runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2020-11-26:
Tak for det, og tak for de bemærkninger, der er kommet til lovforslaget, og de overvejende positive tilbagemeldinger, der er kommet fra ordførerne og partierne.
Man kan jo skære det helt kort til og sige, at overordnet har det her lovforslag til formål at styrke den finansielle stabilitet og øge de finansielle virksomheders modstandsdygtighed over for eventuelle fremtidige finansielle kriser.
Med lovforslaget gennemfører vi en række ændringer, der har til hensigt at styrke kreditinstitutternes kapitalmæssige robusthed, samtidig med at institutterne selvfølgelig kan understøtte fortsat kreditformidling og derigennem også vækst og beskæftigelse i vores samfund.
Der bliver bl.a. foretaget ændringer af de såkaldt makroprudentielle værktøjer, som er de værktøjer, der har til formål, som også Dansk Folkepartis ordfører fremhævede, at adressere de risici, som er i finansielle virksomheder, og som skyldes udviklinger i vores økonomi eller i det finansielle system generelt.
Så bliver der også foretaget ændringer i aflønningsreglerne, herunder bliver der indført krav om, at institutternes lønpolitik skal være kønsneutral.
Reglerne gennemføres i overensstemmelse med de politiske aftaler om forsvarlig aflønningspolitik i den finansielle sektor, som er blevet indgået tidligere.
Så gennemfører lovforslaget derudover de nye regler for håndtering af kriseramte kreditinstitutter.
Reglerne skal medvirke til at sikre et troværdigt afviklingsregime, hvor vi er i stand til at gribe tilstrækkeligt tidligt og effektivt ind over for eventuelle nødlidende kreditinstitutter.
Det skal sikre kontinuiteten i institutternes kritiske funktioner, samtidig med at konsekvenserne af instituttets sammenbrud for både indskydere, virksomheder og samfundet som sådan minimeres mest muligt og uden brug af statslige midler.
Klare rammer for forebyggelse og håndtering af kriseramte institutter er med til at styrke den finansielle stabilitet og dermed også tilliden til det finansielle system.
Så med de ord kvitterer jeg for partiernes konstruktive bidrag og ser frem til den videre lovbehandling.
Marie Krarup (DF), 2020-11-26:
Til forskel fra Socialdemokratiets ordfører og formentlig også Radikale Venstres ordfører færdes jeg i kredse, hvor folk er virkelig, virkelig vrede over, at de ikke kan få at vide, hvad det er for noget kød, de køber.
Det kan man nemlig kun med dem, der frivilligt mærker.
Synes ordføreren ikke, at det er mærkeligt, at man ikke må være fuldt oplyst om de varer, som man køber?
Er der noget i Radikale Venstres dna, der går imod, at folk får viden og bliver mere uddannet, og at der er større gennemsigtighed?
Jeg synes, det er et mærkeligt argument at komme med fra Radikale Venstres side.
Så vidt jeg forstår, ønsker man lige præcis, at folk skal være mere oplyste og mere uddannede og træffe mere bevidste valg.
Så hvad er det lige præcis, der gør, at vi ikke må få at vide, at noget kød er slagtet efter nogle metoder, hvor man altså gennem denne slagtemetode støtter islamiske menigheder i Danmark?
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-26:
Hvis det havde været et meget udbredt problem, er jeg sikker på, at Landbrug & Fødevarer og andre havde gjort opmærksom på det, men eftersom det ikke er tilfældet, har jeg fuld tillid til både Fødevarestyrelsen og andre organisationer, der påpeger, at det ikke er en væsentlig udfordring.
Rasmus Prehn (S), 2020-11-26:
Tak til hr. Marcus Knuth og Det Konservative Folkeparti.
Det er rigtigt, at man ser nogle kradsbørstige billeder i forbindelse med slagtning, og der er jeg bare så kolossalt glad for, at vi for år tilbage i Danmark indførte det krav, at uanset hvad, skal dyrene bedøves først.
Det var en socialdemokratisk regering, der indførte det her.
Vi har haft dyrevelfærd i fokus i mange år.
Det er jeg stolt over, det kan Danmark godt ranke ryggen over.
Vi har styr på det med dyrevelfærd.
Så er der steder, hvor der ikke er styr på det, og skal vi så tage det op der?
