runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2021-01-15:
Jeg oplever egentlig, at vi er i en situation nu, hvor en hvilken som helst ordfører for et hvilket som helst parti vil sige det samme som den foregående.
For vi deler jo alle sammen opfattelsen af den ulykke, det har været for os at have coronaen, ikke mindst for vores børn og unge, som virkelig har båret rigtig, rigtig meget på deres små skuldre.
Derfor er der stor tilslutning fra Radikale Venstres side til dels at forlænge den her nødlov, som vi arbejder efter p.t., men også at gøre den forlængelse kortere, end der egentlig står i forslaget, vi behandler i dag.
Det tilslutter vi os også, og det er frem til sommerferien, går jeg ud fra, og så håber vi virkelig, at der er sket store forandringer i løbet af det halve år, vi har her foran os, også med vacciner og hvad det indebærer for samfundet som helhed.
Så vi kan måske se lys forude.
Den næste store udfordring bliver så: Hvordan får vi afhjulpet de mangler i deres uddannelse, altså det, de har skullet lære i folkeskolen og i ungdomsuddannelserne?
Men det kan vi bruge tid på i vores udvalg – eller i den kreds af politikere, vi er, og som er fælles om de reformer, som har båret uddannelsesstederne, indtil coronaen indtraf.
Så vi accepterer fuldstændig forlængelsen her, og vi accepterer og påskønner, at den kan gøres kortere, som Socialdemokratiets ordfører annoncerede det på regeringens vegne.
Og så håber jeg, vi har lært noget undervejs, som kan hjælpe os i den tid fremover, hvor vi skal have tingene op at stå igen.
Så med det gode samarbejde in mente: Ja fra Radikale Venstres side.
Jens Joel (S), 2021-01-15:
Tak for det, formand.
Coronaen og den pandemi, vi har stået i i snart et år, har stillet ekstremt store krav til os alle.
På børne- og undervisningsområdet er der leveret en kraftpræstation uden sidestykke.
Ude i institutioner og på skoler rundtomkring i alle landets kommuner har der for alvor været rykket sammen i bussen – altså, man er ikke fysisk rykket sammen i bussen, for man må ikke være tæt på hinanden – og taget et ekstremt stort ansvar for at få alting til at glide bedst muligt.
Det tror jeg vi er enige om herindefra at vi skylder en stor og oprigtig tak for.
Det er meget imponerende arbejde.
Den situation er baggrunden for det lovforslag, vi behandler i dag, og jo i virkeligheden også for den nødlov, der har været gældende siden marts.
Vi har haft brug for fleksibilitet – behov for ændring af eksamener eller prøver, afvigelser i pasningsgarantien, fravigelser, nødundervisning og meget, meget andet.
Vi har truffet alle de væsentlige beslutninger på det her område i et bredt flertal i Folketinget, og Socialdemokratiet vil selvfølgelig gerne se, at det samarbejde fortsætter.
Nu står nødloven til at udløbe her til 1. marts, men coronaen er her stadig væk, og derfor har vi behov for at forlænge den – ikke så meget indholdet, men gyldigheden, for vi har stadig væk brug for den.
I udkastet til lovforslaget står der, at den skal forlænges til midt i november i år, men vi ønsker den i sagens natur ikke en dag længere, end der er behov for den, og heldigvis har virkeligheden udviklet sig siden fremsættelsen.
Sundhedsmyndighederne håber og tror på, at alle danskere vil have fået tilbudt en vaccine, inden vi når til sommerferien.
Det er godt nyt, og det er kommet frem, siden lovforslaget blev sendt i høring og blev fremsat, og det synes jeg vi skal tage bestik af.
Derfor vil vi egentlig lægge op til, at vi laver et ændringsforslag, så loven udløber med skoleårets afslutning og kun forlænges, hvis vi mod forventning stadig væk er i en situation, hvor vi har brug for en nødlov.
Derudover er det vigtigt for os, at Folketinget inddrages i de væsentligste beslutninger, hvilket også er blevet en del af den generelle epidemilov.
Den fælles forståelse, der er nået på epidemiområdet og i den generelle epidemilov, vil vi sådan set gerne spejle i den her lov, og det er jo kommet, siden det blev fremsat.
