runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Altså, hele den her opgave handler jo om, at de mennesker, som indtil videre ved chikane og mobning og på anden måde har fortrængt andre studerende og måske endda også lærere og deres mulighed for at udtrykke sig frit, skal lære at makke ret.
Og der er det da klart, at man skal have en bestyrelse, som er hævet over dem.
Det har i øvrigt ikke noget med demokrati at gøre.
Der er ikke nogen, der kan komme her med demokratiargumentet og kræve, at man har en ret til at komme ind i en bestyrelse på en uddannelsesinstitution.
Helt generelt synes jeg, at det er en uskik, at studerende har alt for meget indflydelse på deres uddannelsesinstitutioner.
Altså, jeg tror, at jeg helt grundlæggende var mere tilhænger af professorvældet, også på universiteterne.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-16:
Det her synes jeg faktisk er rigtig interessant.
Altså, det synes jeg faktisk er rigtig, rigtig interessant.
Det vil sige, at demokratiet kun gælder for de mennesker, som Dansk Folkeparti mener har den rigtige holdning.
Er det sådan, jeg skal forstå den forklaring, der lige er kommet fra talerstolen – at fordi hr. Morten Messerschmidt mener, at der er nogle medarbejdere eller nogle studerende, der har en bestemt holdning, må de ikke sidde i bestyrelsen?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Meget gerne.
Det er, fordi det overvejende flertal i det danske Folketing kan se, at der har været en tendens til en meget uheldig udvikling på Kunstakademiet.
Men et stort flertal af Folketingets medlemmer er meget bekymrede for den identitetspolitiske og, ja, den generelle politiske udvikling, der er på Kunstakademiet.
Men jeg kan godt forstå, at hvis man er radikal, vil man selvfølgelig have radikale i bestyrelsen.
Zenia Stampe (RV), 2021-03-16:
Så det er lige præcis på et kunstakademi, at medarbejdere og studerende ikke skal repræsenteres, i modsætning til andre uddannelsesinstitutioner.
Må jeg så få en forklaring på, hvorfor medarbejdere og studerende på et kunstakademi ikke skal repræsenteres i modsætning til andre uddannelsesinstitutioner?
Vi har jo i flere år snakket om det her håndværksmæssige efterslæb, altså helt konkret mangelen på værkstedstimer, der gør, at nogle fra Kunstakademiet kommer ud uden sådan helt at have haft materien nok i hænderne til også at gå ud og producere og sælge værker.
Det er jo et helt reelt problem.
Men jeg synes bare, at jeg kan spore mellem linjerne, at hr. Kasper Sand Kjær og også kulturministeren og Socialdemokratiet som sådan anklager akademiet for at være overakademiseret.
Jeg ved ikke, om det måske er svaret på nogle af de lidt langhårede teorier, som er blevet nævnt i dag.
Skal vi forstå det sådan, at det ikke bare er et spørgsmål om, at der er for lidt håndværksfokus, men at der også er for meget akademisering – og kan vi så få nogle eksempler på, hvad det er for en akademisering, som er der i dag, og som så ikke hører hjemme på Kunstakademiet?
Joy Mogensen (S), 2021-03-16:
Altså, den der balance mellem teori og praksis opfatter jeg faktisk er mere til diskussion på universiteterne under uddannelses- og forskningsministeren end på de kunstneriske uddannelser.
Så jeg synes faktisk, at diskussionen om balance mellem teori og empiri rammer forkert i forhold til de kunstneriske uddannelser.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-16:
Hvis vi satte os ned og drak en kop kaffe, kunne det være, vi blev ret enige – det tror jeg.
Det, jeg bare alligevel hejser flaget for, er en angst, i forhold til om der faktisk også vil blive lavet teoriundervisning, også på Kunstakademiet.
For hele idéen med den bevægelse, hvor universitetet rækker ud og siger, at vi også skal have praksis ind – og selvfølgelig skal vi det – er, at der er balance mellem teori og praksis, og det gælder altså også på Kunstakademiet.
Joy Mogensen (S), 2021-03-16:
Hvis man kigger på den bevægelse, som vores universiteter er i gang med, handler det jo i den grad om, selv på vores naturvidenskabelige uddannelser, også hele tiden at række hånden ud til det erhvervsliv, som de løsninger, der bliver forsket i, jo netop skal kunne fungere for.
