runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-01-19:
Nej, det synes jeg bestemt ikke har været klog timing.
Hr. Jakob Ellemann-Jensen og jeg har jo stået i de samme diskussioner.
Jeg husker i hvert fald en debat og en diskussion – var det ikke på Statens Museum for Kunst? – hvor jeg hørte, at statsministeren sagde, og jeg ved også, hun har sagt det ved andre lejligheder, at tiden ikke er inde til nu at hæve skatterne og lægge flere afgifter og byrder på erhvervslivet.
Det er så bare det, der kommer, enten direkte eller indirekte.
Derfor er det bare den forkerte vej.
Vi har et erhvervsliv, der er presset til det yderste lige i øjeblikket.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-01-19:
Tak for det.
Jeg synes, det var kloge og forstandige ord fra hr. Søren Pape Poulsen – nok ikke så overraskende.
Jeg kan nu også særlig godt lige pointen om, at det er en god idé at lave kloge reformer, og jeg er glad for, at både statsministeren og hr. Søren Pape Poulsen tilslutter sig det – der lød som bred enighed hernede.
Med hensyn til de kloge reformer og at gøre det klogt, kan jeg så forstå på statsministeren, at timingen også er rigtig.
Har det været klog timing i forhold til den krise, som vi står midt i?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-01-19:
Når vi skal i gang med for alvor at sætte skub i Danmark igen, skal der nogle investeringer til, ja, men man skal måske også kigge på hele skatte- og afgiftsniveauet.
Altså, man har jo set undersøgelser vise, at hvis man sænker selskabsskatten, er det godt for alle danskere.
Det kunne vi jo også gøre.
Det giver mere velfærd.
Det giver mere velstand.
Mette Frederiksen (S), 2021-01-19:
Så langt, så godt.
Centraliseringen har taget overhånd, og nogle af de reformer, der er gennemført, har været med til at dræne en del af yderområderne i Danmark for de fuldstændig afgørende kernefunktioner i forhold til at være et velfungerende samfund.
Det skal vi så i gang med at rette op på.
Men det gælder jo lidt bredere end som så, og jeg håber sådan set også, at vi på tværs af den politiske midte kan have en diskussion med hinanden om, om tidligere tiders krisepolitik altid har været den rigtige.
For strammer man op på det forkerte tidspunkt, risikerer man at forlænge en krise; man risikerer, at man ikke styrker konkurrenceevnen, ikke højner produktiviteten, og at man ikke har den rigtige balance, også socialt i et samfund.
Og det er det, vi gerne vil undgå den her gang ved i højere grad at investere os ud af den her krise.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-01-19:
Jeg synes, det er en god idé altid at lave kloge reformer.
Så er det jo også sådan, at det i forhold til den store reform af politiet – var det ikke tilbage i 2007 – er klart, at vi jo i dag kan se, at der har været nogle tendenser til centralisering, som der i øvrigt har været på en lang række andre politiske områder, og som er gået for vidt visse steder.
Det tror jeg der har været en bred anerkendelse af her.
Men hvis vi skal have råd til det, som vi har gjort nu, nemlig at få endnu flere betjente og skabe et stærkere politi, så skal vi jo sikre, at Danmarks økonomi har den styrke til, at vi kan lave de reformer også.
Mette Frederiksen (S), 2021-01-19:
Tak for det.
Først og fremmest tusind tak for at melde sig så konstruktivt ind i forhandlingerne.
Det vil vi glæde os til, og jeg er ikke i tvivl om, at vi kan skabe resultater sammen, også med Det Konservative Folkeparti.
Jeg er sådan set enig i, at mange af de reformer, vi har lavet igennem tiden på kryds og tværs af de politiske partier, har bidraget til at styrke Danmark.
Hvis vi eksempelvis tager politiområdet, har den enorme centralisering, der er sket af politiet, vel sådan set ikke givet borgeren et bedre politi.
Den har vel i virkeligheden bare drænet politiet for arbejdstimer i forhold til at være nær de borgere, som efterspørger politiet.
Så reformer er ikke kun godt.
Reformer skal laves klogt den her gang.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-01-19:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at jeg synes, det er rigtig, rigtig forfærdeligt, at vi skal til at gå i gang med en rigsretssag.
Det skal jeg ikke lægge skjul på.
Vi har kigget på den her sag.
