runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-17:
Tak for det.
Det er vigtigt, at mennesker på flugt fra krig og undertrykkelse kan finde beskyttelse.
Lige nu er der faktisk historisk mange mennesker på flugt i verden, men der er samtidig historisk få asylansøgere i Danmark.
Ca. 3.500 søgte asyl i Danmark i år 2017, og vi har tidligere hørt fra ministeren, at i år, i 2018, er det indtil nu 1.100, som har søgt asyl i vores land.
Sidste år var det laveste antal siden 2008, og derfor ser vi heller intet belæg for at aktivere den såkaldte nødbremse, som Dansk Folkeparti foreslår.
Det er klart, at det ville være langt bedre, hvis der ikke var nogen som helst mennesker i verden, der blev jaget på flugt, og det er langt bedre, hvis der ikke var krig og undertrykkelse, som drev mennesker på flugt.
Men desværre er der mennesker, der bliver jaget på flugt, der er voldsomme krige, der er voldsom undertrykkelse af menneskers helt grundlæggende rettigheder, og derfor har vi selvfølgelig i Danmark også et ansvar for at hjælpe.
Derfor er det selvfølgelig også rigtig vigtigt at hjælpe massivt i nærområderne, og på den baggrund har vi fra Enhedslistens side også kritiseret den danske regering for at have skåret i udviklingsbistanden og kritiseret EU for at have skåret ned på den humanitære hjælp i de seneste år.
Ligeledes er det vigtigt, at der lægges et massivt pres både politisk og økonomisk på slyngler som Erdogan, Putin og Assad, der groft undertrykker deres egen befolkning og bomber uskyldige civile, som vi desværre ser det ske gang på gang i Syrien.
Endelig er det vigtigt, at der findes en solidarisk fordelingsnøgle for flygtningemodtagelse i Europa.
Det har EU indtil nu ikke kunnet finde ud af, og derfor er det selvfølgelig oplagt, set med Enhedslistens øjne, at Danmark og andre lande går foran for at sikre en solidarisk fordeling fremfor det nuværende race mod bunden, hvor der konkurreres på at skræmme folk væk fra at søge asyl.
Pernille Bendixen (DF), 2018-05-17:
Det var bare et enkelt spørgsmål: Er der en øvre grænse for, hvor mange flygtninge og migranter og asylansøgere, og hvad der nu ellers kommer herop, Enhedslisten mener at Danmark kan rumme?
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-17:
Det er da klart, at antallet betyder noget, for hvis der kommer rigtig mange, er det en udfordring at finde boliger til folk.
Men for Enhedslisten er det helt centrale at forsvare retten til asyl.
Og vi ønsker at forsvare asylretten.
Pernille Bendixen (DF), 2018-05-17:
Hvis man til tid og evighed, uanset hvad der måtte ske, holder fast i retten til asyl, så vil man jo heller ikke kunne argumentere med, at antallet betyder noget.
Går det godt?
Vi har udgifter på 36 mia. kr. lige nu, og det er jo altså penge, der kun kan bruges én gang.
Pengene skal tages fra nogle andre mennesker, og de mennesker er jo danske statsborgere.
Det er dem, der betaler for, at der åbenbart ikke skal være nogen øvre grænse for, hvor mange vi kan rumme i vores land.
Laura Lindahl (LA), 2018-05-17:
Næh, men det er jo fuldstændig rigtigt, og det var jo også med den argumentation, at vi støttede, at vi har muligheden for at aktivere en nødbremse.
Det var jo netop, fordi vi har en opgave, som er stor, og hvis det presser sig på på grænserne, skulle vi kunne aktivere den.
Som sagt er vi fuldstændig enige med Dansk Folkeparti i, at antallet fortsat skal ned, men vi tror ikke på, at antallet kommer ned med det her forslag.
For vi tror jo på, som ministeren også sagde i sin tale, og som jeg også selv kom ind på i min egen ordførertale, at Danmark kan blive en magnet, fordi man, hvis man tager til Danmark og kommer ind på dansk jord, vil vide, at man så ikke kan blive sendt nogen som helst steder hen.
Så køber man sig tid, og man har mulighed for at blive i Danmark, og den risiko synes vi ikke er værd at løbe i en situation, hvor vi rent faktisk har et lavt indrejsetal.
