runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Jeg synes jo, at det der i lige så høj grad burde få os til at diskutere, hvad det er for en skole, vi har – hvis 30 pct. ikke er klar.
Jeg ved ikke, om man må sige det her, men det har jo meget været pigernes skole, vi har haft i mange år; altså, mange af de praktiske fag er forsvundet og er blevet nedprioriteret, og så har det været dem, der kunne sidde stille på deres bagdel og følge med.
Jeg ved godt, at jeg karikerer det lidt, men jeg tror da også, vi skal være bevidste om, hvad det så er, vi kan gøre for, at man fatter interesse for folkeskolen.
For hvis 30 pct. ikke er klar, så skulle vi have gjort noget noget før.
Victoria Velasquez (EL), 2020-10-08:
Tak for talen.
Coronakrisen har på mange måder sat spot på de uligheder og skævheder, som vi har i vores samfund.
Og et af de problemer, vi står med lige nu, er, at små erhvervsdrivende oplever rigtig store problemer med at kunne få den nødvendige kredit.
Vi så det også efter sidste finanskrise, hvor alt for mange små, sunde virksomheder, og særlig lokale i landdistrikterne, ikke kunne få de lån, som de havde brug for.
Dem, som var heldige at komme igennem nåleøjet, kunne få et lån, hvor de kunne se ind i at skulle betale 71 pct. mere i rente end de store virksomheder – 71 pct. mere i rente.
Det er sgu ikke i orden, altså, for at være helt ærlig.
Og derfor vil jeg gerne starte med et lidt åbent spørgsmål og høre Konservatives ordfører, hvad Konservative vil gøre for at sikre, at de små erhvervsdrivende i hele landet har mulighed for at kunne få en ordentlig kredit.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Jeg er bange for, at jeg kunne komme til at svare på en måde, så jeg skuffer spørgeren dybt.
Jeg tror jo sådan set i bund og grund på kapitalisme og markedsøkonomi.
Vi har givet muligheder for at få udskudt skat og moms f.eks.
Altså, der er jo en pengerigelighed af den anden verden.
Udfordringen er så, hvem det så er, man har lyst til at låne ud til.
Og der har jeg det sådan, at jeg ikke synes, at Folketinget skal sidde og bestemme, at den her håndværker må få et lån fra banken, og at den her håndværker må ikke, eller at staten skal have en bank, der gør det.
Det ville jeg synes var noget voldsomt, altså at gå den vej.
Man kunne så prøve at gøre det nemmere at drive virksomhed: færre skatter og afgifter for virksomhederne.
Det var jo en anden vej at gå, og man kunne også prøve at lave nogle måske lidt mere rimelige betingelser for nogle af dem.
Altså, det er stadig væk ikke gået op for mig endnu – og det er, fordi jeg er langsomt opfattende – hvorfor caféer og restauranter og den slags ting skal lukke kl. 22.
Det har jeg simpelt hen bare ikke forstået endnu.
Det gør jo så, at de taber en masse penge i øjeblikket.
Altså, man kan gøre rigtig mange ting, uden at der skal laves en statsbank, eller hvad det er, der kommer nu – for jeg fornemmer, at nu får jeg løsningen fra spørgeren.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-10-08:
Jo, helt bestemt – naturligvis, kan man sige.
Noget af det, som mange os blå partier har kritiseret regeringen for i coronakrisen, har været zigzagkursen, og jeg kan forstå, at der også er en zigzagkurs i forhold til at give kommunerne mere frihed, og der ville det nok være bedre med sådan en mere konsistent linje, hvor man hele tiden giver dem mere og mere frihed og gerne i et lidt højere tempo.
Fru Sophie Løhde nævner selv forslaget om, at samtlige kommuner hver skulle have én folkeskole, der havde lige så frie rammer som friskolerne.
Det var et forslag, som Liberal Alliance fandt på i sin tid, og det er et helt igennem fantastisk forslag, og jeg håber, at det kan blive genoplivet, for tænk sig engang en frihedsrevolution, det kunne starte, hvis alle kommuner hver havde én skole, der var lige så fri som friskolerne – mon ikke de andre skoler ville kigge misundeligt på den og sige: De frie rammer og den tillid til vores faglighed vil vi også gerne have?