Vi har kigget på, hvad det er, Instrukskommissionen siger, og hvad det er, de to advokater, Folketinget har hyret, siger, og når vi kommer ned til det og ser på det, har vi spurgt os selv, hvordan vi kunne komme til en anden konklusion, end at vi så må rejse den sag.
Det er ikke, fordi vi bryder os om det, men vi kan bare ikke se nogen anden vej ud af det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-19:
Det beskylder jeg heller ikke hr. Søren Pape Poulsen eller andre for.
Men alligevel synes jeg jo, at man, når man rejser sådan en sag, skal være sikker på, at den er proportional.
Der har jo været talt meget om det her med lighed for loven, og lighed for loven i den her sammenhæng – det er jo det, jeg bliver ved med at forfægte – er ikke bare, at man kigger tilbage på starten af 1990'erne og den rigsretssag, der var, og hvorfor den blev rejst, men det er jo også at se på: Hvad er der sket siden det tidspunkt og så til nu i forhold til kritik af ministre, som har forbrudt sig mod reglerne på den ene eller på den anden måde – måske i et graverende omfang – men hvor der ikke er rejst en rigsretssag?
Man skal jo veje det på den vægt, og vi stiller et forslag om, at vi nu får kulegravet den retspraksis, der så kommer ud af det.
Jeg vil spørge hr. Søren Pape Poulsen, ligesom jeg har spurgt andre: Vil hr. Søren Pape Poulsens konservative parti støtte sådan et forslag?
Pernille Vermund (NB), 2021-01-19:
Tak for det.
Kampen for vores klima og miljø har altid været hjerteblod for Det Konservative Folkeparti.
»I gamle dage var det kampen mod "røg, støj og møg".
Nu gælder det vores fælles klode.«
Sådan står der på Det Konservative Folkepartis hjemmeside.
Betyder det, at Det Konservative Folkeparti er enig med FN's klimapanel, der slår fast, at vi sandsynligvis ikke kan lykkes med at holde de globale temperaturstigninger på 1,5 grader uden brug af kernekraft, og ser hr. Søren Pape Poulsen kernekraft som en del af den konservative klimaløsning?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-01-19:
Ja, det er svært, og jeg vil også bare sige, at vi har forskellige tilgange.
Jeg har sådan set også meget respekt for, at man, selv om der er nogle klare konklusioner, kan veje det på en anden vægt.
Det er også lige for at sige her, at jeg ikke vil tages til indtægt for, at Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige ikke går ind for retsstaten, for det mener jeg bestemt de to partier gør.
Så kan vi se forskelligt på nogle ting, og vi vejer dem måske på nogle forskellige vægte.
Det er så kommet til udtryk her, hvordan vi vejer dem.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-01-19:
For ellers bliver det jo for nemt, når flertallet skifter, at gøre det ene, det andet og det tredje.
Det tror jeg vi er nogle der bliver nødt til at holde i hævd.
Derfor tog jeg ordet.
Jeg synes heller ikke, det er nemt.
Jeg synes ikke, at sådan nogle beslutninger er nemme, selv om jeg tilhører den anden side af midten – eller hvad det nu hedder – i dansk politik.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-01-19:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at tage ordet, men den debat, hr. Søren Pape Poulsen havde med hr. Kristian Thulesen Dahl, gjorde, at jeg blev nødt til at tage ordet.
For den her debat om proportioner synes jeg er ude af proportioner.
Altså, jeg synes, den er helt skæv.
Jeg ved godt, at det ikke er nemt, men i den her tid med populisme og hurtige meninger er det virkelig godt at mærke, at der er et stærkt folkestyre, så det vil jeg egentlig bare gerne sige tak for.
Så det vil jeg bare gerne sige tak for.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-01-19:
Det er der, og det er jo selvklart, at hvis vi skal rykke noget, er der ting, vi skal gøre.
Så skal vi bare ind i det rum, hvor vi bliver mere konkrete på, hvad det så er, vi skal gøre, og hvad det har af omkostninger.
Altså, jeg skal ikke skjule, at vi går meget op i lækageeffekt, og vi går meget op i antallet af arbejdspladser – jeg vil godt lige sige netto, for det kan jo godt ske, at der i fremtiden er én slags arbejdspladser, vi har færre af, for til gengæld at få flere af nogle andre, og den debat synes jeg vi skal tage fordomsfrit.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-01-19:
Tak for det.
Det synes jeg lyder godt.
