runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2017-05-24:
Jeg vil starte med at sige, at jeg synes, det er rigtig godt, at vi, 5 år efter at de første bevillinger blev afsat, nu faktisk hele Folketinget kan enes om, at det er en god fælles myndighedsindsats, og at det er noget, vi ønsker at fortsætte med.
Så langt, så godt.
Så slipper vi for, at der ligesom går partipolitik i, hvorvidt vi skal bekæmpe kriminalitet i arbejdslivet.
Det synes jeg faktisk er rigtig, rigtig godt.
Nu handler diskussionen så om, hvordan vi sørger for, at de bevillinger, der er afsat i 2017 og også i 2018, ikke hvert eneste efterår skal indgå som en del af en finanslovsforhandling, så de mennesker, der er ansat i de her myndigheder, kan vide sig rimelig sikre på – ligesom alle mulige andre mennesker, der er ansat i myndighederne og arbejder med at håndhæve den danske lovgivning – at bevillingerne ikke hele tiden er i risiko for at løbe ud.
Vi kan jo allerede nu se på den finanslov, der fungerer, altså for 2017, at lige så snart vi når frem til 2019, er der stort set ikke afsat noget, og det er der heller ikke i 2020.
Så det, der egentlig er mit spørgsmål, er: Er Venstre indstillet på at gøre de her midler permanente og dermed sende det signal både til arbejdsmarkedet og til de mennesker, der er ansat hos myndighederne, at det er noget, Folketinget står bredt bag?
Så kan vi altid diskutere, om der skal skrues lidt op eller lidt ned.
Men jeg tror, det er et afgørende signal fra Folketingets side, at det her ikke er en midlertidig bevilling, men sådan set en permanent tilstand, som vi er klar til at afsætte penge til permanent.
Klaus Markussen (V), 2017-05-24:
Jeg vil gentage, hvad jeg sagde i min ordførertale, nemlig at jeg glæder mig over, at der er fastlagt et bevillingsniveau, som gør, at indsatsen kan fortsætte.
Og så synes jeg helt klart, at det med, om sådan noget skal være permanent, en del af finansloven, skal være et tema i den sammenhæng; det synes jeg ikke hører hjemme i en forespørgselsdebat om det her emne.
Mattias Tesfaye (S), 2017-05-24:
Men grunden til, jeg spørger, er, at hvis man slår op i en finanslov, vil man se, at der står året, altså 2017, men at der som regel også står nogle år omme bagved.
Det er jo ikke sådan, at vi ikke har afsat penge til folkeskolen i år 2020 eller i 2021 eller til drift af vejanlæg eller andet.
Altså, der er vi jo enige om, at hvad angår de centrale dele af statens økonomi, kan vi i hvert fald godt finde ud af at kigge 4-5 år frem og sørge for, at der er afsat penge.
Men lige præcis på det her område, altså med bekæmpelse af kriminalitet i arbejdslivet, social dumping, forlænger vi hele tiden bevillingerne 1 år med brædder.
Det er jo det, som regeringen har gjort sammen med Dansk Folkeparti i forbindelse med de sidste to finanslove, og hvis vi skal være ærlige fra Socialdemokratiets side, foregik der jo noget af det samme sammen med Enhedslisten, vores støtteparti, da vi havde regeringsmagten.
Der, hvor jeg synes vi er nu, er der, hvor vi skal få gjort det her permanent og få det indarbejdet som en fast del af finansloven.
Jeg er klar over, at vi ikke er til finanslovsforhandling, men det er dog et politisk standpunkt fra Venstres side, om man er indstillet på at gøre den her bevilling permanent, ligesom det gælder med alt andet myndighedsarbejde.
Klaus Markussen (V), 2017-05-24:
Jeg tror, det var ordføreren selv, der i sin ordførertale sagde noget, jeg syntes var godt sagt, bl.a. at vi nu kan bruge den her forespørgselsdebat til enten at kigge bagud eller i fællesskab at kigge frem.
Jeg noterer mig i dag, at der fra fleres side, bl.a. af ministeren, er redegjort for en politisk ambition, en politisk vilje og en dedikation til at bekæmpe ulovlig social dumping.
På samme måde har jeg selv understreget glæden over, at vi har kunnet fastholde bevillinger, som har muliggjort, at en indsats har kunnet fortsætte uændret.
