runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kathrine Olldag (RV), 2021-06-02:
Tak for det.
Nu har vi hørt om det samarbejdende folkestyre nogle gange under hr. Kristian Thulesen Dahls tale, både fra spørgeren og fra taleren selv, så jeg vil gerne fortsætte i det spor.
Vi laver faktisk temmelig mange ting sammen, altså Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre, men det er der måske ikke alle der ved, hverken herinde eller ude i stuerne, på skatteområdet.
Dansk Folkeparti har en meget pragmatisk og praktisk orienteret skatteordfører, som gang på gang er med til at stemme rigtig fornuftig skattelovgivning igennem, og Dansk Folkeparti har jo heller ikke noget så besværligt som f.eks. et skattestop hængende over hovedet, som de hele tiden skal veje tingene op imod.
Derfor er Dansk Folkeparti faktisk lige præcis på skatteområdet en samarbejdspartner for Det Radikale Venstre – derfor spørgsmålet.
Nu har taleren jo tidligere over for Nye Borgerlige afvist at kigge på rentefradraget, som der, hvis jeg forstod det rigtigt, blev henvist til, og så vil jeg egentlig gerne spørge om noget: Hvilke af alle de mange finansieringsforslag, som Sofie Carsten Nielsen nævnte i Berlingskes artikel her i går, kunne taleren så forestille sig kunne være med til at finansiere noget af det, som vi måske oven i købet sammen drømmer om at udvikle i vores samfund?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-06-02:
Det er, fordi vi gerne vil forhandle det, og det er, fordi vi gerne vil ind og se på, om den konkrete model, der bliver foreslået, er den, vi bryder os om, når vi kommer ned i detaljen.
Det er derfor, jeg ikke bare vil sige: Ja, vi støtter bare det forslag.
Vi vil gerne forhandle det.
Vi har de samme ambitioner og den samme intention, som spørgeren giver udtryk for, nemlig at vi skal sikre, at det er muligt også at få omsat huse i den del af landet, hvor det er meget svært at få omsat huse.
Hvilken præcis model vi så vælger for det, vil vi meget forhandle.
Det synes jeg man skulle tage som en udstrakt hånd og glæde sig over, at der i et samarbejdende folkestyre er et parti, der vil det, i stedet for bare at prøve sådan at spille lidt vred over, at man ikke får et svar på, om vi vil støtte et helt konkret forslag, som regeringen har fremsat.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-06-02:
Det blev jeg ikke klogere af, for jeg fik ikke et svar på, om man bakker statsgaranterede lån op.
Jeg fik et afvigende svar, der handlede om, at man måske nok ville gøre noget.
Jeg har læst Dansk Folkepartis lange program, og i det program indgår faktisk statsgaranterede lån til dagligvareforretninger.
Så jeg bliver næsten fristet til at spørge: Er dagligvareforretninger vigtigere for Dansk Folkeparti end de borgere, som kommer i klemme i landdistrikterne?
Der er jo ikke sket noget, i al den tid Dansk Folkeparti har haft vagten på det her område.
Vi har stadig væk problemer med lån i landdistrikterne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-06-02:
Jeg synes i virkeligheden, at hele den her diskussion er tankevækkende.
Der diskuteres lige nu på en og samme tid, om man skal lave indgreb over for et glohedt boligmarked i vores største byer, og om vi bliver nødt til at lade staten gå ind og garantere for lån i vores landdistrikter, for at vi overhovedet kan få gang i hussalget.
Det er bare lige for at minde folk om, hvordan vilkårene i virkeligheden er i det her geografisk set lille land.
Det er jo vanvittigt.
Derfor skal vi selvfølgelig gøre noget.
Og jeg tror på, vi skal tage en bred vifte af initiativer.
Altså, jeg tror ikke, det er én ting, der gør det her.
Det handler om en bred vifte af initiativer.
Derfor kom vi også tidligere på året med et fuldstændigt udspil omkring landdistrikterne, og hvad der skulle til på mange forskellige felter.
Og vi indgår meget gerne i forhandlinger i forhold til at få det realiseret, så det bliver til praktisk virkelighed for danskere.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-06-02:
Som jeg nævnte før, er det, der er vigtigt for mig, jo sådan set, at vi løser de udfordringer, som man har i landbruget, og som vi har i fællesskab.