Viljen er jo en, vi selv kan være med til at bidrage til at samle.
Det samme gælder i øvrigt i forhold til den grønne omstilling, og uden sammenligning i øvrigt med, hvad man sådan bryder sig om, er det jo heller ikke alt for at få den grønne omstilling til at ske, som man nødvendigvis synes er skønt, for man skal jo have tingene til at flytte sig.
Vi kan ikke fortsætte, går jeg ud fra hr. Søren Pape Poulsen er enig med mig i, med den samme adfærd alle sammen på alle måder; så kommer det ikke til at ske.
Så er hr. Søren Pape Poulsen også dér villig til at sige, at der er nogle ting, vi er nødt til at gøre for at flytte på tingene, så vi kan nå vores grønne mål?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-01-19:
Jamen altså, kunne vi komme ind i et rum, hvor vi reelt set kommer til at se på, om vi kunne lave en langsigtet økonomisk plan, hvor det giver mening, og hvor vi laver noget, der rykker noget, altså flytter nogle kommaer, så er jeg helt klar til at sætte mig ved det forhandlingsbord.
Men det skal være, fordi der er en reel vilje, og det skal også være, fordi man så accepterer, at det jo ikke nødvendigvis er alle Folketingets partier, der kommer til at være en del af sådan en aftale der.
Men tanken om det er jeg fuldstændig enig i.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-01-19:
Tusind tak.
Også herfra tak for de konstruktive, synes jeg, tilkendegivelser om at gå ind netop at arbejde for en økonomisk plan, som er det, jeg gentagne gange efterlyser her, måske endda en grøn 2030-plan, som Konservative også kunne se sig selv i.
Hvorfor ikke gøre det på tværs af nogle af partierne her i Folketinget?
Det synes jeg ville være en nyskabelse, som dansk politik havde brug for, også netop her oven på corona.
Så det vil jeg spørge om ikke hr. Søren Pape Poulsen kunne tilslutte sig også.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-01-19:
Jeg vil godt være med til at diskutere, hvordan det skal undersøges, og hvor stort et apparat vi skal sætte i gang, og hvad det så er, det fører til.
Jeg forstår jo godt pointen, som hr. Kristian Thulesen Dahl rejser her: Måler vi det ud fra den samme lineal?
Jeg synes bare – det er i hvert fald det, vi er kommet frem til – når der er så klar en beretning fra kommissionen og det set med mine lægmandsøjne er så overraskende klart fra advokaterne, som Folketinget har bedt om at undersøge det, at vi så ikke kunne se en anden vej, end at vi så måtte støtte sådan en sag.
Sådan må det være.
Pernille Skipper (EL), 2021-01-19:
Jeg tror sådan set, at det nærmest kommer til at ske af sig selv.
Når vi siger, at den ikke er lukket, er det jo ikke, fordi den snævre aftale teknisk set ikke er lukket, men fordi vi har behov for at gøre mere på bilområdet.
Og der er ikke nogen tvivl om, at den infrastrukturaftale, som vi meget snart skal til at lave, bliver meget, meget mere spændende end det, overskriften tilsiger, for så skal vi reelt til at investere i noget grøn kollektiv trafik og få færre mennesker ind i bilerne og flere over i busserne og alt det andet kollektive.
Det ville i hvert fald være meget synd for det danske landbrug, kan man sige, hvis de skal bære det sidste.
Og det betyder, at vi kommer tilbage til bilerne, at vi kommer tilbage til spørgsmålet om affald og vi kommer tilbage til det om energien.
Det bliver vi nødt til.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-19:
Så svaret er jo i virkeligheden nej.
Her er der nogle voksne, der har truffet en beslutning om at rejse ud i verden for at kæmpe for et islamistisk kalifat.
Deres mission mislykkedes så, men hvad nu, hvis den var lykkedes?
Så havde vi fået en statsdannelse, som derfra, hvor den nu ville være, ville bekæmpe det frie samfund, som vi har i Danmark.
Det gælder jo også, når vi diskuterer statsborgerskaber til folk, der er kommet fra udlandet.
Vi har selv rullet os ind i det – det er jo rigtigt: Vi har nogle, der får dansk statsborgerskab, og som fornægter danske værdier og kæmper imod det, vi normalt står for i Danmark.
Men her er det folk, der endda rejser ud i verden for at være parate til at kæmpe for nogle ting, som er så diametralt modsat det, vi står for.
