runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Juel-Jensen (V), 2021-01-20:
Tak for det.
Der er ingen tvivl om, at en bedre kapacitet er vigtig for Bornholm, men vi vil jo helst, og det tror jeg også Bornholms borgmester har givet udtryk for, over Sverige, fordi det er klart den bedste rute, og det er også den hurtigste rute, men det er også den rute, som folk kender.
Inden man får øget kendskabet til den nye rute, kommer det til at gå ud over det bornholmske erhvervsliv, den bornholmske turisme, så der er ingen tvivl om, at vi foretrækker den rute over Sverige.
Men når nu jeg stiller spørgsmålet, er det, fordi jeg faktisk godt synes, man kan gøre mere.
Der står på Bornholmslinjens hjemmeside, at gyldig transit over Sverige må betyde, at man kan bevise, at man skal over Øresundsbroen.
Man skal have en billet til Øresundsbroen, og sådan en har jeg prøvet på at skaffe.
Det kan man simpelt hen ikke; man kan ikke få en billet over Øresundsbroen og slet ikke, hvis man i forvejen har en brobizz.
Jeg har diskuteret det her længe med en ung svensker, der hedder Svenne, og vi fik snakket noget svensk.
Der findes ikke sådan en billet.
Men når nu ministeren er trafikkøber til Bornholmslinjen, burde ministeren så ikke sikre sig, at den operatør, der nu sejler på ruten, har adgang til de regler og de krav, som svenskerne stiller, netop for at sikre, at bornholmerne kan få en entydig besked fra sin operatør, når man er i transit over Sverige?
Der er ingen tvivl om, at vi har samme mål her.
Det fornemmer jeg tydeligt på ministeren, og det kender jeg også ministeren godt nok til at vide.
Det, som vi har behov for, er klarhed: Hvad er det for nogle regler, der gælder, når man er i transit?
Ministeren har jo selv været ude at svare på spørgsmål omkring en bornholmsk familie, der skulle hjem og begrave en mor, og som ikke kunne komme til Bornholm.
Der sagde ministeren, at så må den borger, der har mistet sin mor, tage kontakt til de svenske myndigheder.
Det bør jo være således, at det er den danske stat, der tager kontakt til de svenske myndigheder, og ikke det bornholmske erhvervsliv eller dem, som står i en eller anden krise og har en udfordring med de svenske myndigheder.
Hvornår kommer der klare regler for, hvad der gælder for bornholmere i transit mellem Ystad og Malmø?
Karina Adsbøl (DF), 2021-01-20:
Tak for det.
Hvordan mener ministeren at der skal rettes op på de mønstre, som Alzheimerforeningen peger på i sin analyse »Klager om Plejehjem« om forholdene på plejehjem, hvor foreningen beskriver, hvordan demensramte borgere bliver udsat for mangelfuld sundhedsfaglig behandling, omsorgssvigt, og at personalets faglighed og kompetencer har været mangelfuld?
Magnus Heunicke (S), 2021-01-20:
Mange tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at sige, at det, som jeg kunne læse i Alzheimerforeningens analyse, gør et dybt indtryk, og ligesom med det, som vi så i den omtalte TV 2-dokumentar om Else og Niels, er det fuldstændig uacceptabelt, når ældre ikke mødes med omsorg og værdighed i plejen.
Borgere på plejehjem skal behandles værdigt, respektfuldt og omsorgsfuldt, og jeg mener, at vi alle skal kunne forvente, at kommunerne reagerer og følger op på hver enkelt klage, de modtager.
Vi har fra regeringens side i et partnerskab med Ældre Sagen, FOA og KL igangsat et større arbejde med seks spor, hvor man skal sætte ind over for de problemer, som vi må være ærlige og sige at der er i vores ældrepleje.
Vi har bl.a. igangsat et spor om en styrket kvalitet i ældreplejen, et om rekruttering, bedre inddragelse og samarbejde med pårørende, faglig ledelse og nye måder at organisere ældreplejen på, og vi sætter et grundigt arbejde i gang i forhold til tilsynet med ældreområdet.
Hvis man læser Alzheimerforeningens analyse, viser den, at antallet af klager til foreningen har været nogenlunde konstant gennem årene, mens andelen af klager over personalets faglighed er steget markant, sådan at det er i forhold til fagligheden, det ifølge analysen her halter.