Jeg vil gerne gentage min pointe fra svaret på spørgerens tidligere spørgsmål om, at sådan en snak og forhandling selvfølgelig skal tages i forbindelse med en finanslovsdebat og ikke i forbindelse med den her helt centrale og vigtige beskæftigelsesmæssige debat.
Villum Christensen (LA), 2017-05-24:
I vores arbejdsmarkedsordførers fravær kan jeg oplyse, at vi i Liberal Alliance er enige i, at vi på det her område må gøre en særlig indsats for at sikre, at lovgivningen overholdes.
Social dumping er et vigtigt emne.
Vi har allerede diskuteret det en gang i dag i en time eller halvanden, og det er ikke et emne, som forsvinder, så jeg vil tro, at vi også snakker om det her om 5 år.
Dilemmaerne er tydelige for enhver.
Vi har den danske model på den ene side, som vi synes rigtig godt om, og på den anden side er det også indlysende, at den danske model ikke kan levere alt det råstof, der skal til, så vi skal også have fat i noget lovgivning, og det giver naturligvis nogle dilemmaer.
På den samme vis kan man sige, at EU, som på mange måder er en institution, der sikrer den fri bevægelighed og dermed også er årsagen til nogle af de problemer, vi ser, giver et dilemma.
Men da vi i hvert fald er af den opfattelse, at den fri bevægelighed af arbejdskraft og kapital er en af de helt afgørende forudsætninger for vores velstand og rigdom her i landet, mener vi også, at vi skal fastholde disse mekanismer med de ulemper, der omend måtte være, og jeg tror faktisk, og det sagde jeg også i min første tale her tidligere i dag, at det er i EU-regi, mange af de her løsninger skal findes.
Især inden for transportområdet, som vi brugte rigtig meget tid på, er det jo ret evident, at de problemstillinger, vi diskuterer, er grænseoverskridende, og så må det også handler om, at vi får nogle fælles definitioner og en fælles opfattelse af, hvad det er for nogle størrelser, vi skal håndtere rent juridisk.
Jeg synes, at vi, når vi håndterer de her problemer med social dumping, også skal huske at være opmærksomme på, at vi ikke kan undvære udenlandsk arbejdskraft; det er nogle gange sådan, at man får en fornemmelse af, at det er rigtig skidt, at udlændinge overhovedet kan komme til Danmark og arbejde; det er det, der også er en del af dilemmaet, når vi har et stort marked og man kommer med vidt forskellige vilkår.
Det skal vi håndtere, og det tror jeg også godt vi kan.
Jeg vil slutte af med at sige, at ministeren jo har redegjort for de indsatser, der er foretaget, og for, hvor effektfulde de i virkeligheden har været, og jeg synes faktisk, det er rigtig mange ting, vi får for 70-80 mio. kr., eller hvor meget det er, når man tænker på, at det er i tusindtal af indgreb, der skal foretages, også i forhold til SKAT.
Så jeg vil sige: Husk, det er ikke altid antallet af kroner, det kommer an på, det handler også om, hvordan vi organiserer den indsats, og hvordan vi udnytter teknologien!
Så vi kan faktisk godt forbedre indsatsen, uden at vi nødvendigvis skal hive flere kroner ud af skatteborgerne.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-24:
Jeg kan jo forstå på hr. Villum Christensen, at Liberal Alliance har forladt det standpunkt, som jeg faktisk tror det var arbejdsmarkedsordføreren der i sin tid slog sig op på – eller hvad man skal sige – nemlig at social dumping blot er et andet ord for konkurrence.
Er det sådan, at Liberal Alliance nu har forladt det standpunkt, og i og med at Liberal Alliance også står bag et forslag til vedtagelse i dag, har man meldt sig under fanerne for et organiseret og ordentligt arbejdsmarked bygget på overenskomster mellem fagbevægelse og arbejdsgivere?
Villum Christensen (LA), 2017-05-24:
Det er givet, at social dumping-problematikken jo har et konkurrenceelement i sig.
Det giver ligesom sig selv, når arbejdskraft og kapital flytter sig.
Så støder tingene sammen.
Jeg vil ikke sætte lighedstegn mellem social dumping og fri konkurrence.
