runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-05:
Nu kan vi så håbe, at den nye regering vil invitere til flere forhandlinger, da den jo er lidt stærkere end den tidligere, der netop ikke engang gad se partierne til finanslovsforhandlingerne.
Det kan vi se frem til.
Jeg er faktisk enig med fru Mette Frederiksen, men det handler også om den kultur, vi skaber i den offentlige sektor, altså at vi måske også nogle gange herindefra er hurtige til at slå folk i hovedet, hvis der sker noget, og at politikerne vil have den hurtige handling og kræve kontrol, fordi man er bange, fordi man har mistet håndteringen, altså løsningerne.
Så er fru Mette Frederiksen også enig i, at det også handler om, at vi virkelig skal turde tage det politiske lederskab på os og vise den tillid til vores offentligt ansatte?
Mette Frederiksen (S), 2016-12-05:
Nej, det er jeg ikke, og jeg vil lige, inden vi svinger os helt op i de ideologiske lianer, sige, at vi lige skal holde fast i, hvad det er, forslaget handler om.
Det handler om, at hvis du har fået en lang uddannelse i Danmark og færdiggjort den, skal du ikke fra den ene dag til den anden kunne sige, at nu vil du hellere have en anden lang uddannelse, som også skal betales af samfundet.
Hvis du derimod ikke har kunnet bruge din uddannelse, hvis den er blevet forældet, kan du faktisk godt få en ny uddannelse.
Vi bliver altså nødt til at holde fast i, at vi som samfund – og det er slet ikke så dårligt endda – har valgt at skattefinansiere vores uddannelsessystem, og det, vi siger nu, er, at hvis du har fået en uddannelse, der endda er lang, så kan du ikke bare dagen efter starte på en helt ny og også lang uddannelse.
Jacob Mark (SF), 2016-12-05:
Det er ikke kun de lange uddannelser, det er også de mellemlange.
Det er jo sygeplejersker, der finder ud af, at de gerne vil bruge deres kompetencer til at blive læge, det er pædagoger, der finder ud af, at det ikke lige var deres hylde, så måske vil de hellere være socialrådgiver og bruge deres kompetencer der.
Det er jo ikke kun de længste uddannelser.
Det er bachelorer, der ikke må tage en ny bacheloruddannelse, hvis de bliver klogere.
Men inden det er der altså også nogen, der er blevet vejledt til at gøre deres uddannelse færdig, fordi man har tænkt, at det her kan politikerne alligevel ikke finde på.
Kunne det så i det mindste ikke give mening at lave en indfasningsperiode – det har man tradition for på uddannelsesområdet – så dem, der ikke har vidst, at det her ville komme, og som har gjort deres uddannelse færdig i god tro, lige fik en chance til?
Kunne man ikke skyde det bare 1 år, så man ikke knuste folks drømme?
Det stiller vi et konkret ændringsforslag om.
Kunne Socialdemokratiet ikke se sig selv i det?
Mette Frederiksen (S), 2016-12-05:
Jamen det er lige præcis statsløsekonventionen og den viden, jeg har som tidligere justitsminister, der gør, at jeg selv har et andet syn på konventioner i dag, end jeg havde tidligere.
For det er problematisk, det er grotesk, at vi her i Folketinget skal tildele en person statsborgerskab, når vores egen efterretningstjeneste advarer os mod at gøre det.
Så er vi nået ikke alene for langt, men ud over grænsen for, hvad der er rimeligt.
For vores opgave må være at beskytte vores eget samfund og vores egne borgere.
Det andet eksempel var, som jeg nævnte det før, at vi pludselig skal acceptere barnebrude i Danmark – noget, der er mig så inderlig imod, altså at mindreårige piger skal indgå ægteskaber med voksne mænd.
Det kan vi ikke hindre, fordi manden har ret til et familieliv.
Der beskytter konventionen jo den forkerte part i den familie.
Hvor konventionen burde beskytte barnet mod overgreb fra den voksne, så beskytter den manden.
Spørgsmålet er så, hvordan vi gør det.
Der vil jeg, som jeg sagde det før til formanden for Dansk Folkeparti, opfordre til, at vi i Danmark indgår en alliance med lande, der tænker, som vi selv gør, altså ønsker, at der skal være internationale spilleregler, men at det skal foregå på en rimelig måde, og at vi forsøger at få det ændret.
