runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Olumeko (ALT), 2025-01-16:
Tak for ordet, og tak til ministeren for talen.
Jeg må indrømme, at jeg faktisk var positivt overrasket over ministerens tale.
Jeg vil sige, at regeringen og jo også Socialdemokratiet selv, som ministeren er en del af, i mange år, det gælder også på det seneste, har været kendt for med de her såkaldte arbejdsudbudsreformer gerne at ville have, at danskerne skal arbejde mere og længere.
Det, jeg ikke kan forstå, er begrundelsen for at afvise beslutningsforslaget.
Jeg er enig i, at fleksibilitet og muligheden for at sætte tempoet ned skal foregå i samarbejde med arbejdsmarkedets parter, gerne i trepartsforhandlingerne.
Det kan vi jo sagtens sørge for, efter overenskomsterne er forhandlet færdig.
Det, der ligger i beslutningsforslaget, er jo sådan set bare, at der skal indkaldes til forhandlinger.
Så kan ministeren ikke se det ræsonnement og åbne op for, at vi kunne forhandle om det her på et senere tidspunkt?
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at det selvfølgelig kan have konsekvenser, hvis alle på samme tid arbejder mindre.
På samme vis – det håber jeg at ordføreren er enig i – har det også konsekvenser, når regeringen forestiller sig, at alle skal arbejde mere og længere.
Det er jo det, vi har set de seneste år, også med den her regering.
Det er det, man arbejder på med langt de fleste reformer.
Det har også betydning for fleksibiliteten.
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren til, er, om ordføreren kunne se for sig, at man i Socialdemokratiet til at starte med sætter et mål for, hvor mange danskere der skal kunne opleve mere fleksibilitet de næste par år.
Det er jo sådan, at når vi fremsætter beslutningsforslag nede i Folketingssalen, så bliver de altid afvist af regeringen.
Nogle gange kan man være heldig at få en beretningstekst i udvalget.
Jeg er jo pragmatisk, så det er det, jeg søger efter nu.
Kunne regeringen være åben for, at vi laver en beretningstekst i Beskæftigelsesudvalget, som går på, at vi på et andet tidspunkt tager diskussionen?
Eller skal jeg bare fremsætte det her beslutningsforslag igen på et andet tidspunkt på vegne af Alternativet, og så er ministeren klar, fordi der ikke er overenskomstforhandlinger på det tidspunkt?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-01-16:
Nej, jeg tror, at det selvfølgelig er timingen, der gør, at jeg er lidt mere kort for hovedet, i forhold til hvor mange veje vi ellers politisk, sådan de spændende tankegange, kunne gå ud ad, fordi alt bliver taget ned lige nu.
Men jeg tror også, der er en uenighed, i forhold til hvor beslutningerne bør træffes, altså balancerne mellem, hvad der er arbejdsmarkedets stof for parterne og dermed et overenskomstsspor, og hvad der er lovgivning.
Der fornemmer jeg, at der er en forskel i betragtningerne mellem vores partier, men hovedformålet deler vi.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-01-16:
Tak til ministeren for en god tale.
Jeg synes også, den var meget opmuntrende.
Nu prøver jeg med et spørgsmål, og så må vi se, om jeg får et svar.
Men Socialdemokratiet startede jo pensionsdebatten med det udgangspunkt, at vi har og lever meget forskellige arbejdsliv, og at vi har et arbejdsmarked, som jo er meget opdelt, hvor der er mange forskellige arbejdsmarkeder med meget forskellige vilkår.
Og jeg vil høre ministeren, om det ikke også er en relevant overvejelse i det her, når vi snakker fleksibilitet.
Man kan arbejde hjemme, man kan arbejde om aftenen, og man kan tage ned og besøge det offentlige i den korte åbningstid, som ellers ligger i normal arbejdstid, mens en buschauffør f.eks. ikke har samme fleksibilitet; der har man et fast skema.
Er der ikke også en ulighed der, som er relevant at kigge på?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-01-16:
Men det ændrer ikke på, at uanset hvad jeg siger nu, kommer jeg til at sige det midt i en tilspidset situation, som en overenskomstforhandling på det private arbejdsmarked altid er.
Derfor gør alene timingen af, at jeg står her nu, at der er færre ting, jeg kan åbne for en overvejelse omkring eller en drøftelse af.
