runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2017-01-24:
Jeg vil godt følge lidt op på det, som fru Lisbeth Bech Poulsen siger.
Det var jo helt forkert, da regeringen gik ud og sagde, at den ordning med PSO, vi har haft, er ulovlig.
En ting handler om opkrævning.
Der bliver lagt 25 øre pr. kilowatt-time oven i elregningen for borgere og virksomheder.
De kommer så over i en kasse.
Opkrævningen er helt lovlig.
Så er der uddelingen fra kassen.
EU har så den holdning, at nogle af pengene bør kunne gå til udenlandske virksomheder, ikke kun til danske virksomheder.
Det er det, som EU har kritiseret, og det er det, som man sagtens kunne have ordnet ved f.eks. at lave en tysk ordning, hvor man bare reserverede en del af den PSO, der lå i kassen, til udenlandske virksomheder på samme måde, som danske firmaer, der arbejder med vedvarende energi, kan søge om den PSO, som den tyske stat har i den kasse, som bruges til udvikling af vedvarende energi.
Kan ordføreren ikke på den baggrund erkende fra Folketingets talerstol, at det var forkert, at det var manipulation, da regeringen sagde, at PSO-ordningen var ulovlig?
René Gade (ALT), 2017-01-24:
Tak for det.
Vi har i Alternativet stået meget skarpt på, at vi gerne ville fastholde PSO-afgiften.
Det kommer vi nok ikke til at ændre hinandens synspunkter om i dag, så den her førstebehandling vil jeg hellere bruge på lige at blive skarp på, hvad det er for elementer, vi eventuelt kunne have overset i Alternativet.
For jeg er jo i bund og grund enig med hr. Rune Lund i de betragtninger, han kom med, i forhold til at der bliver lempet noget for, skal vi kalde det forureneren eller belasteren, og at det så bliver betalt af skatteborgerne.
Det er der i princippet ikke noget galt med, men er det ikke også ordførerens opfattelse, at der er en lempelse for det erhvervsliv, der måske rent faktisk står for forureningen eller belastningen her, og at det så i stedet for bliver lagt over på skatteborgerne at betale regningen
Det er i hvert fald den opfattelse, vi har haft indtil nu, og det er derfor, vi synes, at finansieringen er skæv.
For mig at se er det forkert, men hvis det at hjælpe erhvervslivet så alligevel kommer skatteborgerne til gode i den sidste ende, kan jeg da godt følge den tankegang.
Det er bare ikke lige der, hvor vi står.
Men er det ikke korrekt forstået, at det, der sker her, er en lettelse for erhvervslivet og en byrde, der bliver lagt på borgerne i forhold til skattebetaling – isoleret set i hvert fald?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-01-24:
Jeg vil egentlig blot spørge Socialdemokratiet om noget.
Nu afskaffer man PSO'en, og set i lyset af, hvad vi ved om de effekter, PSO har haft på dansk økonomi, nemlig de store såkaldte forvridningstab, den har medført, var det så en fejl tilbage i 1998 – tror jeg det var – at indføre PSO'en?
Jesper Petersen (S), 2017-01-24:
Det kan jo være en interessant sådan historisk diskussion, men det kan også let blive sådan lidt kontrafaktisk at begive sig ind i, hvad der ville være sket, hvis man ikke havde gjort det.
Jeg synes, det er åbenlyst, hvor vi er nået hen.
Vi har nu kunnet finde en anden måde at gøre det på, som er bedre.
Men jeg tror også, at det vil være rigtigt at sige – og det er bare min formodning om, hvordan det historiske forløb ville have været; jeg kan jo ikke bevise det – at det nok havde været vanskeligt at finde den finansiering og løbende komme igennem med det, hvis man ikke havde haft en mekanisme som PSO'en, som altså har gjort, at der har været finansiering til en massiv udbygning af den vedvarende energi i Danmark, og som har gjort os til en af de førende nationer på området.
Det kan være, at hr. Joachim B. Olsen har en anden mening, men jeg tror nu ikke desto mindre, at det har været nøglen til at få det løbet i gang.
Nu er vi i en ny situation, og så har vi fundet en bedre løsning på det.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-01-24:
Sandheden er jo den, at den måde at opkræve penge på til at subsidiere bestemte virksomheder gennem en sådan afgift – altså selve måden at gøre det på, om man skulle gøre det eller ej, er selvfølgelig en selvstændig diskussion – blev man også dengang advaret imod, og man blev advaret imod, at det ville medføre et samfundsøkonomisk tab.
