runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-22:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om, at Frihedsbrevet ved at tage vandprøver ved gravearbejdet til Lynetteholmen har dokumenteret voldsom forurening af Øresund med giftige tungmetaller, der kan medføre en sundhedsrisiko for mennesker, der bader i Københavns havneområder, hvis giftstofferne spredes med strømmen?
Magnus Heunicke (S), 2025-01-22:
Den blev vedtaget den 4. juni 2021, og det fremgår af den lov, at det er transportministeren, som har ansvaret for at fastsætte nærmere regler for visse aspekter af projektet, som det hedder.
Det er transportministeren, som fører tilsyn med, at By & Havn overholder reglerne i loven og regler udstedt i medfør af loven.
Det står også i loven, at det er Trafikstyrelsen, der afgør, om der skal udarbejdes supplerende miljøkonsekvensvurderinger.
Af de grunde har jeg ikke mulighed for at udtale mig om det konkrete projekt.
Så skulle den lov, som Folketinget har vedtaget, være anderledes.
Når der så spørges mere generelt til vores havmiljø, er der ingen tvivl om, at arbejdet med et rent og sundt vandmiljø er en af vores vigtigste prioriteter og største opgaver.
Hvis man ser på Øresund, som der spørges til, så er Øresund i en dårlig kemisk tilstand – den er ikke god.
Der er tungmetaller som bly og kviksølv og nikkel, og meget af det er historisk betinget, men vi kan se, at det stadig væk er der.
Derfor er der behov for at gøre mange ting samtidig, og jeg vil lige liste nogle af de ting op, som vi har sat i gang med:
Danmarks Havplan har udpeget hele Øresund som et beskyttet område med streng beskyttelse af området ved Taarbæk Rev og Saltholm.
Havplanen har også besluttet at reducere zoner til råstofindvinding og klapning i bl.a. Køge Bugt.
Vi har indgået aftaler om Havnaturfonden – den første og største nogen sinde om noget, det område handler om – hvor der bl.a. er afsat midler til genopretning af Taarbæk Rev, altså havgenopretning.
Og så har vi sendt en opdateret havplan i høring, hvor vi fastsætter flere miljøkvalitetskrav og lægger flere midler ind både til overvågning, men også til viden om, hvor vi skal bruge de øremærkede midler til oprensning af jordforurening.
Desuden har vi selvfølgelig »Aftale om et Grønt Danmark«, der ligeledes vil bidrage til en fremgang i havmiljøet selvfølgelig også i Øresund.
Så der er tiltag på vej, som vi ville ønske var gjort for længe siden, men vi er i gang på mange parametre.
For mig er det helt principielt, at borgerne selvfølgelig ikke skal udsættes for en helbredsrisiko, når de benytter badezoner, og det gælder i hele Danmark og selvfølgelig også i de københavnske havneområder, hvor der også er masser af badezoner.
Derfor er det sådan, at de kommuner, der har badevandsstationer, herunder selvfølgelig også København, er ansvarlig myndighed for badevandskvaliteten og har ansvaret for at opspore miljøfremmede stoffer, herunder også tungmetaller, hvis der er risiko for en forurening af badezoner, som vil kunne have en negativ påvirkning af badevandskvaliteten.
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-22:
Men vi står i en helt konkret situation, hvor der er blevet taget nogle vandprøver, der viser, at der er farlige tungmetaller i vandet, hvor By & Havn lige nu graver og hvirvler giftig jord fra bunden op.
Og vi har By & Havn, som er ansvarlige også for tilsyn, der aktivt er ude at sige, at der ikke er noget problem.
Så hvad mener ministeren vi skal gøre ved det her?
Vi kan jo ikke være tilfredse med, at vi har en højt estimeret professor, der siger, at det her er decideret sundhedsskadeligt, og så har vi den tilsynsførende myndighed eller By & Havn, der faktisk siger, at der ikke er noget problem, og endda udsender pressemeddelelse om det modsatte af, hvad professoren udtaler.
Er det ikke et problem?
Anerkender ministeren ikke, at vi har brug for flere test, og at vi har brug for mere viden i den her sag?
Magnus Heunicke (S), 2025-01-22:
Først og fremmest lytter jeg meget indgående til, hvad professor Stiig Markager skriver og siger.
