runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2018-02-07:
Der er ikke nogen 10-årsregel.
Så kan man jo som ordregiver have forskellige kriterier.
Men når vi har vores udbudsregler i Danmark, er der ikke nogen krav om det.
Udbudsregler stiller altså ikke krav til, hvad der købes, men hvordan det købes.
Jeg synes selvfølgelig kun, at det er ret og rimeligt, og der er jeg enig med spørgeren, at vi har en stærk tradition i Danmark for, at det blå Danmark også selv kan levere løsninger.
Det skal vi selvfølgelig blive ved med at understøtte.
Det har vi et godt samarbejde om i Folketinget – Socialdemokratiet og også mit eget parti og andre partier i Folketinget.
Der er det vigtigt, at vi arbejder for, at det blå Danmark har stabile og konkurrencedygtige rammevilkår, så danske virksomheder står stærkt i den internationale konkurrence.
Derfor har vi jo lavet en vækstplan for det blå Danmark, som også styrker industrien.
Det er altså også mit klare indtryk, når jeg kigger på det, at danske værfter er i stand til at levere gode, innovative og konkurrencedygtige løsninger.
Det har vi jo f.eks. set i forbindelse med købet af forsvarets støtteskibe, fregatter og inspektionsfartøjer, og det er jeg altså også sikker på vi vil se fremover.
Jeg forstår sådan set godt spørgsmålet og baggrunden for det, men jeg vil godt lige understrege igen, at der ikke findes den her såkaldte 10-årsregel i udbudsreglerne.
Det, vi har et ansvar for, er, at der er fair og lige vilkår.
Det er vi jo også som samfund interesseret i, for vi vil gerne have, at vi køber bedst muligt og så billigt som muligt.
Så er det selvfølgelig vigtigt, at man sætter forskellige kriterier op for det, men det skal bare være fair og lige kriterier.
Det er jo også til gavn for det danske samfund.
Jeg er helt sikker på, at de danske værfter, som fungerer rigtig godt og er dygtige, nok skal overleve.
Vi skal bare sikre os, at vi ikke laver konkurrenceforvridning, når vi laver udbud, og det sker heller ikke.
Som jeg også nævnte indledningsvis, vil jeg meget nødig gå ind og udtale mig om det konkrete udbud og rimeligheden i det.
Jeg hører, hvad der bliver sagt, men her vil jeg jo så henvise til forsvarsministeren.
Når det er sagt, kan jeg jo konstatere, at det pågældende udbud som led i forsvarsforliget er blevet annulleret, og jeg kan forstå, at man vil undersøge muligheden for en alternativ løsning med nye militære fartøjer, herunder at den militære opgaveløsning også skal omfatte havmiljøopgaver.
Det synes jeg egentlig lyder meget konstruktivt og fornuftigt.
Bjarne Laustsen (S), 2018-02-07:
Vil ministeren arbejde for, at alt udbudsmateriale bliver renset for ekstraordinære, unødvendige og bureaukratiske regler, der kun synes at have det ene formål at udelukke dansk værftsindustri fra at producere til deres eget hjemmemarked?
Tusind tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren arbejde for, at udbudsmaterialet bliver renset for ekstraordinære, unødvendige og bureaukratiske regler, der kun synes at have det ene formål at udelukke dansk værftsindustri fra at producere til deres eget hjemmemarked?
Brian Mikkelsen (KF), 2018-02-07:
Jeg kender ikke det konkrete udbud, som jeg formoder ligger til grund for spørgerens spørgsmål, i detaljer, men jeg har ikke fantasi til at forestille mig, at de mindstekrav, der er blevet stillet, skulle have til hensigt at udelukke dansk værftindustri.
Det gælder for alle EU-lande, at man skal holde sig inden for rammerne af udbudsreglerne og de fælleseuropæiske principper.
Det betyder, at man skal overholde principper om ligebehandling, proportionalitet og forbud mod forskelsbehandling.
Det kommer også danske virksomheder og arbejdspladser til gode, for de skal jo også have mulighed for at byde på opgaver i andre EU-lande.
Derfor er jeg også meget optaget af og vil arbejde for, at de principper følges. Så har vi selvfølgelig en opgave i at sørge for, at der bliver mindst muligt bureaukrati.