Netop tilsynet er der taget et første skridt til i aftalen om reserven efter satspuljen, hvor vi har besluttet, at nye opfølgnings- og læringsrejsehold skal understøtte en forandring hos de plejeenheder, der får påbud fra Ældretilsynet, og vi styrker fagligheden i ældreplejen, herunder med den seneste finanslovsaftale, hvor vi har afsat 1,8 mia. kr. over de kommende år til, at kommunerne kan ansætte flere medarbejdere og samtidig give mulighed for, at flere ufaglærte medarbejdere kan tage en uddannelse og styrke deres faglighed.
Det er et vigtigt skridt på vejen, og på demensområdet er der bl.a. med aftalen om opfølgning på den nationale demenshandlingsplan igangsat en række initiativer, der skal styrke fagligheden og kvaliteten i behandlingen af mennesker med demens.
Karina Adsbøl (DF), 2021-01-20:
Tak for det.
Så når vi ser på den her analyse, mener ministeren så, at det aftalte er nok, altså når man f.eks. hører om ældre borgere, der ikke bliver tilset af en læge, men lagt i seng, selv om de har lungebetændelse og en sammenklappet lunge?
Hvorfor kan ministeren ikke se idéen i en ældrelov, som netop skal give de ældre reelle rettigheder – rettigheder, som patienter også har?
Udfordringen er jo også ofte, når man herinde fra Christiansborg sætter midler af, at det ikke altid er, at de går til det, som de skal bruges til.
Så hvor mange midler har man øremærket direkte til ældreområdet, så vi ved, at de går til ældreområdet, så vi ved, at de går til bedre faglige kompetencer i forhold til uddannelse og i forhold til de medarbejdere, der er?
Så er jeg godt klar over, at vi har lavet en aftale om et rejsehold og oplæring, for det var jo noget af det, som Dansk Folkeparti tog med ind til forhandlingsbordet, fordi vi havde et ønske om at styrke det tilsyn, der er, netop på baggrund af de skrækeksempler, vi har set i TV 2-dokumentarer.
Så det vil jeg godt have ministerens svar på.
Magnus Heunicke (S), 2021-01-20:
Nu har jeg listet nogle beløb op, og man skal jo være opmærksom på, at de beløb skal ses ud fra et direkte ønske om helt konkret at gøre noget ved de konkrete ting, altså flere medarbejdere, ekstra uddannelse, et rejsehold og opfølgningen på kritiske rapporter om de steder, hvor der sker det, i ældreplejen.
Men det kommer altså ovenpå, og ved at vi i de årlige økonomiaftaler med vores kommuner følger med, således at det ikke er sådan, at man bare lægger noget ovenpå og skærer ned nedenunder.
Men vi følger med og lægger dernæst noget ovenpå.
Karina Adsbøl (DF), 2021-01-20:
Jeg hørte ikke ministerens besvarelse, i forhold til hvor mange af de her midler der var direkte øremærket til ældreområdet.
Så vil jeg i forhold til den her dokumentar, og når vi nu snakker om de her rejsehold, som vi har ønsket skulle ud, spørge, om ministeren så ved, om der er et rejsehold på vej til plejehjemmet Nyvang i Randers, som har fået et påbud fra Styrelsen for Patientsikkerhed.
Og hvordan bliver der fulgt op på den del?
Magnus Heunicke (S), 2021-01-20:
Med hensyn til det helt konkrete tror jeg at jeg er nødt til at vende tilbage – for at være helt sikker på det – eventuelt med et skriftligt svar, til det spørgsmål.
Så det spørgsmål ser jeg frem til at modtage fra spørgeren.
For tankesættet bag er at have en sikkerhed for, at der ikke bare kommer et tilsyn med kritik, hvorefter man står et sted og ikke kan leve op til at følge op på den kritik og rette op på forholdene, men at man får hjælp til at sige, at her er der altså et problem, og at man har brug for hjælp til – ledelsesmæssigt, uddannelsesmæssigt og andet – at rette op på de forhold, som tilsynet kritiserer.
Jeg siger tak for det, og jeg ser også frem til at få de skriftlige spørgsmål og levere konkrete svar på de elementer.
Uanset hvad vi to synes – men jeg ved, at vi er enige om, at ældreplejen er så afgørende vigtig, og at den slet ikke er god nok i dag, som et produkt af årtiers nedskæring – kan vi læse i rapporten fra Alzheimerforeningen, at den ikke er god nok, så der skal følges op.
