runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-26:
Ja, det kan være svært at følge med i alle de lovforslag, der kommer.
Så det lovforslag, der angiveligt kommer på torsdag, og som hr. Lars Boje Mathiesen omtaler, er jeg slet ikke engang vidende om hvad er for et lovforslag.
Det er nok en anden ordfører, der har det.
Og derfor er det svært for mig at sige, om lovforslaget på torsdag overflødiggør det her, men hvis det gør det, så synes jeg da ikke, at vi skal vedtage det her.
Det lyder fuldstændig rigtigt.
Og det er også en god argumentation, hr. Lars Boje Mathiesen har, når han spørger, om det, hvis vi vedtager det her, så var nødvendigt at gøre det, som et flertal ville under det forrige lovforslag.
Uagtet hvad der kommer på torsdag, altså, hvis det her står isoleret, så virker det som et udmærket lovforslag, som vi godt kan støtte.
Så det vil vi meget gerne stemme for et ændringsforslag om.
Christian Juhl (EL), 2021-01-26:
Nu har jeg hørt flere fra den borgerlige side sige, at man skal kompenseres, hvis man skal have private test på arbejdspladsen.
Hvis man vil have indvandrende arbejdskraft i stedet for den store flok af arbejdsløse, der er i øjeblikket, så må man vel også selv yde en smule for at være med til at sikre, at arbejdspladsen er sikker, og teste, at de arbejdere ikke bringer smitte med sig.
Det eneste, der står i lovgivningen, er, at transport og arbejdstid selvfølgelig er på arbejdsgiverens regning, når det foregår i arbejdstiden.
Det er vel meget logisk.
Sådan er det med alle ting, som er nødvendige for at kunne arbejde på sin arbejdsplads.
Peter Hummelgaard (S), 2021-01-26:
Jeg forstår godt, hvad det er, hr. Christian Juhl siger, men jeg synes, at han overser det forhold, at der med det her lovforslag og det, vi ved der kommer til at ligge i det lovforslag, der bliver fremsat på torsdag, samlet set vil være en betydelig skærpelse – en betydelig skærpelse i forhold til testkrav ved indrejse og for overhovedet at kunne komme ind.
Altså, udgangspunktet er jo, som hr. Hans Andersen rigtigt sagde tidligere i behandlingen i dag, at man ikke kan komme ind i Danmark, medmindre man har et anerkendelsesværdigt formål, og det bliver nu suppleret med et egentligt lovkrav til arbejdsgiveren som pligtopfylderen om, at han skal sikre, at ahns lønmodtagere er blevet pcr-testet inden for en bekendtgørelsesudstedt periode.
Christian Juhl (EL), 2021-01-26:
Jamen vi er nu i en situation, hvor vi ikke ved, hvor lang den farlige periode er, altså den periode, hvor den indrejsende arbejder kan være på sin arbejdsplads og smitte, uden at vi ved det.
Den kan være på 72 timer eller 96 timer.
Alene det at lukke mennesker ind på arbejdspladsen uden at vide, om de kan smitte kollegaerne, udgør en højrisiko, der kan komme til at koste arbejdsgiverne rigtig mange penge og samfundet rigtig mange penge.
Hvorfor laver man det ikke, ligesom man gør det i lovforslaget på torsdag , altså med selvisolering, indtil vi kender svaret på pcr-testen?
Peter Hummelgaard (S), 2021-01-26:
Der var en del spørgsmål.
Overordnet vil jeg sige, at vi også i forbindelse med lovforslaget her og i det hele taget selvfølgelig har lyttet til FH, og vi lytter også til arbejdsgiverne og har taget deres bemærkninger med.
Det her lovforslag, og det tror jeg er vigtigt at sige til debatten, regulerer jo især to forhold.
Som det første er der et egentligt lovkrav til arbejdsgivere om at sørge for, at den arbejdskraft, der er tilrejst til virksomheden, også bliver pcr-testet efter et bekendtgørelsesudstedt tidspunkt.
Det er der, hvor hr. Bent Bøgsted tidligere korrekt har refereret til, at der har været tale om 72 timer.
Vi har på andre møder efter de drøftelser, der har været i Sundhedsministeriet og Justitsministeriet, snakket om 96 timer, fordi der indimellem er kommet et ekstra testkrav 24 timer efter indrejse, og det er et punkt, hvor vi også siger, at vi drøfter videre med Folketingets partier, hvad det præcise timetal skal være.
