Jane Heitmann (V), 2019-01-10:
Beslutningsforslaget, som vi behandler i dag, er fremsat af Enhedslisten og Socialistisk Folkeparti.
Alkoholmisbrug har store sundhedsskadelige konsekvenser for den enkelte, og misbruget har ofte også store sociale konsekvenser.
Særlig når der er børn i familien, kan det af og til synes næsten helt uoverskueligt og på alle måder ulykkeligt.
Omkring 140.000 mennesker er i dag afhængige af alkohol, og ca. 585.000 danskere har et skadeligt alkoholforbrug.
Det er triste tal, og derfor skal vi jo heller ikke sidde med hænderne i skødet – heller ikke selv om der er lyspunkter, som det bestemt er værd at hæfte sig ved.
For i årene 2010-2017 er andelen af personer, der overskrider højrisikogrænsen for alkoholindtag, faldet fra 10,6 pct. til 6,9 pct., og det er en positiv udvikling.
Det arbejde skal vi sikre forsætter, og der er mange veje at gå.
Forslagsstillerne ønsker at autorisere behandlere, og umiddelbart lyder det jo som et sympatisk initiativ.
Men sagen er den, at Sundhedsstyrelsens anbefaling på området trækker lidt i en anden retning.
Sundhedsstyrelsen er landets største og øverste sundhedsfaglige myndighed, og i Venstre mener vi, at man skal lytte til Sundhedsstyrelsen.
Herfra er anbefalingen, at man ikke automatisk autoriserer behandlere, når alkoholbehandleruddannelsen, som det hedder, er gennemført.
Og vi deler i Venstre fuldt og helt det udgangspunkt, at der er stor variation i de kommunale tilbud, og at det ganske enkelt ikke er i orden.
Nogle kommuner gør det godt, og andre har mere at arbejde med.
Og Sundhedsstyrelsen er allerede godt i gang med at udforme kvalitetsplaner, som kan understøtte både systematik og ensartethed i kommunerne.
Nogle vil måske endda kunne huske udspillet »Sundhed, hvor du er«, som netop adresserer nogle af udfordringerne i de kommunale sundhedsindsatser, et arbejde, som er en slags forløber for den kommende sundhedsreform.
Et helt afsnit i udspillet handler netop om høj kvalitet i de nære sundhedstilbud.
Set fra min stol er der ikke noget, der forhindrer en overvejelse om også at tænke alkoholbehandling ind i det arbejde og så i den forbindelse opfordre Sundhedsstyrelsen til et servicetjek af alkoholbehandlingsområdet.
Men først og fremmest er det afgørende, at vi får mere viden om, hvad der rent faktisk foregår derude, før vi over hals og hoved tager nye initiativer.
Lige før årsskiftet udgav Sundhedsstyrelsen nye nationale kliniske retningslinjer for behandling af alkoholmisbrug, og det er et vigtigt skridt i den rigtige retning i forhold til at sikre en mere ensartet behandling.
Det må ikke være postnummeret, der afgør, hvilken behandling man tilbydes.
Med de nye nationale kliniske retningslinjer i hånden ser vi fra Venstres side ikke umiddelbart nogen grund til også at indføre referenceprogrammer nu og her.
Som jeg nævnte indledningsvis, støtter vi i Venstre intentionerne bag forslaget om en styrket indsats og mere ensartethed i den kommunale alkoholbehandling, og vi glæder os over, at der allerede er igangsat initiativer, der på forskellig vis netop sigter mod at hæve barren, så flere i fremtiden tilbydes bedre og mere ensartet behandling.
På baggrund af de her nævnte argumenter kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Men vi støtter gerne en fælles beretning, som Dansk Folkepartis ordfører netop har foreslået.