Uanset hvad vi skriver i hvilken lov, skal der følges op med konkrete økonomiske aftaler i et langt, sejt træk med dem, der har ansvaret.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-01-20:
Tak for det, formand.
Hvilke krav til gyldig dokumentation for transit via Sverige mellem Bornholm og en anden del af Danmark har ministeren aftalt med Sverige?
Benny Engelbrecht (S), 2021-01-20:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo på alle mulige måder højaktuelt, og den udfordring, som vi står med i forhold til Bornholm, er noget, som optager regeringen rigtig meget, ikke kun mig selv.
Det er imidlertid sådan, at mit svar desværre lige på det her spørgsmål i udgangspunktet er relativt kort, idet jeg ikke har aftalt noget med svenskerne, da der er tale om en restriktion, som er vedtaget af den svenske regering.
Det er på den baggrund også de svenske myndigheder, der ene og alene beslutter, hvordan svensk lovgivning skal administreres, og derfor er det, som jeg og andre ministre kan gøre, jo at have en løbende dialog med den svenske regering.
For at imødekomme, at der sikkert lige om lidt vil komme et spørgsmål om, hvordan vi så i øvrigt kan sikre, at der er en tilstrækkelig betjening af Bornholm i den øjeblikkelige situation, hvor det jo alene er sådan, at det er folk, der er bosat på Bornholm, som har muligheden for frit at kunne bevæge sig igennem transitkorridoren igennem Sverige og dermed sejle via Ystad, så kan jeg allerede nu, selv om det ikke er en del af spørgsmålet, tilkendegive, at fra og med lørdag morgen kl. 8 vil der blive indsat en ekstra færge på ruten mellem Køge og Rønne efter dialog med Kontaktrådet og efter dialog med Bornholms borgmester.
Jeg ved, der er et konkret ønske om at få ekstra kapacitet der, og det kommer jo så til at gælde frem, til og med de svenske restriktioner udløber, og så må vi se, hvordan situationen udformer sig derefter.
Det synes jeg er fuldstændig naturligt.
Så det vil jeg tilkendegive allerede nu.
Hvis der i nogle tilfælde har været en emsighed i forhold til den måde, hvorpå sagerne er blevet kontrolleret, så må man også bare sige, at det bliver vi også nødt til at fremføre.
Det vil jeg gerne bidrage med.
Det skal være mit klare tilsagn, at de steder, hvor vi kan formidle den her viden videre, vil vi gøre det.
Karina Adsbøl (DF), 2021-01-20:
Og så fik jeg i forhold til plejehjemmet Nyvang netop heller ikke svar på, om man har sendt et rejsehold derud.
Det var jo et af de plejehjem, der var med i TV 2-dokumentaren, og hvor man ikke havde rettet op på en del kritikpunkter.
Så vil jeg spørge ministeren, om ministeren ikke mener, at det er på tide, at vi får omsorg skrevet ind i servicelovens § 83.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-01-20:
Jeg får lyst til at sige, at vi bare skal fortsætte med de takter.
Når jeg ikke gør det, er det, fordi det jo ville være at foregribe den proces, der ligger nu, og det ville egentlig være ret tarveligt over for ordføreren.
For nu her kl. 15 mødes vi igen virtuelt – det er helt rart at stå her ansigt til ansigt for en gangs skyld.
Men både i dag, i morgen og i overmorgen, som ordføreren godt ved, har vi inviteret både forskere, lærere, skoleledere og andre til at gøre os klogere på, hvordan vi bedst får børn og unge tilbage i skolerne igen og får lukket de huller, der er, bagefter.
Så hvis jeg sagde ja, ville jeg konkludere noget, inden vi får stillet os op på det fundament af viden, der heldigvis er blevet skabt hen over de sidste måneder med erfaringerne fra foråret, men jeg ville jo også foregribe en politisk proces, hvor vi skal drøfte med hinanden, hvordan vi bruger de ekstra ressourcer, der skal til, bedst.
Så det, jeg egentlig noterer mig på baggrund af det her spørgsmål, er, at det her prioriterer Dansk Folkeparti højt.
Det gjorde Dansk Folkeparti også i foråret, og tusind tak for det.
Det her har også mit hjerte: at der er nogle børn, for hvem det er særlig svært at komme tilbage og ind i fællesskabet igen.
Dan Jørgensen (S), 2021-01-20:
Tak for spørgsmålet og muligheden for at præcisere skæringsdatoer for oprettelse af virksomhed og ansættelse af medarbejdere i den generelle lønkompensationsordning og i den målrettede lønkompensationsordning for tvangslukkede.
