runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-20:
Tak for spørgsmålet om den nye jobbørs for seniorer, der gik i luften den 13. september.
Jobbørsen udspringer af aftalen om at sikre kvalificeret arbejdskraft, som forligskredsen bag beskæftigelsesreformen indgik i efteråret 2018.
Selve ideen med en jobbørs er god.
Jeg kan sagtens forestille mig, at man, hvis man bliver ledig efter i mange år at have arbejdet i den samme virksomhed, kan miste troen på, at der er brug for en på arbejdsmarkedet.
Derfor skal der være særskilt fokus på seniorers tilbagevenden til arbejdet.
Den nye funktion på Jobnet giver seniorer mulighed for at markere, at de søger efter job velegnet seniorer og efterlønnere.
Tilsvarende kan virksomheder markere, at et job er velegnet til seniorer og efterlønnere.
Der er ikke tale om en selvstændig side på Jobnet, og derfor fremgår jobbørsen ikke af forsiden til Jobnet.
Her 2 måneder efter at de nye funktioner gik i luften, er det endnu alt for tidligt at slutte, hvordan jobbørsen virker.
Et nedslag den 12. november viser, at der den dag var 578 jobsøgende, som havde angivet, at de søgte job velegnet for seniorer og efterlønnere.
Det tyder på, at den nye funktion bliver brugt af en række seniorer.
Samme dag var der til gengæld 25 jobopslag, som virksomhederne havde markeret som velegnede for seniorer og efterlønnere.
25 jobopslag er bestemt ikke mange, slet ikke i lyset af at der i alt var mere end 11.000 jobopslag på Jobnet.
Derfor giver det rigtig god mening at igangsætte en kampagne om jobbørsen, som det også er aftalt.
Kampagnen kommer ikke kun til at handle om jobbørsen.
Den skal også bruges til at oplyse mere generelt om mulighederne for at blive på arbejdsmarkedet som senior, for vi skal blive bedre til at fastholde de seniorer, der både kan og vil blive på arbejdsmarkedet.
Et godt seniorarbejdsliv bidrager til kvalificeret arbejdskraft og et rigt samfund.
På baggrund af anbefalingerne vil regeringen se på, hvordan vi kan få endnu flere seniorer til at blive på arbejdsmarkedet.
Jobbørsen er en god idé, og vi skal have mange flere virksomheder og seniorer til at bruge den, men vi kan nok også blive enige om, at der skal mere til for virkelig at rykke, hvis vi skal få seniorer ud på arbejdsmarkedet.
Tak for ordet.
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-20:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvad kan ministeren oplyse om, hvordan jobbørs for seniorer virker, efter den blev etableret den 13. september 2019, da jobbørs for seniorer ikke fremgår af forsiden på www.job.jobnet.dk?
Morten Bødskov (S), 2019-11-20:
Det står spørgeren fuldstændig frit for at stille opfølgende og uddybende spørgsmål, hvis man gerne vil det.
Det, jeg har svaret på her, er, hvorfor vi gør det, og jeg nævnte, hvilke konsekvenser det selvfølgelig også vil få for folk, der ryger, eller som køber engangsservice eller andre plastikprodukter, f.eks. plastikbæreposer.
Hvorfor gør vi det?
Det er, for at vi gerne vil skåne flere børn og unge mod rygning, og at vi gerne vil gøre mere for den grønne omstilling.
Det er derfor, vi har svaret, som vi har gjort.
Det er klart, at hvis man ryger, vil man opleve en afgiftsstigning, og hvis man hver eneste gang køber bæreposer af plastik, vil man også opleve en afgiftsstigning.
Louise Schack Elholm (V), 2019-11-20:
Jeg spørger ikke til Socialdemokraternes generelle skattepolitik eller Socialdemokratiets begrundelser for den.
Nu har ministeren gentaget sig selv gang på gang og talt om, hvad motiverne er bag den politik, man har.
Det er ikke det, jeg spørger til.
Jeg spørger til, hvorfor vi ikke kan få et tal oplyst.
Hans Andersen (V), 2019-11-20:
Frygter ministeren også som ministerens partifælle, formand i Region Midtjylland, Anders Kühnau, at regeringens forslag om at forlænge arbejdsgiverperioden i sygedagpengeloven med 10 kalenderdage vil ramme sundhedsvæsenet?