Peter Skaarup (DF), 2016-12-05:
Tak for det.
Jeg var meget opmuntret af det, som Socialdemokratiets formand, fru Mette Frederiksen, sagde om konventionsspørgsmålet, fordi det jo tidligere har været ligesom at skulle trænge igennem sådan en betonmur i forhold til diskussionen om konventioner med bl.a. Socialdemokratiet.
Fru Mette Frederiksen taler om sin tid som justitsminister, hvor der har været nogle tilfælde, og hvor der altså var en barriere, så man ikke kunne gøre nok på grund af dansk tilknytning til og medlemskab af de her konventioner.
Hvad har Socialdemokratiet så rent faktisk tænkt sig at gøre ved det?
Ét er, hvad man siger; noget andet er, hvad man gør.
Et eksempel: Statsløsekonventionen bliver nævnt.
Folketinget har nogle gange givet statsborgerskab til personer, der er terrormistænkte, og hvor PET har advaret imod det.
Betyder det – med de holdninger, Socialdemokratiet har i dag – at Socialdemokratiet fremover vil stemme imod at give statsborgerskab til personer, som PET advarer mod?
Mette Frederiksen (S), 2016-12-05:
I virkeligheden synes jeg jo, at det interessante er, hvordan vi får lavet en bred aftale på det her område, for nu nåede vi jo kun, kan man sige, sådan at være i den indledende infight, inden der så kom en ny regering.
Og der kunne jeg i virkeligheden se nogle uenigheder til mange sider i Folketingssalen, bl.a. Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti, der ønsker at skævvride boligbeskatningen endnu mere, end tilfældet er i dag, altså mindske progressionen i forhold til de største huse.
Så er der jo nogle partier, der har nogle helt andre holdninger til boligbeskatningen.
Dem ser jeg ikke lige umiddelbart for mig – hvis de kan, er det fint – være med i en så bred aftale om boligbeskatning, at det kommer til omfatte alle Folketingets partier.
Men vores udgangspunkt er, at der skal være tryghed for boligejerne; det har vi sagt hele tiden.
Men der skal også være rimelighed i det her, og derfor er den mindskelse af progressionen for huse af meget stor værdi, som Venstreregeringen lagde op til, og hvor K og LA ville trække endnu mere skævt, ikke vores udgangspunkt.
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Vil Socialdemokratiets formand så bekræfte, at man i de forhandlinger, der kommer i det nye år, vil arbejde for, at ejendomsværdiskatten skal fastfryses indtil 2025?
Så kunne jeg også godt tænke mig at høre: Som det ligger i regeringsgrundlaget, lægger man op til at fastfryse grundskylden indtil 2021.
Det er jo lykkedes de sidste 2 år og har sparet de danske boligejere for 1,3 mia. kr. Vil man også fra Socialdemokratiets side bakke op om det, vel vidende, at man har mange støttepartier i ryggen, som er uenige i det?
Mette Frederiksen (S), 2016-12-05:
Det, vi har sagt om ejendomsskatterne, har da ikke noget at gøre med, om der er valg eller ej.
Derfor kan jeg snildt og hurtigt gentage, hvad vi allerede har sagt før, nemlig at selvfølgelig skal der være tryghed omkring boligejernes økonomi.
Det har jo det, kan man sige, uheldige element i sig, at hvis det bare får lov til at virke, stiger ejendomsskatterne jo qua højere vurderinger, og derfor har vi behov for aftale nr. 2, nemlig at få lavet, håber jeg, en bred aftale om boligbeskatningen, sådan at dem, der har købt et hus eller skal i gang med at købe et hus eller et rækkehus, har sikkerhed for, hvordan deres boligøkonomi er.
Og der er vores udgangspunkt fuldstændig det samme.
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Tak for det.
Selv om min partiformand har indtaget en anden plads i salen, skal I ikke snydes for de traditionelle spørgsmål om danskernes boligøkonomi, som jo ligger os meget på sinde i Det Konservative Folkeparti.
Ikke desto mindre ved jeg, at flere af statsministerkandidatens støttepartier er imod dette synspunkt.
Jeg kunne godt tænke mig at høre nu, hvor vi ikke sådan lige har et valg om hjørnet, om Socialdemokratiets formand vil gentage løftet om at arbejde for, at ejendomsværdiskatten bliver fastfrosset frem til 2025.
