Magnus Heunicke (S), 2020-05-15:
Beslutningsforslaget, som vi nu skal behandle, handler om et udvidet krav til ansættelsesprocedurerne for personale i pleje- og omsorgssektoren.
Helt konkret går forslaget ud på, at der ved ansættelser i pleje- og omsorgssektoren skal indhentes en offentlig straffeattest for at forebygge bl.a. vold og tyveri mod de personer, som er afhængige af hjælp fra andre.
Formålet med forslaget kan jeg kun bakke op om, nemlig at sikre, at borgere, som er afhængige af andres hjælp i hverdagen, kan være helt trygge ved det personale, som kommer hos dem.
Det formål tror jeg faktisk vi alle sammen kan bakke op om.
Jeg mener dog ikke, at dette sikres bedst ved at stille krav om at indhente offentlige straffeattester i forbindelse med alle ansættelser i pleje- og omsorgssektoren.
I stedet skal der være fokus på en ansvarlig og grundig ansættelsesprocedure, som kan danne grundlag for vurderingen af den person, som man ønsker at ansætte.
Efter de gældende regler har det siden juli 2019 været muligt at indhente offentlige straffeattester i de ønskede situationer.
De konkrete ansættelsesprocedurer understøttes således af denne mulighed, hvor det vurderes nødvendigt.
Det er vigtigt at understrege, at straffeattester er et supplement til ansættelsesproceduren og ikke kan stå alene, da de er øjebliksbilleder og dermed ikke giver en garanti for, hvordan en person vil opføre sig i fremtiden.
Så jeg finder det også hensigtsmæssigt at afvente erfaringerne fra det vedtagne lovforslag om indhentelse af straffeattester ved ansættelse af personale på det specialiserede socialområde, inden pleje- og omsorgssektoren pålægges yderligere bureaukrati og yderligere udgifter.
Det er regeringens umiddelbare vurdering, at der er tale om et relativt begrænset antal sager om bl.a. berigelseskriminalitet og vold i pleje- og omsorgssektoren.
Den giver jo kun en begrænset indsigt i den person, der har søgt stillingen.
Og som tidligere nævnt er straffeattester øjebliksbilleder og er derfor ingen garanti for, at personen ikke tidligere har begået en kriminel handling, eller at personen ikke i fremtiden vil begå en kriminel handling.
Så der skal altså findes en balance, hvor man jo ikke udelukker alle med en plettet straffeattest fra ansættelse, men hvor der samtidig er mulighed for at indhente en offentlig straffeattest, når det vurderes relevant og nødvendigt.
Så i stedet for at fastsætte centrale krav, som kan opfattes som et udtryk for mistillid til medarbejdere i ældreplejen, skal der sættes fokus på den ansvarlige og grundige ansættelsesprocedure, som giver mulighed for at vurdere personen, som man ønsker at ansætte, og derigennem afdække, om det er en, der kan ansættes i den ønskede stilling.
Herudover skal der sikres en løbende opmærksomhed fra ledelsen i forhold til f.eks. ændret adfærd hos borgeren eller personalet, som man således kan reagere på.
Jeg mener, at de nævnte tiltag vil have en større betydning i forhold til at sikre ældre personer mod berigelseskriminalitet fra plejepersonalet end et krav om indhentelse af straffeattester.
Det er også min klare opfattelse, at både ledelsen og personalet i pleje- og omsorgssektoren er dedikerede og gør et stort arbejde for at give de ældre en hjælp af høj kvalitet og sikre deres tryghed.
Så i stedet for at indføre et bureaukratisk krav, som kan opfattes som et udtryk for en generel mistillid til medarbejdere i ældreplejen, bør vi fokusere på, at det er de rette værktøjer og ressourcer, der er til stede i pleje- og omsorgssektoren.
I forhold til det økonomiske aspekt i forslaget har forslagsstillerne vurderet, at det vil koste lidt over 3 mio. kr. for det offentlige, og at forslaget kan finansieres via aftale om udmøntning af reserven til foranstaltninger på social-, sundheds- og arbejdsmarkedsområdet fra 2020 til 2023, altså den tidligere satspulje.
Jeg er enig i, at det må forventes at ville være forbundet med merudgifter i bl.a. de enkelte kommuner til f.eks. sagsbehandlingen ved indhentelse og vurdering af straffeattester i forbindelse med alle ansættelser i pleje- og omsorgssektoren.
Herudover forventes forslaget at være forbundet med merudgifter til politiet.
Det vurderes dog vanskeligt at beregne de konkrete merudgifter, men der vil under alle omstændigheder være tale om lovgivning, som forudsætter, at der afsættes varige nye midler og altså ikke kun midler fra 2020 til 2023.
Så for at runde af: Det er allerede muligt efter de gældende regler at indhente en offentlig straffeattest, når det vurderes nødvendigt.
Et krav om indhentelse af offentlige straffeattester vurderes uproportionelt, og forslaget forudsætter, at der afsættes varige nye midler til de forventede merudgifter.
På baggrund af ovenstående kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.