Kaare Dybvad Bek (S), 2026-01-15:
Tak, formand.
Først vil jeg gerne sige tak til ordførerne her for en god drøftelse og for bemærkningerne til lovforslaget.
Det er jo, som det fremgår, initiativerne fra den politiske aftale om asbest og et af initiativerne fra aftalen om en styrket indsats imod social dumping, herunder forslaget om forlængelse af revisionsklausulen i udstationeringsloven.
Man skal kunne gå på arbejde i Danmark uden at blive udsat for livsfarligt asbeststøv.
Vi har desværre set, at arbejdsgivere enten har forfalsket resultaterne af asbestprøver eller har oplyst de ansatte om forundersøgelser, der er blevet lavet, og det er selvfølgelig helt uacceptabelt, hvis man gør det.
Med den nationale strategi om asbest besluttede vi, at der skal indføres en pligt for arbejdsgiver til at sikre, at ansatte kan få adgang til resultater af asbestprøver direkte fra den virksomhed, som har analyseret prøverne.
Det kan f.eks. være ved en QR-kode, der giver adgang til resultaterne.
Med bestemmelsen foreslås der fastsat bemyndigelse til, at de nærmere regler kan fastsættes administrativt.
Ud over det forslag har jeg bedt Arbejdstilsynet ændre bekendtgørelsen om bygherres pligter, så bygherrer er forpligtet til at sikre, at analyseresultater om asbest indgår i deres plan for sikkerhed og sundhed.
Ændringerne vil træde i kraft den 1. juli 2026, samtidig med det her lovforslag.
Det vil give de ansatte på de byggepladser, hvor der er krav om en plan for sikkerhed og sundhed, bedre mulighed for at orientere sig i eventuelle resultater af asbestprøver, som bygherre har fået udarbejdet.
Særlig grove overtrædelser af asbestreglerne, hvor ansatte udsættes for farligt asbeststøv, skal kunne resultere i en straf, der kan mærkes.
I dag straffes virksomheder i praksis alene med bødestraf for overtrædelser af arbejdsmiljølovgivningen, og det mener vi ikke kan være rigtigt.
Derfor skal fængselsstraf kunne anvendes i praksis i situationer, hvor personer i ledelsen har haft kendskab til risikoen for asbestudbredelse uden at handle på det, eller hvis de har haft kendskab til risikoen for dødsulykker ved arbejdet med farlige maskiner uden at handle på det.
Med forslaget indføres et vejledende niveau for fængselsstraf over for personer i virksomhedens ledelse, når de har handlet forsætligt eller groft uagtsomt og har begået særlig grove overtrædelser af arbejdsmiljølovgivningen.
Det betyder, at det fremover vil være nemmere at straffe med fængselsstraf; der vil være flere tilfælde, hvor det vil være en mulighed.
Arbejdspladser, herunder byggepladser, hvor man prioriterer den forebyggende indsats, er til gavn for alle, både ansatte, arbejdsgivere, bygherrer og selvfølgelig også samfundet som helhed.
På de fleste arbejdspladser ved man godt, at det er vigtigt at have procedurerne på plads for at forebygge ulykker, men der er desværre virksomheder, der ikke kan finde ud af det, og derfor foreslår vi nu højere bøder til arbejdsgivere i større virksomheder, der ikke anmelder arbejdsulykker, eller hvis de ikke udarbejder en plan for sikkerhed og sundhed.
Det håber vi selvfølgelig vil tilskynde flere arbejdsgivere til at prioritere den forebyggende indsats.
Med lovforslaget foreslås det endelig at forlænge revisionsklausulen i udstationeringsloven med endnu 1 år, da der er enighed med arbejdsmarkedets parter om, at det fortsat ikke er aktuelt at lovgive om aflønning.
Så vil jeg sige, bare sådan mere overordnet, at vi havde et forhandlingsforløb om asbest, og jeg skal jo ikke referere fra forhandlingsforløbet, men der var i hvert fald en ordfører, som selv er tømreruddannet, og som sagde, at det da kunne være rart, hvis man nu en gang for alle fik lukket for det her.
