runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2016-12-13:
Vi kan bekræfte, at vi mener, at der skal være anvisningspligt over for flygtninge, som der er over for borgere, hvis hus er brændt ned, eller folk, der kommer i restance til deres boligselskab og kan betragtes som husvilde.
Det anser vi for at være rimeligt.
Men jeg vil da gerne indrømme, at jeg før det her beslutningsforslag blev fremsat, har stukket fingeren i jorden hos et par af de borgmestre i vores eget parti, som har brokket sig over lige præcis den retstilstand, der var i foråret, for at høre, om de stadig væk opfatter det som et problem.
Jeg kan f.eks. forstå på en borgmester, at den måde, de konkret har løst det på, er ved at opføre nogle barakker, som man midlertidigt kan bo i, og det har taget trykket af boligpresset, og derfor er de ikke mere i den situation, de var i før sommerferien.
Så vi vil gerne prøve at løse rigtige problemer, og det her anser vi ikke for at være et rigtigt problem.
Men hvis det er det, er vi meget interesserede i at diskutere det.
Jeg vil sige, at kommunerne i dag har anvisningspligt til flygtninge, ligesom de i øvrigt har til husvilde danskere.
Det, vi ønskede før sommerferien, og som vi vurderer er opfyldt, er, at flygtninge kommer foran i boligkøen.
Så er der en kvinde, der bliver skilt fra sin mand og står og mangler en bolig til sine børn, må hun vente på en bolig, fordi der lige er ankommet en flytning, som skal bruge boligen.
Vi vurderer bare, at det problem er løst.
Jeg sagde i min ordførertale, at hvis det er Dansk Folkepartis opfattelse, at det problem ikke er løst, at de kan pege på et konkret eksempel et sted, hvor en kommune ikke har været i stand til at håndtere de problemer, der er, og anvise de boliger, der skal anvises, er vi meget interesserede i at diskutere det.
Vi gider bare ikke opfinde problemer, som ikke eksisterer.
Så vores vurdering er, at de ændringer, der blev lavet i sommer, har løst det problem, som vi påpegede før sommerferien.
Martin Henriksen (DF), 2016-12-13:
Tak for det.
Liberal Alliance er jo, hvad navnet også antyder, et liberalt parti.
Det er sådan noget med et personligt ansvar, og at du selv ligesom skal sørge for, at du får tingene til at fungere.
Det er et synspunkt, som man gør gældende over for danskere i almindelighed, men når det kommer til flygtninge, er det en anden snak.
Der skal være samfundet, staten, kommunen gå ind og tage ansvaret på sig og sørge for at finde en bolig til dem.
Det skal danskere normalt gøre i samfundet, og jeg går ikke ud fra, at Liberal Alliance vil lave om på det, men flygtninge har en særlig stilling her.
Der skal vi nok sørge for dem.
Hvordan harmonerer det med det generelle syn, man har, på, at folk ligesom er deres egen lykkes smed osv., at man må have et personligt ansvar?
Christina Egelund (LA), 2016-12-13:
I Liberal Alliance har vi den tilgang, at folk, der kommer hertil, skal integreres.
De skal være en del af samfundet, de skal bo et sted, de skal indtræde på arbejdsmarkedet.
Det er ikke nogen let opgave, så vidt er vi vistnok enige.
Men i Liberal Alliance er vi af den opfattelse, at opgaven med at integrere skal løses, for alternativet til god integration er værre, nemlig dårlig eller ingen integration og stigende parallelsamfund.
Der er med god grund lempet i kravet til boligerne, således at opgaven er blevet lettere for kommunerne at løse.
Og så er der indsneget sig en opfattelse af, at flygtninge på en eller anden måde har en fortrinsret, altså kommer foran i køen foran andre, der måtte have behov for en kommunalt anvist permanent bolig.
Det er ikke tilfældet, hvilket ministeren jo også redegjorde for.
Jeg er ikke imod, at flygtninge anvises et sted at bo, det er ret grundlæggende for deres integration, og Liberal Alliance kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-12-13:
Nu er jeg lidt i tvivl, om hr. Martin Henriksen snakker om boliger til flygtninge eller integration sådan meget bredt.
Hvis spørgsmålet er, om man kunne gøre mere, om man kunne skabe en bedre integration af flygtninge i Danmark, så er svaret ja.
