runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villum Christensen (LA), 2016-10-13:
I fravær af vores ordfører på området skal jeg takke ministeren for en fin redegørelse.
Det er som bekendt ikke formelt underlagt Nordisk Råd.
Så er det særlig glædeligt at kunne konstatere, at der i år under det danske formandskab sker både fremskridt og udvikling på en række områder inden for NORDEFCO.
Blandt redegørelsens mange elementer vil jeg særlig fremhæve det nordiske samarbejde i forbindelse med rotationsordningen.
Det er som bekendt igennem denne, at Danmark har stillet 130 transportfly til rådighed for FN i Mali.
Rotationsordningen er en rigtig fornuftig måde at udnytte det nordiske samarbejdes kapacitet på, og vi ser frem til ordningens videreudvikling.
I det hele taget er vi meget optaget af det internationale arbejde, og fra Liberal Alliances side skal der lyde en klar opfordring til, at der fremadrettet arbejdes på at styrke det nordiske samarbejde om træningsstøtte og kapacitetsopbygning i andre lande.
Dette er et bidrag til at øge andre landes kapacitet og kompetence til deltagelse i internationale missioner under FN.
Endelig vil jeg gerne udtrykke stor respekt for det uddannelsessamarbejde, der foregår mellem de nordiske og baltiske forsvarsakademier – jeg har faktisk været ovre at se et af dem – om udveksling og meritoverførsel for kurser på hinandens institutter.
Vidensdeling er uden tvivl et nøgleord i forsvarssamarbejdets fortsatte udvikling, og åben og direkte adgang til uddannelsesinstitutioner skal i den grad understøttes.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-10-13:
Tak for det.
Lovforslaget her er en konsekvens af den budgetanalyse, som Hjemmeværnet har været underlagt som en del af indeværende forsvarsforlig.
Det har jo bl.a. ført til den omorganisering af hjemmeværnskommandoen, der medfører, at vi nu skal have udskrevet Marinehjemmeværnsinspektoratet samt Flyverhjemmeværnsinspektoratet af hjemmeværnsloven, da disse nu nedlægges og deres opgaver overflyttes til henholdsvis Marinehjemmeværnet og Flyverhjemmeværnet.
Det gør vi med L 35, og det kan Dansk Folkeparti støtte.
Annette Lind (S), 2016-10-13:
Tak for det.
I Socialdemokratiet ønsker vi også fleksibilitet for de her virksomheder, og vi ønsker også, at der skal være virksomhedsinstitutioner.
Vi har lavet det her kompromisforslag, for vi synes, at når der er nogle pladser, der har stået ledige i nogle måneder – i hvert fald i en vis periode – er det rimeligt, at kommunen kan anvise til de her pladser, hvis de ikke er optaget.
Mener ministeren virkelig, at det kan passe, at der skal stå pladser ledige måned efter måned, og at kommunen så ikke skal have anvisningsret til de her pladser?
Rune Lund (EL), 2016-10-13:
Det her lovforslag handler jo om at sortere foreninger fra, som modarbejder eller underminerer demokrati eller grundlæggende friheds- og menneskerettigheder.
Nu sagde den tidligere ordfører, hr. Jan Johansen, at han ikke kunne se de formuleringer, men de står sådan cirka otte linjer nede i lovforslaget.
Så er det, jeg vil spørge hr. Martin Henriksen: Vil det være omfattet af det her lovforslag, hvis en forening argumenterer for at genindføre den revselsesret, som jo i 1997 blev afskaffet med et snævert flertal her i Folketinget, bl.a. mod Dansk Folkepartis og Venstres stemmer, altså forældres ret til at slå deres egne børn?
Hvis en forening argumenterer for det, vil det så være omfattet af det her lovforslag?
Martin Henriksen (DF), 2016-10-13:
Det mener jeg ikke det vil være.
Jeg mener heller ikke, det vil være omfattet af det her lovforslag, hvis der f.eks. er et medlem af en forening, der mener, at man skal genindføre dødsstraf i Danmark.
Rune Lund (EL), 2016-10-13:
Men så er det næste naturlige spørgsmål, om det at slå sine egne børn er i overensstemmelse med grundlæggende friheds- og menneskerettigheder.
Mener ordføreren det?
Martin Henriksen (DF), 2016-10-13:
Jeg tror, hr. Rune Lund misforstår noget.
