runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-30:
Allerede da lovforslaget blev fremsat, var Danske Handicaporganisationer, Ældre Sagen og Dansk Erhverv ude at sige, at regeringen burde trække lovforslaget tilbage.
Men det, jeg ikke fik svar på, var det her med revisionsbestemmelsen.
Det er jo ligesom det, ministeren har brugt som argument.
Hvorfor er det, at man ikke har udskudt revisionsbestemmelsen?
Altså, jeg ved ikke, hvor mange gange vi hernede i Folketingssalen har udskudt en revisionsbestemmelse, fordi det krævede mere tid.
Det kan godt være, at man har haft gang i det her lovforslag i lang tid, men det har jo i hvert fald været uden om ordførerne.
Ordførerne har jo ikke været inddraget, medmindre man har været en del af regeringsordførerne.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-30:
Det her lovforslag har jo været under forberedelse, fra før jeg overhovedet blev minister.
Så det er bare for at sige, at det har været rigtig lang tid undervejs, og der er blevet lavet et rigtig stort stykke arbejde i ministeriet omkring det her lovforslag.
I forhold til hvorvidt det er regeringens politik, er det, vi fremsatte indledningsvis, selvfølgelig regeringens politik.
Ellers ville vi jo ikke have fremsat det.
Jeg synes så, vi har fået rigtig gode høringssvar.
Nogle steder synes jeg faktisk det er blevet decideret bedre, både af forhandlinger og høringssvar.
Noget af det er jeg simpelt hen uenig i, og der må jeg jo så bare bøje mig for, at vi nu har lavet en aftalekreds.
Jeg mener simpelt hen ikke, at vi svarer på en stribe af de problemer, der er for enten borgere, der har et handicap, eller for personalet eller for fællesskabet, når vi piller en del af det her lovforslag ud.
Det vil sige, at jeg mener, at dele af det her er blevet ringere af, at vi stiller de ændringsforslag, vi gør i dag, og sådan er det jo at indgå aftaler med hinanden.
Der indgås kompromiser, og derfor vil jeg jo også holde nogle af jer andre op på, at I så mangler at levere nogle svar på, hvordan vi beskytter de her borgere bedst.
Men meninger mødes, og vi ender med at lave nogle kompromiser på det, og så ender vi med at lave en samlet pakke, og det er det, vi har gjort her.
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-30:
Tak for det.
Man må jo gå ud fra, at det oprindelige lovforslag, der forelå, er Socialdemokratiet og regeringens holdning.
For ellers havde man vel for det første ikke fremsat det, og for det andet kan vi jo undre os over, at man ikke, da høringssvarene så kommer ind, altså de 294 høringssvar til lovforslaget, ændrer det, allerede inden man fremsætter det i Folketingssalen og skal førstebehandle det.
Men det jeg undrer mig over, er noget, som det kan være at ministeren kan svare på: Hvorfor er det, at ministeren ikke blot har udskudt revisionsbestemmelsen og taget det ned i Folketingssalen og fået samtykke til at udskyde revisionsbestemmelsen, så vi kunne have forhandlet det her og have indgået en dialog, og så man kunne have været hele vejen rundt om det her?
For det er jo sådan, at ministeren selv skriver i fremsættelsestalen: Da der er tale om et meget omfattende og komplekst lovforslag, har det ikke været muligt at fremsætte det på et tidligere tidspunkt i Folketingssalen.
Men man forlanger alligevel, at ordførerne skal arbejde tjept på det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-30:
Jeg bliver nødt til at vide lidt specifikt, hvad det er for et datagrundlag.
Der ligger jo f.eks. ting, hvor Ombudsmanden har gennemgået Arbejdstilsynets rapporter.
Er det ting, der vedrører arbejdsmiljø?
Er det data på, hvor mange der er blevet slået ihjel, mens de har været på arbejde?
Er det data vedrørende, hvor mange knivoverfald der har været?
Er det data vedrørende, hvor mange mennesker med handicap der bliver udsat for overgreb fra andre beboere på deres botilbud?
Så det er bare for at sige, at jeg rigtig gerne vil levere data over til ordføreren.
Men der vil jeg gerne vide, hvad det er for nogle specifikke paragraffer.
