runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen Larsen (LA), 2024-05-21:
Generelt kan man jo sige, at falske anmeldelser som en generel kategori har vi statistik for fra politiet, for sådan en statistik fører de.
Det er mere inden for de specifikke områder, at der er et problem.
Den største andel af falske anmeldelser sker, ud fra hvad jeg har læst, i forbindelse med forsikringssager – forsikringssvindel for at sige det mildt.
Det er det område, hvor folk oftest bryder loven og beriger sig.
Rosa Lund (EL), 2024-05-21:
Tak for svaret.
Så har jeg et andet spørgsmål til hr. Steffen Larsen.
Hr. Steffen Larsen sagde, at vi skal være mere præcise.
Så vil jeg gerne bede hr. Steffen Larsen om at være mere præcis.
Hvad er det præcis i samtykkelovgivningen, man gerne vil ændre i Liberal Alliance?
For jeg tænker, at det kan være en rigtig god forudsætning for at lave sådan en undersøgelse, at man ved det.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-21:
Vi vil, som jeg også sagde til fru Mette Thiesen, gerne have evalueringen først, for vi må jo sige, at selv om vi har hørt om mange forskellige sager, er vi nødt til at få klarlagt, hvad der faktisk er op og ned i det her og få et ordentligt grundlag.
Det er det, jeg vil bede om først.
Derefter må vi jo så gå ind og se, om de præciseringer, jeg måske har inde i mit hoved lige nu, faktisk er nødvendige.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-05-21:
Loven er svær at lave, men vi skal ind at kigge på det.
Det, der kendetegner den her type sager, er jo, og jeg er lige ved at sige desværre, at det ikke vælter rundt med vidner og tekniske beviser, sådan som vi ser det i alle mulige andre sager.
Så det er svært at finde beviserne.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-21:
Tak for det.
Først en tak til SF for at invitere os med som medforslagsstillere på den, der hedder B 160, og den linker jo også lidt op til B 188, som vi sambehandler i dag.
I B 188 bliver der lagt op til, at der er behov for en opdatering af vidensgrundlaget i de anmeldte voldtægtssager.
I forbindelse med samtykkeloven er debatten om falske anklager og anmeldelser i voldtægtssager jo dukket op igen, og over halvdelen af de unge mænd frygter jo at blive udsat for en falsk anklage om voldtægt, og som mor til to unge drenge kan jeg bestemt også godt have den bekymring.
Tal fra Det Kriminalpræventive Råds undersøgelse om voldtægtsmyter i 2023 bekræfter også min bekymring.
I alderen 16-20 år er der hele 54 pct. af de unge mænd, som er bekymret for fejlagtigt at blive beskyldt for voldtægt, og i alderen 20-30 år falder den lidt, men den er stadig væk på 41 pct.
Den mest landsdækkende undersøgelse er desværre over 20 år gammel, og derfor er der jo behov for, at der bliver igangsat en ny undersøgelse, så vi kan få afdækket det korrekte omfang af falske anklager og anmeldelser.
Før ændringen i lovgivningen til en samtykkebaseret voldtægtslovgivning var opfattelsen nok primært, at der i forbindelse med en voldtægt var udøvet vold og tvang og trusler, men med den nye lovgivning ville man inkludere de tilfælde, hvor et samleje havde været ufrivilligt, men hvor der måske ikke havde været hverken vold eller tvang eller trusler, og det er jo også i sig selv fint, at vi på den måde tager hånd om andre situationer end de nævnte, men det har nok desværre også bare udløst en tendens til, at det er lidt nemmere at beskylde en ung mand for en voldtægt, hvis pigen efterfølgende har fortrudt samværet, og vi skal selvfølgelig have undersøgt til bunds, om det er tilfældet.
Men det er også vigtigt for os, at den samtykkebaserede voldtægtsbestemmelse ikke medfører omvendt bevisbyrde for de anklagede, hvor der nemt kan fremkomme falske anmeldelser om voldtægt.
Så vi mener, at der skal være et solidt og opdateret vidensgrundlag vedrørende voldtægtsbestemmelsen og de anmeldte voldtægter, så vi støtter begge forslag, og så skulle jeg hilse fra Konservative sige, at det gør de også.
Rosa Lund (EL), 2024-05-21:
Tak for det.