Der har vi i forbindelse med vores vækstplan for Det Blå Danmark lanceret, at vi vil undersøge og synliggøre mulighederne for løbende at prioritere bl.a. innovation – det var spørgeren også inde på – samt miljø- og klimaløsninger ved offentlige indkøb, f.eks. ved brug af innovationspartnerskaber.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-07:
Så må vi spørge skriftligt om det.
Der står også, at rigtig mange af dem jo er udenlandske kriminelle, der sidder i de danske fængsler.
Vi kunne jo også løse en stor del af problemet ved at sørge for, at de udlændinge, der sidder i danske fængsler, bliver sendt hjem, og at de ikke sidder og fylder op.
Så skulle vi ikke til at åbne noget i huj og hast og bygge noget nyt og gøre alt muligt, og så var Danmark jo sådan set et fredeligere land.
Jeg skal bare høre: Vil ministeren arbejde på, at der kommer mere tryk på det her område, så vi kan få sendt kriminelle udlændinge hjem?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-07:
Det ville Enhedslisten jo i så fald vel selv kunne bidrage til, ved i bedre og billigere-forligskredsen at afsætte penge til, at staten 100 pct. skulle finansiere cykelstier derude.
Staten er jo ikke sådan en anonym størrelse.
Bjarne Laustsen (S), 2018-02-07:
Jeg er helt med på, at det ikke er erhvervsministeren, og jeg kan også love for, at det ikke er undertegnede, der laver et udbudsmateriale, der er så firkantet – og man har i øvrigt pudset Kammeradvokaten på det og skal lave alle mulige regler.
Og hvis nogen vil brokke sig over de regler eller bare klage over dem, skal de sende en check med på titusindvis af kroner.
Man går op i ting, som er ganske irrelevante i forbindelse med at bygge et skib.
Ministeren har også selv svaret i forhold til de to katamaraner, der ligger nede i Svendborg, at det andet danske værft ikke opfyldte konditionerne.
Jo, men hvad består de i?
Hvad er det for nogle konditioner?
Handler det om arbejdsdage eller et felt, der skulle have været afkrydset?
Det er fuldstændig ligegyldigt i forhold til den kvalitet og den pris, som skibet har.
Jesper Kiel (EL), 2018-02-07:
Men Svendborg Kommune har sådan set vist et initiativ og har henvendt sig til den tidligere transportminister, som var dernede og kiggede på forholdene.
Sådan set var Vejdirektoratet også inde i sagen, og man er jo med på, at der er et projekt.
Jeg var inde på Vejdirektoratets hjemmeside for at se, hvilke cykelstiprojekter man har gang i at planlægge.
Der var ét cykelstiprojekt, men det må også betyde, at Vejdirektoratet rent faktisk arbejder med cykelstier.
Jeg så også, at man skriver, at det er noget, man opfatter som en opgave.
Men er det ikke statens ansvar at tage initiativet – ikke ved at lave en pulje, som kommunerne kan søge fra, men ved selv at sørge for forholdene for cyklister på statens veje?
Annette Lind (S), 2018-02-07:
Nu er det jo ikke så længe siden, at vi lavede gymnasiereformen, og efter at vi havde lavet gymnasiereformen, var det sådan, at ministeren lavede bekendtgørelsen om, sådan at bestemmelsen om direkte internetadgang ikke længere skulle være gældende for eksamen for gymnasieelever, altså noget, som ministeren gjorde helt imod et politisk flertal.
For det var jo sådan, at vi var en bred vifte af partier, som ville have, der skulle være den her direkte adgang til internet, så jeg vil gerne høre: Hvad er ministerens holdning til, at man nu helt fjerner internetadgangen, også i folkeskolen, når hun ved, at der er et bredt politisk flertal, der er imod det?
Merete Riisager (LA), 2018-02-07:
Der er tale om en præcisering, og den finder sted, i forbindelse med at gymnasiereformen jo bliver implementeret.
Og den har – som spørgeren jo også er bekendt med – en effekt i forhold til folkeskolens afgangsprøve, som udvikler sig til en egentlig eksamen.
Og det er i den forbindelse, at man går vejledningerne igennem og sørger for at præcisere, hvis der er uklarheder.
Annette Lind (S), 2018-02-07:
Tak for det.
Reglerne er uklare.
Det her er, 3 måneder før man står og skal op til sin prøve i 9. klasse.
Kan ministeren forklare, hvorfor det er nødvendigt at præcisere det her nu?
