runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Det, der gør, at vi i Dansk Folkeparti måske ikke er så bekymrede, er jo, at hvad er det for nogle opgaver, vi giver vores ja til?
Det er opgaver af defensiv karakter, så det ville kræve, at nogle skulle vælge aktivt at angribe danske skibe, for at der ville komme en kamp.
Og i det øjeblik, at man beslutter sig for, at danske skibe skal deltage i offensive opgaver, så ville det kræve et mandat, et nyt mandat.
Så på den måde er vi forsikrede, og vi synes, at det her er en forsvarlig model.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-12-14:
Men når man lægger beslutninger som det her over i nævnet, er problemet jo, at det netop kun er, hvis ministeren er ude og kommentere på noget, at man kan sige, hvordan man har stillet sig.
Man kan jo ikke bare gå ud og nævne punkter fra en dagsorden.
Og hvis det er en særlig sikkerhedspolitisk situation, der skal være fortrolig, kan man jo altid tage det i nævnet.
Men det, der bekymrer mig, er den procedureændring, vi ser med det her beslutningsforslag.
Det er i hvert fald sådan, jeg læser det, altså som om man fuldstændig sadler om og siger, at fra nu af kører vi det bare over nævnet.
Vi giver carte blanche, og så skal vi ikke tale mere om det.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Det står jo enhver frit for under behandlingen af forslaget at stille de undrende spørgsmål, man vil.
Omvendt må man jo også bare erkende, at noget af det her handler om et omskifteligt sikkerhedsbillede, som gør, at der er nogle ting, der måske kræver, at vi drøfter det her i et mere lukket format.
Og så vil det jo selvfølgelig som sagt være op til hvert enkelt parti at sørge for at fortælle sine egne bevæggrunde for at gå ind i forskellige missioner.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-12-14:
Det er sådan lidt det samme, for jeg forstår ikke helt, hvad ordføreren siger.
Altså, en ting er, at pressen selvfølgelig kan interessere sig for, hvad der sker.
Men mener ordføreren ikke, at der er et problem i, at vi ikke tager de her debatter i det åbne, når det handler om flådebidrag, men at det foregår i nævnet, som jo er bag lukkede døre, hvor man kan sige, hvad man selv har sagt, ja, men ikke, hvad debatten ligesom har været?
Altså at vi egentlig tager åbne debatter om det her, som jo trods alt er store spørgsmål, altså i forhold til at man på den her måde bare laver om på proceduren.
Er ordføreren helt med på det, eller er det noget, som ordføreren også mener vi lige bør undersøge nærmere i behandlingen af det her forslag?
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Jeg synes, det er en god undren, men jeg føler mig ret overbevist om, at vi vil have en debat om det, også en offentlig debat.
Eva Flyvholm (EL), 2018-12-14:
Men det er lige netop præcis derfor, at jeg ikke synes, det her er noget, der bare skal ligge i Udenrigspolitisk Nævn.
Det er lige præcis derfor – for det er jo ikke særlig hemmeligt, når man sejler rundt med de her store skibe – at jeg synes, den politiske beslutning om, hvad det er, vi deltager i, bør ligge i Folketinget, ligesom den plejer, kan man sige, for uanset hvad man så måtte mene om den konkrete diskussion, synes jeg, det er vigtigt, at befolkningen har den indsigt i, hvorfor vi vælger at gøre, som vi gør.
Det synes jeg også Dansk Folkeparti plejer at være interesseret i, altså at vi har den åbne debat om vores udenrigspolitik.
Så jeg undrer mig lidt over, at det ikke er noget, I er mere bekymrede over.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-12-14:
Tak for det.
Jeg vil da gerne anerkende, at Det Radikale Venstre på det økonomiske område førte en god politik i den tidligere regering, og ordføreren svarede fru Jane Heitmann, at ordføreren gerne ville lave flere reformer, så jeg vil bare høre, hvad det er for nogle reformer, som ordføreren tænker på.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Tak for det.
Jeg vil bare spørge forsvarsministeren, om han vil sørge for, at Folketinget er orienteret om den konkrete aftale om håndtering af nødstedte, altså om Folketinget bliver orienteret om det, inden vi sender fregatten af sted.
Lotte Rod (RV), 2018-12-14:
Men det er jo bare en helt reel prioritering.