Hvis der er en forening, hvor man i foreningsregi slår børn, så skal den selvfølgelig ikke have tilskud.
Men hvis man har et synspunkt om, at man vil ændre lovgivningen og genindføre revselsesretten, så mener jeg ikke, at vi med det her lovforslag kan sige, at det er nok til, at den forening mister sit tilskud.
Vi ønsker så i Dansk Folkeparti, hvis det er det, hr. Rune Lund fisker efter, ikke at genindføre revselsesretten.
Men der er jo forskel på, om man f.eks. aktivt arbejder for at indføre et kalifat i Danmark, eller om der er nogle medlemmer af en forening, der f.eks. har det synspunkt, at de ønsker at genindføre dødsstraf i Danmark.
Der er ret afgørende forskel.
Og jeg kan ikke forstå, hvorfor Enhedslisten hele tiden stiller sig op på barrikaderne og går imod at gennemføre de initiativer, som jeg tror at alle fornuftige mennesker, også bredt herinde, vel er enige om er nødvendige, hvis man ønsker at bekæmpe det, der foregik i tv-dokumentaren »Moskeerne bag sløret«.
Carl Holst (V), 2016-10-13:
Tak for det.
Intentionerne i lovforslaget er, at der ikke kan ydes offentlig støtte til foreninger, hvis formål og adfærd modarbejder eller underminerer demokrati og grundlæggende friheds- og menneskerettigheder.
Intentionerne er ikke at forhindre foreningsdannelse generelt, men dog at styrke kommunernes tilsyn med foreninger, der modtager støtte.
Det støtter Venstre, og derfor støtter vi forslaget.
Det vil være omfattet i forhold til at indføre dødsstraf, hvis denne straf ikke er omfattet af grundlæggende menneskerettigheder eller retsstatsprincipper.
Det vil sige, at det er i orden, at man argumenterer for, at der skal være dødsstraf, men at måden, man kommer frem til, at der skal ske dødsstraf på, altså retsstatsmæssigt, skal være demokratisk.
Rune Lund (EL), 2016-10-13:
Så er der bare noget, jeg ikke forstår.
Det, jeg borer i her, er jo i virkeligheden den kæmpemæssige uklarhed, der ligger i det her lovforslag, hvor offentlige myndigheder på et ekstremt værdibaseret grundlag skal gå ind og vurdere, om nogle holdninger er okay, mens andre holdninger ikke er okay.
Jeg må indrømme – og nu snakker jeg jo med ordføreren for det parti, som kalder sig Danmarks liberale parti – at jeg ikke i min verden, og jeg opfatter mig som liberal, kan se, at dødsstraf, sådan som den bliver praktiseret i USA eller i Kina eller i Saudi-Arabien, på nogen som helst måde kan være i overensstemmelse med grundlæggende friheds- eller menneskerettigheder.
Carl Holst (V), 2016-10-13:
Det er et synspunkt, og synspunkter er velkomne, for vi lægger jo ikke op til med lovforslaget, at der ikke må være debat, hvor også yderliggående synspunkter kan være repræsenteret.
Vi lægger op til, at den danske stat ikke med offentlige midler skal støtte foreninger, holdninger, adfærd, der udelukkende har det formål at ødelægge det danske demokrati og folkestyre.
Det er der, vi taler om at vi ikke vil være til grin for vores egne penge.
Men vi har selvfølgelig forståelse for – inden for rammerne af, hvad vi vil støtte – at der er nogle, der vil lave debatarrangementer, hvor også det, nogle vil kalde yderliggående synspunkter, er repræsenteret.
Jan Johansen (S), 2016-10-13:
Jeg er ved gennemlæsningen af det her lovforslag slet ikke faldet over den formulering, som ordføreren nævner her og nu.
Det lovforslag, som ligger her og nu, tilgodeser det, som vi har diskuteret i lang tid, nemlig at vi ikke vil give offentlig støtte til personer, som er ved at nedbryde vores samfund, som vi har bygget op igennem hundrede år.
Rune Lund (EL), 2016-10-13:
Så hvis dødsstraf, sådan som det bliver praktiseret i USA; dødsstraf, sådan som det bliver praktiseret i Saudi-Arabien; dødsstraf, sådan som det bliver praktiseret i Kina, ikke er omfattet af det her lovforslag, skal det så forstås sådan, at dødsstraf, sådan som det praktiseres de tre steder, er i overensstemmelse med grundlæggende friheds- og menneskerettigheder?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-10-13:
Jeg tror ikke, det er det, der i praksis vil ske.
