runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-22:
Tak for det, og først og fremmest tak for vores gode samarbejde i forbindelse med finansloven vedrørende styrkelsen af indsatsen mod negativ social kontrol, som jo virkelig er noget af det, der er med til at skabe yderligere ligestilling, og som er meget vigtigt.
Og der er jo noget, der skal udmøntes i forhold til det, nemlig 10 mio. kr. om året.
Men i Radikale Venstre ser vi det som den første spæde start på at intensivere og styrke indsatsen mod negativ social kontrol.
Og ser man på, hvilke handlingsplaner der har været de seneste år, kan vi se, at der har været handlingsplaner i 2003, 2005, 2012 og 2016.
Derfor skulle man jo mene, at 2021 så kunne være det år, hvor vi satte en ny handlingsplan i gang vedrørende negativ social kontrol.
Det har Radikale Venstre i hvert fald foreslået, og derfor vil jeg høre, om det er noget, Socialdemokraterne også vil være med på, altså at vi får en ny handlingsplan mod negativ social kontrol.
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Det er jo en del af de aktuelle forhandlinger om udmøntningen af de her midler, så det ville være forkert af mig at begynde at stå her og sige noget håndfast om det.
Men det, jeg i hvert fald gerne vil sige, er, at jeg er enig i vigtigheden af det her samarbejde mod negativ social kontrol, og jeg glæder mig også over de penge, der nu skal bruges på at bekæmpe de her ting.
Nu har artiklen fra Berlingske fra forleden om en somalisk pige, der blev kronraget af sin far og efterladt i Mogadishu, været nævnt et par gange.
Det er jo klart, at den her type af vanvittig svigt er blandt de mest ekstreme, men det findes også i mindre omfang, hvor man f.eks. ikke selv kan få lov til at vælge sin kæreste eller ægtefælle, eller hvor man ikke tør springe ud som homoseksuel eller træffe andre vigtige livsvalg.
Derfor er det noget, vi skal sætte hårdt ind over for, og det er også derfor, at vi nu skal lovbehandle et forslag mod negativ social kontrol, som på en række områder strammer lovgivningen
gevaldigt op.
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-22:
Hvis man ser på de seneste år, kan man se, at der heldigvis er sket en forbedring i forhold til negativ social kontrol.
I 2000 var der 1 kommune, der havde en forankret indsats i forhold til negativ social kontrol, og i 2020 var det 17 kommuner.
I 2012 var der 26 pct., der følte, at de blev begrænset i forhold til valg af ægtefælle.
Det gjorde sig gældende for 16 pct. sidste år.
Det vil sige, at der er sket forbedringer, men det er ikke nok, og derfor kunne jeg godt tænke mig en tilkendegivelse fra Socialdemokraterne om, om man vil være med på det radikale forslag om at få en handlingsplan mod negativ social kontrol, når det nu er et par år siden, vi har igangsat den seneste.
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Jamen der bliver mit svar det samme som på spørgsmålet før.
Det er rigtigt, at det er gået fra at være meget skidt til at være lidt mindre skidt på en række områder, når det gælder negativ social kontrol.
Der er stadig væk lang vej igen.
Derfor er jeg også glad for, at vi får strammet lovgivningen op nu, så man f.eks. bliver udvist, hvis man fastholder nogen i ægteskab mod deres vilje, så vi kan inddrage børns pas og andre papirer, sådan at børnene ikke risikerer at blive sendt på en genopdragelsesrejse eller efterladt i hjemlandet, og så vi på en række andre områder får strammet gevaldigt op på det her og får sendt et signal til folk om, at det her vil vi ikke acceptere.
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Tak for det.
Det var faktisk den sidste kommentar her fra hr. Rasmus Stoklund, der lige fik mig til at stille et spørgsmål.
For det er jo helt rigtigt, at vi lige nu forhandler om, hvordan de penge, der kommer fra finansloven, som skal stoppe negativ social kontrol, skal udmøntes.
Det er jo rigtig godt.
Jeg tror desværre ikke, at de penge kommer til at gøre det alene.
Jeg tror, at det også er et spørgsmål om at ændre på noget lovgivning, som hr. Rasmus Stoklund også er inde på.
Så derfor skal jeg bare spørge: Vil Socialdemokratiet ikke være med til at give de kvinder, der bliver udsat for negativ social kontrol, nogle flere rettigheder?
