runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2020-06-16:
Hvis man ønsker at stille spørgsmål til konkrete ansættelser i Forsvaret, må man rejse det over for forsvarsministeren.
Men selvfølgelig finder vi ikke fra regeringens side noget problematisk i det her forløb.
Tværtimod betragter vi jo det her som en glædens dag for dansk forsvar, for det danske kongehus og dermed for varetagelsen af danske interesser, både hvad angår forsvaret, og som jeg tror det var Venstres ordfører der fik sagt før: Frankrig er et ualmindelig vigtigt samarbejdsland for Danmark inden for forsvarspolitikken, og der føler vi os endog meget sikre på, at den her ansættelse vil gavne Danmark, ikke alene det danske forsvar, men Danmark.
Jens Joel (S), 2020-06-16:
Altså, vi skal jo hele tiden diskutere, hvordan vi indretter os.
Jeg har bare svært ved at se, hvad fru Marie Krarup baserer det på, ud over hvis påstanden er, at hvis man ikke har en god relation til sine forældre og i øvrigt ikke har andre kompetente voksne i sit liv, og hvis de voksne, som er i eksempelvis daginstitutionen, ikke har tid til at se det enkelte barn og tage sig af det enkelte barn, så vil det have negative konsekvenser.
Ja, det tror jeg faktisk det vil, og det er jo derfor, at vi faktisk også opprioriterer indsatsen i vores daginstitutioner for at sikre, at det ikke bare er, om jeg så må sige, på hjemmefronten, at barnet er trygt, men også i dagligdagen i institutionerne.
Marie Krarup (DF), 2020-06-16:
Der er mange unge, der har ondt i livet i dag – hvad nu, hvis nogle af deres problemer, eller en stor del af deres problemer, skyldes, at de er kommet i institution for tidligt og har fået for dårlig en tilknytning til deres forældre og dermed for ringe udbygning af deres selvværd i den periode, hvor de var allermest sårbare?
Er det ikke noget, som vi har en forpligtelse til at tage alvorligt og få undersøgt, i stedet for at køre videre med en model, der muligvis producerer unge, som får det svært?
Jens Joel (S), 2020-06-16:
I forhold til den risiko, som der kan være i forhold til ligestilling, og som ordføreren starter med at nævne, så er det klart, at hvis man gør, som f.eks. Dansk Folkeparti har foreslået, og siger, at den, der går hjemme, kan få en ydelse, så er der jo bare en tendens til, at den ydelse, der er højst i hjemmet, vil være den, man opretholder, og at den lønindkomst, der er den mindste, er den, man siger nej til, og går over på ydelsen for at passe barnet hjemme.
Og derfor vil det ofte, også af økonomiske grunde, ende med at være moren, kvinden i familien, som går hjemme.
Og det er jo ikke noget, jeg siger, fordi jeg synes, det skal være sådan.
Jeg konstaterer jo bare, at der er den slagside i det, som jeg også synes man skal have blik for.
Og derfor er vi bekymrede for, om man i virkeligheden kommer til at reproducere den ulighed, vi har på arbejdsmarkedet, den uligeløn, vi har.
Den centrale diskussion er: Er der problemer i, at man er i daginstitution?
Altså, det har da formodningen for sig, at sætter man børn i dårlige dagtilbud, vil det også have nogle negative konsekvenser.
Det er en af grundene til, at et bredt flertal, eller i hvert fald et flertal, i Folketinget har valgt at sadle om og opprioritere dagtilbuddene: Det er faktisk for at sikre, at der også er ordentlig kvalitet, hvis man sender sit barn i daginstitution.
Marie Krarup (DF), 2020-06-16:
Tak for talen.
Jeg må indrømme, at jeg altid har syntes, det var fuldstændig grotesk, når man siger, at man ikke vil noget af hensyn til ligestillingen, altså at det er et problem, at kvinder får lov til at gøre det, de vil.
Altså, det er meget bedre at tvinge folk til at gøre noget, de ikke vil, fordi ligestillingen skal have det godt.
Det hedder jo ikke ligestilling, det hedder ligetvang.
Og det synes jeg er fuldstændig grotesk.
Men lad nu det ligge.