Set i lyset af pandemiens anden bølge finder jeg det helt rimeligt, at der er ændret på tidspunktet for oprettelse af virksomhed, så nye virksomheder oprettet bl.a. i sommeren 2020 kan komme med i lønkompensationsordningen.
Det var ikke tidligere tilfældet, men det er altså tilfældet nu.
Vi har derfor sammen med arbejdsmarkedets parter i lønkompensationsordningen rykket skæringsdatoen for, hvornår virksomhederne skal være oprettet og medarbejderne ansat.
I den generelle lønkompensationsordning skal virksomhederne, der ikke er tvangslukkede, være oprettet før den 7. december 2020.
Medarbejdere skal også være ansat inden den dato.
Virksomhederne har kunnet søge efter disse regler siden den 18. december 2020.
Opfylder en virksomhed kravet, kan virksomheden altså søge om lønkompensation for perioden fra og med den 9. december 2020, og frem til de skærpede restriktioner ophører.
Det vil aktuelt sige den 7. februar 2021 samt en efterfølgende omstillingsperiode på 7 dage.
For virksomhederne, der blev tvangslukket før den 9. december – det gælder f.eks. diskoteker og messecentre – skal medarbejderne være ansat og virksomheden være oprettet i CVR inden den 6. november 2020.
Vi har i december aftalt med arbejdsmarkedets parter at ændre reglerne, så det fremover gælder, at tvangslukkede virksomheder skal være oprettet i CVR og have ansat medarbejdere, dagen inden det bliver meldt ud, at virksomheden tvangslukkes.
Erhvervsstyrelsen åbnede for at søge efter disse nye regler den 18. december 2020.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-01-20:
Ja, og det er jeg rigtig glad for at høre.
Og efter jeg har stillet det her spørgsmål, er vi også blevet inviteret til de møder, som ministeren nævnte for et øjeblik siden.
Men når jeg egentlig godt vil diskutere det her lidt alligevel, er det, fordi der har været et meget ærgerligt forløb i efteråret.
Det var jo tilbage før sidste sommer, vi lavede den her aftale.
Alle mulige foreninger går i gang hen over sommeren, og der sker rigtig meget, og så bliver der lukket ned igen i september.
Det betyder jo, at jeg bl.a. den 23. oktober får en mail fra Dansk Skoleskak, er det så i den her sammenhæng, om, at de ikke kan nå at bruge de midler, der er kommet ud til kommunerne.
De beskriver, hvordan de har forsøgt, og hvordan kommunerne har forsøgt at få en melding fra ministeriet om, hvad de så skal.
Altså, kan de overføre pengene, skal de gøre et eller andet desperat, hvordan skal de håndtere det?
Jeg gør det, da jeg får den her mail, at jeg den 23. oktober sender den over i ministeriet, og jeg rykker for et svar flere gange både i november og december, og først den 18. december kommer der et svar fra ministeriet, der siger: Nej, pengene kan ikke overføres.
Jeg synes jo egentlig, vi var i så god tid sidste år, at vi godt kunne have gjort noget for at sikre, at de planer, der var i gang, de initiativer, der var aftalt ude i kommunerne, kunne have ligget og ventet – og nu er der så lukket – til der blev lukket op igen på et tidspunkt, så man reelt set kunne gå videre.
Hvordan kan det være, at ministeren ikke tog fat i det tilbage i oktober?
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-20:
Tak for det.
Og spørgsmålet lyder: Vil ministeren svare på, om det efter ministeren opfattelse er rimeligt at lade DAZA, der repræsenterer danske zoologiske haver og akvarier, vente længe, da DAZA endnu ikke har fået svar på deres henvendelse til ministeriet fra den 15. september 2020 vedrørende indsigelse mod påbudt lukkeperiode, og anerkender ministeren, at det er vigtigt at skabe klarhed, således at DAZAs medlemmer kan få overblik over deres økonomi og årsopgørelse for 2020?
Dan Jørgensen (S), 2021-01-20:
Tak for spørgsmålet.
I en vanskelig tid som denne, hvor virksomheder er hårdt ramt af coronarestriktioner, skal vi gøre, hvad vi kan, for at skabe klarhed over den kompensation, som virksomhederne er berettiget til.