Så det der med at have relationen til det arbejdsmarked, den branche og den sektor, man skal ud at arbejde i, mener jeg faktisk er en bevægelse, som er i gang, modsatrettet det, som der bliver skitseret i forhold til nogle af de kunstneriske uddannelser, hvor det jo ikke udelukkende er Det Kongelige Danske Kunstakademi, men også f.eks. Filmskolen, der råber vagt i gevær og netop siger: Prøv at høre her, grunden til, at dansk film vinder priser, og grunden til, at »Druk« er nomineret til to Oscars, er altså ikke en videnskabsteoretisk overvejelse; det er et konkret håndværk, altså hvordan man laver film.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-16:
Jeg skal nok lade være med at stille de samme spørgsmål; vi har nærmest haft debatten en gang.
Men jeg har to ting.
Jeg har dog som det andet sådan et obs, og det er, at kulturministeren ad mange omgange, også uden for salen her, har slået på det der med, at det er håndværket, der skal i fokus.
Jeg er om nogen også modstander af, at vores kunstneriske uddannelser bliver overakademiserede.
Altså, det er slet ikke min dagsorden.
Men jeg tror, man skal være påpasselig med at romantisere hele diskussionen omkring håndværket, for hvis man kigger på andre kunstuddannelser rundtomkring i Europa, er det vigtigt både at kunne det håndværksmæssige, men også at kunne sætte det i perspektiv.
Og jeg tror faktisk, at noget af problemet nede på Kunstakademiet har været, at der ikke har været et ordentligt sprog og begrebsapparat i forhold til den undervisning, der er foregået dernede.
Så jeg tror bare, at man skal passe på med at overromantisere det.
Kim Valentin (V), 2021-03-16:
Jeg vil godt gentage noget, der er sagt tidligere, og jeg kan ikke huske, hvem det var, der sagde det, men i virkeligheden skal vi jo sige lidt tak for, at vi fik øje på, at der var så stort et problem, som der var.
Der kan man jo så sige, at det er sådan en underlig situation, at det netop var det, at busten røg i havnen, der gjorde, at vi fik øje på, at vi altså har et alvorligt problem.
Jeg står ikke her og takker nogen for at have begået ulovligheder.
Og jeg har den holdning, at ministeren måske nok burde have kigget på området noget før.
Christian Juhl (EL), 2021-03-16:
Nu har vi den regel, at man skal følge lovgivningen, og hvis man ikke gør det altid, så tager man den straf, man får for det.
Men det er jo f.eks. ganske interessant, at der i hvert fald hvert år bliver brændt, skal vi sige 25 reproduktioner af Asger Jorn oppe på forbrændingen i Silkeborg, fordi folk ikke gider have dem hængende længere, og så køber de nogle nye reproduktioner.
Det forandrer jo ikke måden at tænke på.
Men den her særlige reproduktion, der mistede sin identitet, skaber så en voldsom debat.
Og jeg synes da, at i al ulykken og alt det forfærdelige – og man kan tage afstand fra det, og det er ulovligt og sådan nogle ting, fint nok, og det er helt på sin plads – er det da lidt imponerende, at sådan en tilfældig lille hændelse kan skabe så stor og vigtig en debat, som vi nu får om en bestyrelse i de kongelige haller.
Uden at forsvare ulovligheder vil jeg spørge, om det ikke er en rimelig grad af kunst at få Folketinget til at samles om, at man skal have en reform af ledelsen på institutionen, ved at kaste en reproduktion, altså et eksemplar af en masseproduceret skulptur af Frederik V, i vandet.
Det kalder jeg kunst.
Der er mange, der bruger mange år på overhovedet at få mindre indflydelse på Folketinget, og det synes jeg da i sig selv giver stof til eftertanke.
Det er en gipsafstøbning af et kunstværk, som er produceret i ret mange eksemplarer, og derfor synes jeg, at man overdriver med de der store ord om, at det er vold på vores fælles historie, og jeg ved ikke, hvad der er blevet sagt i den her debat.
Jeg mener bare: Er det ikke også instituttets eller skolens opgave at udvikle kunstnere, der skaber forundring, refleksion og eftertanke om det liv, vi lever, så det ikke kun handler om godt håndværk?