Jeg er helt enig med ordføreren i, at vi skal komme myter til livs, og derfor vil jeg bare spørge ordføreren, om ikke også vi skal passe på herinde med at bekræfte nogle myter, nemlig den myte, som ordføreren også lidt nævner i sin tale, at en kvinde eller en pige, som ordføreren fik sagt, anmelder en voldtægt, fordi man har fortrudt samlejet.
Det er en ret sejlivet myte, som jeg ikke synes vi skal gentage fra Folketingets talerstol.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-21:
Det tager jeg til efterretning, men nogle af de historier, som der også florerer i de undersøgelser og også i de podcast, du kan høre, er jo, at der er piger, som måske har en kæreste og alligevel har været sammen anden, og dagen efter fortryder hun, og så er det lidt nemmere at anmelde en fyr i stedet for at gå til bekendelse og sige: Hov, jeg var godt nok sammen med en anden i går.
Rosa Lund (EL), 2024-05-21:
Jeg tror ikke, det er nogen ret nem proces at anmelde et overgreb, og den myte tror jeg ikke vi skal holde liv i herinde i Folketingssalen.
Jeg tror faktisk, det er ret svært, især hvis man anmelder en person, man endda har været kæreste med, men lad nu det ligge.
Det var ikke for at stå og diskutere eksempler.
Det var bare for at spørge ordføreren i forhold til det her med falske anmeldelser, om det ikke er korrekt, at det kun er 0,8 pct. af voldtægter, der er anmeldt falsk, i de tal, politiet har i dag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Jeg studsede også over en sætning, men det var så en anden sætning, nemlig det, at ordføreren sagde, at det er blevet lettere at anmelde en voldtægt eller komme med en falsk anklage.
Sådan syntes jeg lidt at ordføreren fremlagde det, og jeg vil gerne høre, om ordføreren vil uddybe det, for det har jeg ikke set nogen steder, altså at det skulle være blevet lettere.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-21:
Så er det måske et lidt forkert ordvalg at bruge, altså at det er blevet lettere.
Men jeg tror, at det godt kan være opfattelsen med den her samtykkebaserede voldtægtsbestemmelse, hvis man måske ikke decideret har sagt ja til den unge fyr i situationen; så kan der godt være unge piger, der måske opfatter det sådan, at så har de ikke sagt ja, fordi de ikke verbalt har sagt det.
Jeg tror, at det er den opfattelse, som nogle måske vil bruge frem for at gå til bekendelse over for den kæreste, man måske havde, og sige: Hov, jeg kom til at være sammen med en anden i går.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Jamen jeg er glad for, at ordføreren ikke ved det konkret, for jeg ved det nemlig heller ikke, og så ville der jo være et eller andet, som jeg ikke helt havde opdaget.
Og det er jo derfor, jeg synes, det er relevant at få undersøgelsen.
For vi kan i hvert fald se, at de unge mænd er bekymrede, og det behøver de jo ikke at være, hvis der ikke er noget om snakken.
Omvendt synes jeg måske også, at det er en urimelig mistænkeliggørelse af de kvinder, som rent faktisk har behov for at anmelde en voldtægt til politiet.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-21:
Jeg nævnte også, at voldtægt er en forfærdelig forbrydelse, og hvis man har begået voldtægt eller voldtægtsforsøg, så skal man bestemt dømmes efter de regler, der er for det.
Jeg synes jo endda, at der i forbindelse med noget af det kan være tale om en for lav straf.
Men der er jo også organisationer, f.eks. Ord Mod Ord, som kommer med eksempler som dem, jeg nævnte nu her.
Så der er jo lidt om snakken, og derfor synes jeg, at det er rigtig fint, at vi får undersøgt til bunds, hvad der er myter, og hvad der ikke er myter.
Jeg har ikke det nøjagtige tal, og det er jo derfor, jeg også synes, det er vigtigt at få undersøgt, hvor stort omfanget er.
Så derfor synes vi jo, at det er to gode beslutningsforslag.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-21:
Tusind tak for talen til ordføreren.
Jeg vil også gerne rose det digitale mødested, som Moderaterne har haft succes med.
Jeg kan forestille mig, at min kollega, der desværre ikke kan være her, hr. Christian Friis Bach fra Radikale Venstre, også har initiativer, som de bruger i det parti.
