runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-27:
Tak for det.
Nu fik jeg lejlighed til at stille udenrigsministeren ét spørgsmål tidligere – sådan er forretningsordenen jo indrettet – og så er det jo på en eller anden måde hr. Henrik Frandsens lod måske at være reserveudenrigsminister.
Udenrigsministeren sagde i sit svar, at der kun var én udenrigspolitik i Danmark, og det er vi jo nogle der har stadig sværere ved at få øje på, ikke mindst hvis man ser på den tale, som statsministeren holdt i New York sidste år om netop Kina, hvor hun sagde, og jeg citerer: »We cannot continue a situation where China helps Russia in a war … in Europe, without consequences.
Oversat lyder det altså: Vi kan ikke blive ved med at acceptere en situation, hvor Kina hjælper Rusland i en krig i Europa.
Det er nødt til at have konsekvenser.
Jeg har bare meget, meget svært ved at se, hvad det er for konsekvenser, som udenrigsministeren lagde op til.
Det er så et halvt år siden, at statsministeren sagde det her.
Udenrigsministeren talte meget om status quo og en eller anden strategi for 2023 og sådan nogle ting, men hvad er det for konsekvenser, som man egentlig lægger op til over for Kina?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-27:
Tak for besvarelsen.
Spørgsmålet er jo, om det i en tid, hvor Kina virkelig optræder stadig mere aggressivt, så er klogt bare at fastholde status quo.
Ministeren nævner den strategiske plan fra 2023, men hvis Kina bliver mere og mere aggressiv, er der måske også brug for, at vi i Europa og i Vesten begynder at være mere klare i mælet, og det mener jeg godt kan indeholdes inden for etkinapolitikken.
USA har jo sin Taiwan Relations Act, hvor man f.eks. eksporterer våben til Taiwan.
Mig bekendt har Litauen, som jo ikke ligger mange hundrede kilometer herfra, tilladt, at man har åbnet et Taiwan office, altså ikke et Tai pei office.
Det sker jo både i USA og i EU inden for en ramme af etkinapolitikken.
Så mit spørgsmål her vil være, om udenrigsministeren ikke vil indrømme, at man inden for den ramme, der nu ligger, også for EU's udenrigspolitik, godt kunne være noget mere klar i mælet i forhold til Kina over den krydsen grænser, herunder også militært, som vi gang på gang ser fra Beijings side.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-27:
Det er forstået.
Helle Bonnesen (KF), 2025-05-27:
Nej, jeg beklager.
Det var ikke specielt diplomatisk sagt til ordføreren.
Beklager.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-27:
Det mener jeg heller ikke jeg har ytret noget som helst om.
Det Konservative Folkeparti håber jeg vil redegøre for deres position lige om lidt fra talerstolen.
Helle Bonnesen (KF), 2025-05-27:
Jeg har åbenbart ikke udtalt mig præcist nok før, så jeg vil blot sige, at Det Konservative Folkeparti ikke ønsker at stå på den vedtagelsestekst.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-27:
Jamen jeg redegør ikke for den kinesiske position eller udlægning.
Jeg redegør for Venstres position, og jeg støtter regeringens position, som jo er, at man gerne ser, at Taiwan deltager i tekniske drøftelser.
Det kan være inden for sundhed, og jeg har nævnt bilsstandarder.
Taiwan har en vigtig bilindustri og skal implementere de standarder og har viden om, hvordan de virker.
Kan man der i tekniske arbejdsgrupper fremme Taiwans deltagelse, er det noget, Danmark og Venstre støtter.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-27:
Jeg tror, at man må give Taiwan fuld anerkendelse for at være det måske allerallermest afgørende land, i forhold til at verden kunne agere hurtigt på covid, fordi det har den teknologiske viden, den geografiske nærhed til Kina og så den åbenhed, som kendetegner frie demokratier, nemlig at man vil dele informationer.
Ingen af de tre ting ville Kina jo levere.
Når man ikke kan anerkende Taiwan som medlem af FN, fordi det ikke kan blive et land ifølge FN's definition, så kan der være alle mulige følgende diskussioner i forhold til FN's organisationer.
Vi er jo også nødt til at sige, at den definition i FN-resolutionen fra 1971, som Kina bruger som sådan et juridisk argument for, at de ikke kan komme med, er der ikke dækning for.