Kim Valentin (V), 2021-03-16:
Der var mange ting i det, hr. Uffe Elbæk sagde her til sidst, som griber ind i hinanden, men jeg vil godt adressere en ting her, og det er, at man tror, at noget er blevet løst, fordi der nu har været presse på det og alt det her, men det er det jo ikke.
Det er ikke løst.
Der er ikke en stærk ledelse endnu.
Der er ikke en stærk styreform på instituttet, og det er det, som vi er fokuseret på at kunne få så hurtigt som muligt.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-16:
Altså, jeg forstår fuldstændig intentionen, nemlig at man gerne vil løse et problem, men jeg tænker som sagt bare, at der er en gruppe mennesker, som lige nu sidder og rent faktisk finder al den bedste viden frem og vil komme med de allerbedste anbefalinger, og jeg vil virkelig opfordre forslagsstillerne til at tage et godt møde med kulturministeren for at prøve at se, om man ikke kan finde en eller anden middelvej i det her, så vi alle kan se os selv i en løsning fremadrettet.
Angående spørgsmålet om at tage hånd om det, der foregår eller har foregået nede på Kunstakademiet, så tror jeg, at der allerede er blevet taget hånd om det, og de har jo stadig væk et ministerium og et departement, de refererer til.
Kim Valentin (V), 2021-03-16:
Altså, hvis jeg var kulturminister – det er jeg jo ikke – så tror jeg nok, at jeg ville være meget fokuseret på, at der her faktisk er en institution, som har nogle væsentlige ledelsesproblemer, og det ville være min største bekymring, hvordan jeg kunne løse det hurtigst muligt.
Så den pragmatisme, som efterlyses, tror jeg også skal ligge i, at der er en hensyntagen til, hvordan vi rent faktisk løser de her ting, så man ikke befinder sig i et uddannelsesmæssigt limbo.
For nogle af de studerende vil det jo være en stor del af deres studietid, hvis man bruger næsten et år på at få en bestyrelse på plads, som så først skal til at lave en strategi for fremtiden.
Så jeg ville speede den proces rigtig meget op, og det er jo også det, vi ligesom prøver at få ministeren til at gøre.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-16:
Jeg synes faktisk, hr. Kasper Sand Kjær havde et vigtigt spørgsmål til ordføreren.
Vi ved, at der kommer en rapport i efteråret, og vi er – lytter jeg mig til – alle sammen enige om, at vi ønsker en bestyrelse for Kunstakademiet.
Var det ikke muligt med den pragmatisme, som jeg også tror ordføreren besidder, at sætte sig ned med kulturministeren og finde ud af, hvordan vi kan gøre det her på en ordentlig måde?
For der er en proces i gang, hvor der sidder mennesker, som kommer med nogle anbefalinger, og de er lige om hjørnet, så burde vi så ikke sige: Okay, det her har været et battle, men dybest set er vi jo enige om, at vi gerne vil have en bestyrelse, og hvordan skal den så rent faktisk ser ud?
Kim Valentin (V), 2021-03-16:
Jeg har det sådan, at jeg gerne vil sikre den bedst mulige uafhængighed i det, og jeg vil gerne sikre, at de studerende har en plads i bestyrelsen, og så skal vi finde en god måde at gøre det på.
Bruno Jerup (EL), 2021-03-16:
Tak for det.
Så har jeg bare lige et tillægsspørgsmål om dem, der så ligesom udpeger folkene til bestyrelsen: Er det ordførerens tilgang til det, at f.eks. de studerende skal udpege repræsentanter til den bestyrelse?
Og er det ordførerens indstilling, at de ansatte på Kunstakademiet skal have mulighed for at udpege de folk, de vil have i bestyrelsen?
Kim Valentin (V), 2021-03-16:
Alt det første, som ordføreren sagde, må jeg bare sige at jeg ikke kan følge.
Om det så er den 100. afstøbning af noget, man ødelægger, så synes jeg ikke, man skal ødelægge det.
Det må jeg tage afstand fra.
Derfor må jeg også sige, at det, der er grundlæggende – og det tror jeg i og for sig vi er enige om – er, at der er åndsfrihed.
Men åndsfriheden skal jo selvfølgelig være under hensyntagen til den lovgivning, der er.
Man skal altid følge lovgivningen i landet, ikke?