Det handler om gælden i landbruget; det handler om klimaindsatsen; det handler om miljøet.
De ting er vi nødt til at hjælpe hinanden med, vi er nødt til at komme i mål.
Hvis vi gerne vil sikre, at dansk landbrug bliver på danske hænder, som hr. Torsten Gejl siger, så er vi også nødt til at sikre, at de har ordentlige rammebetingelser, at de har ordentlige konkurrenceforhold.
Jeg hører bare ikke nogen løsninger fra hr. Torsten Gejls side.
Jeg anerkender sådan set problemstillingen.
Jeg prøver bare at perspektivere den lidt ved at sige, at det jo gælder begge veje.
Men der er en problemstilling.
Løsningen på den er at sikre, at det godt kan betale sig at være landmand i Danmark.
Det arbejder vi for, fordi vi mener, at vi faktisk har en forpligtelse over for resten af verden til at vise, hvordan man producerer verdens bedste fødevarer.
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-02:
Men retfærdiggør det, at man har opkøbt landbrug i andre lande, fuldstændigt, at vi sælger vores landbrugsjord?
Er der nogen grænser for, hvor meget vi kan sælge?
Hvad vil ordføreren mene, hvis vi sælger f.eks. 50 pct. af den landbrugsjord, vi har i Danmark, og den kommer på udenlandske hænder?
Hvad vil det betyde for den der lokale landbrugskultur og for vores mulighed for at kontrollere CO 2 -udledning og biodiversitet?
Altså, har ordføreren nogen som helst grænse for, hvor meget af det danske landbrug ordføreren vil acceptere bliver solgt f.eks. til udenlandske kapitalinteresser?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-06-02:
Tak for det.
Ordførerens regering bliver ofte anklaget for at gå op i show, i spin, i politiske symboler og i kommunikationsstrategier frem for reelt indhold og substans.
Og den slags anklager synes jeg da ikke vi skal have siddende på regeringen.
Et af de områder, hvor man er blevet anklaget for at showe og spinne og ikke have noget reelt indhold, var i forhold til statsministerens tur til Israel.
Nogle folk sagde, at der ingen grund er til at tage til Israel, hvis man gerne vil have bedre vaccineproduktion i Danmark, for så skal man da bare tage til Tyskland.
Der har de vaccineproduktion, og det har de ikke i Israel.
Så jeg vil egentlig høre ordføreren, hvad man konkret har fået ud af den tur til Israel, og hvordan kan vi se det i det daglige arbejde i dag?
Jesper Petersen (S), 2021-06-02:
Jeg er simpelt hen i tvivl, om fru Pernille Vermund har læst den rapport og også læst, hvad Politiets Efterretningstjeneste konkluderer, nemlig at det er mere usikkert at tage den nuværende situation, fordi forholdene i lejrene er blevet forværret, og fordi der er en øget risiko for, at de kan komme ud af de lejre, og fordi de alligevel ville have krav på at vende tilbage, når de ville.
Så er det mere sikkert at gøre, som regeringen nu har besluttet, end at lade dem være der.
Den konklusion burde fru Pernille Vermund have læst og også taget bestik af, hvis hun vil danskerne det bedste.
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
»Jeg anerkender ikke den præmis, at vi skal løbe nogen som helst form for risiko i forbindelse med fremmedkrigere.«
Sådan sagde statsministeren den 3. marts 2021.
Det er intet nyt i vurderingen af, at de her terrorister naturligvis risikerer at blive mere farlige og mere radikaliserede, jo længere tid de opholder sig, hvor de er.
Men helt ærligt: Det, der er sket, er, at regeringen har bøjet af for venstrefløjen og Radikale Venstre.
Hvor langt vil regeringen gå?
Jesper Petersen (S), 2021-06-02:
Altså, alle, der har fulgt den debat og diskussion, vil jo vide, præcis som fru Pernille Vermund refererer, at det ikke var Socialdemokratiets ønske eller holdning, at man skulle hente fremmedkrigerne tilbage.
Men når vi møder en sikkerhedsvurdering, der siger, at det for præcis den sikkerhed, som fru Pernille Vermund påberåber at forsvare, ville være et større problem at lade dem blive – fordi de er på vej ud af de lejre, muligvis, og fordi de ville have ret til at komme til Danmark, hvad man ikke kan standse dem i, og at det altså dermed udgør et større sikkerhedsproblem, hvis man lader dem være, end det gør at tage dem tilbage og så træffe de foranstaltninger, der skal til – så kan vi som ansvarlig regering jo ikke bare lukke øjnene for det, altså at det er det, der står.
