runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-02-21:
Tak for det.
Det var jo to gode runder med spørgsmål, vi havde her.
Jeg synes, at der er gode takter i ministerens svar og attitude i forhold til den der problematik.
For når det kommer til stykket, handler det her jo ikke kun om det, vi står her i salen og duellerer om i ord, det handler jo om, at vi prøver at beskytte et erhverv mod ulige konkurrence udefra.
Vi vil ikke acceptere, at der bliver drevet erhverv, hvis chauffører fra den store verden ser stort på love og regler her i Danmark, vi bryder os ikke om, at danske chauffører bliver udkonkurreret på den konto, og dertil kommer ikke mindst trafiksikkerhedsspørgsmålet.
Det er bogstavelig talt tunge ting, der er på spil her.
Jeg tror egentlig, jeg vil slutte af med at sige, at jeg glæder mig til de svar, der indløber, og til resultatet af de her undersøgelser i det store udland, som justitsministeren er i gang med at indhente, og så må vi se, om vi mødes her igen til nye spørgsmål.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-21:
Det synes jeg er en diskussion, der hører hjemme i den forligskreds, vi begge to er en del af.
For spørgeren ved lige så godt som jeg, at hver gang vi har nogle områder, vi vil have opprioriteret, skal vi selvfølgelig kunne pege på, hvor vi kan finde folk til det, og om det vil kræve nedprioritering af andre områder.
Nu har vi jo i fællesskab besluttet, at vi vil styrke politiet, ved at der uddannes flere folk, og det synes jeg er rigtig godt.
Men vi er jo nødt til at have en fælles snak om, hvor det så er, det skal være, for vi får jo svært ved at opprioritere alle steder, men den snak tænker jeg vi må tage i en forligskredsdiskussion, som jeg selvfølgelig rigtig gerne tager.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-21:
Tak for det.
Jeg tror, at hvis vi skal have ordnede forhold på det her område, må det nødvendigvis også kræve, at der bliver afsat flere ressourcer til at kontrollere det, altså at der simpelt hen kommer flere politibetjente, der tager sig af lige præcis det her område, kommer til at arbejde med vores tungtvognscentre, kommer til at foretage de her kontroller.
Derfor har jeg et spørgsmål til ministeren, for rigtig mange politibetjente bliver uddannet i løbet af 2018, 2019 og de kommende år, fordi vi har øget optaget mærkbart på politiuddannelsen: Vil ministeren arbejde for, altså simpelt hen sørge for, at der sættes folk af til netop det her område?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-21:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Siden den 1. januar 2014 har politiets tungvognskontrol været samlet i tre regionale og specialiserede tungvognscentre.
Tungvognskontrollen foregår for politiets vedkommende i forbindelse med vejsidekontroller, og kontrollen omfatter bl.a. reglerne for køretøjernes indretning og udstyr, chaufførernes overholdelse af køre-hvile-tids-reglerne og reglerne om cabotagekørsel.
Min holdning er fuldstændig klar til det her.
Der skal være en effektiv kontrol og reglerne på tungvognsområdet, først og fremmest af hensyn til færdselssikkerheden, men også for at sikre ordentlige forhold på transportområdet.
Rigspolitiet overvejer løbende, om indsatsen kan forbedres yderligere, men generelt er det vurderingen, at de specialiserede tungvognscentre både effektivt og målrettet foretager kontrol af reglerne på området.
Nu har vi jo så med finansloven for 2018 sammen med Dansk Folkeparti afsat ressourcer til politiet til en målrettet kontrolindsats, der skal medvirke til at sikre ordnede forhold på transportområdet.
I den forbindelse er Rigspolitiet så ved at undersøge, om der som led i den målrettede indsats også kan ske en øget kontrol af chaufførernes afholdelse af hvil i køretøjet i strid med at køre-hvile-tids-reglerne.
Rigspolitiet overvejer også, om der i højere grad end tidligere bør tilrettelægges kontroller i weekenderne, bl.a. for at sikre et bedre overblik over forholdene for chauffører ved rastepladser og øvrige parkeringsarealer.
Rigspolitiet oplyste, at de forventer inden udgangen af marts måned på baggrund af det, der er sat af i finansloven, og de erfaringer, man indhenter fra forskellige lande og også kigger på lokalt, at lave en foreløbig plan for udmøntning af midlerne, der skal sikre mere ordnede forhold på transportområdet.