Mette Frederiksen (S), 2016-12-05:
Men kunne det ikke også godt være, at vi kunne have en lidt dybere diskussion med hinanden om det?
Når vi nu lever i et samfund, hvor vi vælger at skattefinansiere et frit og lige uddannelsessystem, kunne man så ikke, inden man går i gang med en uddannelse, være sikker på, at det er det, der er den rigtige uddannelse?
Hvis man så efter nogen tid finder ud af, at det alligevel ikke er noget for en, så får man hurtigt skiftet.
Helt ærligt: Mens vi ser de billeder fra ældreområdet, som vi gør, og mens den ledende fødselslæge på Rigshospitalet siger stop, fordi han nu ikke længere kan forsvare, hvad der foregår, så bruger vi tid i Folketingssalen på at diskutere, om man skal have lov til at tage en hel uddannelse færdig – og at blive sygeplejerske er altså også en lang uddannelse – for så at skifte fag og tage en helt anden uddannelse!
Jeg kan sagtens stå på mål for det her, og jeg spørger også helt stille og roligt SF, om ikke det var meget godt, at vi fik lavet en aftale på dagpengeområdet, når nu ikke det var lykkedes tidligere.
Jeg synes, det er så utrolig godt at melde ud allerede nu, at vi skal hjælpe den nye regering – i det omfang, vi overhovedet bliver indkaldt til forhandlinger.
Der gælder vel det samme for Alternativet som for Socialdemokratiet, i forhold til at vi slet ikke blev indbudt til finanslovsforhandlinger, hvad jo i sig selv er en underfundig størrelse, altså at man ikke engang gider gøre sig den umage at høre Folketingets partier, om man kan lave en bred finanslovsaftale.
Nuvel, det er den måde, man griber arbejdet an på.
Jeg synes, man skal tænke sig om og søge de brede aftaler.
Med hensyn til fingrene væk-reformen tror jeg i virkeligheden, vi skal gribe det an fra flere sider.
Noget handler om lovgivning, og der må vi bare være ærlige her i huset og sige, at vi har gennemreguleret den offentlige sektor på en måde, hvor det er medarbejdernes frihed, der i dag er trådt under fode.
Så noget handler om lovgivning, og meget handler om ledelse ude på det enkelte plejecenter, på den enkelte skole.
Noget handler så om de kommunale og regionale beslutningsgange og konkrete krav til den enkelte medarbejder.
Noget handler om ressourcer, og hvis vi skal have lavet en fingrene væk-reform af den offentlige sektor, skal vi i virkeligheden sætte ind flere forskellige steder fra.
Men vigtigst af alt handler det om, om vi tør have tillid til, at vores social- og sundhedshjælpere kan yde den bedste indsats for vores ældre.
Den tillid har vi, og det er det, der skal til at gennemsyre lovgivningen.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-05:
Tak, og tak for en meget kraftfuld tale, som jeg synes var spændende.
Nu sad jeg med det samme og fandt ud af, hvad jeg gerne ville spørge om, og så var der en ordveksling med hr. Kristian Thulesen Dahl, som gjorde, at jeg næsten fik lyst til at spørge om noget andet.
Men jeg går tilbage til mit udgangspunkt, der handler om det, som fru Mette Frederiksen var inde på, nemlig afbureaukratisering.
Jeg er af den overbevisning, i forhold til at der sidder en ny regering, at vi jo må hjælpe dem bedst muligt med at gøre det godt og ikke bare sidde og se på, at de gør det forkerte.
Så kan Mette Frederiksen ikke løfte sløret lidt for, hvordan man skal gribe arbejdet an med den her reform, som vi jo er rigtig mange der er enige om skal til nu?
Mette Frederiksen (S), 2016-12-05:
Altså, indtil for nylig var Folketinget vel stort set enige om, at balancepunktet skulle hedde 2020.
Så valgte den daværende Venstreregering at flytte balancepunktet til 2025.
Vi kom jo aldrig i gang med at forhandle en 2025-plan, fordi regeringen ikke rigtig kunne komme nogen vegne.
Nu kan jeg så forstå, at der fremlægges en ny 2025-plan, og mon ikke balancepunktet også i den er flyttet til 2025?