For så ville vi møde et berettiget argument – modsat det, fru Pernille Vermund kommer med nu – om, at vi ikke tog danskernes sikkerhed alvorligt.
Det er derfor, at man ser skiftet.
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Tak, og tak for ordførertalen.
»Danmark er ikke deres hjem.
De har vendt os ryggen; de har forladt Danmark; de har tilsluttet sig Islamisk Stat; de har vedkendt sig terrorens ansigt ...«.
Det sagde statsministeren her i Folketingssalen for bare 3 måneder siden.
Det er set fra vores perspektiv et både usselt og uværdigt greb og en ussel og uværdig måde at behandle danskernes sikkerhed på.
Kan den socialdemokratiske ordfører forstå, at rigtig mange danskere er forargede over regeringens beslutning, og at mange danskere føler sig utrygge ved, at man nu venter IS-terrorister til Danmark?
Jesper Petersen (S), 2021-06-02:
Det er ikke rigtigt, hr. Søren Pape Poulsen.
Man har selv til at starte med placeret det i Kærshovedgård, hvor det ligger nu.
Det er jeres ansvar, at det er dér, det er startet.
Og det er faktisk regeringens mulighed bare at sige, at sådan skal det så være.
Men når et flertal i Folketinget siger, at det skal I ikke gøre, så lytter vi til det.
Og med til det hører så ansvaret for, at den beslutning ikke kan gennemføres.
Det kommer man ikke uden om.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Vi forhindrer ikke regeringen i noget som helst.
Og så må den slås med SF og andre om at få pengene igennem på en finanslov.
Men altså, nu hører jeg argumentet – og det hørte jeg også, da der blev svaret før – at når man nu ikke kan få det til at ligge dér, så lader vi det bare ligge; så kan vi ikke gøre mere ved det.
Gælder det også andre politiske områder: Hvis regeringen spiller ud med en reform, der ikke er flertal for, så lader man det ligge?
Hvis man spiller ud med noget på uddannelse, som der ikke er flertal for, så lader man det ligge, eller hvad?
Eller prøver man at gå videre?
Prøver man at overbevise de mennesker, der har sat en til regeringsmagten, om, at vi faktisk har et ansvar, vi skal have løst?
Jeg er nødt til at sige: De borgerlige partier har nul ansvar for det her.
Vi har placeret det.
Vi er kommet med et forslag.
Vi har taget tæskene for det.
Regeringen er bare blevet fornærmet og har trukket sig tilbage.
Jesper Petersen (S), 2021-06-02:
For det er jo et af problemerne, der var med det forslag, der kom fra den tidligere regering: at det var rasende dyrt.
Det svarede til den årlige helårsindlogering på d'Angleterre, som jeg husker det, som det ville koste per indbygger, der skulle være på Lindholm, hvor der også bor mennesker lige omkring, og hvor det er et fatamorgana at lade, som om at man ligesom så har lukket de mennesker inde ude på et eller andet Alcatraz og aldrig ser dem.
Det var dyrere og havde også konsekvenser for mennesker.
Så har det været på Kærshovedgård i mellemtiden, og dem vil vi hjælpe mere og bedre end det, der sker nu, og vi skal sørge for at få flere af dem sendt hjem, og at de, som er på de centre, overholder de pligter, de har, mens de er nødt til at være der.
Men det er hr. Søren Pape Poulsen selv, der sammen med sine kammerater har forhindret regeringen i at komme med et nyt udrejsecenter.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Tak for det, og tak til hr. Jesper Petersen for talen.
Jeg havde egentlig tænkt mig, at jeg skulle spørge lidt til reformer og økonomi og velfærd, for det synes jeg er meget interessant.
Ud over at det var en enormt kynisk handling at placere det på Langeland, har man jo stadig væk en opgave som regering.
Jeg hørte godt, at ministeren stod i tv og på den ene side sagde: Jeg kunne jo bare placere det, men jeg vil ikke gå imod et flertal i Folketinget.
Og på den anden side sagde han: Men hvad vil I så?
Det er vi jo så nogle partier der har peget på, altså hvad vi så vil.