Jeg har i hvert fald ikke grund til at tro andet, end at det, at vi har specialiseret det, har gjort det bedre, og sådan tror jeg at det er på mange områder.
Når du giver nogle mennesker en ekstra uddannelse, der gør dem dygtigere på et område, bliver det område også bedre og stærkere.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke skal gøre det bedre.
Jeg går ud fra, at det også er derfor, Dansk Folkeparti har ønsket, at der på finansloven blev afsat nogle ekstra penge til det her, for vi skal tættere på.
Oven i det har vi jo en anden aftale om nogle penge til parkeringsområdet, det handler om rammerne og parkeringsreglerne for hele området, og den aftale bliver jo også udmøntet; selve reglerne om det har jeg jo ikke hos mig, det er jo transportministerens område, men der har vi i hvert fald også afsat nogle penge.
For jeg er fuldstændig enig i, at vi skal have nogle ordnede forhold på det her område, det har vi kun fælles interesse i.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-21:
Tak for det.
Jeg tror, at hvis man kender en dansk lastbilchauffør i dagens Danmark, får man hurtigt indtryk af, at der er rene vilde vest-tilstande på tungtvognsområdet, og det skal der jo ikke være, for det handler jo om nogle helt afgørende ting i vores samfund, som rækker, lige fra at vi får sikret ordentlig trafiksikkerhed, til at der er nogle ordentlige og lovlige vilkår for de mennesker, der arbejder i den her branche, og som jo altså i de her år er ekstremt hårdt udfordret.
Der er det altså vores ansvar, myndighedernes ansvar, at sørge for, at reglerne selvfølgelig bliver overholdt, og at tingene fungerer.
Det tror jeg vi kan blive bedre til, og det er meget mildt sagt, for det skal vi blive bedre til.
Jeg vil bare spørge ministeren, om ministeren mener, at det nuværende system med de nuværende tungtvognscentre fungerer optimalt i dag.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-21:
I forhold til den første del af spørgsmålet vil jeg allerførst sige, at vi har spurgt en række andre EU-lande om, hvordan de tilrettelægger kontrolindsatsen.
Det er også derfor, der kommer en plan i løbet af marts, for så har vi fået svarene, og så kan vi se, om vi kan lære noget af dem.
Vi skal jo ikke bare tro, at nu har vi alle løsningerne her, for hvis man i Tyskland eller andre steder gør det godt, så skal vi jo ikke sige, at det vil vi absolut ikke gøre, men så skal vi jo lære af det og gøre det godt.
Med hensyn til det sidste, som spørgeren nævner, om bevisbyrden må jeg sige, at jeg måske er lidt usikker på, hvad der menes med det.
Jeg kender ikke lige helt til det, men jeg har sådan set en fordomsfri tilgang til det.
Jeg kan ikke svare på det, for jeg ved simpelt hen ikke, hvad det betyder.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-02-21:
Tak for det.
Ministeren må endelig ikke høre mig sådan, at jeg advokerer for et vejpoliti.
Jeg tænkte bare, om der måske var erfaringer, som var så åbenlyse, eksempelvis fra Tyskland, at det var noget, man tænkte at man måske også kunne bruge i Danmark.
Men jeg hører så ministeren sige – eller jeg ønsker at høre det i hvert fald – at de erfaringer, man er ved at indhente fra det øvrige Europa på det her område, måske kan vise, at et vejpoliti ikke er en dårlig idé, og så kan vi jo tale sammen om det senere.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-21:
Det der med at have et særligt vejpoliti kan jeg godt styre min begejstring over.
Og hvorfor kan jeg det?
Det tror jeg er den bedste og mest effektive måde at bruge vores ressourcer i politiet på i stedet for at låse det inde i en kasse, der hedder et særligt vejpoliti eller et andet, tredje, fjerde og femte politi.
Jeg synes, at det, der må være vigtigt, er, at vi laver den rigtige indsats.
Det må vel være det, der er vigtigt – at vi laver den rigtige indsats, også med erfaringer fra udlandet.
Det mener jeg godt man kan gøre, uden at man har sådan et dedikeret politi til det her.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-02-21:
Tak for det.
Det var jo en fin lille status på de aktuelle forhold med et forsigtigt kig ud i fremtiden, som jeg hørte ministeren.