Hvis indrejsetallet var højt, havde vi jo ikke noget at frygte, og så kunne vi godt løbe den risiko, og det var sådan set derfor, Liberal Alliance foreslog det for et par år siden.
Men nu står vi i en anden situation.
Pernille Bendixen (DF), 2018-05-17:
Vi i Dansk Folkeparti synes jo stadig væk, at de 3.500 er for højt.
Men det kunne jo være interessant, hvis fru Laura Lindahl kunne løfte sløret for, hvad det så er for nogle løsninger, som Liberal Alliance ser.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-05-17:
Det er to ret forskellige spørgsmål.
Vi har et stort udspil, som vi ikke har kunnet komme igennem med.
Der er f.eks. nul om social kontrol i det parallelsamfundsudspil, som regeringen har forhandlet bl.a. med Dansk Folkeparti, men jo også med alle andre partier.
Vi har også prøvet at komme til bordet med initiativer for at få flere mennesker i beskæftigelse hurtigt fra dag et, uddannelse, der gør, at man ikke kan blive siddende derhjemme, krav, så man ikke kan sidde på en overførselsindkomst, men kommer i gang.
Alt det ligger slet ikke i parallelsamfundsudspillet, og det vil vi meget gerne til bordet med.
I forhold til grænsen handler det jo om at få fælles løsninger, så vi får kontrol, og det er derfor, jeg synes, at det vil være afsindig farligt at melde os ud af Dublinsamarbejdet, så vi blev en ø og en magnet.
Karen J. Klint (S), 2018-05-17:
Det er sådan set bare et servicetilbud til hr. Martin Henriksen.
For det lyder, som om det er forbigået Dansk Folkepartis opmærksomhed, at den røde regering, som blev nævnt, i hvert fald Socialdemokratiet, faktisk er kommet med et meget stort udlændingeudspil.
Det hedder »Retfærdig og realistisk.
Et udlændingeudspil, der samler Danmark«, hvor vi også netop værner om de ydre grænser, og hvor vi taler om at flytte rundt på de penge, vi bruger på asylarbejde og på udlændingearbejde i Danmark.
Det får man mere vækst af, hvis de penge bliver flyttet syd for Middelhavet, men det er også for at beskytte folk, så de ikke behøver at drukne i Middelhavet for at komme herop.
Og hvis det er helt ukendt i DF, vil jeg gerne sørge for, at I får nogle eksemplarer bragt ned.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-17:
Tak for det.
I Dansk Folkeparti har vi læst udspillet med stor interesse.
Men jeg synes også, det ville være rimeligt nok at sige, at det jo ikke er nok, at man kommer med et fint stykke papir.
Man skal jo også forsøge at få det gennemført.
Men det, jeg savner, er, at Socialdemokratiet også viser en vilje til rent faktisk at forsøge at få det gennemført.
For nogle af de ting, som Socialdemokratiet lægger frem, bl.a. at vi skal have oprettet lejre i andre lande, har Dansk Folkeparti jo tidligere foreslået her i Folketingssalen, hvor Socialdemokratiet jo dybest set har stemt imod det, som Socialdemokratiet nu påstår er deres egen politik.
Så hvis Socialdemokratiet vil være troværdige omkring udlændingepolitikken, bør man jo også komme med nogle konkrete initiativer, der viser, at man er parat til at sætte handling bag ordene.
Karen J. Klint (S), 2018-05-17:
Der er nok nogle sproglige nuancer der, og det kan også være, der er nogle indholdsmæssige nuancer.
Vi taler ikke om lejre, vi taler om modtagecentre, hvortil folk bliver visiteret, så der kan der være noget om det.
Men vi ønsker faktisk at brede debatten ud for at få flere lande til at se på, at vi skal løse nogle ting, uden at folk skal sætte livet på spil på den rejse, de foretager, for at få et bedre liv.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-17:
Dansk Folkeparti har tidligere fremsat forslag om, at man skal oprette lejre, eller vi kan også godt kalde det for modtagecentre.
Vi kan kalde det for næsten lige, hvad Socialdemokratiet gerne vil have, hvis vi kan blive enige om, at man opretter modtagecentre, lejre, i andre lande, og sender asylansøgere dertil.
