runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Gade (ALT), 2017-12-20:
I Alternativet har vi altid sagt, at vi også gerne vil bekæmpe terrororganisationerne, og at vi også gerne vil bekæmpe ISIL, men vi har bare efterlyst en langsigtet plan.
Den langsigtede plan indeholder jo netop alt det, som også bekæmper ISIS, og det er nødhjælp, det er opbygning af politisk infrastruktur, det er alt det, vi i Danmark har en tradition for også at være rigtig gode til.
Vi har kæmpe respekt for den indsats, som det danske militær har ydet, men det værste, vi kan gøre som politikere, er det, som jeg hører ordføreren stå og gøre lige nu, nemlig at fortælle, at hvis man ikke ønsker at bekrige ISIS på den måde, vi gør det i dag, så løser man ikke problemet, og dermed også sagt, at hvis vi bekriger ISIS på den måde, vi gør i dag, så løser vi problemet.
Det er simpelt hen så forkert som noget.
Jeg tror ikke, der historisk er ret mange eksempler tilbage på eller ret meget empiri, der viser, at vi har skabt et mere trygt eller stabilt verdenssamfund med de interventioner, vi har deltaget i fra dansk side.
Jeg har tit været i tvivl om, om det var det rigtige at gøre, når vi var med, og har ofte sagt ja i starten og tænkt, at det var en god idé.
Men nu står vi bare og kigger på et samfund, hvor vi oplever massive flygtningestrømme bl.a. på grund af klimakrisen og bl.a. på grund af den intervention, vi har været med til.
Det er ikke vores skyld, at vi har problemerne, men vi må tage et medansvar for, at det ikke er noget, der har løst de problemer, der er.
Så hvordan kan ordføreren sige, det er hyklerisk at mene, at vi skal hjælpe de flygtninge, der bl.a. er blevet flygtninge på grund af det, vi har været med til?
Marcus Knuth (V), 2017-12-20:
Det er det, der er det hykleriske.
I forhold til det konkrete, hvorvidt det, vi gør, hjælper eller ej, synes jeg, at ordføreren, i stedet for at jeg står her og kommer med mine synspunkter, skal høre de mennesker, der strømmer tilbage til Mosul, til områderne omkring Raqqa, til det nordlige Syrien, hvorvidt vores indsats har hjulpet eller ej, hvorvidt Islamisk Stat står stærkere eller svagere i dag end for et halvt, et helt eller 2 år siden.
René Gade (ALT), 2017-12-20:
Den kræftbyld, som ordføreren talte om før, som vi har været med til at bekæmpe dernede, er jeg helt enig i er blevet bekæmpet.
Jeg har ofte haft lyst til som freds- og forsvarsordfører, da jeg var det, at sige ja til nogle af de her indsatser, fordi jeg allerinderst inde virkelig mente, at det var det rigtige at bekæmpe dem, også med våben.
Men vi skal jo have en langsigtet plan, hvilket jeg har efterlyst utallige gange, og vi kan bare ikke se den endnu, vi kan ikke se, hvad der skal ske i området efterfølgende.
Det er jo ikke bare ISIS, det er jo et destabiliseret område gennem mange, mange årtier, hvor vi igen kigger og så tænker: Nu bomber vi os til freden.
Det har vi ikke noget som helst bevis for virker.
Så når vi i Alternativet siger nej til at sige nej til flygtninge, er det, fordi vi mener, at vi gennem internationale indsatser, der ikke kun involverer bomber, faktisk løser problemerne.
Det siger jeg ikke Venstre ikke også er enig i, men jeg efterlyser bare en anerkendelse af, at der ikke kun er én løsning til freden.
Marcus Knuth (V), 2017-12-20:
Jeg er bare glad for, at vi udvikler vores indsats løbende.
Vi kan se, hvad der virker.
Og ud fra den dialog, vi har, bl.a. med vores internationale samarbejdspartnere, kigger vi på, hvad det er, der skal til til de næste skridt, og det er jo bl.a. derfor, vi udvider vores støtte til indsatsen mod Islamisk Stat.
Det er jo så primært i forhold til træningsmissionen i Al Anbar i Irak.
Men vi har jo en løbende dialog med vores internationale partnere, og tingene går den rigtige vej.
Så jeg har svært ved at se, hvorfor man skal være så kritisk, når tingene går så massivt den rigtige vej, som de gør.