Det må jo så være udgangspunktet for forhandlingerne.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Man kan jo ikke beskylde Socialdemokratiet for at være helt pjattet med tal, al den stund at man sidste år lavede et finanslovsudspil uden tal i og i år ikke lavede noget.
Det kan være, at det er en decideret fobi mod tal, jeg ved det ikke, men vi kan måske senere få løftet sløret for, hvor nogle af vores tal stammer fra.
Men så lad mig spørge om noget, som ikke direkte har med tal at gøre.
Det er jo fristende at spørge om ambitionerne for vækst i Danmark osv., men det vil involvere nogle tal.
De tal, jeg kommer med nu, er kun årstal, men det handler om balance: Hvornår mener Socialdemokraterne at der skal være balance på de offentlige finanser?
Skal det være i 2020 eller i 2025?
Mette Frederiksen (S), 2016-12-05:
Det er ikke alene grænseoverskridende, det er også forkert.
For det, der er Folketingets vigtigste opgave, er at beskytte vores egne borgere.
Så det er vi enige om.
Og det er faktisk ikke kun den konvention, der er et problem.
Altså, for nylig havde vi jo en aktuel situation, hvor retten til familieliv gjorde, at vi i Danmark ikke kunne stå på barnets side i spørgsmålet om barnebrude.
Der blev det pludselig den voksne mands ret til at være sammen med sin familie, der gjorde, at vi ikke kunne skille dem ad på asylcenteret.
Det er jo helt grotesk.
Selvfølgelig skal man ikke kunne gifte sig med en mindreårig og bo sammen med hende, når man er flygtning i Danmark.
Så vi har problemer på statsløseområdet, men vi har det faktisk også i forhold til den europæiske menneskerettighedskonvention og retten til familieliv, som en gang imellem fortolkes i en helt anden retning end det, der burde være beskyttelsesbehovet.
Når det er sagt, er det altså vigtigt, at Danmark ikke pludselig begynder at gå enegang.
Og derfor tror jeg, at vi skal gå en anden vej, og det er at søge en alliance, ikke mindst med de andre europæiske lande, som må stå med de samme dilemmaer og med de samme skrupler, som efterhånden er ved at indfinde sig i Danmark.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Der er rigtig mange danskere, der kan huske et navn som Levakovic og en sag som hans; han har et alenlangt kriminalregister bag sig, uden at der er mulighed for, at det danske samfund – som sagen står netop nu, ser det ud til – kan smide vedkommende ud.
Og det, som vi i Dansk Folkeparti har prøvet at kigge på, er, at hvis det er sådan, at det ikke kan lade sig gøre at få de andre lande til at forstå, at rammerne omkring konventionerne skal ændres, så kan det vel være nødvendigt, at Danmark gør noget selv – altså eksempelvis tager et forbehold for en konvention.
Det er selvfølgelig ofte menneskerettighedskonventionen, vi diskuterer, men der er også andre konventioner, f.eks. statsløsekonventionen, som jeg nævnte, i forhold til at et flertal her i Folketinget føler det nødvendigt at give statsborgerskab til folk, der er under terrormistanke.
Det synes vi i hvert fald er meget grænseoverskridende.
Mette Frederiksen (S), 2016-12-05:
Altså, jeg vil sige det sådan, at da jeg selv nød det privilegium at være justitsminister her i landet, så jeg jo, at nogle af de konventioner, som Danmark har ratificeret, arbejder direkte imod vores lands interesser.
Og det siger sig selv, at er en person til fare for Danmarks sikkerhed, skal vedkommende selvfølgelig ikke være i Danmark.
Det burde sådan set også sige sig selv, at når man kommer til Danmark som udlænding, er man glad for at være her; man overholder vores regler, man respekterer den måde, vi har indrettet vores samfund på.
Derfor tror jeg, at vi har samme udgangspunkt: at begår man kriminalitet af en vis karakter og er udlænding, skal man forlade Danmark.
Det er jo også derfor, at vores udenrigsordfører i går meget klogt, synes jeg, gik ind i en diskussion om bl.a. Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols virke.
Og vi er parate til at diskutere både statsløsekonventionen og nogle af de beskyttelser, der gælder i de andre konventioner.
Så jeg er sådan set enig i det, der bliver sagt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Tak for det.
I Dansk Folkeparti mener vi, det skal være lettere at udvise kriminelle udlændinge.