Der må man sige, at hr. Martin Henriksens parti, Dansk Folkeparti, har haft et ualmindelig stort ansvar for den integrationspolitik, der er blevet ført de sidste mange år.
Nogle gange, når man hører Dansk Folkeparti, lyder det jo, som om der sidder en eller anden elite eller sådan noget et helt andet sted og har ansvaret for integrations- og udlændingepolitikken.
Men jeg må bare sige, at hvis der er et parti, som de sidste mange, mange år har haft ansvar for integrationspolitikken i Danmark, er det Dansk Folkeparti.
Hvis spørgsmålet til gengæld er, om det ville skabe bedre integration at sige til flygtninge, at de må bo på gaden, eller at de skal blive boende på et asylcenter, er svaret: bestemt ikke.
Jeg mener, det vil øge integrationsproblemerne markant til skade for flygtningene og for alle os andre.
Martin Henriksen (DF), 2016-12-13:
Men sagen er jo den, at vi desværre har problemer, kriminaliteten er i hvert fald større iblandt asylansøgere og iblandt folk med flygtningebaggrund, end den er hos så mange andre.
Vi har problemer med, at der er mange, der er uden for arbejdsmarkedet, det bonner mere negativt ud, end det gør i forhold til resten af befolkningen.
Så mange af de problemer, som fru Johanne Schmidt-Nielsen er bekymret for, har vi jo allerede i dag med det nuværende system.
Derfor er spørgsmålet bare: Mener fru Johanne Schmidt-Nielsen og Enhedslisten virkelig, at det nuværende system er det bedst opnåelige, vi kan få, eller kunne det ikke være, at man skulle begynde at tænke nyt og begynde at sige, at hvis man nu f.eks. går ind for integration, så burde det da give meget god mening at sige: Du må selv tage et ansvar for at finde din bolig i Danmark.
Det behøver ikke hele tiden være velfærdssamfundet, det danske samfund, der kommer og skubber dig i den rigtige retning.
Det er jo sådan set det, vi gør, og det virker faktisk ikke særlig godt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-12-13:
Jeg er i hvert fald ikke et sekund i tvivl om, at vi vil få ualmindelig dårlige erfaringer, hvis vi siger til flygtninge, som kommer hertil og jo altså får lovligt ophold: I må selv finde et sted at bo.
Jeg tror, mange vil ende på gaden, jeg tror, mange vil havne i kriminalitet for at finde en eller anden måde at forsørge sig selv på og betale for et eller andet sted at bo, og jeg er ikke i tvivl om, at det vil skubbe de her flygtninge længere væk fra det danske samfund og gøre integrationsopgaven endnu sværere.
Så jeg tror, det vil skabe en fuldstændig uholdbar situation, hvis man siger til flygtninge, der kommer hertil: Det er fuldstændig op til dig selv at finde et sted at bo.
Martin Henriksen (DF), 2016-12-13:
Tak for det.
Det kommer ikke som den store overraskelse, men jeg kunne godt tænke mig at spørge: Mener fru Johanne Schmidt-Nielsen, at vi har gode erfaringer med det nuværende system, som Enhedslisten vel dybest set står og forsvarer her i dag?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-12-13:
Det her forslag lægger jo altså op til, at nyankomne flygtninge fremover skal ud på et dyrt boligmarked og finde deres egen bolig.
Det vil naturligvis være svært og mange steder i Danmark helt muligt, ikke mindst på baggrund af at langt de fleste fremover vil skulle leve for den meget lave integrationsydelse.
Hvis eller når, de ikke kan finde en bolig, de kan betale, vil de ifølge Dansk Folkeparti blive henvist til at blive boende på asylcentre.
Jeg synes jo, det siger sig selv, at det er en uholdbar situation for alle, der er det mindste interesseret i integration.
Det gælder både de flygtninge, det handler om, men også for alle, som bor i Danmark.
Vi går ud fra, at det fortsat er planen, at flygtninge skal fordeles til kommuner over hele landet, så man er fælles om at løfte den her opgave med at tage imod flygtninge.
Men der er altså ikke asylcentre i alle landets kommuner.
Desværre er der også andre end flygtninge, som har behov for hjælp til at finde en bolig.
