runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Dahlin (V), 2024-01-24:
Tak for spørgsmålet.
Som hr. Hans Kristian Skibby udmærket godt ved, er der nedsat en ekspertgruppe med nogle helt ufattelig kloge mennesker, som lige nu sidder og arbejder på forskellige modeller for, hvordan man løser den her opgave.
De er ikke færdige med deres arbejde endnu.
Regeringen har besluttet, at så snart de er det, skal arbejdet ind i den grønne trepart, for at man kan finde en god løsning på den her udfordring.
Det står jeg fuldstændig på mål for.
Det synes jeg er en rigtig klog formulering, og derfor er det lige en postgang for tidligt at begynde at spekulere i konsekvenserne, hvis man gør det ene, hvis man gør det andet, eller hvis man går med en bestemt model, eftersom regnearbejdet ikke engang er færdigt endnu.
Sofie Lippert (SF), 2024-01-24:
Mener ministeren så, at regeringen, hvis studerende skal vejledes allerede fra 2025 og altså med al sandsynlighed før næste folketingsvalg, overholder gældende forligspraksis, altså hvis de skal vejledes efter en lov, som ikke er vedtaget endnu, som ikke har været igennem Folketingssalen, men som man forventer vil blive vedtaget, fordi man godt kan forvente, at der eksisterer et flertal for den givne lov efter valget?
Er det virkelig at overholde gældende forligspraksis?
Morten Dahlin (V), 2024-01-24:
Nej, jeg har ingen ambition om, at landdistrikterne skal miste arbejdspladser.
Jeg synes, det er klogt at reflektere over samfundsdebatten, og det er også derfor, jeg siger, at det her skal skrues sammen på en måde, så det ikke koster arbejdspladser, og så det ikke koster erhvervet konkurrenceevne.
Den beregning, som de miljøøkonomiske vismænd har lavet, er, efter hvad jeg kan huske, baseret på en ensartet CO 2 -afgift på 1.200 kr. pr. t uden nogen kompensation, uden nogen penge tilbage til erhvervet og uden nogen foranstaltninger for at gå den anden vej.
Det er der, hvor jeg siger, at det måske er en meget klog idé at vente og se, hvad det er for nogle modeller, eksperterne kommer frem med, og hvad det grønne arbejde i treparten fører med sig efterfølgende, i stedet for at stå og have den her diskussion.
Jeg har ingen – ingen – ambition om, at vi skal have færre arbejdspladser på landet.
Jeg synes sådan set, vi skal have nogle flere arbejdspladser, og at der skal skabes vækst og udvikling, og jeg ønsker, at vi har et fødevareerhverv generelt set, som vækster og udvikler sig, i stedet for at det afvikles.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-24:
Men ikke desto mindre er det jo det, der er virkeligheden – også i de rapporter, der allerede er kommet, og som jeg også håber at ministeren sætter sig ind i.
Der står udtrykkeligt, at det er landbruget og gartnerier og i særdeleshed Sydvestjylland, Syddanmark, Sydjylland og en del af Nordjylland, som bliver allerhårdest ramt af det her store dræn af lokale arbejdspladser.
Det synes jeg jo ikke nødvendigvis bare en minister sådan kan skyde til hjørnespark, når det trods alt kommer i delrapporteringer fra Det Miljøøkonomiske Råd.
Morten Dahlin (V), 2024-01-24:
Den kritik forstår jeg simpelt hen ikke.
Det er sådan set mig, der lige har forklaret spørgeren, hvad det er, de miljøøkonomiske vismænd har lagt til grund for deres rapport.
Jeg ved ikke, om spørgeren ikke selv var klar over det.
Der siger jeg bare, at der er lagt nogle præmisser ind i den beregning, som jo ikke nødvendigvis har hold i det, der kommer til at ske.
Vi har jo ikke engang set modellerne endnu.
Det, der står i regeringsgrundlaget, er jo, at pengene skal føres tilbage til erhvervet.
Vi skal sikre, at konkurrenceevnen ikke bliver forringet, og det må ikke koste arbejdspladser.
Det står sådan set fast.
Det synes jeg er en klog idé.
Så har jeg bare lige en sidebemærkning, for hr. Hans Kristian Skibby nævnte også aftalen om post.