Det gjorde vi før sidste valg, og vi har også taget tæskene for det.
Vi har fået de høvl, vi skal have, i forhold til hvor det skulle ligge.
Men vi besluttede os for det.
Kærshovedgård ligger, hvor jeg er valgt, så hvis jeg var lige så kynisk, sagde jeg bare: Lad det ligge på Langeland.
Men det er simpelt hen for langt ude, og det kan jeg ikke få mig selv til, for det er ikke i orden over for det lille øsamfund.
Men derfor har man jo stadig væk 130 dybt kriminelle mennesker på Kærshovedgård, som I har et ansvar for at finde en placering til, fordi I er regering.
Og hvis I ikke kan lide at være regering, så sig til.
Så er vi indtil flere, der nok skal hjælpe jer af med det.
Jesper Petersen (S), 2021-06-02:
Jeg ved ikke, om der var et egentligt nyt spørgsmål.
Men jeg vil godt bare gentage tilsagnet om – hvad ingen skal være i tvivl om, og det tror jeg heller ikke nogen er – at det for os er vigtigt at bekæmpe børnefattigdom.
Det står også i den vedtagelsestekst, vi sammen lægger frem i dag.
Og vi håber på at kunne lave en bred politisk aftale om et nyt kontanthjælpssystem på den anden side af sommerferien.
Og om vi alle sammen kan mødes, ved jeg jo ikke, men jeg ville virkelig ønske, at vi kan, og at vi kan få en bred aftale, så vi ikke hele tiden skal have nye debatter om kontanthjælpen i Danmark.
Helt umiddelbart var der jo der en sparring med lande, der ligesom Danmark havde en vis succes på vaccineområdet, ikke mindst Israel, men også Østrig, som vi talte med.
Der er der jo så en anledning til udveksling og samarbejde med lande der, der for Israels vedkommende ikke dukker op i EU-kredsen, ligesom vi har haft samarbejde med New Zealand og samtaler med Sydkorea og andre, hvor man jo der altså drager erfaringer fra pandemien og i det her tilfælde vaccinationsudrulningen.
Sådan er det jo nogle gange, altså at der lægges nogle spor ud, og så kan vi siden hen få gavn af det.
I hvert fald vil jeg sige, at det under en pandemi, hvor vi har behov for så mange vacciner, som vi kan få, og også har behov for at ruste os til, når der skal være nye vaccinationer på grund af mutationer, vel ikke er så dumt at have en statsminister, der forsøger ad alle de kanaler, hun kan, at samarbejde med lande, som vi kan få noget ud af at samarbejde med.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-06-02:
Så svaret er, at man har fået noget sparring ud af det, og at der måske engang i fremtiden kan komme noget konkret ud af det.
Med andre ord er der ikke kommet noget som helst ud af det.
Det har måske bare været show, og måske har det bare været spin.
Kan ordføreren ikke selv forstå, at man får den mistanke, at den tur egentlig kun var show og spin?
Jesper Petersen (S), 2021-06-02:
Når det kommer til økonomien, er der jo sat de første 600 mio. kr. af på finansloven til det, der handler om psykisk syge.
Hvad angår handicappede og det, der bliver peget på med kommunernes og regionernes økonomi, forhandles der jo lige nu om aftalerne dér.
Men jeg synes bare, det er værd at understrege, at der med de kommuneaftaler og den finansiering af velfærden, der er lavet under den her regering, er taget et kæmpe skridt frem, også med den udligningsreform, der er, og som altså mindsker det tryk, der er på den kommunale økonomi, og som egentlig meget er kommet fra den side, som hr. Jens Rohde desværre har meldt sig ind i efter at være gået ind i Kristendemokraterne.
Der vil man få mere ud af det i kommunerne, hvis den nuværende regering fortsætter kursen.
Jens Rohde (KD), 2021-06-02:
Jamen der er jo ikke nogen, der har noget at lade hinanden høre der, for der er jo mange regeringer, der bærer ansvaret for, at de rettigheder aldrig nogen sinde er blevet implementeret.
Vil regeringen være med til at sætte kommunerne og regionerne mere fri rent økonomisk og politisk, så de har muligheden for at løfte den opgave, som jeg jo i vedtagelse efter vedtagelse her i Folketinget kan høre vi alle sammen er enige om skal løftes?
