runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2018-02-21:
Er ministeren enig med sin partifælle, finansordfører for Liberal Alliance, Joachim B. Olsen, når denne i Jyllands-Posten den 2. februar i år konkluderer, at regeringen ikke når sit mål om at øge arbejdsudbuddet med 55.000 til 60.000 personer, idet man efter 14 måneder ved magten ikke er lykkedes med at øge arbejdsudbuddet nævneværdigt?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-21:
Det er op til en politisk beslutning, som jeg også har redegjort for i mit svar.
Det er noget, som hr. Rasmus Prehn og jeg kommer til at tage stilling til, og som andre folketingsmedlemmer kommer til at tage stilling til, primært i Transportudvalget, naturligvis.
Og man kan beslutte det ene; man kan beslutte det andet.
I Trafikstyrelsens plan står det jo åbent, at man kan gøre både det ene og det andet.
Der er lagt op til, at togene i 2022 kører til lufthavnen, og det er også i henhold til de ønsker, der har været fra de partier, der har besluttet at bygge banen til lufthavnen.
Rasmus Prehn (S), 2018-02-21:
Det her er jo nok så meget et spørgsmål om tiden efter 2025 og ikke perioden fra 2022 til 2025.
For det er jo der, man ser det store problem er.
Og der synes jeg ministeren skal forholde sig til følgende: Kan man ikke forestille sig, at der også efter 2025 – det er i hvert fald det, der er bred politisk opbakning til – skal være fjerntog til Aalborg Lufthavn?
For planen bliver jo opfattet sådan, at man kun har enkelte gennemkørende tog, men ellers er det mest en lokal betjening, der er af Aalborg Lufthavn.
Jeg synes, at den måde, de har fået tumlet rundt i manegen på her, er højst malplaceret.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-02-21:
Jeg vil formulere det sådan, at jeg er en kende mere optimistisk end min partifælle, men jeg anerkender, at det ser svært ud.
Og det er jo ellers på en god baggrund, nemlig at det går godt i dansk økonomi.
De gode tider – det skal vi jo huske på –
skyldes, at politikere her på Christiansborg har truffet fornuftige beslutninger om arbejdsudbudsreformer tidligere i forhold til tilbagetrækningsalder, dagpenge m.v. Det er vel også derfor, at den regering, hr. Benny Engelbrecht selv sad i, i hovedtræk byggede på VK-regeringens økonomiske politik, for man fortsatte ad det spor, som de borgerlige regeringer havde lagt ud.
Det er sådan, at vi er i den situation, hvor der er mange virksomheder, der taler om, at der er ved at opstå det problem, at de ikke kan få den arbejdskraft, som de har brug for – at det begrænser deres produktion, det begrænser deres vækstmuligheder.
Det synes vi selvfølgelig er ærgerligt, og det er derfor, at vi har en ambition om, at nutidens politikere skal være lige så fremsynede som politikerne for 5-10 år siden, der sørgede for, at det går godt i dag, og at vi har den arbejdskraft til rådighed, vi skal have.
Så er jeg jo lidt interesseret i baggrunden for, at hr. Benny Engelbrecht har stillet det her spørgsmål, for det kan der jo være flere grunde til.
Det kan jo være, at hr. Benny Engelbrecht vil komme med en udstrakt hånd i dag og sige: Ja, Socialdemokratiet vil gerne hjælpe regeringen med at løse det problem, som flere og flere virksomheder siger der er, nemlig at de ikke kan få den arbejdskraft, de har brug for.
Og hvis det er det, vi skal diskutere i dag, må jeg bare sige, at så er det her en af de bedre dage i Folketinget, for så skal vi jo bare se at komme i arbejdstøjet.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-21:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er en enig regering, som står bag lanceringen af »Opdragelsesdebatten«?
Mai Mercado (KF), 2018-02-21:
Altså, vi bor i Danmark, og danskheden er ligesom vores fundament.
Det er jo derfra, at en rigtig, rigtig stor del af vores diskussioner kommer, og det er også derfor, jeg sætter opdragelse til debat.
Betyder det, jeg ikke har holdninger til parallelsamfund?
Jeg har masser af holdninger til parallelsamfund, og vi kommer lige præcis også ud med et meget, meget stort parallelsamfundsudspil her senere på foråret.
Og det gør vi jo, fordi det er vigtigt, fordi der, som statsministeren siger, er blevet slået huller i danmarkskortet, og fordi der er visse steder, hvor social kontrol accepteres, hvor kvinder og piger er mindre værd end drenge.
Tak for det, formand.