Det er ganske rigtigt, at vi har lavet en aftale om post, som bl.a. hjælper de private vognmænd med ikke at få unfair konkurrence fra statsstøttede konkurrenter, præcis hvad hr. Hans Kristian Skibby faktisk gik til valg på, men ikke støttede op om i sidste ende.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-24:
Tak for det relativt beskedne svar.
Til det der med en postgang vil jeg sige, at selv posten har man jo skåret ned på fra regeringens side, og man har sat taksterne op til det dobbelte, så det er der måske heller ikke så meget ramasjang i.
Men jeg vil selvfølgelig kvittere for ministerens besvarelse.
Der er jo som sådan heller ikke noget nyt i, at ministeren påberåber sig retten til at vente på Svarerudvalget og de konklusioner og anbefalinger, der forventelig måtte komme nu her måske sidst i uge 6. Efter de nyeste meddelelser er det det, vi kan se frem til, men det er ikke nogen hemmelighed, at det har været forbundet med en utrolig lang ventetid og en række store forsinkelser.
Når man kan se, at eksempelvis de miljøøkonomiske vismænd faktisk sidder og laver andre rapporter, synes jeg jo måske ikke, det er for meget forlangt, at man også som minister reflekterer over de rapporter, delrapporter og analyser.
Det er noget, som vores eget nedsatte Miljøøkonomiske Råd og deres vismænd, nogle af de lærdeste her i Danmark, sådan set sidder og beregner på, og det er jo bl.a. nogle af de konklusioner, som vi i hvert fald i Danmarksdemokraterne har været meget bekymrede over bliver til virkelighed.
Det handler bl.a. om, at vi kan se, at omkring 25 pct. af alle landbrugsjob i Danmark forventes at være væk allerede i 2030, og at der i øvrigt vil blive overflyttet op til 14.500 beskæftigede.
Det vil bl.a. være dem, der bliver ramt af det, og så vil der så komme en række nye job, vurderer man, i servicefag, men generelt er det landbrug og gartneri, som kommer til at miste noget på det.
Der er mit spørgsmål jo, sådan som jeg også har formuleret det i det fremsendte spørgsmål, om ministeren mener, at det styrker sammenhængskraften, når landdistrikter mister arbejdspladser til byerne.
Christina Egelund (M), 2024-01-24:
Jeg synes, det er rimeligt at ændre vilkårene, men jeg er meget optaget af, at når vi gør det, skal vi gøre alt, hvad vi kan for at oplyse ordentligt og vejlede de studerende ordentligt, så de ved, hvad det er for nogle regler, der også bliver gældende i fremtiden.
Så vil jeg sige: Hvis man skal følge spørgerens sådan underliggende logik til ende om, at forudsætningerne for de valg, man træffer, skal være endegyldige, indtil konsekvenserne af de valg, man træffer, er færdige, så bliver det godt nok svært at lave politiske reformer.
For i det ligger jo, at så bliver det meget svært at lave noget om.
Men jeg er da enig i, at selvfølgelig har vi et vejledningsansvar over for de studerende, der søger ind på en videregående uddannelse og herunder får su.
Men det er jo vanskeligt at fremskrive på den måde, for vi ved heller ikke, hvad det præcis er for en adfærdsændring, som reformen vil medføre.
Det kan man selvfølgelig godt mene at man skal, men den problematik med, at man kan komme i den situation, fordi man har skiftet studie – og det kan der være masser af gode grunde til at man gør – at man så må låne sig frem til den sidste del af studiet, er der jo også i dag.
Altså, sådan er det også for studerende i dag.
Så på den måde bliver der jo ikke lavet noget om.
Men jeg vil da gerne medgive, at det er klart, at når vi fjerner det sjette su-år, altså det, der ligger ud over den normerede tid, så vil der ud fra sådan en almindelig logik givetvis være flere, end der er i dag.
Katrine Robsøe (RV), 2024-01-24:
I Radikale ville vi jo gerne have stået ved det forlig, vi i dag er en del af, og holde fast i det; det synes vi var den rimelige aftale.
Men jeg er simpelt hen nødt til at sige, at grunden til, at vi har stillet det her spørgsmål i dag for at få at vide, hvorfor man ikke har undersøgt det her, jo er, at vi har spurgt flere gange for at få de her tal. Vi kan høre på ministeren, at ministeren i hvert fald regner med, at det her ikke vil ramme særlig mange.