Vi skal holde øje med det her, og det fremgår også af, at vi er med i den her vedtagelsestekst.
Jeg sagde også, at jeg ikke tror, det er gået over, for når der er gået 5 år, vil der komme nye kreative løsninger, nye teknologier, nye måder at gøre tingene på.
Det skal vi holde øje med, og det skal vi fortsætte med.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-24:
Jeg kan så forstå, at Liberal Alliance altså bakker op om det her organiserede arbejdsmarked.
Altså, det er jo også tidligere blevet sagt fra Liberal Alliances arbejdsmarkedsordførers side – tror jeg det var – at en overenskomst var en privat aftale og som sådan måske ikke af så stor betydning, eller hvordan og hvorledes det nu skulle forstås.
Nu skal jeg passe på ikke at begive mig ud i noget stråmandsagtigt noget.
Men er hr. Villum Christensen enig i, at overenskomster er et fuldstændig bærende element, både i, hvordan vi har indrettet arbejdsmarkedet, men søreme også i velfærdssamfundet og udviklingen af velfærdssamfundet som sådan?
Klaus Markussen (V), 2017-05-24:
Det synes jeg ville være en underlig indblanding af politik i noget, som er så centralt som den danske arbejdsmarkedsmodel.
Jeg synes, at det er en stærk, at det er en fleksibel, at det er en solid ordning, vi har i Danmark, hvor arbejdsmarkedets parter sikrer ordentlige løn- og arbejdsvilkår, og hvor vi skal passe utrolig meget på med fra politisk side at engagere os i den kamp.
Så det forventer jeg ikke.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-24:
Det er til ordførerens bemærkninger om, at man skal bekæmpe social dumping med ansvarlighed – tror jeg var ordvalget – og i samme moment nævnte ordføreren så, at derfor glædede man sig over i Venstre, at tre fjerdedele af de udenlandske lønmodtagere faktisk var overenskomstdækket.
Betyder det så også, at vi for fremtiden kan forvente, at Venstre vil bakke op, når fagbevægelsen tager kampskridt i form af blokader eller strejker til fordel for at overenskomstdække udenlandske virksomheder, som ikke vil overenskomstdækkes.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-24:
Jeg skal gøre det kort, for der er allerede blevet sagt rigtig meget om det her forslag, som vi jo har fremsat sammen med Socialdemokratiet og Enhedslisten.
Det er noget af det mest utryghedsskabende overhovedet.
Ministeren fortalte jo også, at han selv hele to gange havde været udsat for indbrud.
Når vi ikke bare ser det som et individuelt problem, er det bl.a. også, fordi der i bygningsreglementet, som det er i dag, er masser af regler om noget, som man, hvis man er meget liberal, kan sige burde være op til den enkelte.
Hvorfor skal man f.eks. have installeret en røgalarm?
Det kunne jo være et individuelt ansvar.
Er det ikke et individuelt ansvar at finde en bolig, hvor der er et ordentligt indeklima, energirigtige vinduer, eller hvad det nu kan være?
Og bygningsreglementet er der jo for at sikre nogle sundere, mere klimarigtige og sikre boliger i det her land.
Jeg synes jo, at de bemærkninger, der bl.a. kom fra den radikale ordfører, netop angav den rigtige vej at gå, altså: Lad os få undersøgt, om vi kan gøre det mest æstetisk, mest pragmatisk og samtidig leve op til det her.
Det er, som også Socialdemokratiets ordfører, fru Trine Bramsen, sagde, en udvikling, som foregår i alle vores nabolande, og derfor svinder det marked, der ikke har det sigte, også ind.
Når det heller ikke alene er et individuelt ansvar, er det også, fordi vi har et meget, meget presset politi i de her år.
Det er der mange årsager til, og det skal vi ikke tage en længere diskussion om her.
Derfor er vejen at gå også at forebygge i stedet for – som jeg synes er det, jeg hører fra regeringen – bare at tage de 5 pct., vi kan opklare, og så give nogle højere straffe.
Jeg tror, at de mennesker, der er udsat for indbrud, hellere vil have, at der ikke bliver begået indbrud i første omgang, og det er sigtet med lovforslaget her.
