runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2023-05-31:
Det er et dejlig åbent spørgsmål.
Jeg vil sige det sådan, at det, vi ser for os, er et forsvarsforlig, hvor vi virkelig satser på at udvikle et højteknologisk forsvar, hvor hver eneste soldat får så stor virkning som muligt og bliver så robust som muligt, fordi vi satser på virkelig at give kapaciteter, der kan og vil noget.
For jeg ikke sikker på, at vi får meget mere personel i forsvaret, ligesom jeg ikke tror, at vi får meget mere personale i sundhedssystemet.
Derfor skal vi bruge det, vi har, bedre, blive bedre til at fastholde det og udvikle teknologier og kapaciteter, der i sig selv er med til at gøre forsvaret stærkere og mere robust.
Hvis vi kigger på det med ejendom, er den største økonomiske skævvridning i danmarkshistorien sket ved det boligskattestop, der blev indført af Anders Fogh Rasmussen i 2001, og som vi stadig væk ikke har rettet op på, heller ikke med den fælles aftale, vi alle sammen har været med til at lave om ejendomsbeskatningen i Danmark.
Der er kommet en skævvridning mellem by og land, apropos den diskussion, vi havde før, og derudover må man sige, at der er kommet en masse skattefrie gevinster, som folk måske burde have betalt lidt mere skat af.
Og den diskussion tager vi gerne.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-05-31:
I Det Konservative Folkeparti mener vi selvfølgelig, det er vigtigt, at man lever op til de forpligtigelser, som man har aftalt i forhold til konventionerne.
Men vi kan jo forstå, at der i regeringsgrundlaget står, at man godt vil lave et tjek af konventionerne, og det bidrager vi meget gerne til.
Men jeg kunne egentlig også godt tænke mig at spørge ordføreren om noget andet.
Kunne ordføreren komme ind på nogle konkrete idéer til, hvordan man kunne imødegå den her udfordring?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-31:
Meget gerne.
Jeg tror, vi alle sammen i den borgerlige familie er enige i, at det, der skete fra 2015 til 2019, ikke nødvendigvis var det smukkeste kapitel i vores fælles historie, og et af de helt store svigt var selvfølgelig, at fru Inger Støjberg ikke lukkede grænsen, da de 40.000 syrere kom, og det kommer vi til at gøre næste gang.
Morten Dahlin (V), 2023-05-31:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge om noget lidt mere jordnært eller måske mere vandnært, alt efter temperament.
Alternativet har været ude at foreslå, at man skal forbyde danske restauranter og caféer at tage penge for vand.
I den forbindelse er der en del danske restauratører, der har været ude at sige, at det faktisk er en ganske stor del af deres forretning, og at de er hårdt presset efter coronanedlukningen og den nedgang, der var i turisme.
Vi ved jo historisk set, at en af de brancher, det er allersværest at klare sig i, er restaurant- og cafébranchen; der er enormt mange, der åbner og så lukker igen.
På den anden side ved vi også, at hvis vi gerne vil tiltrække turister til Danmark, har vi brug for et stærkt restaurant- og cafémiljø, ikke kun for turisterne, men også for os danskere.
Derfor vil jeg bare høre Alternativet, om den modstand, man har mødt, og de, synes jeg, meget gode argumenter, der har været fra restaurantbranchen, ikke giver anledning til nogle overvejelser hos Alternativet om, at man måske skulle sige, at det var en ommer, det var en smutter, så det forslag trækker vi tilbage.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-05-31:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har selv en fortid i branchen, og jeg ved udmærket, hvordan det kan være at drive både café og restaurant.
Alternativet er kommet med et meget ambitiøst vandudspil, fordi vi ønsker at have rent vand i Danmark.
Både vores have, søer og grundvand har det rigtig sløjt.
Det her forslag om, at rent drikkevand bør være en menneskeret, og at det vil sige, at man bør kunne få det gratis på restauranter, har faktisk mødt utrolig meget ros fra rigtig mange danskere.
Så jeg må bare sige, at der er rigtig mange danskere, der kender følelsen af at blive tilbudt vand, når man kommer ind på en restaurant, og når man så får bonen, kan man se, at der står 50 kr., og det var man måske ikke lige med på.