Det var og er en meget ineffektiv måde at opkræve penge på.
Det ligger der jo også en erkendelse af, når man nu afskaffer den og vil gøre det på en mere effektiv måde.
Egentlig synes jeg, at det er befriende, når politikere kan indrømme: Ja, vi lavede en fejl dengang, og det erkender vi i dag, og derfor afskaffer vi den.
Jesper Petersen (S), 2017-01-24:
Vil hr. Joachim B. Olsen kunne garantere, at man, hvis man ikke dengang havde lavet PSO'en som model, alligevel havde kunnet tilvejebringe alle de midler, som har gjort, at vi har fået en så massiv udbygning af vindenergi i Danmark?
Det har jo gjort, at vi, når det kommer til det felt, både har en industri, som vi tjener utrolig mange penge på, og som har mange mennesker beskæftiget, men også har et energisystem, som er meget grønt.
Det er jeg egentlig ikke sikker på at man havde kunnet.
Men skal vi have en længere historisk overvejelse om det, kan vi jo forfølge det i behandlingen af lovforslaget.
Men på bundlinjen står, at vi nu er enige om at finde en anden mekanisme.
Rune Lund (EL), 2017-01-24:
Den PSO-afgift, der har været indtil nu, har jo været pålagt efter en ordning, hvor der er blevet presset 7-8 mia. kr. ind om året, en ordning, som vi alle sammen – det gælder borgere og virksomheder – skulle betale til.
Hver gang der blev brugt 1 kWh, blev der lagt 25 øre oven i prisen, og de 25 øre er blevet lagt i en kasse, som så kunne bruges til den grønne omstilling og omstilling til et samfund, der bygger på vedvarende energi.
Det, som jeg synes der manglede lidt i ordførerens tale, var det faktum, at den primære årsag til at omlægge finansieringen af den vedvarende energi fra PSO-ordningen til, at det nu skal køres over finansloven, er jo, at regeringen har ønsket at lave det, de selv kalder en historisk stor lettelse af skatten for erhvervslivet.
Erhvervslivet har indtil nu betalt ca. 3 mia. kr. om året til den her ordning ud af de 7-8 mia. kr., men nu skal erhvervslivet ikke længere betale.
Og jeg synes jo, at det manglede i ordførerens tale, at det her er en historisk stor sænkning af skatten for erhvervslivet.
Så hvorfor skal erhvervslivet ikke være med til at bidrage til den grønne omstilling, sådan som det har været tilfældet tidligere?
Og hvorfor er det de mennesker med lave indkomster, som skal til at betale for det her, som jo er konsekvensen af den finansiering, der er valgt?
Jesper Petersen (S), 2017-01-24:
Jeg har egentlig lidt svært ved at forstå Enhedslistens modstand mod de her ting, for det vigtige var jo at sørge for, at der var finansiering til, at den grønne omstilling kunne fortsætte.
Det gør man så på en måde, hvor det for de fleste familier nok vil det gå nogenlunde i nul – man får en lavere elregning, og der skal tages lidt mere i bundskat, så det går nogenlunde op; for folkepensionister og førtidspensionister vil det her egentlig nok være en økonomisk gevinst.
Jeg synes ikke, man skal stille folk mere i udsigt, end hvad man kan holde.
Så jeg tror, at det for de fleste vil gå nogenlunde op, men der er altså også grupper, som det vil være en økonomisk gevinst for.
At man så på samme tid kan give vores konkurrenceudsatte erhverv inden for industri, turisme, landbrug og andre ting en konkurrencemæssig fordel, kan jeg ikke se, hvorfor det i sig er dårligt, hvis man faktisk kan gøre nogle andre ting, som simpelt hen får det her til at være på en bedre måde.
Jeg synes nogle gange, at Enhedslisten måske er lidt ideologisk forblændet af, at hvis noget er godt for erhvervslivet, er det i sig selv skidt, og den argumentationskæde kan jeg bare ikke rigtig følge.
Rune Lund (EL), 2017-01-24:
Vi har bare utrolig svært ved at forstå, at et erhvervsliv, som har tjent rigtig godt på faldende elpriser på grund af den store mængde vedvarende energi og el, der er kommet på markedet, og dermed lavere elpriser, ikke skal bidrage til finansieringen af den grønne omstilling.