Og som mine kolleger har været inde på, er det jo ikke bare noget, vi siger; det er TrygFonden, Det Kriminalpræventive Råd og andre, der siger, at det her er en god vej at gå for at sikre, at vi kommer væk fra den ret trælse førsteplads, vi har fået.
Mattias Tesfaye (S), 2017-05-24:
Siden den 1. maj 2004 har det danske arbejdsmarked været åbent for østeuropæisk arbejdskraft, og det har skabt en lang række problemer, som hurtigt fik den fælles betegnelse social dumping.
De urimelig lave lønninger skal selvfølgelig bekæmpes.
Der skal være dansk løn i Danmark.
Det er først og fremmest vores fagforeninger og arbejdsgiverorganisationer, der må håndtere det.
Men de omfattende brud på dansk lovgivning, der både dækker over uvidenhed og decideret snyd, er selvfølgelig myndighedernes ansvar, mens vi her i Folketinget har et ansvar for, at både arbejdsmarkedets parter og myndighederne støttes i deres arbejde for at sikre lige vilkår og konkurrence for danske arbejdspladser.
Fra 2004 til 2011 tog Folketinget ikke så mange initiativer for at leve op til det her ansvar, men på finanslovene fra 2012 og frem til i dag er der blevet afsat penge til, at politiet, Arbejdstilsynet, SKAT og Styrelsen for International Rekruttering og Integration i samarbejde kunne styrke kontrollen med udenlandske virksomheder og ansatte i Danmark.
Den indsats har nu fungeret i 5 år og er efter vores opfattelse blevet stadig bedre.
Vi ønsker nu at benytte det her 5-årsjubilæum som en anledning til at stoppe op og få diskuteret den fælles myndighedsindsats med henblik på at fortsætte og styrke den.
Vi takker selvfølgelig regeringen for at møde op og ser frem til debatten i dag.
Villum Christensen (LA), 2017-05-24:
Der er mange ting i det her samfund, som baserer sig på, at man har indgået aftaler, og at man holder aftaler.
Sådanne aftaler kan have mange forskellige udtryksformer.
De kan være mere eller mindre kollektive, de kan være private, der kan være mange med, der kan være få med, men det at have et velorganiseret velfærdssamfund tror jeg betinger, at man laver aftaler på mange leder og kanter.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-24:
Det var mere, fordi hr. Mattias Tesfaye ikke kom ind på nogle af de mere grundlæggende årsager til, at vi overhovedet slås med det her problem med social dumping, nemlig at vi jo i EU har det indre marked med den fri bevægelighed, som giver sig udslag i, at der kommer arbejdskraft til landet, som arbejder til det absolutte minimum, hvad angår løn, hvis de altså arbejder på overenskomster, og så kommer der jo også rigtig mange, som arbejder uden overenskomster.
Jeg er jo helt enig i mange af de forslag og de ting, som hr. Mattias Tesfaye remsede op som et godt værn og middel mod det her, men jeg mangler f.eks., at vi her i Folketinget faktisk vedtager lovpligtigt kædeansvar som et af de mere effektive midler til at imødegå den sociale dumping.
Mattias Tesfaye (S), 2017-05-24:
Jamen det rigtigt – der er fordele og ulemper ved, at Danmark er medlem af EU.
En af fordelene er, at vi kan rejse ud i resten af Europa og arbejde, og en af ulemperne er, at vi skal håndtere de her problemer med udenlandske virksomheder, der er her og udnytter tjenesteydelsernes frie bevægelighed, men også udenlandske lønmodtagere, der er her og udnytter arbejdskraftens frie bevægelighed.
Det må vi så forsøge at få håndteret.
Med hensyn til kædeansvar vil jeg sige, at jeg tror, det er vigtigt at sondre mellem et kædeansvar i forbindelse med de rettigheder, der er beskrevet i overenskomsterne, f.eks. med hensyn til løn, hvor vi ikke tilhængere af at vedtage kædeansvar herinde, og i forbindelse med de regler, der er beskrevet i lovgivningen, hvor jeg mener at man kan diskutere om noget af det skal være omfattet af kædeansvar.
Vi har jo allerede nu en omvendt moms, som man med lidt kreativitet godt kan kalde et kædeansvar, og nu står jeg også her og foreslår, at der i forbindelse med grove brud på udlændingeloven, altså i tilfælde, hvor vi mener at virksomheden burde have været bekendt med, at den underentreprenør, de brugte, benyttede sig af illegal arbejdskraft, godt kan indføres et kædeansvar.