Det, som jeg vil spørge ordføreren om, er: Bekymrer det ikke ordføreren, at vi egentlig ikke har noget forskning på området, som siger, at det er en god ting at sørge for, at så stor en andel af børn bliver passet ude, sådan som det er tilfældet i Danmark?
For der er jo noget, der tyder på, at det kan have negative konsekvenser, og der er amerikanske studier, der viser, at det muligvis har negative konsekvenser for almindelige børn fra velfungerende familier.
Jeg taler ikke om udsatte børn fra ikke velfungerende familier, for det er helt sikkert, at der er det positivt, at de kommer i institution.
Men er det andet ikke bekymrende: At vi faktisk ikke ved, om det er dårligt for børn fra velfungerende familier at komme i institution tidligt?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-16:
Jeg kan ikke lade være med at synes, at det er en lille smule sjovt, at der står en fra et liberalt parti hernede og argumenterer for det.
Altså, der er jo ikke noget forbud mod at hjemmepasse sine børn, det står enhver fuldstændig frit for at hjemmepasse sine børn, og det ville være den normale logik for et liberalt parti.
Så det er på en eller anden måde lidt morsomt, at man mener, at staten skal blandes ind i det i den her sammenhæng.
Det håber jeg bliver uddybet lidt i ordførertalen.
Dansk Folkeparti har mere tendens til, at familiepolitikken ligger der.
Der er der sådan en rød tråd i den måde, man går til familiepolitikken på.
Men at et liberalt parti mener, at staten skal gå ind og tage den rolle, undrer mig simpelt hen.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-06-16:
Hvorfor ikke give det bedste af begge dele?
Ministeren har i forbindelse med en artikel, som jeg også medvirkede i, udtalt, at hun ikke synes, at vi som samfund skal betale folk for at gå hjemme og passe deres egne børn.
Det er en udtalelse af ministeren.
Så vil jeg spørge ministeren: Betyder det så også, at vi heller ikke skal have barsel?
Altså, der er jo meget forskel på børn i dag, og der er meget forskel på familier.
Og hvis familierne gerne vil have den her mulighed for at have et par måneders hjemmepasning enten i forlængelse af en barsel eller i et forløb efterfølgende, så er det da en mulighed, som familierne skal have.
Det er da en rettighed, de har brug for.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-16:
Jeg mener, vi har rigtig store udfordringer med ikke at have viden på området, og jeg vil sige det sådan, at vi har 1.000 børn, der bliver hjemmepasset, og så har vi 280.000, der går i daginstitutioner.
Over en bred kam er der en meget stor udfordring med ikke at have viden om kvaliteten i en dansk sammenhæng.
Det, jeg har valgt at gøre, er at starte med den store børnegruppe, nemlig de 280.000, og det er det, der er under drøftelse i vores samarbejdsforum for kvalitet på dagtilbudsområdet.
Jeg vil sige det på den måde, at for mig er det det, der er hovedprioriteringen.
Jeg mener, at statens opgave i den her sammenhæng – nu ordføreren selv sigtede til det i det forslag til vedtagelse, som ordføreren har fremsat – er at understøtte, at vi har gode, solide kvalitetsdagtilbud, og det vil sige, at det, regeringen har fremlagt, netop også er at sætte rigtig mange penge af til at sikre højere normeringer.
Det tror jeg sådan set er det, der betyder allermest, hvis man kigger rundt på børnefamilierne i Danmark, altså at der kommer flere pædagoger, mere pædagogisk personale i dagtilbuddene, sådan at man kan have tryghed i maven, når man afleverer børnene, i forhold til at der er voksne nok.
Marie Krarup (DF), 2020-06-16:
Tak for talen.
Jeg kan jo ikke lade være med at bemærke, at jo flere børn, der bliver hjemmepasset, jo lavere normeringer vil man faktisk få i børneinstitutionerne, og dermed vil man nemmere kunne klare de problemer, som man står med i dag.
Derudover vil jeg sige, at jeg selvfølgelig er ærgerlig over, at der ikke kommer nogle mere konkrete forslag.
Jeg så i hvert fald gerne, at man i det mindste gjorde den mulighed for hjemmepasning, som man jo har i kommunerne, og som ministeren også gjorde opmærksom på, obligatorisk, for det er jo kun halvdelen af kommunerne, der bruger den, og det synes jeg er ærgerligt.