Altså, politik er jo grundlæggende en prioritering af, hvad vi gerne vil bruge pengene på, og hvor vi så tager pengene fra.
Mange af de i øvrigt rigtig gode intentioner, som jeg hører alle ordførerne har, kunne jo blive til noget, hvis man satte handling bag ordene.
Og derfor synes jeg, det er vigtigt, at vi ikke bare står her og snakker, men også viser i konkret handling, at vi er villige til rent faktisk at gøre det i virkeligheden.
Karin Nødgaard (DF), 2018-12-14:
Og tak til ordføreren.
Nu synes jeg, vi netop får sporet debatten ind på det, det egentlig drejer sig om, i stedet for sådan noget rent ud sagt lidt mudderkastning, drillespørgsmål og alt muligt andet.
Hvordan forholder Socialdemokratiet sig til alt det her med øremærkning, for ordføreren siger jo i talen, at man ønsker ensartet kvalitet i alle kommuner, ikke kun på papiret, men i virkeligheden.
Og virkeligheden er jo den, vi skal forholde os til – det er jeg helt enig med ordføreren i – men udfordringen er tit, at vi ser, at kommunerne agerer utrolig forskelligt.
Nu har jeg sådan en tendens til at sidde og kigge i nyhederne og så se, hvad der egentlig sker løbende på ældreområdet.
Og meget ofte er det jo indikationer om, at der bliver sparet, og at forholdene for ældre rundtomkring i flere kommuner bliver forringet.
Der er også mange kommuner, der gør det rigtig godt, men hvad angår den der ensartethed, også i forhold til f.eks. øremærkning, har jeg nu behov for, at ordføreren er lidt mere konkret i stedet for at sige det her med, at der kan være behov, at der er nogle muligheder for det, men det kan også være osv.
Vi ved, at mange kommuner i Danmark er ledet af socialdemokratiske borgmestre, så hvordan har S på Christiansborg tænkt sig at gøre det her i forhold til kommunerne ude i landet?
Astrid Krag (S), 2018-12-14:
Vi har en klar forventning, når vi indgår aftaler med kommunerne, om, at pengene også bliver brugt til det, de skal.
Det var jo derfor, at vi øremærkede vores ældremilliard, da vi havde regeringsmagten, fordi vi året forinden havde lavet en finanslovsaftale, der afsatte ½ mia. kr. til bedre normeringer i daginstitutionerne, og de penge var ikke at finde på kommunernes budgetter på daginstitutionsområdet.
Så på den måde kan ordføreren da se, at klog af skade øremærkede vi også penge.
Der kan være nogle tilfælde, hvor øremærkning er for ufleksibel, eller hvor det betyder, at der er for meget bureaukrati.
På den måde kan man jo blive nødt til at kigge på det fra sag til sag, men i det store og hele giver det jo ofte god mening.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Det er det, man kan kalde definitionen på et politikersvar, altså hvor man ikke rigtig siger, hvad man regner med.
Jeg sagde det ret klart: Dansk Folkeparti vil i hver en sag gå efter at øremærke midlerne.
Man skal jeg forstå det sådan, at de penge, som Socialdemokratiet gerne vil bruge på velfærd, lige så vel kan blive brugt på at bygge fodboldstadions, som de kan gå til at bygge lækre plejehjem?
Astrid Krag (S), 2018-12-14:
Jamen det er jo en velkendt diskussion, som vi løbende har, altså hvordan vi bedst giver pengene.
Så jeg vil sige, at det kan give god mening at øremærke midler.
Det kan også give god mening at lave udviklingspuljer, men det skal vi nok gøre markant mindre, end vi har gjort hidtil.
Og så er det rigtig vigtigt, at man husker, hvordan man udmønter penge.
Vi har set nogle rigtig dårlige eksempler.
Jeg tror, at det var den første klippekortsordning under den her regering, hvor man fik udmøntet midlerne efter den almindelige bloktilskudsnøgle.
Det betød jo, at man i Gentofte Kommune fik 16.000 kr., tror jeg, til at løse det, man fik 4.000 kr. til at løse pr. ældre på Læsø.
Der var i hvert fald en meget stor geografisk spredning.
Så man skal være opmærksom på, at det kan være nødvendigt at øremærke nogle gange.