Det gælder f.eks. voldsramte kvinder, som har brug for at komme videre fra et voldeligt ægteskab eller fra et krisecenter til en ny start.
Det gælder også andre udsatte grupper af borgere, som ikke er flygtninge, og som har boet i Danmark enten meget længe eller hele deres liv.
Svaret på de her menneskers behov er ikke at fratage flygtningene en rettighed, men at afsætte flere ressourcer til at hjælpe andre udsatte grupper, som mangler et ordentligt sted at bo.
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Marcus Knuth (V), 2016-12-13:
Jeg er jo enig i, at det her ikke alene er ressourcesvage mennesker.
Det er netop derfor, vi har indført en ny tilgang til hele integrationsprocessen.
I stedet for at flygtninge som udgangspunkt, når de får ophold i Danmark, ikke er klar til arbejdsmarkedet,
skal man pr. definition være klar til arbejdsmarkedet, medmindre der er noget, der taler imod det.
At vi gerne vil have folk ud på arbejdsmarkedet, mens de er i Danmark, ændrer jo ikke på, at den dag, det overhovedet er muligt at tage tilbage til f.eks. Syrien – lad os håbe, at der kommer fred – skal man tilbage.
Det er jo derfor, vi i samarbejde med ordførerens parti har ændret på længden af opholdstilladelser, således at de i visse tilfælde kun gives et år ad gangen for at signalere, at den dag, der er fred i ens hjemland, skal man hjem igen.
Martin Henriksen (DF), 2016-12-13:
Men det er jo ikke sådan, at alle flygtninge, hvis man kan kalde dem for det, er ressourcesvage.
Langtfra.
De er rejst igennem mange lande, har brugt ressourcer, også personlige ressourcer, på at nå til Danmark.
Hr. Marcus Knuth er helt opmærksom på, at nogle af dem godt ved, hvordan reglerne er i de forskellige lande.
Det er et langt stykke ad vejen folk, der har sat sig ind i tingene, vi taler om her.
Det der med at tegne et billede af, at det er nogle stakler, der ikke kan klare sig selv, hvis ikke vi gør en masse fra samfundets side, køber jeg simpelt hen ikke.
Hr. Marcus Knuth sagde også, at grunden til, at det er vigtigt, de kommer ud i kommunerne, får hjælp til en bolig, et arbejde osv., er, at de kan blive bygget op som personer, og så vil de rejse hjem igen på et tidspunkt.
Men der er jo ingen, der rejser hjem.
Det er jo sagen.
Der er jo ingen, der rejser hjem, der får at vide, at nu inddrager vi vedkommendes opholdstilladelse, for der er kommet fred igen derhjemme.
Det sker jo stort set ikke.
Det er meget, meget få, der rejser hjem.
Hvis man kan konstatere, at det system, som vi har i dag, og som hr. Marcus Knuth forsvarer, ikke får folk til at rejse hjem, synes hr. Marcus Knuth så ikke, at vi måske skulle prøve at finde på noget nyt?
Inger Støjberg (V), 2016-12-13:
Jamen jeg anerkender ganske enkelt ikke præmissen fra hr. Martin Henriksen i det her, for det handler jo om det samlede billede, som man bliver nødt til at se på, altså bliver der stillet krav til de flygtninge, der kommer ud i kommunerne?
Det gør der jo nu.
Det gør der jo på grund af, at Dansk Folkeparti har bakket ivrigt op om de opstramninger, som vi har gennemført.
Og så mener jeg ganske enkelt ikke, man kan sige, at flygtninge har fortrinsret.
Jeg synes jo sådan set næsten, at vi kan sige tværtimod, fordi man nu kan boligplaceres igennem også lang tid i såkaldte midlertidige boliger, hvor man f.eks. kan komme til at bo flere på samme værelse.
Mattias Tesfaye (S), 2016-12-13:
Vi er fra Socialdemokratiets side også meget enige med både Alternativet og Venstre i, at det er vigtigt at få oprustet på den digitale dannelse og få sat ind imod mobning i ungdomsmiljøerne helt generelt, men det kunne vi også godt tænke os at supplere med en ændring af straffeloven, så man fik ligestillet den her type af deling af krænkende materiale med simpel vold, altså får hævet strafferammen.