Jeg har også ofte møder med ham og lader mig rådgive i forskellige sager.
Så det mener jeg altid er klogt at gøre, når vi har ekspertiser, der stiller sig til rådighed.
Det er klogt, og det er gavnligt for Danmark og for vores debat, at vi har det.
Hvad der konkret skal ske i de konkrete sager, er defineret i loven.
Loven er vedtaget i det her rum, hvor vi står nu, og jeg er nødt til at acceptere og respektere, at den lov er lavet sådan, at der er ansvar, og at det ansvar er fordelt efter de ressortfordelinger, der nu engang er.
Derfor vil jeg sige, at selve det, der spørges til her, ligger på et andet ressort, hvad jeg også har meddelt spørgeren op til den her spørgetid.
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-22:
Tak for det.
Jeg vil også gerne starte med at kvittere over for miljøministeren for at møde op og svare på det her spørgsmål i dag, selv om spørgsmålet om Lynetteholm traditionelt set falder under transportministerens ressort.
Jeg vil også forsikre ministeren om, at jeg er i fuld gang med spørgsmål i forhold til transportministerens ansvar.
Også tak for at gennemgå den lange liste af initiativer, som ministeren har sat i gang.
På den liste mangler jo lidt, at Socialdemokratiet – ministerens eget parti – har været bannerfører for at vedtage loven og for anlægget af Lynetteholm.
Man kan sige, det jo er fint nok med en masse positive initiativer, men her har vi jo et initiativ, der rækker hundreder af år ud i fremtiden, hvor det ret bredt er dokumenteret nu, at det har meget store konsekvenser for vores havmiljø både i Østersøen og i Øresund.
Jeg har også stillet det her spørgsmål til dig som miljøminister og havets minister, fordi der er rigtig mange borgere i København, der er rigtig bekymrede over, hvad det her projekt vil betyde for deres mulighed for at bade i havnen, og over, om det kan være farligt, sundhedsskadeligt, og om det vil være farligt at spise fisk, der er fanget i de her områder.
Der har jo også været en diskussion om, at der ikke er nok kontrol af udviklingen og forureningen i Øresund, sådan som anlægsprojektet med Lynetteholm skrider frem.
Jeg må også sige, at vi fra Enhedslistens side i hvert fald ikke er trygge ved, at By & Havn foretager den nødvendige kontrol og hyppig nok kontrol af udviklingen.
Det er derfor, det også er på den lidt triste bagkant, at det er et medie, der er gået ud og har lavet de her vandprøver, at jeg stiller det her spørgsmål.
Men jeg synes nu, at resultaterne er så opsigtsvækkende, at jeg godt vil have, at ministeren forholder sig til de helt konkrete udtalelser, som der er kommet på baggrund af de her vandprøver, bl.a. fra miljøprofessor Stiig Markager.
Han siger jo, det her er decideret sundhedsskadeligt, og at han faktisk vil anbefale, at man stopper gravearbejdet, fordi det kan have store konsekvenser ikke kun for havmiljøet, faktisk også for de mennesker, der bader i havet potentielt set, eller skal have fisk på tallerkenen, der er fanget i det område.
Det kunne jeg godt tænke mig at havets minister forholdt sig til.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-22:
Tak for det.
Vil ministeren redegøre for, hvorfor regeringen ikke er villig til at sætte en lås på Udrejsecenter Kærshovedgård, så udvisningsdømte kriminelle voldtægtsforbrydere, bandemedlemmer og terrorister ikke kan vandre frit rundt i Danmark og forpeste Bording og Ikast-Brande Kommune med utryghed og kriminalitet?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-22:
Det er jo præcis det, vi fra regeringens side arbejder for, forstået på den måde, at man arbejder inden for systemet ved at ændre reglerne.
Der er ikke nogen, der rejser rundt med en panamahat og nogle tricks oppe i ærmet.
For vi er enige i, at der skal kunne udvises flere, men bare at bryde med reglerne mener jeg ikke er en fordel.
Jeg mener, at vi som et lille land har en fordel af at være i en verdensorden, hvor der er regler, som man skal følge, og som selvfølgelig også gælder for Danmark, ligesom de gælder for alle de andre lande, som har skrevet under på dem.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-22:
Jeg synes, at det er en lidt speciel oplevelse at høre ministeren indirekte kommunikere til borgerne i Bording og Ikast-Brande Kommune, at det er en international ambassadør, som skal løse deres utryghedsproblemer i lokalområdet.