Den lange sagsbehandlingstid skyldes bl.a., at regeringen har skullet kortlægge, hvilken information DAZA og eventuelt andre kulturinstitutioner fik på de forskellige tidspunkter, i forhold til om de var påbudt lukkede.
For så vidt angår de indendørs zoologiske anlæg gælder det, at de er omfattet af forbudsbekendtgørelsen den 18. marts 2020.
De indendørs zoologiske anlæg kan selvfølgelig søge kompensation for faste omkostninger fra den 18. marts 2020 til og med den 21. maj 2020.
For så vidt angår de udendørs zoologiske anlæg, har kortlægningen vist, at de berettiget kunne have opfattelsen af også at være tvangslukkede fra den 18. marts 2020.
Dermed har disse virksomheder adgang til 100 pct. kompensation af faste omkostninger i den periode, hvor de har været lukkede og ikke haft omsætning.
Derfor ændrer vi nu bekendtgørelse om kompensation for faste omkostninger til virksomheder i økonomisk krise som følge af covid-19, så udendørs zoologiske anlæg kan få 100 pct. kompensation fra den 18. marts 2020 til og med den 21. maj 2020 i stedet for fra den 11. maj 2020, naturligvis såfremt de ikke har haft omsætning i hele perioden.
Erhvervsministeriet har orienteret såvel DAZA som erhvervsordførerne om justeringen af bekendtgørelsen.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-20:
Tak til ministeren.
Der er jo nogle, der nogle gange måske sidder og tænker på, om de spørgsmål, vi stiller her om onsdagen, har nogen betydning.
Der må svaret i den her sag jo være: Ja, det har de absolut.
For det er jo dejligt at se, at ministeren i går aftes kl. 20.25 sendte en mail rundt til alle Folketingets erhvervsordførere – helt tilfældigt, selvfølgelig – altså aftenen før vi har det her spørgsmål i Folketingssalen, hvor man jo lige pludselig havde fået afsluttet sagsbehandlingen vedrørende DAZA efter rigtig mange måneders sagsbehandlingstid.
Så jeg er da rigtig glad for – jeg ved godt, at det selvfølgelig var helt tilfældigt, helt tilfældigt – at det så alligevel kunne lade sig gøre i går aftes at få det her svar fra ministeriet.
Og generelt set er det jo et rigtig godt svar, for det er jo præcis det, som DAZA ventede på.
DAZA repræsenterer jo bl.a. Kattegatcentret, Randers Regnskov, Ree Park, men også København Zoo osv., dvs. nogle ret store turistattraktioner, hvoraf mange har haft det hårdt på grund af corona, mens andre ikke har haft det så hårdt.
Men det er selvfølgelig rigtig godt med den her klarhed, ikke mindst at den også sikrer, at der kommer kompensation for de måneder, hvor de reelt var tvangslukkede.
Så alt i alt vil jeg jo bare være glad, ikke mindst for, at jeg også stillede spørgsmålet, og at der var den her helt tilfældige timing i går kl. 20.25, hvor vi fik det positive svar.
Signe Munk (SF), 2021-01-20:
Fru Signe Munk beklager inderligt – og takker for ministerens velvilje.
Spørgsmålet er relativt kort: Hvilke tiltag vil ministeren tage for at sikre bedre kontrol med grøn markedsføring, og agter ministeren at indkalde til forhandlinger herom?
Dan Jørgensen (S), 2021-01-20:
Tak for spørgsmålet.
Nu står jeg jo her som erhvervsminister, men jeg kunne sådan set også have stået her som klimaminister, for det er jo et spørgsmål, der går på tværs af flere ministerier og faktisk optager os ret meget.
Det er klart, at vi nogle gange har lidt nogle dilemmaer her, for på den ene side opfordrer vi jo alle virksomheder – ikke bare i det her land, men i den her verden – til at prøve på at være så bæredygtige som muligt, og vi opfordrer dem også til at skilte med det og reklamere med det og gøre det til en del af deres brandingstrategi, fordi det jo så kan være med til også at drive forbruget i en grøn retning.
På den anden side stiller det selvfølgelig også nogle krav til, hvordan man kontrollerer det her; hvordan man sikrer, at noget ikke bliver greenwashing; hvordan man sikrer, at vi rent faktisk har nogle måder at gøre det her op på, så vi kan sammenligne på tværs af virksomheder, men nogle gange også – og endnu sværere – på tværs af produkter og på tværs af brancher.
Alt det der er meget kompliceret, men vi deler, tror jeg, holdningen til, at der skal gøres meget mere arbejde der.