I forhold til hvad det er for nogle lande, der er højrisikolande, følger vi de indrejserestriktioner, der er.
Lige nu er alle lande i verden i rød, så at sige.
Christian Juhl (EL), 2021-01-26:
Nu synes jeg ikke, vi skal vade mere rundt i alt den uklarhed, der er, og den håber jeg at ministeren vil sørge for bliver fejet af bordet, inden vi skal vedtage lovforslaget endeligt.
Men jeg vil gerne bede ministeren om at forklare, hvorfor han ikke i særlig høj grad har været villig til at tage hensyn til FH's forslag, der meget kort går ud på for det første en tydeliggørelse af formålet med at indføre krav om test efter indrejse; for det andet selvisolation, til testsvaret foreligger; for det tredje et bestemt tidspunkt for test – de mener, at det retssikkerhedsmæssigt er meningsløst, at der ikke er en præcis angivelse på f.eks. de 72 timer; for det fjerde et forslag om pålæg af screening ved hjælp af test hver eneste uge.
Det gør man på en del arbejdspladser selvvalgt, men det er en rigtig god måde at gøre det på, så det ønsker man fortsætter.
Og så mener de, at det er vigtigt at få præciseret højrisikolandene.
De har fået en enkelt lille sætning i bemærkningerne til lovforslaget, som skulle dække det her.
Det synes jeg ikke er nok.
Jeg synes, at ministeren bør følge FH's opfordringer.
Peter Hummelgaard (S), 2021-01-26:
Tak for ordet, formand.
Også tak til alle ordførerne for en god drøftelse og de faldne bemærkninger til det her lovforslag.
Det, som forslaget i dag drejer sig om – og jeg tror, det er meget vigtigt at understrege, hvad det grundlæggende formål er, og flere ordførere har været inde på det – er jo at have styr på smitterisikoen, så vi sikrer folkesundheden, og samtidig sørge for, at virksomhederne har adgang til arbejdskraft, så vi understøtter vigtige, danske arbejdspladser.
Sundhed og økonomi skal gå hånd i hånd, så vi kommer gennem krisen.
Regeringen har under hele covid-19-krisen fastholdt adgangen for tilrejsende arbejdskraft til landet til gavn for danske virksomheder, og fordi vi også ønsker, at produktionen skal kunne køre videre i videst muligt omfang.
Regeringen vil som udgangspunkt gerne bevare den adgang, men det kræver, at vi tager de rigtige forholdsregler for at forebygge smitte udefra.
I lyset af indsatsgruppens vurdering vælger regeringen at handle ud fra et forsigtighedsprincip, så vi får styr på den øgede smitterisiko, og det er vigtigt, at vi handler hurtigt, inden vi risikerer at se pludselig smittespredning.
Det er også grunden til, at regeringen har ønsket en hastebehandling af forslaget.
Personer, der rejser ind i Danmark, kan starte nye smittekæder og derfor påvirke smittetrykket i Danmark negativt.
Derfor foreslår regeringen med lovforslaget her, at tilrejsende arbejdskraft bør pcr-testes efter indrejse som opfølgning på den kviktest, de har taget som led i deres indrejse.
Det er en anbefaling, som gælder, og regeringen søger nu med lovforslaget her Folketingets opbakning til at gøre det til et egentligt lovkrav.
Dermed sikrer vi også, at eventuelle positive prøver kan sekventeres, da det kun er muligt med pcr-test.
På den måde afdækker vi hurtigt introduktion af nye varianter af virus i Danmark og øger vores muligheder for at kontrollere epidemien.
Lovforslaget går ud på, at der stilles krav til arbejdsgiverne om, at tilrejsende arbejdskraft skal pcr-testes efter indrejse, og at Arbejdstilsynet skal føre tilsyn med opfyldelsen.
Arbejdstilsynet vil føre tilsyn med, at arbejdsgiverne har udarbejdet denne plan, og Arbejdstilsynet kan også bede om at se dokumentation for, at konkrete medarbejdere er testet.
Det er forudsat i forslaget, at arbejdsgiverne selv betaler udgifter forbundet med kravet.
Regeringen mener, det er rimeligt, at arbejdsgiverne her tager ansvar, når vi samtidig fortsat tillader tilrejsende arbejdskraft.