Man skal også være opmærksom på, at det ret ofte giver mening at sørge for at fordele pengene efter den demografiske fordelingsnøgle og ikke bloktilskudsnøglen.
Men det vil jo være en diskussion fra sag til sag, så jeg kan ikke på forhånd stå her og sige, at alle midler i fremtiden skal øremærkes, men jeg kan i hvert fald sige, at det ikke er sådan, at vi vil afvise at øremærke midler.
Det kan der være rigtig god brug for.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Det her med, hvor mange penge der er til rådighed for velfærden i Danmark, er sådan et lidt sjovt begreb.
Det kommer jo an på, hvordan man definerer midlerne.
De her 36 mia. kr., vi bruger på konsekvenserne af ikkevestlig indvandring, er noget, man i Socialdemokratiet ville regne med som midler til velfærd.
Men hvis vi nu holder os til det område, som vi debatterer i dag, nemlig ældreområdet, så er der jo i dag flere penge til rådighed, end der var for 4 år siden på samme område.
Det er der jo i allerhøjeste grad, fordi det nuværende flertal har prioriteret midlerne, øremærket dem, så kommunerne ikke kan bruge dem på alt mulig andet.
Kan vi af en socialdemokratisk ledet regering forvente den samme øremærkning, eller vil man i højere grad lade kommunerne selv definere, hvad de synes de vil bruge deres skattekroner på?
Jane Heitmann (V), 2018-12-14:
Jeg forstår, at Socialdemokratiet er optaget af skat.
Tilbage i 2011 gik Socialdemokratiet til valg på at indføre en millionærskat, men man endte med at sænke topskatten.
Man lavede en skatteaftale i 2012, som jo gav direktørfamilien 21.000 kr. mere i hånden og samtidig gav kontanthjælpsfamilierne 5.000 kr. mindre og førtidspensionisterne 13.000 mindre om året.
Tillige med det sænkede man kommunernes serviceramme med 3,5 mia. kr. i perioden fra 2011 til 2015, altså under den socialdemokratisk ledede regering, som ordføreren jo støttede dengang.
Jeg kan forstå, at man ikke alene er optaget af skat, man er også optaget af velfærd.
Hvad er det for argumenter, som ordføreren har, som skal overbevise ikke bare os her i salen, men måske også vælgerne derude om, at man rent faktisk, måske efter et valg, har tænkt sig at gøre noget ved det og ikke igen løber fra alle løfter?
Jeg nævner bare, som jeg startede med, at man ville indføre en millionærskat, og så endte man med at sænke topskatten.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Nu vil jeg ikke gøre det til en diskussion om semantik, men der står vistnok igangsætte og ikke færdiggøre inden årsskiftet, og vi har jo igangsat noget i forbindelse med finanslovsaftalen.
Den plan vil vi, som jeg har forstået det, vedtage, inden året løber ud.
Så er det rigtigt, at man kunne have gjort mere på ældreområdet.
Teoretisk set kan man jo gøre hvad som helst i en finanslovsaftale, og havde det stået til Dansk Folkeparti alene, var der også blev gjort mere, men vi har desværre ikke 90 mandater endnu, og så må vi jo acceptere, at vi skal forhandle med andre.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-12-14:
Men realistisk set er det jo ikke noget, der kan igangsættes inden årsskiftet, som det handler om i dag.
Jeg vil i den forbindelse også sige, at jeg vil give mine ordførerkollegaer ret i, at det er relativt få mennesker, man har valgt at bruge rigtig mange millioner kroner på – jeg mener, at det er 70 mennesker – men det er på et helt andet område.
Så kunne man ikke godt i finanslovsforhandlingerne have fået noget mere igennem på ældreområdet, når nu det virker, som om Dansk Folkeparti har rigtig stor fokus på det, når de indkalder os til den her forespørgselsdebat?
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Det, som Dansk Folkeparti rigtig gerne vil arbejde med, er, at der er tid til den mere sociale omsorg i ældreplejen.
Derfor har vi også i nogen grad fået drejet de midler, som regeringen havde lagt op til skulle gå til bekæmpelse af ensomhed, så de i høj grad skal bruges i civilsamfundet, så vi altså i højere grad lader dem gå til ældreplejen, sådan at man i en kommune f.eks. kan prioritere, at en hjemmehjælper kan sætte sig ned og drikke en kop kaffe med et menneske, som måske ikke har så mange mennesker at tale med i hverdagen.
