runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Den analyse deler jeg jo også sådan langt hen ad vejen.
Men jeg mener bare, at det ville være rettidig omhu at sætte gang i nogle stærkere debatter og analyser af, hvordan det her kan udvikle sig, hvis der lige pludselig står 35 lande.
Det andet spørgsmål, som jeg måske ikke fik svar på – jeg tror, udenrigsministeren lige var fraværende dér – er det her med: Er det en strategi for Danmark nu under det militære samarbejde eller forsvarspolitiske samarbejde, at vi skal tilslutte os langt flere af de civile og militære missioner, som EU står for?
Herunder får vi jo meget snart en mulighed i Det Røde Hav.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-02-06:
Ja, altså, vi har jo allerede, siden vi meget positivt ophævede det danske forsvarsforbehold, eller den danske befolkning gjorde det, engageret os i missioner.
Der tror jeg så, jeg for en sjælden gangs skyld bliver nødt til at sige, at min paratviden begynder at slippe op.
Det falder mig ellers ufattelig svært at sige.
Jeg er ikke miljøminister.
Jeg er udenrigsminister, og jeg har givet en overordnet beretning, hvor vi har forsøgt at samle op, også på tværs af ressortområder.
Men jeg er ikke udstyret med en paratviden, der gør, at jeg kan krydsforhøres, eller det kan jeg godt, men jeg kan bare ikke svare på specifikke spørgsmål omkring det her.
Det kan jeg ikke.
Det beklager jeg meget.
Marianne Bigum (SF), 2024-02-06:
Mange tak.
Det er altså ikke, fordi jeg ikke respekterer tiden, men jeg glemte at stille et spørgsmål tidligere, og det er i forhold til redegørelsespapiret.
Der er naturgenopretningsforordningen nemlig nævnt.
Ministeren nævner så, at det har været særlig vanskeligt, og at det har været genstand for svære forhandlinger i både Rådet og Europa-Parlamentet.
Det var jo ikke kun der, der var svære forhandlinger, eller måske var det ikke så meget forhandlinger, for regeringen har sit flertal på plads, men der var i hvert fald uenighed, for det fyldte faktisk rigtig meget i Europaudvalget, hvor regeringen, så vidt jeg husker, ikke fik opbakning til mandatet fra nogen af de øvrige partier.
Det, jeg bider mærke i står i den her redegørelse, er, at der var betydelige danske interesser på spil, og jeg vil høre, om ministeren kunne uddybe, hvad de her interesser er.
Kim Valentin (V), 2024-02-06:
Ja, og mange tak for talen.
Det var en rigtig god tale.
Der er dog et par punkter, som jeg er en lille smule usikker på.
En del af det indre marked er jo regulering, det er standarder, det er frie grænser, det er arbejdskraftens bevægelighed på kryds og tværs i hele EU.
Er man villig til at acceptere al den lovgivning, der her kommer fra EU?
For det er jo store dele af EU, der sådan set regulerer de her dele.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Det er rigtigt, og det er også dilemmafyldt.
Varernes frie bevægelighed støtter vi jo.
Til det hører jo også arbejdskraftens frie bevægelighed, og det er jo til gavn for Danmark og EU, at der er den der bevægelighed.
Problemet er, at vi ikke selv kan bestemme det.
Hvis vi stod udenfor, kunne vi jo selv bestemme arbejdskraftens bevægelighed, og så kunne vi bedre håndtere, hvem der kommer ind, frem for i dag, hvor vi er tvunget til det.
F.eks. er vi på su-området også tvunget til at give su og su-lån.
Hvis vi stod udenfor, kunne vi jo selv regulere det.
Kim Valentin (V), 2024-02-06:
Så det er sådan lidt at gå med skyklapper på, synes jeg, altså at man siger, at man godt vil nyde, men at man ikke vil yde.
Det er jo en del af aftalen, at man rent faktisk er der sammen, og noget af det er måske dårligt, og noget af det er godt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Det er rigtigt, at Norge overtager hovedparten af lovgivningen, men de gør det jo af egen fri vilje.
De stemmer om det, og de beslutter det selv.
Pointen er bare, at de selv afgør, hvor meget de vil overtage.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Tak for det.