Så set med vores øjne er det oplagt, at vi laver et ændringsforslag i udvalgsarbejdet, så vi sikrer, at de større beslutninger forankres i et bredt flertal.
Det har sådan set også været det, vi har gjort det sidste år, men det er en god idé at skrive det ind, når det nu faktisk er sådan, vi arbejder.
Jeg håber, at udvalgsbehandlingen vil sikre et bredt flertal bag loven, som er nødvendig, så længe vi skal bekæmpe epidemien, men som selvfølgelig heller ikke skal gælde en dag længere, end vi har brug for det.
Tak for det.
Magnus Heunicke (S), 2021-01-15:
Ja, og det er jo så ærgerligt, at jeg ikke kan leve op til de forhåbninger.
Jeg synes, at det meget, meget klart viser, at der er dilemmaer, og at der er fremskridt i de ting, der nu bliver indført her til sommer, men også at vi ikke kan løse de dilemmaer.
Vi bliver nødt til at erkende, at de er der, og at vi bliver nødt til at gøre vores stilling op, i forhold til at de to hensyn, der er, skal bevares over for hinanden.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-01-15:
Til det kan jeg jo så bare sige, at det synes jeg er rigtig ærgerligt, og det håber jeg at ministeren vil genoverveje.
For det her er jo ikke en problemstilling, som er enkel, eller som er opstået en eller anden dag.
Og det er jo fuldstændig korrekt, som ministeren siger, at ombudsmanden jo tidligere har kigget på det forhold, at der var en række af regionerne, der ikke engang levede op til loven i relation til at sikre det logningssystem, som netop er en del af den mulighed i patientrettighederne for at kunne følge med i, hvem der behandler dem.
Derfor kan jeg kun opfordre ministeren til – og jeg undrer mig over, at ministeren ikke vil indkalde til forhandlinger – at vi får kigget det her område igennem samlet, og at vi får fundet de rette balancer mellem sikkerheden for medarbejderne og patienternes rettigheder.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-19:
Tak for det.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at der, som ordføreren siger, er unge mennesker i det her.
Det er helt forfærdeligt, at vi er havnet i en situation, hvor vi har en moral blandt unge, der gør, at det her åbenbart er et fænomen.
Som jeg sagde i min ordførertale, så ville jeg føle, at jeg havde svigtet som mor, hvis jeg stod med en teenagepige, der lod sig – i citationstegn – prostituere for et par dyre sko eller en taske af et eller andet mærke, som jeg ikke lige kender navnet på.
Ja, man kan slå sig hårdt, fordi relationerne ikke altid udvikler sig, som man har tænkt sig.
Men jeg bliver nødt til at forstå, hvor ordføreren og ordførerens parti står i det her i forhold til det, vi talte om tidligere.
Altså, nu nævner ordføreren selv Ekstra Bladets annoncer for massagepiger.
Det ville man ikke forbyde.
Men så lad os sige pornofilm, for folk, der producerer pornofilm, tjener jo penge på sex mellem andre mennesker.
Vil ordføreren og ordførerens parti også forbyde det, eller hvor ligger vi henne – bare for at vi ligesom kan forstå, hvor vi er henne i det her grænseland?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-01-19:
Nu handler det her forslag jo ikke om at forbyde hverken porno eller sugardating eller sex overhovedet.
Men SF's klare holdning er, at vi skal kriminalisere sexkøb.
Vi skal kriminalisere kunden, ikke den prostituerede, som jo i forvejen er i en meget udsat position.
Vi vil gerne gå den vej, som man går i Norge og i Sverige.
I Norge ser man jo rent faktisk, at det har medført en holdningsændring, det har ændret holdningen til prostitution, det har mindsket efterspørgslen, og det har ikke øget volden mod de prostituerede.
Så det er det, som SF gerne vil på det her område, men det er ikke det, vi debatterer i dag.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-19:
Det er kunden, der skal kriminaliseres, siger man.
Vi kan fastholde sammenligningen med porno.
Jeg er med på, at man så ikke vil gøre det kriminelt at producere porno og heller ikke gøre det kriminelt at være deltager i en pornofilm, eller hvad man nu gør.