Det er i den retning, vi gerne ser at ældreplejen nu skal gå, for der er rigtig meget godt, for så vidt angår sundhedsplejen, ude i ældreomsorgen.
Vi vil gerne have mere tid til det menneskelige og det sociale i ældreplejen.
Vi tror også, at det vil være en god vej at gå, for så vidt angår problemet med rekruttering, at man har mere tid til at engagere sig i de mennesker, man arbejder med.
Så det er jo sådan en situation, hvor alle vinder, hvis vi kan komme videre ad den vej.
Jane Heitmann (V), 2018-12-14:
Ordføreren svarer jo sådan set ikke på det, jeg spørger om, nemlig hvad det er, der skal få os alle sammen til at tro, at Socialdemokratiet ikke igen løber fra alle de løfter, som man slynger om sig her.
Jeg kan jo bare konstatere, at i perioden fra 2011 til 2015 skar den socialdemokratisk ledede regering 3,5 mia. kr. i kommunernes serviceramme.
Og servicerammen er jo den, der skal sikre netop den borgernære velfærd, som er til debat her i dag.
Hvad er det, der skal få os til at tro, at Socialdemokratiet ikke igen løber fra alle de løfter?
Vi har jo set det før.
Karin Nødgaard (DF), 2018-12-14:
Det vil sådan set sige, at S på Christiansborg er optaget af faktisk at tage en lidt skarpere og tættere dialog med kommunerne efter et valg – hvis det er, man har regeringsmagten – i forhold til at sikre, at der bliver den her større ensartethed.
Det kunne jeg godt tænke mig at få et kort svar på.
En anden ting er, at som jeg hørte det, blev det sagt i forslaget til vedtagelse, at der mangler 2 mia. kr.
Nu har jeg det ikke lige her på skrift, jeg har kun lyttet mig til det.
Kan ordføreren ikke lige fortælle, hvor det så er, de der 2 mia. kr. kommer fra?
Astrid Krag (S), 2018-12-14:
Det der hænger jo simpelt hen ikke sammen.
Altså, hvordan kan man både sige, at der mangler finansiering, og så sige, at vi – hvilket jo er ganske rigtigt – peger på, at en del af det her finansieres af råderummet, som er skabt af reformer, vi har lavet?
Der er et råderum, ja, fordi vi har gennemført reformer og lavet svære politiske prioriteringer, som fik Danmark ud af krisen.
Og derfor står vi i en helt anden situation, end vi gjorde, da vi overtog regeringskontorerne.
Det hul, der var i kassen,
var jo langt dybere, end hvad den daværende regering havde givet udtryk for.
Det var langt dybere.
Og man kan ikke trylle; man kan ikke bruge penge, der ikke er der.
Men nu er vi jo alle sammen enige om, også regeringen, at der er skabt et råderum frem mod 2025 på grund af de reformer, vi har lavet, og der peger vi bare helt stilfærdigt på, at vi mener, det råderum skal bruges på at investere i det, vi er fælles om: vores ældrepleje, vores sygehuse, vores børnehaver, vores folkeskole – det, vi er fælles om, og det, som alle danskere er afhængige af for at have en tryg hverdag.
Det vil den nuværende regering ikke – fred være med det – men gå da frem med det projekt til danskerne i stedet for at gå frem og snakke om tiden, da Danmark stod i en dyb økonomisk krise.
Det holder simpelt hen ikke.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-12-14:
Tak for det.
Det lyder meget som det, Socialdemokratiet sagde, inden de gik til valg sidste gang, hvor de så i valgperioden gjorde det stik modsatte.
Og der er det bare, jeg siger: Hvordan skal vi stole på Socialdemokratiets løfter den her gang?
Allerede inden valget mangler vi en finansiering for alle de mange milliarder.
Man siger bare, at det kan man tage fra råderummet, men råderummet er skabt på grund af reformer, som Socialdemokratiet jo selv har været med til at lave, og hvordan skal der skabes råderum fremover, hvis man bare bruger af råderummet uden at komme med initiativer til, hvordan der skal være et råderum fremover?
Hvordan skal det her finansieres fremover?
Det hører vi jo intet om fra Socialdemokratiets side.