Men det er selvfølgelig noget, man skal være meget forsigtig med, for hvis man vedtager sådan noget, skal udgangspunktet i hvert fald være, at virksomhederne skal have været i ond tro for at blive omfattet af det.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-24:
Jeg er enig i det fokus, som hr. Mattias Tesfaye her har på de arbejdsgivere, som udnytter systemet og udnytter den arbejdskraft, som jo klart, hvis de kommer fra lande som Bulgarien, Rumænien eller for den sags skyld Polen med elendige arbejdsforhold eller uden social sikring eller andet, tager til takke med, om jeg så må sige, næsten hvad som helst.
Men når vi nu snakker om EU, går jeg ud fra, at hr. Mattias Tesfaye også er opmærksom på, at det jo altså også er EU eller EU-Domstolen, der har lanceret mindst fire forskellige domme, som jo indskrænker strejkeretten og derfor indskrænker fagbevægelsens muligheder for i virkeligheden at slås imod den sociale dumping.
Mattias Tesfaye (S), 2017-05-24:
Ja, det er rigtigt.
Siden 2004 er der jo faldet en lille håndfuld domme, som griber urimelig meget ind i det danske aftalesystem – det vil jeg da ikke tale mig ud af.
Lige nu står vi jo midt i en diskussion om implementeringen af udstationeringsdirektivet, og her er vi heldigvis meget bredt i Folketinget enige om, at det skal implementeres i Danmark.
For det første skal direktivet se ud på en måde, hvor det ikke griber ind i den danske arbejdsmarkedsmodel, og for det andet skal det implementeres i Danmark på en måde, hvor det styrker og ikke svækker den måde, vi aftaler os frem til løn- og arbejdsforhold i Danmark på.
»Folketinget konstaterer, at såvel regeringen som Folketinget har ansvaret for at sikre, at arbejdsmarkedets parter og myndighederne har de rette rammer til at sikre, at arbejde i Danmark foregår lovligt og på ordnede vilkår.
Dette skal ske i samklang med den danske aftalemodel, hvor arbejdsmarkedets parter fastlægger og regulerer løn- og arbejdsvilkår via kollektive overenskomster.
Myndighederne har ansvaret for at sikre, at lovgivningen overholdes.
Folketinget pålægger derfor regeringen fortsat at arbejde for at opretholde indsatsen, herunder skærpe indsatsen mod illegal udenlandsk arbejdskraft.
Dette skal bl.a. ske med afsæt i en forstærket myndighedsindsats mellem Arbejdstilsynet, SKAT og politiet.«
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-05-24:
Tak for det.
Social dumping.
Lad os lige prøve at smage på ordet.
Det er et relativt nyt begreb i den danske ordbog, og det er måske så et meget godt eksempel på, at ikke alt nyt er godt nyt.
Social dumping har kostet rigtig mange danskere deres job og efterladt endnu flere med en bekymring for at blive udkonkurreret af først tyskere, siden polakker, letter, og hvad vi nu ellers har, der kommer fremover.
Helt grundlæggende – og her vil Enhedslisten sikkert give mig ret – er det EU, der er skurken, EU og arbejdskraftens fri og uhæmmede bevægelighed, og det har været særlig slemt efter østudvidelsen.
Dansk Folkeparti advarede i detaljer om østudvidelsen i sin tid, og vore værste anelser blev overtrumfet flere gange.
Østeuropæiske chauffører dominerer nu de europæiske veje, og det koster eksempelvis danske chauffører jobs.
Men ingen brancher er jo hellige, i servicebranchen, i byggebranchen, ja, selv i offshorebranchen, på hoteller, på ruteflyet, på vore jordbærmarker opleves nu et pres på danske arbejdere, for arbejdsgiveren har jo altid muligheden for at ansætte mere medgørlig arbejdskraft fra Tyskland, Polen og nu også Filippinerne, som vi ser i transportbranchen.
Ja ja, vil nogle så sige, men der findes jo også eksempler på arbejdsgivere, som har haft svært ved at finde dansk arbejdskraft.
Og ja, det gør der helt sikkert.
