Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-05-18:
Tak for ordet.
Dagens debat om statsministerens redegørelse om rigsfællesskabet og den tilhørende forespørgselsdebat viser et rigsfællesskab, som langt hen ad vejen på trods af covid-19 er i god form.
Folketingsdebatten om sidste års redegørelse om rigsfællesskabet blev desværre aflyst på grund af covid-19.
Det var ærgerligt, fordi rigsfællesskabet i vores øjne i disse år står over for en række udfordringer og muligheder, som vi i den grad har brug for at diskutere med hinanden.
Netop håndteringen af covid-19 trækker fortsat spor igennem rigsfællesskabet, men tydeliggør også den stærke værdi af samarbejdet i rigsfællesskabet.
Såvel på Færøerne som i Grønland og i Danmark er vi kommet langt i håndteringen af pandemien, og rigsfællesskabet har vist sin værdi, ved at vi har kunnet samarbejde om alt fra indkøb af værnemidler til en stærk smitteopsporing.
Aktuelt er der i hele rigsfællesskabet behov for at få gang i økonomien igen.
Det klarer vi også bedre ved at samarbejde og forene ressourcerne, sådan som det også er illustreret ved f.eks. Vækstfonden og Danmarks eksportkreditgarantiordninger, også for virksomheder uden for Danmark, som vi har kunnet læse om i redegørelsen.
Vi håber fra Venstres side, at vi i de kommende år kan få et endnu tættere samarbejde op at stå på erhvervsområdet, herunder særlig i forhold til genstarte turismesektoren på tværs af rigsfællesskabet, som i alle tre lande har haft det enormt hårdt.
Det bliver en stor opgave de kommende år for Lagtinget og Inatsisartut og Folketinget.
Lad mig i den forbindelse også ønske de nye og genvalgte medlemmer af Inatsisartut tillykke med valget i sidste måned, hvor også Atassut, Venstres søsterparti på Grønland, fik et ganske habilt valg.
Det glæder vi os over, og vi glæder os til det fortsatte samarbejde med dem om, hvordan vi kan samarbejde på tværs af rigsfællesskabet.
Vi håber fra Venstres side nemlig også, at vi i de kommende år kan styrke samarbejdet mellem Danmark og Grønland på de områder, hvor det giver mening.
Vi har gennem de seneste 10-20 år oplevet, hvordan den arktiske region tiltrækker sig større og større opmærksomhed.
Klimaforandringer skaber nye muligheder i området, herunder nye sejlruter, og Arktis er også blevet genstand for stigende stormagtsrivalisering.
USA's udenrigsminister, Antony Blinkens, besøg i Danmark i går og besøg på Grønland på torsdag tidligt i sin embedsperiode understreger denne stigende betydning i Grønland og Arktis.
USA er en af de vigtigste – hvis ikke den vigtigste - allierede for rigsfællesskabet, og det er derfor meget glædeligt, at han prioriterer at komme på besøg, så vi kan have en tæt og fortrolig dialog om udviklingen i Arktis.
Fra Venstres side ser vi store muligheder for at samarbejde endnu tættere med USA og Bidenadministrationen om at modvirke klimaforandringerne, om den sikkerhedspolitiske situation og om en bæredygtig erhvervsudvikling i Arktis.
Det er også nødvendigt.
Vi kan se, at Rusland opruster militært i Arktis, og de senere år har et land som Kina også vist stor interesse.
Det er selvfølgelig vigtigt, at vi har en tæt og forpligtende dialog med vores allierede om, hvordan vi håndterer den situation.
Derfor er vi også rigtig glade for aftalen om en arktisk kapacitetspakke, og for at foregribe debatten, der var her tidligere, ser vi det nærmere som en pligt, at vi har styr på, hvad der foregå på rigsfællesskabets territorium, og som noget, der faktisk kan være med til at få temperaturen til at falde lidt.
Alternativet til, at vi selv ved, hvad der foregår, er nok, at stormagterne selv vil tage den opgave på sig.
Og så tror vi på, at der vil kunne opstå langt farligere situationer, end hvis vi selv tager vores ansvar på os i forhold til at have styr på, hvad der sker på vores eget territorium.
Vi mener også, at stormagternes interesse i området tydeliggør, hvorfor rigsfællesskabet sikkerhedspolitisk er en fordel for alle tre rigsdele, såvel Grønland, Danmark som Færøerne.
Og hvorfor? Fordi de sikkerhedspolitiske dispositioner kan have afledte effekter i form af investeringer, eller manglende investeringer og samhandel.
Samtidig må man jo også være ærlig at sige, at Grønlands og Færøernes sikkerhedspolitiske indflydelse eller afgørende placering også er til fordel for Danmark, fordi det giver os en større stemme i det internationale samarbejde.
Så derfor mener vi, at det her er til fordel for os alle sammen.
Den øgede fokus, de nye muligheder og de nye trusler og de store forandringer i Arktis i en tid, hvor langt flere ting er hjemtaget af både Færøerne og Grønland, understreger, hvorfor der netop er behov for den her tættere, mere ligeværdige og respektfulde dialog mellem de tre rigsdele.