Det handler om at sikre en balance mellem sundhed og økonomi, og den mener jeg at regeringen har fundet med det her forslag.
Jeg ser frem til den videre drøftelse af lovforslaget og stiller mig naturligvis til rådighed for den forestående udvalgsbehandling.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-26:
Jeg tror, at langt de fleste, der står i ledighedskøen, har lyst til at få et arbejde, men de har ikke lyst til at få et hvilket som helst arbejde.
De har et ønske om, hvad lønnen skal være, de har et ønske om, hvilken type arbejde det skal være, osv.
Det er derfor, man meget ofte ser, at skønt der er en del ledige på arbejdsmarkedet, så er der ingen, der stiller sig til rådighed blandt danske ledige for bestemte jobs, og derfor er det inden for de brancher nødvendigt for arbejdsgiverne at finde mennesker i udlandet, der vil påtage sig de jobs.
Christian Juhl (EL), 2021-01-26:
Tusind tak.
Jeg vil bare sige, at det er en spøjs tilgang til det her spørgsmål.
Altså, der findes mindst 30.000 ekstra arbejdsløse i øjeblikket.
De 30.000 er til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det er der ingen tvivl om, for ellers fik de ikke dagpenge.
Derfor er det sådan, at de selvfølgelig er til rådighed med de kvalifikationer, de har, og med både deres krop og sjæl for den arbejdsgiver, der har brug for dem.
Og derfor er det en myte, ordføreren stiller op.
Selvfølgelig tager arbejdsgivere nogle gange udenlandsk arbejdskraft for at spare penge.
Det er en helt anden ting.
Men de kunne lige så godt tage de danske.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-26:
Utvivlsomt ville nogle af dem kunne bruges, men det kræver, at de har lyst til at påtage sig det her arbejde.
Det er jo en kendt sag, at arbejdsgivere ikke søger folk, som ikke kan dansk, fordi de synes, det er sjovere at skulle snakke engelsk og have de sproglige misforståelser, som af og til opstår.
De ville da foretrække det, hvis de kunne få en medarbejder, som kunne tale dansk.
Men problemet er, at der ikke er de medarbejdere til rådighed for en lang række af de jobs, som søges af udenlandske arbejdstagere.
Christian Juhl (EL), 2021-01-26:
Jeg vil medgive ordføreren, at der nok er enkelte af dem, der er blevet arbejdsløse det sidste halve år, som ikke kan tage et job som sygeplejerske, læge eller andre ting, som vi har brug for i øjeblikket, og som vi beder indvandrende arbejdere om at tage.
Men jeg vil nu vove den påstand, at der er rigtig, rigtig mange af de job, hvor man med en lille smule indsats fra arbejdsgivernes side ville kunne bruge mange af de mennesker, der i øjeblikket er arbejdsløse på grund af coronaen.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-26:
Først og fremmest vil jeg sige, at vi ikke har masser af ledig arbejdskraft, som står til rådighed for de her jobs.
Det er jo ikke, som venstrefløjen ynder at sige, selv om venstrefløjen ved, at det ikke passer, sådan, at rådighedsreglerne sikrer, at folk aktivt søger et arbejde, og at de virkelig gerne vil have et arbejde.
Sådan er det ikke.
Mange mennesker, for hvem det ikke kan betale sig at arbejde, gør det, de skal for at stå til rådighed og få dagpenge eller kontanthjælp, men de har ikke et reelt ønske om at arbejde i f.eks. de her jobs.
Så det passer bare ikke.
Så vil jeg sige, at hvis man som lovgiver pålægger arbejdsgivere den her udgift af hensyn til folkesundheden, så synes jeg også, at man skal være villig til at betale sin del af regningen for det.
Hans Andersen (V), 2021-01-26:
Det er jo faktisk over en uge siden, de begyndte.
Jeg har været løbende involveret i de drøftelser, og jeg håber også på, at man i Dansk Folkeparti har taget drøftelser om det her, for det er en markant skærpelse af indrejsereglerne, som vi skal tage stilling til på torsdag.
Men vi har jo i går skabt en forståelse om, at det er den vej, vi skal gå for at inddæmme smitten.
Bent Bøgsted (DF), 2021-01-26:
Tak for det, formand.
Jeg synes, den måde, det her foregår på, er lidt mærkværdig.