Jeg synes også, det er ærgerligt, at der ikke er et svar til de forældre, som rent faktisk drømmer om at få en ordning, der gør det nemmere for dem at holde børnene hjemme, fordi de er bekymret for deres velbefindende.
Så er jeg også ærgerlig over, at der, når ministeren erkender, at der ikke rigtig er dansk forskning på området, så ikke kommer et forslag til, hvordan vi kan få det.
Mener ministeren ikke, at det er et problem, at vi egentlig ikke har viden på området?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-16:
De er ikke af den karakter, der er dækket af forespørgslen i dag.
Så hvis det er det, ordføreren sigter til, er svaret nej.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2020-06-16:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om ministeren selv har planer om at fremsætte forslag, der kan give børnefamilier mulighed for at være mere sammen med deres børn eller på anden måde afhjælpe den stress, børnefamilier oplever.
Hvis ja, kunne jeg godt tænke mig at høre de konkrete forslag.
Marie Krarup (DF), 2020-06-16:
Tak for ordet.
I Dansk Folkeparti er vi meget bekymrede for familien og for små børns opvækst i institutioner.
For små børn har ikke glæde af store grupper af børn, men de har glæde af nær voksenkontakt.
Der er også en dansk undersøgelse, der viser, at små børn i institutioner har en øget mængde af stresshormon i kroppen i den periode, hvor de skal tilpasse sig udepasningen.
Kan noget sådant mon være sundt?
Jeg tror det ikke.
Derfor mener vi i Dansk Folkeparti, at det bør være muligt at give forældrene større valgfrihed i forhold til pasning af børn i hjemmet.
Der skal naturligvis ikke være tvang, men hvis man er bekymret for, om den danske model med udepassede børn og udearbejdende forældre nu også er det rigtige for ens egen familie, så ville det være godt, hvis der var et reelt valg.
Det mener jeg regeringen bør tage alvorligt.
Jeg skal læse forslaget til vedtagelse højt, som følgende partier har tilsluttet sig: Venstre, Dansk Folkeparti, Konservative Folkeparti, Nye Borgerlige og Liberal Alliance.
Det lyder som følger: Forslag til vedtagelse
»Folketinget anerkender, at familien er samfundets kerne.
Det er ikke statens opgave at erstatte eller underminere familien, men derimod at træde til som et supplement.
Familierne skal have et reelt frit valg.
Folketinget ønsker at understøtte familien ved at give bedre mulighed for, at børn kan vokse op med en tæt relation til forældrene.
Folketinget ser derfor et stigende behov for at forsøge at indrette et samfund, hvor familier med mindre børn får større valgmuligheder til at tilrettelægge hverdagen på en måde, der er til gavn for børnene – dog uden at det går ud over integrationen, og så der tages højde for særligt udsatte børn.
Folketinget pålægger regeringen at indlede forhandlinger med Folketingets partier med henblik på initiativer til at give familier med små børn bedre muligheder for hjemmepasning.«
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2020-06-16:
Nu er beskæftigelsespolitik jo også på en måde småbørnspolitik, for hele problematikken er jo, at forældre ikke har tid nok til børnene på grund af meget arbejde.
Så jeg tænker, at ministeren måske alligevel har en holdning og det hele ikke kun skal besvares af beskæftigelsesministeren.
Men jeg havde sådan set regnet med, at ministeren ville svare, at det var op til overenskomstforhandlingerne, men det er jo ikke al arbejdsmarkedspolitik, der er reguleret i overenskomsterne.
Der er jo masser af arbejdsmarkedspolitik, der er reguleret i lovgivningen.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge den her minister: Hvor mener ministeren, at grænsen går for, hvornår arbejdsmarkedspolitik og familiepolitik skal reguleres i lovgivningen, og hvornår det skal reguleres i overenskomster?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-16:
Det er en super spændende diskussion; jeg har selv været formand for Beskæftigelsesudvalget i en hel del år.
Altså, for der er den arbejdsdeling, der nu engang er, og jeg er helt overbevist om, at ordføreren vil få en utrolig god diskussion med beskæftigelsesministeren om det.