Morten Dahlin (V), 2019-11-20:
Ministeren siger, at vi skal se forslaget i en større sammenhæng.
Det er jo selvfølgelig belejligt nok set fra beskæftigelsesministerens stol, men ude i de regioner og ude i de kommuner, hvor det her kommer til at medføre en betydelig ekstraudgift, kan jeg godt forstå, at man ikke er interesseret i at se det her i en større sammenhæng, men ser det meget nært og meget konkret.
Ministerens partifælle i Region Midtjylland har jo sagt ganske tydeligt, at regeringens forslag kommer til at betyde færre penge til at levere sundhed, til at levere omsorg til danskerne.
Og hvis man kigger på tallene for alene kommunerne, jamen så svarer det til ca. 260 fuldtidsstillinger; det er sygeplejersker.
Jeg kan godt forstå, at ministeren er interesseret i at se det i det store billede, men kan ministeren ikke godt forstå, at for de patienter, der nu får en dårligere behandling, og for dem, der er i kontakt med kommunen og nu får færre sygeplejersker til at tage sig af behandlingen, så er det store billede ikke særlig interessant?
Så handler det jo om, at det er forkert, når regeringens forslag medfører dårligere sundhedsservice til danskerne.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-20:
Jeg tror naturligvis ikke, at en forlængelse af arbejdsgiverperioden med 10 kalenderdage vil koste gode leveår for patienterne på de danske sygehuse; det er jo selvsagt.
Forslaget om at forlænge arbejdsgiverperioden med 10 kalenderdage vil medføre en merudgift for regionerne på ca. 42 mio. kr. årligt.
Jeg mener, at det er en alt for forsimplet måde at opgøre borgernes gode leveår på, og jeg synes, at man i stedet for bør se forslaget i en større sammenhæng.
Det provenu, som forlængelsen af arbejdsgiverperioden medfører, skal være med til at skabe rum til andre forslag, der kan styrke velfærdssamfundet bredt set.
En finanslov kræver, at man prioriterer og anviser finansiering til mærkesagerne.
Som jeg allerede har sagt, har regeringen og Danske Regioner også indgået en økonomiaftale tilbage i september, der i høj grad tilgodeser sundhedsvæsenet.
Faktisk er det økonomiske løft markant større end i de seneste 4 års økonomiaftaler på sundhedsområdet.
Derfor mener jeg ikke, at forslaget om at forlænge arbejdsgiverperioden vil forringe det danske sundhedsvæsen.
Morten Dahlin (V), 2019-11-20:
Hvad er ministerens reaktion på, at professor Dorte Gyrd-Hansen, der leder Dansk Center for Sundhedsøkonomi på Syddansk Universitet, mener, at regeringens forslag om at forlænge arbejdsgiverperioden i sygedagpengeloven med 10 kalenderdage kan ramme patienterne på sygehusene, og at »hvis Danske Regioner får en meromkostning på 50 millioner kroner, så vil det let kunne betyde 100 til 150 færre gode leveår for patienterne«?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-20:
Jamen som sagt lytter vi jo altid til den kritik, der måtte komme.
Dengang, man lavede fleksjobreformen, hvor man jo også bad arbejdsgivere – af både offentlig og privat karakter – om at betale mere, var der også højlydte protester, da folk mente, at det ville få fleksjobordningen til helt at dø.
I dag står vi i en situation, hvor der næsten aldrig har været så mange fleksjobbere, som der er nu.
Vi har et håb om og en tro på, at det her er et redskab, der vil virke i forhold til at nedbringe det sygefravær, som vi synes er alt for højt, både i den offentlige sektor og i den private sektor.
Hans Andersen (V), 2019-11-20:
Men i forhold til den her konkrete sag, må det jo betyde, at ministeren ikke tror på regionsrådsformanden for Region Midtjylland, der siger, at de sådan set hele tiden arbejder for at sikre et godt arbejdsmiljø.
Og det gør de ikke, fordi det handler om økonomi, det gør de, fordi de ønsker at sikre en attraktiv arbejdsplads.
Så det her forslag gør ingen forskel i forhold til at forbedre arbejdsmiljøet.
Gør det ikke indtryk på ministeren?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-20:
Det gør altid indtryk, når aktører og interessenter har kritikpunkter i forhold til den politik, man gerne vil følge.
Og det er da naturligvis noget, vi lytter til, og vi lytter også meget nøje til det.