Det, Bording og borgerne i Bording har brug for, er jo, at de her udvisningsdømte kriminelle ikke færdes rundt i lokalområdet.
De har ikke brug for en international ambassadør, der sidder nede i Strasbourg eller Bruxelles og drikker kaffe med andre embedsfolk og bilder sig selv ind, at man på den måde løser et meget konkret problem, som jo egentlig kunne løses bare ved at sætte lås på det her udrejsecenter.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-22:
Pointen er jo stadig bare den, at Dansk Folkeparti sad som det største borgerlige parti med 37 mandater, og at man havde magt til f.eks. at bestemme, hvor politiskolen skulle ligge henne, og hvor Radio24syv skulle ligge henne, og så påstår man så i dag, at man slet ikke havde magt til at gennemføre de ting, som man nu står og plæderer for, og det tror jeg simpelt hen ikke var rigtigt.
Jeg tror, at man accepterede præmissen bag Kærshovedgård, både at det skulle ligge der, hvor det ligger, men også at det skulle være sådan, som det er.
For det er jo derfor, at man blev ved med at holde regeringen ved magten dengang.
Nu kommer man så mange år efter og siger, at det fortryder man, at sådan mente man det ikke, eller at det havde man slet ikke indflydelse på.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-22:
I Dansk Folkeparti har vi altid gjort vores ypperste for at trække tingene i den rigtige retning, men som ministeren ved, kan man, uanset hvor meget man presser på, ikke uden 90 mandater vedtage ny lovgivning her i Folketingssalen.
Grunden til, at vi holdt hånden under den daværende regering, var, at alternativet var en endnu mere ufornuftig regering, som ville føre en endnu mere lempelig udlændingepolitik, og som også mente, at udrejsecenteret skulle være åbent.
I Dansk Folkeparti gør vi altid vores ypperste for at varetage borgernes interesser, i det her tilfælde borgerne i Bording og Ikast-Brande Kommune.
Vi havde håbet, at regeringen ville gøre det samme og så selvfølgelig kommunikere til borgerne, at nu tager man ansvar for den fuldstændig uholdbare situation og sætter en lås på det udrejsecenter, indtil de udvisningsdømte kriminelle forlader landet.
Dina Raabjerg (KF), 2025-01-22:
Jeg vil også takke for det spørgsmål, der blev stillet den anden vej af ministeren.
Det vil jeg så undlade at svare på, da det nu er mig, der har muligheden for at stille spørgsmål til ministeren.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-22:
Så er budskabet fra Dansk Folkepartis ordfører til beboerne i Bording og omegn jo, at det var vigtigere for Dansk Folkeparti at få Tullebanen, at det var vigtigere for Dansk Folkeparti at få flyttet politiskolen, og at det var vigtigere for Dansk Folkeparti at få flyttet Radio24syv, end det var rent faktisk at sikre, at de her mennesker kunne bo rimelig sikkert omkring Kærshovedgård.
For det var jo det, Dansk Folkeparti fik igennem, og det var det, Dansk Folkeparti brugte deres energi på at få igennem i stedet for at gøre livet nemmere for de mange borgere, som nu er påvirket af, at Dansk Folkeparti og den regering, som Dansk Folkeparti støttede, lagde det her udrejsecenter ved Kærshovedgård.
Det har haft en konsekvens, men det var så ikke lige så vigtigt som en jernbane til Billund Lufthavn og en række andre ting, som man fik presset igennem dengang.
Det er jo budskabet til borgerne i Bording og omegn.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-22:
Dansk Folkeparti har aldrig bakket op om placeringen af Kærshovedgård, hverken i Ikast-Brande Kommune eller på Langeland, som ministeren bakker op om.
Men vores udgangspunkt er, at uanset hvornår regeringen måtte vælge at placere Kærshovedgård, skal folk, som er udenlandske statsborgere og dømt for de værste og mest bestialske forbrydelser, ikke have lov til at færdes rundt i Danmark, hvis de er dømt til udvisning og selv nægter at effektuere den del af deres dom, som er udvisning.