Så har ministeren tal på det her, eller kommer der tal på det på noget tidspunkt?
Kan vi på noget tidspunkt regne med at få det?
Christina Egelund (M), 2024-01-24:
Så siger jeg og medgiver fuldstændig ærligt, at det jo selvfølgelig har logikkens skær, at hvis man tager det sjette su-år, vil der givet være flere studieskiftere, som i den sidste ende af deres studie vil skulle låne sig frem, ligesom det er gældende for studieskiftere i dag.
Præcis hvor mange det er, tror jeg simpelt hen ikke man kan sætte sig ned og regne sig frem til.
Sofie Lippert (SF), 2024-01-24:
Mener ministeren, at det er rimeligt at lade su-reformen gælde med tilbagevirkende kraft, således at studerende, som efter gældende regler ellers har optjent retten til det ekstra su-år ved at starte på deres første videregående uddannelse inden for 2 år efter den adgangsgivende eksamen, ikke vil have ret til det ekstra år alligevel?
Christina Egelund (M), 2024-01-24:
Tak for det.
Jeg står selvfølgelig på mål for rimeligheden i den su-reform, som regeringen, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti er blevet enige om.
Vi lægger op til, at reformen skal træde i kraft efter et valg, og at de nye regler skal gælde for studerende, der fra og med sommeroptaget 2025 påbegynder en ny videregående uddannelse.
Med de nuværende regler er det sådan, at hvis man starter på sin første videregående uddannelse, senest 2 år efter man har afsluttet den adgangsgivende uddannelse, kan man til den enkelte uddannelse få en udvidet støttetid med op til 12 klip ud over uddannelsens normerede studietid.
Det gælder også for efterfølgende uddannelser, hvis der i øvrigt er klip tilbage inden for den samlede ramme.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at vi ikke kan beslutte at lave reglerne om for fremtiden.
Det er vigtigt at understrege, at selv om su-reformen skal gælde for studerende, der påbegynder en ny videregående uddannelse fra og med sommeroptaget 2025, så vil de nye regler kun gælde for den su, der modtages, efter reglerne er trådt i kraft.
Su-klip, som går ud over den justerede ramme eller den nye støttetid, og som er forfaldet, inden reglerne træder i kraft, vil selvfølgelig ikke skulle betales tilbage.
Når det så er sagt, er jeg helt med på, at der vil være studerende, som vilkårene vil ændre sig for med de nye regler.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt, at de studerende kender til de kommende regler, så de så tidligt som muligt kan indrette sig på dem.
De vil således blive vejledt om betydningen af reformen i fremtidige afgørelser om tildeling af su og i forbindelse med vejledning generelt, herunder på su.dk.
Sofie Lippert (SF), 2024-01-24:
Hvis man nu bliver student til sommer og tager et sabbatår, vil man nok gerne læse året efter.
Så er det nok meget typisk, at man går på su.dk og undersøger de gældende regler.
Her vil man læse, at hvis man starter på en lang videregående uddannelse, har man 70 su-klip.
Så kan det være, man søger ind og starter på et studie i 2025 og kan se på minsu.dk, som er en underside til su.dk, at man rigtigt nok har 70 klip.
Derfor udskyder man måske et enkelt fag på andet semester, måske fordi man er ordblind.
Det kan også være, man bare synes, det er hårdt at være studerende og har brug for mere tid til hvert enkelt fag.
I august 2026 kommer der så måske et folketingsvalg, og man tjekker måske igen minsu.dk.
Nu kan man se, at i stedet for at have 58 klip tilbage, har man pludselig kun 46 klip.
Man har i og for sig måske brugt sine ekstra klip tidligt i forløbet.
Det er jo juridisk ikke muligt, men man troede altså, at man tog en oplyst beslutning.
Man orienterede sig i al den information, der var i forhold til den gældende lovgivning, og pludselig står man i en situation, hvor man kommer til at mangle minimum seks su-klip.
Christina Egelund (M), 2024-01-24:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg holdt helt fast i hat og briller i hele narrativet, men jeg forstår pointen, og det må være det væsentligste.