Så det håber jeg er noget, som Venstre også vil presse på for i den her valgperiode.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-10-08:
Jamen der ser vi måske lidt forskelligt på det, hr. Søren Pape Poulsen, for jeg kan ikke komme på noget tidspunkt i danmarkshistorien, hvor et borgerligt parti eller noget parti overhovedet er kommet hjem og har sagt til danskerne: Nu skal I betale 20 pct. mere til EU, I skal acceptere fælles hæftelse, og vi stiller i øvrigt ikke nogen nævneværdige betingelser til, hvordan pengene må bruges.
Jo, der er lidt i forhold til det klimamæssige og sådan nogle ting, men alle de garantier, som vi jo talte om i Europaudvalget dengang, om, at man ikke måtte bruge dem til at sænke skatterne i Italien osv., kom hr. Søren Pape Poulsen jo ikke igennem med.
Så jeg vil da sige, at det var en ganske særlig situation, men det er måske et udtryk for den helt særlige fleksibilitet, der er i både at være national, social, liberal og en hel masse andet, der gør, at det er lidt svært at få fat i den konservative EU-politik.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Hvis det kan berolige hr. Morten Messerschmidt, kan jeg sige: Nej, det er ikke vejen frem.
Hvis jeg bare lige skal tage fat i, hvorfor det var, vi gav det mandat, så vil jeg sige, at vi ved at give det mandat jo bare har gjort det, som partier i den her sal altid har gjort, som har været enige om, at en regering selvfølgelig til enhver tid skulle kunne tage ned og forhandle et budget og kunne have et mandat til det.
Altså, skulle vi virkelig forestille os, at statsministeren så skulle ringe hjem under forhandlingerne og sige til Europaudvalgets formand, eller hvem det nu skulle være: Nu siger det land det, skal vi så lige have en ny forhandling?
Der synes jeg, at vi må påtage os det ansvar og sende mandatet af sted, men det er så selvfølgelig også den regering, der – og jeg har ikke hørt andet – må stå til ansvar for at finansiere det efterfølgende.
Altså, det mandat, vi gav – det håber jeg også at hr. Messerschmidt er enig med mig i – var jo ikke til sådan en særlig situation, for det mandat har borgerlige partier jo givet hver eneste gang, der har været budgetforhandlinger.
Ja, det synes jeg ville være godt, men vi kommer nok til at diskutere: Hvad betyder det?
Det, vi nok skal anstrenge os for, er at få overbevist nogle flere danskere om, at de skal stemme borgerligt – måske fordi de er borgerlige; fordi de gerne vil have frie valg.
Jeg vil også godt her fra talerstolen i dag opfordre statsministeren til at konstatere, at den politiske situation er kørt fast og udskrive valg her senere på aftenen.
Og så må vi bruge valgkampen til at se, om vi kan få rykket nogle mandater, for som det ser ud lige nu, er spørgeren og jeg nok enige om, at vi lige skal bruge et par dage mere på at rykke det til noget, der giver 90.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Tusind tak.
I Alternativet lurer vi lidt på, hvad vej hockeystaven eller sivet eller pilekvisten, eller hvad man nu vil kalde det, vender hos De Konservative.
Altså, skal vi hurtigt i gang nu, og så kan vi sætte farten ned, hvis vi nærmer os målet hurtigere, end vi havde troet, eller skal vi vente, komme langsomt i gang og så håbe på, at der kommer noget teknologi, der redder os?
Er det sådan, at De Konservative eventuelt inden for skattestoppet vil være klar til at se på de her klimaskatter?
Det er spørgsmålet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Vi har jo sagt, at hvis vi skal løse det her, skal vi også gøre nogle ting, som umiddelbart ikke lige ligger først for.
Men vi skal jo have lavet en grøn skattereform, hvis det her skal lykkes.
Det tror jeg lige så godt bare vi kan indse.
Så kan vores diskussion her i salen jo handle om: Hvor er balancerne henne i det?
Og det kan godt ske, at vi har forskellige holdninger til det.
Altså, jeg har det sådan, at jeg jo ikke synes, vi mangler flere skatter i Danmark, men det kan godt ske, at vi skal have grønnere skatter i Danmark, altså at vi lægger om, så der er noget af det, der forurener, som vi beskatter hårdere, og så beskatter vi noget andet mindre.
Det synes jeg er en logisk forklaring.