Skal det ikke have nogen konsekvenser, også i forhold til at de må tage et ansvar for det valg, de har truffet?
Pernille Skipper (EL), 2021-01-19:
Jeg er grundlæggende enig med hr. Kristian Thulesen Dahl i, at der jo kan komme en situation, hvor man kommer så langt væk fra de grundlæggende værdier, at man skal straffes og stilles til ansvar for sine handlinger.
Det gør vi så ved de danske domstole med retssikkerhed, med retten til en forsvarer og en anklager, og hvor man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist, og så bliver man sat i fængsel, hvis man har fortjent det.
Det er sådan, vores demokratiske system er bygget op.
Det er et retssamfund, og jeg er grundlæggende af den opfattelse, at det retssamfund skal gælde for alle danske borgere, uanset hvor fuldstændig langt ude jeg synes det, de har gjort, er.
Det gælder for morderne, det gælder for dem, som skader børn, men det gælder også for dem her.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-19:
Jeg vil gerne fortsætte lidt i det spor, fru Mette Frederiksen var på i forhold til fru Pernille Skipper.
Er der slet ikke nogen situationer, hvor man må tage et eget ansvar som voksen, også i forhold til ens børn, altså hvis man tager af sted og kæmper for nogle forhold og nogle værdier, der er det fuldstændig diametralt modsatte af alt, hvad vi står for i Danmark?
Hvis det lykkes, får man et kalifat, så får man en islamistisk statsdannelse, og når det ikke lykkes, vil man gerne tilbage til trygge rammer i Danmark.
Er der ikke et eller andet sted, hvor man også må tage et ansvar for den beslutning, man rent faktisk har taget, og hvor vi som land bør have lov til at sige fra og sige, at her går grænsen for os, at her synes vi, de pågældende er gået så langt væk fra os, at de ikke bare kan komme tilbage, når deres mission mislykkes?
Pernille Skipper (EL), 2021-01-19:
Altså, jeg er jo ikke religiøs omkring vækst, snarere tværtimod, for jeg synes jo, at det er ret vigtigt, hvad det er for en vækst, vi fremelsker i vores samfund, f.eks. om den vækst er til gavn for vores planet eller ej.
Så det der med, at så længe det vækster, er det godt.
Altså, en dag bliver vi også nødt til at tænke over, om vi har brug for mere forbrug i vores samfund eller der er andet, vi skal fokusere på.
Grundlæggende er den økonomiske model, vi har i Danmark, med en stærk offentlig sektor, som også kan hjælpe den private i krisesituationer som nu, jo en af grundene til, at vi klarer os bedre i økonomiske kriser end andre lande, og også en af grundene til, at vi igen og igen bliver kåret som et af de steder i verden, hvor det er allerbedst at starte sin egen virksomhed.
Vi har en stærk offentlig infrastruktur til at understøtte den private sektor, og den synes jeg vi skal blive ved med at bygge op efter mange års nedskæringer.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-01-19:
Tak for det.
Så det er sådan set regeringen selv, der har lavet de her beregninger.
Altså, det, som jeg bare ønsker at komme ...
Ja, de laver så meget, men man kan dog trods alt ofte fæstne en vis lid til det.
Nåh, nej, det blev optaget at jeg sagde det.
Ikke desto mindre er det sådan, at velfærden skal finansieres et sted fra.
Det skal den af en velstand.
Helt ærligt: Synes fru Pernille Skipper, at det er en klog måde at føre økonomisk politik på?
Eller anerkender fru Pernille Skipper, at vækst fører til velstand, som kan bruges til velfærd?
Tak for det.
Jeg foretager lige et lille emneskift – det håber jeg ordføreren vil tilgive – for noget af det, som ordføreren var inde på tidligere, var det her med at bekæmpe ulighed, og det er der jo mange måder at gøre på, og den siddende regering gør det tilsyneladende ved at gøre alle mennesker i det her land fattigere.
Det er jo også en måde at gøre det på.
Regeringens egne svar på den økonomiske politik, man fører, er, at samtlige indkomstgrupper i Danmark bliver fattigere af regeringens politik.
Synes fru Pernille Skipper, at det er en klog måde at føre økonomisk politik på, altså at sikre, at vi alle sammen bliver fattigere og dermed har mindre råd til den velfærd, som jeg ellers hører fru Pernille Skipper lovprise andre steder?