Det er sådan set fint nok med Dansk Folkeparti.
Vi har bare fremsat forslaget, og Socialdemokratiet har stemt imod.
Og det er fint nok, hvis man vil noget andet fremadrettet, men man skal også bare vise det, andet end ved at man kommer med et stykke papir, som selvfølgelig kan være nydeligt.
Indpakningen kan være ganske fin, men det er jo også indholdet, det handler om.
Og så vil jeg også bare sige, at det også står i det socialdemokratiske udspil, at man mener, at det ikke længere skal være muligt at komme spontant og søge om at få asyl i Danmark.
Og hvis man gennemførte Dansk Folkepartis beslutningsforslag, som vi behandler her i dag, så ville det jo også være sådan, at så ville det ikke længere være muligt at komme spontant og søge om at få asyl i Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-17:
Tak for det.
Sidste gang Dansk Folkeparti fremsatte forslaget, stemte Venstre for.
Men det kan jeg forstå at det Venstre ikke mere vil gøre.
Jeg tror også, at det andet regeringsparti, De Konservative, stemte for.
Nu er de så ikke til stede i dag, men jeg kan næsten forstå, at det vil de så heller ikke gøre mere.
Jeg ved ikke, om det så skifter nu, hvor der så er andre partier, der er kommet i opposition.
Jeg går ud fra, at Venstre, dengang man støttede forslaget, mente, at det var et ansvarligt forslag.
Det var vel derfor, man støttede det.
Hvis der er et spørgsmål i forbindelse med økonomien, som ministeren mener at der er usikkerhed omkring, så kan man jo få det afklaret i udvalgsbehandlingen, eller man kan få det afklaret i forbindelse med en finanslovsforhandling.
Det er der jo mulighed for.
Jeg kunne bare godt tænke mig at få et klart svar på, om det er regeringens opfattelse og Venstres opfattelse, at man skal skærpe straffen på det her område.
Pernille Bendixen (DF), 2018-05-17:
Det er Dansk Folkeparti, bare på en anden måde end Det Radikale Venstre.
Men nu har Det Radikale Venstre jo en leder, som har boet 3 dage ude i Vollsmose i Odense, og det kunne jo være spændende at høre, hvad man så mener at man har lært af de 3 dage derude i Vollsmose.
Men hvad er Det Radikale Venstres løsning så på problematikken, både med det, fru Sofie Carsten Nielsen selv nævner, altså social kontrol osv., men også i forhold til dem, vi stadig væk får ind over grænsen?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-05-17:
Jeg tror ikke, at vi enige med Dansk Folkeparti i særlig meget, men vi er rigtig enige i, at der er store problemer nogle steder, som vi skal have løst.
Vi vil f.eks. meget gerne bekæmpe social kontrol og synes derfor, at det er så underligt, når Dansk Folkeparti modarbejder det arbejde.
Vi vil rigtig gerne bekæmpe genopdragelsesrejser.
Vi vil rigtig gerne arbejde for mere ligestilling alle steder, både i udsatte boligområder og i det danske samfund.
Det vil jeg håbe at Dansk Folkeparti også er med på.
Laura Lindahl (LA), 2018-05-17:
Et konkret antal?
Altså, et bud, et rimeligt antal, ville for mig være 2.000 mennesker årligt, inklusive familiesammenføring.
Det ville være det, som jeg mener at vi i Danmark på nuværende tidspunkt kunne stille os tilfredse med.
Så det er meget konkret.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-17:
Tak for det.
Formålet med det her beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti er at aktivere nødbremsen til afvisning af asylansøgere ved grænsen.
Det er ikke noget, vi synes er en god idé i Alternativet, så vi vil stemme nej til det her forslag.
I virkeligheden mener vi, at hvis politiet skal afvise asylansøgere ved grænsen, vil Schengensamarbejdet bryde sammen, og Dublinforordningen vil ikke kunne fungere, og derfor synes vi, det er en rigtig, rigtig dårlig idé.
Det synes vi så også ud fra det menneskelige hensyn, som jo handler om, at de mennesker, der søger asyl i Danmark, selvfølgelig skal have deres sager behandlet her, i forhold til at tage stilling til om de er flygtninge.