Det her er jo ikke bare en teknisk ændring, det her er en decideret ændring af lovgivningen, sådan som vi ser det i Socialdemokratiet.
Hvorfor er det nødvendigt at præcisere det 3 måneder før?
Merete Riisager (LA), 2018-02-07:
Det er helt korrekt, at jeg traf den beslutning at ændre bekendtgørelsen i forhold til gymnasiernes eksamener.
Det var en politisk beslutning, som jeg traf, bl.a. for at sikre, at vi kunne reducere omfanget af snyd, men også for at sikre, at eleverne faktisk blev eksamineret i det, som faget indeholdt.
Det var gymnasierne.
For folkeskolen er der ikke tale om en ændring af bekendtgørelser eller lovgivning, og der er heller ikke tale om et politisk indgreb.
Der er tale om, at ministeriet præciserer gældende ret, i forbindelse med at prøven skal gennemgås som følge af gymnasiereformen.
Der er ingen tvivl om, at det er mest optimalt, hvis rammerne for folkeskolens prøver ligger fast ved skoleårets start.
Men det kan ikke altid lade sig gøre, og det har desværre ikke været tilfældet i år.
Den nye prøvebekendtgørelse indeholder elementer, som skulle gennemføres nu, fordi de er en del af gymnasiereformen.
Samtidig var ministeriet blevet opmærksom på, at det var nødvendigt at præcisere reglerne om hjælpemidler, og tog derfor initiativ til dette – særlig at internettet kun må anvendes i det omfang, et hjælpemiddel ikke kan gemmes lokalt.
Eleverne må ikke bruge internettet til generel og bred informationssøgning ved andre prøver end den i dansk skriftlig fremstilling, som forligskredsen i 2014 aftalte at det skal være muligt ved.
Selv om det ikke er nyt, har reglerne for brugen af internettet til informationssøgning m.v. under prøverne som nævnt været uklare.
Den uklarhed bunder desværre også i ministeriets egen vejledning, især i matematik.
På grund af uklarheden har reglerne kunnet fortolkes forkert, dvs. på en anden måde, end det var intentionen i forligskredsens aftale fra 2014.
Det har vi en forpligtigelse til at rette op på, også selv om det ikke sker ved skoleårets start.
Det ændrer selvfølgelig ikke på, at det kan være ærgerligt for de elever, som nu skal indrette sig på, at de ikke har den samme adgang til internettet under deres prøver til sommer, som deres lærer måske havde stillet dem i udsigt.
Det har jeg stor forståelse for, og ministeriet vil naturligvis bestræbe sig på, at kommende prøvebekendtgørelser bliver udstedt i bedre tid.
Annette Lind (S), 2018-02-07:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er rimeligt over for landets elever at ændre prøvebekendtgørelsen, 3 måneder før afgangsprøverne skal aflægges?
Mener ministeren, at det er rimeligt over for landets elever at ændre prøvebekendtgørelsen, 3 måneder før afgangsprøverne skal aflægges?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Det har vi jo lavet en fælles aftale om i kriminalforsorgaftalen og med forliget.
Det, som spørgeren jo ved lige så godt som jeg, er, at det er umådelig udfordrende at lave de her ting i andre lande.
Jeg tror, jeg har sagt nogle gange før, at jeg jo hverken driver indenrigspolitik i Rumænien eller Litauen eller noget som helst, så det er ikke så enkelt at få igennem.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-07:
Den ordning, jeg henviser til, er jo en ordning, som er blevet etableret af bl.a. spørgerens eget parti, og i den kreds af partier, som spørgerens parti er en del af, nemlig bedre og billigere-forligskredsen, har man jo afsat penge til at medfinansiere cykelstier, herunder cykelstier langs statsvejene.
Man har ikke afsat penge til fuldstændig at finansiere cykelstier langs statsvejene.
Så det er jo også en diskussion, som spørgeren så må tage med sit eget partis forhandlere, som har været med til det her.
Jeg tror, at tankegangen er den, at hvis en kommune viser det initiativ gerne selv at ville betale noget af en cykelsti, må det være, fordi det er en vigtig cykelsti.
Omvendt er det jo en gratis omgang, hvis man bare kunne bede staten om at finansiere det hele.
Så var der nok ikke nogen grænser for, hvor mange cykelstier kommunerne ville have.
Annette Lind (S), 2018-02-07:
Den forståelse af det har elever og lærere ude i virkeligheden altså ikke.