Det, vi beskæftiger os med her, er jo meget, meget bredt, så i stedet for at jeg sender så meget, tænker jeg, at et skriftligt spørgsmål mellem anden- og tredjebehandlingen ville være på sin plads.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-30:
[Lydudfald]
Jeg oplever, at man ved at udvide mulighederne for magtanvendelse flytter problemet over til den enkelte sårbare borger, der muligvis er fejlplaceret og reagerer på sin måde i det.
I forhold til det her med frister og hastighed i forbindelse med det her forslag vil jeg sige, at ministeren jo selv ad flere omgange har overskredet de vedtagne frister for besvarelse af spørgsmål, teknisk bistand osv.
Vi har heller ikke fået en teknisk gennemgang inden førstebehandlingen.
Kunne det ikke være på sin plads, at vi ligesom fik lidt mere ro omkring det her meget omfattende lovforslag og gav os tid til det og eksempelvis fulgte ændringsforslaget om, at det også skulle sendes i høring igen?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-30:
Tak for det spørgsmål.
Sådan som jeg forstår det, er det, fordi ordføreren slår sig på, at det er enkelteksempler, som vi laver regler på baggrund af, og til det og i forhold til det her med overspil til andre ting vil jeg sige, at hele idéen med at sætte en dommer for bordenden, som jo er det, vi gør med det nævn, der skal tage stilling til de enkelte nye redskaber, er, at det her er enkelteksempler.
Vi har at gøre med det specialiserede socialområde.
Det vil sige, at det er mennesker, der på rigtig mange stræk ikke er ligesom alle os andre.
De er faktisk heller ikke ligesom deres nabo
Derfor har vi rigtig meget brug for, at vi sætter en dommer for bordenden, der kan tage stilling til, om det er klogt, at vi låser den første dør ind til fællesarealet, men ikke den anden i det her helt specifikke tilfælde, hvor der er den her kombination af mennesker og den her kombination af diagnoser.
Derfor vil rigtig meget af det, vi tager stilling til her, jo tage udgangspunkt i nogle enkelte mennesker, der adskiller sig fra alle andre, for det er det, der kendetegner en stor del af dem, der har et handicap.
Derfor har det for mig været utrolig vigtigt, at vi nu, jo i øvrigt for første gang, får sat en dommer for bordenden, sådan at vi på den måde har den højeste autoritet i forhold til også at beskytte mennesker mod de forskellige kanter, de skal beskyttes mod.
Det er jo det, der også er sikringen.
For man kan sige, at når dommere normalt f.eks. fastsætter straf, har det jo ikke noget at gøre med en anden sag.
Der straffer de ud fra den konkrete situation, der tages stilling til.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-30:
Tak for det, og tak til ministeren for også at stille sig på talerstolen.
Det synes jeg er rigtig dejligt, også selv om uenigheden nok er til at spore en smule, kan man vist godt sige.
Der er store forekomster af seksuelle overgreb og en masse andre forskellige eksempler på, hvad der er udfordringen.
Men er ministeren overbevist om, at lige præcis de her udvidelser af mulighederne for magtanvendelse vil løse de specifikke problemer?
Og ved ministeren, at det ikke vil give andre problematikker, fordi man ikke har afgrænset det til de specifikke problematikker, ministeren opridser?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål handler om noget, som jeg har forsøgt at spørge til før: Hvad er vidensgrundlaget?
Er vi ude i, at der er nogle medarbejdere, der har skrevet, eller hvor er vidensgrundlaget henne for den her lange række udvidelser af muligheden for magtanvendelse?
Rosa Lund (EL), 2024-05-30:
Lovforslaget indeholder jo øget brug af magtanvendelse og også nye muligheder for låste døre.
Det var sådan set det, jeg sagde.
Det står også i lovforslaget, fru Katrine Daugaard.
Katrine Daugaard (LA), 2024-05-30:
Jeg skal jo ikke kunne redegøre for, hvordan Enhedslisten læser de her ændringsforslag, men det er bare sådan, at alt – alt – hvad der indeholder indelåsning af borgere, er ude af det her lovforslag.
Så det er simpelt hen ikke rigtigt, hvad ordføreren siger.