Jeg vil bare have bekræftet, at Dansk Folkeparti ønsker – så hurtigt som muligt – at forlade den europæiske menneskerettighedskonvention.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Ja, det er dog med den tilføjelse, at nogle af konventionerne vil vi jo så tiltræde igen med indvendinger og med forbehold, f.eks. statsløsekonventionen.
Der vil vi først ud, og så vil vi tiltræde den med forbehold.
Det er der også andre nationer der har gjort.
Vi vil ikke forlade alle konventioner, men vi vil forlade dem, der forhindrer os i at føre en selvstændig politik, bl.a. på indvandringsområdet, hvor vi er bundet på hænder og fødder i dag.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Men svaret var ja, altså at man vil ud af den europæiske menneskerettighedskonvention.
Anerkender ordføreren, at det er den konvention, der i allerhøjeste grad beskytter rettighederne for kristne religiøse mindretal rundtomkring, også i Europa, der beskytter rettighederne for etniske mindretal, for seksuelle mindretal, som er det, som borgere rundtomkring i Europa håber på og klynger sig til, og som de bruger ved domstolen til at rejse deres sager og deres stemme og kæmpe for deres rettigheder, og at alt det ville falde væk, hvis andre lande og partier fulgte Dansk Folkepartis eksempel?
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Vi anerkender, at den europæiske menneskerettighedskonvention beskytter folk som den berømte sørøver Lucky, så han kan få en protese og få ophold i Danmark, efter at han har angrebet Danmark.
Den slags vil vi ikke finde os i, og derfor er det nødvendigt, at vi træder ud af konventioner og vi så træder ind med forbehold, så vi f.eks. kan slippe af med sådan en fyr som Lucky.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Ja, det gør de.
Og derfor mener jeg også, at hvis man skal lave traktatændringer, er det noget, man skal tale om i rigtig lang tid og forberede utrolig grundigt.
Vi ser lande, som kommer skrøbeligt ind i et samarbejde og måske har brug for at finde deres fodfæste, før de kan gå videre.
Så jeg erkender fuldt ud, at det også vil være en vanskelig proces; men jeg vil til gengæld sige, at det netop er grunden til, at man skal tale rigtig lang tid om det og analysere det grundigt igennem.
Nu har Europa-Parlamentet startet en proces, og jeg vil sige, at processen faktisk startede i 1992, hvor Jacques Delors fremlagde en rapport og sagde, at et EU med 35 lande ville kræve grundlæggende traktatændringer.
Det var en rapport, som den danske regering tilbage i 1992 krævede tilbagekaldt – det blev den ikke.
Karin Liltorp (M), 2024-02-06:
Tak for det.
Nu har jeg jo hørt ordføreren flere gange nævne, at han ikke er bange for at kigge på muligheden for traktatændringer.
Mit spørgsmål er sådan helt oprigtigt, og der er ikke noget drilleri i det, men da vi var på et fælles møde i EU, var der jo en ekskommissær, der advarede mod de her traktatændringer, netop på grund af frygten for, at det kunne risikere at destabilisere EU, fordi det kunne være svært at få det stemt igennem i landene rundtomkring.
Gør de advarsler indtryk på ordføreren?
Niels Flemming Hansen (KF), 2024-02-06:
Mange tak for det, formand, og tusind tak for redegørelsen.
Der er jo ingen tvivl om, at vi står i en tid, der er præget af en anspændt geopolitisk situation og vedvarende konflikter i Europa.
Året 2023 har været en prøve for EU, hvor vi har måttet håndtere udfordringer lige fra krigen i Ukraine til følgevirkningerne af Hamas' terrorangreb og Israels militære aktioner i Gaza.
Vi har den 15. december 2023 indgået en vigtig europapolitisk aftale med et bredt spektrum af Folketingets partier.
Denne aftale er formet af den nye geopolitiske virkelighed, der omgiver os, og vi befinder os i en tid, hvor det kræver stadig mere af som EU geopolitisk aktør at håndtere de historisk vanskelige udfordringer og kriser, der præger vores del af verden.
Krigen i Ukraine har krævet vores opmærksomhed og handling i EU.
EU er fortsat med at yde substantiel militær, civil og humanitær støtte til Ukraine, og vi er klar over, at denne konflikt forventes at trække ud.