Bare fordi Danmark har støttet det dengang, vil vi altså ikke støtte den kinesiske udlægning af den resolution i alle sammenhænge.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-27:
Nej, skillelinjen går jo der, hvor man siger: Hvad betyder det at være med?
Altså, FN's resolution fra 1971 anerkender klart, at Kinas sæde i FN varetages af Folkerepublikken Kina, og det anerkender Danmark med etkinapolitikken.
Så Taiwan kan ikke på nogen måde være med i WHO som et land eller have en formel eller officiel repræsentation, men de kan deltage som observatører – og det fremmer Danmark jo – i visse arbejdsgrupper, hvor det giver mening.
Man kan sige, at under hele covidudfordringen havde Taiwan jo relevant viden og var en vigtig aktør at have med i drøftelser.
Det er den slags type teknisk samarbejde, hvor det kan give mening, at Taiwan deltager, og det støtter den danske regering.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-27:
Det, som jeg tror er skillelinjen her, er, hvem der skal definere etkinapolitikken.
Jeg hører hr. Christian Friis Bach sige, at Taiwan jo ikke skal holdes ude af internationale organisationer der, hvor det er relevant at de er med.
Altså, er det ikke relevant, at de er med i WHO?
Det ville det jo være.
Alligevel modarbejder Kina det aktivt.
Er det ikke relevant, at de er med i ICAO, Organisationen for International Civil Luftfart?
Alligevel modarbejder Kina det jo aktivt.
Så det, vi i oppositionen, fornemmer jeg i hvert fald, er ude på her, er ikke et opgør med etkinapolitikken i dens natur.
Det, vi er ude på, er et opgør med Kinas misbrug af etkinapolitikken til i alle sammenhænge og fuldstændig uden skelen til, om det er relevant eller irrelevant, at holde Taiwan ude af det internationale samfund.
Charlotte Munch (DD), 2025-05-27:
Tak for ordet.
Forespørgslen her drejer sig om regeringens holdning til Kina og Taiwan.
Det må regeringen naturligvis selv redegøre for.
Jeg kan redegøre for Danmarksdemokraternes tilgang.
Kina er et stort land, der de sidste 20-30 år virkelig er kommet frem på den internationale bane.
Mange danskere kender udmærket Kina gennem køb af varer på platforme som eksempelvis Temu.
Det er vigtigt at slå fast, at Kina regeres af et kommunistisk parti, der har monopol på magten, og det er derfor vigtigt med en kritisk tilgang til styret i Kina og til præsident Xi Jinping.
Kina har ikke taget afstand fra Ruslands invasion af Ukraine.
Kina står sammen med lande som Rusland, Nordkorea og Iran.
Det er ikke ligefrem den bedste kombination af lande.
Rusland og Kina rykker også tættere sammen i disse år, og det er bestemt bekymrende.
Det er absolut vigtigt med en kritisk tilgang til Kina.
Danske myndigheder har advaret imod at bruge kinesiske apps, og i 2023 udtrykte Politiets Efterretningstjeneste bekymring for en forhøjet spionagetrussel fra visse kinesiske studerende i Danmark.
Men virkeligheden er også, at Kina er en vigtig handelspartner for Danmark.
Kina er blandt Danmarks største handelspartnere uden for EU, og samhandelen omfatter både varer og tjenester.
Danmark har et formelt partnerskab med Kina, hvor der er fokus på klima og energi, og hvor dansk erhvervsliv kan byde ind med grønne løsninger.
Selv om der er uenighed mellem Danmark og Kina, f.eks. i spørgsmålet om krigen i Ukraine, er der altså også et samarbejde på områder, hvor vi har en gensidig interesse.
Danmark har med andre ord en balanceret tilgang til Kina, og det er en linje, vi i store træk bakker op om.
Med hensyn til Taiwan støtter vi Taiwan i deres frihedskamp mod Kina.
Konflikten går tilbage til slutningen på den kinesiske borgerkrig i 1949, hvor Mao og kommunisterne tog magten i Kina og udråbte Folkerepublikken Kina.
Den tabende part flygtede til øen Taiwan.
Taiwan fungerer i dag som en selvstændig stat med egen regering, militær og økonomi og demokratiske valg.
Kina insisterer på princippet om ét Kina, hvor Taiwan er en uadskillelig del af landet, og truer med militær magt, hvis Taiwan formelt erklærer uafhængighed.
Det er også grunden til, at mange lande, herunder Danmark, anerkender Folkerepublikken Kina, og at kun meget få lande anerkender Taiwan.