Mette Frederiksen (S), 2021-03-16:
Det, der er vigtigt at sige, er, at hvis ikke vi havde haft restriktioner her i anden bølge, tror jeg ikke på, at vi ville have haft de smittetal, vi har i dag.
Tingene hænger selvfølgelig sammen.
Men det er gået godt, og det er også gået bedre, end jeg selv havde turdet håbe på.
Og der er jeg enig med hr. Kristian Thulesen Dahl i, at danskernes adfærd og opførsel spiller en meget, meget vigtig rolle.
Og i parentes bemærket ser det ud til, at ligegyldig hvor hård diskussionen er på Christiansborg, og ligegyldig hvor store uenigheder der er her, så holder danskerne bare fast og ignorerer os herinde, og det er godt i en situation, hvor vi har behov for, at alle danskere bakker op om at få os igennem pandemien.
Så der er rigtig, rigtig meget godt at sige, og oven i det – for i virkeligheden bare at gøre billedet potentielt endnu bedre – er der stadig flere danskere, der bliver vaccineret, og der er stadig flere danskere, der lader sig teste flere gange om ugen.
Også i dag har vi meget, meget høje testtal, og alt det er jo med til at gøre, at vi kan have tingene under kontrol og dermed åbne mere op end mange andre lande, som lige nu er i gang med at lukke ned.
Derfor kan det godt være, at vi også kan rykke frem, hvornår vi kan åbne mere.
Joy Mogensen (S), 2021-03-16:
Jeg kan jo ikke kommentere på personalesager her på Folketingets talerstol, men som vi også var inde på i forespørgselsdebatten, har der været forskellige synspunkter om, hvordan man kunne komme videre fra den situation, Det Kongelige Danske Kunstakademi var i.
Nu er vi i gang med at rekruttere en ny rektor, og navnet på den rektor håber jeg at kunne offentliggøre snarest; og med de analyser, hvoraf Folketinget fik udleveret den første del her for nylig, er der jo skabt et rigtig godt grundlag for, at den nye rektor netop kan gå ind og skabe stabilitet, imens vi tager de store beslutninger om permanente bestyrelser på alle kunstneriske uddannelser.
Det mener jeg ikke er at trække ting i langdrag.
Det er ganske få måneder siden, at busten røg i vandet.
Vi har arbejdet med det her, siden Filmskolen rejste problemstillingen; men at indføre bestyrelser er ikke et quickfix, det er en strukturel ændring, som vi skal gøre ordentligt.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-03-16:
Jo, men der er jo ikke nogen, der har lavet om på styringsmodellen, som den har været igennem mange år.
Altså, den består jo fuldstændigt.
Kunstakademiet og de andre kunstneriske uddannelser hører under Kulturministeriet, der ansætter en leder til den daglige drift af uddannelsen.
Sådan har det været i mange år, også under tidligere regeringer, som hr. Kim Valentins parti har stået i spidsen for.
Mon ikke de nok også skal holde den kørende frem til efteråret, hvor vi så for alvor kan tage hul på den her diskussion?
Vi er jo alle sammen enige om, at det skal laves om, så det er der jo ikke noget i.
Men det er jo ikke, fordi der er et fuldstændigt fravær af ledelse; så har der i hvert fald været det igennem rigtig mange år med skiftende regeringer, der skulle stilles til ansvar.
Så det er nok ikke de måneder fra eller til, der gør det.
Kim Valentin (V), 2021-03-16:
Jeg er ret sikker på, at vi finder en løsning.
Altså, det er jeg meget sikker på.
Hvordan den bliver, skal jeg så ikke kunne sige nu, for lige nu lægger vi jo bare op til, at ministeren skal arbejde med tingene frem til sommerferien.
Men vil ordføreren anerkende, at hvis man efterlader en institution uden en reel ledelse i længere tid, så bliver det værre, end hvis der er tale om i kortere tid?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-03-16:
Altså, jeg tror i hvert fald bare, at jeg vil advare imod, at vi haster ned og stemmer det her beslutningsforslag igennem uden at have hørt de mennesker, som det handler om.
Så derfor er det bare en appel – også til det store ansvarlige parti, som Venstre jo er – om, at vi i udvalgsbehandlingen af det her forslag prøver at se, om vi ikke kan finde en god løsning.
