som privatbilister, så længe betingelserne, for at der kan ske udrykningskørsel, er opfyldt.
Det udløser altså ikke i sig selv et strafansvar, hvis en fører af et udrykningskøretøj er involveret i en færdselsulykke.
Reglerne er indrettet på den måde, at føreren af et udrykningskøretøj skal sikre sig, at udrykningskørslen er retmæssig, det vil sige, at det skal være nødvendigt, at der køres med udrykningskøretøjer.
Selvfølgelig skal føreren sikre sig, at de nærmere regler for selve udrykningen iagttages under kørslen, og det handler bl.a. om brugen af udrykningssignaler, regler for nedbremsning ved fremkørsel i rødt lyssignal, samt under hvilke omstændigheder der kan ske tilsidesættelse af regler om hastighed.
Men det er altså en misforståelse, at det i sig selv er strafbart for en fører af et udrykningskøretøj at være involveret i et færdselsuheld i forbindelse med udrykningskørslen.
Førere af udrykningskøretøjer kan straffes, hvis de grundlæggende betingelser for at foretage udrykningskørslen ikke er til stede, eller hvis de nærmere regler for udrykningskørslen ikke overholdes.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-05-04:
Tusind tak for det.
Astrid Krag (S), 2022-05-04:
Tak for det.
Når man ansætter medarbejdere inden for det her område, skal den lokale ledelse være sig ansvaret bevidst.
Socialtilsynet holder jo også øje med, om man lever op til det lovpligtige krav om at indhente straffeattester.
Men det er en fejl, vi ofte begår her på Christiansborg: at når der er en fejl eller en enkeltsag lokalt, så laver vi lovgivning, regulering, bureaukrati, som vi presser ned over hele området, og det skal vi altså lade være med.
Vi skal gøre ting, når de kan give mening og være målrettede, som da vi blev enige om det med straffeattesterne, men vi bliver nødt til at insistere på, at man altså, når man driver et tilbud, og sådan set også når man har pligten til at føre personrettet tilsyn for en borger, så løfter det ansvar.
Vi kan jo ikke detailstyre det sociale område herinde fra Christiansborg.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-04:
Den arbejdsgruppe gjorde os jo udmærket bekendt med, at det var en rigtig god idé at indhente offentlige straffeattester på hele området.
Det er så en anden side af sagen.
Men ministeren bliver ved med at snakke om enkeltsager.
Jeg har efterhånden fremlagt rigtig mange sager for ministeren i forhold til det her.
På social- og sundhedsområdet har vi det jo sådan, at social- og sundhedsassistenter er autoriseret, og såfremt man fejlbehandler en patient eller andet, kan man få frataget sin autorisation.
Hvad vil ministeren gøre over for f.eks. pædagoger, der misrøgter eller udsætter en borger for den behandling?
Eller er ministerens svar her i dag, at der ikke kommer til at ske noget?
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-05-04:
Jeg bliver helt overrasket og beklager, at det ikke er Danmarks Liberale Parti mere, men kun Venstre.
Men tak for det.
Spørgsmålet er: Mener ministeren, at der er behov for at revidere færdselslovgivningen, så det fremover modsat i dag i afgørelser af sager som sagen med ambulancefører Bruno Dante Martiri vil indgå som en formildende omstændighed, hvis en påkørselsulykke er sket i forbindelse med en udrykning?
Hans Kristian Skibby (UFG), 2022-05-04:
Jeg takker for svaret.
Men det ændrer ikke synderlig meget på, at jeg synes, at man som politiker og som beslutningstager i landet også bør overveje, om målet helliger midlet i sådan nogle sager som den her.
Tidligere har miljøministeren jo været kaldt i samråd om andre dyr, og det handlede om kvæg, der ikke får det foder, de skal have, og der vælger man nu at indføre droneovervågning og sporbar øremærkning og alt muligt andet.
Altså, der går lidt hysteri i det, om jeg så må sige, fordi man ikke kan noget så simpelt som at sørge for, at dyrene får tilstrækkeligt med ernæring.
Der ender det jo så med, at der er nogle borgere, der vælger at fodre de her dyr, og så er det borgerne, der bliver slæbt for byretten, og det synes jeg altså justitsministeren skal tage ad notam.
Man gør det til et forskningsprojekt, at et æble bliver spist af en hest, og så kommer det ud som en pære i den anden ende – ja, det er da morsomt, men det er vel ikke noget, man behøver at forske ret meget i, altså at det faktisk har været sådan i ganske mange år, at heste spiser æbler.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-04:
Jeg vil godt starte med at sige, at jeg ikke synes, man skal grine ad det.
Jeg synes, det er en fuldstændig relevant politisk diskussion af, hvad vi vil med naturparker, hvad vi vil med forskningsprojekter i dansk natur.
Det synes jeg er en fuldstændig legitim og god politisk diskussion, som vi kan have med hinanden, og som borgerne kan have med hinanden.
Men det er nødt til at være sådan, at folk – også i forhold til deres politiske synspunkter – overholder den lovgivning, der nu engang er vedtaget.
Og det betyder også, at hvis der er noget, som man får at vide er forbudt, skal man selvfølgelig ikke bryde loven.
Og så må vi jo stole på, at politiet er i stand til at have proportionerne på plads i det arbejde, de foretager sig.
Det er heller ikke altid sådan, at en enkelt avisartikel fortæller hele historien.
Og der har vi så heldigvis domstolene til at vurdere, om loven er overtrådt, og om der skal falde en dom.
Hans Kristian Skibby (UFG), 2022-05-04:
Jeg håber, at justitsministeren vil blive på sin plads lidt endnu – fru Karina Adsbøl kommer også på senere.
Det er bare, så ministeren er advaret.
Jeg synes også, at det her er en umådelig absurd sag.
Og nu ved jeg godt, at når man er ny minister, skal man ikke bruge al tiden på de små sager, og jeg anerkender, at det her måske er en lille sag, men det er trods alt en sag, som omhandler den retstilstand, vi har i Danmark, og hvordan man som borger kan blive taget i en eller anden absurd situation, hvor man så ender med at blive sigtet af politiet.
I den her konkrete sag kan vi se, at man fra politiets side henfører til, at det er et forskningsprojekt, der kan gå i stå, fordi forskere har lavet aftaler om at tage afføringsprøver fra de pågældende heste dagligt.
Og så kan man jo grine eller lade være, men synes ministeren, det er en valid og plausibel begrundelse for, at man slæber almindelige danske borgere for byretten, at de er kommet til at give noget af et æble til en sød, lille hest?
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-04:
Jeg kender ikke det konkrete tal, men jeg vil selvfølgelig gerne svare på det, hvis der kommer et spørgsmål.
Men det, jeg ved, er, at der er en uenighed om, hvorvidt det, der foregår på Mols, er fornuftigt eller ej, og at Aarhus Universitet bedriver forskning på Mols, og at der er nogle borgere, der er uenige i det.
Men det skal jo ikke gøre, at man kan bryde loven.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-04:
Hvor mange anmeldelser har der været af Molslaboratoriet fra bekymrede borgeres side – anmeldelser om misrøgt af dyr, herunder at dyr sulter, og at dyr har lus, og at deres hove ikke bliver behandlet?
Måske vil justitsministeren svare på det her er i spørgetimen, for det er da faktuelt.