Så postevand bør være en menneskeret.
Morten Dahlin (V), 2023-05-31:
Men den følelse kender jeg jo selv.
Jeg er også træt af, at der, når jeg handler i Bilka, står, at jeg har givet 32 kr. for kylling, men det gør jo ikke, at jeg stiller mig herind i Folketingssalen og siger, at det nu skal være gratis.
Ordføreren bruger jo eksemplet gratis, men det er jo ikke gratis for restauratørerne, det er jo ikke gratis for caféejerne, for de har jo udgifter til løn, til husleje, til opvaskere, til indkøb, og derfor pålægger man jo bare dem en ekstra udgift.
Og hvis ikke de kan få pengene ind via vand, lægger de jo bare pengene andre steder hen på regningen, og det vil sige, at forbrugerne ikke sparer nogen penge, men til gengæld bliver dem på caféerne og restauranterne irriterede.
Skulle vi ikke i fællesskab sige, at det var en ommer?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-31:
Det, der var mit ærinde, var bare at sige, at det gør vi også gerne sammen med Enhedslisten, selv om det måske ikke er hver dag, vi er enige
; det var vi såmænd heller ikke om at afsætte penge til dyrene på finansloven.
Frederik Vad (S), 2023-05-31:
Tak, og tak for talen.
Jeg er lidt interesseret i Alternativets syn på unges mistrivsel og mistrivsel i det hele taget, for jeg oplever tit i den her debat, at diagnosen lidt bliver stillet på et forkert grundlag.
Test eller ikke test, karakterer eller ikke karakterer – vi kan se, at det her er et vilkår i hele den vestlige verden i de her år.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-05-31:
Tak for et rigtig godt spørgsmål og meget vigtigt spørgsmål, for jeg synes, at når vi kigger på tallene om vores børn og unge i de her år, er det jo rigtig vigtigt, at vi ser det som et strukturelt problem og ikke et individuelt problem, for når hele generationer har sådan en mistrivsel, må det være, fordi der er noget galt med systemet.
At det er det samme i hele Vesten, kunne være, fordi vi har nogle af de samme økonomiske systemer i hele Vesten, som presser de unge i en præstationskultur, i en konkurrencekultur.
Det er jo ikke isoleret i Danmark; det er jo netop i hele Vesten.
Derfor burde man kigge på, at det er systemet, der presser de unge igennem.
Jeg er fuldstændig enig i, at myndiggørelse er langt bedre, for der er ingen, der ønsker at offergøre unge, tværtimod, men vi er jo nødt til at tage et ansvar, når vi kan se, det er hele generationer, der viser mistrivsel.
Så det, at det sker i hele Vesten, ser jeg kun som et endnu bedre argument for, at det er systemet, det er galt med.
Frederik Vad (S), 2023-05-31:
Men handler det ikke om, at vi i al for høj grad får lov til at svælge i os selv?
Præstation som sådan er der jo ikke noget galt med, og vi kan jo bare se, at den tid, unge bruger på alt muligt andet end skole – fritidsjob, foreningsaktiviteter, holdidræt osv. – er nedadgående i store dele af vores land.
Så handler det grundlæggende ikke om, at vi er for meget overladt til os selv og i virkeligheden for lidt sammen med andre, som forventer noget af os?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-05-31:
Jeg tror ikke, at der er noget galt i, at man forventer noget af hinanden.
Det tænker jeg at vi alle sammen gør også i forpligtende fællesskaber.
Det er sådan set kun godt.
Problemet er jo ikke nødvendigvis, at der skal præsteres – og det er også meget de unge, der selv siger det her, og det synes jeg er vigtigt at vi politikere lytter til.
De præsterer jo helt vildt, de unge.
Problemet er en kombination af flere ting, som jeg tænker vi kan se også i andre vestlige lande: præstation, sociale medier, presset økonomi, boligmarkeder, der kun er for de få, osv. osv.
Det er det samme, der sker i de vestlige lande, og det er derfor, at vi også har pressede unge- og børnegenerationer.
Nej, det mener vi ikke.
