runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-06-17:
Nu var det godt nok ikke denne ordfører, der fremførte, at der ikke er så meget sang, som der plejer at være, men jeg vil da alligevel spørge, for jeg gjorde mig lige den ulejlighed at gå ind på Google, og jeg kan se, at Højskolesangbogen nu ligger på bestsellerlisten for første gang.
Gitte Willumsen (V), 2020-06-17:
Det kan jeg da, og det synes jeg også at min tale understøttede, i og med at jeg sagde, at fællessang nok havde fået en genfødsel i nogle kredse.
Der er nogle, der har fået øjnene op for, hvad det at synge sammen kan, men jeg mener, at sangen i skolerne, som forslaget her går på, har levet hele tiden og stadig væk gør det.
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-06-17:
Jeg er fuldkommen enig med ordføreren og har ikke flere spørgsmål.
Jeg elsker at synge, og jeg har faktisk ligget vågen i nat for at tænke på, om jeg ikke skulle synge fra Folketingets talerstol, eller om jeg måske kunne lave en særlig sang til Dansk Folkeparti ved at versionere en højskolesang, men jeg kunne ikke rigtig komme på en passende sang.
Så det beklager jeg.
I stedet for vil jeg bare sige, at jeg og Radikale Venstre i øvrigt bakker varmt op om sangundervisning i folkeskolen.
Det er der bare også allerede.
Vi bakker også varmt op om fællessang, og modsat hvad vi lige hørte fra hr. Morten Messerschmidt, ser vi jo netop en stigende popularitet i fællessang, en stigende popularitet omkring Højskolesangbogen, og det synes jeg er fantastisk.
Så kunne man passende stille det spørgsmål, at hvis der endelig skulle være det, hvorfor skulle det dog kun være på folkeskolerne og på gymnasierne?
Hvorfor så ikke på erhvervsuddannelserne?
Er de tilsyneladende ikke dannede nok til at synge højskolesang i Dansk Folkepartis bog?
Uanset hvad, synes vi ikke, der er et behov for en detailregulering af det her, men vi vil rigtig gerne være med til at styrke musikundervisningen bredt og på alle de uddannelser, hvor der er musikundervisning.
Men vi kan ikke bakke op om det her forslag.
Jeg kan bekræfte, at vi er enige om, at det er vigtigt.
Men jeg kan også bekræfte, at vi er uenige om metoden, og det er simpelt hen, fordi vi for det første ikke ønsker mere detailstyring i vores skoler helt generelt, og så for det andet fordi vi jo netop ser, at der er en stigende popularitet.
Så jeg ser slet ikke behovet for at stoppe sang ned i halsen eller måske hive den ud af halsen på landets folkeskole- og gymnasieelever.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-17:
Nu håber jeg ikke, at ordføreren egentlig mener det med at stoppe det ned i halsen.
For min oplevelse rigtig mange steder fra er, at hvis man har det, bliver man rigtig glad for det.
Men rigtig mange steder har man det måske ikke, fordi man er lidt usikker på det, og man tænker, at det kan man også vælge fra.
Der er måske også nogle, der har lidt modstand.
Så hvis vi bare herindefra tog ansvaret og sagde, at det ønsker vi faktisk skal foregå, så tror jeg, at det ville blive meget lettere for dem, der gerne vil det, at sikre, at det kommer til at ske, og så får vi den fællessang, som vi faktisk ønsker skal være derude.
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-06-17:
Jo, det mente jeg helt bogstaveligt.
For som jeg sagde, så elsker jeg at synge, men hvis jeg, da jeg var folkeskoleelev eller gymnasieelev, havde fået at vide, at nu havde Folketinget besluttet, at jeg skulle stå og synge morgensang på et bestemt tidspunkt, så tror jeg ikke, der var kommet en lyd ud af struben på mig.
Jeg mener grundlæggende, at det er noget, som man skal fordre lysten til lokalt og hos lærerne på skolen.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-17:
Tak for det.
Det kunne da have været en interessant ting, hvis ordføreren havde sunget sin tale.
Det er jeg ikke sikker på om formanden lige havde syntes var det rigtige at gøre, så det er måske godt nok, at det blev, som det blev.