Så jeg synes egentlig, at vi skal have en eller anden form for respekt for den arbejdsdeling, der er i Folketinget, og det her vedrører Beskæftigelsesudvalgets område og ikke det, vi drøfter her.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-16:
Tusind tak.
Ministeren siger, at så skal staten betale.
Hvem er det, der betaler penge ind til staten?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-16:
For betyder det så også, at man fra borgerlig lejr nu har det sådan, at fordi man selv betaler skat, skal man også have en art overførsel, uanset hvem man er?
Altså, når vi betaler skat ind til et velfærdssamfund, foretager vi jo nogle prioriteringer om, hvor det er, der er behov for tingene, og det er jo i hvert fald en helt ny borgerlig linje, må vi bare sige, at man siger: Okay, vi skal betale folk for at være derhjemme.
Jeg synes jo, det er en rigtig god idé, at man står til rådighed for arbejdsmarkedet, når man er i den arbejdsdygtige alder, og så skal man selvfølgelig tage ansvaret for, at man har ordentlige forhold omkring børnene.
Det ville være en helt ny position, vil jeg gerne sige.
Men det er jo selvfølgelig kommet med herind med Nye Borgerlige, altså at der er kommet nye positioner.
Så jeg er tidligere blevet overrasket over, at der er opstået noget nyt og spændende.
Og det er livgivende, når der kommer nye positioner herind.
Men til det der med at tænke, at fordi man som skatteyder selv betaler ind, er det uanset hvad selvfølgelig rimeligt, at man også bare tager noget ud, vil jeg sige, at der er jeg simpelt hen ikke.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-16:
Det, vi drøfter her, er danske familier, som er på arbejde og går og bidrager til samfundet, og det er dem, der betaler skatten til staten, og det her handler sådan set bare om at give dem en bedre mulighed for at kunne passe deres børn hjemme.
Men det her handler jo sådan set om, om ministeren egentlig er klar over, hvem det er, der betaler til staten.
Det handler om, at folk skal have lov til at beholde flere af deres egne penge og have lov til at have bedre mulighed for at indrette sig, som de selv ønsker.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-16:
Det er jo så interessant, om ordføreren vil stille krav om, at den person, der skal have pengene udbetalt, faktisk har bidraget til fællesskabet.
Altså, for der er jo en stor risiko for med det her forslag, at man ender i en situation, hvor det er til folk, der alligevel går hjemme – og det vil sige ikke har betalt skat, men tværtimod faktisk har været på overførselsindkomst.
Altså, der er jo nogle huller her, som jeg ikke mener er lukket, og det mener jeg simpelt hen ikke duer.
Og så er det klart, at jeg synes, at de steder, hvor man kan diskutere, om det her er relevant, jo f.eks. er i forbindelse med overenskomsterne, hvor man laver fritvalgsordninger.
Men den borgerlige position undrer mig simpelt hen bare, altså at man tænker: Staten skal blande sig udenom, men staten skal betale.
Det er i hvert fald nyt.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-06-16:
Ministeren sagde det i den foregående runde, og hun kom lidt ind på det igen, nemlig at vi i Venstre netop går ind for det kommunale selvstyre.
Ministeren begyndte også at tale ind i, at Venstre derved lægger op til, at vi også gerne vil detailstyre det her.
Det mener jeg nu ikke, for så kan man sådan set sige, at vi lige så godt kan droppe alle de ting, der kommer herindefra, og lægge alt frit ud til kommunerne.
Det er lige præcis det, vi også her gerne vil slå på i Venstre.
Jeg kan også vende det rundt og sige, at Socialdemokratiet jo detailstyrer så mange ting.
Det kan man jo bl.a. se i forhold til minimumsnormeringer.
Så er der det om staten, men Socialdemokratiet blander sig jo netop, når man siger, at man ikke vil betale folk for at gå hjemme og passe deres egne børn.
Det synes vi i Venstre bare er rigtig ærgerligt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-16:
Lad os lige tage den der om kommunerne først, for nu er det jo ikke så længe siden, Venstre havde regeringsmagten, og det vil sige, at der må være en eller anden kollektiv hukommelse i Venstre af, at hvis man går ind og pålægger kommunerne at skulle det her, får man også som stat lov til at betale. Derfor ville det i hvert fald som minimum være rart at vide, hvor Venstre mener at de penge skal komme fra, og om man overhovedet har dannet sig et overblik over, hvilket beløb vi taler om, eller om man, fordi man nu ikke sidder i regering længere, bare kan gøre sådan noget med at støtte et forslag af den her karakter, uden at de ting er blevet gennemgået.