Så det er supergodt, at vi er flere partier, der tænker i alternative former for deltagelse.
Som ordføreren er inde på, bruger kommunerne og regionerne jo borgerting og borgersamlinger og § 17, stk. 4-udvalg, og det er jo faktisk Folketinget, der har givet kommunerne og regionerne de rammer.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Vi har jo egentlig bestemt, at man skal have autorisation, hvis man skal drive vagtvirksomhed, men alligevel skyder der alle mulige andre op, som ligner vagter.
De kalder sig natteværter, eventvagter, eller hvad de kan være.
Pointen er, at de udfører vagtvirksomhed, men at de ikke har autorisationen.
Samtidig er der stort set ikke noget tilsyn på det her område.
Det vil sige, at det godt kan være, man køber sig til noget vagtvirksomhed, men man kan i hvert fald ikke regne med, at de kan det, som en vagt skal kunne.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-05-21:
Jamen jeg tror, det er velkendt for fru Christina Olumeko, at jeg ikke er den store fan af det, der foregår i Københavns Kommune, når man foregiver, at man lytter til borgerne i alle mulige sager, men så alligevel træffer sine beslutninger efter, hvad man selv mener er det bedste.
Jeg synes, at man så lige så godt fra starten kan træffe sine beslutninger ud fra, hvad man selv mener er det bedste.
Og jeg tror, at de med det her forslag om borgerting vil have karakter af skueprocesser.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-21:
Jeg er meget enig med ordføreren i, at borgerting og andre typer deliberative processer ikke skal ende i skueprocesser; det vil sige, at de fora skal være integreret godt i det øvrige politiske system.
Det kræver jo, at vi i Folketinget er villige til at beskæftige os med anbefalingerne, og vi og Radikale Venstre har skrevet i forslaget, hvordan den type forankring kan foregå.
Så vil jeg gerne spørge til noget andet, for rundtomkring i landet, også i verden, kan vi se stigende mistillid; vi har været inde på det dalende partimedlemskab især.
Er det ikke noget, der optager ordføreren?
Ole Birk Olesen (LA), 2024-05-21:
Jo, det gør det, men jeg tror ikke, at løsningen er at foregive, at man vil lytte til et borgerting.
Og hvis man lytter for meget til et borgerting, ville jeg også synes, det var problematisk, hvis politikerne faktisk har en opfattelse af, at det, de gør, er bedre end det, som borgertinget synes man skal gøre.
Lad os tage et eksempel fra København.
Jeg er helt overbevist om, at det af alle mulige grunde er en god idé for København at anlægge Lynetteholm, men når man går i dialog med borgere, samles kun de mennesker, som er imod det, og udtrykker deres protester, og det er, som om dialogen aldrig bliver god nok, medmindre politikerne skifter holdning, og det gør de ikke, heldigvis.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-21:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg bliver nødt til i hvert fald lige at korrigere noget af det, ordføreren sagde i forhold til borgerting.
Jeg tror, ordføreren måske blander det sammen med andre typer deltagelsesformer, men det er jo sådan set sådan med borgerting, at borgerne netop får tid til at fordybe sig i bestemte emner og har rådslagning med eksperter og oplæg fra selv samme.
Så det er jo faktisk, som jeg ser det, noget, der giver mulighed for langt mere fordybelse, end vi kan få herinde som folketingsmedlemmer.
Ordføreren og jeg har siddet sammen i Borgerrepræsentationen i Københavns Kommune, og ordføreren sidder der stadig, og der har man jo haft gode erfaringer med borgerting og borgersamlinger, som det også hedder, f.eks. den borgersamling, jeg refererede til tidligere, som skulle kigge på trafikale løsninger i middelalderbyen i det indre København.
Kan ordføreren ikke fortælle lidt om de erfaringer, som ordføreren selv synes at det borgerting havde?
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-21:
Jeg vil bare give ordføreren ret i, at borgerinddragelse kan give bristede forventninger.
Sådan vil det jo også være, når man stemmer til folketingsvalg.
Der kan man risikere at stemme på et parti, som måske ikke fik den opbakning, man havde håbet på, eller som ikke endte i regering, eller hvad det nu måtte være – eller som indgik i en regering, som man ikke havde håbet på.
Der kan være mange scenarier.