Jeg er rigtig, rigtig glad for, at det er lykkedes os at reducere antallet af asylansøgere til Danmark så markant, som vi har gjort det, men det er jo ikke det samme som at sige, at vi ikke har nogen integrationsproblemer.
De rundt regnet 30.000 mennesker, der er kommet hertil over de seneste par år, er jo ikke integreret.
Vi har jo massive integrationsproblemer.
Så at sige, at bare fordi vi har reduceret antallet af asylansøgere eller været med til at reducere antallet af asylansøgere, skal vi åbne op for kvoteflygtninge, er meget, meget naivt, fordi vi stadig væk har de enorme integrationsproblemer, som vi har.
Og det er jo derfor, at vi tager flere parametre med i det her lovforslag, ikke bare antallet af spontane asylansøgere.
Så taler fru Zenia Stampe om, hvad det vil gøre ved vores internationale samarbejde.
Jamen jeg ville da have forståelse for det, hvis svenskerne siger: Ved I hvad, vi gør faktisk det samme, fordi vi har så store integrationsproblemer.
Hvis der er lande, som har store integrationsproblemer, ville jeg da have forståelse for det.
Der er så andre lande, der ikke har det.
Jamen det må da være op til det enkelte land.
Jeg går ind for, at vi lever i en verden, hvor vi har nationalstater, der er i stand til at træffe egne beslutninger.
Zenia Stampe (RV), 2017-12-20:
Der forstod jeg ikke.
Hele den første del af ordførerens indlæg handlede om, at nu var antallet af asylansøgere meget lavere i Danmark end i andre lande.
Men det, jeg egentlig gerne vil spørge om, er: Hvis man er for et system, hvor alle bidrager, måske også endnu flere, tror hr. Marcus Knuth så, at det er befordrende for det system, at et land som Danmark, som efter ordførerens eget udsagn jo egentlig har fået styr på det og har fået nedbragt antallet af asylansøgere markant, ikke tager kvoteflygtninge?
Marcus Knuth (V), 2017-12-20:
Tyrkietaftalen har bidraget til en markant reduktion af dem, der er kommet via den rute til Europa som helhed.
Når man kigger på, hvorfor vores asylpolitik har været så særdeles effektiv, kan man se, at der har været et markant fald i antallet af asylansøgere, der er kommet til Danmark versus til landene omkring os, og det er ikke på grund af Tyrkietaftalen, for Tyrkietaftalen har bidraget til en reduktion i antallet, der kommer til Europa som helhed.
I forhold til kvotesystemet læser jeg gerne hele min tale op igen, men jeg har sagt: Vi støtter op om kvotesystemet, men så længe der kommer så mange ind ad bagdøren, som der har gjort de seneste år – op mod 30.000 – og så længe vi har de massive integrationsproblemer, som vi har lige nu, så er tiden ikke til også at lukke folk ind ad hoveddøren.
Når vi får styr på bagdøren, og når vi får styr på integrationen, jamen så ser vi kvotesystemet som den rigtige måde at håndtere flygtninge på.
For det første er Folketinget ikke sat ud af spillet i det her.
Det er netop derfor, vi debatterer det lige nu.
For det andet har vi lavet et rigtig, rigtig fint lovforslag, der gør det meget nemmere for ministeren hæve eller sænke antallet af kvoteflygtninge inden for en ramme på 500 efter nogle parametre, som giver rigtig, rigtig god mening.
Hvordan går det med integrationen?
Hvor mange spontane asylansøgere er der kommet på det seneste?
Og der handler det altså om at værne om det danske samfund, for vi i Venstre siger, at antallet betyder noget.
Vi kan ikke bare tage et uanet antal.
Jeg synes, det hele giver rigtig, rigtig god mening.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-12-20:
Det synes jeg ikke, for i lovforslaget står der jo lige præcis ikke i et enkelt tilfælde, som ordføreren fremhæver her.
Der står jo ikke i et enkelt tilfælde, og jeg må bare konstatere, at regeringen jo må have utrolig høj tillid til, at eventuelt kommende udlændingeministre, det kunne være fru Zenia Stampe, det kunne også være andre, ikke har lyst til at hæve det her loft.
Den tillid har vi bare ikke i Dansk Folkeparti, og jeg synes, at det er utrolig betænkeligt, at Venstre vil ud ad den her vej.
Jeg vil bare spørge igen: Hvad har ændret sig?
Hvorfor har regeringen skiftet holdning, siden udlændingeministeren talte med Ritzau den 9. september?
