Lea Wermelin (S), 2022-02-01:
Grunden til, at jeg siger, at man er nødt til at finansiere de forslag, man lægger frem her i Folketingssalen, er jo, at det er den måde, vi gør det på politisk.
Hvis der er nogle af de områder, der er vigtige at prioritere for nogle, og det er, uanset hvilket parti vi taler om her i Folketinget, så skal der jo som oftest følge penge med for at løse de udfordringer, man peger på.
Det kan være et spørgsmål om regulering, men som oftest handler det også om økonomi.
Det er klart, at nogle af de ting, vi gør på naturområdet, godt kan løses uden økonomi.
Alle de initiativer, kommunerne tager til f.eks. at skabe vildere natur på deres naturarealer, kan man jo sådan set bare gå i gang med.
Og der er næsten alle kommuner i dag allerede i gang i den her konkurrence om at blive Danmarks vildeste kommune.
Men der er jo også en række krav til, hvad kommunerne skulle gøre, hvis man skulle følge beslutningsforslaget, og det er klart, at den type administration både kræver bureaukrati, men også finansiering, og det er der ikke noget af i forslaget her.
Tak for det.
Det er rigtigt, at vi her står med et beslutningsforslag, som vil pålægge kommunerne at udarbejde bynaturstrategier med f.eks. 20 pct. natur i større byer inden 2030, et minimumskrav til et grønt område, maksimale afstand til grønne områder, en strategi for bevarelse af gamle træer.
Forslagsstillerne henviser også til, at lokalplaner skal tage højde for, hvordan biodiversitet kan kombineres med klimasikring, og at der i byer med over 10.000 indbyggere skal ansættes en stadsgartner.
Under normale omstændigheder vil jeg sige, at der ligger mange gode intentioner i forslaget, men jeg tror egentlig også, jeg vil sige så meget, at der for os, der, hvor vi står som regering, også med den aftale, vi har lavet omkring en natur- og biodiversitetspakke i Danmark, som skal give et historisk løft af den danske natur, ikke er nogen tvivl om, at naturen er i krise, og at der er behov for at handle, og det gælder både i vores mest værdifulde naturområder, men det gælder jo sådan set også i bl.a. byerne.
Så vi har allerede gennemført en lang række indsatser, og jeg tror ikke, jeg vil gennemgå det hele, for så lang taletid tror jeg ikke, jeg har.
Men hvis jeg så skal zoome ind på, hvad det er, det handler om, bl.a. i byerne, så har vi jo i planloven med de seneste års ændringer givet kommunerne nye muligheder for at styrke en sammenhængende natur, eksempelvis i forhold til planlægningen af et Grønt Danmarkskort.
Vi er også i gang med at kigge på, hvordan vi kan komme med mulige indsatser, som netop kan sørge for, at kommunerne i højere grad kan planlægge for natur i byerne.
Regeringen er selv kommet med et udspil, nemlig »Tættere på – Grønne byer og en hovedstad i udvikling« fra maj sidste år, hvor vi er kommet med vores konkrete forslag til noget af det, der skal til for at kunne lokalplanlægge for natur og biodiversitet og også stille krav til kvaliteten af bynaturen, bl.a. også forslag, der giver kommunerne mulighed for at fastsætte en minimumsprocent for begrønningen af et område i kommuneplanerne.
Der er ikke finansiering til det, det er heller ikke foldet så meget ud, så selv om intentionerne fra forslagsstillernes side kan være gode, kan regeringen ikke støtte forslaget, og vi er som sagt i gang med mange af de her initiativer i forvejen, både herhjemme, i EU og med kommunerne.
Mange af de gode initiativer ligger også i kommunerne alene, og derfor kan regeringen som sagt ikke støtte forslaget.