Jeg tror, at hvis der er institutioner, hvor man oplever, at der måned efter måned ikke er medarbejderes børn, som besætter pladserne, vil man jo bruge de muligheder, der også ligger i loven, for at have en god dialog med kommunen om at få anvist andre børn.
Men det skal jo ikke være sådan, at fordi ordføreren for Socialdemokratiet mener, at 2 måneder er grænsen, kan der være en institution, som så ikke kan sige ja til en medarbejder, der egentlig gerne ville tage et aftenhold, fordi institutionen ikke har plads til vedkommendes børn.
Altså, spørgsmålet er jo, hvem det er, der skal definere, hvad grænsen er.
Jeg tror sådan set, det er vigtigere, at man ude lokalt har redskaberne til at kunne vurdere det.
Hvis man er på et offentligt sygehus med skiftende arbejdstider eller man er på en industrivirksomhed, hvor man kan bruge det her i forhold til rekruttering, så er det ikke et spørgsmål, om det er 2 måneder, eller om det er 1½ måned.
Så er det et spørgsmål om, hvad det er, virksomheden – det være sig en offentlig, det være sig en privat – ser som nødvendigt for også at sikre gode vilkår for kommende medarbejdere.
Det kan jo også være, at man har en medarbejdergruppe, hos hvem man kan se, at der om 6 måneder kommer otte børn, for så når de den alder, og dem vil man gerne have mulighed for at optage, og at man så ikke i mellemtiden er blevet forpligtet til at optage andre.
Det er jo for at give fleksibiliteten til, at også institutionerne kan have dialogen med kommunen, uden at vi detailregulerer præcis efter, hvor mange måneder der så skal besættes pladser.
Annette Lind (S), 2016-10-13:
Vi har sådan set været fleksible i forhold til at diskutere det her med ministeren, men det er blevet afvist pure, så det kunne vi jo ikke komme så langt med.
Jeg er bekendt med, at man selvfølgelig ikke får tilskud, hvis nu der er tomme pladser, men man giver jo tilskud til de pladser, som er fyldt, og indirekte får man jo offentligt tilskud.
Det, jeg gerne vil spørge om, er: Kan det være rimeligt, at man ikke kan anvise til de tomme pladser, give kommunen mulighed for at sætte nogle børn ind her, når man indirekte giver offentligt tilskud til de her virksomhedsbørnehaver?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-10-13:
Man giver jo ikke tilskud til de tomme pladser.
Så vil jeg bare kommentere det der med, at jeg pure skulle have afvist, at vi kunne tage en dialog om det her.
Det er jeg ikke bekendt med.
Jeg har svaret den radikale ordfører, som har skrevet og spurgt, om jeg på forhånd ville sige, at lovforslaget skulle deles op, så man kunne tage en drøftelse i udvalget.
Der har jeg sagt, at det synes jeg er et forhold, som man må diskutere i udvalget, og ikke udelukkende et spørgsmål, som man skal rette til mig som minister.
Jeg synes, det er en naturlig del af udvalgsbehandlingen, at man tager dialogen, ikke at man på forhånd lægger sig fast på sammen med ét parti, om et lovforslag skal deles eller ej.
Det er det, jeg har sagt, og det vil jeg ikke acceptere bliver udlagt, som om jeg pure har afvist noget.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-10-13:
Ministeren har allerede været inde på det her med en opstramning af sprogkravene.
Det blev rejst for lidt siden i debatten, at det kunne være rart, hvis der blev åbnet op for, at italiensk og spansk også kunne være hovedsprog.
Vil ministeren ikke bekræfte, at det, det her forslag lige præcis går ud på, er at fjerne den mulighed?
For hvis kommunen vil, kan de jo i dag efter lovgivningen give tilladelse til, at der er dagtilbud, hvor der tales både italiensk og spansk.
Så det, der er spørgsmålet her, er ikke så meget om at fremsætte ændringsforslag om at åbne muligheden, for et af problemerne i forslagene er jo lige præcis, at man lukker muligheden med det her forslag.
Kan ministeren ikke bekræfte det?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-10-13:
Jeg kan bekræfte to ting.
For det første kommer der et lovgrundlag, som er fuldstændig klart og dermed også gennemsigtigt for alle, fordi der har været forskellige tolkninger af det.