Jeg vil sige til spørgeren, at det jo er derfor, at vi gerne for det første vil have lovgivningen om de regler, der så skal træde kraft efter et folketingsvalg, på plads sådan relativt hurtigt, så man kan begynde at vejlede og informere om, hvad det så er for nogle regler, der er gældende fra den tid, hvor de træder i kraft.
For jeg er fuldstændig enig i, at selvfølgelig skal man være ordentligt oplyst, fra det sekund vi har mulighed for at oplyse om, hvad det er for nogle regler, der er gældende i fremtiden.
Sofie Lippert (SF), 2024-01-24:
Man kan jo oplyse studerende, der starter i 2025, men hvad med dem, der startede i 2022 – dengang Socialdemokratiet sagde til Uniavisen: »Socialdemokratiet ønsker ikke at beskære i SU, ej heller at omlægge noget til et lån« – og altså var af den overbevisning, at der blev ved med at være et bredt flertal inde i forligskredsen af folk, der ikke ønskede at omlægge noget?
Hvad med dem, der startede i 2022 og måske starter på en kandidat i 2025?
Er det rimeligt at ændre deres vilkår?
Peter Kofod (DF), 2024-01-24:
Men, hr. Torsten Schack Pedersen, det er regeringens ansvar.
Det er regeringens forslag.
Det er regeringens forslag, der ikke er godt nok.
Vi beder bare om et bedre forslag, og det har man så ikke indtil videre kunnet give os.
Altså, vi ønsker svar på, hvordan vi kan undgå at ende i en situation som den, vi har været i tidligere, hvor vi skal give etbenede pirater og alle mulige andre, vi ikke ønsker skal være her, ophold.
Det er det, der er det principielt vigtige, og vi håbede sådan set netop, at regeringen ville tage ansvar og løse den situation.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-01-24:
Det er lidt nemt at sige, at det er regeringens ansvar.
Det er jo Dansk Folkeparti, der ikke vil være med til at sikre, at vi kan levere en indsats for at sikre, at skibstrafikken i Det Røde Hav kan foregå ordentligt, og at der bliver svaret igen på de trusler, der er.
Det må jeg så bare forstå ikke er vigtigt nok for Dansk Folkeparti til, at man vil være med til at tage det ansvar og sende en fregat og sende et stabsofficerbidrag af sted.
Men jeg gentager gerne: Der er absolut ikke noget ønske fra Venstres side om, at vi skal tage pirater eller asylansøgere med hjem fra Det Røde Hav.
Vi er der for at beskytte skibstrafikken og for at beskytte danske søfarende og danske skibe og beskytte verdenshandelen, og jeg er desværre ikke i stand til at kunne give sådan en knivskarp juridisk garanti, så det ville være useriøst.
Det er klart, at vi vil sørge for, at vores soldater har fuld operationel frihed, når de står i en konkret situation, og så må de jo vurdere, hvad der er det rigtige at gøre, og der er jeg sådan set mest tryg ved, at det er forsvaret, der i en konkret situation vurderer, hvordan den militært skal håndteres.
Så er der, som det også har været nævnt tidligere, også nedsat en tværministeriel taskforce, som ville skulle kunne tage fat, måtte der opstå en konkret situation.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-01-24:
Alligevel kom vedkommende til Danmark og har nu mulighed for at søge asyl, trække på velfærdsstatens goder og endda eventuelt også blive familiesammenført.
Det skete jo, selv om der ikke var noget ønske om det.
Det kan ske, medmindre vi udviser rettidig omhu og får skrevet ind, at Danmark under ingen omstændigheder vil tage eventuelle kombattanter til Danmark, men at vi vil overdrage dem i amerikanernes varetægt.
Hvorfor kan ordføreren dog ikke bare sige ja til det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-01-24:
Jeg tror, det er velkendt, at vi ser forskelligt på internationale konventioner og vores fordel ved som et lille samfund at leve i et globalt system, hvor der i hvert fald på en række områder hersker en international retsorden.
Det er fair nok, at Dansk Folkeparti vil have os ud af alle konventioner.
Det vil vi ikke fra Venstres side.
Christian Friis Bach (RV), 2024-01-24:
Tak for det.
Jeg vil spørge hr. Torsten Schack Pedersen lidt ind til mandatet, for der står jo i indstillingen her – og nu fokuserer jeg udelukkende på B 104 – at bidraget til den offensive mission har et FN-mandat.