Astrid Krag (S), 2018-12-14:
Det var jo da i hvert fald sådan opbygningsmæssigt fuldstændig det samme spørgsmål, som jeg fik fra Venstres ordfører, men jeg skal gerne prøve at svare igen.
Lige nu står vi i en situation, hvor dansk økonomi har det godt.
Vi er for længst igennem krisen; der er overskud; økonomien er holdbar; vi har faktisk mulighed for at investere der, hvor det halter.
Og et af de steder, hvor det halter, hvor arbejdsmiljøet er presset i bund, hvor danskernes tillid begynder at smuldre, er på vores ældreområde.
Og derfor ligger det da, synes jeg, lige på den flade, at vi skal bruge den sunde og stærke økonomi til at investere her, også investere i vores sygehuse, i nærhospitaler, i flere sygeplejersker, i at sikre alle danskere en praktiserende læge.
Men vi kan kun bruge pengene én gang.
Og det er jo her, vi er grundlæggende uenige.
Det er jo mere, end den her regering har i alt til velfærden, fordi man insisterer på at reservere en stor sum frem mod 2025, som man ikke vil bruge på vores velfærd, fordi man vil have råd til skattelettelser.
Det er en grundlæggende politisk uenighed, i forhold til hvordan vi kigger fremad nu.
Da vi havde magten, var vi i en økonomisk krise.
Der blev i øvrigt brugt 3 mia. kr. mere på velfærd, da vi gik ud af regeringskontorerne, end da vi gik ind i dem.
Men det er altså en væsentlig forskel.
Og det bliver regeringen også nødt til at stå på mål for.
Jeg tror ikke, I klarer jer igennem en valgkamp, hvor I snakker om krisetid i Danmark og handler, som om vi stadig står i den, for det gør vi ikke.
Vi har faktisk råd til at investere i vores velfærd nu.
Det kan danskerne også godt se.
Lad dem nu få et ærligt politisk valg omkring det.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-12-14:
Tak for det.
Jeg vil bare gerne spørge fru Astrid Krag, hvordan det kan være, at hun skælder så meget ud på regeringen og på ældreministeren for ikke at have prioriteret ældreområdet, når nu vi kan konstatere, at den her regering har prioriteret ældreområdet væsentlig højere end den tidligere regering, som fru Astrid Krag selv var en del af.
Så jeg forstår ikke den skælden ud på den her regering.
Hvorfor gjorde man ikke mere, da man selv sad i regering?
Og hvordan kan vi fremover være sikre på, at vi kan stole på Socialdemokratiets løfter om at gøre mere i forhold til de indsatser?
Astrid Krag (S), 2018-12-14:
Lad mig bare gøre det helt klart, at der er en alt for stor ulighed, når det kommer til, hvor mange gode år vi har med konen eller manden og børnebørnene efter pensioneringen.
Der er en alt for stor ulighed.
Det er, både når det kommer til antallet af år og kvaliteten af de år; hvor mange dage man kan stå ud af sengen uden at skulle spise smertestillende piller, også efter at arbejdslivet er slut.
Derfor skal vi kigge på det.
Det tror jeg også at Socialdemokratiet har forpligtet sig til, men det tilkommer altså ikke mig som ældreordfører i en debat om initiativer inden for ældreområdet inden årsskiftet at begynde at rulle de planer yderligere ud.
Men jeg har noteret mig både opbakning til og tilkendegivelse af, at andre også synes, det er et vigtigt spørgsmål, og så ser jeg frem til de diskussioner, vi kommer til at have om det.
Stine Brix (EL), 2018-12-14:
Det er helt rigtigt, at Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti og i øvrigt også Enhedslisten og SF – det er jo det, der gør, at der er et flertal – sammen har blokeret for, at man kunne komme igennem med at hæve pensionsalderen yderligere med ½ år ud over det, der allerede er planlagt.
Og det er rigtig godt.
Men det ændrer jo ikke ved, at næste gang Folketinget skal tage stilling til pensionsalderen, og det bliver allerede i 2020, skal man tage stilling til, om man vil hæve pensionsalderen til 69 år.