Men betyder det, at den mand eller kvinde, der køber en pornofilm eller downloader, eller hvad man nu gør, skal kriminaliseres?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-01-19:
Jamen jeg forstår egentlig ikke helt virakken omkring det her.
Der er jo masser af steder, hvor staten regulerer, og hvor vi siger, at her har det nogle skadesvirkninger – det kan være rygning, det kan være alt muligt andet – og det tager vi så en fordomsfri debat omkring, og så vælger vi at lave regulering.
Jeg synes faktisk ikke, at det er meget anderledes med det her område.
Vi ved bare, at der er enormt store skadesvirkninger af prostitution.
Vi ved, at rigtig mange af dem, der havner der, har alt muligt med i bagagen.
De er der ikke, kan man sige, af de rigtige årsager, som handler om, at man gør det af egen fri vilje og af egen lyst.
Men det handler om nogle sociale omstændigheder.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-19:
Tak for det.
Det er faktisk ment i fuld oprigtighed, at jeg har et spørgsmål, som jeg ønsker svar på.
For ministeren åbnede jo lige pludselig op for, at man ville tage en af delkonklusionerne op politisk, og det synes jeg jo lige pludselig var ret interessant.
Og jeg hørte godt, at ministeren sagde, at han ikke lige ved hvordan og hvorledes, men det er jo det, der er det interessante.
Altså, nu har vi i den parlamentariske forsamling i næste uge faktisk session, så timingen er ret behændig, og vi har jo faktisk møde med regeringens repræsentant i Ministerkomitéen, nemlig ambassadøren nede i Ministerkomitéen, via den parlamentariske delegation om få dage.
Er det så dér, eller er det via dommeren, den dansk udpegede dommer, man har tænkt sig at gøre det, eller hvor er det konkret, man vil tage det op?
Og er det nu nu i forhold til sessionen, hvor der måske også skal være møde mellem Ministerkomitéen og den parlamentariske forsamling?
For jeg deler jo faktisk, at det på den ene side er et godt system, men på den anden side er der også behov for at lave, skal vi sige nogle nødvendige reformer, også i forhold til udvælgelse af dommer, men det kommer jeg tilbage til i mit indlæg.
Nick Hækkerup (S), 2021-01-19:
Jeg tror, at det, jeg prøvede at sige, var, at de tre kritikpunkter, som for alvor rejses i rapporten, er spørgsmålet om udpegning, det er spørgsmålet om habilitet, og det er spørgsmålet om aktivisme.
For så vidt angår udpegningen, synes jeg, at i det, jeg har været igennem, er der systemer, som gerne skal kunne sikre, at det er, som det skal være.
For så vidt angår habiliteten, altså spørgsmålet om habilitet, synes jeg, der er nogle ting i rapporten, som giver anledning til at mærke, om habilitetsforståelsen er tilstrækkelig, og jeg sagde helt ærligt, at jeg ikke præcis ved, hvordan det skal gøres endnu, så det er der ikke nogen fremtidig plan for, som jeg kan præsentere i dag.
Og for så vidt angår det sidste punkt, aktivismen, er det jo noget, som vi hele tiden og kontinuerligt er opmærksomme på.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-19:
Tak for det.
Det er jo altid interessant at høre, hvor der er skillelinjer, også blandt dem, man på andre punkter står tæt på.
For os i Nye Borgerlige er seksuallivet altså noget af det mest private.
Vi har også et behov for, at der er en grænse for, hvor langt staten går ind over borgernes sådan privatliv.
Vi anerkender fuldt, at vi har et behov for at forebygge sugardating, men vi synes, det i første omgang er forældrenes ansvar at opdrage deres børn, deres piger og deres drenge, til at forstå, at det her ikke er vejen frem.
Nu kan jeg forstå, at man fra DF's side synes, at der er positive takter i det her, også i forhold til et forbud mod hjemmesiderne, og jeg bliver nødt til at spørge til de annoncer, som eksempelvis er på Ekstra Bladet og andre medier, for escortpiger, og hvad der ellers er af massagepiger, som jo findes i dag, og som jo er reelle annoncer for seksuel ydelse, som sælges for penge: Skal det også forbydes, hvis det står til DF?