I Alternativet mener vi helt principielt, at retten til drikkevand bør være en menneskeret.
Hvordan restauranter vælger at prissætte deres varer, har jeg ikke nogen mening om; det kan de jo gøre, som de vil.
Så det vil gøre det meget nemmere for forbrugerne, at man ved, at det kan man få.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-05-31:
Jamen det overrasker mig lidt, hvis ordføreren udelukkende har, hvad skal man sige, en forventning om, at det er EU, som løser problemerne, for så kan man komme til at vente i mange år på, at løsningen kommer igennem.
Og det lykkedes jo ikke at få maks. 8 timers transport af levende dyr indført i EU, så vi står med problemet i Danmark; der er sådan set husdyr, der lider under at blive eksporteret.
Så jeg synes ikke rigtig, jeg fik fat i, hvordan ordføreren vil løse problemet.
Er der nogle løsninger, som vi kan tage igennem Folketinget eller deslige her i Danmark?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-31:
Ja, og jeg kan glæde hr. Søren Egge Rasmussen med, at det faktisk er et område, hvor hans partikollega Søren Bo Søndergaard og jeg har samarbejdet.
Vi har jo begge to en gedulgt fortid i Europa-Parlamentet, hvor vi samarbejdede om det, der hed »8hours«, altså at man skulle lægge en grænse for bl.a. dyretransporter.
Det er netop noget, der ikke bare ligger Pia Kjærsgaard, men faktisk alle medlemmer af Dansk Folkeparti meget på sinde, altså at få f.eks. lagt en grænse på transporten af levende dyr.
Det kunne også være, at man skulle sige, at dyr simpelt hen skal slagtes inden for en vis radius, altså i forhold til det der med, at de skal sendes over lange afstande osv.
Det er vi meget optaget af.
Og jeg tror faktisk, Dansk Folkeparti og Enhedslisten på det område ville kunne finde hinanden.
Lotte Rod (RV), 2023-05-31:
Der er én ting, som hr. Morten Messerschmidt holder næsten lige så meget af som udlændingeloven, og det er Den Blå Betænkning, som jo er en af de vigtigste ting, vi har lavet, i dansk skolehistorie, og som var der, hvor vi for alvor fremmede den kritiske tænkning.
Men samtidig med at vi lavede Den Blå Betænkning, udgav vi også 1941-cirkulæret om dannelse, og det har egentlig undret mig lidt, hvorfor hr. Morten Messerschmidt ikke taler noget mere om det.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-31:
Det er nok, fordi jeg er besat af K. Helveg Petersen og alle andre konservative misdædere.
Altså, dem, for hvem hele undergravningen af dannelse og folkeskole og kultur har været et drivende element i deres hverdag, betragter jeg jo som mine hovedmodstandere.
Og det er derfor, at Den Blå Betænkning, som blev skrevet af K. Helveg Petersen, der jo stadig væk, kan man sige, familiært er beslægtet med fru Lotte Rod, i hvert fald i partimæssig sammenhæng, danner grundlag for folkeskolen af i dag.
Lotte Rod (RV), 2023-05-31:
Nu skal hr. Morten Messerschmidt høre, hvad der står i 1941-cirkulæret, som vi altså udgav sammen med Den Blå Betænkning.
Der står nemlig: Skolen skal udvikle og styrke børnenes sans for de etiske og kristelige værdier, give dem ærbødighed for menneskelivet og for naturen, kærlighed til hjemmet og vort folk og land, respekt for andres meninger, følelse for fællesskab mellem folkene og for samhørighed med andre nordiske folk.
Jeg spørger selvfølgelig, fordi jeg godt kunne tænke mig, at vi udvikler fagene og målene for vores fag, og måske kunne vi faktisk godt finde nogle fælles dannelsesrødder.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-31:
Det vil jeg bestemt ikke afvise.
Altså, for min skyld kan vi godt udskifte folkeskolens formålsparagraf med den passus, som fru Lotte Rod lige læste op.
Søren Søndergaard (EL), 2023-05-31:
For knap 3 måneder siden ønskede et bredt flertal uden om regeringen en forundersøgelse i Samsamsagen, og det fik de.