Mange lande har dog uformelle forbindelser til Taiwan, og gennem årene har mange danske politikere også besøgt Taiwan.
Konflikten mellem de to lande holdes i skak af USA, der støtter Taiwan med våben, men ikke siger klart, om de vil forsvare Taiwan, hvis Kina angriber.
Det bedste, man kunne håbe på i disse år, er et status quo i forholdet mellem Kina og Taiwan
Så vil jeg bare lige sige heroppefra, at vi støtter teksten fra DF og SF.
Henrik Frandsen (M), 2025-05-27:
Tak for ordet, formand.
Vi lever i en verden, der er i forandring.
Stormagtsrivalisering, voksende spændinger og ændrede magtbalancer præger den udenrigspolitiske virkelighed.
Det kalder på klarsyn, og det kalder på realisme, også i vores udenrigspolitik.
Danmark er en lille, men stolt stemme i verden.
Vi står fast på folkeretten, på menneskerettighederne og på princippet om fredelig sameksistens.
Det gælder også, når vi taler om forholdet til Kina og om Kinas rolle i verden.
Danmark anerkender etkinapolitikken, og det har vi gjort siden 1950, dvs. i 75 år.
Det er en position, vi deler med USA, EU og langt de fleste lande i verden.
Vi ønsker et konstruktivt, stabilt og respektfuldt forhold til Kina, både økonomisk, politisk og diplomatisk, men vi ser med stigende bekymring på Kinas udenrigspolitiske kurs i de senere år.
Der er tale om en mere konfronterende og intimiderende linje over for både nabolande og vestlige demokratier.
Det gælder i Det Sydkinesiske Hav, hvor Kina med territoriale krav og militær opbygning underminerer den internationale retsorden.
Det gælder over for lande, der anerkender Taiwan eller blot ønsker kontakt med det taiwanske styre.
Det gælder i internationale institutioner, hvor Kina i stigende grad forsøger at omskrive spillereglerne til egen fordel.
Vi ønsker samarbejde med Kina, men samarbejdet forudsætter respekt, også for internationale spilleregler, aftaler og normer.
Taiwan er en del af etkinaspørgsmålet, men det er samtidig en ganske særlig konflikt.
Vi har stærke økonomiske og kulturelle bånd til Taiwan.
Taiwan har udviklet sig til et demokratisk samfund med frihed, retssikkerhed og respekt for menneskerettighederne, og vi har en interesse i fred og stabilitet i Taiwanstrædet.
Vi støtter fred, vi støtter dialog og diplomati, og vi ser status quo som noget, der skal fortsætte.
Vi skal turde stå fast på vores værdier, også når det gælder Kina.
Vi skal insistere på internationalt samarbejde, og der er Danmark ikke alene.
Vi står sammen med vores europæiske og vores transatlantiske partnere.
Vi tror på dialog frem for konfrontation.
Vi ønsker et samarbejde med Kina, men det skal være et samarbejde med respekt for spillereglerne, også når det gælder Taiwan.
Tak for ordet.
Lars-Christian Brask (LA), 2025-05-27:
Tak for det.
Interpol-samarbejde med Taiwan – ja, hvorfor ikke?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-27:
Jeg vil bare takke for opbakningen til en mere aktivistisk politik, hvis det er det, man kan sige, og måske også bare sætte et par konkrete ord på, hvad det vil betyde.
Jeg tror, at det f.eks. i det daglige ville være til stor gavn for verden og for Vesten, hvis Taiwan kunne deltage i Interpol-samarbejdet.
Vi ved, at der er rigtig meget kriminalitet, der udgår fra Kina.
Vi ved, at Taiwan af helt logiske årsager har et indgående kendskab til, hvad der foregår i Kina.
Det er bare sådan en helt lille ting, hvor Vesten, vi i EU og Europa og USA osv., kunne have en kæmpe interesse.
Kina er så lukket og vil ikke dele informationer, og her kunne det helt konkret gøre en forskel.
Jeg går ud fra det, men jeg vil selvfølgelig gerne høre, om ordføreren er enig i det.
Og så vil jeg bare takke for det gode samarbejde.
Lars-Christian Brask (LA), 2025-05-27:
Tak, formand.
Hr. Karsten Hønge har jo ligesom taget krudtet ud af min pistol ved at læse vedtagelsesteksten op, altså den, som vi i Liberal Alliance tilslutter os, så jeg starter et andet sted.