Så hermed er der bare igen en tilkendegivelse af, at jeg synes, at det at have et fleksibelt arbejdsmarked, det at have en balance og det at tænke i mere frit valg, også fra vores arbejdsmarkeds parters side, hvilket de har gjort de senere år, er den rigtige vej at gå – det er der ingen tvivl om.
Jens Joel (S), 2025-01-16:
Nu har ordføreren et par gange sagt det der med, at vi har forslag om, at man skal arbejde mere.
Derfor er vi nødt til at kigge på, hvordan vi kan lave en mere retfærdig pension.
Det er jo et udtryk for, at selv om man måske i gennemsnit lever længere og kan arbejde længere, er der danskere, som ikke kan det, og det er man nødt til at have respekt for.
Så det er jo et eksempel på, at vi også kigger på forskellene lønmodtagergrupperne imellem.
Kim Valentin (V), 2025-01-16:
Men det er da rigtigt, at det bedste forsvar er et angreb.
Jeg fik stadig ikke svar på mine spørgsmål; det må jeg jo sige.
Hvad er i og for sig Danmarksdemokraternes holdning til det her spørgsmål?
Nu skyder jeg så lidt tilbage: Må vi ikke lige høre, hvad det i og for sig er, I mener her?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-16:
Nu kommer det til at lyde helt socialdemokratisk, men i Danmarksdemokraterne går vi jo ind for, at arbejdsgivere og arbejdstagere finder gode løsninger.
Venstre er jo et vanskeligt sted lige nu, for de ved ikke rigtig, hvor de skal stå, og det er fair nok.
Men lad da voksne mennesker sætte sig ved et bord og blive enige om tingene.
Og at dele det med pressen bliver vi jo nødt til, for virkeligheden er, at hvis vi ikke er i pressen og kan lægge et pres der, så får vi at vide af regeringen: Det er en bred regering, og vi ved bedst, så de skal I slet ikke blande jer i.
Det er jo virkeligheden.
Kan man nævne ét B-forslag, der er kommet igennem herinde, hr. Kim Valentin?
Mit blev rettet til til et lovforslag, og det er forskellen.
Men når man kommer med gode forslag, må selv regeringen bide til bolle.
Virkeligheden er, at man skal holde op med at finde på fabelagtig gode ting, man kan afgiftsbelægge danskerne med.
For så tror jeg faktisk, at Venstre – i hvert fald Venstres bagland – vil være enige i, at det godt kan finansieres privat.
Men det kan det jo ikke, hvis vi har tømt tegnebogen hos alle danskerne først, som Venstre er godt i gang med sammen med Socialdemokratiet lige nu.
Kim Valentin (V), 2025-01-16:
Jeg talte ikke om økonomi i den her sag, og det var af den årsag, at det var en bred diskussion.
Finansieringen kunne jo ligge hos private selv, hvis det var det, og sådan læste jeg sådan set forslaget, altså at det var en bred diskussion.
Og det er da rigtigt, at det hele ikke ender med lovforslag.
Sådan er det jo også.
Men det er jo ikke det samme, som at man skal ud i pressen for at få noget igennem.
Det er det ikke.
Nå, men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Danmarksdemokraternes holdning er til det her område.
Og så kan man sige: Okay, hvor kommer den fleksibilitet ind?
Hvad er i og for sig Danmarksdemokraternes holdning til, hvilken fleksibilitet der skal være på arbejdsmarkedet?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-16:
Det helt åbenlyse er jo, at fleksibilitet også kan komme på andre måder.
Nu er vi jo et blåt parti, så vi går også ind for at sige, at tænk nu, hvis folk havde lov til at beholde nogle flere af deres penge selv, så de selv kunne vælge, og at det ikke var staten.
Jeg kan godt se, at SF sidder helt ude på kanten af stolen og bliver forvirret, når jeg siger, at man jo faktisk godt kunne det; man kunne have pengene i sin egen tegnebog og så selv vælge til og fra.
SF skal ikke blive bekymret.
Vi lytter også gerne til SF's forslag, men vi mener, at mennesker også har et ansvar selv.
Men det kræver jo, at vi ikke tager pengene op af pungen på dem først.
Så det kunne være en start, hvis vi holdt op med bare at finde en ny afgift, hver gang vi vil finansiere en eller anden fantasiaftale herinde, eventuelt en CO 2 -afgift som det eneste land i verden, og der ved vi alle sammen, at så får vi bare mælken fra Polen.