Marcus Knuth (V), 2017-12-20:
Jeg mener, at jeg har svaret på det spørgsmål to gange til ordførerens kollegaer i Dansk Folkeparti, men det er jo soleklart, at det her er noget, som kun vil kunne hæves i en enkelt situation og som del af en international aftale, der skal begrænse tilstrømningen.
Jeg har det sådan, at det overordnede for os er det overordnede antal, der kommer hertil, og hvis vi kan indgå en aftale, der bidrager til en begrænsning af tilstrømningen, er det positivt for f.eks. vores statsminister at have det manøvrerum, hvis det er sådan, at han sidder i en international forhandling, at have den beføjelse.
Der har jeg fuld tiltro til, at vores statsminister vil kunne håndtere den opgave.
Ved et regeringsskifte kan det ikke lade sig gøre at hæve det overordnede loft, uden at det går igennem Folketinget.
Så jeg er ked af, hvis jeg gentager mit svar igen og igen, men jeg synes nu sådan set, at det også står rigtig, rigtig klart i lovforslaget.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-12-20:
Tak for det.
Den 9. september udtalte udlændingeministeren til Ritzau, og jeg citerer: »Der er bygget et loft ind på 500 kvoteflygtninge per år i lovforslaget.
Det eneste, der kan ændre på det, er, hvis regeringen kan overtale et flertal i Folketinget til at tage flere end de 500.«
Hvad har ændret sig siden sidst?
Hvad har ændret sig, siden regeringen har udtalt det her?
Set udefra ser det ud, som om udlændingeministeren og regeringen på ydersiden forsøger at sige, at vi er utrolig hårde, og på indersiden kommer man så med et lovforslag om det her, som man lægger i Folketingssalen, hvor der jo lige præcis ikke er spørgsmål om, at Folketinget skal spørges, hvis man vil gøre noget ekstraordinært og øge den her kvote.
Så lad mig bare spørge: Hvad er sket, siden udlændingeministeren sagde det her, og hvad er problemet fra regeringens side i at spørge Folketinget om den her sag?
Zenia Stampe (RV), 2017-12-20:
Det var da bare, skal jeg lige starte med at sige, rigtig dejligt at høre Venstres ordfører indrømme, at det er Tyrkietaftalen, der måske er den stærkeste faktor, med hensyn til hvorfor vi har fået færre spontane asylansøgere i Danmark; det er sjældent, vi hører den indrømmelse.
Hvad mener Venstre og hr. Marcus Knuth om princippet om, at verdens lande tager et ansvar for at tage nogle af de allermest sårbare flygtninge ud af lejrene, altså dem, som ikke kan klare sig i lejrene, dem, som ikke selv kan rejse til andre lande, bl.a. Europa?
Hvad mener hr. Marcus Knuth og Venstre om det system?
Marcus Knuth (V), 2017-12-20:
Så lad mig læse det helt klart op.
Ordlyden er: i en helt særlig situation i forbindelse med en international aftale indgået med det formål at begrænse flygtningestrømmen.
Jeg synes ikke, at det kan blive meget mere klart.
Jeg gentager mig selv igen og igen, men jeg synes da, at det er fint, hvis det er sådan, at vi står i en situation –
nu brugte ordføreren fra Socialdemokratiet eksemplet med Tyrkietaftalen, som jo mere eller mindre har reduceret antallet af migranter og flygtninge, der kommer via den rute med rundt regnet 90 pct.
Så hvis vi i fremtiden kan stå i en situation, hvor vi kan indgå en international aftale, der virkelig bidrager til at begrænse flygtningetilstrømningen, er det da rart, at vi har noget manøvrerum til at lave en enkelt aftale, men – jeg siger det igen og igen – en egentlig hævelse af loftet på 500 vil skulle gå igennem Folketinget.
Jamen det er jo ganske enkelt faktuelt forkert.
Det står klokkeklart.
Det loft på 500 kan fraviges i en enkelt situation, en helt særlig situation, som en del af at nedbringe den overordnede flygtningetilstrømning.
Det synes jeg sådan set er meget klart.
Vi ville jo aldrig nogen sinde gøre det her, hvis vi ikke var sikre på, at den sikkerhedsventil holder hundrede procent vand.
Finn Sørensen (EL), 2017-12-20:
Mange tak.
Ja, ja, smidighed kan man jo så også kalde det, så jeg tager det som en bekræftelse af, at jeg har forstået det fuldstændig rigtigt.