Karina Adsbøl (DF), 2021-01-19:
Men frem for at stå her og hver evig eneste gang at hagle ned på andres beslutningsforslag, synes jeg jo, det er utrolig positivt, at man fremsætter et beslutningsforslag, og at vi får debatten i forhold til det her.
Så derfor er vi bare fra Dansk Folkepartis side åbne og imødekommende over for, hvad det er, vi kan gøre bedre.
Hvad er det, vi kan gøre bedre for at forebygge?
Hvad er det, vi kan gør bedre for også at hjælpe de piger ud, der ikke længere ønsker at være i decideret prostitution?
Så jeg synes jo bare, at man skal spille med åbne kort.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-19:
Jeg synes sådan set heller ikke, at der er nogen grund til at hagle ned på noget, som man er enig i, og jeg kan jo forstå, at der er en enighed her, som vi så bare ikke deler, på det punkt.
Altså, jeg ville sådan helt personligt se det som et nederlag.
Jeg ville ikke skyde skylden på en hjemmeside.
Karina Adsbøl (DF), 2021-01-19:
Der er også unge piger, som ikke bor hjemme, som er anbragte og bor på et opholdssted eller andet, og der hører man jo ofte om, at det kan være let for ældre mænd at udnytte dem.
Så jeg synes jo, at man skal kigge bredere ud i forhold til det og kigge på, hvad vi kan mødes om.
Nej, vi kan ikke stemme fuldstændig for forslaget, som det foreligger her og nu, men vi synes, der er positive takter i det, og som jeg siger, vil vi gerne være med til at mødes om en beretning eller om at komme til enighed.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-01-19:
Tak for talen.
Jeg bliver en lille smule nysgerrig, med hensyn til om Enhedslisten også gerne vil af med den nuværende rufferiparagraf.
Rosa Lund (EL), 2021-01-19:
Nej, det vil vi ikke.
Og jeg synes også, at man bør kigge på, hvilke sager der, som SF's ordfører selv var inde på, kan dækkes af den nuværende rufferiparagraf.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-01-19:
Jeg bliver en lille smule nysgerrig, med hensyn til hvad det så er for nogle løsninger, som Enhedslisten foreslår i forhold til det her område, som åbenlyst trænger til at blive gennemgået.
Jeg synes jo, den store forskel er, at i Ekstra Bladet annoncerer kvinderne selv – der kan også nogle gange være mellemmænd, og vi ser også domme for den slags – men på det her område er det jo sådan set en virksomhed, der står bag, og som faciliterer det og tjener penge på det, og det synes jeg faktisk er en væsentlig forskel, når man kigger på rufferidelen.
Rosa Lund (EL), 2021-01-19:
Som sagt er noget af det, som vi ser som løsningen, for det første at vente på den her rapport – altså, der sidder nogle mennesker og arbejder med det her, og det synes vi er værd at tage med – og så synes vi også, det må være en del af løsningen særligt at kigge på dem, som sugardater for at løse nogle sociale problemer, fordi kontanthjælpen til unge mennesker er så lav, at de faktisk ikke kan få tag over hovedet.
Der er det jo noget andet, der skal til, end at forbyde sugardating.
Jeg tror som sagt
, at hvis man går forbudsvejen, kommer man til at flytte problemerne et forkert sted hen.
Jeg synes, vi har brug for at vide noget mere om, hvorfor folk bruger sugardating, for jeg tror, der kan være mange forskellige grunde.
Der har også været flere artikler om det i Jyllands-Posten i dag, der fortæller, at det faktisk er nogle forskellige sociale lag i vores samfund, som benytter sig af det her.
Det synes jeg er meget interessant at kigge på, i forhold til hvordan vi kommer det til livs.
Naser Khader (KF), 2021-01-19:
Tak, formand.
Tak til SF for dette beslutningsforslag, hvori det bliver foreslået at kriminalisere udbud, formidling og facilitering af sugardating via hjemmesider og lignende.
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at Det Konservative Folkeparti til fulde deler intentionen om, at ingen unge mennesker bliver presset ud i sugardating uden at kunne overskue konsekvenserne.
Vi er dog ikke enige i, at et forbud er den bedst mulige løsning.
Et forbud kan først og fremmest være svært at håndhæve.
Voksne mennesker kan indgå de aftaler, de har lyst til, selv om vi kriminaliserer udbud og formidling af sugardating.