Det er Socialdemokratiet jo i dag bundet af i det forlig.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, om man går med planer om at opsige det velfærdsforlig, så vi f.eks. kunne diskutere, hvordan en differentieret pensionsalder kunne indrettes, eller om man vil stemme imod, næste gang Folketinget helt konkret skal tage stilling til, om pensionsalderen skal hæves til 69 år.
Astrid Krag (S), 2018-12-14:
Det er altid så godt, når man får at vide, at noget er en spændende tanke, og man kan høre, at det faktisk betyder det stik modsatte.
Jamen Enhedslisten har vel også bemærket, at en af de kampe, som Socialdemokratiet i den seneste periode har kastet sig allermest ind i i dansk politik, har været at få bremset regeringens drømme om at hæve danskernes pensionsalder yderligere.
Det fik vi heldigvis afværget sammen med Dansk Folkeparti, og man kan jo ikke lade være med at have en frygt i maven for, at regeringen gennemfører det, så snart de får mulighed for det – hvis de får mulighed for det.
Så det er jo en væsentlig diskussion at holde i live.
Jeg er også meget enig med ordføreren og vel i øvrigt også de andre ordførere, som ordføreren har spurgt om det her, i, at vi har et problem med mennesker, som har et hårdt fysisk arbejde eller sådan set også i nogle tilfælde et hårdt psykisk arbejdsmiljø, som er slidt helt ned, og som i slutningen af deres arbejdsliv må være på medicin dagligt for at klare arbejdspresset og for overhovedet at kunne stå op og gå på arbejde.
Her skal der gøres noget, men det ligger nok over min lønramme at stå på talerstolen i dag og lancere noget fra Socialdemokratiets side.
Stine Brix (EL), 2018-12-14:
Tak for det.
Socialdemokratiet er jo en del af velfærdsaftalen, som den hedder, sammen med regeringspartierne og Dansk Folkeparti, hvor det er aftalt, at danskernes pensionsalder løbende skal stige, så hvis man i dag er 30 år, kan man se frem til en pensionsalder på 73 år.
Jeg har allerede flere gange i den her debat spurgt til det her tema om en differentieret pensionsalder, som 3F i går meldte ud at de støtter.
Jeg har også set, at der er et stort flertal i befolkningen, som synes det vil være en god idé, at man kunne få mulighed for at trække sig tilbage tidligere, hvis man har haft et langt arbejdsliv, f.eks. startet tidligt efter folkeskolen.
Så har jeg bemærket, at Socialdemokratiet også er begyndt at rykke sig i den debat og være mere positiv over for at gå den vej.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge Socialdemokratiets ordfører, om der kommer et mere konkret forslag inden valget om, hvordan man forestiller sig det.
Astrid Krag (S), 2018-12-14:
Jeg tror faktisk, at en væsentlig del af det her vil komme af sig selv.
For jeg tror sådan set, at den enkelte plejehjemsleder og de enkelte medarbejdere på hvert enkelt plejehjem og hver eneste hjemmeplejeenhed er drevet af at gøre det så godt som overhovedet muligt.
Det er der også mange engagerede kommunalbestyrelsesmedlemmer, der er rundtomkring.
Så alene det, at vi får adgang til nogle kvalitetsindikatorer, der gør, at man kan se sort på hvidt, at man godt nok klarer det dårligt i forhold til nabokommunen i forhold til ældre, der bliver indlagt, tror jeg jo vil løfte kvaliteten.
Men det er klart, at det jo også er noget, der vil give os mulighed for at kigge på de områder, hvor der er for stor og for uacceptabel en forskel, og det vil jo være noget, der vil være oplagt for en regering at tage op i forhandlinger med kommunerne.
Susanne Eilersen (DF), 2018-12-14:
Tak for det.
Jeg hører så, at ordføreren og ordførerens parti ikke har tænkt sig at gøre det nemmere for kommunerne at bruge de penge, de har derude, fremadrettet.
Det er jo så lidt ærgerligt.
Men så kunne jeg også godt tænke mig at spørge ordføreren om den her ensartethed, man gerne vil have i forhold til velfærden til de ældre.
Hvis nu kommunerne ikke lever op til de standarder, som ordføreren taler om, er ordføreren og ordførerens parti så villige til at gå ind og kigge på det kommunale selvstyre og sætte nogle flere restriktioner i forhold til kommuner, der ikke vil leve op til den standard og ensartethed, man finder ud af at lave her fra Folketinget?