Det, man samtidig må sige, er jo, at vi også har meget, meget høje ambitioner i forhold til at forbedre arbejdsmiljøet.
Og vi ved, der kan gøres meget, meget mere.
Vi tror, at der skal nogle ekstra instrumenter til for at få både offentlige arbejdsgivere og private arbejdsgivere til at investere i et bedre arbejdsmiljø, og det har de nu et klart incitament til.
Hans Andersen (V), 2019-11-20:
Men jeg synes, ministeren skulle prøve at lytte til den lange række af aktører, som i kraftige vendinger har været ude at advare mod det her forslag: regioner – dem må jeg så forstå ministeren ikke lytter til – kommuner, FOA, regeringens eget parlamentariske grundlag, Radikale.
Kritikken er jo ikke til at tage fejl af.
Forslaget koster arbejdsgiverne dyrt, det koster i sundhedsvæsenet, og det kan i sidste ende ramme patienter og de mennesker, der står på kanten af arbejdsmarkedet.
Gør det slet ikke indtryk på ministeren?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-20:
Jeg kan afsløre over for Hans Andersen, at det ikke er første gang og formentlig heller ikke er sidste gang, det sker.
Det er jo korrekt, hvad hr. Hans Andersen spørger ind til.
Ja, vi har tænkt os at forlænge sygedagpengeperioden med 10 dage, og der er jo ikke nogen tvivl om, at det ville bringe nogle penge i kassen, hvis ikke man ændrer adfærden.
Men hele meningen er jo, at det gerne skulle ændre adfærden.
Det her skulle gerne være – det er i hvert fald et synspunkt, som Hans Andersens parti normalt er meget enig i: at økonomiske incitamenter også ændrer adfærden ude i samfundet – det sidste skridt til, at virksomhederne og arbejdsgivere, uanset om det er i det offentlige eller private, forbedrer arbejdsmiljøet, sådan at sygefraværet nedbringes.
Hans Andersen (V), 2019-11-20:
Tak for det.
Så må jeg jo konstatere, at ministeren er uenig med ministerens egen partifælle, formanden i Region Midtjylland, Anders Kühnau, fordi Anders Kühnau jo understreger i den omtalte artikel i Politiken, at regionerne har et konstant fokus på arbejdsmiljøet, og han afviser sådan set, at det her forslag skal skabe noget yderligere incitament.
Så forslaget kommer jo ikke til at rykke en tøddel på arbejdsmiljøet.
Så jeg vil bare høre ministeren, om ministeren kan bekræfte, at en del af den samlede halve milliard kroner, som kommer fra øgede udgifter til læger og sygeplejersker på sygedagpengeområdet som følge af det her forslag, vil regionerne nu være nødsaget til at finde inden for rammen for sundhedsvæsenet.
Mogens Jensen (S), 2019-11-20:
Jeg synes da, at Venstres ordfører skal være glad for, at den her regering gennemfører det, som Venstres egen minister på området, hr. Jakob Ellemann-Jensen, sådan set sagde han ville gøre, hvis ikke indsatsen virkede.
Den virker ikke, vi er bagefter, og derfor skal der ske noget mere, og det er det, regeringen har taget initiativ til fra 2020, og det håber jeg at Venstre, når det kommer til stykket, vil bakke op om.
Nej, vi er nødt til at handle nu for at sikre, at vi når i mål med kvælstofindsatsen.
Men der er jo også andre muligheder for landbruget.
De kan anvende mellemafgrøder, tidlig såning, og de kan også reducere deres kvote for brug af gødning.
Så der er masser af muligheder, og jeg håber, at Venstre vil se fremad og være med til at sikre, at vi får reduceret kvælstofudledningen, sådan som det er forudsat, i årene fremover.
Erling Bonnesen (V), 2019-11-20:
Jamen vi peger jo på, i stedet for at komme med fremrykning af efterafgrøder, at man så lige præcis kunne bruge anden halvleg til nogle af de andre virkemidler, og det er det, jeg hører ministeren ikke er meget for.
Men helt konkret: Vil ministeren være med til at udskyde de her ekstra krav, altså undlade fremrykningen – sætte den, hvor den hører hjemme – og så trække nogle af de andre muligheder ind i stedet for, så vi netop kan løbe de 800 t hjem?