Det andet, jeg kan bekræfte, er, at det her er en indsnævring i forhold til i dag, hvor man jo i princippet ville kunne oprette en tyrkisk- eller en arabisktalende børnehave, fordi vi nu går ind og præciserer, at hovedsproget som udgangspunkt er dansk.
Så er der muligheden for, at kommunalbestyrelsen, under hensyn til at det ikke har integrationsmæssige følger, kan godkende institutioner med engelsk, med fransk og med tysk.
Jeg har ikke oplevet, at der er en efterspørgsel på nuværende tidspunkt på det, så jeg forholder mig også til, hvad det egentlig er, vi oplever der har været en efterspørgsel på, og hvad det er for en type sproginstitutioner, vi kan se i dag.
Derudover er det en opstramning.
Det er også en præcisering af, at dansk er hovedsprog.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-10-13:
Jeg er enig med ministeren i betragtningerne om, at man i årevis har kunnet etablere dagtilbud, som kunne reservere pladser til virksomheder.
Når der nævnes det med den frie adgang både for overlægen og portøren, kan vi blive enige om, at sådan har det været f.eks. ovre ved Rigshospitalet i mange, mange år.
Så sådan er det allerede i dag.
Kan ministeren ikke bekræfte, at det eneste rigtig nye i den her sammenhæng er, at de pågældende institutioner nu får ret til at lade pladser stå tomme, og er det i øvrigt sådan, at kommunerne så er forpligtet til at udbetale det fulde bygningstilskud, selv om man ikke udnytter pladsen, eller er det tanken med lovgivningen, at kommunerne, når man bevidst vælger at lade pladser stå tomme, så reducerer i bygningstilskuddet til de pågældende institutioner?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-10-13:
Der er jo altid forskel på, om det er private institutioner eller selvejende institutioner.
Det er jo ikke sådan, at der er fri anvisningsret til de private institutioner i dag.
Det er også, fordi der kan fastsættes forskellige forældrebetalinger.
Men det er fuldstændig korrekt, at det nye element, som jo også er det element, der handler om at give mere fleksibilitet, hvad enten man er offentlig virksomhed eller privat virksomhed, som kan stå i rekrutteringsudfordringer, er muligheden for at kunne reservere pladser og dermed lade dem stå tomme i en kortere periode.
Hvis man kan se, at man nu har brug for at rekruttere til virksomheden og man har en klar fornemmelse af, at hvis man skal rekruttere ind til et aftenhold eller et weekendhold, så er der også behov for, at man kan stille pladser til rådighed for familiens børn, hvis og såfremt familien har børn, fordi der ellers kan være en risiko for, at den kommende medarbejder vil sige nej, hvis vedkommende ikke kan få familie- og arbejdsliv til at hænge sammen.
Rune Lund (EL), 2016-10-13:
Det her lovforslag skal jo frasortere foreninger, som modarbejder eller underminerer demokrati eller grundlæggende friheds- og menneskerettigheder.
Det lyder jo umiddelbart rigtig godt, men så kan man ved at læse ned i bemærkningerne til lovforslaget under punkt 3.1.3.2.2. se, at det ikke er omfattet af lovforslaget, hvis man giver udtryk for den opfattelse, at kvinder ikke må kunne blive præster, men at det er omfattet, hvis man opfordrer til, at personer af forskellige race ikke må kunne gifte sig med hinanden.
Og det åbner jo op for, at man må stille en lang række spørgsmål til de partier, som går ind for det her lovforslag, om, hvad der egentlig er dækket af det.
Eller hvad med dødsstraf, sådan som den praktiseres i Saudi-Arabien?
Eller hvad med dødsstraf, sådan som den praktiseres i Kina?
Kan vi få ordførerens holdning til det?
Jan Johansen (S), 2016-10-13:
Det er helt klart min opfattelse, at det ikke er omfattet af det her lovforslag.
Det kan man efter min mening ikke henføre under det her.
De fleste foreninger i dag er jo omfattet og vil stadig væk være fuldstændig omfattet af det.
Det er sådan set bare for at komme de kræfter til livs, der ikke vil det samfund, vi har bygget op igennem hundrede år i Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2016-10-13:
Tak for det.
Altså, jeg medgiver sådan set, at det er en vanskelig balancegang, og det er også svært at bede myndigheder om at træffe værdibaserede beslutninger.