Ja, og det har også været en del af temaet hele dagen i dag, at vi gerne sammen med vores europæiske nabolande vil arbejde for et bedre EU-mærke, der har dyrevelfærd mere i fokus.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-26:
Jeg har bare to hurtige spørgsmål.
Jeg skal bare være helt klar over, at det også specifikt er en mærkning af halalkød, altså den rituelle slagtning, som ministeren vil arbejde for.
Og vil ministeren i mellemtiden – for tingene kan jo godt tage lidt tid i EU, og det er ikke sikkert, at der er opbakning – bakke op om en frivillig ordning, som ministeren selv var inde på, f.eks. med hjælp fra Fødevarestyrelsen, der så hjælper med at udføre kontrollen?
Det kunne måske være et første skridt i den rigtige retning her i Danmark.
Rasmus Prehn (S), 2020-11-26:
Jeg vil sige to forskellige ting.
Min opgave som minister for fødevarer, landbrug og fiskeri er de ting, som jeg var inde på før, med fødevaresikkerhed, med dyrevelfærd og med kvalitet.
Der vil jeg gerne arbejde for et fælles europæisk mærke, der kan fremme dyrevelfærd.
Jeg tror, at jeg som fødevareminister skal holde mig fra at begynde at forholde mig til religion, men dyrevelfærd vil jeg gerne have fokus på.
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-26:
Tak, formand.
Med beslutningsforslaget lægges der op til, at der skal indføres en generel regel om oplysning og mærkning af kød med anvendt slagtemetode.
I en markedsøkonomi som den danske er den ligevægt, der indfinder sig i mødet mellem forbrugernes efterspørgsel og virksomhedernes udbud, som bekendt en god og effektiv mekanisme, men forslaget lægger op til at sætte markedet på standby og indføre lovgivning i stedet.
I Danmark har vi ikke mulighed for at indføre et nationalt krav om mærkning af anvendt slagtemetode for kød, hvis vi vil være en del af det indre marked og have adgang til at eksportere smør og kød til resten af Europa.
Socialdemokratiet kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Marie Krarup (DF), 2020-11-26:
Jeg synes bare, at det er nogle virkelig underlige forklaringer, vi får, og at det skulle være helt umuligt at indføre det her, tror jeg simpelt hen ikke på.
Altså, selvfølgelig vil man da kunne indføre det over for danske producenter og sige: Søde venner, fra nu af skriver I, på hvilken måde I gør det her – ligesom der er en lang række andre regler.
Og det er jo ikke et spørgsmål om at blande religion sammen med slagtemetoder.
Det er jo netop en mulighed til forbrugeren om at kunne vælge det religiøse fra – det islamiske fra.
For vi ved nu, at de penge, der går til halalcertificering, bliver brugt til islamisk mission i vores eget land.
Altså, at give penge til det her er jo at stå omhyggeligt og grave sin egen grav.
Og det kan man da godt forstå at danske forbrugere ikke nødvendigvis har lyst til.
Så kan ordføreren ikke godt se, at det må kunne lade sig gøre, og at det er moralsk rigtigt at gøre det?
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-26:
Nej, jeg må indrømme, at jeg ikke helt kan se det, for der er intet, der står i vejen for, at en dansk fødevarevirksomhed kunne gå i gang med at bruge den her mærkning, hvis den ville, fra i morgen.
Det tror jeg virksomhederne ville gøre, hvis de kunne fornemme, at der var en efterspørgsel efter det blandt forbrugerne.
Men vi diskuterede et nogenlunde tilsvarende beslutningsforslag for et år siden.
Jeg holdt nogenlunde den samme tale – det gjorde vi nok alle sammen herinde – og hverken før eller siden er jeg stødt på noget folkeligt krav om den her form for mærkning.
Derfor synes jeg, at det virker sådan lidt unaturligt at skulle forcere det behov frem, når nu det åbenbart ikke er noget, der er i befolkningen, og hvis det var i befolkningen, kunne virksomhederne uden videre bare lave et mærke og begynde at bruge det.
Marie Krarup (DF), 2020-11-26:
Nu ved jeg ikke, hvor ordføreren færdes, men der, hvor jeg færdes, møder jeg virkelig folk, der gerne vil have de her mærker.
Der er jo nogen, der frivilligt gør det allerede, og det har jo også forøget deres omsætning i hvert fald i nogle tilfælde, hvad jeg er bekendt med, f.eks. hvor juleænder slagtet efter ikkehalalmetoder blev stærkt efterlyst af forbrugerne.