Christina Olumeko (ALT), 2025-01-16:
Ordføreren har jo helt ret i, at regeringen altid afviser beslutningsforslag, også hvor de kunne være enige.
Jeg vil sige, at afvisningen her i dag er lidt mere af den kreative slags.
Og så har jeg lige en kort kommentar i forhold til det med finansieringen: Jeg er egentlig ikke enig i, at det at skabe fleksibilitet for danskerne nødvendigvis koster penge.
Jeg tror, at hvis Finansministeriet kunne regne på dynamiske effekter af f.eks. bedre sundhed og lavere stress, så kunne vi få et plus.
Det kan de ikke i dag, og derfor vil det ligne et minus.
Men det er jeg sådan set politisk uenig i.
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren for Danmarksdemokraterne om, er, om Danmarksdemokraterne har nogle idéer til fleksibilitet for danskerne, altså om Danmarksdemokraterne har nogle politiske forslag, der kunne skabe fleksibilitet for danskerne i hverdagen.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-16:
Er det ikke bekymrende, at Venstre så hurtigt kan glemme, hvad et parti, som egentlig er udsprunget af Venstre, egentlig mener?
Vi mener jo, at det er noget, som folk skal have lov til at bestemme selv.
Så kan de vælge sammen med en arbejdsplads i forhold til det, men det et jo noget, vi selv skal have råd til at vurdere.
Det er ikke noget, staten skal ind og finansiere, og det er sådan, jeg læser forslaget, altså at det her kommer til at være statsfinansieret, og der er jeg faktisk enig med Alternativet.
Det kan godt på den lange bane bliver noget, der går o p op, men når man lige skal løbe det i gang, indtil vi får en mindskning i stressen, så bliver det altså dyrt for samfundet.
Og der er jeg ked af at høre, at Venstre er blevet så socialistisk, at de har svært ved at finde tilbage til rødderne.
Vi skal nok hjælpe jer tilbage – det lover vi.
Vi er villige til at se på det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-16:
Nu har jeg jo været begunstiget med at få lov til at sidde her, dengang vi fik at vide, at regeringen mente, at de ville have stemt afskaffelsen af store bededag igennem.
Og vi fik at vide, at enten gjorde vi det, eller også var det bare ud ad døren.
For at Alternativet skal få lov til at kunne forhandle sammen med Danmarksdemokraterne behøver vi ikke have et beslutningsforslag i Folketingssalen.
Man er mere end velkommen til at komme over med fornuftige forslag; så tager vi dem sag for sag, og så kan vi presse regeringen ude på gangene eller i pressen.
Vi havde ikke behøvet ikke at komme herind, for vi ved jo godt, hvad svaret ville være, og det vidste Alternativet ret beset også.
Alene fordi det er et beslutningsforslag, ved vi, at det bliver stemt ned, uanset hvor godt det er.
Så debatten og presset i forhold til at vi får gjort noget, kan vi løfte et andet sted.
Det er ikke for at sige, at det ikke er fuldstændig legitimt at tage den herind, men tager man den herind, kunne jeg godt tænke mig, at man havde fundet en finansiering, så man siger: Vi har en mistanke om, at det her med orlov vil koste x antal milliarder; altså at hvis folk skal kunne differentiere i arbejdstid fra 20 til 25, så vil de koste x antal milliarder.
Christina Olumeko (ALT), 2025-01-16:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg synes, der var mange fine elementer i den.
Jeg vil gerne spørge ind til den her kommission, som jeg kan forstå regeringen også som samlet enhed bakker op nu, efter at Venstre foreslog det på sommergruppemødet sidste år.
Kan ordføreren fortælle lidt om, hvilken tidshorisont der er på det?
Vi har jo ikke hørt til det siden.
Hvornår bliver kommissionen nedsat eksempelvis?
Og er det noget, vi forventer at vi i den her valgperiode skal til at forhandle om, når de kommer med deres forslag?
For det er jo det, jeg antager er pointen med det – at vi skal forhandle, efter at en kommission er nedsat.
Kim Valentin (V), 2025-01-16:
Det er jo Venstres politik.
Det er derfor, jeg siger det.
Jeg er jo ikke en del af regeringen, men mit parti er en del af regeringen, og mon ikke de sidder og drøfter på allerhøjeste niveau, hvad det er for nogle diskussioner, vi skal have i den her sammenhæng?
Det vil jeg da næsten tro.
Og på et eller andet tidspunkt kommer der vel en afklaring af, hvor den her diskussion kommer til at ligge henne.