Så synes vi også, det er sådan lidt ude af proportioner, i og med – og det har flere andre ordførere jo også været inde på – at presset på Danmark og i det hele taget Europas grænser jo er faldet markant, og derfor er det ikke den rigtige vej at gå.
Vi synes jo i stedet for, at man skal sætte ind med massiv hjælp i nærområderne, samtidig med at vi også hjælper her i Danmark, og jeg tror måske, at vi kan blive enige om en massiv hjælp i nærområderne.
Jeg håber i hvert fald, at vi kan blive enige om noget mere hjælp i nærområderne, end vi giver nu.
Men jeg synes jo også, vi er nødt til at indse, at vi selvfølgelig også skal give hjælp her i Danmark, og det gør vi så også.
Det vil vi så ikke gøre med det her forslag, og derfor siger vi nej til det.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-17:
Tak for det.
Det kommer selvfølgelig ikke som en stor overraskelse, at Alternativet siger nej til det her forslag.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til noget andet.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-17:
Det har vi ikke taget stilling til endnu, i og med at vi heller ikke på den måde har taget stilling til, om vi støtter Mette Frederiksen.
Det har vi jo også været ude at sige helt offentligt.
Så det er klart, at det her område er rigtig vigtigt for Alternativet.
Det skal der ikke være tvivl om, og vi er også meget imod mange af de stramninger, som Socialdemokratiet også bakker op om.
Det skal der heller ikke herske tvivl om, men det konkrete spørgsmål er jeg simpelt hen ude af stand til at svare på lige nu.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-17:
Forventer Alternativet og har man en ambition om, at hvis der kommer et regeringsskifte på et tidspunkt og Socialdemokratiet kommer til magten og det så stadig væk er sådan, at det er delt op i blokke – hvis Socialdemokratiet skal til magten, må man antage, at det skal være med støtte fra Alternativet – så bliver der lempet på asylpolitikken?
Nu er jeg med på, at fru Josephine Fock ikke ville svare præcist på mit tidligere spørgsmål, men er det Alternativets ambition, at der bliver lempet, og at der dermed også vil komme flere til Danmark, og at de største problemer, vi ifølge Alternativet så vil stå med – ligesom det måske også er ifølge Enhedslisten – vil være at finde boliger til de her mennesker?
Så er ambitionen, at der skal komme flere mennesker til Danmark via asylsystemet?
Josephine Fock (ALT), 2018-05-17:
Jeg kan jo sige, at ambitionen er, at vi gerne vil have mest muligt af Alternativets politik igennem.
Det kommer vel ikke bag på Martin Henriksen, og det vil jo sige, at der er nogle uenigheder, der skal kunne drøftes.
Der kan jo ske rigtig meget ved et nyt valg.
Nye Borgerlige står jo bl.a. til at komme ind, og det kan forrykke billedet fuldstændig.
Så det bliver jo rigtig spændende at se, hvad der sker efter et valg, og så må vi jo tage de drøftelser med de parlamentariske grundlag, vi har på det pågældende tidspunkt.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-05-17:
Tak for det.
Jeg synes, ministeren har redegjort meget grundigt og godt for, hvad der vil ske, hvis det her forslag blev vedtaget.
Vi mener ikke i Radikale Venstre, at vi skal melde os ud af Dublinsamarbejdet.
Vi mener, at vi skal løse grænseoverskridende udfordringer sammen i EU, da det er den eneste realistiske måde at løse de udfordringer, vi står med, på.
Danmark skal ikke være en ø uden for samarbejdet.
Tværtimod, vi skal deltage i det.
Det er alt for farligt og alt for ensomt at være en ø uden for samarbejdet, når man skal løse grænseoverskridende problemer.
Det vil vi slet, slet ikke risikere, det er alt for farligt.
Pernille Bendixen (DF), 2018-05-17:
Er det sådan, at Det Radikale Venstre anerkender, at vi har problemer i Danmark med bl.a. kulturen, som kommer hertil?
Vi har hele parallelsamfundsproblematikken.
Er det noget, som Det Radikale Venstre er enig med Dansk Folkeparti i at vi skal have løst?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-17:
Fru Jette Gottlieb nævnte et tal på 12 pct., som kom i arbejde efter virksomhedspraktik.
Jeg har ikke selv lige kunnet genfinde det tal.