Jeg havde jo måske nok håbet på lidt mere, kan man sige, konkrete pejlemærker på, hvor den konkret skal styrkes, og ikke kun en lille opremsning af, hvordan det går indtil videre.
Men lad det ligge.
Jeg kan forstå, at der er noget i støbeskeen, som vi får at se i løbet af en måneds tid.
Nu har ministeren i flere sammenhænge, når vi har talt om de her spørgsmål, talt om, at man vil kigge på internationale erfaringer.
Så kunne jeg da godt tænke mig at høre, om ministeren muligvis har overvejet eller tænkt den tanke, at man kunne have en endnu mere fast sammentømret enhed, en slags vejpoliti, som de har i Tyskland – at det muligvis kunne være noget, der kunne styrke tungvognskontrollen.
Bjarne Laustsen (S), 2018-02-21:
Jeg tror, jeg bliver mere og mere enig med ministerens parti, Liberal Alliance, i, at brugerbetaling er en dårlig idé.
På Storebælt er det billigere, end det var med færge dengang, og derfor var der et argument for det.
Der har været forslag fremme om at lave en betalingsring omkring København
, men der var ingen, der ville have den, da det kom til stykket, og derfor ønsker vi jo heller ikke en betalingsring i Nordjylland.
Det her ville betyde, at ingen ville etablere virksomheder nord for fjorden, fordi det er ensbetydende med, at man får en ekstra udgift ved at krydse den nye Limfjordsforbindelse.
Så derfor synes jeg, det er væsentligt måske at få ministeren til her i dag at slå fast, at det projekt, som Venstre har med om at trygle og bede om at få lov til at indføre brugerbetaling på en strækning, som ikke eksisterer andre steder i Danmark, ingen praktisk betydning har.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-21:
Jamen altså, jeg synes da, at man skal læse den trafikplan, der er sendt i høring.
Den er jo sendt i høring, for at folk kan komme med deres kommentarer og komme med, hvad de synes.
Det er jo ikke nogen beslutning.
Beslutningen træffes jo af hr. Rasmus Prehn og mig og andre politikere i Folketinget.
Der tager vi også hensyn til de høringssvar, der kommer.
Men selv i den plan, som er sendt i høring, er der jo fuld betjening af Aalborg Lufthavn.
Trafikstyrelsen er bare gået ud fra, at en halvtimesbetjening af Aalborg Lufthavn er at foretrække frem for yderligere betjening af Frederikshavn.
Så man skal foretage et valg, uanset hvor nødigt man vil.
Rasmus Prehn (S), 2018-02-21:
Først og fremmest mange tak for det her svar.
Det giver jo på en måde lidt lettelse, ikke mindst hos de mange nordjyder, der sidder og følger med i det her spørgsmål, at ministeren så klart siger, at det ikke er udtryk for ministerens politiske holdning, og at ministeren ikke entydigt bakker op om det, som styrelsen har været ude med.
Det synes jeg er positivt, for det er blevet tolket sådan af ikke mindst Nordjyske Stiftstidende, at der med den plan, der er blevet sendt i høring, hverken skal være fjerntog til lufthavnen eller gennemkørende tog til Frederikshavn.
Sådan bliver det tolket, sådan bliver det opfattet.
Derfor får man virkelig en følelse af at få en begmand af Trafikstyrelsen, når de sender sådan noget ud i høring.
Det er jo højst mærkværdigt, at ministeren lader en sådan plan kommer rundt i en høring, som kan skabe det indtryk og på den måde jo også potentielt kan være med til at skræmme kunder væk.
Det synes jeg ministeren skulle gøre sig nogle overvejelser om.
Men det er glædeligt, at ministeren understreger i sit svar, at det ikke er udtryk for hans holdning, og understreger, at det er sådan, at vi, når vi kommer tættere på, skal have drøftelser med det lokale bagland.
Det er positivt.
Kan ministeren ikke bekræfte, at det fremadrettet vil kunne lade sig gøre at sikre, at langt de fleste fjerntog ender i Aalborg Lufthavn, men at nogle enkelte, sådan som det allerede er gældende i dag, fortsætter til Frederikshavn?
I dag har man jo valgt at have gennemkørende tog til Frederikshavn nogle gange om dagen, fordi der er et behov, men et begrænset behov.
Så kan man sige, at der kan være et par stykker om morgenen og der kan være et par stykker om aftenen, og at det er det, der er brug for.
Kan man ikke have den kombinationsmodel?