Men jeg kan ikke sige præcis, hvornår det kommer til at ske.
Vi synes i Venstre, at det er vigtigt, så vi vil gerne prioritere den samtale.
Jens Joel (S), 2025-01-16:
Jeg skal bare gøre det meget kort og betrygge ordføreren og give ham den demokratiske selvtillid, at vi jo faktisk også på det her område, altså beskæftigelsesområdet, imødekom et forslag fra Danmarksdemokraterne – og nej, det var ikke et lovforslag.
Det handlede om retspsykiatrien og hvordan man ligesom bliver behandlet, når man bliver idømt en straf.
Der havde Danmarksdemokraterne en rigtig god pointe, og derfor er der nu forhandlinger i Beskæftigelsesministeriet om at gøre det til virkelighed.
Så ordføreren kan stå med rank ryg og være tryg ved demokratiet.
Det fungerer.
Christina Olumeko (ALT), 2025-01-16:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg skal bare lige forstå Danmarksdemokraternes position her.
Det er jo helt rigtigt, som ordføreren siger, at der ikke er indlagt finansiering i forslaget her.
Det er også, fordi vi ikke pålægger regeringen eller Folketinget specifikke forslag.
Vi nævner nogle idéer i beslutningsforslaget, men hele pointen er, at vi gerne vil forhandle med regeringen og Danmarksdemokraterne og alle andre partier om idéer, vi kan blive enige om.
Derfor er der ikke finansiering i forslaget, fordi der ikke ligger noget specifikt.
Så når nu Danmarksdemokraterne er enige i præmissen, kunne vi så ikke sammen stemme for, så vi kan presse regeringen?
Kim Valentin (V), 2025-01-16:
Vi har jo et rettighedsbaseret system.
Mange af rettighederne er tilkæmpet igennem årtier.
En af de ting, som vi gerne vil drøfte, er, hvad der sker med de her rettigheder, når vi siger, at livsindkomsten skal fordeles anderledes, altså at man skal have lov at arbejde lidt mindre, når man er ung og har børn, men til gengæld skal man arbejde noget mere på et senere tidspunkt, men måske ikke, når man er meget gammel; så skal man også have lov at arbejde lidt mindre.
Hvad sker der dér?
Christina Olumeko (ALT), 2025-01-16:
Jeg er glad for at høre, at Venstre synes, det er vigtigt.
Det synes vi jo netop også i Alternativet.
Derfor er vi glade for, at vi har debatten her i dag.
Det er jo tit sådan, når vi i partierne foreslår ekspertgrupper eller kommissioner, at vi også selv har nogle idéer på bordet, som vi gerne vil have tryktestet af andre mennesker.
Så derfor er mit næste spørgsmål til ordføreren, om Venstre har nogle tanker, de kunne tænke sig at dele med offentligheden og i hvert fald bare med kollegaerne her i Folketingssalen.
Hvilke idéer vil Venstre gerne have tryktestet, som kunne være med til at give danskerne mulighed for at sætte tempoet ned i løbet af livet?
Christian Friis Bach (V), 2025-01-21:
Lad os se på arbejdsgruppen, og lad os se på de modeller, vi får fra grundfinansieringen på civilsamfundet, og se, om ikke det samlet kan styrke indsatsen og gøre den mere faglig og forudsigelig.
Gunvor Wibroe (S), 2025-01-21:
233,8 mio. kr. – knap en kvart milliard – er da en klat penge, kan man sige.
Vi kan jo altid blive endnu bedre til at prioritere på det her område.
Vi bliver klogere og dygtigere, og det er netop også derfor, der er nedsat en arbejdsgruppe, som består af en række eksperter på området, til at skulle komme med nogle meldinger til os om, hvordan vi bliver bedre til at prioritere.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-21:
Selv tak.
Når vi nu har anerkendt, at det her er et problem af en vis størrelse, så bliver vi nødt til også at finde den finansiering, der følger med.
Det er trods alt nogle rigtig, rigtig vigtige indsatser, og det er også tit indsatser, som er evalueret som meget positive og virkningsfulde, og mit indtryk er, at man godt kan risikere at komme til hele tiden at nedlægge projekter for derefter at finde ud, at der er et behov og så starte nye projekter op, som så ligner en lille smule.
Lad os nu bygge på det, hvor der rent faktisk er opbygget en voldsfaglig viden.
Det tror jeg vi kommer længst med.