Det er helt o.k., at der bliver lavet en aftale på justitsområdet og sundhedsområdet, og det er også helt o.k., at vi har lavet en aftale på beskæftigelsesområdet, men det er da ikke på sin plads, at justitsministeren og sundhedsministeren åbenbart ikke er blevet ordentligt orienteret om, hvilke aftaler vi har indgået med beskæftigelsesministeren.
Da vi indgik aftalen, var der ikke tale om, at det kun var en bemyndigelse; det handlede om, at det var maks. 72 timer, efter man havde fået taget den test, da man skulle rejse ind.
Jeg har talt med min sundhedsordfører, og det indgik ikke i de forhandlinger med justitsministeren og sundhedsministeren, at vi egentlig havde lavet en aftale på beskæftigelsesområdet.
Er det ikke lidt mærkværdigt, at man så siger: Så overtrumfer vi bare beskæftigelsesministeren og laver en aftale om, at det først er 96 timer, efter man har fået taget den første test, før man kommer til Danmark, at man skal have en pcr-test?
Det var ikke det, vi aftalte ovre i Beskæftigelsesministeriet.
Vi aftalte, at det skulle være 72 timer efter den første negative test, inden man kom ind i landet.
Henrik Møller (S), 2021-01-26:
Det kan godt være, at svaret ikke er tilfredsstillende, men svaret er sådan set stadig væk det samme, nemlig at vi mener, at der i det her er fundet en meget god kombination af at sikre en produktion og et erhvervsliv, men sådan set også sikre en sundhedsmæssig dimension, som gør det her.
Vi mener sådan set godt, at vi med det her kan stå inde for det, også rent sundhedsmæssigt.
Christian Juhl (EL), 2021-01-26:
Jeg ved ikke, om det var det, jeg spurgte om, men jeg vil da gerne præcisere, at jeg spurgte om, hvorfor den vandrende arbejdstager overhovedet skal ind på arbejdspladsen, før vi er sikre.
Når vi er i tvivl om, om de der kviktest gælder, hvorfor skal han så ikke vente, til han har fået pcr-testen?
Det er jo det, der er det ulogiske i det her mærkelige system, der er ved at blive stillet op nu.
Derfor vil jeg gerne spørge en gang til: Hvorfor skal den vandrende arbejder ind på arbejdspladsen med en risiko for at smitte op til de første 4 dage, eller 96 timer, hvis vi ikke stoler på de første to test?
Det er det, jeg mener; det er jo en forbandet stor risiko at tage, når vi nu vil stille en sikkerhed op og det er smitten, vi tænker på.
Henrik Møller (S), 2021-01-26:
Altså, udgangspunktet er, at vi sådan set har to kviktest, som begge to skal være negative, altså udgøre et negativt testresultat, og der mener vi sådan set, at vi i første omgang er dækket ind.
I forhold til den grænsearbejdskraft, vi har, er der jo også lagt op til, at de i hvert fald en gang om ugen skal testes, og der kan man sige, at der imellem de her test også altid er muligheden for, at der kan opstå en eller anden form for smitte.
Det kan også ske på virksomheden.
Vi synes sådan set, at vi har fundet en god balance i forhold til at sikre, at vi har et produktionsapparat med en vandrende arbejdskraft, men samtidig også tager hensyn til de sundhedsmæssige ting, der er.
Christian Juhl (EL), 2021-01-26:
Tak for det.
En vandrende arbejder kommer over grænsen ved Tyskland.
Han har fået taget en test i Flensborg.
Han kommer herop, og på torsdag skal han have taget en igen i Danmark, altså en kviktest.
Men grunden til, at vi laver den her lov, er, at vi ikke rigtig stoler på kviktest, især ikke fra udlandet, så derfor skal han også fra på torsdag med den nye lov have en pcr-test inden for 96 timer.
Det er lidt kompliceret, synes jeg.
Men han får lov til at arbejde de 96 timer.
Det er de 96 farligste timer overhovedet, han er i Danmark, hvis han har smitte med sig og de to kviktest ikke har fungeret.
Og det jo det, vi er mistænkelige over for.
Hvorfor skal han have lov til at arbejde og risikere at smitte sine kollegaer de 96 timer?
Hvorfor skal han ikke i selvisolering, indtil vi er sikre på, at han ikke smitter sine kollegaer?