Og vi har samtidig utrolig svært ved at forstå, at de, der så skal betale, er dem med de laveste indkomster, som jo er dem, der vil komme til at betale, når man fjerner noget af den grønne check, og når man hæver bundskatten.
Det kan vi simpelt hen ikke forstå.
Det er jo også en vigtig ting i den sammenhæng, at elpriserne for erhvervslivet i Danmark i forvejen ligger i den lave ende i EU, så det er jo kun rimeligt, at erhvervslivet også bidrager til festen, når det sådan set også har nydt gavn af den grønne omstilling indtil nu.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-01-24:
PSO'en betød, at man lagde en afgift på almindelige menneskers elregning.
Pengene fra den afgift gav man til virksomheder.
Hvornår er det blevet Enhedslistens politik, at man skal tage penge fra borgerne for at give dem til private virksomheder?
Jeg synes, det er fuldstændig sort, hvad Enhedslistens ordfører står og siger, også ud fra hvordan jeg normalt kender Enhedslisten.
Man går simpelt hen ind for at subsidiere virksomheder med penge taget fra lavindkomstfamilier.
Det er Enhedslistens standpunkt i den her sag – det synes jeg er dybt underligt.
Rune Lund (EL), 2017-01-24:
Det vil jeg meget gerne forklare.
Vi går ind for, at forureneren skal betale.
Når man som borger bruger el, forurener man, og når man som virksomhed bruger el, forurener man.
PSO'en var et udtryk for netop det, at forureneren skal betale.
Man lagde 25 øre oven i elprisen pr. kWh, og de kom i en kasse og kunne så bruges til at fremme den grønne omstilling.
Det er rigtigt, at afgifter i udgangspunktet vender den tunge ende nedad, for ja, kontanthjælpsmodtageren betaler jo 25 øre pr. kWh på samme måde som direktøren i Nordsjælland.
Hvordan løser vi så det problem?
Derfor skal man selvfølgelig altid, når man laver afgiftsændringer eller -stigninger, som fremmer den grønne omstilling, se på, hvordan man samtidig sikrer, at uligheden ikke stiger.
Vi skal meget gerne samtidig sikre, at uligheden faktisk bliver mindre.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-01-24:
Så må det jo glæde ordføreren, at uligheden så bliver mindre med det her lovforslag.
Men der er mange ting, der er problematiske ved det, ordføreren står og siger på talerstolen.
F.eks. at omkostningerne ved PSO-afgiften var højere, end den grønne check gav i fradrag.
Altså, det er i min verden ikke rimeligt.
Det er i min verden ikke rimeligt, at man skal subsidiere nogen virksomheder.
Det andet er, at det her ikke har været godt for miljøet.
Det skyldes nogle helt andre ting, nemlig at vi har et kvotesystem, sådan at når Danmark udledte mindre CO2, kunne andre udlede mere CO2.
Det, der står tilbage, er, at vi har haft en afgift, som har medført et kæmpe samfundsøkonomisk tab, mindre velstand for borgerne og dermed mindre velfærd.
Det gør vi op med nu, og jeg synes, det er meget underligt, at Enhedslisten ikke kan bakke op om det.
Rune Lund (EL), 2017-01-24:
Og det er sådan, at det, hr. Joachim B. Olsen siger, ikke er rigtigt.
PSO'en har været altafgørende for den grønne omstilling i Danmark.
Den har betydet et milliardbeløb hvert evig eneste år, som har kunnet gå specifikt til den grønne omstilling, og uden PSO'en og den finansiering havde vi simpelt hen ikke haft den grønne omstilling, som vi har i dag.
Der havde ikke været det tempo.
Hvis jeg må sige noget til hr. Joachim B. Olsen, vil jeg sige, at så havde vi faktisk heller ikke haft de lave energipriser for erhvervslivet, som vi har, og som de jo har fået på grand af det store udbud af el fra vedvarende energi.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-01-24:
Tak for det.
PSO'en var fra starten en fejl.
Det var et misfoster af en afgift og en ekstremt dyr måde at finansiere vedvarende energi på.
Da man indførte PSO'en i 1998, havde man nogle antagelser om, hvor dyr den ville blive, og hvad afgiften ville løbe op i, og de antagelser holdt på ingen måde.
PSO'en blev meget, meget dyrere dengang, den blev 60-70 pct. dyrere.
Det har altid undret mig, at især venstrefløjen var så glade for den PSO-afgift, for det var en afgift, som vendte den tunge ende nedad.