Så det tror jeg sådan set er en del af demokratiet, og det er måske også meget godt, at borgerne oplever det på anden vis.
Jeg synes bare ikke helt, at jeg forstod, hvordan det kan være, at man fra Moderaternes side gerne vil se de her initiativer på lokalt plan, men ikke i Folketinget.
Henrik Frandsen (M), 2024-05-21:
Det er jo, fordi det er to vidt forskellige konstruktioner, netop fordi man i 17-4-udvalg blander borgere med politikere.
Og borgerne er ikke tilfældigt udvalgt.
De er i hvert fald ikke stratificeret udvalgt.
De er udvalgt, fordi de har en særlig interesse eller er med i nogle bestemte organisationer.
Så på den måde er det jo to vidt forskellige konstruktioner.
Der er også vid forskel på at drive en kommune og drive et land, som vi gør i Folketinget.
Altså, hvis man er borgmester i en kommune, møder man jo sine borgere hver dag nede i brugsen, REMA 1000 eller Netto, eller hvor man nu handler, og dermed er man jo meget, meget tættere på borgerne.
Mai Mercado (KF), 2024-05-21:
I dag debatterer vi et beslutningsforslag, som handler om at oprette et borgerting i et 3-årigt forsøgsprogram.
Jeg måtte sådan lige tilbage og lede lidt i baggrundsmaterialet, for jeg syntes, at vi tidligere havde haft lige præcis det her forslag.
Og det havde vi også, og det var også mig, der var ordfører på det, så jeg har egentlig taget den ordførertale fra dengang, lige kigget den igennem, om der var noget, der var nyt, og så får I ellers hermed i hvert fald det overlap, der er med det her forslag her.
Grundloven siger meget tydeligt, at der ikke er nogen hverken over eller ved siden af Folketinget, og i Danmark har vi et repræsentativt demokrati.
Det har flere også været oppe på talerstolen og give udtryk for.
Det synspunkt står vi også på i Det Konservative Folkeparti.
Derfor kommer det nok heller ikke som den store overraskelse, når jeg så siger, at vi kommer til afvise det her beslutningsforslag.
Men det er sådan set vigtigt for os at præcisere, at fordi man ikke går ind for et borgerting, betyder det ikke, at man ikke godt kan gå ind for borgerinddragelse.
Der er faktisk masser af eksempler på borgerinddragelse, også i vores hverdag.
Borgerinddragelse fungerer hver evig eneste dag i høringsprocesser herinde, i lokale borgermøder, vi har et aktivt og også et livligt demokrati i Danmark, der er folkemøder ude i landet, både det helt store folkemøde på Bornholm til alle mulige små temamøder – der er naturens folkemøde, madens folkemøde, frivillighedens folkemøde, idrættens folkemøde; der er nærmest ikke det, der ikke er blevet til et folkemøde i dag.
Der er skolevalg ud i kommunerne, der også demokratiets dag herinde på Christiansborg, og hver eneste uge er der skoleklasser, som kommer herind, og som vi giver rundvisninger.
Jeg tror, mange skoler måske sidder derude og tænker, at det kan være svært at få sig en rundvisning, men det er faktisk ganske, ganske nemt, og der står altid et folketingsmedlem parat til at vise skoleklasserne rundt.
Der er statsborgerskabsdagen, hvor vi åbner dørene for de nye statsborgere, partierne fortæller og forklarer, hvad de står for.
Der er kulturnatten, man kunne nævne.
Der er også rigtig mange gode ting, som sker ude i både det regionale og det kommunale.
Så har vi også borgerforslagsordningen, hvor 50.000 borgere i fællesskab kan sende et forslag direkte i Folketingssalen – egentlig på sin vis jo et borgerting, men i en mere flydende og måske ikke helt så bureaukratisk form og i hvert fald relativt let.
Konservative bakker op om, at vi fik borgerforslagsordningen.
Det, at man kan gøre sin stemme gældende, og at der jo faktisk kun skal 50.000 støtter til, for at man på den måde altså kan sende et forslag direkte i Folketingssalen, er rigtig godt, og det bakker vi op om.
Vi bakkede også op om ordningen fra starten og synes, den er vigtig.
Og 50.000 støtter i dag er jo ikke ret meget, hvis man ser på, hvad det tidligere har taget eksempelvis at indsamle 50.000 vælgererklæringer.