Henrik Møller (S), 2021-01-26:
Tak for det.
, forstået på den måde, at man nogle gange lidt får opfattelsen af, at alt er lukket ned, og at det er ekstremt svært overhovedet at komme i gang med nogen former for beskæftigelse.
Men det her forslag er jo faktisk et bevis på, at alt ikke er lukket ned, og at vi både har en verden og et Europa, men i og for sig også et Danmark, som på trods af coronaen i høj grad stadig væk eksisterer, altså at der heldigvis stadig væk er rigtig mange steder i samfundet, hvor der er gang i den.
Men det er klart, at en af de udfordringer, vi oplever lige nu, er, at der kommer de her forskellige mutationer, som gør, at selv om vi umiddelbart troede, at nu har vi sådan set meget godt styr på det, og at det begynder at lysne, så er der stadig væk en udfordring på sigt i forhold til at være på sikker grund.
Og der kan man sige, at i forbindelse med det her lovforslag, altså L 145, strammer vi skruen lidt, forstået på den måde, at tidligere lagde vi egentlig op til, at det var en kraftig anbefaling til arbejdsgiverne, at man sikrede, at den vandrende arbejdskraft, der var, blev testet, mens det, vi lægger op til med det her lovforslag, er at gå fra en anbefaling til et krav.
Et godt element i det her, som jeg sådan set også vil have sagt, er: Når vi stiller det her krav, hvordan sikrer vi så, at der bliver fulgt op på det?
Og der giver vi en pligt til Arbejdstilsynet i forhold til at følge op på, at den her lovgivning også bliver overholdt.
Jeg ved, at der op til i dag har været lidt diskussion og lidt turbulens i forhold til lovforslaget, ved at der i bemærkningerne til lovforslaget var lagt op til, at man, som det gælder for alle, for at komme ind i Danmark skulle kunne vise en negativ test, der var foretaget inden for de sidste 24 timer, og så var der i første omgang ikke i lovens bogstav beskrevet noget om en tidsramme omkring det her, men i bemærkningerne var der lagt op til, at 72 timer efter formentlig som udgangspunkt var det, man ville arbejde med.
Der er sket nogle ting med retsordførerne og med vores sundhedsordførere, så de har lavet nogle ændringer, som betyder, at man skal vise en test fra 24 timer før, og så skal man efter 24 timer have taget en test, som også skal være negativ.
Og så har man i øvrigt de her 4 dage – er det, der vil blive lagt op til i bemærkningerne – til at sikre, at man har den her pcr-test.
Personligt synes jeg jo og fra Socialdemokratiets side synes vi, at der faktisk måske er en forstærkning i, at man faktisk skal vise en negativ test, inden man kommer ind i landet, men i og for sig også have taget en test inden for 24 timer omkring det her.
Så vi synes sådan set, at vi har fået lavet en god afbalancering forhold til at sikre, kan man sige, at virksomhederne stadig væk har den arbejdskraft – også den vandrende, der kommer udefra – der skal til for at få det hele til at hænge sammen, men i og for sig også sikre, at vi har et sundhedsmæssigt element, som gør, at den her pandemi og de her forskellige virusmutationer ikke får lov at udvikle sig og sprede sig.
Så Socialdemokratiet anbefaler lovforslaget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-01-26:
Jeg tror, at der var mange, der ville blive ret frustrerede, hvis farten var 50 km/t. på motorvejen, det kunne der også komme nogle ulykker ud af på en anden måde.
Jeg ville i hvert fald.
Men jeg vil gerne prøve, og vi vil gøre vores bedste for at give en vurdering af den sag der.
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at det jo konkret er noget, vi har oplevet, og det er det, der er afsættet.
Det er ikke en teoretisk oplevelse af, at vi risikerer at få nogle sager.
Det er, fordi der har været nogle ret voldsomme sager med det her indkvartering, og det er det, vi tager udgangspunkt i.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-26:
Ja, og hvis vi alle sammen puttede sådan en plastikboble rundt om os, var vi også mere sikre på, at der ikke blev skabt smitte.
Det er proportionerne, jeg lidt mangler i det her.
Hvis vi satte hastigheden ned til 50 km på motorvejen, ville der også være færre uheld.
Jeg savner ligesom her at se en beregning.