Vil ministeren ikke bekræfte det?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-21:
Det korte svar er nej.
Men lad mig starte med at sætte rammerne for mit svar på spørgsmålet.
Den plan, som Trafikstyrelsen har sendt i høring, er en langsigtet plan, som styrelsen i henhold til lov om trafikselskaber udarbejder hvert fjerde år.
Planen har ikke en bindende karakter, men er inspiration til de trafikale krav, som vi anvender i vores forhandlede og udbudte togkontrakter.
Planen behandler trafikken i 2022, 2027 og 2032.
Når den endelige betjening besluttes, foregår det under de politiske forhandlinger, der leder frem til enhver form for togkontrakt.
DSB-kontrakten, som blev indgået under den tidligere SR-regering, siger i dag ikke noget om, hvordan lufthavnsbanen skal betjenes.
Det skal fastlægges i en tillægskontrakt, når banens åbning nærmer sig.
Som jeg forstår det, er en betjening, hvor alle DSB's fjerntog ender i lufthavnen, det logiske udgangspunkt for lufthavnsbanen.
Hermed kommer der to tog i timen til lufthavnen med forbindelse til store dele af Østjylland.
Det synes jeg umiddelbart virker fornuftigt.
Men hvis fjerntogene skal ende i lufthavnen, kan de ikke samtidig ende i Frederikshavn.
Mellem en konsekvent halvtimesbetjening af lufthavnen og en fortsat betjening af Vendsyssel er der altså et indbygget valg, som der ikke er taget stilling til endnu.
At der hverken kommer fjerntog til lufthavnen eller sikres en sådan betjening af Vendsyssel, er ikke en præmis med de nuværende kontrakt- og aftaleforhold.
Det afspejles også i Trafikstyrelsens plan for trafikken i 2022.
Hvad det langsigtede perspektiv angår, altså årene 2027 og 2032, er spørgsmålet mere åbent.
Her mener jeg det er centralt, hvad man i området selv vurderer som den bedste fremtidige betjening for Nordjylland.
Jeg vil derfor invitere regionsrådsformanden til en drøftelse.
Rasmus Prehn (S), 2018-02-21:
Tak, formand.
Jeg vil læse spørgsmålet op: Er det udtryk for ministerens politiske holdning, når Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen har sendt et forslag i høring, der fra 2025 fratager Vendsyssel gennemkørende intercitytog til København og bryder med aftalen om, at der skal være fjerntog, der forbinder Aalborg Lufthavn?
Skriftlig begrundelse Jf. Nordjyske Stiftstidende den 10. februar 2018.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-21:
Jeg tog mig selv i det, da jeg sagde det, for mens jeg sagde 110 km/t., gik der en prås op for mig, nemlig at det vist ikke var rigtigt, men det er godt at have en nordjyde her til at kunne belære mig om, at det så heller ikke var rigtigt.
Jamen det er den slags trafikbegrænsninger, man skal benytte sig af, hvis man vil have folk til at betale for noget, hvor der er et gratis alternativ, og så bliver det, man kører over og betaler for, nødt til på en eller anden måde at være bedre end det, man kan få gratis.
Jeg har ikke noget ønske om at begrænse trafikken ned igennem den eksisterende Limfjordsforbindelse for så til gengæld at tvinge folk over i en ny betalt tredje Limfjordsforbindelse.
Så jeg mener ikke, det i det her tilfælde er en farbar vej.
Bjarne Laustsen (S), 2018-02-21:
Men bortset fra det nævnte ministeren også Kronprinsesse Marys Bro i Frederikssund som et eksempel, og jeg vil gerne bede ministeren om at slå fast, at de ting slet ikke kan sammenlignes, for det er, så vidt jeg husker, sådan i den aftale deroppe, at alle lastbiler skal køre over den nye bro for at betale til den.
Er det sådan nogle tanker, ministeren ser for sig også her, bare for at der kommer lidt penge i kassen via brugerbetaling?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-21:
Jeg tager hatten af for alle mennesker, der afsøger alle muligheder for at få gennemført nogle vigtige og samfundsøkonomisk fornuftige infrastrukturprojekter – al ære og respekt for det.
Jo mere idérig man er, desto mere går man sikkert op i at få de her infrastrukturprojekter realiseret.