Man lagde en afgift på el og brugte provenuet til at subsidiere store globale virksomheder.
Det er fuldstændig omvendt af, hvad venstrefløjen ellers taler om i andre sammenhænge, og vi har altid syntes og synes stadig væk, at det er forkert at subsidiere private virksomheder.
Vi er rigtig glade for, at PSO'en nu bliver afskaffet.
Den har ført til lavere velstand og dermed lavere velfærd.
Den har ført til lavere lønninger for lønmodtagerne, fordi den har sænket produktiviteten.
Høj produktivitet giver højere lønninger, og lav produktivitet giver lavere lønninger.
De penge, som virksomheder har skullet betalt i PSO, har kostet beskæftigelse, og det har ikke kunnet opvejes af den beskæftigelse, det har givet at subsidiere et bestemt erhverv.
Så det har på alle måder været en dårlig afgift, og det er dermed tilsvarende godt, at den bliver afskaffet nu.
Vi havde gerne set, at finansieringen havde været anderledes.
Det, at man nu skruer på bundskatten, synes vi er meget ærgerligt.
Det er en farlig skat at begynde at skrue på, for det er så belejligt for os politikere lige at skrue 0,9 pct.
Det er der ikke rigtig nogen, der mærker, og så kan man bruge det igen og igen.
Det skal man være forsigtig med, og man bør ikke gøre det.
Det burde have været finansieret af offentlige udgifter, som i Danmark i forvejen er nogle af de allerhøjeste i verden.
Der er masser af råderum til at finansiere støtte til vindmøller etc.
Derudover er der selve miljøspørgsmålet i det her, som jeg synes bare sådan understreger absurditeten i hele vores system.
Det er jo sådan, at når vi sætter vindmøller op og udleder mindre CO2, så kan andre lande udlede mere CO2, så det er ikke noget, der gør noget som helst godt for miljøet.
Men det er godt, at den bliver afskaffet, det er ærgerligt, at man hæver bundskatten.
PSO'en var efter vores opfattelse helt unødvendig, men samlet set, og det skal selvfølgelig med, er det her en aftale, som sænker skattetrykket og gør, at skatteyderne i Danmark helt bredt set slipper billigere.
Derfor er det en aftale, som samlet set efter vores synspunkt trækker i den rigtige retning, og det er jo også derfor, vi er med i den.
Andreas Steenberg (RV), 2017-01-24:
Jeg har haft fornøjelsen af at forhandle landbrugspakke med Liberal Alliance.
Og dér kæmpede vi jo for at øge det direkte skattefinansierede tilskud til dansk landbrug.
Så jeg vil gerne spørge, om det er en ny holdning hos Liberal Alliance, at også den skattefinansierede støtte til landbruget skal fjernes.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-01-24:
Absolut.
Der er ikke nogen erhverv i Danmark, som skal have støtte.
Der er ikke nogen erhverv i Danmark, nogen virksomheder i Danmark, som skal subsidieres på nogen som helst måde.
Det er uhensigtsmæssigt, det skævvrider markedet.
Nu er der jo den særlige situation på landbrugsområdet, at man i EU har en ekstrem og ikke særlig markedsvenlig landbrugspolitik, hvor der er masser af statsstøtte.
Jeg tror, dansk landbrug ville have gavn af, at man fjernede landbrugsstøtten generelt i EU.
Vi har et højproduktivt landbrug, vi ville kunne klare os godt på et frit marked.
Så det er jo den vej, man skal gå.
Men før man gør det, må man jo tage bestik af den situation, som vi er i.
Og da der er landbrugsstøtte i EU, må vi jo tage bestik af det herhjemme.
Men vi synes, at heller ikke landbruget skal subsidieres.
Altså, jeg er ikke landbrugsordfører.
Jeg har ikke siddet med til de forhandlinger.
Jeg har ikke siddet med til de møder, som spørgeren har siddet med til.
Men det har aldrig været og bliver aldrig vores politik, at der er nogle erhverv, der skal have statsstøtte.
Sådan har det heller aldrig været med landbruget.
Det, jeg er informeret om, er som sagt, at der er en landbrugspolitik i EU.
Og den må vi jo tage bestik af.
Men vi arbejder for, at der ikke er statsstøtte til noget landbrug i EU.
Der er masser af gode grunde til det, bl.a. også, at det er vanvittigt, at vi med landbrugsstøtten i EU lukker vores markeder af for f.eks. bønder i Afrika og dermed holder dem fattige osv.