Jesper Petersen (S), 2021-06-02:
Jeg synes, det er godt, at hr. Jens Rohde bringer handicappede og psykisk syge – det kunne være andre sårbare grupper, men jo ikke mindst de to har der været meget diskussion om de seneste uger – ind i debatten her, og jeg mener, det er rigtigt, at det er nogle af de områder, hvor vi som samfund også må sige, at her fungerer tingene ikke godt nok.
Der er på forskellige måder på de punkter gang i et forberedelsesarbejde med at kunne lave f.eks. en 10-årsplan inden for psykiatrien til at gavne det område, som vi har haft som den lidt oversete del af sundhedsvæsenet i for mange år med alle de problemer, det har skabt.
Jens Rohde (KD), 2021-06-02:
Tak for talerne.
Jeg vil dog sige, at det er lige før, jeg bliver sådan helt lettet over, at Danmark ikke kom i finalen til melodigrandprixet, for så havde regeringen formentlig også taget æren for det.
Sådan lød det i hvert fald.
Men fred være med det, sådan er det jo, når man står i den situation.
Det kender jeg godt til; så skal man jo fortælle om alle de gode ting, regeringen har gjort.
Statsminister efter statsminister efter statsminister, sagde statsministeren, der så stillede sig op i rækken af andre statsministre i forhold til udenlandske kvinder.
Den samme situation har vi for de handicappede og for de psykisk syge.
Vi har i de seneste uger her i Folketinget behandlet utallige beslutningsforslag og forespørgsler og et borgerforslag fra #enmillionstemmer om rettigheder for disse udsatte grupper.
Og der er Google jo så en ondskabsfuld partner at have med sig, for jeg har læst utallige taler fra tidligere statsministre og i øvrigt også fra mig selv som politisk ordfører om at sikre de rettigheder til de mennesker.
Hvornår får de dem?
Jesper Petersen (S), 2021-06-02:
Det skal vi virkelig gerne undgå, altså de tendenser, der er i den debat, men jo også på andre områder, nemlig at vi kan havne så langt fra hinanden, at det nærmest er svært overhovedet at acceptere hinandens synspunkter eller argumenter.
Men der er også rigtig mange andre mennesker, for hvem det er vigtigt at kunne have en bil at køre på arbejde i, måske skal familien bruge to, for at det hænger sammen.
Og der er vi nødt til at tage skridtene på en måde, hvor det går fremad hele tiden – og der er stillet forventninger – men hvor man heller ikke skubber det ud over kanten og fjerner mennesker fra det, for vi skal have dem med.
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-02:
Jeg er glad for, at alle de demonstrationer og hele den aktivitet, der er i de grønne bevægelser, animerer regeringen til at handle, så godt man kan.
Men gør det slet ikke indtryk på ordføreren, at der er blevet så uendelig langt mellem den boble, vi har herinde, hvor Socialdemokraterne nærmest står og fejrer klimaresultater, og så den massive kritik, der er ude i samfundet, ude i det, vi kalder den rigtige virkelighed?
Jesper Petersen (S), 2021-06-02:
Men jeg vil sige det sådan, hr. Torsten Gejl, at jeg har kæmpe respekt for det enorme engagement, som mange mennesker og mange unge mennesker lægger i klimasagen.
Det handler om klima, men det handler jo også om biodiversitet og natur, miljøpolitik og andre ting.
Jeg synes heller ikke, at regeringen lægger skjul på, at vi også synes, at det er vigtigt.
Vi er det land, der har den mest ambitiøse klimalov.
Når man går ned over listen af aftaler, der er lavet i den her valgperiode, så vil man jo se rigtig mange ting, der bringer os videre på det her felt.
Så hele det engagement får vel så sit udløb i, at man vil have mere, og at man vil have det hurtigere.
Man vil også have, at andre lande gør det.
Der er det for os så også bare vigtigt at sørge for, at vores klimapolitik ikke ødelægger det, at vi gerne skulle være et godt eksempel til efterlevelse for lande, der også gerne vil beholde deres arbejdspladser og deres konkurrenceevne.
Jeg synes faktisk, at vi er i gang med at vise, hvordan man gør det.
Det kan vi godt bryste os af.
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-02:
Tak for talen.
Regeringen roser sig selv og støttepartierne for, at det går godt med at nå vores 70-procentsmålsætning.