Der synes jeg, at spørgsmålet om, hvorfor regeringen ikke vil være med til at sætte de her mennesker bag lås og slå, er helt centralt.
For det er jo rigtigt, at det da er fint, at der er nogle internationale spilleregler på alle mulige områder, men det er ikke fornuftigt på nogen som helst måde, at der er internationale spilleregler, som siger, at udvisningsdømte terrorister, bandekriminelle og voldtægtsforbrydere har lov til at færdes rundt i Danmark, når de dømt til udvisning af Danmark.
Der ville det fornuftige jo være at tage forbehold på det område, hvor de internationale regler sætter nogle begrænsninger, og så sige, at de her mennesker, der dømt til udvisning af Danmark, men som ikke vil forlade landet, skal sidde bag lås og slå, indtil udvisning er muligt.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-22:
Det er, fordi man, ligesom man var, dengang Dansk Folkeparti var støtteparti for den regering og den minister, der oprettede Kærshovedgård, er underlagt de fælles internationale spilleregler, som Danmark er en del af, og som alle andre europæiske lande også er en del af.
Ligesom dengang, hvor Dansk Folkeparti bakkede op om oprettelsen af Kærshovedgård ved at holde den daværende regering ved magten, er det også sådan i dag, at man ikke bare kan sætte folk i fængsel, alene fordi de eksempelvis er afviste asylansøgere.
Der kræver det noget mere, eksempelvis at de overtræder deres opholdskrav.
Jeg tror på, at internationalt samarbejde betyder noget.
Jeg tror på, at for et lille land som Danmark har det en betydning, at der bliver lavet nogle spilleregler.
Jeg tror ikke på, som Dansk Folkeparti måske gør, at man i stedet skal føre sit eget diplomati, rejse rundt i verden og prøve at møde de rigtige og snakke med dem.
Jeg tror, at det er bedre, at vi har et system, som vi ved gælder.
Så hvis danske borgere f.eks. er i lande i Sydeuropa eller Østeuropa, er der nogle rimelige krav til, hvordan man behandler danske borgere, og på samme måde er der også nogle spilleregler for, hvordan vi kan indrette vores regler.
Det gælder nu.
Det gjaldt også, dengang Dansk Folkeparti var med til at oprette Kærshovedgård.
Det foregriber jo også førstebehandlingen af det beslutningsforslag, vi har, der hedder B 58, som kommer i morgen, og som er fremsat af spørgeren.
Så man kan sige, at det jo er en debat, vi har haft flere gange, og svaret er jo det samme, som det hele tiden har været, og som det også var, dengang man lavede Kærshovedgård, hvor Dansk Folkeparti var støtteparti: at inden for rammerne af vores internationale forpligtelser kan vi ikke låse folk inde alene, fordi de ikke udrejser.
Og i det omfang, det kan lade sig gøre, frihedsberøver vi allerede de her personer, både gennem administrativ frihedsberøvelse og varetægtsfængsling af udlændinge efter hjemrejseloven, når betingelserne for det er opfyldt.
Men jeg vil også sige, at idéen om, at vi skulle træde ud af alle vores internationale aftaler, ser jeg ikke som et seriøst bud i den overordnede diskussion om, hvad gør vi ved de her mennesker, som er her, og som ikke har lov til at være her.
Jeg er enig i, at der er problemer med de konventioner, vi har tilsluttet os.
Det har vi været åbne omkring fra regeringens side, og vi har taget en række initiativer for at få dem ændret, og indtil de bliver ændret, mener jeg, den eneste løsning på det her problem er, at vi sørger for, at folk rejser ud af landet, og det er vi heldigvis også lykkedes med i langt højere grad, end den tidligere regering gjorde.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-22:
Problemet er jo, at mange af dem, der sidder på Kærshovedgård i dag, ikke er rejst ud af landet.
I stedet forpester de Bording og Ikast-Brande Kommune og også resten af Danmark med ny utryghed, ny kriminalitet.
Borgerne i Bording og Ikast-Brande Kommune, i særdeleshed i Bording, tør ikke lade deres børn gå alene hjem fra skole.
De er utrygge ved at lade deres børn stå på togstationen eller tage toget i det hele taget.
De tør ikke lade dem lege ude i haven.
De oplever, hvordan mennesker kommer sent om aftenen, parkerer ude i deres gård, graver ting ned i deres have, parkerer deres biler på deres grund i tide og utide.