Kim Valentin (V), 2021-03-16:
Jeg synes altid, det er en god idé at finde hinanden, og derfor vil jeg sige, at der jo er et flertal for at speede tingene op, så mon ikke vi skal finde hinanden ved ikke at vente et par måneder, som ordføreren siger, men ved at speede tingene lidt op?
Det var måske den vej, man skulle gå i stedet for.
Jeg kunne også henvise til, at hvis nu ministeren havde rykket på det her med det samme, havde vi ikke stået her.
Så det kan man også tage frem.
Så lad mig lige sige vedrørende det med et par måneder, at hvis jeg regner på det, så er der fra den 5. juni til starten af Folketinget i hvert fald 3 måneder.
Så det kan aldrig blive et par måneder; så må det være 3 måneder eller 5 måneder, som ordføreren mener.
Det er bare en betragtning.
Joy Mogensen (S), 2021-03-16:
Jeg håber, at fru Zenia Stampe hverken har hørt mig eller Socialdemokratiets ordfører gøre sig til dommer over, hvilken slags praksisnær uddannelse vi ser.
Vi ser bare gerne, at den skal være praksisnær.
Hvis den skal være aktivistisk, skal den selvfølgelig komme med noget nyt, men den skal jo komme noget nyt, der så meget gerne må udfordre noget eksisterende, men uden måske at ødelægge det, andre står for.
Zenia Stampe (RV), 2021-03-16:
Det kan jeg faktisk godt forstå.
Der kan også være noget teori og akademisk viden, der kan være relevant for kunstnere, men jeg anerkender også, at det måske er en anden type forskning, man bedriver på Kunstakademiet.
Jeg må jo så bare konstatere, at det også er noget af den forskning, som er blevet angrebet meget heftigt herinde, fordi den så åbenbart ikke lever op til, kan man sige, traditionelle akademiske og videnskabelige kriterier for forskning.
Der synes jeg jo så, at jeg hører en anerkendelse fra ministeren af, at noget af den praksisforskning, der skal finde sted på et kunstakademi, altså godt kan være mere aktivistisk end den, man f.eks. ser på uddannelses- og forskningsinstitutioner andre steder i landet.
Joy Mogensen (S), 2021-03-16:
Jeg vil på ingen måde underkende pointen.
Jeg vil tværtimod gerne anerkende pointen om, at kunst får os til at se verden på anderledes måder.
Men jeg vil gerne holde fast i, at det her ikke er et eller andet politisk togt. Det her er faktisk en kunstforståelse, der er modsat al den filosoferen, der foregår på uddannelses- og forskningsministerens universiteter, som jo netop kan være filosoferen uden nogen manifestation andet end ord, man siger, eller ord, man skriver.
På de kunstneriske uddannelser skal det manifestere sig i et værk og dermed i noget, der har en fysik på en anden måde end den filosoferen, der foregår på andre videregående uddannelser.
Zenia Stampe (RV), 2021-03-16:
Mit spørgsmål kredsede i virkeligheden om noget af det samme, som hr. Christian Juhl snakkede om.
For jeg tror, det er rigtig vigtigt at anerkende, at når vi snakker kunst, er der både noget praksis, men også noget, som vi måske ikke skulle kalde for teori, men filosofi.
Altså, på en eller anden måde er kunsten jo praktisk filosoferen over livet, i forhold til hvem vi er, og hvem vi gerne vil være osv. osv.
Jeg kan godt forstå, at Socialdemokratiet nogle gange har haft sådan et behov for også at gå op imod akademiseringen, og måske har den også taget overhånd nogle steder i vores samfund, men jeg ville blive meget trist, hvis Socialdemokratiet gjorde sig til talsmænd skråstreg talskvinder for et kunstbegreb, som kun er materielt.
Altså, når René Magritte laver sådan et maleri, hvor der står, at dette er ikke en pibe, handler det da ikke bare om at kunne male.
Det handler om at få en idé om, hvordan vi får folk til at se verden på en ny måde, og det er da det, der også skal være plads til i ligningen.
Joy Mogensen (S), 2021-03-16:
Jamen jeg opfattede egentlig spørgsmålet mere som en slags kommentar, og jeg vil bare sige, at i regeringens tilgang til det her er der heller ikke en skabelon for, hvad god kunst er.