De har jo fået frataget en del rettigheder – hvad kan man sige – og kommet i klemme i den stramme udlændingepolitik.
Og der har bl.a. Dagbladet Information jo dokumenteret, hvordan de er blevet fastholdt i negativ social kontrol i stedet for at blive befriet fra det.
Og det var jo ikke det, der var meningen, så skal vi ikke lave det om?
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Kvinder, der bliver udsat for negativ social kontrol, har allerede i dag – heldigvis, for sådan skal det også være – særdeles gode rettigheder i Danmark, fordi vi som samfund gør, hvad vi kan for at understøtte dem.
Det kan vi gøre endnu bedre.
Det er jo bl.a. derfor, at vi nu skal udmønte 10 mio. kr. om året til at forbedre den indsats.
Og det er rigtigt, at det jo ikke gør det alene, men det står heller ikke alene.
Altså, vi har en af verdens største offentlige sektorer med en masse dygtige professioner inden for skolevæsen, politi og andre myndigheder, som jo også er en del af det her.
Når det er sådan, at der på landets krisecentre i 2009 var flere unge kvinder fra 24 muslimske lande end unge kvinder med dansk baggrund, så er det jo et udtryk for, at der er en markant overrepræsentation fra de muslimske lande.
Derfor gør vi, hvad vi kan.
Vi sætter ind nu med de her tiltag i den lovgivning mod negativ social kontrol, som vil ramme særlig hårdt i forhold til de parallelsamfund, som er arnestedet for det her.
Og nu er vi ved at forhandle om udmøntningen af de her midler, og jeg synes, at vi er godt på vej.
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Jeg er meget enig i det her med, at der jo heldigvis er en stor offentlig sektor, som kan hjælpe med at tage hånd om det her.
Og derfor undrer det mig også, at man kan gå igennem en helt ny pædagoguddannelse uden at møde begrebet negativ social kontrol.
Det synes jeg vi skal lave om på.
Men jeg synes også, at vi skal lave om på det faktum, at du bliver fastholdt i et ægteskab, for hvis du bliver skilt, så mister du din opholdstilladelse.
Det skal vi også lave om på.
Det er, synes jeg, simpelt hen skræmmende, hvis hr. Rasmus Stoklunds solidaritet til de her kvinder ikke rækker længere, end at han ikke vil sikre dem ophold her i landet, hvis de bliver skilt fra deres mand.
Og derfor har jeg bare en bøn til Socialdemokratiet: Jeg er med på, at I har en stram udlændingepolitik, men lad os nu bløde lidt op, så vi kan hjælpe de her kvinder, som vi alle sammen har en interesse i at hjælpe.
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Det er muligt, at den ikke er særlig kendt, men der er jo allerede i dag en dispensationsmulighed i udlændingelovgivningen for kvinder, der bliver udsat for det her, netop for at undgå, at en mand kan udsætte sin partner for vold, eller hvad ved jeg, og ligesom have den klemme på vedkommende, at hendes opholdstilladelse er afhængig af ham.
Og derfor er der allerede i dag en mulighed for at beskytte de her kvinder, så det ville jo være at løse et problem, der allerede er løst, hvis vi skulle gøre det, som fru Rosa Lund foreslår.
Jamen jeg kan jo ikke på vegne af hr. Morten Dahlin forstå, hvad jeg forsøger at sige.
Men altså, vi handler jo aktivt, idet vi afklarer, hvordan lovgivningen er.
Hr. Morten Dahlin er også bundet af grundloven og ved, at man ikke må diskriminere, at vi har religionsfrihed osv.
Derfor, når man så har kirkeklokker, som formelt set også er en form for bønnekald, vil vi ikke risikere, at vi, hvis vi på et tidspunkt skulle lave noget lovgivning, også kom til at forbyde kirkeklokker.
Det har vi en lang tradition for her i Danmark; det vil vi gerne have.
Hvad vil vi ikke have i Danmark?
Bønnekald.
Vi skal ikke have bønnekald udbredt i Danmark.
Det har vi aldrig lagt skjul på, og det har udlændinge- og integrationsministeren også sagt fra denne talerstol ved flere lejligheder.
Der er ikke nogen uenighed, hvor meget man end gerne vil skabe det.
Morten Dahlin (V), 2021-01-22:
Det er jo det, der gør mig en lille smule bekymret, for på et meget konkret spørgsmål om, hvorfor man ikke vil tage handling mod bønnekald, bliver der snakket om et eller andet med kirkeklokker, og så bliver problemet negligeret.