Det bør man tage væk.
Men det er dér, det skal ordnes.
Louise Schack Elholm (V), 2017-01-24:
Det er blevet meget moderne at skulle erkende alt muligt, vi ikke er enige i.
Hvis jeg ikke mener, der er tale om en fejl, er det ret svært at erkende en fejl.
Men hr. Rune Lund siger selv, at der var dele af ordningen, som ikke var i overensstemmelse med det, som EU foreskriver: Når vi opkræver det nationalt, skal vi også uddele til udenlandske virksomheder.
Vi var ikke interesserede i at ændre modellen på den måde.
Det var vi ikke interesserede i.
Derfor har vi fundet den her løsning i stedet for, som vi synes er langt bedre.
Rune Lund (EL), 2017-01-24:
I Enhedslisten indgår vi også kompromisser – det gjorde vi også under den tidligere S-ledede regering – men vi har aldrig brudt os om de dynamiske effekter.
Vi har aldrig brudt os om den måde at regne på.
Vi ser det f.eks. i forhold til, hvordan det bliver beregnet, hvad effekten er af at sænke registreringsafgiften, som koster 1 mia. kr. om året, men når man indregner dynamiske effekter, ligger vi helt nede på omkring 300 mio. kr. om året.
Det ved jeg at hr. Jesper Petersen er enig med mig i.
Vi har i virkeligheden det samme problem her.
Problemet er, at man laver en aftale, hvor man laver en sænkning af skatten på 3 mia. kr. for erhvervslivet om året.
Så er der jo logisk set nogle, som skal betale den regning.
Men så har man lavet et trylleregnestykke med inddragelse af dynamiske effekter, som viser, at – vupti – der søreme ikke er nogen, der kommer til at betale, fordi alle vinder.
Og det regnestykke anerkender vi simpelt hen ikke.
Andreas Steenberg (RV), 2017-01-24:
Det er bare mærkeligt, når I jo direkte kæmper for, at landbruget skal have flere penge.
Og det er jo penge, der kommer, ud over dem, landbruget får fra EU.
Der kæmpede I jo for, at man med landbrugspakken satte endnu flere skattekroner af til landbruget.
Hvorfor gjorde I det?
Der har I da brudt med jeres eget princip, og det var vel at mærke, før I kom i regering.
Så jeg antager, at det rent faktisk er jeres holdning, at landbruget skal have flere støttekroner.
Louise Schack Elholm (V), 2017-01-24:
Venstre var ikke interesseret i en løsning, der handlede om, at vi skulle til at reservere penge til udenlandske selskaber med den her ordning.
Vi var interesserede i at få lavet en løsning, som var langtidsholdbar, som fortsat sikrede pengene til den grønne omstilling, men som samtidig også sikrede, at vi fik en ordning, som var i overensstemmelse med EU-ret.
Jeg synes, vi har landet den rigtig fint.
Jeg synes, det er positivt, at vi får skattelettelser både til almindelige mennesker og til virksomheder.
Det forbedrer vores konkurrencevilkår og giver bedre vækstmuligheder i Danmark.
Det synes jeg er positivt.
René Gade (ALT), 2017-01-24:
Der kørte en historie om, at Facebook bl.a. havde valgt at lægge deres aktivitet her i Danmark, ved Odense, på grund af afskaffelsen af PSO'en.
Ordføreren skal på ingen måde stå til ansvar for, om det er rigtigt eller forkert, men det forlyder i hvert fald fra Facebook, at det ikke var årsagen til, at man valgte det .
Det havde faktisk ingen betydning, hvorvidt man afskaffede eller bibeholdt PSO-afgiften.
Er der andre eksempler på virksomheder udefra af den her kaliber – det er måske svært at komme op på facebookniveau, men altså store virksomheder – der har sagt, at det simpelt hen var altafgørende for dem for at komme til Danmark, at man afskaffede den her.
Det virker til, at det er en tendens i Europa, at man måske vil til at pålægge den her type afgift.
Rune Lund (EL), 2017-01-24:
Jeg synes, det er interessant, at ordføreren siger, at regeringen ikke er interesseret i den model, når Danmark allerede har brugt den model en gang.
Det var i forbindelse med udbuddet af 20 MW solceller, som er blevet gennemført i Danmark.
Heraf er 2,4 MW blevet reserveret udenlandske firmaer.