Det, man kunne frygte, er, at et forbud vil kunne resultere i et marked, der blot vil rykke sig væk fra de etablerede hjemmesider, hvor der i det mindste er noget regulering, til et marked, hvor de unge menneskers risiko for at blive snydt og udnyttet er endnu større.
Det må vi ikke risikere.
Som jeg nævnte tidligere, deler Det Konservative Folkeparti til fulde SF's intention om, at ingen unge mennesker skal ende ud i sugardating, som kan have store konsekvenser for de unge, både nu, men også senere i livet.
Men vi skal huske på, at sugardating ikke er ulovligt.
Derfor giver det ikke meget mening at kriminalisere udbud og formidling via hjemmesider.
Det er også vigtigt for mig at pointere, at voksne mennesker selv må bestemme, hvilke aftaler de indgår.
Det er de unge, som vi skal beskytte og passe på.
Det, jeg har forstået, er, at på de her hjemmesider skal man være 18 år for at kunne komme ind.
Det vil sige, at der er noget regulering.
Så i Det Konservative Folkeparti anerkender vi, at det her område er svært.
Men vi kan ikke støtte dette beslutningsforslag.
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-19:
Tak for det i hvert fald nogenlunde betryggende svar i forhold til store dele af svaret.
Det vil sige, at man kan diskutere, hvor mange det er, og om det så ikke også sår tvivl om, hvorvidt der reelt bliver udøvet den her meget problematiske aktivisme, når det er så relativt et fåtal af sager, og når man i andre sammenhænge beskriver det som positivt – og med god grund – at domstolen selvfølgelig også skal følge med tiden og følge de rettigheder, et moderne samfund giver.
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det her, som ordføreren er meget optaget af vedrørende dommernes tidligere kvalifikationer og virke som dommere i andet embede.
Der vil jeg bare spørge, om ordføreren kan bekræfte, at eksempelvis ham, der virker som højesteretspræsident i Danmark, hvis kvalifikationer ingen i hvert fald betvivler, udelukkende har haft – altså, hvis man udelukkende ser på, hvilken erfaring han tidligere har fået som dommer i dommerembedet – en deltidsansættelse som konstitueret dommer ved retten i Gladsaxe i under et år tilbage i 1985.
Tak for det.
Nogle kalder det aktivisme, og andre kunne nok også bare kalde det, at domstolen følger med tiden siden 1950, hvor menneskerettighedskonventionen jo er fra.
For dengang fyldte eksempelvis rettigheder for homoseksuelle ikke særlig meget, men alligevel blev der afsagt dom.
Hvis medlemsstater havde straf for sex mellem personer af samme køn, blev det i 1980'erne statueret, at det var en krænkelse.
Derfor vil jeg bare spørge ordføreren, om ikke ordførerens parti er enig i, at det også er naturligt, at domstolen udøver den her såkaldte aktivisme eller sagt med andre ord følger med tiden og udfylder de skøn, der er fra medlemsstaterne i en nutidig og moderne kontekst, ud fra hvad der er rettighedsgivende i dag.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-19:
Det er jo en rigtig, rigtig interessant problemstilling.
For på den ene side er Venstre en evig fortaler for, at vi har Menneskerettighedsdomstolen.
Den gør et kæmpe stykke arbejde, ikke mindst i forhold til de tre problemlande, der er i Europarådets medlemskreds – Rusland, Tyrkiet, Aserbajdsjan – hvor indbyggerne ville have det rigtig skidt, hvis ikke der var en domstol som Menneskerettighedsdomstolen.
Så der er jeg enig i, at domstolen spiller en kæmpe rolle i forhold til basale menneskerettighedskrænkelser, der desværre sker gentagne gange.
Der, hvor jeg mener, at aktivismen er trådt for langt, er jo der, hvor man går ind og ser på, hvor det er, Europarådets rolle stopper, og hvor det er, de nationale parlamenter må tage over.
Det er en balancegang – det anerkender jeg klart – og den her debat har vi jo haft igennem rigtig mange år
Jeg mener bare, at der i forhold til de pågældende landes muligheder for at kunne føre f.eks. deres egen udlændingepolitik, skal være vide rammer for, hvordan de nationale parlamenter kan gøre det.