Martin Henriksen (DF), 2016-12-13:
Men jeg forstår, at ministerens hovedargument for at afvise forslaget er, at det system, vi har i dag, kvotesystemet, hvor kommunerne har en pligt til at anvise først en midlertidig og så en permanent bolig, er godt for integrationen.
Og så spørger jeg bare: Hvor er beviserne for det?
Det system har vi da haft i årevis, hvor flygtninge bliver bedre behandlet og bedre stillet end danskere.
Det er jo ikke sådan, at hvis der er en dansker, der flytter til en kommune, så står kommunen og tripper for at finde en bolig til den pågældende dansker.
Det må danskeren selvfølgelig selv sørge for.
Men hvis det er en flygtning, der kommer til kommunen, så står kommunen og tripper for at finde en bolig til flygtningen.
Altså, det er jo forskelsbehandling, så det virkelig vil noget.
Det er dybt urimeligt, at det skal være sådan.
Men ministerens argumentation for, at det så skal være sådan, er, at det er godt for integrationen.
Men så er spørgsmålet bare: Hvad bygger ministeren egentlig det på?
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-12-13:
Vi er i Enhedslisten enige med forslagsstillerne i, at der er brug for en forstærket indsats for at forebygge deling af krænkende materiale blandt unge på ungdomsuddannelserne og i grundskolens udskoling.
Vi synes i udgangspunktet, at det initiativ, som den tidligere undervisningsminister har taget med udarbejdelsen af et etisk kodeks, er vældig positivt, og vi synes faktisk, at det er en rigtig idé, som det fremlægges her, at udbrede indsatsen til også at omfatte de ældste klasser i grundskolen, så vi sikrer, at det er alle unge på disse uddannelser, der stifter bekendtskab med og inddrages i en dialog om principperne og i en dialog om, hvordan man navigerer på de sociale medier.
Det vil sige, at vi godt kan tilslutte os, at det etiske kodeks gøres til et obligatorisk arbejdsredskab, men jeg synes samtidig, at det er rigtig fornuftigt, at der er en åben tilgang fra forslagsstillerne til, hvordan kodekset kan gøres obligatorisk på uddannelserne.
Jeg vil i den forbindelse godt understrege, at vi sådan set er enige med en række af de foregående talere om, at det er vigtigt for os, at uddannelsesinstitutionerne får relativt frie rammer til at fastlægge, hvordan der konkret skal arbejdes med problemstillingen på de enkelte uddannelsesinstitutioner, så det tilpasses de enkelte uddannelser, og så det tilpasses elevernes aldersniveau, som jo adskiller sig fra ungdomsuddannelserne og over i folkeskolens afgangsklasser.
Jeg synes også, at det er rigtig vigtigt, at vi får lagt vægt på i debatten, i udformningen af det her, hvordan der laves den optimale elevinddragelse, for jeg er overbevist om, at skal det her virke og ikke bare forekomme som noget udefrakommende, der bliver trukket ned over hovedet på eleverne, så er dialogen med eleverne og ikke mindst dialogen mellem eleverne utrolig vigtig.
Jeg tænker, når jeg nu har hørt de foregående indlæg, at der måske opstilles en falsk modsætning i det at gøre det obligatorisk at arbejde med de etiske retningslinjer, at der opstilles, synes jeg, i nogle af indlæggene en problemstilling, der hedder, at dermed griber vi ind i metodefriheden på uddannelserne.
Sådan har jeg ikke læst forslaget.
Jeg har læst det sådan, at vi gør det obligatorisk, at man på alle de nævnte uddannelser skal beskæftige sig med det etiske kodeks, men at der sådan set lægges op til en stor frihed til uddannelsesinstitutionerne til, hvordan man forvalter det.
Hvis jeg har ret i den fortolkning af det – jeg kan se, at der nikkes nede i salen fra forslagsstillerne – synes jeg absolut, at det er et rigtig godt forslag.
Jeg synes, at kombinationen af at gøre det forpligtende for uddannelsesinstitutionerne, men samtidig udvise en stor åbenhed over for metodefriheden, hvordan det gribes an, er fuldstændig rigtig.
Derfor vil jeg afslutningsvis sige, at Enhedslisten kan støtte forslaget, og jeg nåede lige at veksle ord med en af kollegaerne fra Socialistisk Folkeparti, og fra dem skulle jeg hilse og sige, at de også støtter forslaget.