Det skaber en kolossal utryghed, og der er det, synes jeg, ydmyge spørgsmål fra mig og Dansk Folkeparti her i dag bare: Hvorfor er det, at vi vægter hensynet til en international lovgivning, som på det her område i hvert fald ikke giver mening, over hensynet til borgerne i Bording og Ikast-Brande Kommunes ret til tryghed og sikkerhed og til at lade deres børn lege frit i haven osv.?
Hvorfor er det, at vi ikke tager et forbehold på det specifikke område i forhold til udvisningsdømte kriminelle udlændinge, som ikke har afsonet den del af deres dom, som er udvisning?
Vi taler om dømte terrorister, bandekriminelle, mordere, voldtægtsforbrydere.
Hvorfor er det, de skal have lov at vandre frit rundt i Danmark, i stedet for at vi tager forbehold for den del af den internationale lovgivning, som sætter en begrænsning her, og så sætter de her mennesker bag lås og slå?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-22:
Det er ikke rigtigt, at de har lov til at vandre frit rundt i Danmark.
De er underlagt meldekrav.
De er underlagt opholdsforpligtelser.
Man kan ikke bare vandre rundt, som man har lyst til, hvis man tilhører de her kategorier.
Ligemeget hvor mange gange ordføreren står og siger jo, er det ikke rigtigt.
Man skal melde, man skal være på Kærshovedgård
Jeg har som minister været der flere gange og har mødtes med borgere, mødtes med de folk, der koordinerer den tryghedsindsats, som der er, de vagter, der står på stationen, nogle af de folk, som har fået sat videoovervågning op.
Jeg har den allerstørste respekt for dem, og det skal der ikke være nogen som helst tvivl om.
Men at påstå, at folk kan vandre rundt, som de har lyst til, er simpelt hen faktuelt forkert.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-22:
Det er ikke faktuelt forkert, og jeg synes, ministerens svar tyder på, at han ikke har talt med borgerne i Ikast-Brande Kommune.
Jeg har set videoer fra borgere, der bor i nærområdet til Kærshovedgård, af udvisningsdømte kriminelle udlændinge, der parkerer deres biler på deres grund for så at kravle over hegnet, når der er meldepligt om mandagen, for at dokumentere, at man slet ikke har forladt Kærshovedgård; man har skam været der hele tiden.
Det beviser jo, at de her mennesker misbruger vores system.
Det er dømte kriminelle, udviste, bandekriminelle, voldtægtsforbrydere og terrorister, der kan kravle over hegnet og færdes frit rundt i Danmark, uden at vi ved, hvor de er.
Det skaber en kolossal utryghed.
Hvorfor sætter vi ikke en lås på det udrejsecenter?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-22:
Det er ikke rigtigt, at man kun skal melde en gang om ugen, som der bliver påstået fra ordførerens side.
Man skal melde tre gange og nogle gange hver dag.
Hvis man eksempelvis er dømt kriminel, kan man blive pålagt meldepligt hver eneste dag på Kærshovedgård.
Derfor kan man jo ikke bevæge sig frit rundt i Danmark, som man har lyst til.
Det er fysisk umuligt at gøre.
Men jeg vil bare gentage: Jeg har kæmpestor respekt for de borgere.
Jeg har haft lange og også meget følelsesmæssige samtaler med adskillige borgere i området, særlig fra Bording og Isenvad.
Jeg kan bare sige, at det er en ekstrem situation, rigtig mange af dem lever i, og det har jeg kæmpestor respekt for, og det er derfor, vi hele tiden arbejder med at gøre det tryggere i lokalområdet.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-22:
Selv de kriminelle, der har en udvidet meldepligt, kan færdes som minimum frit rundt i Ikast-Brande Kommune, i nærområdet og ikke mindst i Bording.
Det er jo der, hvor beboerne tæt omkring Kærshovedgård og i Bording i det hele taget oplever en kolossal utryghed, ved at dømte terrorister, voldtægtsforbrydere, bandemedlemmer færdes frit rundt i deres lokalområde.
Det ville jo løse problemet, hvis man i stedet sagde: De her mennesker, der ikke har afsonet den del af deres dom, som er udvisning, skal sidde bag lås og slå.