Og der er det ikke sikkert, at jeg vil sige, at vi så bare skal have en ensartet CO 2 -skat.
Det kan være, den skal balanceres, eller også at der er nogle penge, der skal føres tilbage, for ellers er der nogle erhverv, der vil få det meget svært.
Men princippet i det, som der bliver spurgt til, er jeg sådan set enig i.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Men så indebærer det vel egentlig også, at vi jo er nødt til at beskatte de ting, som udleder allermest CO 2 : Brændstof, kød og sådan nogle ting.
Og hvis vi bare leder hele det provenu, altså hele det overskud, vi får, tilbage til de producenter, så når vi jo lige vidt.
Så forstår jeg faktisk De Konservative sådan, at man, hvis det bliver holdt inden for skattestoppet, faktisk godt vil være med til netto at gøre kød dyrere og gøre flyrejser dyrere.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Det var nok en frisk udlægning af det, vi står for.
Altså, vi får jo en udfordring.
Lad os nu tage dansk landbrug f.eks.: Der vil det jo på nogle stræk være noget sværere at reducere.
Men vi skal jo hele tiden tænke på spørgsmålet – det håber jeg da vi gør alle sammen: Hvad er det, der er godt for verden?
For vi kan jo sagtens tage nogle beslutninger herinde, der gør, at vi meget nemt kommer i mål med de 70 pct. For vi kan tage nogle så hårde beslutninger, at vi kommer til at sende vores virksomheder ud af landet, eller vi kommer til at lukke vores landbrug, og så har vi jo løst det, men det hjælper bare ikke noget, for det har ikke gjort verden til et bedre sted.
Så derfor skal vi jo finde den rigtige balance.
Anders Kronborg (S), 2020-10-08:
Tusind tak for det, og tak til hr. Søren Pape Poulsen for talen.
Jeg anerkender meget, at Det Konservative Folkeparti er borgerlige stemmer, som arbejder, og det er klart, at vi jo ikke er i mål på alle områder endnu.
Da Søren Pape Poulsen sad som justitsminister, var Socialdemokratiet med til at lave nogle aftaler, der styrkede trygheden i bl.a. udsatte boligområder.
Men vi kan jo se, at der stadig er utryghed på parkeringspladser i udsatte boligområder, og jeg forstår, at hr. Søren Pape Poulsen så imødekommer det, som statsministeren sagde i talen her i tirsdags.
Men der er også et lille »men«.
Jeg vil f.eks. høre hr. Søren Pape Poulsen, om Det Konservative Folkeparti er klar til også at tage statussymboler fra ballademagerne ude i områderne?
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Ja, fuldstændig.
Altså, jeg blev meget opløftet af det afsnit i statsministerens tale.
Jeg synes, det er vigtigt.
Jeg synes også, det er vigtigt, at vi kan tage de her ting fra dem.
Vi har alle sammen læst historierne, at vi har alle sammen set billederne, hvor nogle af de her typer står og griner ad politiet og river en bøde i stykker for næsen af dem.
Det er jo til at blive gal i skralden over.
Det er sjovt nok, at de her mennesker sjældent har et arbejde, nogle er på overførselsindkomst, nogle har ikke engang en overførselsindkomst, men af en eller anden grund er de blevet så dygtige til at spare op, at de har haft råd til at købe det her meget dyre tøj og de her meget dyre ure og alt sådan noget.
Det er jo interessant.
Og vi ved jo alle sammen godt, hvordan de har fået fat i det, ikke?
Derfor skal vi jo bare tage det fra dem, vi kan.
Jeg synes, vi skal være klar til at vise vejen og sige til dem: Kære venner, hvis det er den måde, I opfører jer på, tager vi alle jeres statussymboler fra jer.
For det, der må ligge os alle sammen mest på sinde, er, at alle mennesker fortjener at kunne bo trygt i Danmark, uanset hvilket boligområde de bor i.
Anders Kronborg (S), 2020-10-08:
Det vil jeg gerne kvittere meget positivt for.
Jeg synes, det er en fornuftig retning at gå i, for vi skal gå forrest, når det handler om at skabe tryghed i det danske samfund.
Noget andet, der jo er meget, meget vanvittigt, er de vanvidsbilister, vi ser på vores veje, der kører med op mod 200 km/t. og kører fra politiet.