Kan ordføreren bekræfte, at det er der sået meget stærk tvivl om?
Kan ordføreren bekræfte, at det er der berettiget tvivl om?
Tak for det.
Grunden til, at jeg spørger, er jo selvfølgelig, at vi har været der før.
Men det, jeg vil spørge ordføreren om, er, om ordføreren kan bekræfte, at antallet af angreb på skibene – hvilket jeg også spurgte den tidligere ordfører om, som ikke svarede – faktisk er steget, efter at man begyndte de offensive operationer, så de offensive operationer ikke har forbedret sikkerheden for skibene, men at de har forværret den, mens de defensive operationer jo har fungeret.
Kan ordføreren bekræfte det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-01-24:
Jeg står ikke med en komplet opgørelse over antallet af angreb, så det vil jeg afstå fra at give en vurdering af.
Men det afgørende er jo, at man griber ind.
Altså, hvis frygten for, at der kan komme en midlertidig eskalering, betyder, at vi så hellere må holde os i ro og bare acceptere, at der så bliver skudt lidt flere missiler af sted, og at det gør der så, lige så langt som øjet rækker, synes jeg, det er en dårlig strategi.
Så jeg synes, det er fornuftigt, at der bliver sat ind, for det vil reducere mængden af angreb på sigt.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-24:
Jeg vil godt bede ordføreren bekræfte, at skulle der komme en flåde med, lad os sige 50 personer – jeg har set flåder med helt op til 100 personer – altså fyldt med migranter, og det kunne også være militante islamister, som så hopper over bord, i det sekund skibet sejler forbi, så er vi konventionsmæssigt forpligtet til at tage alle de mennesker til Danmark, ifølge Venstres politik.
Det er vi forpligtet til, hvis vi følger Venstres linje på det her spørgsmål.
Vil ordføreren ikke bekræfte det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-01-24:
Normalt tillægger jeg i hvert fald ikke Ruslands og Kinas tilgang til FN-systemet, og hvordan vi skal agere, sådan nævneværdig betydning.
Vi plejer relativt ofte at se ganske forskelligt på mange ting.
Det er en opfordring, som vi også som Danmark har bakket op om, og som vi sammen med USA, og jeg tror også, det var 13 øvrige allierede, har stået bag.
Derfor mener vi sådan set, der er et ganske stabilt grundlag at stå på.
Mig bekendt kan man ikke søge asyl om bord på et dansk krigsskib.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-01-24:
F.eks. er der efter internationale NATO-regler altid en ansvarlig, førende nation, og det vil i dette tilfælde sige USA og England, som er ansvarlig for alle dele af aktionen, herunder også kombattanter i varetægt, altså terrorister, som man opsamler og tilfangetager.
Dem kan Danmark aflevere i amerikanernes varetægt, og så er vi ude af det.
Man kan få skrevet ind i beslutningsforslaget, at vi ifølge NATO's regler bare følger gældende regler.
Hvorfor vil regeringen ikke give os den garanti, når det allerede er sådan, for så ville Dansk Folkeparti jo kunne stemme for dette beslutningsforslag?
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-24:
Jeg vil lige sige noget.
Der sidder nok nogle og følger den her debat.
Det tror jeg, for det er en ret spændende debat.
Jeg har desværre kun to spørgsmål, og derfor må jeg bede om, at jeg får svar og ikke spørgsmål retur.
Jeg vil godt spørge ordføreren om noget, jeg synes er mærkeligt.
Under retssagen med den her etbenede pirat, Lucky, kom det frem, at den daværende justitsminister, Nick Hækkerup, i et brev til Rigsadvokaten havde advaret imod, at pirater blev bragt til Danmark for at blive retsforfulgt.
Han var faktisk ret overbevist om – og det er jo så også det, der sker – at hvad enten de bliver dømt eller frifundet, ville der være en risiko for, at de efterfølgende tvangsmæssigt ville kunne udsendes til deres hjemland med den konsekvens, at de pågældende ville komme til at opholde sig i Danmark på ubestemt tid.
Det var han godt nok ikke meget for.
Det blev der stillet spørgsmål til Rigsadvokaten om, altså det her med, at man kan søge asyl i Danmark på grund af internationale forpligtelser, og at så kan vi få svært ved at udvise dem igen.