Selvfølgelig er det hele regeringen, som står bag initiativet, og jeg har jo drøftet »Opdragelsesdebatten« med resten af regeringen, før jeg lancerede det, og så er jeg helt opmærksom på, at der jo er enkelte folketingsmedlemmer, som har udtrykt sig måske lidt mere skeptisk, men sådan er det jo.
Det er en debat, og derfor skal bølgerne også gå højt, ellers ville det jo være ligegyldigt, så ville det være værdiløst, og jeg tror inderligt på, at det at få en debat om opdragelse er rigtig, rigtig godt.
Pernille Bendixen (DF), 2018-02-21:
Er det ikke korrekt?
Inger Støjberg (V), 2018-02-21:
Ja, det kan man selvfølgelig godt sige, men omvendt vil jeg sige, at hvis nu forældrene rent faktisk taler dansk, så vil det jo uvægerlig også komme til at smitte af på børnene.
Det er sådan set lidt den modsatte diskussion af den, vi ofte har om ghettoområderne, hvor der ikke bliver talt dansk i hjemmet, og børnene derfor ofte har det svært i skolen.
Så jeg er egentlig ikke umiddelbart så bekymret for den del, især heller ikke, når man ser på, at man jo må antage, at de her mennesker netop er nogle, der gerne vil forblive i Danmark og derfor også har en meget stor interesse i, at deres børn selvfølgelig også falder godt til her.
Pernille Bendixen (DF), 2018-02-21:
Tak til ministeren.
Som jeg også nævnte i min ordførertale, er vi egentlig lidt undrende over for, hvorfor det er, man ikke stiller krav om danskundervisning til børnene.
Man stiller det jo til forældrene, når de skal være her.
Men børnene vil jo faktisk kunne være her i en lang periode uden at stifte bekendtskab med det danske sprog.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-02-21:
Jeg har ikke så meget at tilføje i forhold til tidligere ordførere.
Vi støtter også det her lovforslag.
Vi er enige i den bagvedliggende intention fra regeringen om, at Danmark skal være et attraktivt land for internationale organisationer, f.eks. FN.
Deri ligger jo også, at vi, om jeg så må sige, er i stand til at tilbyde de medarbejdere, der er der, hvad jeg vil kalde rimelige vilkår.
Det her forslag er udtryk for en rimelighed, i forhold til at mennesker, der har arbejdet i de her organisationer i mindst 12 år, kan få mulighed for at blive i Danmark og også modtage den pension, de har optjent i de respektive organisationer.
Der er tale om, at de får lov til at blive her i Danmark, i forlængelse af de har levet her i mange år.
Andreas Steenberg (RV), 2018-02-21:
Ja, fru Sofie Carsten Nielsen er fraværende af private årsager, så derfor holder jeg Radikale Venstres tale i hendes fravær.
I Radikale Venstre mener vi, at der er behov for klarhed i forhold til opholdsgrundlaget for udenlandske ansatte ved internationale organisationer og virksomheder i Danmark, også for deres familier og særlig efter pensionering.
På Udenrigsministeriets initiativ kommer det her lovforslag, og vi synes, det, der lægges op til, er rimeligt og ordentligt.
Vi synes også, at alt andet bare manglede.
Man skal kunne forsørge sig selv fremtidigt under pensionering, have boet 12 år i Danmark, være over 60 år, og så skal man kunne dansk på niveau 1. Vi synes, det er godt, at der med det her lovforslag bliver sagt meget klart og tydeligt, at Danmark er et land, hvor dygtige udlændinge og udenlandske organisationer er velkomne, og at vi glæder os over, at man slår sig ned.
Vi er glade for lovforslaget.
Vi har haft det på vores ønskeliste længe, for vi har brug for de her udenlandske organisationer og de udlændinge, og derfor støtter vi lovforslaget i Radikale Venstre.
Josephine Fock (ALT), 2018-02-21:
Vi skal i dag førstebehandle lovforslaget fra regeringen, som omhandler opholdstilladelse ved pensionering til tidligere ansatte med herværende internationale organisationer, EU-institutioner og lignende.
Lovforslaget er afstedkommet af bl.a. sagen om den kvinde, der havde været i Danmark i 32 år og arbejdet for en af de her organisationer, og som så blev bedt om at rejse hjem igen.
Derfor er Alternativet jo rigtige glade for, at regeringen tager initiativ til at sørge for, at den slags sager ikke gentager sig, men at folk så kan blive i Danmark.
I dag er opholdstilladelsen for arbejdstagere i herværende internationale organisationer begrænset til ansættelsesforholdets varighed og kan ikke gøres tidsubegrænset.
Det samme gælder så for eventuelle ægtefæller og mindreårige børn.