Det er sådan, at jeg har talt med Danske Skoleelever, og de siger, at f.eks. det, der hedder matematikprofessor.dk, kan man lige pludselig ikke bruge her 3 måneder før eksamen.
Gælder det også for terminsprøverne?
Så vil jeg gerne spørge ministeren, der lige har været ude at lancere teknologiforståelse, om kodning og programmering: Hvordan i alverden synes ministeren at det hænger sammen med, at man nu fjerner den fulde internetadgang både i folkeskolen og på gymnasiet?
Jesper Kiel (EL), 2018-02-07:
Det illustrerer måske meget godt, hvorfor jeg igen har rejst spørgsmål her.
Det er jo, fordi de skriftlige svar, jeg har fået fra ministeren, henviser til, at Svendborg Kommune kunne have søgt om midler fra en pulje på 100 mio. kr. til et projekt, som er på omkring 40 mio. kr. for en vej, som ikke er kommunens, men som er statens vej.
Derfor vil jeg gerne have ministeren til at forholde sig til det.
Mener ministeren ikke, at det som udgangspunkt er Vejdirektoratet og transportministerens ansvar, at der sikres sikre forhold for cyklisterne på de statslige vejstrækninger?
Man føler det, som sidder man med livet i hænderne, når man prøver at cykle på den, for man skal cykle ned igennem nogle meget skarpe sving, der er rigtig mange lastbiler, og man skal op igennem en gammel allé, som også er meget snæver, og hvor der ikke er nogen cykelbane eller noget som helst andet.
Der er rigtig, rigtig mange i Ollerup – det er skoler, det er selvfølgelig de lokale beboere, det er højskoler, og det er lærerskoler – som alle sammen har et stort ønske om at kunne cykle sikkert til Svendborg.
Derfor er jeg nødt til at vide, om ikke man mener at det først og fremmest er statens ansvar, og så kan man selvfølgelig spørge kommuner, Kulturarvsstyrelsen, Realdania og alle mulige andre, om de vil være med til at finansiere projektet, men det må vel være staten, der sikrer forholdene for cyklister på statens veje.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-07:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er opmærksom på, at der fra spørgerens side er et ønske om, at der etableres cykelstier på strækningen mellem Svendborg og Ollerup.
Som spørgeren blev oplyst om ved min besvarelse af Transport-, Bygnings- og Boligudvalgets spørgsmål nr. 230, indgår cykelstiønsket på Vejdirektoratets liste over ønsker til cykelstier langs statsvejnettet.
Som jeg ligeledes orienterede spørgeren om ved besvarelsen af spørgsmålet, vurderede Vejdirektoratet i 2015, at udgiften til en eventuel anlæggelse af en cykelsti mellem Svendborg og Ollerup vil beløbe sig til ca. 40 mio. kr.
Det er en relativt dyr cykelsti.
Det skyldes en række terrænmæssige, landskabelige og kulturhistoriske forhold på strækningen.
Der har i forskellige forligskredse været udmøntet puljemidler til forbedring af forholdene for cyklister.
Det gælder bl.a. en pulje, der blev udmøntet sidste år i den forligskreds om bedre og billigere kollektiv trafik, som spørgerens parti er en del af.
I den forbindelse har kommuner, herunder Svendborg Kommune, kunnet ansøge om statslige tilskud til forbedringer for cyklister i lokalområdet.
Så vidt jeg har forstået det, er det ikke sket.
Herudover kan jeg oplyse, at der på nuværende tidspunkt ikke er midler til at prioritere en statslig finansiering til etablering af den omtalte cykelsti.
Jesper Kiel (EL), 2018-02-07:
Skriftlig begrundelse
Der er meget usikre forhold for cyklister på en del af strækningen på statsvejen mellem Ollerup og Svendborg.
Ud over at der er et generelt behov for at kunne cykle på strækningen, så er der en del skoler i Ollerup med elever, som har behov for at cykle til og fra Svendborg.
Der er meget trafik med lastbiler, der er ikke cykelbaner, og der er meget svære oversigtsforhold ved Hvidkilde Gods på grund af skarpe sving og en smal allé.
Andreas Steenberg (RV), 2018-02-07:
Mener ministeren, det er rimeligt, at sundhedspersoner, der oplever en såkaldt midlertidig virksomhedsindskrænkelse eller autorisationsfratagelse, skal gå i flere år uden mulighed for at få sagen prøvet ved en anden instans?