Altså, kunne det være nu, vi sagde, at asbestproblemet blev håndteret på en måde, hvor vi ikke blev ved med at give dispensationer, og at vi afsluttede det kapitel i dansk byggehistorie, hvor man bruger asbest til skade for medarbejderne?
Det er jeg egentlig stolt over at vi gjorde.
Jeg er selvfølgelig ærgerlig over, at der var nogle partier, som så ikke kunne se sig i det.
Jeg husker det sådan, at man skrev, at den her ændring ville spænde ben for landets landdistrikter, altså at landdistrikternes ve og vel ville komme i fare, ved at man fjernede en 40 år gammel ordning for dispensation for at kunne rense asbesttage med højtryksspuler.
Det skal rettelig siges, at det ikke er en del af det her lovforslag, men det er jo blevet en del af diskussionen her i Folketingssalen.
Vores udregninger viser, at det er for ca. 4 mio. kr. – det er det, vi får indberetninger om – der bliver udført af de her rensninger om året.
Jeg kommer selv fra landet.
Jeg tror, at landdistrikterne er mere robuste, end at 4 mio. kr. vælter dem omkuld, selv om de fire borgerlige partier, der ikke var med i aftalen, sagde det, og jeg tror, det er vigtigt, at vi tager en principiel beslutning om, at når der har været en dispensationsmulighed i mere end 40 år, stopper man også på et tidspunkt med at have sådan en dispensationsordning, uanset at der selvfølgelig vil være nogle medarbejdere, som i nogle tilfælde, og det kan jeg udmærket forstå frustrationen over, vil skulle lave noget andet, når den dispensationsmulighed frafalder.
Det synes jeg bare var vigtigt at nævne.
Så vil jeg sige i forhold til den påstand, der har været fra Enhedslistens ordfører, om, at vi skulle have vedtaget en meget stor beskæring af Arbejdstilsynet, at jeg synes, det er en lidt ærgerlig argumentationsform.
For Enhedslistens ordfører ved udmærket godt, at det er planlagt, at der skal laves en arbejdsmiljøaftale i indeværende år.
Enhedslistens ordfører har jo sågar været til et møde, hvor vi har diskuteret det.
Så det der med at stille sig op i Folketingssalen og sige, at fordi der er et udløb af den eksisterende aftale, som vi så har lagt op til at skulle forlænge, betyder det, at vi fra regeringens side har skåret ned på Arbejdstilsynet med det pågældende beløb, synes jeg bare er en skidt måde at argumentere på, for ordføreren ved jo godt, at det ikke er rigtigt.
Ordføreren ved jo godt, at det er planen, at der skal laves en arbejdsmiljøaftale.
Det er selvfølgelig planen, at vi skal diskutere, hvad det er for nogle indsatser, vi gerne vil have, og at der derved selvfølgelig også skal afsættes nogle penge til de indsatser.
Tak for ordet.
Først vil jeg sige, at grunden til, at det er steget, først og fremmest er den aftale, vi lavede i 2018, som lempede adgangen, og i 2018 – det kan hr. Nick Zimmermann også godt huske – var det jo ikke Mette Frederiksen, der var statsminister; der var der tværtimod et flertal, hvor Dansk Folkeparti var det største parti.
Så det tror jeg da vi fælles må overveje, altså om de lempelser, der blev lavet, gik for langt, og om det var det, der gjorde, at der er kommet flere på førtidspension.
Men jeg har svært ved at se, at det var Mette Frederiksen, som skulle være ansvarlig for det, når hun jo så ikke på det tidspunkt var statsminister.
Det tror jeg gør, at der er mange i den gruppe, der ligesom jeg bliver nødt til at starte med at prøve at finde plads på arbejdsmarkedet, før man går hen og søger førtidspension – og det tror jeg har virket ret godt.