Anni Matthiesen (V), 2016-12-13:
Jeg kan sige, at det, som vi har taget stilling til, og som vi jo i hvert fald bakker op om, er, at vi har lavet en mobbeaktionsplan, hvor vi jo tager det store skridt, som jeg synes det er, og nu får lavet en klageinstans.
Der må jeg sige, at jeg håber rigtig meget på, at det skridt, som vi jo bl.a. har taget sammen med Børnerådet, vil gøre, at de her ting i stort omfang bliver stoppet.
Jeg håber på, at den her klageinstans, som nu bliver etableret, kan være med til, at man sætter yderligere fokus på, hvordan dannelsen er, og hvordan retningslinjerne og reglerne er for, hvordan vi skal behandle hinanden, og det er egentlig, uanset om det er i grundskolen eller det for den sags skyld er i ungdomsinstitutionerne.
Det er sådan, at vi i Venstre holder rigtig meget af friheden, også friheden til metodevalg på forskellig vis, og af at give de enkelte uddannelsesinstitutioner frihed i forhold til, hvad det er for værktøjer de mener der er relevante at tage op af værktøjskassen og anvende i de enkelte situationer.
Så jeg vil ikke her på talerstolen stå og love noget om, hvad vi vil gøre om nogle år.
Jeg kan sige, at noget af det, jeg gerne vil stå på mål for, er, at Venstre plejer at være dem, der gerne vil lytte til nye ideer om, hvordan man kan gøre tingene.
Jeg vil også sige, at udviklingen på det her område er noget af det, som vi formentlig alle sammen her i Folketinget har et ønske om at følge tæt.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-12-13:
Nu er det jo et forholdsvis nyt problem, som vi har set rulle sig ud over de seneste måske 5 år, og det er helt klart en konsekvens af, at vi har de sociale medier, som fylder så meget hos de unge mennesker.
Hvis det her problem ikke bliver mindre, skal vi sige hen over de næste par år,
Anni Matthiesen (V), 2016-12-13:
Jeg synes jo egentlig, at vi både med folkeskolereformen, men også med gymnasiereformen på en rigtig, rigtig fin måde har valgt at få sat fokus på problemstillingen.
Den tidligere regering kom også med et oplæg til, hvordan vi får sat fokus på hele problemstillingen med mobning, og det er noget af det, som vi kommer til at arbejde med, også i det nye år, nemlig hvordan vi får sikret, at vi helst får udryddet mobning på forskellig vis, men bl.a. også får taget fat på det her med den digitale problemstilling, som er kommet til de senere år, og hvor der desværre kommer flere og flere eksempler på, at man mobber hinanden via nettet.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-12-13:
Tak for ordførertalen.
Tak for de gode ord fra Venstres ordfører.
Men ville man fra Venstres side være indstillet på at gøre selve det at skulle undervise i etisk adfærd i forhold til deling af krænkende materiale obligatorisk i udskolingen og i gymnasiet, hvis der f.eks. var en variation af materiale, man kunne anvende, ligesom man gør i de fleste fag i folkeskolen i dag?
Der er der jo et udvalg af materiale, man kan anvende.
Så er det her et spørgsmål om, at man siger nej til beslutningsforslaget, fordi det kun er et specifikt materiale, eller er det ideen om, at det skal være obligatorisk i det hele taget at undervise i digital adfærd i forhold til deling af krænkende materiale?
Henrik Dahl (LA), 2016-12-13:
Det kræver jo nok ikke den helt store parlamentariske erfaring at regne ud, at Liberal Alliance støtter undervisningsministeren i den holdning, der er blevet fremlagt.
Jeg vil godt lige benytte lejligheden til at understrege, og det er meget vigtigt, at det jo ikke er sådan, at vi er uenige i den beskrivelse af problemet, der bliver fremlagt.
Det er heller ikke sådan, at vi er uenige i diskussionen af alvoren.
Det tillægger vi nok nogenlunde den samme vægt, men det er altså en diskussion om uddannelsespolitiske instrumenter, hvor vi lægger meget stor vægt på, at skoler skal kunne fungere som institutioner, der har en ledelse, der kan handle og kan tilpasse de elever, der lige præcis er på den skole i det lokalsamfund, der er, og de aktiviteter, der i øvrigt foregår på skolen.