Samtidig er sanktionsregimet blevet opretholdt, og Det Europæiske Råd vedtog i december den 12. sanktionsrapport mod Rusland siden februar 2022.
Jeg kan sige fra Det Konservative Folkepartis side, at vi, som jeg tror vi har sagt tidligere, bliver ved, til solen brænder ud.
I en historisk beslutning har Det Europæiske Råd besluttet at indlede optagelsesforhandlinger med Ukraine og Moldova.
Dette er et afgørende skridt og et klart signal om disse landes tilhørsforhold til den europæiske familie.
Dette nye momentum i udvidelsesprocessen kræver også drøftelser om tilpasninger af EU for at være klar til udvidelsen, herunder tilpasninger af budgetter og sektorpolitikker.
Vi står over for en klar styrkelse af EU's langsigtede konkurrenceevne og teknologiske styrkeposition, forsyningssikkerhed og resiliens.
I denne tid med geopolitiske udfordringer er det afgørende at fastholde en konservativ tilgang og stå fast på vores værdier og styrke vores position i konkurrencen.
Vi skal opretholde fokus på de ting, vi gør bedre sammen, og de ting, vi gør bedst hver for sig, skal vi gøre individuelt i landene.
Vores fokus skal ligge på at sikre vores europæiske uafhængighed af nationer, der ikke vil os det godt.
Det kan være på klimaområdet.
Det er jo det, der på christiansborgsk hedder strategisk autonomi og handler om økonomisk sikkerhed og klog handelspolitik.
Vi skal styrke EU's evne til at handle med beslutsomhed og forsvare vores interesser på den internationale scene.
Lad os arbejde sammen for at opbygge et stærkere og mere konkurrencedygtigt og sikkert EU.
Lad vores beslutninger være præget af konservatismens principper, der sikrer stabilitet, tradition og respekt for vores værdier.
Vi står over for udfordringer, men med vores tilgang kan vi forme en fremtid, der bevarer vores europæiske arv og sikrer vores borgere fred, sikkerhed og velstand.
Vi er naturligvis positive over for redegørelsen.
Tak for ordet.
Kim Valentin (V), 2024-02-06:
Tak til ordføreren for en aldeles glimrende ordførertale.
Jeg har et lille spørgsmål, og det handler om, at vi i Europa jo har tre sektioner, der, hvad skal man sige, styrer konstitueringerne, og det er socialdemokraterne, konservative og liberale.
Ofte er der jo rimelig stor forskel på, hvad konservative og liberale vil.
Er det også ordførerens opfattelse?
Niels Flemming Hansen (KF), 2024-02-06:
Ja, det kan det da i hvert fald til tider godt være.
Kim Valentin (V), 2024-02-06:
Nu har vi så set, at der har været en udvikling i Danmark, idet vi har et liberalt parti, Liberal Alliance, som påtager sig en konservativ rolle i EU.
Kan ordføreren forklare, hvad det vil betyde for en konservativ gruppe at få et stærkt liberalt parti ind?
Vil man så kæmpe imod dem på liberale værdier?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-02-06:
Vi ønsker helt grundlæggende ikke flere flertalsafgørelser.
Altså, det er helt centralt, at vi holder fast i landenes suverænitet og landenes mulighed for at sige til og fra i forhold til EU og i forhold til de ting, der foregår.
Så vi ønsker ikke flere flertalsbestemmelser.
Peter Kofod (DF), 2024-02-06:
Tak for det.
Nu er det jo interessant, fordi det er Det Konservative Folkepartis spidskandidat til europaparlamentsvalget, der står på talerstolen.
Jeg kunne godt tænke mig at vide: Hvis hr. Niels Flemming Hansen bliver valgt til Europa-Parlamentet her i forsommeren og træder ind i EPP-gruppen, vil hr. Niels Flemming Hansen så bløde op på den cordon sanitaire, der har været anvendt over for højrefløjsgrupperne, altså den karantæne, man har underlagt de to grupper, særlig den ene højrefløjsgruppering, eller hvad har man tænkt sig?
Hvad er indstillingen til det fra Det Konservative Folkeparti i Danmark?
Niels Flemming Hansen (KF), 2024-02-06:
Fra Det Konservative Folkepartis side i Danmark ønsker vi jo, at alle skal have taletid og ret til at tale.