Men vi er jo i en værdikamp, og vi er i en kulturkamp, og derfor må man også bede om, at myndighederne så at sige udlever de ønsker, som politikerne har her på Christiansborg.
Det skal myndighederne jo også være til for.
Nu ved jeg godt, at tv-dokumentaren »Moskeerne bag sløret« har været en del af debatten, og det er også en væsentlig del af debatten, men det her har jo stået på i masser af år.
Så hvad er Enhedslistens bud på, hvordan man kan indrette et bedre tilsyn, en bedre kontrol, sådan at vi f.eks. ikke ser, at man giver offentlige tilskud til foreninger, der mener, at kvinder ikke må være ude på arbejdsmarkedet, eller at man ikke giver offentlige tilskud til foreninger, som f.eks. arbejder på at indføre et kalifat i Danmark?
Hvad er Enhedslistens bud på, hvordan vi kommer efter de mennesker og tager pengene fra de mennesker?
Rune Lund (EL), 2016-10-13:
Jeg mener, det er ufornuftigt at lave en lovgivning, som skal prøve at ramme det her, når lovgivningen er så uklar.
Nu siger hr. Jacob Mark, at hvis der er tale om foreninger med lovlige holdninger, bliver de ikke ramt af det her.
Der kan da være masser af lovlige holdninger, man kan have i det her land, men som stadig væk er udemokratiske og strider mod grundlæggende friheds- og menneskerettigheder.
Så jeg må sige, at de bemærkninger, som hr. Jacob Mark kommer med her, jo bare understreger for mig, at det også er temmelig uklart for hr. Jacob Mark, hvad der egentlig er indbefattet af det her lovforslag, og hvad der ikke er.
Jan Johansen (S), 2016-10-13:
Jeg har siddet og lyttet til ordføreren og hørt ham sige, at alt, hvad der sker i det her lovforslag, er fuldstændig forkert.
Vi ved godt, det er svært, når vi går ud og laver sådan en lovgivning her, men kan ordføreren fortælle mig, hvordan lovgivningen skulle være formet, hvis vi skulle have lukket alle huller?
Det er ligesom i en overenskomst.
Man laver nogle forlig, og så går man ud og finder ud af, hvordan man udmønter det.
Jeg er stensikker på, at kommunerne nok skal forvalte det her på en god måde.
De har jo også jurister siddende til at vurdere det her.
Jeg tror faktisk, at man blæser det op til noget, som ikke bliver det store problem.
Jeg tror godt, vi kan løse problemet.
Vi skulle jo gøre noget, vil jeg sige til hr. Rune Lund.
Rune Lund (EL), 2016-10-13:
Men hvorfor skal vi gøre noget, der ødelægger vores grundlæggende demokratiske rettigheder?
Jeg har prøvet at stille forskellige spørgsmål, også til hr. Jan Johansen, om, hvad der egentlig er omfattet af det her lovforslag.
Hvis der nu sad en hr. Jan Johansen i en kommune og skulle tage stilling til det her, tror jeg, at vurderingen af, hvad der ville være at modarbejde grundlæggende friheds- og menneskerettigheder, ville være en anden, end hvis vurderingen skulle foretages af en hr. Martin Henriksen i en anden kommune.
Det er det, jeg bare helt stille og roligt prøver at få frem her: at det her lovforslag er ekstremt uklart.
Må man argumentere for dødsstraf i Kina, USA eller Saudi-Arabien?
Må man f.eks. argumentere for, at kørestolsbrugere ikke kan bestride stillingen som præst?
Må man argumentere for, at LGBT-personer ikke må bestride en stilling som f.eks. præst?
Og hvornår er det omfattet i forhold til fodboldklubber, altså hvis en antidemokratisk holdning fremkommer der, som det også har været nævnt – er det, hvis den er fremsat på fodboldbanen, eller er det, hvis den er fremsat på et møde?
Hvad, hvis den er fremsat på et møde, hvor det ikke har været en del af et punkt, som har været på dagsordenen, men bare er fremkommet som en bemærkning under mødet i bestyrelsen i fodboldklubben?
Det er det, som er så uklart og vagt formuleret.
Og det er derfor, vi har et problem med lovforslag som det her, altså fordi uklar lovgivning for mig at se er en undergravning af retsstaten.