Skriftlig begrundelse
Sundhedspersoner, der administrativ får frataget deres autorisation/virksomhedsindskrænkning, skal vente op til 2 år, inden sagen indbringes for en domstol, som tager endelig stilling til spørgsmålet.
Konsekvensen er, at sundhedspersonen i perioden udelukkes fra sit arbejde helt eller delvist, og en læge med egen praksis kan blive nødt til at finde en vikar eller afhænde sin praksis.
Særligt hvis perioden strækker sig over en længere periode, kan det være svært at vedligeholde sine faglige kompetencer og muligheden for at vende tilbage til sit erhverv.
nr. S 489
Merete Riisager (LA), 2018-02-07:
Det hænger altså faktisk meget fint sammen.
Når man f.eks. skal lære at kode, skal man arbejde seriøst med et emne, og man skal have indsigt, og man skal opøve nogle færdigheder.
Det har ikke så meget at gøre med det, vi diskuterer her.
Men hvis vi igen lige vender tilbage til dagens emne, vil jeg sige, at der altså er tale om en præcisering, som ministeriet foretager, og det er beklageligt, at det kommer så sent; jeg hører også fra mange elever, som synes, at det er sent.
Men det er altså, ved at ministeriet gennemgår vejledningerne, at de ser behovet for at præcisere gældende ret.
Der er altså hverken tale om nogen lovændring eller bekendtgørelsesændring.
Carl Holst (V), 2018-02-08:
Hvis man vælger at frasige sig et vederlag fuldt og endeligt, er det ikke skattepligtigt, og det er ganske ukompliceret.
Pelle Dragsted (EL), 2018-02-08:
Jeg blev overrasket over den begrænsede længde af indlægget – det var derfor, jeg ikke nåede at trykke mig ind.
Altså, med hensyn til det her argument om, at man skal kigge på det hele, vil jeg sige, at nu har jeg fulgt den her debat i ret mange år, og det bider sig selv sådan lidt i halen.
I mange år prøvede vi f.eks. at kigge på politikernes pensionsalder, sådan at den ikke var meget lavere end alle andre danskeres pensionsalder.
Og så stod der ordfører efter ordfører heroppe og sagde: Jo, men vi kan ikke se på ét element; vi skal se på alle elementerne.
Og så skød man det ligesom ud; der gik 1 år, der gik 2 år, der gik 4 år, der gik 5 år, og så kom Vederlagskommissionen, som til at starte med var en syltekrukke, men som jo kom med et resultat.
Der valgte man jo f.eks. at se bort fra det her spørgsmål.
Man valgte også at se bort fra nogle andre spørgsmål og ikke at følge, hvad Vederlagskommissionen anbefalede på en række områder.
Generelt valgte man i hvert fald på det kommunale område at tage det, der var til gavn for politikerne, og de ting, der generede dem, valgte man ikke at gøre noget ved.
Så hvorfor kan man ikke rette op på et hjørne, hvis det hjørne er åbenbart urimeligt?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-02-08:
Nu kan jeg heldigvis fuldstændig sige mig fri for at have brugt udtryk som, at nogle er griske.
Jeg har faktisk ret stor respekt for, hvordan reglerne er lige nu.
Det ændrer ikke ved, at den almindelige borger tænker, at det ikke er rimeligt, at man kan oppebære to gange pæne lønninger på samme tid.
Men omvendt: Når det er op til den enkelte at tage stilling til, om man skal modtage de her penge eller ej, så kan det faktisk få nogle ganske besværlige konsekvenser, også rent skatteteknisk.
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at det er urimeligt, at man skal stå i den situation, at man skal arbejde med så store besværligheder for at få lov til at betale sit vederlag tilbage?
Villum Christensen (LA), 2018-02-08:
Tak til Enhedslisten og SF for endnu en gang at rejse debatten om vederlag til borgmestre og regionsrådsformænd.
Så derfor kommer jeg nok til at gentage mig selv lidt.
Det må I bære over med.
Vi lavede jo en aftale for 2 år siden, eller en række aftaler, om den samlede vederlæggelse af borgmestre og regionsrådsformænd, folketingsmedlemmer og ministre.
De aftaler er Liberal Alliance en del af, og vi synes faktisk, det er en rigtig god løsning, vi kom frem til.