Mogens Jensen (S), 2019-11-20:
Altså, når vi nu er bagud med i hvert fald 800 t kvælstof, der skulle være udledt mindre, er vi jo nødt til at gøre noget for at sikre, at det bliver opfanget.
Og det er det, vi gør fra 2020 frem for at sidde og vente til 2021.
Men vi indgår gerne i en dialog med Venstre om, hvad der så skal ske fra 2021 og fremefter, for der er også behov for en stor indsats for at reducere kvælstofudledningen.
Morten Bødskov (S), 2019-11-20:
Tak for det, formand.
Det, jeg har svaret på, er, hvad der er regeringens politik, nemlig at ingen danskere vil opleve højere skatter på deres lønseddel med regeringens finanslovsforslag.
Som vi tidligere har sagt, tilbageruller vi en række urimelige skatterabatter, som den tidligere regering har givet til helt særlige grupper.
Det gør vi, fordi vi bl.a. ønsker at forbedre uddannelserne og vores fælles velfærd, der er blevet nedprioriteret under den tidligere borgerlige regering.
Vi tilbageruller den skæve skatterabat på bo- og gaveafgiften, hvilket især øger skatten for grupperne med de højeste indkomster, vi viderefører gældende skatteregler, altså viderefører gældende skatteregler for fri telefon og for aktiesparekontoen – det medfører selvsagt ikke højere skat for borgere –
derudover forhøjer vi afgiften for bæreposer og engangsservice for at nedbringe plasticforureningen.
Det styrker den grønne omstilling, som et bredt flertal, herunder selvfølgelig også Venstre, støtter.
Det påvirker selvsagt danskere, som køber bæreposer og engangsservice.
Endelig foreslår vi højere afgifter på tobak, fordi alt for mange hvert eneste år desværre dør af rygning, og fordi højere priser er den mest effektive vej til at begrænse rygning blandt børn og unge.
Det påvirker selvfølgelig også danskere, der ryger.
Det er det, der er svaret, som klart og tydeligt viser, hvordan regeringens skattepolitik vil påvirke danskerne.
Mogens Jensen (S), 2019-11-20:
Nu kan ordføreren jo godt lide sammenligningen med sport, men det er vel sådan, at hvis man ved halvleg finder ud af, at man er bagud i en kamp, så sætter man ekstra ressourcer ind for at sikre, at man får sejren og resultatet og kommer i mål.
Det er jo sådan set det, regeringen gør i forhold til kvælstofindsatsen.
Det forstår jeg sådan set ikke Venstre ikke kan bakke op om, når man selv har været med til at sætte målsætningen.
Erling Bonnesen (V), 2019-11-20:
Jamen det er jo for tidligt at konkludere endnu, om man er i mål eller ej.
Og i forlængelse af det, ministeren selv har svaret nu, kunne man prøve netop også at bringe andre virkemidler, andre metoder, andre værktøjer i spil.
Det synes jeg da sådan set er godt.
Så skulle man ikke snarere prøve at gøre det i stedet for at fremrykke en række andre ekstra krav om efterafgrøder?
Man kan nævne det med tidlig såning, man kan nævne det med præcisionslandbrug, altså andre værktøjer, som ministeren selv har med i sit svar nu.
Skulle man ikke tage det ind og så køre noget frem omkring det i stedet for at komme med ekstra krav, som jo skaber mange komplikationer?
Mogens Jensen (S), 2019-11-20:
Jamen også tak for det her spørgsmål, som jo ligger i forlængelse af det, vi lige har diskuteret.
Jeg vil selvfølgelig gerne slå fast, at vi skal arbejde efter at få etableret så mange kollektive virkemidler som overhovedet muligt, for det giver rigtig god mening.
Det giver en varig effekt i forhold til miljøet, og det giver i mange tilfælde også nogle naturværdier og kan medføre en reduktion i udledningen af drivhusgasser, hvad vi jo alle er interesseret i.
Så det er ikke enten kollektive virkemidler eller målrettet regulering, det er faktisk både-og.
En af udfordringerne ved de kollektive virkemidler – det tror jeg også godt spørgeren ved – er, at vi ikke har sikkerhed for, at det bliver etableret i det omfang, som der er brug for det.
Derfor må vi igen sige, at den tidligere regering var alt for optimistisk med landbrugs- og fødevarepakken.
Det har ikke givet de effekter, som det skulle.
Derfor skal vi også se på, hvad vi nu kan gøre for at forøge afløbet på de kollektive virkemidler.