Den er jo så blevet gennemført, og på den baggrund konkluderede de samme partier, at der skulle være en egentlig undersøgelse af sagen.
Det var regeringen selvfølgelig ikke enig i.
Der var dog ét parti, der skiftede opfattelse.
Det var Dansk Folkeparti, der gik fra at være med til at ønske undersøgelse til ikke længere at ville ønske undersøgelse.
Derfor var vi jo nogle, der sad spændt hernede i går, da vi behandlede punkt 40 på Folketingets dagsorden, som var forslag til folketingsbeslutning om iværksættelse af en granskningskommission om Samsamsagen.
Desværre mødte Dansk Folkeparti ikke op til debatten.
Altså, nu forstår jeg, at det er, fordi hr. Morten Messerschmidt har siddet på Det Kongelige Bibliotek og læst gamle aviser, og det var derfor, at hr. Morten Messerschmidt ikke var her.
Men kan hr. Morten Messerschmidt så ikke benytte lejligheden i dag til at forklare, hvorfor Dansk Folkeparti har skiftet synspunkt i den sag?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-31:
Først og fremmest vil jeg ikke have siddende på mig, at jeg sidder en sen tirsdag aften på Det Kongelige Bibliotek.
Jeg var i baren i Bakkens Hvile og passede mit arbejde.
Nej, når vi har skiftet position, er det, fordi vi har fået – vil jeg sige – efterretninger i forhold til bemeldte person, og hvad det egentlig er for en type, vi har med at gøre her.
Og jeg tror egentlig, at uanset hvor meget hr. Søren Søndergaard får at vide, vil han nok mene det samme.
Søren Søndergaard (EL), 2023-05-31:
Jamen jeg synes, det er meget interessant, hvor hr. Morten Messerschmidt har fået den information fra.
Det kunne jeg da godt tænke mig at vide.
Man behøver jo ikke at sige noget nærmere; man kan bare sige, hvor den er fra.
For det er jo ikke noget, der er oplyst til udvalget.
Altså, hvis det var noget, der var oplyst til udvalget, var den jo tilgængelig for udvalgets andre medlemmer.
Det er den jo ikke.
Så det er altså noget, som hr. Morten Messerschmidt har modtaget, men har holdt hemmeligt over for udvalget.
Og der synes jeg bare, at så skylder hr. Morten Messerschmidt måske at forklare befolkningen, hvor den information kommer fra.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-31:
Nu sidder jeg ikke i bemeldte udvalg, så jeg kan jo ikke holde noget hemmeligt over for udvalget.
Men jeg vil egentlig opfordre hr. Søren Søndergaard til at kontakte statsministeren, eftersom det efter grundlovens § 19 er regeringen, der fører udenrigspolitikken.
Jeg er sikker på, at hun kan orientere ham fyldestgørende.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-05-31:
Jeg kan godt være lidt i tvivl om, om Dansk Folkepartis hadprædikant, som har læst de gamle aviser, er interesseret i andre emner i dag end det, der var i talen.
Hvis vi nu skal holde samme stil, kan man jo sige: Danmark, 29 års ulovlige og systematiske halekupering af grise.
Svinestalde i Danmark: 29.000 pattegrise dør om dagen.
På landevejene i Danmark: Hvert år 15 millioner levende grise på vej i lastbiler til eksport.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Dansk Folkeparti, som har en vis interesse for dyrevelfærd, kan se, hvordan vi kan højne dyrevelfærden for grise i Danmark, for jeg synes, at vi gentagne gange får lister om, hvor slemt det står til, og jeg har noteret mig, at Pia Kjærsgaard fra Dansk Folkeparti har en vis interesse for sagen.
Jeg har også set, at Morten Messerschmidt har stillet et udvalgsspørgsmål.
Så kan ordføreren se nogle løsninger til at forbedre dyrevelfærden for grise i Danmark?
Mohammad Rona (M), 2023-05-31:
Tak for det.
Grunden til, at jeg spørger, er, at ordføreren tidligere har udtalt, at man hverken er støtteparti eller opposition.
Derfor vil jeg bare lige høre, hvor man egentlig står i det her spørgsmål.