Det kan fortsætte i al evighed med den samme begrundelse, som ordføreren og ordførerens kampfæller i Socialdemokratiet bruger, nemlig at lige nu kan vi ikke tage nogen, fordi vi får for mange fra andre sider.
Det behøver man ikke mere diskutere med Folketinget.
Samtidig har man bundet en kommende socialdemokratisk regering på hænder og fødder.
Så vil jeg da bare ønske ordføreren tillykke med, at han har fået Socialdemokratiet til at levere de afgørende stemmer for sådan et, synes jeg, skændigt brud på vores internationale forpligtelser – vores forpligtelse til at tage imod nogle af de mest udsatte flygtninge i verden.
Pernille Bendixen (DF), 2017-12-20:
Tak for det.
Da vi havde debatten i går, sagde ordføreren fra Alternativet, at Alternativet ikke så, at der overhovedet var nogen grænse for, hvor mange flygtninge og migranter Danmark kunne tage.
Og det tror jeg også godt hr. Marcus Knuth hørte blev sagt fra talerstolen.
Så må jeg bare spørge: Har hr. Marcus Knuth og Venstre slet ikke nogen bekymring for, hvis en sådan minister kommer til at sidde med magten og beføjelsen til helt alene at kunne bestemme og hæve grænsen til et ukendt antal kvoteflygtninge?
Men det er jo den til enhver tid siddende minister, der vurderer, om der er tale om en særlig situation.
Og vil hr. Marcus Knuth ikke også bekræfte, at der ikke er angivet noget loft i det her forslag, hvilket vil sige, det er ubegrænset, hvor højt et antal kvoteflygtninge, man så i det enestående tilfælde kan beslutte at tage imod?
Det kan være 5.000, det kan være 10.000, det kan være 20.000.
Marcus Knuth (V), 2017-12-20:
Det er korrekt, at der ikke er noget loft over antallet, men der står jo klokkeklart, at aftalen skal indgås med det formål at begrænse flygtningetilstrømningen til Danmark.
Det vil sige, at det skal være en del af en aftale, der nedbringer det samlede antal flygtninge.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-12-20:
Jeg synes simpelt hen, det er så trist, når ordføreren tager ord som hån og hykleri i sin mund oppe fra talerstolen.
Når vi fra Alternativets side kritiserer, at regeringen vælger at sætte et midlertidigt stop for kvoteflygtninge, så er det en reel kritik, og ikke en hån over for den indsats, man gør for at bekæmpe i IS.
Det er en reel kritik af en beslutning, som man også må stå på mål for fra regeringens side.
Når man bruger så store ord, så kunne jeg tænke mig at spørge den anden vej: Hvad er det så for nogle ord, som ordføreren vil bruge, hvis han står over for den flygtning, som potentielt set ville kunne få hjælp ved at komme til Danmark; den flygtning, der, som det er nu, ikke kan komme til Danmark næste år, men som ville kunne have kommet hertil, hvis ikke vi om lidt havde vedtaget det her lovforslag; den flygtning, som ville kunne få hjælp til et liv, som ville kunne få uddannelse til sine børn og en eller anden form for sikkerhed i et traumatiseret liv?
Hvad vil ordføreren sige til den flygtning, når han skal forklare, hvorfor Danmark har valgt at træffe den her beslutning?
Vil svaret være, at det er et pusterum, hvor vi skal passe på vores lille land?
Hvad er det lige for nogle ord, der skal sættes på den forklaring?
Marcus Knuth (V), 2017-12-20:
Det er da hykleri, når Alternativet det ene øjeblik i går siger, at man ikke vil støtte indsatsen mod Islamisk Stat, at man ikke vil støtte Danmarks udvidelse af indsatsen mod Islamisk Stat, og dermed siger, at man ikke vil gå ind og bekæmpe roden af problemet– Islamisk Stat er jo i høj grad roden til nogle af de flygtningestrømme, vi har – men samtidig peger fingre af regeringen for den måde, vi prioriterer de midler og ressourcer, der er.
Det her er ikke et spørgsmål om, hvorvidt Danmark vil hjælpe, det er et spørgsmål om, hvordan Danmark hjælper, og der har vi nogle klare prioriteter, bl.a. at man skal gå efter roden af problemet og samtidig prøve at lette nogle af de integrationsbyrder, som vi har herhjemme.
Hvis jeg skulle svare på det konkrete spørgsmål, som ordføreren stiller, så ville jeg netop sige, at vi prioriterer de ressourcer, vi har, således at de har maksimal effekt, samtidig med at vi beskytter det danske samfund mod en integrationsbyrde, der kan risikere at blive større, end vi kan håndtere.