Først og fremmest har vi jo en løbende dialog med interessenterne fra ordningen, og derudover har vi også besluttet at nedsætte en styregruppe for kvælstofindsatsen, hvor vi vil understøtte og styrke, at flere af dem kommer i drift.
I det forum vil vi sammen med erhvervet også drøfte indsatser og finde løsninger, så vi kan indhente det efterslæb, som der er, og det håber jeg selvføgelig også spørgeren vil bakke op.
Erling Bonnesen (V), 2019-11-20:
Tak for det, og det er så også i forlængelse af det andet.
Det, som ministeren gør – for nu at blive i sportsterminologien – er jo at flytte målstregen og midt i halvlegen sige: Jamen I får ikke anden halvleg med, for vi slutter kampen allerede her og fløjter af midt i halvlegen.
Det plejer man altså ikke at gøre.
Så det er derfor, jeg siger: Lad os bruge anden halvleg til også at få iværksat nogle af de andre ting, som på en måde bedre kan hjælpe med at nå et godt slutresultat for hele kampen.
Men jeg kan forstå, at det vil ministeren ikke ret gerne ind på, men helst sådan bare se det som noget, der ligger engang langt ude i fremtiden.
Så kort og godt: Vil ministeren være med til at fremrykke nogle af de forskellige andre virkemidler, så de kan komme i spil noget hurtigere?
Morten Bødskov (S), 2019-11-20:
Jeg synes, at jeg har svaret på, hvad regeringens skattepolitik er.
Regeringens skattepolitik er den, som jeg har redegjordt for her.
Den betyder som sagt, at der ikke er nogen, der som følge af det finanslovsudspil, der ligger, vil opleve højere skatter på deres lønseddel.
Vi siger også meget klart, hvad det er, vi vil, når det handler om tobak, og når det handler om plastik.
Der er svaret på det til Folketinget.
Hvorfor gør vi det, vi gør?
Det er, fordi vi gerne vil have, at der er flere, der skal lade være med at ryge.
Det er klart, at hvis man lader være med at købe en pakke cigaretter, oplever man ikke den her prisstigning.
Det er også klart, at hvis man lader være med at købe en plastikpose, oplever man heller ikke den lille afgiftsstigning, der vil være, på plastikposer.
Så den konsekvens er der selvfølgelig af det.
Louise Schack Elholm (V), 2019-11-20:
Det var stadig ikke svar på et spørgsmål.
Derfor må jeg gentage spørgsmålet en gang til: Mener ministeren, det er god skik, at man ikke svarer på faktuelle spørgsmål fra Folketinget, så Folketinget kan få oplysninger, som man har brug for, i forhold til lovgivningsarbejdet?
Morten Bødskov (S), 2019-11-20:
Regeringen har lagt det fuldstændig klart frem, altså hvad det er for skatte- og afgiftsstigninger, vi gennemfører og har påtænkt at gennemføre, med vores finanslovsudspil, og det er meget klart.
Vi tilbageruller en række skatter og afgifter for nogle af de mest velstillede grupper i det danske samfund.
Det gør vi, bl.a. fordi vi gerne vil investere i børn og unges uddannelse.
Vi siger også åbent og ærligt, ligesom Venstre i øvrigt, at vi vil hæve prisen på tobak og på plastikposer og -engangsservice.
Det første, fordi vi vil have, at der er færre, der skal blive afhængige og dø af tobak og rygning, og det sidste, fordi vi gerne vil gøre lidt mere for den grønne omstilling, for plastikforurening er et kæmpestort problem.
Det er klart, hvis man ryger, og hvis man køber bæreposer af plastik, hver eneste gang man er i Netto eller i Brugsen eller i Fakta, eller hvor man nu handler ind, ja, så er der selvfølgelig en højere afgift, som man kommer til at betale.
Det er klart.
Det siger vi åbent og ærligt, men det handler om at beskytte børn og unge mod rygning og styrke indsatsen for den grønne omstilling.
Louise Schack Elholm (V), 2019-11-20:
Jamen jeg kan da godt forstå, at ministeren gerne vil fortælle om regeringens skattepolitik, det er bare ikke det, jeg spørger ind til.
Jeg spørger ind til, hvorfor regeringen ikke svarer på det spørgsmål, som jeg rent faktisk stiller, og det gør jeg jo, fordi vi i Danmark har bygget det sådan op, at Folketinget ikke har et stort beregningssekretariat, der kan regne alting ud for os.