Jeg siger bare, at hvis man har en eksisterende Limfjordsforbindelse, som folk kan køre gratis igennem med 110 km/t., afhængig af tidspunktet på døgnet, så er det ikke realistisk, at man kan få andre folk til at betale for at køre over en anden forbindelse, som er cirka lige så lang.
Det kan man måske gøre i myldretiden, hvor det via betalingsforbindelsen kan gå hurtigere, men i alle andre af døgnets timer vil det ikke give et bidrag til finansieringen af en ny forbindelse.
Jeg tror, at alle, der lokalt foreslår brugerbetaling på nye infrastrukturprojekter, foreslår det, fordi de går oprigtig meget op i, at projekterne skal realiseres.
Og de afsøger alle muligheder for, at de projekter kan blive realiseret til gavn for deres lokale samfund.
Lige præcis i forhold til Limfjordsforbindelser har jeg svært ved at se, hvordan det skulle kunne lade sig gøre.
Der er trængsel i den eksisterende Limfjordstunnel i en time til halvanden om morgenen og om eftermiddagen, altså sammenlagt 2-3 timer i løbet af et døgn.
I løbet af de 2-3 timer kunne man forestille sig, at folk var villige til at betale for at komme igennem en hurtigere forbindelse, en ny, tredje Limfjordsforbindelse.
Men det lader altså 20-21 timer tilbage i døgnet, hvor folk bare ville tage den gratis forbindelse og dermed ikke give et finansieringsbidrag til en ny forbindelse, og derfor tænker jeg ikke, at det er en brugbar løsning i Nordjylland.
Rasmus Prehn (S), 2018-02-21:
Det er alligevel helt unødigt provokerende, at Trafikstyrelsen sender en plan i høring, som er i strid med de indgåede aftaler og forventninger, der er på det her område, og at det bliver tolket af Nordjyske Stiftstidende, som om der hverken er gennemkørende tog til Frederikshavn eller betjening af lufthavnen.
Vi er helt med på, at der er nødt til at være et valg, og der er det jo, jeg så antyder, at man kunne forestille sig, at der på nogle tider af døgnet er gennemkørende tog til Frederikshavn, og på andre tider ikke, men løbende betjening af lufthavnen.
Der er det da unødigt provokerende, at Trafikstyrelsen sender noget i høring, som antyder, at ingen af delene reelt set kan lade sig gøre.
Det er da med til at skræmme kunder væk og gør, at hele opbakningen til de investeringer, vi foretager, bliver mindre.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-21:
Men det er jo en del af den plan for 2022, som er sendt i høring, at togene skal ende i lufthavnen.
Det er ikke en del af planen for 2022, at der hverken skal gå tog til Frederikshavn eller til lufthavnen.
Der må man jo i Nordjylland bare give sit besyv med og sige, hvad man synes er bedst.
Synes man, det er bedst med halvtimesbetjening af lufthavnen, eller synes man, det er bedre med lidt mindre betjening af lufthavnen og til gengæld betjening af Frederikshavn?
Det er nu sendt i høring, og det kan alle nordjyder svare på.
Og der vil måske være forskellige synspunkter i den sag.
Men vi skal jo så træffe nogle beslutninger, som er bedst for Nordjylland som helhed.
Benny Engelbrecht (S), 2018-02-21:
Det var jo en særpræget kritik af flertallet i Folketinget, herunder regeringens eget parlamentariske grundlag, men det må ministeren jo så selv om.
Men skal det forstås sådan, at uagtet at det er urealistisk, og uagtet, for at citere ministeren, at ministeren ikke selv er optimistisk i forhold til tallet på de 55.000-60.000, vil man fastholde det urealistiske tal, uanset hvad virkeligheden så ellers viser?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-02-21:
Svaret er, at det er på tide, at Socialdemokratiet tager de korslagte arme og åbner op og er interesseret i at tage politisk ansvar og få snavs på fingrene, at gøre noget, som danske virksomheder har brug for, nemlig medvirke til ting, der kan øge arbejdsudbuddet, og jeg vil love hr. Benny Engelbrecht, at vi glæder os til at gøre det både med Socialdemokratiet og med andre af Folketingets partier.
Man skal ikke skose regeringen for at ville løse Danmarks problemer.
Man skal skose Folketinget for ikke at levere mandaterne til at gøre det.