Og det synes jeg er fint nok, men det er da også klart, at der er nogen, der vil være bange for, at de får mindsket efterspørgsel, netop fordi der er danskere, som får proppet kød i munden, og som ikke ønsker at støtte islam; kød, som alligevel er halalslagtet.
Derfor bør man jo lave regler om det.
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-26:
Men det ændrer jo ikke ved, at jeg ikke fornemmer noget folkeligt krav om den her form for mærkning.
Jeg har ikke fået en eneste henvendelse om det.
Da vi diskuterede det sidst, var det på samme måde.
Og hvis det er rigtigt, hvad fru Marie Krarup siger, altså at de virksomheder, der har benyttet sig af en sådan mærkning, har set en stigning i efterspørgslen, så er det da helt oplagt, at flere virksomheder skal begynde at benytte sig af det.
Altså, der har vi jo heldigvis markedsmekanismen til at regulere det.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-26:
Jeg tror, der er rigtig mange danskere, som godt kunne tænke sig at kunne fravælge halalprodukter – nogle af hensyn til dyrevelfærden.
Jeg har selv set dyr blive halalslagtet i Afghanistan og Mellemøsten, og de bløder langsomt ihjel ved at få skåret halsen over, og det er bare ikke det samme som mere humane slagtemetoder.
Andre synes, at det, at et dyr i et kristent land som Danmark skal slagtes efter islamiske ritualer, ikke er nødvendigt.
Men jeg er jo enig med ministeren.
Vi er jo en del af fælles europæiske aftaler, der siger, at en sådan mærkning – i hvert fald som jeg forstår det – skal aftales med andre EU-lande.
Så vil ministeren tage til Bruxelles og prøve at få indført en decideret mærkning af halalkød i hele EU?
Rasmus Prehn (S), 2020-11-26:
Det, jeg prøvede at referere til i mit svar før, var, at vi arbejder på at få lavet en EU-mærkningsordning, så der gælder den samme mærkningsordning i hele EU, så man er sikker på, at der er styr på dyrevelfærden.
Det er jo sådan, at der inden for EU er varernes fri bevægelighed, og derfor kan vi ikke bare lave vores eget mærke i Danmark og sige, at nu udelukker vi nogle varer fra at komme ind.
Men jeg er optaget af dyrevelfærd, og jeg er rigtig glad for at høre, at fru Pernille Vermund også er optaget af det med dyrevelfærd.
Så lad os da sammen løfte det her, så vi får et endnu bedre dyrevelfærdsmærke internt i EU.
Marie Krarup (DF), 2020-11-26:
Når der bliver slagtet halal i Danmark eller andre steder, betaler man nogen for at give en halalvelsignelse og et halalcertifikat, og de penge bliver kanaliseret videre i islamisk mission eller brugt til støtte af moskéer.
Er det ikke mærkeligt, at vi alle sammen skal støtte det, uvidende om at vi gør det?
Jeg fatter ikke, at man ikke kan se, at der er nogen, der har behov for i hvert fald personligt at få lov til at undgå at støtte islamisk mission i Danmark.
Rasmus Prehn (S), 2020-11-26:
Som ny minister for fødevarer, landbrug og fiskeri er mit fokus på fødevarerne og på sikkerheden: at vi kan regne med, at det, vi spiser, ikke er noget, vi bliver syge af; at vi kan regne med, at kvaliteten er i orden; og at vi kan regne med, at der er styr på dyrevelfærden.
Det er det område, jeg er sat til at administrere.
Religiøse forhold er noget andet, og jeg synes, man skal holde igen med at begynde at regulere på det her område, ligesom man jo heller ikke tager stilling til andre holdningsmæssige forhold hos forskellige slagterier.
Det er et privat anliggende, og som forbruger tror jeg man er optaget af, om kvaliteten er i orden, om dyrevelfærden er i orden, om produktet er i orden, og om man kan være sikker på, at man ikke bliver syg af det.
Marie Krarup (DF), 2020-11-26:
Nogle gange kan man få det at vide, og så kan jeg undgå det; andre gange kan jeg ikke få det oplyst, og så er der en risiko for, at jeg personligt kommer til at støtte islamisk mission i Danmark og dermed støtte, at Danmark bliver mindre dansk og mere islamisk.