Så det er der, hvor vi er på det punkt.
Det, som ordføreren også spørger om, går jeg ud fra, er måske lidt forholdet til Orbán og den europapolitiske aftale, der er lavet, hvor vi jo netop er gået med og har sagt, at når vi taler om flertalsafgørelser, vil vi gerne være med til at kigge på det i forhold til sanktioner og i forhold til menneskerettigheder.
Peter Kofod (DF), 2024-02-06:
Jeg er bare interesseret i at høre, om man, når valget overstået, som tidligere vil se EPP-gruppen vende ryggen til de to højrefløjsgrupperinger og hellere vil samarbejde med socialister, kommunister, grønne og radikale.
Det er spørgsmålet fra mig, altså hvilken vej man vil kigge.
Skal jeg forstå det sådan, at hr. Niels Flemming Hansen vil bekræfte, at han efter valget, hvis hr. Niels Flemming Hansen bliver medlem af Europa-Parlamentet og der i Europa-Parlamentet eksempelvis er lavet en fordeling af udvalgsposter efter den d'Hondtske metode eller efter den fordelingsmodel, der nu engang er, så vil gå ned i udvalgene og stemme ja til kandidater, der måtte komme fra f.eks. Dansk Folkepartis gruppe eller en anden gruppe, hvis det er det, modellen tilsiger, eller vil man underlægge os karantæne?
Niels Flemming Hansen (KF), 2024-02-06:
Som udgangspunkt ser jeg personligt ingen grund til at underlægge partier som Dansk Folkeparti en karantæne.
Vi vil kæmpe for vores konservative værdier i EPP-gruppen og benytte os af den indflydelse, vi har ved at sidde dernede.
Hvis EPP-gruppen vælger at optage et stærkt liberalt parti, vil det jo være sådan, at de gør det.
Vi vil ikke kæmpe imod det, fordi vi egentlig synes, at det er vigtigt med så meget dansk indflydelse som muligt på, hvad der foregår i EPP-gruppen, som er den største gruppe i Europa-Parlamentet.
Men vi er da glade for, at det er os, der sidder der.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
En række ordførere i salen i dag har jo været positive over for passerellebestemmelsen.
Hvad er Danmarksdemokraternes holdning til det?
Alexander Ryle (LA), 2024-02-06:
Jeg håber, vi vil være lige så kritiske over for dem, der sidder i vores egen gruppe, som vi er over for alle andre.
Det vil i hvert fald være mit udgangspunkt, at vi skal være det.
I forhold til Polen og det valg, der lige har været, tror jeg også bare, det er vigtigt at sige, at det jo tager noget tid at lave tingene om.
Når man har sat sig i stolen, skal man lige have lidt tid til at udføre nogle af de ting, man har på programmet.
Derfor håber jeg også, at Polen retter op på det her af sig selv, og at vi ikke behøver at gå mere ind i det fremadrettet.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-06:
Jeg var rigtig glad for at høre hr. Jens Henrik Thulesen Dahls betragtning om, at medlemslandene skal bestemme så meget som muligt.
Det går jeg så også ud fra gælder i forhold til f.eks. pirater og den slags, og der noterede jeg mig bare tidligere i dag, at hans parti stemte imod Dansk Folkepartis forslag om, at pirater, såfremt vores fregatter, når de er ude for at jage pirater, finder dem, så ikke skal havde opholdstilladelse på grund af internationale forpligtelser fra EU osv.
Så hvorfor stemmer hr. Jens Henrik Thulesen Dahl nej til sådan et forslag, når han her står og siger, at Danmark skal bestemme så meget som muligt?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-02-06:
Jamen problemet i det forslag fra Dansk Folkeparti er jo sådan set, kan man sige, løst med den måde, det håndteres på.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-06:
Det føler jeg mig ikke helt overbevist om.
Og når ordføreren står og siger, at Danmark skal bestemme så meget som muligt, hvorfor stemmer man så ikke for Dansk Folkepartis forslag om at trodse det internationale dér, sådan at pirater og Danmarks fjender generelt ikke får lovligt ophold?
Jeg forstår ikke, hvordan man kan mene begge ting på samme tid.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-02-06:
Helt grundlæggende mener vi selvfølgelig, at Danmarks suverænitet skal fastholdes.