Pernille Skipper (EL), 2021-01-19:
Jamen der findes jo en paragraf for det, der hedder landsforræderi.
Så få dem da hjem og få dem straffet for det efter den danske straffelov.
Der findes mennesker, der er taget ud i verden og har begået narkotikakriminalitet; vi ville aldrig nogen sinde lade et barn følge med en kvinde ind i et mexicansk fængsel og sige, at det var hendes ansvar.
Vi bruger faktisk diplomatiske kræfter på at få dem hjem og straffet under danske ordnede forhold – det har vi altid gjort.
Det er her, der bliver gjort en undtagelse, og det er jo børnene, der bliver straffet.
Der er ingen andre tilfælde, hvor man på den kyniske måde bare ville sige: Børnene må lide under deres forældres handlinger.
Mette Frederiksen (S), 2021-01-19:
I mine øjne er der tale om landsforræderi, når man som et voksent menneske rejser til Syrien, erklærer sin opbakning til Islamisk Stat, går i direkte væbnet konflikt, hvad kalifatet gjorde, mod hele den demokratiske verden, og jo i øvrigt understøtter en tankegang, som ikke hører hjemme i Danmark.
Det er landsforræderi.
Derfor er jeg glad for, at Thorning-regeringen tog initiativ til at få indført landsforræderi, hvad det her angår, som i øvrigt blev fulgt op af den borgerlige regering efterfølgende, og at vi nu administrativt har frakendt statsborgerskabet for en gruppe af borgere, der har tilsluttet sig kalifatet og Islamisk Stat.
Det er det, der er hovedpinen i det her.
Det er ikke, tror jeg egentlig, at mange af os ikke gerne ville hjælpe de børn, der er blevet ofre i det her, men at der sidder en gruppe kvinder, som har bakket op om Islamisk Stat.
Pernille Skipper (EL), 2021-01-19:
Det er fuldstændig rigtigt.
Men det, der indgik i talen, var, at de børn lige nu bliver straffet for deres forældres gerninger, og der er ikke nogen af de børn, der har gjort det, som statsministeren remser op.
Det er forældrenes handlinger, og det er børnene, der bliver straffet for det.
Altså, jeg ved ikke, hvor mange steder lige nu der sidder danske diplomater og forsøger at forhandle danske statsborgere hjem, som har gjort alt muligt.
Vi forhandler raskvæk narkotikasmuglere og mordere hjem fra andre steder i verden, og vi bruger økonomi og diplomatiske ressourcer på det, fordi de er danske statsborgere.
De skal her hjem og have deres straf og deres afsoning under ordnede forhold.
Hvorfor gælder det ikke lige de her mennesker?
Jeg er ikke sikker på, hvad det er for nogle beregninger, hr. Jakob Ellemann-Jensen henviser til, og jeg kan heller ikke høre, når hr. Jakob Ellemann-Jensen taler nede i salen på den måde, men det vil jeg da meget gerne svare på.
Helt grundlæggende synes jeg jo, at det er den rigtige økonomiske politik, der bliver ført, hvor vi forsøger at investere os ud af krisen, holde hånden under både virksomheder og lønmodtagere, der mister jobbet i en økonomisk krise, samtidig med at vi fastholder den velfærd, som vi jo alle sammen kan se lige nu hvor vigtig er ikke kun for vores samfund og os som mennesker, men jo også for vores økonomi på sigt.
Det siger vel de fleste etablerede økonomer sådan set også – ikke, at man ikke kunne gøre mere, og at man ikke kunne forbedre både velfærd og det sociale sikkerhedsnet, det kunne man godt efter Enhedslistens opfattelse, men den grundlæggende kurs er da den rigtige.
Jeg synes, naiviteten kommer et andet sted fra end lige fra mig her, altså at man kan have så snæversynet en tilgang til den konflikt, der har været i Syrien.
Lige nu lykkes det jo faktisk ikke for dem – på grund af hvad?
Det er på grund af de kurdiske styrker, som nedkæmpede Islamisk Stat i Syrien, og som nu sidder med alle problemerne, inklusive de danske statsborgere.
Dem overlader vi så bare gladelig til de demokratiske kræfter, der er dernede.
Tværtimod siger PET jo, at risikoen for, at de her børn bliver radikaliserede og bliver en trussel mod den danske stat, stiger nærmest for hver dag, de er dernede.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-01-19:
Der er meget, man kan spørge om, men jeg føler mig næsten kaldet til lige at blive ved det her emne.