Der har også været ulykker, hvor folk er blevet dræbt.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at folk, der kører så vanvittigt og så uansvarligt, skal blive ved med at beholde deres bil.
Så jeg vil høre, om hr. Søren Pape Poulsen og Det Konservative Folkeparti også er klar til at stramme skruen over for de her vanvidsbilister og simpelt hen konfiskere bilen, hvis de ikke kan finde ud af at køre ordentligt og civiliseret på de danske veje.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Ja, det er vi i den grad.
Så skal vi lige finde den rigtige løsning, hvis man så leaser eller stråmandsleaser eller der bruges stråmandsselskaber.
Det tror jeg også vi kan.
Og så er der nogle selskaber, der også må kunne bede om nogle oplysninger, altså f.eks. spørge: Er den, jeg lejer bilen ud til lige nu, en, der nogen sinde vil kunne betale en regning?
Vi må komme så tæt på det, vi kan, for det er jo det eneste, de her mennesker har respekt for: at man tager de her ting fra dem.
Så det går vi positivt ind i snakken om.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-10-08:
Tak, formand.
Jeg vil gerne vende tilbage til det spor, som hr. Kristian Thulesen Dahl lagde an, og hvor hr. Søren Pape Poulsen kækt replicerede, at han var i stand til både at være national, liberal og social, og det er meget inkluderende, og i EU-politikken ser vi jo også, hvordan hr. Søren Pape Poulsen er i stand til at agere parlamentarisk grundlag for regeringen.
Jeg husker selvfølgelig, hvordan hr. Søren Pape Poulsen, da mandatet skulle gives i forhold til forhandlingerne om, hvor mange milliarder mere vi skulle sende af sted, var klar, da det yderste venstre svigtede.
Der var ikke nogen andre borgerlige partier – som jeg lige husker det – som syntes, det var en god idé at sende de der 4-5 mia. kr. mere af sted om året,
men hr. Søren Pape Poulsen var klar.
Og nu forstår jeg, at det handler om at sikre, at vi stadig væk kan eksportere til Italien, Grækenland, Portugal, Sydeuropa, osv.
Der vil jeg bare gerne spørge, om det er sådan en generel linje, som vi kan forvente fra hr. Søren Poulsens partis side fremadrettet, altså at de danske skatteydere, hvis det går lidt dårligt, og hvis vi skal have gang i væksten et eller andet sted i verden, så altid kan blive anmodet om at sende en check af sted, og at vi så på den måde stimulerer dansk eksport.
Er det vejen frem, hr. Søren Pape Poulsen, altså danske skattekroner af sted, og så kører det hele?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-08:
Tusind tak for talen, og tusind tak for den utrættelige indsats, som ordføreren hver dag lægger i sit arbejde for at forbedre forholdene på Grønland.
Ordføreren har for nylig sagt, at regeringens samarbejde med naalakkersuisut om de udsatte børn har nogle mangler og rammer lidt skævt, bl.a. i forhold til at der ikke er nok fokus på forebyggelse.
Kunne du prøve at uddybe det lidt mere, i forhold til hvordan du synes at vi fra dansk side kunne gøre det bedre i det samarbejde?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-08:
Mange tak for spørgsmålet.
Det er en hjertesag.
Allerførst vil jeg sige, at det at leve op til lovgivningen i virkeligheden er noget af det, som initiativerne prøver at pege på.
De peger jo klart på, at det, som Danmark går ind og påtager sig ansvaret for, egentlig er Grønlands ansvar.
Jeg tror på, vi skal lave en indsats fra 0 til 2 år, for ellers vil vi altid være på bagkant på socialområdet.
Jeg tror på, at vi skal nytænke vores socialpolitik.
Jeg har ofte set – og jeg har også selv været ansat i socialforvaltningen i Grønland – at vi anbragte børn, når de var 8 år.
Så har de typisk gået 8 år i en eller anden form for omsorgssvigt, før de så har fået hjælp.
Og der tror jeg den tidlige indsats er helt central.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-08:
Tusind tak for det.
I forlængelse af den debat, mener ordføreren så, at vi fra dansk side i højere grad skal gå ind at stille krav, når vi indgår i sådan et samarbejde, så vi i højere grad, kan man sige, har sikkerhed for, hvordan pengene bliver brugt?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-08:
80 mio. kr. er i mine øjne rigtig mange penge.