Jeg deler sådan set ønsket om, at sang skal brede sig ud, at sang skal bruges flere steder, og når vi ikke har taget erhvervsskolerne med, er det egentlig, fordi vi er startet et sted og har sagt: Lad os nu tage diskussionen, lad os nu finde ud af, om vi egentlig er enige om, at det er vigtigt.
Jeg hører, at vi er enige om, at det er vigtigt.
Men vi er ikke enige om, at det er så vigtigt, at det faktisk også er noget, vi skal gøre noget ved; at det er så vigtigt, at vi skal sige, at de steder, hvor det faktisk ikke er, bør det også være, så man er sikker på, at man får skabt de der fællesskaber, som det jo skaber for børnene.
Det sætter nogle rammer.
Det gør, at man på tværs af kulturer faktisk kan være sammen om noget, få en fælles oplevelse, som man kan bære videre med sig bagefter.
Hvorfor kan vi ikke blive enige om at tage det lille skridt og sige, at ja, det skal foregå derude i en eller anden form, de selv styrer, og hvor de selv bestemmer hvordan og hvornår, men at det skal foregå?
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-06-17:
Nu må vi se at komme videre.
For vores skyld kan man godt forlænge folketingssamlingen en måned endnu, hvis det er det, det drejer sig om for at få en ordentlig politiaftale på plads.
Men jeg bliver bare nødt til at spørge ministeren: Fornemmer ministeren, at det, jeg vil kalde det glansbillede, der en gang imellem bliver tegnet – nu tager jeg Gjellerup, som er et af de p.t. værste områder – holder?
Eller skal man egentlig sige, at det overhovedet ikke holder, og så sige til nogle af de røde støttepartier, primært Enhedslisten og Radikale Venstre: Det her går ikke.
Vi bliver simpelt hen nødt til at have jer til at være med til at stramme op.
Det er jer, der har ødelagt det?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-17:
Formuleringer som, at der er noget, der er dækket ind under coronatiden, kan indeholde den misforståelse i forhold til nogle af de ting, som der bliver gjort, at man bruger coronatiden som undskyldning for ikke at gøre det, der skal til.
Et af de elementer, som vi var enige om, også med spørgerens parti, har jo været, at de her forhandlinger skal tages, når man fysisk kan være sammen.
Men jeg tager spørgerens bemærkninger som udtryk for, at Dansk Folkeparti er klar til at forhandle nu og hele efteråret.
Når nu spørgeren indikerer, at der er en vigtig værdipolitisk debat, der ligger under det her, hvilket jeg i øvrigt er enig i, så tror jeg også, det handler om en anden værdivinkel, som efter min mening har martret vores samfund de seneste år, nemlig spørgsmålet om identitetspolitik, altså det her med, at man kun har et fællesskab med dem, som man deler identitet med, f.eks. med hensyn til hvilken farve man har eller hvilket køn man har.
Det har gennemsyret dele af den politiske debat herhjemme, og jeg synes, at vi skal holde fast i den humanistiske vej, altså holde fokus på personen, mennesket bag facaden – det menneske, der har egne tanker, egne følelser osv. – og det har intet som helst med hudfarve at gøre.
Derfor synes jeg, at det her er en god lejlighed til også at få en diskussion af den identitetspolitik, som er trukket frem i den her sag.
Marie Krarup (DF), 2020-06-17:
Det er jeg fuldstændig enig i, og derfor undrer det mig så også, at ministeren ikke er gået ind i den debat tidligere, men skal tvinges til det her på gulvet i Folketingssalen.
For den identitetspolitiske debat berører jo lige præcis alle de her svære emner, og § 266 b har jo lige præcis rigtig meget med det at gøre, og den bliver konstant brugt imod islamkritik, som ikke på nogen måde kan kaldes racisme eller bør falde ind under § 266 b, men det bør rigtig racisme.
Derfor vil jeg endnu en gang stille spørgsmålet, som vi ikke har fået et klart svar på endnu: Må man gerne holde en racistisk demonstration med racistiske ytringer og racistisk organisering?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-17:
Jamen her vil jeg bare citere § 266 b: »Den, der offentligt eller med forsæt til udbredelse i en videre kreds fremsætter udtalelse eller anden meddelelse, ved hvilken en gruppe af personer trues, forhånes eller nedværdiges på grund af sin race, hudfarve, nationale eller etniske oprindelse, tro eller seksuelle orientering, straffes med bøde eller fængsel indtil 2 år.«
Marie Krarup (DF), 2020-06-17:
Det kan godt være, at der ikke er nogen direkte berøringsangst, men jeg synes, det er ærgerligt, at man ikke bruger det her til at tage et meget vigtigt emne op, for det er en meget vigtig værdidebat, som jo foregår i vores samfund hele tiden.