Altså, udfordringen er jo, at vi kan se, at i alle de lande omkring os, som har fået den her store indvandring, som hr. Rasmus Stoklund har problematiseret, har det her problem med bønnekald spredt sig.
Derfor er det jo vigtigt at reagere hurtigt og reagere fast, før problemet når at vokse sig uoverskueligt, og derfor er det, jeg bare ikke kan forstå, hvorfor Socialdemokratiet ikke er indstillet på det.
Hvorfor vil man ikke være upfront?
Hvorfor vil man ikke handle aktivt?
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-22:
Tak for det.
Jeg bliver nødt til at spørge ordføreren om det, jeg var inde på i min tale, om, at tallet, hvis man ser det sådan lidt isoleret, faktisk er 280.000, og det er sådan ligesom et tal, man kan overkomme, for de her MENAP-lande.
Flere er det egentlig ikke, men jeg tænker på, hvor meget vi drøfter det, hvilke problemer det afstedkommer, hvilken debat det giver hele tiden på alle niveauer, altså omkring påklædning, kriminalitet, måde at opføre sig på, social kontrol osv. osv.
Og nu står jeg her med Socialdemokratiets mange forslag fra før valget til ændringer i udlændingepolitikken, men hvornår kommer vi igennem hele den liste, som Socialdemokratiet havde foreslået før valget?
Og det, der egentlig er det vigtigste spørgsmål, er det, der har været lidt forvirring om i de sidste dage, nemlig det med, at man skulle kunne søge asyl langt væk fra Danmark.
Kan vi ikke lige komme lidt tilbage til det?
Jeg ved godt, at der var en minister, som først sagde, at det godt kunne lade sig gøre, og så, at det ikke kunne lade sig gøre.
Kan det lade sig gøre?
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Til det sidste først: Nej, det kan selvfølgelig ikke lade sig gøre at søge asyl langt væk fra Danmark, fordi det ville jo gøre Danmark til en magnet for flygtninge og migranter fra hele verden.
Det var en adgang, man fjernede for efterhånden lang tid siden.
Jeg synes faktisk ofte, det er forsvundet lidt i den debat.
Når man i blå blok mener, at starthjælpen er forklaringen på en meget lav asyltilstrømning til Danmark, mener jeg, at det er undervurderet, hvor stor en effekt det havde, dengang man fjernede adgangen til at søge asyl på danske ambassader.
Selvfølgelig skal man ikke kunne søge asyl andre steder i verden igen.
Og en misforståelse er, hvad der kan ske, det vil jeg ikke lægge så meget vægt på, men den kan jeg i hvert fald feje af banen til at starte med.
Til det første: Vi er jo i fuld gang med at forsøge at implementere »Retfærdig og realistisk«, vores udlændingeudspil, en lang række initiativer er allerede på plads, og det, jeg mener er det vigtigste, som jeg håber vi kommer i mål med, er et modtagecenter.
Det er jo, fordi vi, hvis vi lykkes med det, kan lave en strukturel forandring af udlændingeproblematikken i Danmark, og på samme måde, som udlændingeloven af 1983 var det i negativ retning, kan vi gøre det i positiv retning, hvis vi lykkes med det her mål.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-22:
Jeg må bare sige, at jeg står her med artiklen.
Altså, hvor er vi henne?
Er det nøjagtigt det, som ordføreren kommer ind på her?
Eller er det det, som hr. Flemming Møller Mortensen, den nye minister, kommer ind på, eller hvad?
Og jeg vil også godt høre, når statsministeren engang kommer op og afrunder, hvor man egentlig er henne.
For man har jo igennem ganske lang tid været i tvivl om alt, hvad der foregik omkring asyl osv., altså, vi skulle have et eller andet modtagecenter, men hvor er vi henne?
Altså, jeg er meget i tvivl om, hvad Socialdemokratiet egentlig mener på det her punkt.
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Udviklingsministeren har jo berigtiget den der artikel, nærmest ganske få minutter efter at interviewet var givet, så der var ikke på den måde så meget at være i tvivl om på den konto.
Der mener vi jo det samme.
Hvad er status på modtagecenteret?
Den er, at der er forhandlinger, og at det er svært, har vi aldrig lagt skjul på.