Camilla Fabricius (S), 2024-05-30:
Jeg synes stadig væk ikke, ordføreren har redegjort for de manglende redskaber, personalet har, som vi nu tager hensyn til.
Et af de områder, hvor vi kommer til at justere, handler bl.a. om brug af moderne teknologi, der kan betyde langt mindre indgriben i menneskers liv, f.eks. ved kortvarigt at overvåge eller at have trykmadrasser, så man ved, hvordan borgeren vågner, i stedet for at vække dem i deres søvn eller sidde fysisk og overvåge dem.
Det er jo et sted, hvor der er en markant forbedring for borgerne.
Den del står Danmarksdemokraterne jo selvfølgelig også uden for, og sådan er der en lang række tiltag, hvor man forbedrer, passer på og drager omsorg for borgerne.
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-30:
Jeg anerkender simpelt hen ikke præmissen for spørgsmålet, for jeg har faktisk stået her som ordfører, både i min tale og igennem spørgsmål og svar, og forklaret, hvorfor vi ikke er med i den aftale.
Jeg synes derimod, at regeringen skulle være lydhøre over for organisationerne og bl.a. også de kritiske høringssvar, der har været.
Man har imødekommet nogle dele; man har ikke imødekommet alle dele.
Men der er jo en årsag til, at vi ser kæmpe demonstrationer herude på Slotspladsen – over 5.000 mennesker, der står og demonstrerer og siger, at nok er nok.
Man kan godt vælge at være lydhør over for det, men man kan også vælge at lade være.
I Danmarksdemokraterne er vi lydhøre.
Vi deler de bekymringer, der har været, og jeg har begrundet i min tale, hvorfor vi ikke kan stemme for det her lovforslag.
Jeg ville have elsket at sidde og lave forbedringer på handicapområdet.
Det er faktisk noget, jeg har forsøgt i mange år, og man kan nok se på alle de beslutningsforslag, jeg tidligere har fremsat, at jeg også har fået gode ting igennem – varslingsordningen bl.a. Vi har fået als-startpakker på baggrund af et beslutningsforslag, jeg havde fremsat her i salen.
Jeg har kæmpet rigtig mange år på det her område, og det fortsætter jeg med.
Men vi går ikke ind fra Danmarksdemokraternes side i en aftale, hvor præmissen simpelt hen er forkert.
Camilla Fabricius (S), 2024-05-30:
Tak for det, og tak for ordførerens tale.
Jeg kender ordføreren som en, der brænder for handicapområdet, men her ønsker man simpelt hen at stå udenfor i stedet for at tage ansvar og skabe en virkelighed for de mennesker, der bor ude på bostederne.
Så kan ordføreren prøve at løfte sløret lidt mere for det?
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-30:
Jamen jeg sagde jo, at det var i det første lovforslag, der blev fremsat, og det håber jeg da at ordføreren hørte.
Jeg sagde også i min ordførertale, at det, der ligger nu, da er bedre end det, der lå i første omgang.
I forhold til det, ordføreren siger, vil jeg sige, at kommunerne jo kan anvende de midler på handicapområdet eller på ældreområdet, hvis det er det, de vil – men de kan også lade være.
De kan bruge pengene fuldstændig, som de vil, hvis det er, at der er nogle besparelser.
I øvrigt er der i dag muligheder for nedbringe bureaukratiet; der er tro og love-erklæringer, man kan skrive under på, og andre ting.
Man kunne jo starte med at anvende nogle af de muligheder, der allerede er i loven i dag, og som kommunerne jo i øvrigt også skal anvende i forhold til genbevilling af hjælpemidler.
Katrine Daugaard (LA), 2024-05-30:
Men fakta er jo bare, at der hverken i økonomiaftalen eller i øvrigt i aftalen bliver taget en eneste krone, og hvis kommunerne selv kan nedbringe nogle udgifter på området, så får de lov til at beholde kronerne og kan bruge dem på området.
I forhold til det her forslag, vi står med nu, bliver der også hele tiden nævnt indelåsning, selv om I udmærket godt ved, at vi har forhandlet alt, hvad der har med indelåsning af borgere at gøre, ud.
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-30:
Jeg nævnte faktisk i min tale begrundelserne for, hvorfor vi ikke er med i den aftale, der foreligger.