Det synes jeg er dybt, dybt umoralsk.
Jeg synes virkelig, det er forkert, og argumentet med, at alt skal være ensrettet i EU, mener jeg heller ikke holder.
Danmark kunne sagtens være foregangsland på det her område.
Rasmus Prehn (S), 2020-11-26:
Hvis jeg går ned til den lokale bager og køber rundstykker til familien, kan jeg jo heller ikke vide, om den lokale bager giver et bidrag til en anden religiøs gruppe.
Det er jo ikke til at vide, hvad man vælger at støtte privat, og derfor tror jeg, man skal passe meget på med, at man skal have en mærkningsordning, hvor man tilkendegiver, hvad for en trosretning man støtter privat.
Jeg har svært ved at se, at et sådant mærke har noget med fødevaresikkerhed at gøre.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-26:
Tak for det.
Ministeren siger, at der er styr på det med slagtningen, for i Danmark må man ikke slagte efter de metoder, som man måtte før, uden bedøvelse.
Men på Fødevarestyrelsens hjemmeside er der en oversigt over, hvilke EU-lande der slagter efter de her metoder.
Der står også på Fødevarestyrelsens hjemmeside, at de varer bliver importeret til Danmark og kan importeres til Danmark, uden at vi har et eller andet krav om, at de så bliver mærket.
Kan fødevareministeren ikke se, at når vi har lavet regler om slagtning og dyrevelfærd i Danmark, handler det jo om, at vi som forbrugere gerne vil sikre os, at der, når vi køber fødevarer, er en dyreetik bag ved, som vi kan stå inde for?
Derfor er det vel også rimeligt, at danske forbrugere tilsvarende, når vi importerer kød eller andre fødevarer, kan være sikre på, at man ikke importerer kød, som er slagtet efter metoder, som vi har forbudt i Danmark – og på den baggrund måske genoverveje, om mærkning af halalslagtede fødevarer ikke var en god idé.
Rasmus Prehn (S), 2020-11-26:
Det gør mig rigtig glad.
Er det sådan, at der findes f.eks. halalslagtet kød i andre lande, hvor dyrevelfærden ikke er i orden,
jamen så vil det da være en utrolig god idé, at man som forbruger kan se det og sige, at den er jeg ikke med på; jeg vil ikke være med til at mishandle dyr
, så det vælger jeg fra.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-26:
Jeg formoder, at fødevareministeren – denne fødevareminister – står på mål for, hvad der står på Fødevarestyrelsens hjemmeside, så vi ikke igen har en styrelse, der gør ét, og en minister, der mener noget andet.
Derfor må jeg tage det for gode varer, når Fødevarestyrelsen skriver på sin hjemmeside, at vi rent faktisk i dag importerer kød fra lande, som slagter efter metoder, som i dag er forbudt i Danmark, uden at vi som forbrugere i Danmark kan se, at de er slagtet efter de her metoder, og dermed fravælge dem.
Tak for det.
Det er jo den saudisk finansierede Muslim World League, som er den eneste organisation, der halalcertificerer dansk kyllingekød, og det er en organisation, som både er forbundet med kvindeundertrykkelse, med dødsstraf og med knægtelse af religionsfriheden med ret bestialske metoder.
Så hver gang man køber halalcertificeret fjerkræ i Danmark, bidrager man økonomisk til Muslim World League.
Det synes jeg er ret relevant for en dansk forbruger at vide.
Når ordføreren nu siger, at det ikke kan lade sig gøre – og det kan man også forstå på ministeren – at indføre en mærkning, fordi det kræver, at hele EU er enige i det her, bliver jeg nødt til at spørge: Hvad var det så, der gjorde, at Fiskeristyrelsen kunne lave en mærkning for naturskånsomt fiskeri, som netop er kommet, efter at vi har kæmpet for det her i mange år?
Altså, hvad er forskellen?
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-26:
Det må jeg indrømme jeg ikke har særlig gode forudsætninger for at svare på.
Der tror jeg, at fru Pernille Vermund er nødt til at stille et udvalgsspørgsmål til rette ministerium for at få en afklaring på, hvorfor man kunne gøre det på fiskeriområdet, hvilket jeg intet ved om.
Bortset fra det er fru Pernille Vermund jo ligesom jeg bekendt med, hvordan det indre marked fungerer.
Det er nok lidt forskelligt, hvordan vi ser på EU.