Jeg vil sige, at det er lige ved, at statsministeren fejrer det på talerstolen.
Hvis det er rigtigt, hvorfor skal politiet så bære strejkende studenter, grønne studenter, væk fra Folketingets hovedtrappe?
Hvorfor sultestrejker de grønne studenter for klimaets fremtid?
Og hvorfor kritiserer stort set alle de grønne organisationer regeringens klimainitiativer?
Jesper Petersen (S), 2021-06-02:
Det synes jeg faktisk ikke er rimeligt at sige.
Det er jo heller ikke sådan, hvis man sådan ser det i den debatkontekst, der udspillede sig i de dage, at det ikke havde en omkostning eller førte til en kritik af, at vi rejste til Israel.
Jeg kan selv huske adskillige interviews og debatter og andre ting, jeg skulle stille op i, også fordi det havde med det land at gøre, for hvad ville man dog dér?
Der synes jeg, at der må være fokus på missionen og på sagen, og det var det, statsministeren havde.
Victoria Velasquez (EL), 2021-06-02:
Vi er ikke uenige i, at folk skal i arbejde.
Men vi prøvede jo faktisk at give Socialdemokratiet en ekstra chance for at kunne adressere det, som beskæftigelsesministeren havde udtalt.
Og der sagde statsministeren, at nu måtte vi se, hvilke flertal der materialiserer sig.
Det er svært ikke at tolke det som, at man ikke ser det som en bunden opgave, at vi skal løse det her problem.
Derudover har regeringen også sagt, at Ydelseskommissionen skulle arbejde udgiftsneutralt.
Man har ikke engang taget de midler, vi har sat af til midlertidigt børnetilskud, eller de forringelser, Lars Løkke Rasmussens regering lavede, med.
Jesper Petersen (S), 2021-06-02:
Der vil jeg sige, at jeg synes, fru Victoria Velasquez gør beskæftigelsesministeren uret, i forhold til hvordan man skal forstå de kommentarer, han har givet, op til at Ydelseskommissionen afleverer sin rapport, og i hvilken kontekst de er sagt.
Vi er enige om, at vi skal have færre børn i den gruppe i Danmark, altså hvor der er særlig lave indkomster, og hvor det, præcis som fru Victoria Velasquez beskriver, jo hæmmer dem i deres liv nu, men jo også kan gøre det langt ind i voksenlivet.
Og det var jo derfor, vi med det samme tog skridt sammen – efter regeringens dannelse – og at vi jo så også har gjort det til et af pejlemærkerne for et nyt ydelsessystem, at det skal bidrage til, at vi har færre børn i den her gruppe af familier med særlig lave indkomster.
Det vil vi.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-06-02:
Regeringen havde gjort sit hjemmearbejde!
Altså, det bliver da mere og mere – desværre – morsomt at lytte til hr. Jesper Petersen.
Lørdagen forinden man meldte ud, at man skulle flytte til Holmegaard på Langeland, havde man købt en ejendom til 13,5 mio. kr., der er prissat til mellem 5 og 6 mio. kr., og som sidst blev handlet til omkring 7 mio. kr. lige før finanskrisen, da priserne på boligmarkedet må forventes at have været rimelig høje.
Det virker da, som om regeringen i den grad ikke har gjort sit hjemmearbejde.
Selv om regeringen kommer med en rigtig, rigtig elendig idé om et udrejsecenter på Langeland, som vil smadre udviklingen på Langeland, så er regeringen da stadig forpligtet på sit valgløfte til borgerne, til danskerne i Midtjylland om at finde en placering til et nyt udrejsecenter.
Så lad være med at spille fornærmet, hr. Jesper Petersen.
Så kom dog i arbejdstøjet, og sørg for at indfri det valgløfte og give danskerne det nye udrejsecenter, I har lovet.
Jesper Petersen (S), 2021-06-02:
Hr. Jakob Ellemann-Jensen kender jo godt svaret på det spørgsmål.
Man får det fremstillet, som om det er sådan en øde ø langt ude i Stillehavet.
Du kan jo godt tage sådan en lille tur til Kalvehave eller Stege og prøve at kigge ud på vandet og se, hvor langt væk det er, og lige ihukomme forpligtelsen, som Venstre selv mødte, om, at der skal gå færger derfra, fordi det ikke må være en indespærring.
Dermed er der jo rejser mange gange dagligt direkte derover.