Af en eller anden grund er der nogle, der har påstået, at vi skulle være racister på den baggrund, og det er selvfølgelig helt og aldeles forkert, men når vi så har åbenlys racisme på Københavns centrale plads, hvor folk bliver behandlet på en bestemt måde udelukkende på baggrund af deres hudfarve, så er der ikke rigtig nogen, der lægger mærke til det, så er der ikke nogen, der råber op, og der er ikke nogen regering, der kommer og har nogle holdninger til det.
Det synes jeg er virkelig ærgerligt.
Man forpasser en chance til at tage den her meget væsentlige debat og sige, at Danmark er et frit land, hvor vi ikke har plads til den slags.
Derfor vil jeg gentage fru Pia Kjærsgaards spørgsmål: Er det virkelig tilladt at holde en racistisk demonstration i Danmark?
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-06-17:
Jeg bliver bare nødt til at spørge ministeren sådan her til sidst, om man ikke i forhold til alt det, der er sket, og som har været så åbenlyst racistisk, i den her debat har manglet den der meget højtændte og højspændte debat, hvor der, som fru Marie Krarup siger, hvis der er en af os andre, der er gået imod indvandringen i det her samfund og fortsat vil gøre det, så netop lynhurtigt er en debat.
Før i tiden var det så sandelig også Socialdemokratiet, og nu har Socialdemokratiet ændret sig, men stadig væk er der store dele af Socialdemokratiets støttepartier, der fortsætter den debat mod os.
Men her hører man ikke noget som helst, ingen afstandtagen.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-17:
Jeg hørte ikke noget spørgsmål.
Ulla Tørnæs (V), 2020-06-17:
Hvad er ministerens holdning til Kommissionens anbefaling om en åbning af de indre grænser?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-17:
Tak for spørgsmålet.
Det står der pudsigt nok som indledning på alle mine svar, og det er jo også fair nok at takke for det.
Kommissionen opfordrer i sin seneste meddelelse til, at de indre grænser åbnes inden den 15. juni.
Det tror jeg enhver kan se at vi i regeringen synes er lige vel hurtigt.
Kommissionen har da også tidligere anbefalet en gradvis tilgang til en genåbning af grænserne, hvilket jo i øvrigt illustrerer noget af det, som vi har haft lejlighed til at snakke om nogle gange, altså hvordan udviklingen bevæger sig, og hvordan man selvfølgelig bliver nødt til at tilrettelægge det, som man gør, efter den situation, som man står i.
Vi har heldigvis igennem en længere tid haft en positiv udvikling i Danmark, og det har ført til, at vi i større og større omfang har kunnet åbne landet og grænserne, hvilket er glædeligt, og den vej skal det gerne blive ved med at gå.
Derfor er det også vigtigt, at grænseåbningen sker gradvis.
Vi skal gøre, hvad vi kan, for at epidemien ikke blusser op.
Når det er sagt, deler regeringen naturligvis Kommissionens målsætning om snart at kunne åbne for de indre grænser.
Derfor arbejder vi også på en model med objektive kriterier for, hvornår et land er sikkert nok til, at dets borgere kan besøge Danmark.
Det handler grundlæggende om en ordning, hvor antallet af nye smittede i et land er styrende for, om vi kan åbne grænserne for det land.
Ulla Tørnæs (V), 2020-06-17:
Tak for det.
Jeg er glad for, at ministeren her understreger, at regeringen deler Kommissionens målsætning om, at vi hurtigst muligt vender tilbage til normale forhold med de gældende Schengenregler og muligheder for fri bevægelighed.
Men nu nævnte ministeren igen det, som vi alle venter i spænding på i morgen, nemlig det her med objektive kriterier for, hvordan og for hvem den danske regering vil åbne grænsen.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge, om det er en af anbefalingerne, Kommissionen er kommet med, altså at det er måden, hvorpå man kan nå den fælles målsætning, som vi alle deler.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-17:
Jeg ved ikke, hvordan ordet snart defineres, men man kan også sige, at det kommer til at ske uden unødigt ophold.