Lad os nu lege med den tanke, at vi i morgen åbner et modtagecenter i, lad os bare sige Rwanda.
Er De Radikale så med på den idé?
Frederik Vad (S), 2023-05-31:
Når fru Pernille Vermund taler om det her med, at dårlige velfærdsinstitutioner skal lukke, at pengene skal følge borgerne og sådan noget, så synes jeg, det er en meget abstrakt og teoretisk måde at anse frihed på.
For de yderområder, de landområder, som ordføreren også nævner, vil jo meget ofte tabe i det spil.
Altså, der er jo store dele af det her land, hvor grundlaget for at lave højtkvalificerede velfærdstilbud med en stor faglighed ikke er der, hvis det skal foregå på markedsvilkår.
Der er jo store dele af vores land, hvor der er brug for, at staten eller kommunen opretholder nogle gode velfærdstilbud, så der bliver sikret nogle ordentlige sundhedstilbud, en ordentlig mobilitet, ordentlige uddannelser eller specialiserede socialtilbud.
Så kan ordføreren ikke lige prøve at sætte et par ord på, hvordan det der sådan abstrakte med, at man skal lukke alt det dårlige og lade pengene følge borgeren, ligesom kan hænge sammen med, at vi også har et land med store afstande?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-05-31:
Tusind tak for talen.
Jeg ved, at ordføreren er meget optaget af den grønlandske erhvervsudvikling, og at det er velkendt, at det groft sagt i virkeligheden er bloktilskuddet, fiskeriet og turismen, som er de tre bærende søjler i Grønlands økonomi.
Samtidig kører der jo en debat om selvstændighed i Grønland.
Derudover er der så også den mere usikre sikkerhedspolitiske situation.
Alle tre elementer sammenlagt
Der er muligheder, men der er også udfordringer i det, og jeg kunne i virkeligheden godt tænke mig at få ordførerens synspunkt: Hvordan håndterer man det bedst?
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-31:
Tak for spørgsmålet, som der er nogle gode tanker bag; 95 pct. af vores eksport kommer fra fiskeriet, og bloktilskuddet fylder faktisk mere end 50 pct. af de indtægter, vi har i Grønland, så det er helt rigtigt.
Hvis man nu f.eks. sagde, at fiskeriet skal blive ved med at fylde så meget – og måske i virkeligheden udvikles, så det bliver mere bæredygtigt, men det skal fylde 60 pct. samlet set – at 20 pct. skal komme fra råstofområdet, og at 20 pct. skal komme fra turismeudvikling, så kunne man begynde at tale om noget, hvor man sætter nogle politiske rammer for, at det er det, vi politisk gerne vil i Grønland.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-05-31:
Det synes jeg er positivt og i virkeligheden også visionært, i forhold til hvor Grønland skal bevæge sig hen.
Det tror jeg også er afgørende for Grønlands fremtid.
Jeg ved jo, der er en debat i Grønland rejst af Demokraterne, i forhold til hvor meget man, hvis man bliver selvstændig, så i virkeligheden selv skal betale.
Altså, det er den der med, at når man bliver mere selvstændig, skal man også selv håndtere finansieringen af det.
At man skulle bryde det op, skaber jo nogle nye udfordringer, ikke mindst fordi halvdelen af Grønlands økonomi netop kommer fra bloktilskuddet.
Hvis man overtager et politisk sagsområde, overtager man normalt også udgifterne til sagsområdet.
Jeg kan se, at IA har afvist en genforhandling af selvstyreloven, men jeg vil egentlig gerne høre ordførerens overvejelser om det krydsfelt, der er, mellem de større økonomiske udgifter knyttet til hjemtagelse, ønsket om selvstændighed og en genforhandling af selvstyreloven.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-31:
Jeg tror på, at ethvert økonomisk ansvarligt parti er nødt til netop at have en erhvervspolitik, og jeg tror også, man er nødt til at tale om, at selvstændighed selvfølgelig handler om politisk selvstændighed, men det handler også om økonomisk selvstændighed.