Hvis vi endelig skulle tage endnu et kig på ordningen, giver det ikke mening, synes vi, at pille enkeltelementer ud og justere på dem.
Så må vi kigge på vederlæggelsen i sin helhed.
Det giver næsten sig selv.
Det mener jeg dog som sagt ikke er nødvendigt, for vi kom frem til en god og holdbar løsning, og den har jo næsten lige været rundet her i salen.
Så vi kan ikke rigtig se, hvad formålet er med, at vi skal drøfte det endnu en gang.
Carl Holst (V), 2018-02-08:
Ordføreren mener, at jeg har kendskab til ubehageligheden ved folkets stemme.
Nej, jeg har mere kendskab til ubehagelighederne ved politiske udgydelser, repræsenteret af SF og Enhedslisten, i forbindelse med at selv om man overholder loven og reglerne, bliver man kaldt grisk og alt mulig andet.
Det er det ubehagelige, og det er det, der skaber folkets stemme.
Det er den politiske debat, der jo ikke går på, hvordan reglerne er og bør være, men hvad enkeltpersoner gør, og hvor SF kan sige: Vi siger ikke noget, når det drejer sig om en SF-borgmester, men vi siger noget, når det drejer sig om andre.
Jeg siger det bare som refleksion på ordførerens spørgsmål om, om jeg ikke kendte lidt til folkets stemme.
Nej, jeg kender lidt mere til partipolitiske modstanderes stemme.
Omkring bemærkningerne vedrørende at frasige sig og tilbagebetale: Det er to vidt forskellige ting.
Det, jeg refererede til over for hr. Pelle Dragsted, var påstanden om, at man ikke kan frasige sig eller delvis frasige sig.
Det er der eksempler på at man kan.
I forbindelse med en tilbagebetaling er det korrekt, at det ikke er nemt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-02-08:
Jeg vil da ikke afvise, at der skulle være andre områder, man kunne kigge på.
Nu ved jeg jo, at ordføreren selv har prøvet at stå i en situation, hvor det ligesom var folkets stemme, der var afgørende for, hvad det var for en moralsk beslutning, som ordføreren selv kom til at træffe, og jeg tror på, at det har været en ubehagelig situation at være i.
Samtidig tænker jeg, at ja, man kan godt tilbagebetale vederlag.
Men vi ved også, at når det først er gået ind på kontoen, er der også trukket skat osv., og det er i virkeligheden en ret kompliceret proces at komme til at betale de her penge tilbage.
Hvis vi – de fleste af os – er enige om, at det faktisk ikke er rimeligt, at man kan hæve dobbelt hyre på skatteborgernes regning, når man har været folkevalgt, er det så ikke rimeligt, at vi overvejer, hvordan vi kan få det lavet om, også inden det næste valg?
Carl Holst (V), 2018-02-08:
Altså, jeg mener, at man burde have set på det som en helhed i forbindelse med Vederlagskommissionens arbejde.
Det var der så ikke politisk opbakning til.
Men jeg havde gerne set, at man da havde taget Vederlagskommissionens samlede, overordnede anbefalinger og ikke havde plukket enkelte ud.
Det var en proces, der var, en politisk proces, og sådan var det bare.
Men når jeg ikke mener, at der skal laves enkeltsagsbehandling af det, er det, fordi man kan spørge: Hvad er så det næste?
Jeg kan undre mig lidt over, at man ikke har en større bevågenhed, med hensyn til om det er en højt betalt udvalgsformand – dog ikke borgmester eller regionsformand – der bliver folketingsmedlem, altså at man ikke mener, at der skal ske en modregning i det eftervederlag, de får.
Det omfattes ikke af beslutningsforslaget, og det undrer mig.
Og det fortæller mig noget om, at I ikke ser det som en helhed.
Pelle Dragsted (EL), 2018-02-08:
Men problemet her er jo, at vi har en situation nu, hvor man kan få den her dobbeltløn, som der jo er tale om, hvis man træder ud i et andet job.
Og det er der mange mennesker, som – med rette, synes jeg – synes er mærkeligt.
Det synes jeg bare fordrer en meget større forsigtighed og opmærksomhed, i forhold til om der er noget, der ikke er rimeligt.
Og det er jo derfor, at vi har fremsat det her forslag, som vi egentlig havde håbet på vi kunne få opbakning til.
For hvis ordføreren er enig i, at der skal ses på det hele, hvornår mener ordføreren så det skal ske?