Sådan vil det også være i forhold til fremtidige militære operationer, og det er den situation, vi står i lige nu.
Det var jo en klar advarsel fra den tidligere justitsminister, men alligevel er tingene gået den forkerte vej.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-01-24:
Jeg har endnu til gode at møde nogen, der synes, at en etbenet pirat skal opholde sig i Danmark.
Det synes jeg heller ikke.
Vi sender jo ikke dansk militær til Det Røde Hav for at samle asylansøgere op.
Vi tager af sted for at beskytte skibstrafikken, for at beskytte danske maritime interesser og for at sikre, at en bevægelse, der ønsker at lamme den internationale skibstrafik, bliver sat ud af spillet.
Vi tager ikke af sted for at samle asylansøgere op.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-24:
Det, der også blev sagt fra ministeren dengang, var, at det kan inspirere andre.
Det sagde ministeren tydeligt.
En sådan udvikling vil potentielt kunne skabe et incitament for andre til at begå strafbare handlinger med det formål at blive retsforfulgt i Danmark, hvilket betydeligt vil kunne svække Danmarks muligheder for i fremtiden at tage del i internationale operationer som den foreliggende.
Det er det, vi gør nu.
Nu står vi med problemerne.
Jeg må bare sige, at alle de sympatiske ting, der er i det her forslag, altså desværre forsvinder, set i forhold til at vi meget vel kan risikere at få terrorister til Danmark, altså folk, der har bekæmpet Danmark, som Lucky har gjort.
Peter Kofod (DF), 2024-01-24:
Tak for det.
Når det af beslutningsforslaget fremgår, at man i en tværministeriel taskforce vil håndtere særlige situationer med frihedsberøvede personer, hvis behovet skulle opstå, så må jeg bare sige: Det er ikke godt nok til Dansk Folkeparti, og det er ikke godt nok til Danmark.
Vi kan ikke i en situation, hvor man pludselig står med folk på dækket, sige, at der er nogle embedsmænd, der skal se på, hvad der så skal ske.
Det må være helt grundlæggende, at vi har lært af nogle af de fejl, der er sket under tidligere missioner, eller nogle af de ting, man ikke havde afdækket.
Jeg kan ikke rigtig forstå, at man som regering kan fremsætte det her i salen og så sige: Det må vi lige se på, hvis behovet opstår.
Nej, det skal Folketinget godt nok have garantier for inden.
Derfor vil jeg bare appellere til, at ordføreren enten giver en garanti, eller at regeringen tager sig sammen og stiller en garanti over for Folketinget, så vi ved, hvad vi sender vores mænd og kvinder ud til.
Ellers må vi jo så bare diskutere internt, om vi vil kunne støtte op om det.
Det tror jeg ikke vi kan.
Altså, det er helt afgørende for os, at vi ikke ender med flere pirater i Danmark.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-01-24:
For Venstre er det afgørende, at vi griber ind over for en terrororganisation, som angriber den internationale skibstrafik.
Altså, det kræver handling.
Vi vil ikke forholde os i ro, når vi som en af verdens største søfartsnationer har set konkrete angreb på danske skibe.
Så tager vi vores ansvar alvorligt, sætter handling bag ordene og siger: Det er uacceptabelt, og det er vi villige til at bidrage til at bekæmpe militært.
Det er det afgørende i den her sag, og så gentager jeg gerne, at vi ikke sender militære bidrag af sted med henblik på at samle asylansøgere op.
Vi sender danske soldater af sted for at beskytte international skibstrafik, international handel og i allerhøjeste grad danske interesser.
Peter Kofod (DF), 2024-01-24:
Så lad mig skære det helt ud i pap.
Hvis vi skal have handling i Det Røde Hav, skal vi allerførst have noget handling i Folketingssalen og noget handling fra den her regering.
Det, den her regering konkret skal handle på, handler om, at man skal stille en garanti over for Folketinget og over for danskerne om, at man ikke tager pirater til Danmark.
Kan man stille den garanti, klapper vi i vores hænder.
Så roser vi regeringen.
Det er den handling, vi efterspørger, og det er den handling, vi forventer at regeringen kan levere, inden vi skal stemme om forslaget senere.
Så tror jeg, at jeg har skåret det helt ud i pap.
Vil ordførerens parti give os den handling, vi har brug for?