Så når alt kommer til alt, hylder vi det repræsentative demokrati og kommer ikke til at stemme for det her beslutningsforslag.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-21:
Vi kan jo nedsætte 100 mennesker i hver eneste lille landsby, der skal bestemme et eller andet.
Virkeligheden i forhold til det at tabe handler om, at vi skaber endnu en knopskydning på Folketinget, hvor vi giver 100 mennesker rettigheden til at bestemme, hvad folkevalgte så skal gå ind og stemme.
For man må gå ud fra, at der er en forventning om, at det, som borgertinget kommer frem til, skal vi så stemme igennem i Folketingssalen.
Det kan man teknisk set ikke med dem, der sidder i et borgerting, jo, altså, vi kan jo nedsætte dem her, og så kommer der 100 mennesker.
Så i stedet for at være et repræsentativt demokrati kan det jo risikere at blive 100 mennesker, som er de 100 bedste til at råbe op om noget bestemt, i stedet for at det er 100 tilfældige mennesker.
Jeg ved godt, at man siger, at man vil stratificere det, men hvordan vil man sikre den geografiske forskel?
Der vil jo ret beset blive færre mennesker fra Aars, end der vil blive fra Nørrebro osv. osv.
Vi har et meget, meget velfungerende system i Danmark fæstnet i grundloven, som har virket indtil videre.
Jeg er faktisk heller ikke enig i, at danskerne ikke er demokrater, selv om de ikke melder sig ind i partier.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-21:
Lige det her med stratificeret lodtrækning har man faktisk ret gode erfaringer med fra både udlandet og i Danmark i forhold til f.eks. at sikre forholdsvis god geografisk repræsentation, så det tror jeg ikke vi skal være bekymrede for.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren ikke kan se en eller anden form for udfordring i den måde, vores demokrati fungerer på i dag.
Vi har mistillidstallene, vi har partirepræsentationen, og vi har også os, der sidder herinde og ligner hinanden i forhold til alder, uddannelse og alle mulige andre parametre.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-21:
Jeg har svært ved at se, at vi alle sammen ligner hinanden i forhold til alder og udseende.
Jeg er kloakarbejder, og det ved jeg da ikke om justitsministeren nogen sinde har prøvet at være.
Til gengæld har jeg aldrig nogen sinde bestået juraeksamen.
Jeg er noget ældre end justitsministeren, og der sidder en repræsentant fra Liberal Alliance , som vel var 21 år, da den unge dame, som for øvrigt gør et fantastisk stykke arbejde, blev valgt herind.
At vi ikke er differentierede i forhold til alder, arbejde og steder, vi kommer fra, kan jeg simpelt hen ikke se.
Virkeligheden er jo bare, at borgerne kan stemme på os alle sammen, og hvis man ser stemmelisterne igennem, synes jeg faktisk, man må sige, at man der har haft muligheder på alle hylder i forhold til at vælge en ind i Folketinget.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-05-21:
Tak for det.
Det repræsentative demokrati, vi har i dag,
Det er ikke nogle, man kan skrive ned i en lov, ikke engang i en grundlov, men de balancer skal være der, hvis det skal være et velfungerende, repræsentativt demokrati.
Det er balancer mellem en befolkning, som har mange holdninger.
Så er der nogle politikere, som er valgt af den selv samme befolkning.
Det er så nogle mennesker, som har dedikeret ofte flere år af deres liv på at dykke ned i den politiske substans og prøve at få det bedst mulige ud af det politiske styre til fordel for landet.
Og nogle gange oplever man, at det, som i bagklogskabens lys viste sig at være det rigtige, kommer ud af det folkedyb, som åbenbart var klogere på nogle ting end de mennesker, som gik rundt inde i Folketinget og brugte hele deres liv og deres hverdag på at studere ting og læse love og tekster og tale med eksperter.
Det er sket, at det alligevel var i folkedybet, man vidste bedst.
Andre gange er det faktisk folk, der sidder i Folketinget, der på grund af deres dedikation til en sag og viden om en sag kan oplyse borgerne om, at der er noget, der er mere rigtigt end noget andet, og så kan de sågar også nogle gange vende folkestemninger og overbevise befolkningen om, at det, som befolkningen troede var rigtigt, måske ikke var det rigtige alligevel.