I den her samling inden sommerferien skal vi forhåbentlig med en bred opbakning vedtage en ændring af udlændingelovgivningen, sådan at dansk udlændingelovgivning i det øjeblik, at det lykkes at lande en aftale med et land om at etablere et modtagecenter, også kan rumme det, for det vil den jo ikke kunne på nuværende tidspunkt.
Og derfor må man jo også sige, at det først er med den her regerings indtræden i regeringskontorerne, at man overhovedet har forsøgt aktivt at gøre noget i den her retning, og at det selvfølgelig derfor har krævet et stort embedsmandsforarbejde.
Morten Dahlin (V), 2021-01-22:
Tak for det, og tak til hr. Rasmus Stoklund for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at følge op på det spørgsmål, jeg stillede statsministeren omkring udbredelsen af de her larmende bønnekald.
Som jeg forstod statsministerens svar, var det udtryk for en tendens, som statsministeren fandt negativ.
Samtidig står hr. Rasmus Stoklund nu på talerstolen og siger, at vi skal »handle aktivt«.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvis nu udbredelsen af larmende bønnekald er udtryk for noget negativt, som statsministeren sagde, og når hr. Rasmus Stoklund siger, at Socialdemokraterne ønsker at handle aktivt, hvorfor gør man så ikke noget ved problemet med de her larmende bønnekald?
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Altså, regeringen har jo sat et arbejde i gang med at afklare, hvad de juridiske muligheder er, og hvordan vi undgår en situation, hvor vi, hvis vi skulle vedtage lovgivning herinde, pludselig fik forbudt kirkeklokker, hvilket der nok ikke er ret mange af os, der er interesserede i, men som jo formelt også er en slags bønnekald.
Jeg tror, det var ved fredens moské i Gellerup, i hvert fald et sted i Aarhus eller omegn, at der for et år eller halvandet år siden mig bekendt var et meget markant eksempel på det, men foreløbig er det jo ikke sådan, at vi ellers bliver oversvømmet af bønnekald eller minareter, hvor der sendes musik ud fra højtalere eller andet, og heldigvis, for sådan skal det heller ikke være.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-22:
Tak for det.
Indvandring fra muslimske lande udgør i sig selv en problemstilling, som alle verdens lande må forholde sig til, men vi gør det ikke nemmere for os selv her i Danmark.
Dansk Folkeparti har med kontanthjælpsloft og integrationsydelse hjulpet til med at sørge for, at det ikke i så høj grad kan betale sig for folk at komme hertil og intet foretage sig og alligevel nyde det danske samfunds goder.
Men Dansk Folkeparti har på den anden side også gjort andre ting, der trak i den modsatte retning.
70-80 pct. af indvandrerne får ældrecheck, når de når folkepensionsalderen.
I Ishøj Kommune er det 70 pct., og i Københavns Kommune er det 80 pct. af de indvandrere, som er folkepensionister, der får ældrecheck.
Den har Dansk Folkeparti konstant forhøjet, og det er jo en check, man giver til folk, hvoraf en del af dem ikke har ydet en indsats i løbet af deres arbejdsliv, og nu står de så uden nogen pensionsopsparing.
Gør Dansk Folkeparti sig ikke nogle gange nogle overvejelser om, at de her ydelser, som Dansk Folkeparti er med til at hæve hele tiden, jo i høj grad går til indvandrere, og at det også er et problem?
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-22:
Jamen det vil jeg da glæde mig til.
Og så vil jeg selvfølgelig også udfordre hr. Rasmus Stoklund, når han kommer på talerstolen som ordfører.
For igen føler jeg lidt allerede på nuværende tidspunkt, at vi står her og bekræfter hinanden i, at der er noget rigtig skidt, og at det også i forhold til den sociale kontrol er ganske forfærdeligt, hvad man må læse i aviserne som her for nylig i Berlingske
: at en ganske, ganske ung pige bliver kronraget, bliver mishandlet, fordi hun har tilladt sig at udvise et lidt mere vestligt sind.
Hvad er det, vi alle sammen efterspørger?
Og der er jeg så tilbage ved min egen sag, som jeg nævnte før: Jeg har gentagne gange stået her og spurgt integrationsministeren i forhold til tørklæder, svømmehaller og kønsopdelt alt muligt.
Hvad gør regeringen? Ingenting!