I Dansk Folkeparti mener vi, at en person, der er mistænkt for terror eller lignende, bør vi ikke føle forpligtelse til at give dansk statsborgerskab, heller ikke selv om vedkommende er statsløs.
Med de her eksempler tror jeg godt fru Mette Frederiksen ved hvad jeg tænker på, nemlig de internationale konventioner, som med den måde, de virker på, begrænser Danmarks mulighed for at gøre det, som vi synes er ret og rimeligt.
Derfor vil jeg gerne bede fru Mette Frederiksen om at fortælle, hvad Socialdemokratiets position egentlig er netop nu.
For jeg har jo noteret mig, at Socialdemokratiet har været ude her i går med en melding om, at nu skal man gøre noget ved det her.
Og i Dansk Folkeparti synes vi, det er på tide, at vi går fra snak til handling.
Så det, jeg er interesseret i, er jo, hvordan vi bringer den her sag til konkret handling, altså så vi også får gjort noget ved det.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Tak for det.
Det var da rart at blive klogere.
Jeg forstod på fru Mette Frederiksen i sidste uge, at man sådan set godt kunne hæve pensionsalderen for dem, der kunne arbejde.
Jeg forstår så på fru Mette Frederiksen nu, at det skal man ikke gøre.
Det er jo fint.
Men hvis det her balancepunkt udskydes til 2025, hvad vil Socialdemokratiet så gøre med de længeresigtede udfordringer, hvis ikke man vil røre ved den her pensionsalder?
Nu lever vi heldigvis længere, men det betyder jo også, at vi er længere tid på pension.
Det vil man slet ikke gøre noget ved?
Peter Skaarup (DF), 2016-12-05:
Igen er jeg sådan set
meget opmuntret over, at Socialdemokratiet har fået de her holdninger nu, som de så desværre ikke har haft tidligere, men det er så, hvad det er.
Men nu er der nogle nye holdninger til det her, og det er godt.
Vil Socialdemokratiet der sige ja, ligesom man har gjort tidligere, til at give statsborgerskab, eller vil man nu sige nej og ikke give statsborgerskab til personer, som PET advarer imod?
Mette Frederiksen (S), 2016-12-05:
Hvis man vil have et højere velstandsniveau på bekostning af nedslidte danske lønmodtagere, er svaret nej.
Hvis man vil have et højere velstandsniveau på bekostning af vores børn i daginstitutionerne, vores syge på sygehusene og vores ældre i ældreplejen, er svaret nej.
Nu sidder statsministeren hernede og taler ind over mig og råber op, og man ved jo, at han kommer på talerstolen senere.
Det er jo ikke rigtigt, at I er konkrete, for I anmelder blot, at der kommer flere arbejdsudbudsreformer.
Hvem er det, der måske skal trækkes i ydelse?
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Det, der står meget klart beskrevet i regeringsgrundlaget, er regeringens samlede ambition om en stigning i velstand og en stigning i beskæftigelse, nemlig en øget velstand på 80 mia. kr. og en øget beskæftigelse på et sted mellem 55.000 og 60.000 personer.
Jeg vil bare prøve at spørge igen, mere konkret: Deler Socialdemokraterne den ambition, eller har Socialdemokraterne en højere eller en lavere ambition for velstand og beskæftigelse i Danmark?
Mette Frederiksen (S), 2016-12-05:
Det er jo ikke rigtigt, at regeringsgrundlaget fortæller, hvordan regeringen har tænkt sig at nå det BNP-tal og den vækst i dansk økonomi.
Det er ikke rigtigt.
Det, vi får at vide, er, at der kommer yderligere arbejdsudbudsreformer.
Derfor kunne det være – inden vi går videre med diskussionen –
at ordføreren ville oplyse danskerne og Folketinget om, hvad det er for nogle arbejdsudbudsreformer, vi kommer til at tage stilling til.
For det, jeg kan konstatere indtil nu, er, at man ønsker at hæve pensionsalderen.
Og vi har meget klart sagt fra Socialdemokratiets side, at vi ikke lægger stemmer til, at de mest nedslidte danske lønmodtagere skal arbejde længere.
Jeg har forstået, at Dansk Folkeparti siger det samme, og derfor er der jo ikke flertal.
Der var ikke flertal for V-regeringens økonomiske politik, og der er ikke flertal for den her regerings økonomiske politik.