Hvordan har de balancer det i dag?
Jeg synes, at balancen er tippet til den forkerte side for øjeblikket.
Jeg savner, at der er flere politikere, der siger: Nu har jeg studeret den her sag i ganske lang tid, og jeg er sikker på, at det er det her, der er det rigtige, og ikke det, som borgerne mener, så jeg vil gøre en indsats for at overbevise borgerne om, at de tager fejl, og at jeg har ret – at politikere udviser ledelse, frem for at politikere udviser vælgerleflen, har fokus på vælgerundersøgelser, lytter til fokusgrupper, som partier nedsætter og spreder de idéer, som de har, fordi de får mange likes på Facebook.
Så jeg synes, at det her er den forkerte vej at gå.
Jeg synes ikke, at vi mangler det, som borgertinget skal skaffe, nemlig at politikere lytter mere til borgerne.
Jeg synes, at det, vi mangler i de fleste sager, er, at politikere stiller sig op og siger, hvad de tror på, og prøver at overbevise en bredere del af befolkningen om, at det er det rigtige.
Derfor vil vi stemme imod dette beslutningsforslag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Tak for forslaget her.
I SF er vi positivt stemt over for det her forslag.
Jeg synes, vi ser nogle tegn på, at demokratiet udfordres i de her år.
Vi har jo lige nu en debat om brugen af deepfakes i den politiske kommunikation.
Vi kan også nogle gange se, at den meget hårde tone i debatterne på sociale medier får nogle til at trække sig og ikke deltage, hvad kan man sige, i den politiske debat, og det er rigtig ærgerligt, for jeg synes, vi har brug for alle, hvis demokratiet skal være levende.
Derfor synes jeg jo også, at det er fint at debattere, hvordan vi gør demokratiet mere vedkommende og attraktivt for flere, og derfor synes vi, ligesom da vi sidst behandlede et lignende forslag om borgerting, at det her er et interessant bud på, hvordan vi lige præcis gør demokratiet mere vedkommende og levende, og så er det jo ovenikøbet et forslag, vi bare kan skrotte igen, hvis det viser sig at være helt forfærdeligt, for der er jo tale om en forsøgsordning.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får den kontaktflade mellem borgerne og politikken, og jeg synes, vi skal turde inddrage borgerne mere end bare at høre dem igennem organisationer, som det jo tit sker i forbindelse med lovforslag.
Jeg synes faktisk ikke, vi har noget at miste ved det her forslag; det er jo sådan, at det stadig væk er Folketinget, der endeligt skal tage beslutningerne, og på den måde går vi ikke på kompromis med tankerne og princippet om, at det repræsentative demokrati fortsat eksisterer.
Så vi kan bakke op om forslaget.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-21:
Tak til ordføreren for en rigtig fin tale.
Det havde vi også forventet, for SF har jo før støttet det og har i det hele taget gode progressive tanker omkring, hvordan demokratiet kan komme videre fra det punkt, hvor vi er nu.
Flere af vores kollegaer her i Folketingssalen har jo på talerstolen sagt, at en ulempe ved borgertinget er, at det beskæftiger sig med udvalgte emner.
Noget af det, jeg undrer mig over ved den argumentation, er jo, om man så også er imod Det Etiske Råd eller Det Økonomiske Råd eller Klimarådet.
Så jeg vil bare spørge til, om ordføreren bedre end mig forstår den argumentation.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Årh, det ved jeg egentlig ikke.
Jeg synes jo ikke, at vi har noget at miste ved at prøve det her, og vi kan vel selv bestemme, hvad det er for nogle emner, vi har lyst til at inddrage dem i.
Det afhænger, synes jeg, af vores fantasi, og vi kan jo tage, hvad kan man sige, det råd, vi får, eller den politik, vi får, og så kan vi skrotte den, hvis vi ikke synes, vi kan bruge den til noget.
Det er jo i sidste ende stadig væk Folketinget, som skal tage stilling til, hvordan politikken skal være, og jeg synes egentlig, at det kunne være et forfriskende indspark at få, hvad kan man sige, nogle synspunkter lidt tættere på.
Vi får jo masser igennem høringssvar, men det er jo typisk sådan meget veldrevne politiske organisationer, som kommer til orde dér.