Det er klart, at rigtig meget af det her er EU-spørgsmål, og heldigvis har Europa-Kommissionen også et nyt udspil i støbeskeen, som skal styrke forbrugernes rolle i den grønne omstilling.
Her har vi fra dansk side meldt ind, at netop spørgsmålet om, hvordan vi kommer greenwashing til livs, skal spille en så stor rolle som muligt.
Signe Munk (SF), 2021-01-20:
Først og fremmest er jeg glad for, at ministeren også er optaget af det her spørgsmål, for for mig at se er det en problematik, som virkelig tager fart i de her år.
For der er jo ingen tvivl om, at mange velvillige virksomheder reklamerer med deres miljømæssige og klimamæssige fremskridt i god tro, i bedste ånd, og det er rigtig godt, men andre gange har kommunikationsafdelingen måske lige strammet skruen lidt.
Derudover må vi også bare erkende, at for forbrugeren er det en jungle.
En tur ned igennem Brugsen, bare på Fur, er jo en lang tankeproces med hensyn til at regne ud, at når der står CO 2 -neutral på kartonen for mælk, jamen så er det jo emballagen, der henvises til, og f.eks. ikke mælken inde i kartonen.
Når man så skal have Kærgården, jamen så er det samme problematik.
Og på et helt andet område, nemlig i forhold til diesel opblandet med biobrændstoffer, var der her i efteråret en sag, som Forbrugerombudsmanden gik ind i.
Jeg anerkender fuldt ud, at EU kommer til at tage nogle skridt på det her område, og jeg er glad for, at ministeren bruger det danske mandat aktivt i den sammenhæng.
Og derfor vil jeg høre, om ministeren ser for sig, at vi i den her sammenhæng kan styrke Forbrugerombudsmanden, som jo faktisk også offentligt har været meget klar i mælet om, at det kræver mange ressourcer at følge op på sagerne, når der kommer klager om grøn markedsføring, og det er jo egentlig også en kompleks og svær opgave.
Så vil ministeren lægge op til, at man kan styrke Forbrugerombudsmanden økonomisk?
Dan Jørgensen (S), 2021-01-20:
Det lyder sådan lidt underligt at sige det, når vi lige har afsluttet en finanslov, men der skal jo snart til at forhandles finanslov igen, sådan er det jo med årshjulet, og der kan man selvfølgelig tage det med som et ønske fra SF's side, så vil vi se på det.
Men altså, jeg vil godt understrege, at det her er en vigtig prioritet for os.
Og når jeg nævner EU-sporet, handler det jo ikke om skubbe noget ansvar væk, tværtimod, så handler det om at påpege en mulighed, fordi det her må nødvendigvis, når vi er en del af det indre marked, være noget, vi skal gøre europæisk.
Derfor kunne der måske også være ræson i at kigge på det.
Signe Munk (SF), 2021-01-20:
Skal jeg opfatte ministerens svar sådan, at ministeren ikke er villig til at se på, hvad vi kan gøre inden for den danske grænse i forhold til at styrke forbrugernes stilling omkring grøn markedsføring?
Det ville jeg synes var rigtig ærgerligt, for vi kunne jo faktisk også se på at styrke rammerne for, hvornår man må anprise noget som grønt.
Man har jo en vejledning fra Forbrugerombudsmanden, og den kunne man eventuelt tage udgangspunkt i.
Så vil ministeren tage imod den klare opfordring, at der bliver sat gang i det med at se på, hvad man kan gøre inden for dansk lovgivning og i forhold til eventuelt at styrke Forbrugerombudsmanden eller andre danske tiltag?
Dan Jørgensen (S), 2021-01-20:
Nej, det skal ordføreren selvfølgelig ikke tage det som et tegn på, ligesom jeg heller ikke tager ordførerens spørgsmål som et tegn på, at ordføreren ikke godt ved, at der allerede foregår ganske meget.
Vi har en markedsføringslov i Danmark, som jo allerede i dag adresserer, at man ikke må greenwashe, altså at man ikke må anprise noget som noget, der faktuelt er uden hold i kendsgerningerne.
Når det så er sagt, tror jeg, at der er behov for et udviklingsarbejde.
Det er nok også et udviklingsarbejde, som jeg tror vi må være ærlige og sige at vi ikke kan drive alene fra Christiansborg og ministerierne, men hvor vi har brug for langt mere viden, end vi har i dag.