Jeg mener, at EU-samarbejdet og det indre marked er en kæmpe gevinst for os, både økonomisk i forhold til eksport og i forhold til arbejdspladser herhjemme, og der er vi nødt til at acceptere en vis form for standard inden for de regelsæt, der nu engang gælder.
Da vi diskuterede det her sidst, var der mig bekendt ikke rigtig nogen efterspørgsel efter det, og der har heller ikke været det i mellemtiden, og jeg har ikke fået en eneste henvendelse om det.
Så det må jo være et spørgsmål om, at markedet har fundet en ligevægt uden det her mærke, fordi forbrugerne ikke efterspørger det.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-26:
Tak for det.
Hvis Venstre mener, at det er vigtigt for forbrugerne at træffe frie valg på et oplyst grundlag, så er det da bemærkelsesværdigt, at man ikke vil støtte en mærkning af fødevarer, som dels kan være importerede fødevarer, der er slagtet med metoder, som ikke engang er lovlige i Danmark, dels kan være fødevarer, som er halalcertificerede og dermed bidrager til udbredelsen af islam og islamiske værdier, når man køber dem?
Kan ordføreren ikke se, at der er en manglende stringens i ønsket om at give forbrugerne valgfrihed og oplysning og så afvisningen af en mærkning af de her fødevarer?
Erling Bonnesen (V), 2020-11-26:
Vi kan få øje på mange dilemmaer og skæve vinkler, og hvad vi ellers kan kalde det, i hele det her.
Vi har klart markeret – og det tror jeg vi er meget enige med også Nye Borgerlige i – at Danmark er et kristent land, og at det skal vi fastholde og gøre alt for at bevare.
Så er der også nogle nuværende regler, herunder EU-regler osv., som det allerede er fremgået af debatten, og dem kan man jo så også prøve at få taget op de forskellige steder og så få skubbet til tingene.
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-26:
Tak for ordet, formand.
Da jeg forberedte mig til den her debat, kiggede jeg nærmere på Landbrug & Fødevarers viden på området, og de har på deres hjemmeside et ret klart svar på de sådan almindelige misforståede spørgsmål i den her debat, eksempelvis spørgsmålet: Lider dyret ved halalslagtning?
Og der står det meget klart: Nej, det gør dyret ikke, for dyret er fuldstændig bedøvet forud for aflivningen.
Bedøvelsens effektivitet kontrolleres ligesom ved en traditionel slagtning.
Dyret aflives først, når det er fuldt bedøvet.
Også her anfører Landbrug & Fødevarer klart: Nej, der er ingen kvalitetsmæssig forskel på traditionelt slagtet oksekød og oksekød, der er slagtet efter religiøse ritualer, eksempelvis halalslagtning eller kosherslagtning.
Så kan man så rejse spørgsmålet: Har halalslagtning betydning for fødevaresikkerheden?
Nej, det har det heller ikke, for hygiejnereglerne gælder for alle slagterier, uanset hvilken slagtemetode der anvendes.
For det står dem i dag frit for at gøre; det kan de frivilligt gøre.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-26:
Tak for det.
Mener ordføreren, og mener Radikale Venstre, at det er rimeligt, at vi som forbrugere i Danmark skal risikere at købe fødevarer, der er slagtet efter slagtemetoder, som er så dyreetisk forkerte, at vi i Danmark har besluttet at lovgive imod det?
Det er metoder, som vi siger vi simpelt hen ikke kan acceptere i Danmark.
Det er ikke dyreetisk forsvarligt.
Vi vil som forbrugere ikke være med til at skulle finansiere den slags, og vi vil som land ikke stå på mål for den slags.
Mener ordføreren, at det er rigtigt, at vi så kan importere den type fødevarer, uden at forbrugerne bliver gjort opmærksom på, at her er faktisk noget, som ikke ville være lovligt i Danmark?
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-26:
Jeg har fuld tillid til, at når Landbrug & Fødevarer gør opmærksom på, at dyret ikke lider ved halalslagtning, er det det, der gælder.
Så det har jeg fuld tillid til sker på en ordentlig måde.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-26:
Det er meget fint, og jeg har også fuld tillid til Landbrug & Fødevarer.