Det håber jeg også ordføreren har hørt.
Det er rigtigt, at jeg tidligere har været handicapordfører i rigtig mange år.
Det er jeg ikke mere; det er min gode kollega fru Marlene Harpsøe.
Det her lovforslag kommer jo vidt omkring: Det handler om børn og unge, det handler om ældre, det handler om mennesker med handicap.
Men jeg sagde jo netop i min ordførertale, hvorfor vi ikke kunne indgå i den her aftale.
Præmissen var simpelt hen forkert.
I den aftale handler det først og fremmest om at reducere udgifter – der står: reducere udgifter.
Det synes jeg er en forkert præmis, og det nævnte jeg også i min tale.
I praksis ved vi ikke i dag, hvordan midler bliver anvendt på området.
Vi ville rigtig gerne forhandle bedre vilkår for mennesker med handicap, ældre og børn og unge, men det skal også være ud fra de rigtige præmisser.
Katrine Daugaard (LA), 2024-05-30:
Tak for det.
Derfor undrer det mig endnu mere, når jeg hører ordførerens begrundelser for, hvorfor Danmarksdemokraterne ikke kan stemme for det her lovforslag.
Så jeg forstår simpelt hen ikke hvorfor Danmarksdemokraterne stiller sig udenfor.
Vi har jo alle tiders mulighed for faktisk at gøre noget ved alle de argumenter, I kommer med i dag.
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-30:
Jamen det her er jo ikke sort og hvidt.
Når man stemmer om lovforslag eller skal indgå i en politisk aftale eller andet, vejer man for og imod.
Så vejer man fordelene op mod ulemperne.
Jeg må bare sige, at vi fra Danmarksdemokraternes side har vurderet, at der er flere ulemper, end der er fordele, herunder i forhold til præmissen for den her aftale, som jo er helt forkert fra starten.
Vi kæmpede for at få ændret ordlyd i aftaleteksten.
Vi kæmpede for at få flere ting ind, men det var simpelt hen ikke en mulighed.
Vi ville med glæde have siddet omkring forhandlingsbordet for at forhandle bedre vilkår for mennesker med handicap, ældre og børn og unge.
Hele præmissen er bare forkert, men regeringen kan jo overveje at invitere alligevel, for vi har rigtig mange gode idéer til at forbedre området.
Maria Durhuus (S), 2024-05-30:
Jeg tror ikke, at jeg anerkender præmissen med, at vi, fordi man ændrer på reglerne, så automatisk har mere magtanvendelse.
For vi har på samme klinge i forbindelse med vedtagelsen af andre love sat flere penge af til bl.a. assistentuddannelsen, vi har sat ind på, at vi skal have en specialuddannelse inden for demens, vi har sat ind på, at der skal være et demensrejsehold, og vi har også taget andre tiltag for at øge fagligheden.
At man ændrer i lovgivningen, er jo ikke det samme som at sige, at der nu bare skal være endnu mere magtanvendelse.
Det drejer sig selvfølgelig om at give dem nogle værktøjer derude, men det drejer sig jo ikke om, at man siger, at de så bare skal give den gas.
Men det gør måske, at det er lidt nemmere at komme igennem med nogle ting i situationer, hvor vi bliver nødt til at gribe ind for en stund, og det er da også klart, at jeg har en stærk forventning om, at når vi taler om demens, som ordføreren gør det nu, og man har de tværfaglige teams, så har man hele tiden en vurdering derude.
Det er den tillid, jeg har til medarbejderne, og der er da ikke nogen, der ønsker at udøve magt eller at gribe meget voldsomt ind.
Så det er da ikke en faktor, der en til en betyder, at det stiger.
Rosa Lund (EL), 2024-05-30:
Jamen vi kunne godt have tænkt os, at vi havde haft mere tid til at arbejde med det her lovforslag, altså at der havde været mere tid til at inddrage selvfølgelig særlig os selv i Enhedslisten, for vi ville sådan set gerne forhandle om det her område.
Vi vil gerne sætte os til forhandlingsbordet.
Vi ved også godt, at det her område er svært; vi ved også godt, at når man er i en forhandling, er man nødt til at sige ja til nogle ting, man er uenig i.