Vil det i sådanne undtagelsesvise situationer være okay midlertidigt at rekruttere udenlandsk arbejdskraft?
Ja, naturligvis.
Men som det har udviklet sig, er den udenlandske arbejdskraft efterhånden en stående arbejdsstyrke, som permanent presser danske arbejdere.
Den fri bevægelighed og adgangen til et dansk velfærdssystem gør helt klart Danmark attraktivt for enhver EU-borger, som gerne vil arbejde hårdt og tjene, hvad der i hjemlandet kan være en mindre formue.
Stort arbejdsudbud og lønpres er muligvis i arbejdsgivernes interesse, men det er ikke i den mere almindelige danske arbejders interesse.
Samlet set har en europæisk drøm om et frit arbejdsmarked udviklet sig til et mareridt for mange ufaglærte danskere og håndværkere.
Det er givetvis lovligt i mange tilfælde, forhåbentlig i de fleste tilfælde, men det er en ringe trøst for hr. Jensen, der må se sit job forsvinde til hr. Stanislaw.
Dagens tekst omhandler så bekæmpelsen af den ulovlige del af social dumping.
Jeg vil godt understrege, at jeg ganske udmærket er klar over, at der er en lovlig del af social dumping, hvis vi skal kalde det det, og så er der den ulovlige del.
Jeg ser frem til, at hele spørgsmålet om social dumping – skråstreg – løndumping, lovlig eller ulovlig, bliver et tema, som vi meget bredt her i Folketinget fremover vil tage meget mere alvorligt, for det er jo tankevækkende, at problemet med tilvandret arbejdskraft, som ikke overholder danske løn- og arbejdsvilkår, synes at være stigende, og jeg håber, at det vækker til eftertanke, at vi med arbejdskraftens fri bevægelighed har skabt en situation, hvor vi er nødt til at sætte hårdt ind med myndighedskontrol for at opretholde tålelige tilstande, og det er så det, vi taler om her i dag.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-24:
Jeg kvitterer naturligvis også for de positive bemærkninger til vores pragmatiske ønsker, og det kan utvivlsomt danne grundlag for en fælles beretning.
Merete Scheelsbeck (KF), 2017-05-24:
Tak for ordet, og tak for initiativet til debatten her i aften.
Jeg er enig i det, som hr. Kristian Hegaard var inde på, nemlig at bekæmpelse af social dumping hverken er noget, der er forbeholdt de røde partier eller de såkaldte blå partier.
Det fremgår også klart af det regeringsgrundlag, som Det Konservative Folkeparti, Liberal Alliance og Venstre har, at man ønsker at bekæmpe social dumping.
Vi skal sikre et fleksibelt og velfungerende arbejdsmarked, hvor både danske og udenlandske virksomheder overholder dansk lovgivning.
Vi skal samtidig sikre, at udenlandske virksomheder og udenlandske arbejdere har lyst til at komme til Danmark og slå sig ned.
Det gælder eksempelvis brugen af RUT, som viser, at det er lettere at følge op og kontrollere virksomheder, når de er registreret i systemet.
Det er positivt, og derfor skal vi fastholde og udvikle RUT som et omdrejningspunkt i både myndighedernes og arbejdsmarkedets parters arbejde med at sikre ordnede vilkår.
Det er ikke nogen hemmelighed, at Det Konservative Folkeparti er et lov og orden-parti.
Derfor mener vi også, at der skal slås hårdt ned på illegalt arbejde.
Det er et problem, der strækker sig over flere ministeriers ansvarsområder, og derfor er vi også positive over for, at samarbejdet mellem Udlændinge- og Integrationsministeriet, Justitsministeriet, Skatteministeriet og Beskæftigelsesministeriet skal fungere for at løse den opgave.
Vi glæder os derfor også til at høre fra den arbejdsgruppe, der er blevet nedsat, om erfaringerne med de hidtidige indsatser og om mulighederne for yderligere tiltag, så vi sammen kan komme illegalt arbejde til livs.
Det hører ingen steder hjemme i et retssamfund, og det undergraver vores arbejdsmarked og vores velfærdsmodel.
Vi kan derfor naturligvis tilslutte os den vedtagelsestekst, som hr. Mattias Tesfaye tidligere har læst op, nemlig efter hans ordførertale.