Jeg har kendskab til nogle forskellige studier, som dog viser noget på sådan nogenlunde samme leje.
Så lad os bare tage udgangspunkt i, at det nok er omkring 12 pct., som kommer i arbejde efter en virksomhedspraktik.
Er det ikke et meget godt resultat, at man får 12 pct. i arbejde efter nogle ugers virksomhedspraktik, i betragtning af hvor stor en indsats vi ellers gør for at forsøge at få folk i arbejde, og hvor dyr vores beskæftigelsesindsats per person, der kommer i arbejde, generelt er?
Er det ikke et udmærket resultat, at 12 pct. kommer i arbejde med sådan en ordning her?
Marianne Jelved (RV), 2018-05-17:
Når jeg lytter til ordførerens bemærkninger, bringer det mig følgende spørgsmål i hu: Når nu ordføreren går ind for ligelønsprincippet, men mener, det skal overlades til arbejdsmarkedets parter at finde ud af, hvordan man skaber den ligelønssituation, og vi har en ligelønslov, som ikke overholdes, hvad er det så for en retstilstand, som ordføreren forsvarer?
Nu har der siden 1976 været mulighed for arbejdsmarkedets parter for at få den ligelønslov til at fungere, som den er tænkt, og det er stadig væk ikke sket.
Hvorfor skal vi blive ved med at vente på arbejdsmarkedets parter, når vi har haft så mange år, uden at det er lykkedes?
Hans Andersen (V), 2018-05-17:
Jeg mener sådan set, at vi har en lovgivning, der er meget klar: Der er forbud mod lønmæssig forskelsbehandling på grund af køn.
Den er meget, meget klar.
Man kan ovenikøbet også klage, og man kan også få godtgørelse, hvis der finder en forskelsbehandling på baggrund af køn sted.
Jeg hilser det sådan set velkommen, at man i den seneste overenskomst har afsat en ligelønspulje.
Det er da med til, at jeg siger, at der anerkender jeg, at arbejdsmarkedets parter sådan set er opmærksomme på, at vi har et problem, og at vi er nødt til at gøre noget ved det.
Jeg tror ikke, det er ad den vej, vi når ligeløn i Danmark.
Marianne Jelved (RV), 2018-05-17:
Jamen det er sådan set rigtigt, langt det meste af det, ordføreren siger her.
Der er bare lige et problem, som ikke nævnes: Den ulighed, der er på arbejdsmarkedet, når vi taler om, hvorvidt ligelønsloven bliver overholdt, er en ikkelovlig ulighed, for det er en ulighed, der bygger på køn.
Det anerkendes jo også efter den seneste overenskomstforhandling, hvor man afsatte en pulje til at prøve at løse det her problem med.
Så har arbejdsmarkedets parter jo også i fællesskab erkendt, at det ikke fungerer.
Derfor er det også rimeligt, at Folketinget interesserer sig for, om den lovgivning, der findes i landet, faktisk virker, og det gør den åbenbart ikke endnu.
Hans Andersen (V), 2018-05-17:
Vi skal som Folketing jo altid følge med i og sikre, at lovgivningen overholdes – ingen tvivl om det.
Nu er det ikke et problem, der er opstået i går.
Det har ordføreren jo også påpeget.
Jeg tror bare på, at løsningen er, at det er arbejdsmarkedets parter, der i høj grad medvirker til løsningen, og at det ikke er, at vi her fra Folketingets side kommer med et beslutningsforslag eller lovforslag, som pålægger virksomhederne mere bureaukrati.
Karina Adsbøl (DF), 2018-05-17:
Tak til ordføreren for talen.
Nu siger ordføreren hele tiden virksomhederne i sin tale, men er det ikke korrekt, at det ikke kun er virksomheder, men også organisationer?
Kan ordføreren ikke sige, hvad det er for nogle organisationer, det her beslutningsforslag skal gælde for?
For det, jeg har fået indtryk af i forhold til det her beslutningsforslag, er jo, at det vil medføre store omkostninger og meget bureaukrati.
Så hvad er det for nogle organisationer, som bliver berørt af det her beslutningsforslag, hvis det nu bliver vedtaget?