Der skal ikke kunne komme sådan en EU-paraply ind over og være, skal vi sige, overdommer i de spørgsmål.
Jeg må indrømme, at jeg faktisk er blevet rigtig positiv efter Københavnererklæringen, og det var det, jeg prøvede at sige i mit indlæg.
Faktisk sagde rigtig mange, at den ikke kom til at spille nogen rolle.
Jeg mener, at det kommer til at spille en meget større rolle, end man regnede med, og det så vi senest, tror jeg, for få dage siden med den dom, der blev afsagt i Storkammeret.
For en af de idéer, der var med Københavnerklæringen, var, at flere og flere sager skulle køres i Storkammeret, og at flere og flere sager også skulle argumenteres fra regeringsrepræsentanternes side, i stedet for at de reelt var lidt underkuede.
Så alt i alt mener jeg, at den balance, der kom efter Københavnererklæringen, måske faktisk rammer et rigtig, rigtig godt sted.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-19:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, hvor i rapporten fra European Centre for Law & Justice han finder aftryk fra Donald Trump, altså fra de personer omkring Donald Trump, som ordføreren gjorde meget ud af.
Er det i gennemgangen af de ngo'er, som menneskeretsdommere har været ansat i og siddet i ledelsen for, er det i gennemgangen af sagerne, hvor deres inhabilitet bliver klarlagt, eller er det i de sidste konkluderende afsnit, hvor man kommer med forbedringsforslag til, hvordan domstolen kunne virke?
Altså, hvor er det konkret i rapporten, at ordføreren finder belæg for at rette kritik af, hvad det er for et sigte, der ligger bag, og finder forbindelsen til Donald Trump?
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-19:
Jeg synes, det er vigtigt at være kildekritisk over for det, man læser, og for mig ville det have noget større gennemslagskraft, hvis det var sådan en bredere kritik, der blev fremsat, end den meget snævre kritik fremsat af nogen, der har meget tæt tilknytning til Donald Trump og dermed måske kan kaldes det juridiske Team Donald Trump.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-19:
Så er det sådan, at for den radikale ordfører er alt, hvad en person, der har været tilknyttet Donald Trump, måtte sige, diskvalificeret alene derfor?
Så skal man jo sandelig vælge sin omgangskreds med præcision, må man sige.
Jeg tror bare, jeg vil holde det ved det.
Er det sådan for ordføreren?
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-19:
Jeg kan i hvert fald sige, at dem, der har meget tæt tilknytning til Donald Trump, jo ikke har vist sig sådan at have en meget stor vægtning af videnskabelige ting.
Der har været meget omkring det her med fake news og ting, man siger, der ikke har været så meget belæg for, så derfor ville jeg være påpasselig med at henvise alt for meget til påstande og ting og sager, der kommer kun fra den meget snævre kreds.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-19:
Jeg kunne bare godt tænke mig at vide, hvordan det er at bakke op om menneskerettigheder og om Menneskerettighedsdomstolen og ikke at ville kritisere svagheder.
Normalt ville jeg mene, at det at bakke op om en institution også indbefatter, at man så prøver at forbedre dens virksomhed og dens troværdighed.
Men jeg forstår Socialistisk Folkepartis ordfører sådan, at det at bakke op om Menneskerettighedsdomstolen er ikke at tale om dens svagheder og ikke at tale om dem, der kritiserer den.
Og det forstår jeg simpelt hen ikke.
Men man kunne sige, hvis man skulle være lidt polemisk, at det så måske også er den måde, som SF bakker op om den nuværende regering på – ved selvfølgelig at skjule dens svagheder osv.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-01-19:
Nu synes frk. Berthelsen, at hr. Morten Messerschmidt er lige fræk nok.
Men vi mener sådan set ikke, at man ikke må kritisere en institution som Menneskerettighedsdomstolen – det er jo en del af dialogen og forbedringen.
Det mener vi sådan set godt at man kan.
Vi har jo brug for de her stærke internationale institutioner, og derfor skal vi forholde os meget forsigtigt til, hvordan vi tager dialogen med dem, og hvordan vi udvikler dem; ikke bare slår løs på dem, sådan som man måske kunne mene at hr. Morten Messerschmidt ynder at gøre.