Hvorfor er det, at regeringen ikke vil være med til den løsning?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-22:
Svaret har sådan set ligget der.
Der har også været afholdt samråd om det, så det er jo ikke, fordi der ikke er noget svar.
Jeg ved godt, at det, som ordføreren gerne vil, er, at der skal laves et klip, som kan lægges op på sociale medier, og så vil spørgeren have, at ministeren skal ligne en, som ikke forstår problemstillingen.
Men jeg forstår godt problemstillingen.
Jeg har den allerstørste respekt for de mennesker, der bor i det lokalområde.
Og man kan ikke vandre frit rundt, hvad spørgeren også erkendte i sin seneste replik, hvis man er på et udrejsecenter.
Man er underlagt forpligtelser; man skal møde.
Hvis man overtræder dem, risikerer man at komme i fængsel.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-22:
Tak for det.
Det er jo lidt i forlængelse af det tidligere spørgsmål, men jeg synes, at det fortjener en omgang til.
Vil ministeren ikke forklare, hvordan regeringen retfærdiggør, at udvisningsdømte kriminelle fortsat får lov at bevæge sig frit rundt og true borgernes tryghed – ikke mindst i Bordingområdet – i stedet for at sikre deres permanente ophold bag lås og slå?
Kristian Bøgsted (DD), 2025-01-22:
Der var selvfølgelig ikke den opbakning, som jeg måske havde håbet på, men måske heller ikke nødvendigvis havde forventet.
Men skulle ministeren have en interesse i at få den oplevelse her, må ministeren endelig række ud, så tager jeg meget gerne ministeren med ud at få den oplevelse, så man kan se, hvad det drejer sig om, og hvorfor det er så specielt, og hvorfor det er, jeg mener, at vi fra dansk side skal bakke op om det her og få det anerkendt.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-01-22:
Jeg deler i hvert fald ordførerens ønske om, at flere danske traditioner kommer på UNESCO's liste, både over levende verdensarv, naturmæssig verdensarv og bygningsmæssig verdensarv.
Selv er jeg stolt af, at jeg senere i dag sammen med borgmestrene i Skive og Morsø Kommuner underskriver en ansøgning til UNESCO om at gøre klinterne ved Fur og Mors, som har det her moler som noget helt specielt, til naturmæssig verdensarv.
Jeg tager opfordringen med videre og sætter pris på ordførerens engagement.
Sophie Løhde (V), 2025-01-22:
Tak til spørgeren.
Først og fremmest er det jo positivt, at en aftale om en våbenhvile nu er faldet på plads.
Det skaber jo alt andet lige også noget håb om, at der kan komme mere humanitær nødhjælp til Gaza, også når det handler om vigtige sundhedsindsatser.
Vi kommer til fra dansk side fortsat at yde vedvarende humanitær bistand til livreddende indsatser i Gaza, herunder også konkrete sundhedsindsatser.
Jeg har fremhævet ved min seneste besvarelse, også bl.a. af mundtlige § 20-spørgsmål til spørgeren her i salen, en række tal, som også illustrerer, at vi jo fra dansk side giver substantielt bidrag på en lang række områder og dermed også Danmarks væsentlige bidrag til den humanitære respons til Palæstinakrisen.
Danmark har som bekendt via Udenrigsministeriet givet en samlet støtte på ca. 700 mio. kr. i humanitær bistand til Palæstinakrisen i 2023 og 2024.
Støtten er bl.a. gået til Den internationale Røde Kors Komités felthospital og WHO's sundhedsindsatser i Gaza, herunder også medicinske evakueringer, udsendelse af mobile sundhedsteams, levering af lægemidler og medicinsk udstyr.
Dertil har vi foranlediget af netop våbenhvileaftalen her senest også besluttet at afsætte 75 mio. kr. ekstra til humanitære indsatser.
Bidraget skal gå til at akutte og livreddende indsatser til den hårdt prøvede civilbefolkning i Gaza og bidrage til tidlig genopbygning i det omfang, det er muligt, i de første faser af våbenhvileaftalen.
Samlet set mener jeg, at vi fra dansk side leverer et væsentligt humanitært bidrag til Palæstinakrisen, og regeringen har ikke på nuværende tidspunkt planer om at modtage medicinsk evakuerede patienter fra Gaza til Danmark.