Derfor tror jeg også, det er vigtigt, at man har et vågent øje på de penge, og jeg ved også, at socialministeren følger den sag løbende.
Det kunne være, det var det, man skulle samarbejde omkring efter 2023, hvor pengene udløber, og så kigge på, hvordan man kan få vendt situationen frem for bare at lave noget brandslukning, som man gør i dag.
Kasper Roug (S), 2020-10-08:
Tak til ordføreren for en god tale.
Nu er mange af de udfordringer, vi taler om her i Folketinget, jo henvendt til Grønland internt, sådan som ordføreren kom ind på.
Jeg synes også, det er et rigtig godt udgangspunkt, ordføreren har, når hun siger, at Grønland har brug for Danmark og Danmark har brug for Grønland.
Og det er jo en sandhed, fordi vi nu engang er bundet så tæt sammen, som vi er.
Mit spørgsmål til ordføreren er: Hvordan ser ordføreren så at rigsfællesskabet kan være med til at understøtte løsningen på nogle af de udfordringer, der så ligger i det her?
Jamen vi kigger meget gerne på det grønlandske samfund, vi holder meget gerne også øje med, hvad der sker, og vi hjælper også meget gerne.
Men hvordan tænker ordføreren at vi bedst muligt kan støtte op om det?
Det er da rigtigt, at det hænger sammen.
Det gør det, det er vi enige om.
Ordføreren gør jo et stort arbejde også hjemme i Grønland, så hvordan kan vi bedst muligt støtte op om det?
Jeg synes ikke rigtig, ordføreren kommer ind på, hvordan vi bedst muligt bakker op.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-08:
Det gode er jo, at vi sidder med i forhandlinger – det gjorde vi ikke for et par år siden – og det er jeg rigtig stolt af, for der sættes sådan set nogle fodspor, som kommer Grønland til gavn, også når jeg engang ikke mere er i Folketinget.
Det er jo der, man skaber resultater.
Så der peger vi jo på rigtig mange ting på socialområdet, på justitsområdet og på en lang række andre områder.
Jeg så gerne, at man gjorde noget mere for at give viden f.eks. til unge om Grønland.
Jeg så gerne, at man tænkte grønlændere i Danmark som en form for minoritet og på den måde også ligesom sikrede, at vi kommer den her misrepræsentation til livs.
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-08:
Der er netop sendt et lovforslag om en samtykkelov i høring, altså om, at samleje kun kan finde sted, når ønsket er gensidigt og begge parter er med på det.
Men som det er med den slags lovgivning, står der også, at det ikke gælder for Grønland og Færøerne på grund af de kompetencer, der er givet dér.
Derfor vil jeg høre, hvordan ordføreren ser på, om man kunne gøre noget lignende i Grønland i forhold til den grønlandske kriminallov.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Det er rigtigt forstået, og jeg er med på at gå til makronerne.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-10-08:
Tak, og mange tak til hr. Torsten Gejl for den meget passionerede tale.
Jeg hørte lidt om transporten i Danmark, og hvad man kan gøre der, men jeg kunne godt tænke mig at høre Torsten Gejls tanker om den tunge transport, altså lastbiltransporten.
Hvad mener Alternativet vi kan gøre der?
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Vi skal over på el i så høj grad, som vi kan komme, og på togtransport.
Der er alle mulige løsninger, som ikke indbefatter fossil energi.
Der er jo masser at tage fat på.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-10-08:
Nu er det jo sin sag at trække en lastbil på 46 t gennem Danmark på el.
Det er jo sådan, at biogas og brint er nogle af mulighederne.
Vil hr. Torsten Gejl bakke op om, at man kan sætte afgiften på biogas- og brintlastbiler på samme niveau som en diesellastbil, så vi kan omstille de her 14.000 lastbiler, som giver cirka den samme CO 2 -udledning, som vi får ved 750.000 elbiler?
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Der kan godt være nogle midlertidige løsninger af den slags.
Marie Bjerre (V), 2020-10-08:
Der er meget, vi i Venstre ikke er enige med Alternativet i, heller ikke når det kommer til spørgsmål om, hvordan vi bedst løser klimaudfordringerne.