Og en undergravning af retsstaten er for mig at se også et brud på grundlæggende friheds- og menneskerettigheder.
Jan Johansen (S), 2016-10-13:
Jeg har ikke hørt hr. Rune Lund komme med nogen løsning på problemet, når nu han er så voldsomt imod det her lovforslag.
Men jeg kan bare berolige ordføreren med, at jeg er næsten sikker på, at ude i kommunerne skal man nok behandle det her lovforslag på en god måde og finde nogle gode løsninger, ligesom hr. Rune Lund ved det sker, når man er ude at lave nogle overenskomster: at så finder man også ud af det parterne imellem.
For det skrækscenarie, som hr. Rune Lund blæser op her og nu, er jeg helt sikker på at man nok skal tumle ude i kommunerne.
Jacob Mark (SF), 2016-10-13:
Det her handler jo ikke om ytringsfrihed.
De kan mene, lige nøjagtig hvad de vil, de kan sige, lige nøjagtig hvad de vil, så længe det er inden for lovens rammer.
Det her handler jo om, at de skattekroner, som jeg og alle andre inde i den her sal betaler, skal bruges på en fornuftig måde, og jeg ser dem gerne gå til foreninger, der støtter et folkeoplysende formål.
Til gengæld ser jeg dem ikke gerne gå til antidemokratiske foreninger.
Altså, det handler i bund og grund om, hvem vi skal bruge statens penge på – ikke om ytringsfrihed.
Og der spørger jeg så bare ordføreren: Mener ordføreren f.eks., at det er fornuftigt at bruge skattekroner på foreninger, der bekæmper grundlæggende frihedsrettigheder?
Mener ordføreren, at det er fornuftigt?
Rune Lund (EL), 2016-10-13:
Det bliver jo så spændende at se, om man ude i kommunerne mener det, som hr. Martin Henriksen mener, altså at det her kun skal ramme muslimer, eller om det skal ramme alle, som har forskellige holdninger, som på den ene eller den anden måde underminerer demokrati eller grundlæggende friheds- og menneskerettigheder.
Villum Christensen (LA), 2016-10-13:
Tak for det.
Jeg skal i fravær af vores ordfører sige, at det her lovforslag jo er en del af en aftale om initiativer rettet mod demokratimodarbejdende religiøse forkyndere, hvis man kan sige det sådan, og det er en aftale, som Liberal Alliance kan støtte.
Vi er enige i, at foreninger skal bygge på et grundlag, der er foreneligt med dansk demokratiforståelse, for at kunne opnå støtte efter folkeoplysningsloven.
Vi finder det ganske fornuftigt, at der strammes op på muligheden for at få tilskud og anvise lokaler til foreninger, der helt tydeligt modarbejder grundlæggende værdier i det danske samfund.
Vi står i Danmark med et helt åbenlyst dilemma, når det kommer til religiøse forkyndere, som omgår gældende regler, men også misbruger frihedsrettighederne til at prædike had og bedrive demokratiundergravende aktivitet.
Man kan måske sige det på den måde, at tolerancen ikke altid skal kunne rumme intolerancen.
Bl.a. bedre kommunikationskanaler offentlige myndigheder imellem
er her er en nødvendighed, og det ser vi også i lovforslaget, og vi ser frem til, at det bl.a. kan give nogle bedre rammer for den her sag.
Så med de her bemærkninger vil jeg sige, at Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Rune Lund (EL), 2016-10-13:
Nu bliver jeg lidt forvirret, fordi Liberal Alliance jo ikke er med i den aftale, som det her lovforslag egentlig stammer fra, og for mig at se er der jo et kæmpe problem i forhold til retssikkerheden i det her lovforslag.
Det er ellers noget, som Liberal Alliance påstår, at Liberal Alliance som liberalt parti går meget op i til hverdag.
Jeg bliver da nødt til igen at spørge ind til, hvad der egentlig ligger i det her lovforslag om, hvilke holdninger der modarbejder grundlæggende frihedsrettigheder og demokrati, og hvilke der ikke gør.
Skal det også forstås sådan, og det er så et spørgsmål, jeg kommer med: Hvis en forening, eller hvis der i foreningens regi bliver fremsat udtalelser, som strider imod det her, vil den så kunne få frataget tilskud i lovforslagets forstand, hvis foreningen dokumenterer, at det er personer, som har fremsat udtalelserne, som har en psykiatrisk diagnose f.eks.?