Det var bare ikke en forhandling, vi blev inviteret til.
Så ja, vi kunne godt have tænkt os, at der havde været mere tid til det her lovforslag.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-30:
Tak for det.
Når vi snakker om faglighed og magt, kan jeg da i hvert fald supplere med, at man ikke bliver uddannet pædagog for at gå ud og bruge en masse magtanvendelse; man går faktisk ud for at bruge en masse pædagogiske redskaber til at administrere og hjælpe og støtte og bakke op og alle de her ting.
Er der nogen steder, hvor Enhedslisten tænker at der godt kan gives flere muligheder for magtanvendelse, og hvor der er noget i det her lovforslag, der giver mening, eller er der andre steder, hvor vi skulle have givet mere tid?
Nu hørte jeg, men det lå måske lidt mellem linjerne, at i forhold til at arbejde mere med det kunne man måske godt se, at det kan ske i en anden bearbejdet form.
Rosa Lund (EL), 2024-05-30:
Jamen som sagt fik vi et tag det eller lad være-tilbud, så der var ikke rigtig mulighed for Enhedslisten på det tidspunkt, hvor vi blev inviteret ind i forhandlingerne, for at forhandle noget som helst.
Det, vi fik at vide noget om, var præcis de dokumenter, som har været lækket i pressen.
Det var de dokumenter, vi så.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-30:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt til, hvad Enhedslisten mødte ind til, eller hvad de fik tilbud om at tilslutte sig, da de så blev tilbudt at være med i en form for aftale.
Dengang SF blev inviteret ind, var indelåsning i op til 10 timer ude, og flytning uden samtykke var også ude.
Vi fik så også den ubegrænsede magtanvendelse ud, og så har der været nogle elementer, bl.a. i forhold til at KL og DH, der skal sidde i det her nævn, skal udpege nogle med socialfaglige kompetencer, hvilket er ret væsentligt.
Rosa Lund (EL), 2024-05-30:
Jeg må sige, at svaret jo er det samme.
Vi vil gerne have mere personale.
Vi vil gerne sikre, at der er flere, der bliver uddannet socialpædagoger, og at der bliver uddannet pædagoger.
Det har vi nogle forslag til hvordan vi kan sikre, og hvordan vi kan gøre, at vi øger fagligheden på bostederne, men særlig hvordan vi sikrer, at der kommer mere personale.
Og jeg må bare sige, at det jo er som at fodre hunden med sin egen hale, at man vil finansiere lønløftet med at lave besparelser på handicapområdet.
Det synes vi i Enhedslisten ikke er en løsning.
Sara Emil Baaring (S), 2024-05-30:
Tak for det.
Har Enhedslisten noget estimat på, hvor meget det kommer til at koste, måske?
Det kan da være, man har det med under armen til en finanslovsforhandling.
Et andet spørgsmål, som jeg også har stillet de to foregående ordførere – og alle gode gange tre – er: Hvad har Enhedslisten af redskaber til personalet, hvis man skulle have en meget udadreagerende beboer i en sammensætning på et bosted?
Hvad er der af muligheder for personalet for at gå ind at hjælpe flertallet af de beboere, der måtte være på et bosted?
Rosa Lund (EL), 2024-05-30:
I Enhedslisten kunne vi godt tænke os at give personalet noget mere i løn.
I Enhedslisten synes vi i det hele taget, at der skal være mere personale.
Så det er sådan set de to meget simple løsninger, vi har.
Sara Emil Baaring (S), 2024-05-30:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen, om end jeg synes, ordføreren favner meget bredt.
Jeg tillader mig at forholde mig til det, vi skal behandle i dag.
Jeg læste med stor interesse en artikel, der var i et dagblad
tilbage i april, om en Rikke Naundrup og hendes søn Christian.
Der kommer vi jo faktisk med en mulighed for at kunne hjælpe, så Christian ikke render rundt ude i 10 grader uden sko og alle de her ting, som er nævnt i artiklen.
Hvad har Enhedslisten af svar på, hvordan vi skal hjælpe Christian?
Hvilke værktøjer vil Enhedslisten give personalet?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-30:
Nej, det har været uden en del af ordførerne.