Jeg deler i høj grad den bekymring, og det er jo derfor, lovforslaget er formuleret så præcist, som det er.
Ministeren vil ikke bare kunne hæve grænsen i det her ekstreme tilfælde, som ordføreren bruger som eksempel.
Lad os sige, der kommer en radikal minister til, eller en minister fra Alternativet, der ønsker at hæve loftet, jamen så kan ministeren ikke bare gøre det efter forgodtbefindende.
Der skal en helt særlig situation til.
Det skal ske i forbindelse med en international aftale, der skal være indgået med det formål at begrænse flygtningetilstrømningen.
Det vil sige, at de her parametre er soleklare.
Det er ikke bare carte blanche til enhver minister
Og derfor ser vi det her lovforslag som særdeles fornuftigt.
Jamen i forhold til at stille antallet af kvoteflygtninge i bero har vi gjort det meget klart, hvorfor vi gør det.
Det er, fordi der er kommet så mange ind ad bagdøren, altså spontane asylansøgere, at vi ikke mener, det er ansvarligt over for det danske samfund at øge integrationsbyrden lige nu.
Det stop kan man jo så håndtere på forskellige måder.
Vi vælger at sige: Fremover gør vi systemet lidt smidigere ved at lægge beslutningen over til ministeren.
Så hvis det er et spørgsmål om smidighed, sagde jeg det sådan set også i min ordførertale.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-12-20:
Så det, der står i forbindelse med FN's kvoteflygtningesystem, nemlig at vi beskytter af humanitære årsager, lægger ordføreren ikke længere til grund?
Nu beskytter vi af hensyn til danske nationale interesser?
Marcus Knuth (V), 2017-12-20:
Jamen der er jeg lodret uenig med hr. Holger K. Nielsen.
Danmarks deltagelse, den internationale deltagelse i kampen mod Islamisk Stat med blod, sved og tårer, ikke mindst for primært lokale grupperinger på jorden, som har hjulpet med i kampen mod Islamisk Stat, har jo ført til en situation, hvor Islamisk Stat er på alvorlig retræte, hvor kæmpe områder nu er ryddet for Islamisk Stat i et sådan omfang, at vi her i Folketinget begynder at tale om, om det er på tide, at vi inden for en overskuelig tidshorisont kan begynde at sende folk tilbage til de områder.
Det vil sige, at vi nu taler om at sende folk, når der forhåbentlig kommer lidt mere styr på situationen, tilbage til Syrien.
Og så anklager hr. Holger K. Nielsen os for at skabe flygtningestrømme.
Selvfølgelig har der været flygtningestrømme, fordi der har været en forfærdelig borgerkrig i Syrien, men hvis vi intet havde gjort, så risikerede vi jo, at Islamisk Stat stadig væk sad på størstedelen af Syrien og en stor del af Irak.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-12-20:
Vi kan have forskellige meninger om, hvorvidt den danske krigsdeltagelse har hjulpet i forhold til terrorbekæmpelse.
Efter min mening har den ikke hjulpet særlig meget – terrorismen er ikke bekæmpet i Mellemøsten.
Det kan vi have forskellige meninger om.
Men vi kan da ikke have forskellige meninger om, at den selv samme krigsdeltagelse skaber flygtninge.
Og så kunne man sige, at okay, ja, vi er taget ned for at bekæmpe nogle terrorister – efter vores mening har det været forkert, men okay, det har der været flertal for – og når vi gør det, er det da også vores moralske pligt at samle op i forhold til de mennesker, der kommer på flugt på grund af den selv samme krigsdeltagelse.
Finn Sørensen (EL), 2017-12-20:
Ordførerens indlæg var lidt den samme melodi, som vi også hørte i går: Man støtter skam kvotesystemet, man vil bare ikke tage imod nogen kvoteflygtninge.
Det findes der et meget præcist ord for, som ordføreren selv har brugt imod andre, men lad nu bare det ligge.
Det, jeg gerne vil spørge til, er, om jeg egentlig har forstået det her lovforslag fuldstændig rigtigt.
Samtidig har man sørget for at binde en kommende regering, sådan at den netop ikke kan hæve loftet for kvoteflygtninge, uden at den skal ned og diskutere det med Folketinget.
Er det rigtigt forstået, at det egentlig er selve mekanikken i det her lovforslag?