Pernille Skipper (EL), 2018-05-17:
Det er dem, der skal indgive opgørelser over lønstatistikker, ligesom det er de organisationer, der har en revisionspligt på lige fod med virksomhederne.
Altså, når man har 35 ansatte, har man også et ansvar for at sørge for, at de får lige løn for samme arbejde, og at ligelønsloven overholdes.
Jeg kan godt forstå, at ordførerens hjerte banker særligt for, at organisationer ikke skal tillægges unødvendige byrder.
Jeg mener ikke, det er en unødvendig byrde.
Jeg mener, det er en nødvendig byrde at sikre, at kvinder og mænd får det samme i løn, når de laver det samme stykke arbejde.
Karina Adsbøl (DF), 2018-05-17:
Netop derfor har vi en ligelønslov, som netop trænger til at skulle opretholdes, og det er jo den til enhver tid siddende minister, der har ansvaret for det.
Men så anerkender ordføreren også, at den kæmperegning sender man videre med det her beslutningsforslag, at den sender man videre til virksomheder med over 35 ansatte og videre til de handicaporganisationer, som har over 35 ansatte, altså dem, som også skal bruge tiden på at hjælpe de mennesker, som har behov for det i deres dagligdag.
Pernille Skipper (EL), 2018-05-17:
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren for Dansk Folkeparti i, at vi har en ligelønslov, som trænger til at blive overholdt, for det bliver den ikke.
Og det her forslag er en måde, hvorpå ligelønsloven kan blive sikret overholdt.
Dansk Folkeparti er kommet med nul forslag til, hvordan vi sikrer, at ligelønsloven bliver overholdt.
Altså, selvfølgelig har man også administration i organisationer, og hvis man påtager sig et medarbejderansvar, så gælder det også ligelønnen – fuldstændig ligesom organisationer på lige fod med virksomheder skal overholde arbejdsmiljølovgivning og al den anden lovgivning, der følger med, når man har ansatte.
At man har et godt formål, betyder jo ikke, at man må behandle sine ansatte uretfærdigt.
Hans Andersen (V), 2018-05-17:
Jeg tror sådan set på, at de arbejder målrettet på at skabe mere ligeløn i Danmark, og jeg mener ikke, at løsningen er, at vi skal lave flere love og lovindgreb og have mere bureaukrati her fra Folketingets side, for det mener jeg ikke er en del af løsningen.
Men jeg medgiver, at vi har en udfordring, og jeg vil også gerne være med til at sætte fokus på det, for vi har brug for, at vi alle sammen løfter.
Pernille Skipper (EL), 2018-05-17:
Ja, men det er bare det, Venstre altid siger.
Uh, vi skal snakke om det, vi har et problem, vi skal snakke om, og så skal vi have noget åbenhed om det, og så skal vi kigge på det.
Men med den hastighed, vi har gang i nu, vil der gå over 100 år, før vi får ligeløn.
Det handler ikke om, hvornår man skal have ligeløn, for det var ikke den dato, jeg bad om, men der må da være et tidspunkt, hvor Venstre så siger: Okay, det skete ikke med dialog, det skete ikke af sig selv, det var ikke nok at bede om det, så nu gør vi noget med lovgivning.
Det er bare det, jeg spørger om.
Er der et eller andet tidspunkt, hvor Venstre så må sige, at det med dialogen ikke lykkedes?
Jeg vil gerne dialogen, men datoen fra Enhedslistens side er nu.
Vi er færdige med at snakke, for vi har allerede brugt alt for mange år på det.
Karina Adsbøl (DF), 2018-05-17:
Tak for det.
Jeg vil gerne gentage, som jeg sagde i min ordførertale: I det beslutningsforslag, der ligger her, vil man pålægge ikke kun virksomhederne, men også organisationer, som har mere 35 ansatte, en ekstra byrde – også de organisationer, der kæmper for at gøre det bedre for bl.a. mennesker med handicap.
Det er en stor økonomisk byrde, man vil sende ud til virksomhederne og organisationerne med det her beslutningsforslag.
Så sagde jeg også i min ordførertale, at jeg synes, vi skulle kigge videre på det at arbejde med samme værdi.
For der er en balance i det her i forhold til den danske model og arbejdsmarkedsparterne, der forhandler det her, og så i forhold til hvordan vi sætter rammerne herinde fra Folketinget af.