Christian Friis Bach (V), 2025-01-21:
Men jeg lovede, at vi vil se på, om vi skal dele de penge ud på en måde, der sikrer større faglighed og forudsigelighed i den måde, vi finansierer indsatsen på, så vi kan undgå, at der er organisationer, som måske i hvert eneste eller hvert andet år skal være udsat for den usikkerhed, det er at gå igennem de puljer, vi i dag ser på.
Så jeg er helt enig.
Der er solid og stor finansiering på området, men vi kan gøre det bedre, og det ved jeg at ordføreren er enig i, i forhold til at se på den måde, vi tilrettelægger uddelingen på.
Gunvor Wibroe (S), 2025-01-21:
Jeg rejser mig egentlig op på grund af ordføreren for SF's kommentarer om, at der kun er klatfinansiering, tror jeg det var, i forhold til det her område med bekæmpelse af vold mod kvinder.
Christian Friis Bach (V), 2025-01-21:
Jeg kan jo ikke love guld og grønne skove, men jeg kan love, at det der med at sikre bedre rammer for finansieringen til civilsamfundet på det sociale område er en topprioritet.
Jeg har selv deltaget i SSA-forhandlingerne og i uddelingen af puljer, og det er i hvert fald ikke den rigtige måde at gøre det på.
Så vi skal finde en ny måde, der kan sikre mere stabilitet og forudsigelighed og faglighed i den indsats, der sker, også nu her for børn, der oplever vold eller bliver udsat for vold.
Victoria Velasquez (EL), 2025-01-21:
Tusind tak.
Jeg tænker også, at det i al tydelighed viser det med den manglende ligestilling, at de børn, som er medfølgende, ikke engang fremgår af Danmarks Statistik.
Det vil sige, at det jo er fuldstændig usynlige børn, som eksempelvis er på de her familieherberger, og jeg håber, vi kan gøre det mere transparent nu, hvor lovgivningen er fulgt med her på området.
Det har jo så været vigtigt for os i hele den her sammenhæng, at man ikke finansierede det ved så at skære på krisecentrene, der er målrettet kvinder, men at vi netop får løftet begge områder.
Det, der så er her
, det ønske, der er, bl.a. fra felten, er, at vi ikke risikerer at komme til at lave noget rigtig godt det ene sted, men netop glemme det det andet sted, eller at vi så laver noget rigtig godt i forhold til de børn, der er blevet udsat for vold selv, men glemmer dem, som har været vidne til det, og som er medfølgende på krisecentre.
For i dag er der sådan en vilkårlighed, hvor det er så forskelligt fra kommune til kommune, hvordan det er.
For mig behøver vi ikke at kalde det en handleplan.
For mig er det bare vigtigt, at vi tænker tingene sammen og får fulgt op på anbefalingerne, og der vil jeg bare gerne høre, om ikke ordføreren også er enig i det.
Karina Adsbøl (DD), 2025-01-21:
Jeg anerkender fuldstændig, at man har brug for en rød tråd hele vejen igennem systemet, og der er udfordringen tit, synes jeg, og det kender vi jo alt for godt, også herinde, at der er alle siloerne.
Hvem står for hvad, og hvilken hjælp er der?
Herunder kan vi jo netop også se, når vi snakker om børnehusene, at der er store forskelle i, hvordan kommunerne anvender børnehusene.
Det i sig selv er jo en stor udfordring, og når man har arbejdet med socialområdet i mange år, som jeg har, og som ordføreren også har, ved ordføreren jo også, at vi har 98 kommuner, og at de tit og ofte gør tingene fuldstændig forskelligt.
Somme tider tænker man, om det er den samme lovgivning, man har på området, også i forhold til hvordan man anvender den.
Det er jo den store diskussion, hvor meget vi skal detailstyre herfra, og hvor meget man skal overlade til kommunerne, men i hvert fald synes jeg, det er vigtigt at følge op på den lovgivning, vi har, herunder bl.a. også børnehusene, og hvordan man anvender dem.
Victoria Velasquez (EL), 2025-01-21:
Præcis, og det er nemlig i forhold til den her røde tråd, det faktisk bliver enormt tydeligt, at den ikke har været med barnets sigte, og det er det, vi ønsker med den her handleplan.
Det er, at vi faktisk får kigget på barnets perspektiver og får sikret børnene nogle rettigheder.