Så vedkender jeg mig da fuldstændig, at vi som socialdemokrater har en opfattelse af, hvordan man kan bruge statsapparatet til alt muligt godt, herunder at sørge for, at der kommer flere hænder i daginstitutionerne.
Så det, der undrer mig, er, at man som et liberalt parti seriøst siger: Den måde, vi blander os udenom på, er, ved at staten skal betale.
De liberale lærebøger må da skulle skrives om, for mig bekendt har det normalt været liberalt at sige, at staten blander sig udenom, og det vil sige, at familien også selv skulle stå for at betale.
Det vil sige, at den normale liberale position ville være at sige, at det står familierne frit for at passe deres børn selv, men at de så må gå ned i levestandard.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-06-16:
De kommer i den grad også til at gå ned i levestandard, for de beløb her er jo ikke tilnærmelsesvis nogen guldgrube.
Vi ligger mellem 20.000 kr. om året og op til små 100.000 kr. om året.
Men det giver forældrene den her reelle valgfrihed til selv at indrette sig, som de vil.
Jeg kan jo godt se en af de her familier for mig, som ikke lige kan få den rigtige daginstitutionsplads, og som så lige et par måneder vælger den her ordning.
Det giver da rigtig god mening, at familierne har den her mulighed, og det er da overhovedet ikke en guldgrube, vi taler om.
Jeg synes da også, det er paradoksalt, at ministeren bruger sin taletid på at beskylde Venstre for alt muligt.
Vi vil helt enkelt bare gerne sikre det frie valg.
Længere er den sådan set ikke.
Det er så bare ærgerligt, at regeringen ikke vil det på det her punkt.
Det er det frie valg til familierne.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-16:
Nu siger ordføreren så, at det ikke er nogen guldgrube.
Det er vel tæt på næsten at være det dobbelte af, hvad en ung kontanthjælpsmodtager får i dag.
Så hvis man f.eks. som 24-årig får et barn og bliver tilbudt op til 100.000 kr. for at gå derhjemme og passe sit barn, taler vi om, at den unge får en ydelse, der er næsten dobbelt så høj som den, man kan få som ung kontanthjælpsmodtager.
Det er bare for at sige, at man jo godt kan vælge at gå den vej, men det har bare nogle afledte konsekvenser, som jeg synes man ser stort på i den her debat.
Det er jeg er bare overrasket over.
Dansk Folkeparti og De Konservative har altid haft den familiepolitiske position, men det undrer mig, at Venstre også har den.
Nu skal jeg passe på med at blande mig i en anden ministers ressort, vil jeg gerne sige; så det vil jeg gerne have lov til at blande mig udenom.
Det, som vi i regeringen har været meget optaget af, og som vi jo også i fællesskab med hinanden har brugt rigtig mange kræfter på her i starten af regeringsperioden, er at sørge for, at der kommer flere voksne, sådan at man som børneforældre får fred med, at der faktisk er voksne nok til, at man, når man afleverer sit barn i daginstitution, ikke behøver at gå og have ondt i maven, altså fordi forholdene skal være i orden.
Det er det, der ligger i hele minimumsnormeringsdiskussionen, og der er i øvrigt sat penge nok af til, at vi også kigger ind i, hvordan man får hævet kvaliteten i forhold til uddannet personale m.v.
Det har været den absolutte førsteprioritet at gå ind i det arbejde med hinanden.
Og så er der i øvrigt sat flere penge af på folkeskoleområdet, hvilket jeg også mener er et vigtigt spark i retning af, at vi får gjort noget rigtig godt for vores børne- og ungdomsgeneration.
Men de konkrete beskæftigelsesrelaterede forslag vil jeg foreslå at ordføreren drøfter med beskæftigelsesministeren.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2020-06-16:
Hvis jeg forstod ministeren rigtigt, anerkender ministeren, at børnefamilier er presset, men at regeringen ikke har nogen konkrete forslag på tegnebrættet.