Det medgiver jeg.
Men altså, der er jo nogle ordførere, der trods alt har været inddraget i det her forløb siden efteråret.
Det er jeg helt med på ikke gælder fru Karina Adsbøl.
Så vil jeg sige i forhold til revisionsbestemmelsen, at vi jo har fremsat det nu, fordi vi mener, at vi faktisk kan leve op til revisionsbestemmelsen.
Vi var klar til at fremsætte det her forslag nu, og hvis man skal udskyde en revisionsbestemmelse, synes jeg at der skal være lidt mere tungtvejende grunde til det, end der har været i det her tilfælde.
Det tænker jeg også er tilpas bredt til, at det er fair and square at gå i Folketingssalen med det.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-30:
Førstebehandlingen var, før man i EU vedtog direktivet, og flere brugte argumentationen ved førstebehandlingen, at man ville afvente, hvad der skete fra EU's side, før man kunne tilkendegive sin mening, og vi har så prøvet at samle en fælles beretning.
Der er så sket det efterfølgende, at der er kommet en klar melding fra EU, og vi kan gå i gang.
Så jeg synes, at det argument, der er blevet brugt under førstebehandlingen, i hvert fald kan adresseres tilbage.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-05-30:
Det er blot et enkelt spørgsmål til proceduren i det her.
Var Enhedslisten ikke til stede ved førstebehandlingen, hvor man sagde de der ting?
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-05-30:
Tak, formand.
Jeg vil gerne annoncere, at der frem mod tredjebehandlingen bliver fremsat et nyt ændringsforslag fra indenrigs- og sundhedsministeren.
Det lovforslag her er faktisk et lovforslag, som har noget kritisk over sig.
Det drejer sig nemlig om, at vi har oplevet rigtig mange situationer, hvor der har været problemer med forsyningssikkerheden vedrørende kritisk apoteksmedicin.
Der har simpelt hen været forsyningssvigt.
Konsekvensen er, at hvis ikke vi får vedtaget lovforslag nr. L 172, vil det betyde, at de lagre, man har opbygget til at afhjælpe forsyningsvanskelighederne til vinter og i årene fremover, vil forsvinde.
Det er sådan, at vi i øjeblikket har nogle midlertidige lagre, og de vil altså udløbe hen over sommeren.
Derfor er der også et pres på for at få lovforslaget her igennem.
Det er ikke et spørgsmål om, at det her lovforslag vil kunne forhindre, at vi får forsyningsvanskeligheder fremover, men det vil klart afhjælpe det.
Det er Lægemiddelstyrelsens helt klare anbefaling og vurdering, at når det gælder kritiske lægemidler, bør man have et lager for også at undgå, at vi får forsyningsvanskeligheder.
Det her er ikke bare en dansk situation; det er en global situation.
Vi har fået meget mere skrøbelige lægemiddelforsyninger på verdensplan under og efter coronapandemien.
Det er derfor rigtig vigtigt, at vi får kigget det her rigtig grundigt igennem.
Der har også været, og det har jeg en vis forståelse for, nogle generelle betænkeligheder ved det her lovforslag.
Derfor vil indenrigs- og sundhedsministeren nu stille et ændringsforslag, så vi får indsat en evalueringsbestemmelse, sådan at vi får kigget på det efter 2 år.
Men allerede efter 1 år vil Sundhedsudvalget også blive orienteret om, hvordan det her forløber.
Så det er blot en annoncering af et ændringsforslag fra ministeren.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-30:
Vi er stadig væk ikke helt vågne, men vi prøver, så godt vi kan.
Det er godt, at vi med det her forslag forbedrer vilkårene for rekruttering af udenlandsk sundhedspersonale, som vi har enormt meget brug for i det her land.
Det er ikke gratis at sagsbehandle, når det er sådan, at man skal sikre autorisation af en udenlandsk uddannelse i forhold til en dansk uddannelse og sammenligne det, og derfor har det også givet mening, at man hævede gebyret i forhold til det.
Vi er i SF ikke de eneste, der har overset den her konsekvens.
Jeg synes, vi skylder en fornyet behandling af lige præcis den del, og derfor foreslår jeg, at forslaget tages tilbage til udvalget.