Med lovforslaget vil man gøre det muligt for udlændinge, som har været ansat ved f.eks. en international organisation i Danmark, at få en tidsbegrænset opholdstilladelse, når vedkommende går på pension, såfremt en række betingelser er opfyldt.
Det betyder så også, at det efterfølgende vil være muligt for de her personer at søge permanent ophold i Danmark.
Samtidig vil man åbne op for, at de her personer har ret til at tage frivilligt, ulønnet arbejde, mens de opholder sig i Danmark.
Så foreslås det også i lovforslaget, at ægtefæller eller faste samlevere og mindreårige børn kan få opholdstilladelse efterfølgende, hvis de har haft opholdstilladelse her, mens deres ægtefælle, samlever eller forældre har arbejdet i Danmark.
Der stilles også her en række betingelser, som jeg ikke vil komme nærmere ind på.
Jeg vil sige, at vi i Alternativet er rigtig positive over for det her forslag, da vi jo netop har set en række eksempler på mennesker, som har boet og arbejdet en stor del af deres liv i Danmark, men som efterfølgende har stået i en situation, hvor de ikke har fået mulighed for at blive i Danmark.
Så vi er rigtig glade for, at regeringen imødegår den her problematik og også har taget stilling til eventuelle ægtefæller, faste samlevere og mindreårige børn.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi i Alternativet i forvejen finder reglerne for midlertidig og permanent opholdstilladelse stramme.
Men det er bestemt et skridt i den rigtige retning, og derfor bakker vi selvfølgelig også op om forslaget.
Henrik Dahl (LA), 2018-02-21:
Tak for det.
Lovforslag L 140 giver mulighed for opholdstilladelse til folk, der ønsker at pensionere sig i Danmark, og som har arbejdet i en længere årrække på en midlertidig opholdstilladelse, som de har fået af Udenrigsministeriet.
De almindelige regler om opholdstilladelse bygger på, at man er i samfundet og bidrager, og så gives man nogle rettigheder i takt med det bidrag, man yder.
Og har man arbejdet en årrække, kan man få permanent ophold og måske søge om dansk statsborgerskab.
Det er et godt forslag, som vi naturligvis bakker op om.
Tak for ordet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2018-02-21:
Som de foregående ordførere har sagt, handler det her lovforslag om at give udlændinge, som har været ansat ved en international organisation her i Danmark – det kunne f.eks. være en FN-organisation eller en EU-institution – bedre mulighed for at blive i Danmark, når de går på pension, hvis de altså lever op til en række krav.
De skal have været her i Danmark i 12 år, de skal have bestået det, der hedder Dansk 1, de skal have tilknytning til Danmark, og der stilles også krav om økonomisk sikkerhed m.v.
Lovforslaget giver også en eventuel ægtefælle eller samlever mulighed for at blive, og det gælder også børn, selv om far eller mor er gået på pension.
Og i Enhedslisten støtter vi selvfølgelig det her lovforslag.
Der var en temmelig trist sag for et års tid siden, hvor en 60-årig amerikansk kvinde fik besked på at forlade landet, da hun skulle på pension, efter at hun havde boet og arbejdet 32 år her i Danmark.
Jeg tror såmænd også, det kom bag på mange politikere, at lovgivningen var sådan.
I hvert fald står vi nu med det her lovforslag, og det synes jeg er en god ting.
Man kan selvfølgelig diskutere, om 12 år er for skrapt et krav.
Det er der også nogle der peger på i høringssvarene.
Men alt i alt er det her lovforslag jo helt entydigt et skridt i den rigtige retning.
Så vi stemmer selvfølgelig for.
Marcus Knuth (V), 2018-02-21:
Tak for ordet.
Det er ikke nogen hemmelighed, at Venstre er af den opfattelse, at Danmark skal være for dem, der kan og vil.
For at gøre det muligt at afgøre, hvem der kan og vil, så må vi lovgivere være helt klare i mælet om forventninger og krav. Regeringen ønsker med lovforslaget en ny ordning for tildeling af opholdstilladelse for udlændinge, der har arbejdet ved internationale organisationer såsom FN i Danmark, og for deres ægtefælle, der nu står foran en pensionering, men som fortsat ønsker opholdstilladelse i Danmark.
Ordningen skal netop skabe mere klarhed om reglerne for tildeling af de pågældende opholdstilladelser, da man ved pensionering ikke længere er omfattet af den opholdstilladelse, der fulgte med ansættelsen ved den internationale organisation.