Andreas Steenberg (RV), 2020-06-17:
Så vil jeg sige, at jeg håber, at regeringen kommer frem til sammen med EU-landene at ville åbne op for lande uden for EU – jeg tror, det er den 1. juli, man taler om i EU – altså at landene kunne komme frem til, at man derfra kan få lov at se sin kæreste igen.
Så jeg vil spørge ministeren, om han vil give det løfte, at det fra den 1. juli er tilladt for alle kærestepar at se hinanden.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-17:
Jeg synes, at den 1. juli lyder som om lang tid.
Nej, jeg oplever ikke nogen berøringsangst.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-06-17:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til den tydeligt opdelte og racistiske udmelding, der kom fra talspersonen for Black Lives Matter Denmark, Bwalya Sørensen, under en demonstration i København den 7. juni 2020?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-17:
Så vidt jeg ved, er Black Lives Matters talsperson blevet anmeldt for racisme og ulovlig indsamling efter demonstrationen.
Fra et personligt perspektiv kan jeg dog sige, at jeg ikke er enig med tilgangen til bekæmpelse af racisme, som talspersonen for Black Lives Matter Denmark ifølge medierne har været eksponent for.
Jeg tror, at kampen for lighed og ligestilling og kampen mod racisme bedst kæmpes ved at forene og samle – ikke ved at skabe nye skel.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-06-17:
Tak for det.
Nu kan jeg jo heller ikke lade være med at nævne den oplysning, der kom i går, om, at der som minimum er én smittet i den der kæmpestore demonstration; så jeg synes, at der er mange hængepartier i forhold til det.
Det, der ærgrer mig noget, er, at ministeren ikke klart har meldt ud, for jeg synes, at der har været så mange spørgsmål.
Det, der er foregået, har været så udansk.
Er det overhovedet lovligt at bede folk om at opdele sig efter hudfarve?
Det er sket.
Hvorfor har man ikke reageret imod det?
Kan ministeren forestille sig det omvendte, altså at en hvid dansker gjorde det samme og sagde, at hvide skal stå forrest, og at alle sorte skal stå bagved, eller at en etnisk hvid dansker sagde: Hvide danskere forrest, og arabere med muslimsk baggrund skal stå bagest?
Altså, jeg kan næsten ikke holde ud at sige det, for jeg synes simpelt hen, at det er så grænseoverskridende, at man overhovedet kan få de tanker og dermed også handle, som det jo er sket.
Det er fuldstændig uhørt.
Og vi andre har undret os over, jeg har i hvert fald i allerhøjeste grad, at der er kommet de udtalelser.
Men jeg synes ikke rigtig, vi har hørt noget fra ministerens side.
Det er jo fint, at ministeren nu kan stå og sige noget.
Men hvis der var sagt, at alle hvide danskere er velkomne, mørke og muslimer er uvelkomne og skal forlade demonstrationen, hvordan havde ministeren så reageret?
Så havde ministeren og de røde støttepartier – og faktisk også os andre –
sagt: Det kan bare ikke være rigtigt.
Men der er jo ikke nogen holdning til det her, og det synes jeg er dybt forkasteligt.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-17:
Lad mig starte med at tage fat i et af elementerne, som blev nævnt, nemlig spørgsmålet om, at der er konstateret en smittet med covid-19 i demonstrationen.
Man kan så også stille det spørgsmål: Hvordan kan det være, at sådan en demonstration kan være tilladt, når vi i øvrigt har forsamlingsforbud?
Men det handler jo netop om de værdier, som vores samfund står på, altså den grundlovssikrede ret til at forsamle sig og ytre sig.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-06-17:
Ja, og så savner jeg jo så svar på alt det andet.
Ministeren udnyttede klart, at jeg lige kom med den bemærkning.
Nu ved jeg godt – det skal ministeren ikke sige igen – at der har fundet en eller anden anmeldelse sted, men det er dog i allerhøjeste grad foregået, uden at der har været noget som helst.
Jeg synes, det er klart forkasteligt, at der ikke har været en melding fra regeringen.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-17:
Kommissionens anbefaling, i hvert fald for så vidt angår de interne grænser, er, at de interne grænser ophæves, og Kommissionen er jo lidt mere tøvende, når det gælder grænserne i forhold til tredjelande.