God kunst kan være smuk, god kunst kan være provokerende, god kunst kan være beroligende, god kunst kan være oprørende.
Det er ikke det, der er pointen.
Det, der er pointen her, er netop at værne om den særlighed, som de kunstneriske uddannelser har i forhold til universitetsuddannelserne.
Christian Juhl (EL), 2021-03-16:
Nu nævnte jeg tidligere Asger Jorn, og han var i den grad selvlært i alle discipliner, både med hensyn til det med at udfordre og det med at lave kunst osv., og det er jo ikke blevet til noget, der bare var en tidsafhængig kunst, men noget, der kan bruges tidløst og kan udfordre.
Og der synes jeg, at kunsten for en underviser jo er at skabe lysten til sit fag, kærligheden til sit fag, men også lysten til, at kunst skal være med til både at udfordre og forundre og ikke bare skabe behagelighed.
Det synes jeg er en væsentlig ting, og man må jo sige, at det ikke er altid, man kan lære det på et universitet eller på en højere uddannelse i det hele taget, men det kan være med til det, når man studerer, hvordan andre gamle kunstnere faktisk har brændt for ting og skabt forandring med deres kunst.
Joy Mogensen (S), 2021-03-16:
Jeg opfatter i virkeligheden hr. Christian Juhls spørgsmål lidt på linje med noget af det, hr. Uffe Elbæk spurgte om, nemlig om jeg vil anerkende, at der er en balance.
Og der vil jeg bare gentage, at for regeringen er den balance mere til diskussion på de universiteter, der ligger under Uddannelses- og Forskningsministeriet, end på de videregående kunstneriske uddannelser, der ligger under Kulturministeriet.
For hele forudsætningen for, at de er der, er netop, at det handler om at uddanne kunstnere.
Man kan jo også have empiri og dermed have det håndværksmæssige med, når man studerer litteraturhistorie på Aarhus Universitet, som jeg f.eks. gjorde på et tidspunkt.
Der var der også skrivekurser, og der var også ganske mange af mine medstuderende, der skrev lidt ved siden af, og nogle af dem er endda også blevet forfattere.
Men diskussionen er der.
På de kunstneriske uddannelser er det entydigt overvejende fokus det håndværksmæssige, det praksisnære.
Christian Juhl (EL), 2021-03-16:
Jeg har ofte klaget over, at der er for mange akademikere i Folketinget, og så har folk spurgt mig, om der kun skal være arbejdsmænd og rengøringskvinder.
Og hvis de kan snakke sammen, kan vi få noget ud af det.
Det kan sådan en skole også, og derfor er jeg lidt ked af det, når man fokuserer så meget på håndværket.
Der findes jo ufaglærte kunstnere i den her verden, og der findes også kunstnere på vores byggepladser.
Derfor er det vigtigt, at vi finder den balance, altså det, der i 1970'erne blev kaldt det polytekniske princip, altså vekselvirkning mellem teori og praksis; det skal være grundelementet i sådan en skole, for ellers får vi ikke gode kunstnere ud af det.
Joy Mogensen (S), 2021-03-16:
Jeg vil anerkende, at det kan være en risiko, men jeg har et begrundet håb om, at vi kan rekruttere tilstrækkelig gode rektorer til vores kunstneriske uddannelser, selv når de befinder sig i – hvad kan man sige – høj bølgegang.
Det var jo lige præcis det, som skete på Filmskolen, nemlig at vi faktisk fik ansat en rektor, der endda helt åbent gik ind ad døren og sagde: Jeg er her kun midlertidigt.
Men det var ved den her midlertidige rektors sikre ledelse, at der ligesom blev skabt en ny debat, en ny måde at tackle de her problemer på.
Kim Valentin (V), 2021-03-16:
Jeg behøver vel ikke at trykke ind en gang til, når jeg skal have anden bemærkning –
skal jeg det?
Nå, undskyld, det var jeg ikke klar over.
Men under alle omstændigheder efterlader det jo den nye rektor et sted, hvor man ikke har ordentlig opbakning, før der er gået godt stykke tid.
Og hvis man siger, at det kan rektor godt selv klare, så skal rektor lave en ny strategi, som der så igen skal kigges på, når der kommer en bestyrelse.
Det skaber jo sådan en underlig limboeffekt – vil ministeren anerkende det?