Da lovforslaget således har til hensigt at løse det problem, som internationale organisationer selv peger på, er det vigtigt, at vi tager teten og løser de praktiske udfordringer, uklarheder, som den nuværende lov skaber.
På den måde kan vi også få større kontrol med de krav, der stilles til de pågældende udlændinge.
Det skal vi udnytte.
Samtidig er det mig magtpåliggende at nævne, at de internationale organisationer er vigtige at have i Danmark.
Mange af deres medarbejdere kommer til Danmark efter at have taget uddannelse osv. i et andet land, og de kommer til Danmark i en voksen alder, hvor de ikke har ligget det danske system til last på nogen økonomisk eller anden måde; det vil sige, at de i høj grad kommer til Danmark for at bidrage.
En vedtagelse af lovforslaget vil tilvejebringe den interesse, da organisationerne nemmere vil have mulighed for at rekruttere udenlandsk arbejdskraft.
Med lovforslaget giver vi netop organisationen klarhed i lovgivningen, således at der ikke hersker tvivl, når snakken falder på muligheden for pension i Danmark.
Hvis man sidder og kigger på, om man skal arbejde i Danmark og måske pensioneres i Danmark bagefter, så er det vigtigt for de her mennesker at have fuldstændig klare regler for, hvad situationen er i Danmark.
I Venstre synes vi, at det er en rigtig god idé, at der stilles konkrete krav til tilknytningen til Danmark og til dansk sprogkundskab.
Derfor kan jeg kun rose kravet om 12 års ophold i Danmark og kravet om en bestået danskprøve 1.
Det går alt sammen hånd i hånd med det at kunne leve et velfungerende liv i det danske samfund både før og efter pensioneringen.
Derfor støtter Venstre lovforslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-02-21:
Der er jo her tale om en vifte af forslag, og nogle af dem er så af mere teknisk karakter.
Det, at mindreårige kan blive indkvarteret hos familiemedlemmer, er alt andet lige langt, langt bedre, end hvis de skulle have været på et asylcenter.
Ligesom andre og også nogle af høringssvarene har givet udtryk for, kunne vi godt ønske os det udvidet lidt, så det også kunne komme til at omfatte onkler, tanter eller anden nær familie.
Men overordnet set er vi positive over for det her lovforslag.
Der er nogle enkeltheder i det, som vi skal se på i udvalgsbehandlingen, og det vil vi også gøre.
Men som sagt er vi generelt positivt indstillet.
Andreas Steenberg (RV), 2018-02-21:
Ligesom ved det forrige lovforslag skal jeg hilse fra Sofie Carsten Nielsen, som desværre ikke kunne være her i dag.
Lovforslaget er en blandet landhandel.
Der indgår en form for stramning i forhold til indkvarteringsrettigheder og adgang til arbejdsmarkedet for asylansøgere, der er straffet for forbrydelser, der normalt vil medføre fængselsdomme, men som i disse tilfælde medfører behandlingseller forvaringsdomme.
Sådan har vi i hvert fald forstået det i Radikale Venstre.
Såfremt det er korrekt, kan vi godt støtte den del af lovforslaget.
Så indeholder lovforslaget også en række meningsfulde tiltag, set med vores øjne.
Automatisk indbringelse af klager til Flygtningenævnet virker fornuftigt, men her vil vi godt have svar på nogle spørgsmål om borgernes retssikkerhed, før vi tager endeligt stilling.
Det vil vi stille spørgsmål om.
Det er godt, at det kommer til at ske.
Og så bliver det til sidst foreslået, at mindreårige asylansøgere på samme måde, som det gælder med ægtefæller født og opvokset i Danmark, kan indkvartere sig hos herboende forældre, og at mindreårige asylansøgere, der er indkvarteret privat hos herboende forældre, ikke er omfattet af Udlændingestyrelsens forsørgelsespligt.
Det virker også umiddelbart rimeligt.
Henrik Dahl (LA), 2018-02-21:
Tak for ordet.
En gang imellem er der jo en eller anden fiffig kommunikationsrådgiver, som siger, at vi burde holde nogle flere brandtaler her i Folketingssalen.
Men det kan godt være svært at holde en flammende brandtale over en stribe tekniske justeringer, der bliver samlet i et enkelt lovforslag.
Så her kommer ikke en brandtale. Forslaget er som sagt et lovforslag, som laver en hel stribe af tekniske ændringer.
Der er nogle betingelser for privat indkvartering, som bliver ændret, så det ikke kun er asylansøgere, som bliver idømt fængsel, der bliver udelukket, men også forskellige andre tilstande, som ligner domme, altså behandling, anbringelse, forvaring.