Men vi mener også, at vi skal leve op til de rammer og regler, som der er internationalt, og det betyder, at det retter vi ind efter, og at vi så løser problemerne derude i verden, hvor de opstår.
Peter Kofod (DF), 2024-02-06:
Jeg må indrømme, at jeg ikke forstod noget af det svar.
Det gjorde jeg simpelt hen ikke.
Men jeg skifter emne.
Jeg vil gerne gå tilbage til ordførertalen, hvor ordføreren i sin tale nævnte en udvidelse med nye EU-lande.
Jeg vil gerne høre Danmarksdemokraternes ordfører, om man vil give et løfte til danskerne om, at man i den kommende europaparlamentsperiode – vi går jo til valg her til forsommeren – hvis man opnår valg til Europa-Parlamentet, så ikke kommer til at stemme for en optagelse af muslimske lande i EU.
Er det et løfte, man vil give danskerne?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-02-06:
Det er et løfte, jeg ganske klart kan give her og nu.
Det er helt sikkert.
Vi ønsker helt grundlæggende ikke, at der skal mere udvidelse til, og der vil ikke komme en udvidelse med vores stemmer i den næste periode.
Peter Kofod (DF), 2024-02-06:
Det er punkt 1.
Punkt 2 er, hvordan man vil stille sig i forhold til den diskussion om budgettet, der jo vil rejse sig på et eller andet tidspunkt.
Kan man fuldstændig klart garantere, at man ikke vil acceptere et voksende EU-budget næste gang?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-02-06:
Jeg vil sige, at det kan komme lidt an på, hvad det er, pengene skal bruges til.
Hvis vi står i en situation, hvor vi har brug for flere midler, f.eks. i forbindelse med at understøtte Ukraine, så vil jeg ikke kunne sige, at vi ikke kunne finde på at finde flere midler.
Så bortset fra nogle helt konkrete eksempler som f.eks. Ukraine vil jeg godt garantere, at vi ikke er med til at øge budgetterne i EU.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Tak for det, og også tak fra mig for en god og engageret europapolitisk tale.
Der var jo en tidligere og i øvrigt, synes jeg, fremragende dansk statsminister, der hed Poul Schlüter, som kom for skade at udtale, at unionen var stendød, hvorefter den få uger eller måske måneder senere genopstod som Den Europæiske Union.
Derfor vil jeg godt høre den konservative ordfører, hr. Niels Flemming Hansen, om en ny traktat er stendød.
Niels Flemming Hansen (KF), 2024-02-06:
Vi mener sådan set, at den, der ligger, ligger fornuftigt.
Vi støtter flertalsafgørelser på sanktioner og på menneskerettigheder, i forhold til at der ikke skal være nogen, som kan blokere for vores støtte til Ukraine eller andre ting.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-06:
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt mere om, hvad det er for nogle militære missioner, som hr. Christian Friis Bach tænker Danmark skulle deltage i, og måske også lidt mere om, hvilke sanktioner man kunne indføre.
Hvordan ville hr. Christian Friis Bach f.eks stemme, hvis der kom et forslag om at lave sanktioner imod de houthikontrollerede områder i Yemen?
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Jeg noterer mig også, at kimen til at få de angreb til at forsvinde og kimen til at få spændingerne i Mellemøsten til at dæmpe sig, ligger i en våbenhvile i Gaza.
Den ligger også i, at man får nødhjælp ud til den civilbefolkning, der er i Gaza.
Hvis vi sikrer det, stopper houthierne deres angreb.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-06:
Årsagen til, at vi har de konflikter, vi har, både i Det Røde Hav og i Gaza og alle de steder, hvor Iran kontrollerer, er jo, at Bidenadministrationen i en fuldstændig blind tro på, at diplomatiske løsninger kunne håndtere tingene, valgte at løfte de sanktioner, som den tidligere administration har gennemført.
Derfor er det jo relevant at spørge, om hr. Christian Friis Bach og hans parti – specifikt i forhold til Yemen og den måde, man i dag kan investere i forskellige ting på, f.eks. landbrugsproduktion, og på den måde holde hånden under de her terrorister i houthibevægelsen – ville stille sig, hvis man i EU foreslog at lave sanktioner, som er det eneste, de her regimer har respekt for, nemlig at man tager pengene fra dem.