Sådan som jeg ser Kommissionens melding, er det en ophævning af de interne grænser, og derefter en vurdering af de umiddelbare nabolande til EU som dem, som man først åbner for, og derefter for resten af verden.
Det er i virkeligheden lidt den samme model, som vi har været igennem, nemlig først at åbne til Norge, Island og Tyskland, og hvor vi nu forhåbentlig kan bevæge os længere ud.
Arh, jeg tror faktisk, at hvis man spurgte sådan i det sønderjyske område, så ville man få den opfattelse, at der er blevet taget ganske godt imod den åbning, som er sket.
Grænserne blev lukket; det gjorde ikke bare vores, det gjorde de tyske jo også.
Så har vi bevæget os hen et sted, hvor vi har fået smitten under kontrol, hvorefter vi jo har kunnet sige: Så kan vi lige så stille og roligt begynde at åbne grænserne igen.
Det område, hvor man har åbnet uden restriktioner, er jo præcis grænseområdet.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-06-17:
Det er bare så ærgerligt, at justitsministeren ikke vil svare på spørgsmålene.
Så sent som i mandags var statsministeren i området og fik jo netop den melding med sig hjem, at man savner, at man får åbnet de sidste otte grænseovergange, for det er det, der betyder noget for beboerne i området og for, at man kan tale om en normalisering.
Men i det mindste må vi jo så efter de manglende svar i dag konstatere, at det udelukkende handler om ressourcer – ressourcer, som justitsministeren ikke er indstillet på at finde.
For hvis den politiske vilje var der, kunne man jo godt.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-17:
Jeg synes simpelt hen, at det er en forsimplet måde at se det på.
Og der betyder det her med at gå fra kontrol af alle til stikprøvekontrol i virkeligheden rigtig meget for at facilitere smidigheden i afviklingen af færdslen på tværs af grænsen.
Ulla Tørnæs (V), 2020-06-17:
Ja, altså, det er jo sådan lidt trist, synes jeg, at vi nu skal have en finale på den baggrund, for jeg står her med et ritzautelegram, og der siger statsministeren fuldstændig hudløst ærligt: »Nu er det så et spørgsmål om at få alle grænseåbninger med.
Det er – for at være helt ærlig – et ressourcespørgsmål«.
Så det kan vel ikke siges tydeligere, at det er et ressourcespørgsmål, om man vil prioritere en normalisering i grænselandet eller ej.
Og det må man forstå på bl.a. statsministerens udtalelser til Ritzau i mandags, at det er regeringen ikke parat til.
Og som jeg forstår statsministerens udtalelse til Ritzau i mandags, er det en omkostning, som man fra regeringens side ikke er parat til at afholde her og nu, desværre.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-17:
Jamen intentionen er selvfølgelig, at vi skal kunne lette grænsekontrollen ved alle grænseovergange.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at der jo også er nogle supplerende elementer, som lægger sig op ad det her, ikke bare den stikprøvemæssige kontrol, men også det behov, vi har, når vi åbner for at supplere med f.eks. test til opsporing i forhold til dem, der indrejser.
Forleden dag – forleden dag er måske så meget sagt, men jeg tror, det var den 6. juni –
så vi et fly fra Pakistan, der kom hjem, hvor der var seks smittede i, og hvor man bliver nødt til at bruge ressourcer på, at der er en effektiv smitteopsporing af præcis dem.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-06-17:
Altså, flyet fra Pakistan tror jeg var i København.
Det, vi drøfter lige nu, er grænseovergangene mellem Danmark og Tyskland.
Og det, som jeg simpelt hen ikke forstår, er, hvordan den almindelige grænsekontrol kan finde sted ved samtlige 13 overgange i almindelige tider, altså når vi ikke har coronatid, men nu, hvor man så skal lave et tjek, bl.a. fordi der er restriktioner på indrejsende, så kan det ikke lade sig gøre ved otte grænseovergange, fordi ministeren ikke vil bevilge de ressourcer, der skal til, og åbenbart mener, at der er nogle praktiske problemer forbundet med det.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-17:
Men min pointe er, at det ikke alene er et ressourcespørgsmål; det er altså i høj grad også et spørgsmål, om man kan gå over til stikprøvekontrol, som der nu er åbnet op for.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-06-17:
Jeg må sige til ministeren, at jeg ikke kommer til at anerkende regeringens indsats for beboere i grænselandet.