Det bliver altid noget rod, når værdier og økonomi og handel blandes sammen, specielt når værdisammenfaldet er begrænset.
Kinas forhold til Rusland gør jo også forholdet besværligt.
Udenrigsministeren sagde, at det, der sker i stræder og mellem Fastlandskina og Taiwan er stærkt bekymrende, og de hybridangreb, vi ser, er jo heller ikke noget, som vi fra Liberal Alliances side synes er specielt gavnligt.
Ligesom udenrigsministeren synes vi også, at det væsentlige i at få inddraget Taiwan i internationale organisationer der, hvor de kan være som observatører, og det er jo sådan set også en del af den vedtagelsestekst, der er fremsat.
Men hvis jeg skal pege på noget yderligere, er det betydningen af deeskalering og stabilitet over Taiwanstrædet og påvirkningen på FastlandsKina, og at de ikke via tvang, trusler, våbenmagt og hybride angreb ændrer på den status quo.
Så vi tilslutter os den vedtagelsestekst, der er med Dansk Folkeparti, SF, Danmarksdemokraterne, Enhedslisten, Alternativet og hr. Jeppe Søe, uden for grupperne.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-27:
Man kan jo føre den linje, som den danske regering har, nemlig at forsøge at fremme og støtte, at Taiwan kan deltage, hvor det er relevant, og i tekniske drøftelser.
Som sagt oplevede jeg det selv i min tid i FN.
Jeg oplevede også en kontant dialog med Kina om en formel deltagelse i det, der hedder World Forum for Harmonization of Vehicle Regulations.
Men til gengæld – og det var jo under FN's Økonomiske Kommission for Europa, som jeg var i spidsen for i den tid – var der en forståelse af, at i visse tekniske arbejdsgrupper kunne Taiwan bidrage med deres viden som observatører.
Man skal passe på med at drage sammenligninger, men der er jo delstater i USA, der deltager i klimadrøftelser.
Det har jeg oplevet mange gange, og derfor synes jeg, det er en naturlig ting at fremme, at Taiwan kan deltage på den måde.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-27:
Det er jeg glad for.
Hvordan ser ordføreren så på det, som den socialdemokratiske ordfører var inde på tidligere, i forhold til det skal ses i en EU-sammenhæng forstået på den måde, at jeg synes, det er fint, at handelspolitikken ligger i EU, men jeg er bekymret for, om den alliance vil være stærk nok volumenmæssigt, både handelsmæssigt og politisk.
Jeg tror, vi har brug for en alliance, der er bredere end bare EU.
Jeg tror, vi har brug for et Storbritannien, et USA, et Australien og også nogle af de andre lande i Asien, som har de demokratiske liberale værdier tilfælles med os.
Deler ordføreren den vision om at forsøge at samle, ja, i virkeligheden jo alle de lande, som også i dag har parlamentarikere fra IPAC?
Karsten Hønge (SF), 2025-05-27:
Jeg synes altså, at der er brug for, at vi står skarpere i billedet, fordi vi hele tiden skal være på træerne, i forhold til at Kina i stort og småt og alle vegne og hele tiden forsøger at ændre på status quo.
Der er ikke nogen veje, tror jeg, som Kina ikke har fantasi til at ville bruge til at skubbe til status quo.
Det er, som hr. Morten Messerschmidt nævner, ikke at Kina som sådan får Danmark til at ændre definitionen på danskere, der kommer fra Kina eller kommer fra Taiwan, men det sker bare på forunderlig vis rundtomkring i verden, lige fra benhårdt at holde afrikanske lande eller Grækenland fast i en gældsfælde til en alliance med Rusland.
Men også i alle mulige andre sammenhænge tror jeg vi skal opruste på alle planer i Danmark og i Vesten til at stå imod Kina, for det bliver kun værre.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-27:
Først vil jeg gerne takke ordføreren for en god tale og det gode samarbejde, vi har, i forhold til både at få italesat en kritisk linje over for Kina, men også at få de mange sager frem, ikke mindst i relation til det netværk, IPAC, som både ordføreren og jeg har den ære af være en del af.
Når det så er sagt, vil den her debat udefra set måske virke lidt underlig, for mener de alle sammen ikke det samme, og alligevel er der to vedtagelsestekster, og de ligger tæt op ad hinanden osv.