Men lad os lige høre: Hvem er det konkret, der skal arbejde mere?
For det står der faktisk ikke i regeringsgrundlaget.
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen, som jeg synes indeholdt nogle meget gode tanker om en reform af den offentlige sektor, tanker om at erstatte overregulering med mere tillid, med større frihed og med bedre ledelse.
Der tror jeg fint vi kan nå hinanden.
Så gjorde ordføreren sig lidt lystig over nogle tal og fremkomsten af nogle tal, som står i regeringsgrundlaget, for så vidt angår ambitioner for vækst og ambitioner for beskæftigelse i Danmark.
Begge dele adresseres meget konkret og meget ambitiøst i regeringsgrundlaget, og det rigtig gode ved tal er jo netop, at de er meget konkrete.
Mette Frederiksen (S), 2016-12-05:
Nu er DONG jo ikke solgt, punkt 1.
Punkt 2: Jeg tror, at det, der er vigtigt i den her diskussion, er, at der er fokus på borgeren.
Vi har faktisk i Danmark en årelang tradition for at have selvejende institutioner, også på velfærdsområdet.
Vi har selvejende vuggestuer og børnehaver; vi har efterskoler; vi har en stærk friskoletradition i Danmark; og vi har faktisk også haft en tradition på ældreområdet, hvor man har kunnet have selvejende, frivillige og enkelte steder private muligheder og initiativer.
Den mulighed skal vi da aldrig tage fra folk.
Men det, der er problemet med den her regering, er jo, at de ikke vil stå ved, at de skærer ned på det offentlige velfærdssamfund.
Og når man med den ene hånd skærer ned og bliver ved med at lave besparelser og med den anden hånd fremmer privatisering og udlicitering, bliver det borgerne, tror jeg, der bliver ofre i den her sag.
Pernille Skipper (EL), 2016-12-05:
Jeg tror ikke, der er nogen, der kan være uenig i, at man skal gøre det, der virker.
Jeg tror heller ikke, der er nogen, der kan være uenig i, at det ville være rigtig dejligt, hvis vi faktisk havde en ældrepleje, hvor vi satte nogle visioner om en større grad af frihed til de ældre medborgere; at vi måske faktisk kan have frit valg, uden at det betyder, at man skal hive private leverandører ind, som skal skabe profit, eller at vi ikke behandler vores ældre medborgere ordentligt – sådan bare af sig selv – i den offentlige ældrepleje.
Det tror jeg vi alle sammen er enige om.
Det, jeg bare godt kunne tænke mig at vide, er: Hvor har vi set det virke?
Hvor er det, at det her med øget udlicitering eller privatisering virker rigtig godt?
Eller mere konkret: Var DONG en succes?
Mette Frederiksen (S), 2016-12-05:
Der har jeg jo en appel om, at man i stedet for tager udgangspunkt i borgerne i det her land.
Vi har det fint med, at der er frit valg på ældreområdet i landets kommuner, men vi bør så have et stærkere kommunalt ældretilbud.
Det skranter lidt derude; det kan vi godt gøre bedre.
Men hvis der så er nogle, der ønsker en anden madleverandør og ønsker at bruge deres selvbestemmelse på det, er det fint.
Det vender vi os imod.
Derfor skal det med udgangspunkt i borgerne selvfølgelig være muligt at vælge imellem forskellige tilbud, men en favorisering af privathospitaler, som statsministeren tidligere har stået for, vil vi altid være imod.
Pernille Skipper (EL), 2016-12-05:
Jeg hørte bl.a. nogle kritiske røster om den udliciterings- og privatiseringsiver, der gennemsyrer det her regeringsgrundlag, som vi skal diskutere i dag.
Og det er jo på trods af nogle af de rigtig dårlige erfaringer, vi har herhjemme, hvor vi især inden for ældreplejen har set virksomheder gå konkurs og efterlade en stor regning og ikke mindst utryghed, og på trods af de rigtig dårlige erfaringer, der er på især skoleområdet i Sverige, hvor det har ført til, at der er blevet trukket milliarder af kroner ud til profit, imens der eksempelvis er blevet mange flere elever til hver enkelt lærer.
Så mit simple spørgsmål er: Når Socialdemokraterne kigger ned over den her lange liste i regeringsgrundlaget, hvad synes I så?
Er det en god vej at gå, eller skal vi til at gå den anden vej?