Karsten Hønge (SF), 2021-01-22:
Hvis nu bare hr. Morten Dahlin kunne sandsynliggøre over for mig, at hvis man satte ydelserne ned, røg alle de her mennesker i arbejde, ville jeg faktisk et kort øjeblik overveje, om det var noget, man skulle gøre.
Der er bare ikke noget, der tyder på det.
Der er intet, der tyder på det.
Så der er ikke den der automatiske kobling mellem, at hvis man gør livet surt for mennesker, kommer de i arbejde.
Jeg har simpelt hen svært ved at forstå, hvorfor det, at vi lader børn vokse op i fattigdom, skulle gøre det bedre.
Tværtimod tyder alt på, at bare et enkelt år i fattigdom har gennemslagskraft i resten af livet, og jo længere tid du er der, manifesterer det sig af gode grunde stærkere i den enkeltes mulighed for at få uddannelse og job og giver større risiko for, at du ender på førtidspension.
Så jeg anerkender ikke den der sammenhæng mellem, at hvis bare du sætter ydelserne ned, kommer folk i arbejde.
Morten Dahlin (V), 2021-01-22:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge konkret ind til et af de forhandlingsforløb, vi kommer til at stå over for – hvornår ved vi ikke, for det er blevet udskudt nogle gange – men det her forhandlingsforløb, der skal starte på baggrund af Ydelseskommissionens anbefalinger, hvor vi jo bl.a. skal diskutere, hvordan vi får rykket en stor del af den gruppe, vi taler om her i dag, fra passiv forsørgelse og ind på arbejdsmarkedet.
SF har jo sammen med regeringen valgt at hæve de sociale ydelser til den her gruppe.
Hvordan ser SF at det ydelsesniveau skal være fremadrettet?
Forestiller SF sig, at man kan fjerne det midlertidige børnetilskud igen, eller vil det være sådan noget, SF står fast på skal ind i de forhandlinger, eller hvordan ser SF det her?
Og hvilke instrumenter forestiller SF sig ellers man ud over de lavere ydelser kunne tage i anvendelse for at løfte graden af indvandrere og flygtninge, der kommer ind på arbejdsmarkedet?
Karsten Hønge (SF), 2021-01-22:
Jeg forstår ikke helt den opdeling, som fru Pia Kjærsgaard lavede lige før ved at sige, at det ikke handler om den enkelte indvandrer, men om indvandringen.
De ting hænger da sammen.
Man kan da ikke sige, at indvandringen som sådan kun har ført noget negativt med sig, når jeg kan konstatere, at vi her i Folketingssalen har glimrende medlemmer med etnisk minoritetsbaggrund.
Man kan vel ikke sige, at fru Halime Oguz, som er i SF's folketingsgruppe, ikke bidrager, fordi hun øjensynligt efter fru Pia Kjærsgaards mening tilhører en gruppe mennesker, der samlet set ikke gør det.
Så man kan ikke sådan adskille indvandringen fra den enkelte.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-22:
Jeg vil vove den påstand, at indvandringen intet positivt har tilført Danmark – intet – kun noget negativt, og det er derfor, vi har haft de her debatter gennem årene og også har den her i dag og, hvis det står til mig, også har den igen om et år.
Så jeg synes lige så godt, vi kan erkende det, når nu vi er kommet så langt, som jeg trods alt føler at vi er, hvor også Socialistisk Folkeparti i den her debat siger, at der er ting, man godt vil have gjort anderledes i dag, og at man ville have stemt anderledes, hvis det havde været i dag – det synes jeg er et kæmpe fremskridt, det må jeg så sige, og det tager jeg positivt imod.
Men jeg synes, at vi lige så godt kan tage fat om nældens rod og hive den op og sige, at indvandringen i den grad har bidraget negativt til det danske samfund.
Karsten Hønge (SF), 2021-01-22:
Da jeg vandt gevinsten ved at kunne få lov at være ordfører i dag, tænkte jeg, at jeg hellere måtte læse op på det, så jeg printede hele den debat, man havde for et år siden, ud og sad skam og læste den.
Og jeg kan tydeligt huske, at jeg i går aftes, mens jeg sad og læste den, tænkte, at det da var en interessant udveksling, I havde haft, om hiphop og karate, og derudover udtalte fru Rosa Lund fra Folketingets talerstol, at hun var en out and proud poptøs.
Så jeg har været omkring det hele.
Nu er jeg jo født og opvokset oppe i Nykøbing Mors, og jeg ved da ikke, om morsingboer – det synes vi selv – har bidraget med meget.