Jeg burde også have fuld tillid til Fødevarestyrelsen, og det har jeg vel egentlig normalt også, og på den baggrund bliver jeg nødt til at sige, at Fødevarestyrelsen selv oplyser, at vi importerer fødevarer, vi importerer kød fra lande i EU, som slagter efter de her halalmetoder og uden bedøvelse forud for slagtningen.
Så det er ikke, hvad der foregår i Danmark; det er, hvad der foregår i de EU-lande, vi importerer kød fra, og det kød ligger i køledisken i Danmark, og vi har som forbrugere ikke en ærlig chance for at vælge det fra.
Mener ordføreren ikke, at der er noget skævt i det?
Erling Bonnesen (V), 2020-11-26:
Danmark er et kristent land, det skal det fortsat være, og det skal vi fastholde, underbygge og forstærke, og hvad man ellers kan sige af gode ting i den retning.
Så er det jo også markeret tidligere i debatten af andre ordførere og også i tidligere debatter, at man ikke for nærværende, om jeg så må sige, kan gennemføre det, der foreligger.
Så er spørgerens parti også repræsenteret i EU, og der kunne man jo så også prøve at tage debatten.
Marie Krarup (DF), 2020-11-26:
Men jeg synes bare, at Venstre så skulle få hænderne op af lommen og arbejde på, at der kommer sådan en mærkningsordning, eventuelt i første omgang frivilligt.
Jeg så absolut helst, at den bare blev obligatorisk for alle, for det giver ingen mening, at man beder danske kristne eller kulturkristne forbrugere om at støtte islamisk mission og så lade det foregå under dække af markedskræfterne.
Det er simpelt hen umoralsk, og man burde, hvis man var interesseret i at fastholde Danmark som et dansk land, selvfølgelig arbejde på at undgå den situation.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-26:
Så, med al respekt, kunne det ikke være en idé næste gang at stille med en ordfører, som kan svare inden for bare ét af de to områder, som er helt essentielle for det, vi diskuterer i dag?
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-26:
Jo, men altså, nu er det jo heller ikke hver dag, at en simpel ordfører som jeg skal debattere med en partiformand her i Folketingssalen
Jeg siger blot, at hvis der var en folkelig efterspørgsel efter det, som fru Pernille Vermund ønsker, så havde det nok manifesteret sig i, at der havde været henvendelser til os, og at der havde været nogen, der havde skrevet om det i medierne eller gjort opmærksom på det i medierne.
Og det havde nok også manifesteret sig i en efterspørgsel i forhold til virksomhederne, og virksomhederne kunne så være begyndt at mærke deres produkter på den her måde.
Men den efterspørgsel har ikke rigtig været der, og derfor har vi ikke set den udvikling.
Erling Bonnesen (V), 2020-11-26:
Jeg har mange gange tidligere fremsat en række beslutningsforslag som det, vi også behandler i dag, og det handler om at få slagtemetoden for køer oplyst på emballagen.
Intentionerne bag dette forslag er gode, og i Venstre er vi tilhængere af forbrugeroplysning.
Men en mærkningsordning som denne vil give virksomhederne flere administrative byrder og øgede udgifter til virksomhederne, og det er vi ikke tilhængere af i Venstre.
Og hertil kommer også, at det på nuværende tidspunkt ikke er muligt at indføre i den danske lovgivning, i hvert fald ikke for nærværende, for det vil kræve en ændring af EU-lovgivning, som det også allerede er fremgået af debatten.
Så er spørgsmålet, hvilken vej man så skal gå, og det kan vi debattere.
Alle dyr, der slagtes i Danmark, bliver, som vi også ved, bedøvet som det første, så rent dyrevelfærdsmæssigt er der ikke forskel på, om man slagter på den ene eller den anden måde.
Dyrevelfærd må alt andet lige være det vigtigste, og på den baggrund kan Venstre ikke støtte det foreliggende beslutningsforslag.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-26:
Jeg vil egentlig bare takke Venstre for også at støtte det forslag, som ministeren er kommet med, om at arbejde hen imod en frivillig mærkningsordning.
Og det håber jeg vi er mange partier her i salen der vil bakke op om: at tage det som et naturlig skridt, for ligesom at have et grundlag for, hvad vi i hvert fald gerne så som værende det næste skridt, netop en egentlig mærkningsordning.
Erling Bonnesen (V), 2020-11-26:
Tak for det.
Jamen frivillighed er en god ting, det kan vi godt lide i Venstre, så tak for det.