Hvordan har hr. Christian Friis Bach det med at tage pengene fra terroristerne i Yemen?
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Der er indført sanktioner imod individuelle houthier, som er ansvarlige, og den linje synes jeg bestemt man skal forfølge, hvor man gør enkeltindivider ansvarlige for de angreb, lige som man har set det med Rusland, hvor vi også er gået efter enkeltindivider, der er ansvarlige for krigen i Ukraine.
Indfører man generelle sanktioner mod hele houthibevægelsen, vil det være umuligt at drive nødhjælp; det vil være umuligt for FN at operere, og det vil være umuligt at hjælpe de 20 millioner yemenitter, som har hårdt brug for hjælp.
Alexander Ryle (LA), 2024-02-06:
Ordføreren var i sin tale inde på landbrugsstøtten, og det var lidt uklart for mig, om ordføreren mener, at landbrugsstøtten skal afskaffes, eller om det mere handler om, at landbrugsstøtten skal til at være klimastøtte i stedet for landbrugsstøtte.
Så har jeg siddet og googlet lidt, og jeg kunne ikke finde noget fra nogen af dine nuværende kollegaer, men jeg kunne finde fru Karen Melchior, som siger, at landbrugsstøtten desværre udgør en tredjedel af EU's budget – en kæmpe post, kalder hun det.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Altså, jeg brugte det meste af min ungdom, op igennem 1990'erne, på at kæmpe med EU's landbrugsstøtte, fordi den i den grad var skadelig og førte til overproduktion og overskudslagre og forvridning af de internationale markeder.
Landbrugsstøtten er jo blevet meget mere multifacetteret og sætter i dag fokus på mange ting – landdistriktsudvikling, naturbevarelse og biodiversitet – og vi skal i stigende grad have klimahensynet integreret i EU's landbrugspolitik.
Det er helt afgørende.
Og så skal vi til at se på at udfase landbrugsstøtten; især skal de allerstørste industrielle landbrug, der nu findes, i stigende grad kunne operere på frie markedsvilkår, og der er brug for, at vi laver en plan for det.
Det kan ikke ske hurtigt, fordi landbrugsstøtten jo er kapitaliseret i jorden, og så vil landbrugene gå fallit, men vi skal lave en langsigtet plan for en udfasning af landbrugsstøtten til store dele af det industrielle landbrug, ja.
Jeg kan ikke se noget tegn i fremtiden på, at vores EU-finansiering skal falde, tværtimod, med flere lande med større udfordringer, med udfordringer i forhold til sundhed, forsvar, klima.
Der bliver meget store udfordringer, og vi sidder i Europaudvalget uge efter uge og bakker op om et stærkere engagement fra EU's side og nye initiativer for at løse de store kriser, verden står i.
Og der bliver brug for øget finansiering; det er vi ikke bange for at sige.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Det vil sige, at Det Konservative Folkeparti støtter flere flertalsafgørelser og dermed risikerer at minimere Danmarks indflydelse i EU?
Niels Flemming Hansen (KF), 2024-02-06:
Der beklager jeg, hvis jeg simpelt hen ikke har udtrykt mig klart nok til den tidligere spørger.
For det er rigtigt, at vi har lavet en europapolitisk aftale, hvor vi netop lufter tanken om, at flertalsafgørelser på menneskerettigheder og på sanktioner er noget, vi kan se os selv i.
Resten af stederne har vi meget, meget svært ved at se os selv i det.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Så er mit spørgsmål, om ordføreren med den udtalelse ikke frygter, at den fejl, som den tidligere statsminister Poul Schlüter begik, kan komme til at ske igen, nemlig at vi ligesom glemmer at fortælle befolkningen, at der er noget stort på vej, at vi benægter det, indtil den dag, det står der, og at det vil komme til at ramme os alle sammen som en boomerang.
Frygter ordføreren ikke, at det kan ske, hvis ikke vi går i gang med at tale om det?
Niels Flemming Hansen (KF), 2024-02-06:
Nej, det frygter jeg ikke, i og med at vi jo altid debatterer EU-politik, i hvert fald i den kreds, vi er her, og der diskuterer vi jo også traktaten eller en eventuel fornyelse af traktaten.
Jeg ser bare ikke behovet for det lige nu.