Så altså det skolepolitiske er vigtigt, og der er nøgleordet nok det her med institutioner og med at have velfungerende institutioner.
Derfor vil jeg godt lige have lov at kvittere til hr. Mattias Tesfaye, der taler om den meget udbredte uskik med at foreslå timeløse fag, altså hvor man skal afbøde massevis af problemer i samfundet med nogle timer, der ikke rigtigt er et egentlig fag, men som man tager ud fra de almindelige aktiviteter.
Det er jo ikke en kritik, der rammer det her konkrete forslag, men det er en generel uskik i den uddannelsespolitiske verden, som jeg håber at vi kan få en videre drøftelse af.
Men selv om der ikke er nogen tvivl om, at problemet er et alvorligt problem, er der altså en uddannelsespolitisk dimension, der gør, at vi ikke bakker det op.
Inger Støjberg (V), 2016-12-13:
Jeg synes, det er vigtigt at holde sig for øje, at der jo er sket en hel række ændringer, som Dansk Folkeparti har været meget gode til at bakke op om, nemlig opstramninger for at få de her mennesker ud på arbejdsmarkedet.
Jeg mener, at krumtappen i det her jo må være integrationsydelsen, altså halveringen af kontanthjælpen.
Det er 225-timersreglen, som jo i virkelighedens verden er verdens bedste argument for kvinderne for at komme ud på arbejdsmarkedet.
Og det er kontanthjælpsloftet.
De ting er jo i virkeligheden det, der efter min mening for alvor kommer til at sætte gang i integrationsprocessen, altså at man simpelt hen kommer til at bidrage.
Og når man kommer ud på arbejdsmarkedet, kommer man også til at tage det land til sig, som man nu skal være i i kortere eller længere tid – og dermed respektere vores værdisæt.
Men jeg synes, det er vigtigt at fremhæve, at kommunerne jo netop ikke er forpligtet inden for en tidsfrist til at finde en permanent boligløsning, men at man kan bo også flere på et værelse igennem længere tid, hvis det er nødvendigt.
Martin Henriksen (DF), 2016-12-13:
Tak for det.
Det er selvfølgelig ærgerligt, at regeringen fortsat har det synspunkt, at det er okay, at man så at sige giver en positiv forskelsbehandling til flygtninge.
Det tror jeg der er rigtig mange der har svært ved at forstå, vi har i hvert fald svært ved at forstå det i Dansk Folkeparti.
Hvis man så kunne sige, at den positive forskelsbehandling, som der jo er, betød, at der kom en bedre integration, så kunne der måske være lidt mening med galskaben.
Men det kan man jo ikke sige.
Vi har jo kørt efter det kvotesystem, der er i dag, i lang tid.
Vi har jo kørt efter det system, hvor kommunerne har en pligt til at anvise en bolig, først en midlertidig og siden en permanent bolig, til flygtninge.
Vi har jo kørt efter det system i mange, mange år.
Og det er jo ikke, fordi det system har gjort, at det går bedre med integrationen.
Så mener ministeren virkelig, at der er belæg for at sige, at det nuværende system fremmer en god integrationsproces?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-12-13:
Det har vi gjort os overvejelser om.
Som udgangspunkt er vi ikke tilhængere af en højere strafferamme, og det er sådan set primært, fordi vi ikke tror på, at det hjælper at hæve strafferammen.
Vi vil gerne kigge på andre ting, i forhold til når skaden er sket.
Altså, vi har overvejet, om man skulle kategorisere det som en anden form for krænkelse, end hvad der er tilfældet i dag.
Det er primært en symbolpolitisk handling.
Vi er faktisk også selv for et par måneder siden kommet med et udspil, som handler om, at vi opretter en instans i stil med det, de har i Norge og Sverige, der hedder slet mig, hvor de unge mennesker meget hurtigt kan rette henvendelse – det er en offentlig instans, betalt med offentlige midler – hvis de oplever, at de har fået delt nogle billeder mod deres vilje; så får de hjælp til at få dem fjernet, og de får hjælp til retsprocessen – med hensyn til hvad de skal gøre og hvordan de står retsligt – og de får faktisk også, hvis der er behov for det, tilbudt psykologbistand til at bearbejde de traumer, de måtte have fået.
Så det er vores udspil.
Det er det, det går på.