Vi har til gengæld mulighed for at stille spørgsmål til ministrene, som så skal svare på spørgsmålene, og her undgår ministeren jo rent faktisk at svare på det, og det er det, jeg spørger ministeren om, altså om det er god skik.
Og så kan jeg godt forstå, at ministeren hellere vil svare på, hvorfor regeringen laver den politik, som de laver, altså det er jo også altid sjovere at stå og diskutere politisk, men det kræver ligesom, at vi har fundamentet på plads, at vi rent faktisk kan få de oplysninger, som vi spørger om.
Og det er derfor, jeg synes, det faktisk er ganske væsentligt, at ministeren svarer på, om ministeren mener, at det er god skik, at ministeren ikke svarer på spørgsmålet.
Morten Bødskov (S), 2019-11-20:
Tak for det, formand.
Det, jeg har svaret på – og det bliver nærmest en gentagelse af svaret på det tidligere spørgsmål – er jo, hvad det er, der er regeringens skattepolitik, nemlig at ingen danskere vil opleve højere skatter på deres lønseddel med regeringens finanslovsforslag.
Som jeg tidligere har sagt ved det foregående spørgsmål, tilbageruller regeringen en række urimelige skatterabatter, som den tidligere regering gav til nogle helt særlige grupper.
Det gør vi, fordi vi eksempelvis ønsker at forbedre børns og unges uddannelser, men også vores fælles velfærd, der efter vores opfattelse blev nedprioriteret under den borgerlige regering.
Vi tilbageruller jo som sagt den skæve skatterabat på bo- og gaveafgiften, hvilket især jo så øger skatten for de højeste indkomstgrupper.
Vi viderefører gældende skatteregler for fri telefon og for aktiesparekontoen.
Det medfører selvsagt ikke højere skat for borgerne.
Derudover forhøjer vi afgiften på bæreposer og engangsservice for at nedbringe plastikforureningen, som er et alvorligt problem, og dermed er vi med til at styrke den grønne omstilling, som jo altså et bredt flertal og nu også Venstre er med til at støtte.
Det påvirker selvsagt danskerne, det indrømmer jeg gerne, hvis man køber bæreposer og engangsservice – det er klart.
Endelig foreslår vi højere afgifter på tobak, som også Venstre gør, fordi alt for mange hvert eneste år desværre dør af rygning, og fordi højere priser er den mest effektive vej til at begrænse ikke mindst rygning blandt børn og unge.
Og det er klart, at det selvfølgelig også påvirker de danskere, som er rygere.
Fælles for begge forslag er jo som sagt, at man simpelt hen kan undgå, om man vil, at betale flere kroner i afgift, hvis man lægger sit forbrug om.
Og det er jo det, der er formålet med det her.
Vi skal have mindre plastikforurening, og vi skal have færre, der ryger og dermed dør af rygning.
Så nu har jeg så igen sagt, hvad der er regeringens skattepolitik, og det er derfor det, der er svaret, altså at ingen danskere vil opleve højere skatter på deres lønseddel med regeringens finanslovsforslag.
Louise Schack Elholm (V), 2019-11-20:
Mener ministeren, at det er udtryk for god skik, når ministeren i svar på spørgsmål nr. 26 til finansloven ikke svarer på spørgsmålet om, hvor stor en andel af danskerne der vil blive berørt af mindst én af de skatte- og afgiftsstigninger, som regeringen har lagt op til at gennemføre i finanslovsforslaget?
Så det vil sige, at ministeren svarer ud fra, at ministeren mener, at hvis alle danskere bare omlægger deres forbrug, vil de ikke blive ramt af regeringens skattestigninger, for ministeren siger selv her: Ja, dem, der ryger, vil blive ramt af en skattestigning, men de kan jo bare lade være
; dem, der bruger plasticservice eller køber plasticposer, når de køber ind, bliver ramt af en skattestigning, men de kan jo bare lade være.
Så betyder det ud fra den betragtning, at ministeren mener, at det er deres egen skyld, hvis de kommer til at betale en højere afgift, for de kunne bare lade være med at købe en plasticpose, de kunne bare lade være med at ryge, eller de kunne bare lade være med at have en aktiesparekonto eller en telefon gennem arbejdet?