Derfor synes jeg jo, det er interessant helt specifikt at gå ind og kigge på, hvordan man kan sikre, at erhvervsudviklingen generelt står på flere ben end det ene ben, det mere eller mindre står på i dag – og så tror jeg desværre ikke, tiden tillader mere her.
Karina Adsbøl (DD), 2023-05-31:
Tak for det, og tak for talen.
Ordføreren var lidt inde på det i forhold til forældretest, men jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren omkring barnets lov, som i øjeblikket bliver behandlet her i Folketingssalen, hvor man kan tvangsbortadoptere før fødslen og tvangsanbringe børn før fødslen.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der har været udfordringer i forhold til grønlandske familier, og anbringelsesniveauet for de grønlandske familier er også væsentlig højere end for danske familier.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens holdning til barnets lov, netop i forhold til det med tvangsbortadoption før fødslen og anbringelse før fødslen.
For vi ved, at der har været så mange udfordringer, netop også i forhold til forståelsen af den grønlandske kultur og de test, de grønlandske familier bliver mødt med.
Så derfor vil det være lidt interessant at høre ordførerens holdning til den lov.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-31:
Noget af det, vi har kæmpet for, er både forældretest, hvor man tager hensyn til Grønlands sprog og kultur, men også, at man sikrer et rejsehold, som foreningen Grønlandske Børn kommer til at stå for, hvor man bistår de danske kommuner med et kendskab til Grønland og de forhold, der kan være der.
5 pct. af alle grønlandske børn er anbragt i dag, og det er 1 pct. af de danske børn, der er anbragt.
Jeg synes, det er vigtigt, når man ikke er sagsbehandler, at man ikke går for meget ind og forholder sig til det.
Men der er ingen tvivl om, at hvis der er et barn, hvis behov bliver varetaget bedre et andet sted, så skal barnet have mulighed for det, for det må være barnets rettigheder, som kommer allerførst i den sammenhæng.
Det, der udestår, er tolkning og oversættelse af sagsakterne, for det er der, hvor der sker en forskelsbehandling, som er uhensigtsmæssig.
Karina Adsbøl (DD), 2023-05-31:
Jeg er helt enig i, at der altid vil være børn, der ikke kan bo hjemme ved deres mor og far, og vi skal selvfølgelig sikre, at de får et godt børneliv.
Udfordringen er jo så, at man ikke følger op på, om de så også får et bedre børneliv, kan vi sige.
F.eks. siger De Anbragtes Vilkår, at 50 pct. ikke får et bedre børneliv.
Rejseholdet er jeg bekendt med.
Men så er der hele diskussionen om tvangsbortadoption før fødslen.
Er ordføreren enig i, at børn har ret til at kende deres biologiske ophav?
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-31:
Jeg tænker, at noget af det, der udestår, hvis man deler det op i før, under og efter anbringelsen, jo er det her med tolkning, men det handler også om samværet med forældrene, for det mener jeg også er i barnets tarv, hvis sagsbehandlingen viser det.
Jeg mener sådan set også, at der er en diskussion, vi ikke har taget endnu, som handler om, at når børn bliver anbragt uden for hjemmet, bliver de typisk anbragt i danske familier.
Det vil sige, at de mister deres grønlandske sprog og de mister deres relation til det grønlandske, og det kan jeg godt være bekymret for.
Så det ser jeg som en udestående opgave, vi har.
Katrine Daugaard (LA), 2023-05-31:
For statsministeren sagde jo i sin nytårstale, at flere skal anbringes, og nu står vi så med resultatet af de ambitioner, nemlig barnets lov.
Jeg er faktisk i tvivl om, om det er sådan, at barnets lov også bliver implementeret i Grønland, og om det er noget, I ønsker bliver implementeret i Grønland.
Ministeren har i Danmark brugt tal og undersøgelser som belæg for, at flere skal anbringes, og de viser jo, at i Danmark er der 2 pct., der bliver udsat for seksuelle overgreb af tillidspersoner.
Jeg ved, at det tal er noget højere i Grønland.
Hvis barnets lov f.eks. blev en realitet i Grønland, ville det jo lige pludselig være rigtig mange grønlandske børn, som skulle tvangsfjernes.