Men det, jeg vil spørge ordføreren til, er, om ordføreren ikke godt kan se, at den førte politik fra den danske regerings side, når vi f.eks. ser, at man kvier sig ved at ville kalde taiwanesere i Danmark for taiwanesere, men insisterer på, at skal registreres som kineser, og når man fastholder, at der eksempelvis på kritisk infrastruktur som greentech osv., som jeg ved ligger ordførerens hjerte nær, men alligevel er ret fordomsfrit samarbejde, hvor man bare importer osv., at der faktisk er en klar forskel mellem den linje, som vi i oppositionen anlægger, og det, som statsministeren og udenrigsministeren repræsenterer?
Karsten Hønge (SF), 2025-05-27:
Det er godt at bruge EU, og det er også vigtigt, at Danmark ikke eksponerer sig i forhold til unødige, man kan sige bøllemetoder fra Kina, men jeg synes, at hr. Morten Messerschmidt har ret i, at de alliancer, vi skal bygge, går ud over EU.
For noget af det, som Kina forsøger på, vi har været inde på det et par gange nu her, er det med at flytte forståelsen, definitionen af den resolution, som i sin tid er anerkendt af Kina, og der er det jo ikke kun et EU-spørgsmål, der er det jo vigtigt, at vi har allierede andre steder i verden, for vi skal ikke finde os i, at Kina konstant og hele tiden flytter på grænserne.
De gør det fysisk, de gør det politisk lige fra små til store ting, og derfor skal vi være på tæerne alle vegne og have alliancer også uden for EU.
Det er rigtigt, men tror hr. Christian Friis Bach ikke, at det, som Kina varmer op til her, jo er at flytte fundamentalt på tingene, og ikke bare ved at resolutionen anerkender Kina.
Men netop fordi den ikke nævner Taiwan, forsøger man nu i en kinesisk forståelse at overbevise alle andre lande ved at presse tryne og true dem til også at nå frem til den samme analyse, nemlig at når Taiwan ikke bliver nævnt, så er det, fordi Taiwan ikke har ret til at eksistere.
Det er jo det, Kina har været i gang med hen over en årrække, ved at skubbe til fortolkningen af resolutionen.
Det er det, der sker, så hvad kan vi gøre ved det?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-27:
Der må jeg indrømme, at jeg tror, jeg ser verden lidt anderledes.
Ja, EU er i sagens natur større end Danmark, men EU taber, som udenrigsministeren jo også beskrev det i sin tale, i de her år enormt meget terræn, også i forhold til Kina, og i de 20 år, jeg har været folkevalgt, er EU økonomisk sakket 50 pct. bagud i forhold til USA.
Så alt andet lige ville det da være en kæmpe styrke, hvis man kunne gøre det her transatlantisk og inddrage lande, som Australien, New Zealand, Sydkorea, Japan og andre lande, som vi handelspolitisk har fælles interesser med.
Så jeg tror simpelt hen, at ordføreren ved at være så optaget af EU og ikke også se lidt ud over resten af Vesten og resten af verden, gør hele Europa en bjørnetjeneste.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-27:
Tak for det.
Det er jo lige nøjagtig i den fælles strategiske tilgang, som EU har, jeg synes at drøftelsen bør ligge i forhold til det at tage skridt af den her karakter.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi både har muligheden for og tage den bilateralt, men jeg tror, at i den store sammenhæng er vores tilgang sammen med EU det afgørende.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-27:
Tak for det, og tak for vedtagelsesteksten.
Jeg skitserede i min tale det her mulige samarbejde inden for NATO, som er skitseret i artikel 2 i NATO, altså at man, ligesom man har en forsvarspolitisk musketered, kan lave en økonomisk musketered, og er det, når man især også ser USA under den nuværende administration være meget bekymret for, hvad der sker i Kina, så ikke nu, man skal rykke i forhold til et sådant samarbejde?
Vil vil jo hver især, både som EU-lande, men også andre lande rundtomkring i verden, som vi deler interesser med, og som vi har demokratiske og liberale værdier tilfælles med, kunne stå langt stærkere, hvis vi lavede en sådan musketered, sådan at vi, hvis Kina gjorde noget, hvad enten det så drejer sig om spionage, brud på WTO-regler, valutamanipulation, eller hvad det nu er, de laver – det sker jo hele tiden – så i fællesskab svarede tilbage.