Mindreårige asylansøgere vil kunne indkvarteres hos deres forældre, og dermed overgår forsørgelsespligten fra staten til forældrene.
Så indfører man et system med automatisk indbringelse af klager, og det er så at sige for at undgå nøl med klagerne, så det er også et meget fornuftigt forslag.
Tak for ordet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2018-02-21:
Det her lovforslag handler jo om vidt forskellige ting – ting, som ikke har noget med hinanden at gøre.
Noget er en ren formalisering af en allerede eksisterende praksis eller teknisk prægede ændringer, og det vil jeg ikke bruge tid på.
I forvejen er de afskåret fra det, hvis de er dømt til fængsel.
I Enhedslisten er vi ikke totalt afvisende over for den ændring, men vi er dog tilbøjelige til at være enige med Retspolitisk Forening, som i deres høringssvar taler for, at mennesker, som på grund af psykisk sygdom eller et mentalt handicap dømmes til behandling, ikke generelt afskæres fra de muligheder, som andre asylansøgere har, men at der i stedet skal foretages en konkret og individuel vurdering.
Et andet element i lovforslaget er den lempede adgang til, at mindreårige asylansøgere kan indkvarteres hos forældrene, inden de har opholdt sig 6 måneder i Danmark, og inden de overgår til fase 2 i asylbehandlingen.
Det er en ændring, som vi har ønsket meget længe, og vi kan se, at det også gælder flere af de organisationer, som har skrevet høringssvar.
I langt de fleste tilfælde er det bedst for barnet at bo sammen med forældrene, og der er ingen grund til at opretholde nogle stive, bureaukratiske regler om, at det først kan ske efter et bestemt stykke tid.
Vi mener ikke nødvendigvis, at den lempede adgang til privat indkvartering bør indskrænkes til forældrene.
Vi er enige med Dansk Flygtningehjælp og Institut for Menneskerettigheder og Røde Kors i, at man burde udvide den lempede adgang til også at omfatte indkvartering hos anden familie og venner – selvfølgelig altid ud fra en konkret vurdering af barnets tarv.
Men så langt går lovforslaget desværre ikke.
Det er afgørende vigtigt for os, at børn, der som asylansøgere indkvarteres hos forældrene, har mindst samme adgang til sundhedsydelser, som hvis de havde været indkvarteret på et asylcenter.
Så er der et andet element, nemlig at en afgørelse om at inddrage en flygtnings opholdstilladelse automatisk påklages til Flygtningenævnet.
Det vil uden tvivl være en administrativ lettelse, som det er beskrevet i bemærkningerne til lovforslaget.
Så den del af lovforslaget støtter vi også.
Samlet set er vi som udgangspunkt positivt indstillet over for forslaget, men har et par spørgsmål, som vi vil stille under udvalgsbehandlingen.
Marcus Knuth (V), 2018-02-21:
Tak, formand.
Regeringens ambition er en udlændingepolitik i balance, især i den aktuelle situation, hvor vi fortsat ser store strømme af flygtninge og migranter til Europa.
Heldigvis er presset på Danmark historisk lavt, men det kan hurtigt ændre sig.
Bl.a. derfor vil regeringen med lovforslaget løse en række uhensigtsmæssigheder, vi oplever, når flygtninge og asylansøgere skal indkvarteres og forsørges.
Derudover sikrer lovforslaget også, at dansk praksis for beregning af indrejseforbud er i overensstemmelse med EU-Domstolens praksis.
Helt konkret foreslår regeringen her er en stramning af reglerne om straffrihed, der gælder som en betingelse for asylansøgeres private indkvartering, indkvartering i egenfinansieret bolig og adgang til arbejdsmarkedet.
Hvis den pågældende asylansøger bliver dømt til straf, der indebærer frihedsberøvelse, skal vedkommende fritages mulighed for en sådan indkvartering.
På den måde sikrer vi, at mindreårige asylansøgere har samme mulighed for indkvartering, som ægtefæller indimellem har.
Den helt konkrete ændring i beregningen af indrejseforbud omhandler, fra hvornår man skal regne forbuddet som værende startet.
EU-Domstolen har slået fast, at indrejseforbuddet skal regnes fra den faktiske udrejsestart – det skal vi følge.
I lovforslaget foreslås også, at kommunerne skal have information om klager, der opstår i forlængelse af, at asylansøgere har fået nægtet opholdstilladelse.
Således løser lovforslaget en række uhensigtsmæssigheder i den nuværende lovgivning.
Som jeg ser det, er lovforslaget her et vigtigt element i at trimme og optimere vores udlændingepolitik, således at den er i balance.
Derfor bakker Venstre op om lovforslaget.