Så kan der netop være forskellige måder, man griber det an på, både fra herberg til krisecenter og fra kommune til kommune, men vi skal sikre, at man som barn ved, at man i det mindste har de her forskellige rettigheder at stå på.
Men jeg glæder mig rigtig meget til de videre drøftelser og til det gode fortsatte samarbejde.
Tak for nogle vigtige input, også i ordførertalen.
Karina Adsbøl (DD), 2025-01-21:
Det gør jeg også.
Min pointe var simpelt hen også bare, i forhold til når vi snakker handleplaner og handleplaner, at jeg godt ved, at det jo er ens mulighed som ordfører her i Folketinget for ligesom at få nogle ting igennem, at så foreslår man måske en handleplan.
I hvert fald vil vi gerne arbejde videre med det, men jeg tænker, at vi har en handleplan på området, og der kunne man jo sagtens inkludere de ting fremadrettet, så vi ikke har flere handleplaner, men ligesom har det samlet på ét sted.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-21:
Tak for ordet.
Jeg synes alt for ofte, at vi glemmer de sekundære ofre til en forbrydelse.
Det kan være den nærmeste familie, det kan være pårørende, det kan være venner.
For forskning viser, at børn, der f.eks. overværer vold f.eks., eller som er sekundære vidner til det, er i stor risiko for at gentage volden.
Til gengæld viser en undersøgelse fra Lev Uden Vold jo så også, at man kan bryde den her voldsspiral, bl.a. gennem kærlige voksne, fællesskaber og det at forstå, at volden ikke er normal, og det kan mindske risikoen for, at man selv ender med at gentage de her mønstre.
Ifølge VIVE vil 5 pct. af børn og unge hvert år opleve at blive udsat for psykisk vold i hjemmet, f.eks. hvis de overværer volden.
Udover de åbenlyse psykiske skadesvirkninger klarer børn, som oplever vold mellem de voksne i hjemmet, sig også dårligere end deres jævnaldrende på en række punkter.
En rapport viser nemlig, at hvert fjerde barn i den situation ikke har gennemført folkeskolens fulde afgangsprøve.
Det fører også tit til et højere skolefravær, et lavere karaktergennemsnit end deres jævnaldrende, og de bliver oftere mistænkt for lovovertrædelser.
Der er altså rigtig mange gode grunde til at anerkende, at børn bliver set som ofre og skal hjælpes som selvstændige mennesker.
Det synes jeg at vi som politikere er nødt til at tage ansvar for, for børnene kan jo sjældent gøre det selv; de har brug for os.
Derfor bakker vi op om, at vi får gennemset lovgivningen.
Jeg synes, det er rigtig fint, at der er sat en arbejdsgruppe i gang, men det udelukker jo ikke, at vi også tager stilling til, at vi gerne vil have en handlingsplan, og at vi får det hele kigget igennem i et børneperspektiv.
Derfor kan SF støtte beslutningsforslaget.
Jeg føler også bare lige trang til, inden jeg går ned her, og det kan jo godt udløse nogle spørgsmål, at sige lidt igen i forhold til det udsagn, jeg havde om, at finansieringen på det her område jo tit er klatpuljer.
Jeg anerkender, at der samlet set er afsat beløb, som godt kan se høje ud.
Det, jeg sådan angriber, er, at nogle af de indsatser, som vi synes er vigtige, er finansieret gennem klatpuljer.
Det er ofte små beløb, men deres bevillinger udløber, og de skal hele tiden kæmpe for deres overlevelse.
Således har jeg ad flere omgange været med til at redde Sig Det Til Nogen.
De har aktuelt en venteliste på 7 måneder.
De var sidste år ved at miste det tilbud, der hed Sig Det Til Nogen – Migrant, som er det eneste specialiserede tilbud til folk med en anden baggrund end dansk i Danmark, og det er småbeløb som 1,8 mio. kr.
Det er også Dialog mod Vold, som stod til at skulle lukke en del af deres indsats, hvis vi ikke kunne finde ny finansiering.
Og Lev Uden Vold har en driftsbevilling, som udløber i 2025, og det skaber en masse usikkerheder om indsatser, som vi virkelig synes er enormt vigtige.
Jeg synes faktisk ikke, vi kan være bekendt, at et varigt problem som partnervold er finansieret på den måde.
Det burde have en ordentlig grundfinansiering.
Det var egentlig bare det, som jeg ville påpege, da jeg spurgte den tidligere ordfører, her på talerstolen.