Og jeg synes, regeringen har udvist en meget stor mangel på kendskab til og respekt for, hvilke vilkår der gælder i grænselandet.
Og det synes jeg i virkeligheden man fortsætter med, når man fremturer med, at man laver en normalisering i området, samtidig med at man holder otte grænseovergange lukkede; det er de mindre grænseovergange.
Det er dem, der betyder rigtig meget i forhold til en normalisering for beboerne.
Og så holder ministeren alligevel fast i, at man har gjort ih så meget ved at åbne de fem grænseovergange, men end ikke halvdelen har man åbnet i dag.
Nu brystede ministeren sig under et tidligere spørgsmål af, at man nu var gået over til stikprøvekontrol, og det frigjorde nogle ressourcer.
Så mit spørgsmål til ministeren må jo så være: Hvad taler vi om ressourcemæssigt, hvis man skulle åbne de resterende otte grænseovergange med en stikprøvekontrol?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-17:
Jeg bliver simpelt hen tilbudt hjælp til min praktiske håndtering af mit arbejde – ikke alene til min politiske håndtering, men også til min praktiske håndtering – det er jo mageløst.
Tak for spørgsmålet.
I grænselandet mellem Danmark og Tyskland har man et særligt og unikt fællesskab både kulturelt og historisk.
Og jeg har stor forståelse for, at de indførte indrejserestriktioner har haft en særlig betydning for borgerne på begge sider af grænsen.
Jeg håber, at spørgeren anerkender det som en væsentlig normalisering af forholdene.
Jeg forstår godt, at det betyder noget, om man kan krydse grænsen uden at skulle ud på en omvej.
I forbindelse med at vi åbnede op i mandags, har politiet åbnet yderligere to grænseovergange i dagtimerne, som vi også snakkede om før, så der nu er fem grænseovergange åbne –
også dette har bidraget til at lette trykket på de andre grænseovergange og bidraget til at normalisere forholdene i grænselandet.
Regeringens målsætning er naturligvis, at vi får normaliseret forholdene fuldstændig i grænselandet og selvfølgelig også, at vi får åbnet alle grænseovergange.
Men vi er i en situation, hvor smitten ikke er under kontrol ude i verden, og derfor mener vi i regeringen stadig, at det er fornuftigt med en gradvis og kontrolleret genåbning, og at vi skal have kontrol med trafikken over grænsen.
Men den grundlæggende tanke fra Kommissionens side er at sikre en ophævning af de indre grænser og derefter se på en ophævning af de ydre grænser i et eller andet omfang med fokus på nærområdet.
Det er ikke opfattelsen, at Kommissionen siger, at der først skal åbnes for de indre grænser og så fuldt for hele verden, men at man skal tage det etapevis.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-06-17:
Vil regeringen vælge andre kriterier end dem, som man f.eks. vælger i nabolandene, eller som måtte indgå i Kommissionens anbefalinger?
Eller hvad er det for nogle kriterier, som ministeren mener der skal lægges til grund?
Og kunne man forestille sig, at de er anderledes end f.eks. de kriterier, som Tyskland vælger i forhold til deres strategi omkring åbenhed over for andre landes borgere?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-17:
Der er valgt lidt forskellige kriterier rundtomkring.
Hvis man skal finde et kriterie, som går igen, så er det nok det med, hvor mange smittede der er pr. 100.000 indbyggere.
Der er så lidt forskel på, hvor man lægger niveauet, og hvor hyppigt man måler på det.
Litauen har, som jeg er oplyst, et niveau, der hedder 25 smittede pr. 100.000 indbyggere.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-06-17:
Men ministeren taler altså om objektive kriterier.
Så ministeren kan allerede her i dag forsikre os om, at der ud over de objektive kriterier, man nu måtte vælge, så ikke kommer yderligere politiske kriterier?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-17:
Nej, målet er, at vi finder en ordning, som baseres på objektive kriterier.
Men man skal altid passe på med at låse sig selv fast i et system, hvor man kan risikere, at det kan få et uhensigtsmæssigt udkomme.