Jeg vil godt have, når vi udvalgsbehandler det her, at vi får en beregning på, hvad man vurderer at det her specifikke lovforslag har af betydning for vores smitteniveau.
For vi skal jo ikke gøre noget, hvis det ikke har en betydning for vores smitteniveau, og heller ikke noget, som kan gøre, at det afstedkommer en større risiko for vores sundhedssystem eller alt muligt andet.
Derfor håber jeg så, at ministeren vil give et svar på, hvad man vurderer den her lovgivning har af betydning for vores smittetal.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-01-26:
Og så kan man sige: Jamen bliver man ikke smittet i en bil, bliver man ikke smittet der, hvor man arbejder?
Der tror jeg i hvert fald det er centralt at sige, at hvis der et led i kæden, som ikke smitter, er der i hvert fald bedre forudsætninger for at inddæmme det.
Altså, hvis man går på en byggeplads og kører sammen med nogen i en bil, men trods alt ikke, når man kommer hjem til gården på Midtsjælland eller Skuldelev Kro, eller hvor man bor, smitter alle dem, der også er i den indkvartering, så vil det i hvert fald stoppe noget af smitten.
Henrik Møller (S), 2021-01-26:
Altså, hvis jeg skal henholde mig lidt til det notat, som er udarbejdet fra Beskæftigelsesministeriets side, så står der, at det er, for at der kan fastsættes nærmere regler om, »hvornår PCRtesten efter indrejse i Danmark skal foretages og om undtagelse af persongrupper fra testkravet.
Lovforslaget vil således blive fulgt op af en bekendtgørelse, hvor det forventes at blive fastsat, at PCR-testen skal være foretaget senest 72 timer efter indrejsetesten.«
Der tales altså om, hvad der forventes.
Det, man jo gør her, er, at man prøver at harmonisere, i stedet for at vi laver lovgivning, der skyder i hver sin retning.
Og så er det noteret, at hr. Bent Bøgsted siger, at der i forhold til ministerierne måske kunne have været en eller anden form for koordinering af det her.
Jeg synes bare, i forhold til de bemærkninger, der kommer efterfølgende, at det er fornuftigt, at vi laver en harmonisering, i stedet for at vi laver én lovgivning, hvor vi administrerer på en måde, og der så laves en anden lovgivning, hvor der administreres anderledes.
Det er det, der kunne have været tilfældet.
Bent Bøgsted (DF), 2021-01-26:
Jeg tror, det er lidt håbløst at overbevise Socialdemokratiets ordfører om logikken i det her.
For hvis det er sådan, at man laver en aftale på justitsområdet og sundhedsområdet, der slår fast, at man skal have en negativ test, inden man kommer ind i landet, og at man skal have en ny antigentest, når man er kommet til Danmark, og først 96 timer efter den første negative test, inden man kommer ind i landet, skal man have en pcr-test, hvorfor skal vi så stå og lave en aftale med beskæftigelsesministeren om, at arbejdsgiverne skal sørge for, at man bliver testet, når den bliver overtrumfet af justitsministeren og sundhedsministeren.
Det er der, kæden hopper af.
Jo, men så skal hr. Hans Andersen jo ikke tage alle beskæftigelsesordførere ind under den hat, for det er noget, man internt har gjort i Venstre.
Det er jo ikke noget, beskæftigelsesordførerne er blevet inviteret til af justitsministeren og sundhedsministeren.
Det er noget, man internt har gjort i Venstre, altså inddraget hr. Hans Andersen i den orientering.
Det er helt fint, at Venstre kører på den måde, de gør – det er helt fint, og det har jeg forstået.
Hans Andersen (V), 2021-01-26:
Jeg ved ikke, hvordan man arbejder i Dansk Folkeparti, men i Venstre har vi det sådan, at vi arbejder meget tæt sammen.
Og når så Venstres sundhedsordfører og Venstres retsordfører – det var så ikke retsordføreren, det var faktisk erhvervsordføreren – har en drøftelse om et emne, et område, som også berører beskæftigelsesområdet, så har vi en tæt dialog.
Og der fandt vi så anledning til, at jeg også lyttede med ved det møde.
Derfor er jeg sådan set fuldt orienteret om, hvad der foregår både på retsområdet, sundhedsområdet og beskæftigelsesområdet præcist i relation til vandrende arbejdstagere – og det er jeg sådan set meget glad for.