Men det har SF jo.
Hvad mener ministeren om de konkrete forslag?
Mette Thiesen (NB), 2020-06-16:
Altså, vi har jo fremlagt et ret tydeligt forslag om, hvordan vi ser den her model skruet sammen, men det, der netop står meget klart i forbindelse med den enighed, der er i blå blok, om en vedtagelsestekst, er jo netop, at vi skal indlede nogle forhandlinger om, hvordan det her skal udmøntes.
Vi mener sådan set, at den borgerlige løsning er et skattefradrag, men der kan være rigtig mange muligheder for det.
Så det er jo ikke alle, der har mulighed for det.
Hvis ordføreren spørger helt klart og tydeligt, om vi i Nye Borgerlige mener, at det skal være kommunerne, der bestemmer, eller om det skal være familierne, må jeg sige, at så vil vi altid stå på familiernes side.
Jens Joel (S), 2020-06-16:
Tak for den afklaring, for det illustrerer jo meget godt, at det, som både den konservative ordfører og Venstres ordfører har sagt, ikke kan lade sig gøre: at man lader kommunerne bestemme, men at man samtidig vil sikre, at alle kommuner tilbyder det.
Nå, men jeg kan så forstå, at den borgerlige linje her er, at staten skal blande sig mindre, men at staten skal betale.
Er det rigtigt forstået?
Mette Thiesen (NB), 2020-06-16:
Hvordan kommer den model så til at se ud?
Der har vi netop fremlagt vores klare og tydelige forslag, og vi mener, det skal være et beskæftigelsesfradrag.
Men vi står sammen i blå blok om et ønske om, at det selvfølgelig er familierne, der skal bestemme.
Og ja, selvfølgelig skal der være bedre mulighed for det, også økonomisk.
Marie Krarup (DF), 2020-06-16:
Jeg synes, det er lidt noget pjat at sige, at det bare er staten, der skal komme og betale.
Altså, folk betaler jo faktisk skat.
Det kommer faktisk fra de enkelte personer, og så bliver det så brugt til daginstitutioner.
Hvis man lod pengene følge barnet, havde man jo nogle muligheder, hvor pengene, kan man sige, i virkeligheden kommer fra skatteborgerne selv.
Og så vil jeg sige, at der jo faktisk er folk i salen her, som har fremsat konkrete forslag til, hvordan man kunne gøre.
Dansk Folkeparti er kommet med et, Nye Borgerlige er kommet med et.
Så der har jo været forslag på bordet.
Men det, jeg vil spørge ministeren om, er, hvad det så er, ministeren mener forhindrer, at man både har kvalitetsdaginstitutioner – for det mener jeg også man skal have – men samtidig har en mulighed for at give familier valgfrihed til hjemmepasning, altså en pengene følger barnet-ordning f.eks. Hvad er det, der skulle forhindre det?
Hanne Bjørn-Klausen (KF), 2020-06-16:
Tak for det.
Beslutningsforslaget her giver mulighed for, at Hans Kongelige Højhed Prins Joachim kan tage sine årpenge med, når han flytter til Paris for at varetage en stilling som forsvarsattaché.
Prinsen kommer ikke til at modtage løn for de opgaver, han kommer til at løse som forsvarsattaché i Paris.
Vi synes, det er meget glædeligt, at kongefamilien har vurderet, at prins Joachim stadig kommer til at løse opgaver for kongehuset i fremtiden.
Så derfor kan Det Konservative Folkeparti støtte beslutningsforslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-16:
Jamen der er jo ikke noget, der forhindrer det.
Sådan som lovgivningen er i dag, kan en kommune vælge at sige: Den her type ordning kunne vi godt tænke os at have i vores lokalsamfund.
Det vil sige, at kommunen kan vælge at fastsætte et beløb, som man gerne vil betale forældrene for at hjemmepasse deres børn, hvis de gerne vil det.
Så i forhold til det der med, hvad der skulle være til hinder for det, vil jeg sige: Altså, lige nu er der jo sådan set kommunalt selvstyre på det her område.
Så er der så nogle partier, der stiller forslag om, at det skal være obligatorisk – altså at man fjerner det kommunale selvstyre på det område, og det er vi ikke indstillet på.