Så kan ordføreren i det mindste ikke anerkende, at det er noget, der er sket, og at man godt kunne have ladet PSO-ordningen fortsætte?
Man kunne godt have ladet være med at lave en skattelettelse til erhvervslivet på 3 mia. kr. om året, hvis man bare havde villet.
Men det var ikke det, regeringen ville.
Regeringen ville have en historisk stor sænkning af skatterne for erhvervslivet.
Louise Schack Elholm (V), 2017-01-24:
Nu har det jo længe været et erklæret mål at få ændret den her PSO-afgift, og derfor er der jo en del, der har taget beslutninger om at lægge sig i Danmark, nok også med en forventning om, at der skete noget med PSO-afgiften.
Så jeg tror helt klart, at det har en betydning i forhold til vores konkurrencevilkår for at sikre, at vi får gode virksomheder til Danmark.
René Gade (ALT), 2017-01-24:
Men det er jo heller ikke noget, som regeringen eller ordføreren var blevet informeret om, nemlig at Facebook skulle have en bestemt interesse nu, hvor vi ikke lige har andre eksempler.
Jesper Petersen (S), 2017-01-24:
Tak for det.
Der er mange ting i hr. Rune Lunds indlæg, som jeg er uenig i, og som jeg kunne tage fat i, men jeg vil bare prøve at stille det ene spørgsmål om, hvorvidt der er en social balance i de her ting eller ej, hvor jeg mener, at fremstillingen simpelt hen ikke er korrekt.
Enhedslisten gik under den nu forrige regerings tid meget op i, hvordan Ginikoefficienten faldt ud, når man lavede politiske aftaler med den daværende regering, og jeg skal bare bede hr. Rune Lund om at bekræfte, at den her aftale faktisk bonner positivt ud på den måde, at Ginikoefficienten reduceres med den her aftale.
Er det ikke korrekt, hr. Rune Lund?
Rune Lund (EL), 2017-01-24:
Jeg tror, præmissen for det spørgsmål, som hr. Jesper Petersen stiller, er, at jeg skal anerkende de dynamiske effekter, som ligger i beregningerne, som ligger til grund for den her aftale.
Hr. Jesper Petersen og jeg har jo haft lejlighed til flere gange at diskutere netop dynamiske effekter, og vi har begge to ved andre lejligheder været meget kritiske over for, hvordan dynamiske effekter bliver brugt i Finansministeriets regnemaskine.
Det regnestykke giver jo ikke mening, det regnestykke går jo ikke op.
Det er derfor, det er så problematisk at bruge de dynamiske effekter, som det er blevet brugt i forbindelse med indgåelsen af den her aftale.
Louise Schack Elholm (V), 2017-01-24:
Jeg går jo ikke ind i konkrete eksempler.
Det, jeg bare kan sige, er, at det selvfølgelig har en betydning i forhold til at tiltrække virksomheder til Danmark, og jeg noterer mig med stor glæde, at vi i hvert fald har fået en hel del store, energitunge virksomheder til Danmark, og jeg tror da også helt bestemt, at vores afgiftsniveau har en betydning i den sammenhæng.
Jesper Petersen (S), 2017-01-24:
Jeg er enig med hr. Rune Lund i, at man er nødt til at være varsom med, hvordan man bruger de her dynamiske effekter.
Hr. Rune Lund lagde måske også mærke til, at jeg i mit indlæg gjorde meget ud af egentlig ikke at sætte et meget fast antal kroner og øre på gevinsten for almindelige lønmodtagere, som er der, hvis man bare stoler fuldt ud på, at de alle sammen er der, og at man tør sige, at det er de her penge, man tjener.
Men for de fleste går det nogenlunde op.
For nogle af de allerlaveste indkomstgrupper, folkepensionister og førtidspensionister, reduceres elregningen faktisk så meget, og man har så lille andel i finansieringen, at man kommer positivt ud af det.
Det ville bare være så fint, hvis Enhedslisten faktisk ville anerkende, at det er sådan, det forholder sig.
Så må jeg jo minde Enhedslisten om, at om end jeg synes, man skal være varsom med, hvor skråsikker man er omkring de her effekter, så var det samme måde, man regnede på, da forsyningssikkerhedsafgiften – med Enhedslistens hjælp og til stor tilfredshed for Enhedslisten, fordi det bonnede rigtig ud på Ginikoefficienten – blev fjernet for et par år tilbage.
Så kritikken nu stemmer meget dårligt overens med tilfredsheden dengang.