Marcus Knuth (V), 2017-12-20:
Altså, Danmark – og det ved hr. Holger K. Nielsen – er et af de lande, der har gået allerforrest i kampen mod terrorbevægelser, mod islamistiske grupperinger osv.
Med det sagt står jeg helt fast på, at når vi går i krig, gør vi det for at skabe fred.
Hvis vi ikke var gået ind i kampen mod Islamisk Stat, risikerede den kræftsvulst, som jeg ser Islamisk Stat være, at vokse sig større og større.
Der er desværre ikke nogen smuk og nem løsning på krig, men de gange, hvor vi går i krig, gør vi det for at gøre problemet mindre, ikke for at gøre det større.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-12-20:
Venstres ordfører lægger meget stor vægt på den danske krigsdeltagelse som et eksempel på vores internationale solidaritet.
Men vil han ikke medgive, at der er forskel på krigsdeltagelse og så på det at hjælpe flygtninge?
Har han overvejet den mulighed, at krigsdeltagelsen også skaber flygtninge?
At vi er med til at bekæmpe Islamisk Stat, kan der være forskellige meninger om, altså hvor klogt det har været – den måde, man har gjort det på – og tilsvarende kan man diskutere krigen i Irak i 2003 og krigen i Afghanistan, men man kan jo ikke diskutere, at den vestlige krigsdeltagelse har skabt flygtningestrømme.
Ligger hykleriet så ikke i, at man på den ene side støtter krigsdeltagelsen 150 procent, men på den anden side ikke vil være med til at samle op efterfølgende og hjælpe de mennesker, der faktisk er kommet på flugt som følge af den selv samme krigsdeltagelse?
Marcus Knuth (V), 2017-12-20:
Jamen man kan sige, at vi helt overordnet har to prioriteter: Den ene er, hvordan vi hjælper mest muligt ud i verden, og den anden er, hvordan vi gør det på en måde, hvor vi beskytter det danske samfund.
Vi har gjort det klokkeklart, at vi støtter kvotesystemet, men det forudsætter, at der er styr på spontantilstrømningen af asylansøgere, og at der er styr på integrationen af dem, der er kommet hertil.
Og så længe der ikke styr på det, ja, så fokuserer vi de prioriteter, vi har ude i verden, anderledes.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-22:
Bare lige hurtigt i forhold til det første spørgsmål: Det forslag, der ligger på bordet, om udligning, synes vi jo er en usolidarisk løsning.
Men vi er enige i, at man kan lave en omfordeling og løse det her problem.
I forhold til det andet må jeg sige, at Liberal Alliance er begyndt at definere velfærd, som om man havde læst Orwell og lært sådan lidt nysprog.
Hvor mange gange man end siger, at skattelettelser er privat velfærd, så bliver det altså bare ikke rigtigt.
Velfærd er det, vi har besluttet at have i fællesskab såsom skoler og daginstitutioner og andre ting, og det andet er det, man beholder til privat forbrug.
Og jo, der kunne vi rigtig godt se for os, at man lavede en stor reform, hvor man sagde: Nu skal vi altså omfordele lidt fra toppen og så til dem, der betaler relativt meget i skat i bunden.
Og hvis Liberal Alliance var med på den omfordeling, er jeg sikker på, at vi kunne nå hinanden.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-22:
Det er jeg da glad for at høre.
Men det kræver jo nogle skattelettelser.
Det kræver, at det kan betale sig at sætte penge til side til pension, og det kræver nogle fradrag i ens indkomst – så SF er jo med på nogle skattelettelser.
Det er ret dyrt at løse det her samfundsproblem.
Det kræver i hvert fald nogle milliarder.
Men det skal så løses.
Så er det næste spørgsmål: Mener SF også, at almindelige lønmodtagere skal betale mindre i skat?
Er det ikke også en velfærdsforbedring for de lønmodtagere, at de beholder en større del af frugten af deres arbejde, som de kan bruge i deres familier?
Altså, når fagbevægelsen gerne vil have højere realløn – og det er jo et helt legitimt ønske, at man gerne vil have det – så er det jo, fordi man gerne vil have nogle højere realindkomster og dermed også få en større disponibel indkomst.
Det får man jo også, når man så sænker skatten.
Tak for det, formand.
Jeg vil bare høre: Mener SF, at man skal løse det her såkaldte samspilsproblem, som betyder, at det for 3F'eren med en relativt lav løn ikke kan betale sig at spare op til pension?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-22:
Der er et samspilsproblem.
Det tror jeg ikke at der er nogen partier i Folketinget der er uenige i, så ja.