Men med hensyn til at tage enkeltgrupper ud og spørge, hvad de har bidraget med, så kan det måske f.eks. være svært konkret at vise, hvad morsingboer har bidraget med.
Vi synes selv, vi har bidraget med rigtig meget, men sådan vil det også være med sjællændere og andre – der kan det måske være sværere at finde.
Men jeg har ikke det der behov for at sige, at indvandringen har betydet præcis det eller det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-22:
Tak for det.
Og tak for rosen.
Det er lige, før man bliver helt populær.
Nej, okay, det gør man ikke.
Det var en partifælle bag mig, der sagde det.
Det gør jeg ikke.
Jeg skal ikke bilde mig noget ind.
Men jeg vil godt stille hr. Karsten Hønge fra Socialistisk Folkeparti et spørgsmål.
Vi havde jo også den her debat stort set præcis for næsten et år siden – det var den 17. januar – og der var det hr. Carl Valentin, der var ordfører, og der spurgte jeg hr. Carl Valentin, hvad indvandringen havde bibragt Danmark af gode ting.
Nu tænker jeg ikke på den enkelte indvandrer, for jeg er ikke i tvivl om, at indvandrere igennem tiderne – og det er jo igen også langt tilbage – kan have bibragt Danmark mange gode ting; jeg tænker på indvandringen som sådan.
Og efter hr. Carl Valentin havde stået og tænkt sig om i temmelig lang tid, sagde han, at der f.eks. var hiphop og karate – det så han som rigtig gode ting.
Kan hr. Karsten Hønge mon finde på andre ting?
Og nu tænker jeg ikke på den enkelte indvandrer, men indvandringen som sådan.
Karsten Hønge (SF), 2021-01-22:
Nu er det jo netop ikke enten-eller.
Jeg er ikke i stand til at huske dem alle sammen, men jeg vil komme hr. Ole Birk Olesen så meget i møde, at jeg vil sige, at jeg er helt sikker på, at der er ting, som vi stemte imod, som vi ikke ville stemme imod i dag.
Det er jeg sikker på.
Morten Dahlin (V), 2021-01-22:
Skal jeg forstå det på den måde, at SF ikke ser nogen mulighed for sig for, at de ekstra penge, der nu er blevet sat af til højere ydelser, bliver fjernet igen i en aftale?
For så tror jeg, man kigger ind i et forhandlingsforløb, hvor regeringen jo skal kigge til venstre for at finde flertal, for jeg har meget svært ved at se nogen blå partier acceptere de højere ydelser som en del af fremtidens ydelsessystem.
SF holder jo hånden under regeringen, og derfor er det interessant at vide, om SF kan se sådan en aftale for sig.
Hvis ikke SF kan det, har SF jo nærmest kollektivt magten til at tvinge regeringen til at kigge til venstre.
For jeg kan ikke forestille mig, at der er nogen blå partier, der kunne finde på at gå med i sådan en aftale.
Karsten Hønge (SF), 2021-01-22:
Altså, vi holder jo ikke bare hånden under regeringen, vi er jo tosset med den, ikke også, så vi opnår masser af gode resultater sammen.
Den her ydelse er målrettet børnefamilier.
Vi oplevede en dramatisk stigning i antallet af fattige børn i Danmark, faktisk på 20.000, så vi endte på 64.500 fattige børn.
Med den her ydelse er det antal nu faldet.
Jeg kan da ikke se noget som helst argument for, hvorfor vi skulle kunne få et bedre samfund, på længere sigt få de her børn i job og uddannelse eller få deres forældre i arbejde ved at gøre børnene fattige.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-22:
Men dilemmaet her, når vi taler konkret om vielserne, er jo, at det islamiske ægteskab, nikkah, indebærer, at det, hvis man skal skilles igen, så er med nogle forudsætninger, som ikke er dansk lov og ret, men som er, at manden skal sige, at han vil skilles, og at han skal sige det et antal gange osv.
Det betyder jo, at vi, når vi anerkender deres ret til at vie ægtefolk, så også anerkender det islamiske ægteskab med de vilkår, der er forbundet dermed.
Dermed kan vi jo risikere, at der er muslimske kvinder i Danmark, som indgår et ægteskab under den forudsætning, at det er sådan, man gør i Danmark, fordi den danske stat har anerkendt det.
Kan SF ikke se, at det er et problem?