Men jeg tror godt, vi kan blive enige om, at vi har en meget fodslæbende regering, når det kommer til klimaet, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren synes, det er i orden, at det har taget så lang tid for regeringen at komme i gang med klimaforhandlingerne.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Det var et retorisk spørgsmål.
Vi synes, det er forfærdeligt, at det har taget så lang tid.
Altså, vi har jo her i salen foreslået en kødafgift med social kompensation.
Vi kunne være kommet i gang, vi kunne også allerede have indført en flyafgift.
Der er mange ting, vi kunne have gjort.
Så det, at vi er dér, hvor vi skal til at tale om, at vi måske skal have nogle teknologifix, der skal løse det her i sidste time, synes jeg er et tegn på, at vi er alt for sent på den.
Marie Bjerre (V), 2020-10-08:
Man må jo heldigvis gerne stille retoriske spørgsmål her i Folketingssalen.
Og så kan jeg konstatere, at der heldigvis er noget, vi er enige med Alternativet om.
Men så kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren om, hvad Alternativet tror Alternativet kan gøre, eller hvad Alternativet vil gøre, for at regeringen kan leve op til ambitionerne på klimaområdet, og for at regeringen kan leve op til nogle af de høje ambitioner, som Alternativet også har.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Ja, man må jo presse på, og man må komme med gode idéer fra alt fra tekniske løsninger til finansiering.
Vi er kommet med en idé til finansiering via f.eks. grønne obligationer.
I Holland samlede man 66 mia. kr. på en dag til klimaløsninger via grønne obligationer.
Vi skal til at bruge mange flere varmepumper, og vi skal have bølgeenergi ind.
Der er jo lavet bølgeenergieksperimenter i Danmark, der er utrolig interessante, men de er ikke kommet videre.
Bølgeenergi kan blive et meget solidt supplement til elektriciteten, for der er altid bølger, mens vinden kommer i faser.
Mona Juul (KF), 2020-10-08:
Jeg elsker bare, at vi snakker iværksætteri, og jeg har også hørt flere fra talerstolen hylde iværksætteri og ovenikøbet også sige, at de elsker iværksætteri.
Jeg er også lidt efter det
en gang imellem, for det lyder, som om vi nu også skal have noget grønt iværksætteri; men parallelt med det er der jo også nogle ting, der forhindrer iværksætteri i den lovgivning, vi har.
For med nogle af de ønsker, som regeringen har lige nu om at øge aktieindkomstbeskatningen og om at lave en ny lagerbeskatning, og i og med at skatteministeren godt kunne tænke sig at ændre på investeringerne for alderspension i unoterede aktier og ovenikøbet vil have, at vi skal sælge dem inden sommerferien, så er det jo nogle ting, som går i den fuldstændige modsatte retning af at hylde iværksætteri og sikre, at vi rent faktisk får en aktiekultur, og at folk har lyst til at gå ind at investere i grønt iværksætteri.
Hvor står Alternativet i forhold til det?
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Altså, når firmaerne bliver så store, at vi skal til at tale aktieselskaber, så synes jeg sjældent, at der er tale om iværksætteri længere.
Så begynder det at løbe op i nogle meget, meget store summer.
Der er vi mere interesseret i f.eks. at få sænket kapitalkravet, så det er lettere at starte små andelsvirksomheder.
Det vil vi gerne have ned fra 40.000 kr. til 8.000 kr.
Det er faktisk ikke så svært at iværksætte i Danmark.
I den tid, jeg har stået heroppe, ville jeg faktisk kunne have startet et firma og fået mig et se-nr. osv.
Men f.eks. er 80 pct. dagpenge til iværksættere i 2 år, så man lige akkurat har råd til huslejen, et af vores forslag.
Mona Juul (KF), 2020-10-08:
Det synes jeg lyder godt.
Det vil sige, at Alternativet godt vil være med til at skaffe en bedre og mindre aktiekapital for anpartsselskaberne, når vi nu skal forhandle om iværksætteri her om lidt igen, hvor vi jo meget, meget gerne vil have sænket kapitalkravet.
Jeg lytter mig også til, at Alternativet i det hele taget gerne vil være med til at kigge på vilkårene for at sikre en selvstændigheds- og iværksætterkultur.
Er det rigtigt forstået?
For så skal vi til at gå til makronerne lige om lidt.