Ville det ikke være en styrkelse og dermed også en forbedring, som ville betyde, at vi kunne fremme de interesser, som ordføreren nævner?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-27:
Jeg er sådan set meget enig i den her beskrivelse af bl.a. det forhold, at den her oprindelige FN-resolution 2758 ligesom forsøges i sin fortolkning fra kinesisk side at blive ekspanderet og jo bl.a. bliver brugt som afsæt til at modarbejde Taiwans mulighed for at være til stede i relevante internationale fora.
Nu er Taiwan med i WTO som selvstændigt toldområde, men det er jo en kendt sag, at i forhold til f.eks. WHO, hvor hele COVID-pandemien jo er én stor læresætning om, at det er klogt at have Taiwan med, spænder Kina ben.
Det er jo så et sted, hvor vi kan vise vores solidaritet, altså ved alle de steder at arbejde benhårdt for, at vi har en grundlæggende etkinapolitik på linje med alle vores allierede, men at man ikke kan skubbe det for sig og bruge til at ekskludere Taiwan fra deltagelse som observatør og på anden vis i relevante internationale fora, ligesom der jo ikke er etkinapolitikkens accept af, at man så kan flytte på de faktiske forhold ved brug af militær magt eller tvang eller andet.
Karsten Hønge (SF), 2025-05-27:
SF er jo selvfølgelig, om man så må sige, tilhænger af etkinapolitikken, for hvad kunne alternativet være til det?
Så det er jo ikke det, men det er mere det der med, hvordan etkinapolitikken af Kina bliver brugt til hele tiden at flytte på positionerne ved at tryne lande og også enkeltpersoner, som måtte komme på en eller anden form for koalitionskurs med, hvordan etkinapolitikken bliver defineret i Beijing, eller som på en eller anden måde måtte have relationer til Taiwan.
Vi ser i hvert fald, at Kina konstant og hele tiden også forsøger at flytte på den anerkendelse i FN, som man fik, da man blev optaget som medlemsland, til ikke bare at være en anerkendelse af Kina, men en benægtelse af Taiwans ret til at eksistere.
Jeg mener godt, at man kan have en etkinapolitik, hvor man anerkender, at der er et Kina, der tegner landet, dvs. Fastlandskina, men samtidig kan have relationer på forskellige måder til Taiwan.
Jeg er ret sikker på, at vi vil se ind i en krisetid.
Hvilke ting overvejer regeringen, som kunne vise solidaritet med Taiwan?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-27:
Tak for det.
Vi har jo netop ikke opretholdt status quo.
Det er sådan set på alle hylder og i alle dybder.
Det er jo præcis det, der er skåret til og fokuseret med det nye arbejdsprogram, vi har, som jeg selv skrev under under mit forrige besøg i Kina, og som fokuserer.
Det er jo en refleksion over, hvad karakteren af det forhold, vi har, skal være.
Jeg synes også, det er vigtigt at fremhæve, nu Litauen bliver nævnt, at det jo bl.a. er de oplevelser, Litauen har haft, der har gjort, at vi også i Europa har skærpet vores egen værktøjskasse for netop at have en mulighed for med sådan et antitvangsredskab at kunne agere, hvis der sker det, som jeg talte om før ville være en risiko, nemlig at EU'S 27 lande fremstår fragmenteret.
Derfor ligger vi nu på en linje, der sådan set er, hvis man må bruge det engelske udtryk, altså mainstream europæisk.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-27:
Jeg ved ikke, om jeg er snæversynet, men jeg tror, at den bedste platform, vi kan have, i forhold til eventuelt at ininitere et sådant større samarbejde med en musketered, som ordføreren skitserer, vil gå igennem EU.
Karsten Hønge (SF), 2025-05-27:
Jeg synes selvfølgelig, det er godt, at man i vedtagelsesteksten fra partierne her slår fast, at man ikke vil acceptere, at der bliver skubbet på status quo.
Men kunne ordføreren sætte lidt flere ord på, hvad vi så skal gøre?
For det, der sker, er jo, at Kina forsøger at skubbe til status quo.
Så det er jo alle steder, altså både sådan fysisk, men også politisk i FN, Kina prøver at skubbe til den her status quo.
Så én ting er, at man ikke vil acceptere det, men kunne ordføreren komme med nogle bud på, hvordan man så ligesom kunne matche Kinas pres?
Christian Friis Bach (V), 2025-05-27:
Det er jeg enig i.
Taiwan er ikke nævnt i FN-resolutionen, og vi mener ikke, at resolutionen kan bruges til at holde Taiwan ude af et internationalt samarbejde som observatør, hvor det er teknisk relevant.