Der er jo ikke nogen af os, tror jeg, der ikke synes, at det er frygtelig synd for de her børn, og det er ikke til at holde ud, at de skal igennem det her på baggrund af, at deres mødre måske er rejst ned for at skulle føde børn til kalifatet, fordi man skulle sørge for, at alle os, der sidder her, skulle have halsen skåret over, og hvad det ellers er, man har kæmpet for.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om det er sådan, at hvis de her børn så skulle hjem – for hvis de er danske statsborgere og møder op et sted, kan man jo ikke sige, at de ikke må komme ind i landet – skulle de så have mødrene med?
Altså, tænker fru Pernille Skipper, at man så skulle kunne tvangsfjerne in absentia, eller må vi bare leve med, at de mødre kommer herhjem, og så må vi se, hvad der sker?
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-19:
Det lyder godt, at den ikke er lukket, eller at vi i hvert fald kan prøve at åbne den igen eller åbne for noget lignende.
Hvad tænker Enhedslisten om udtalelsen fra Greenpeace i dag om, at vi faktisk næsten bør åbne og genforhandle samtlige de aftaler, vi har lavet i klimahandlingsplanen, hvis vi overhovedet skal nå 70-procentsreduktionsmålet i 2030?
Pernille Skipper (EL), 2021-01-19:
Hvad skete der lige for Enhedslisten?
Som hr. Torsten Gejl siger, er det jo en aftale, vi også selv har kritiseret.
Det er, fordi vi synes, det er vigtigt at være ærlig, når man indgår en aftale, som ikke er den, man har drømt om, og som heller ikke leverer det, den burde, og det er vigtigt, at man ikke lader, som om det er noget andet.
Det er dog en aftale, som går i den rigtige retning, som reducerer CO 2 -udslippet, som betyder, at en del af bilparken lidt hurtigere bliver grøn, end den ellers ville være blevet.
Men det er rigtigt, at for os at se er den aftale ikke lukket, for vi har brug for mere på transportområdet.
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-19:
På torsdag stemmer Enhedslisten for en bilaftale, som tillader 600.000 flere biler på vejene i 2030, vel vidende at halvdelen af CO 2 -udslippet kommer fra biler og fra at producere dem.
Hvad skete der lige for Enhedslisten, da man gik ind i den bilaftale?
Pernille Skipper (EL), 2021-01-19:
Åh, jeg tror simpelt hen ikke, at jeg kan huske tallet, for at være fuldstændig ærlig.
Enhedslisten har lavet en klimaplan tilbage i 2017, hvor vi også finder de reduktioner, der skal til for at nå en 70-procentsmålsætning, også inden for landbruget.
En af de ting, som er et af de vigtigste virkemidler, er jordudtagning – jeg kan ikke huske det præcise tal på det.
Og et andet vigtigt virkemiddel for os er en CO 2 -afgift, som pålægges de landbrug, som ikke omstiller, så pengene krone til krone går tilbage til de landbrug, der omstiller til f.eks. planteproduktion eller mere bæredygtig kødproduktion.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-19:
Det er vi sådan set enige i.
Og jeg håber selvfølgelig, at Enhedslisten, når vi når dertil, vil bakke op om, at danskerne kan få lov til at stemme om, om vi skal blive i EU, eller et alternativ.
Regeringen har jo varslet, at man i løbet af året skal beslutte, hvordan dansk landbrug skal gøres mere klimavenligt.
Og dansk landbrug er jo globalt set klimahelte.
Vi har et landbrug i Danmark, som producerer fødevarer med et væsentlig lavere aftryk på klimaet end landbrug stort set alle andre steder.
Hvor stor en del af dansk landbrug mener Enhedslisten skal udtages, for at man kan nå de klimamål, man har sat?
Tak for det.
Vi bliver jo næppe enige med Enhedslisten om, om vi skal tage voldsparate islamister, potentielle terrorister, til Danmark eller ej.
Det skal vi absolut ikke.
Så lad den ligge.
Jeg har tidligere forsøgt at få svar fra partilederen i forhold til EU.
Enhedslisten har tidligere gået ind for, at vi skal ud af EU.
Og det er endnu ikke lykkedes mig at få et klart svar fra fru Pernille Skipper.
Ønsker Enhedslisten stadig, at Danmark skal ud af EU?