Benny Engelbrecht (S), 2018-02-21:
I modsætning til regeringen har Socialdemokratiet fremlagt en 2025-plan i 2016, som holder, og som fortsat holder, og hvis det er sådan, at regeringen ønsker at indgå i en dialog med Socialdemokratiet omkring ting, der virker, f.eks. den forbedrede opkvalificering – hvis ministeren skulle være i tvivl, så skriger erhvervslivet i øvrigt på det – så er det jo sådan set bare at ringe, i stedet for at stå her og hakke på hinanden.
Men det, der i virkeligheden er mit spørgsmål, er: Er det ikke på tide, at man laver en opdatering af 2025-planen?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-02-21:
Lad mig sige det på den måde, at jeg ikke synes, det er helt klart.
For de ambitioner, regeringen har, er nødvendige for at sikre et godt grundlag for, at virksomhederne kan øge deres produktion, øge deres vækst fremadrettet.
Så siger hr. Benny Engelbrecht, at det er helt urealistisk.
Men det er både rigtigt og forkert, for der er jo den realisme i det, at hvis der er 90 mandater i Folketinget, som vil gøre det, som virksomhederne har brug for, kan det ske.
Faktisk er det så heldigt, at alene hvis hr. Benny Engelbrechts parti, Socialdemokraterne, ønskede at tage arbejdstøjet på og gå ind i en reel dialog om, hvordan vi sikrer, at der er det arbejdsudbud, der er brug for, ville det kunne lade sig gøre.
Men når vi ser på tilbagetrækningsalder, så siger Socialdemokratiet: Ahr, det ved vi ikke rigtig.
Ser vi på SKAT, siger Socialdemokratiet: Ahr, det ved vi ikke rigtig.
Sådan er det, hver gang vi skal se på noget af det, der virker, for så ved Socialdemokratiet ikke rigtig; ikke før de kommer i regering igen, for så ved de det nok godt.
Benny Engelbrecht (S), 2018-02-21:
Ja, det handler lige præcis om at komme i arbejdstøjet, det er fuldstændig rigtigt, og især at det er de rigtige mennesker, der kommer i arbejdstøjet, så vi altså sikrer, at der er arbejdstøj til dem, der skal løse de opgaver, der er i samfundet.
Det kræver ikke mindst, at vi sikrer, at der er de rette kompetencer til stede.
Det er rigtigt, at arbejdsudbuddet øges ret markant på baggrund af tidligere indgåede reformer, ikke mindst jo selvfølgelig tilbagetrækningsreformen fra 2006, og det betyder jo, at arbejdsudbuddet de kommende år stiger ret betydeligt.
Men det understreger netop også den tidsforskel, der er, imellem reformtiltag tages, og til at man rent faktisk sikrer, at arbejdsudbuddet kommer, og derfor er den store udfordring i dag jo ikke mindst at sikre, at der så er et tilstrækkeligt antal eksempelvis unge, der søger ind på de rette uddannelser, herunder f.eks. faglige uddannelser.
Det har vi nogle udfordringer med, og det tror jeg ministeren og jeg kan blive enige om.
Og hvis ministeren kommer med en fremstrakt hånd i forbindelse med at lave opkvalificering eller for den sags skyld at sikre, at unge mennesker vælger de faglige uddannelser, må man sige, at så er det i den grad at sparke en åben dør ind.
Men det, som i virkeligheden – og her bliver jeg nok nødt til at skuffe ministeren ret betragteligt – er årsagen til, at jeg stiller dette spørgsmål, er det skisma, der er i, at der i regeringens økonomiske plan, 2025-planen, direkte står, at man har et mål om at skabe et arbejdsudbud på 55.000-60.000, hvilket er – og her må jeg give hr. Joachim B. Olsen fuldstændig ret – totalt urealistisk.
Fru Marianne Jelved beklædte den ministerpost, som ministeren selv har nu, og hendes ord om, hvad de langsigtede økonomiske planer handler om, er jo netop, at det skal være noget, man langsigtet kan gå efter, og ikke noget, som vi er nødt til at lave om hver og hver anden dag.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-02-21:
Virkeligheden er, at danske virksomheder fortæller os, at de har problemer i forhold til at få den kvalificerede arbejdskraft, som de har brug for.
Det bør vi gøre noget ved.
Det kan man gøre på forskellige måder, og hvis ikke man laver reformer i Folketinget, er der kun en måde tilbage, og det er mere udenlandsk arbejdskraft.
Så det er det valg, Socialdemokratiet har efterladt Danmark med.