runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2026-02-04:
Tak for det spørgsmål.
De seneste års prisstigninger på fødevarer presser danske familier hårdt, særlig dem uden høje indkomster eller store formuer.
Regeringen har derfor indgået en aftale med flere af Folketingets partier om en fødevarecheck, der har til formål at give en økonomisk håndsrækning til bl.a. pensionister, børnefamilier, mennesker uden for arbejdsmarkedet og studerende på su.
Jeg er glad for, at et bredt flertal er blevet enige om at tage ansvar, så vi kan give en hurtig, målrettet økonomisk hjælp til nogle af de mennesker, som er mest trængt af de høje fødevarepriser.
Der er tale om en vigtig håndsrækning til bl.a. pensionister og børnefamilier, som har været igennem nogle hårde år med prisstigninger på særlige fødevarer.
Det handler for mig om at tage ansvar og lave politik, som gør en konkret forskel for mange mennesker.
Det betyder ikke, at ordningen er perfekt, eller at den løser alle problemer, eller at der ikke kan findes eksempler på nogle, som rammes af den her check, og som ikke burde have den.
Det kunne være kedelige typer, det kunne være nogen, som har ret høje indtægter, men som har en ægtefælle, der har en lavere indtægt, og der kunne være andre kuriøse eksempler.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-04:
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at det gavner integrationen, når arbejdsløse indvandrere modtager en fødevarecheck?
Lars Aagaard (M), 2026-02-04:
Det, der er aftalt, er medio 2026, og min intention er, at det skal ske før sommerferien, så medio ikke betyder august.
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-02-04:
Det synes jeg da er noget skidt, men jeg synes først og fremmest, at det er noget skidt, at de modtager førtidspension.
Det er jo derfor, vi har sat gang i at frakende dem de førtidspensioner.
De mennesker, der bliver frakendt førtidspension, vil jo heller ikke skulle have en fødevarecheck, hvis der kommer sådan en i fremtiden.
Hvis vi havde haft den lovgivning, som kommer nu, og som vi har været med til at vedtage fra regeringens side, på plads, kunne vi have undgået, at i hvert fald en del af de 150 så ville få den check.
Problemet er jo, at de får en check på 22.000 kr. hver måned, hvis man er på førtidspension og er i den situation.
Det tror jeg sådan set ikke vi er uenige om, altså mellem vores parter her.
Hans Kristian Skibby (DD), 2026-02-04:
Tak, hr. formand.
Hvad er ministerens holdning til, at personer, som er berettiget til fødevarecheck, fordi de boede i Danmark i november 2025, modtager checken, selv om de i dag er bosiddende i udlandet, f.eks. i Spanien, Thailand eller Rumænien, og hvad vil ministeren gøre for at forhindre det?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-02-04:
Tak for det.
Altså, regeringen samarbejder med alle, der gerne både vil sikre retssikkerheden for mennesker med handicap og gerne vil udvikling på det sociale og boligpolitiske område.
Så jeg tror, det lidt er en tilfældighed, og det er ikke lige nødvendigvis med venstrefløjen; vi samarbejder gerne med alle partier, der sætter sig til forhandlingsbordet.
Rosa Lund (EL), 2026-02-04:
Den balance tror jeg sådan set godt vi kan finde.
Balancen skal helt sikkert ligge et andet sted, end den gør i dag, og derfor tager jeg det meget positivt ned, at ministeren siger, at der vil blive inviteret til drøftelser om det her.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-02-04:
Jeg ser meget frem til den dialog.
Vi skal også huske på i dag, at der selvfølgelig er politiets efterforskning, når der sker et pludseligt og uventet dødsfald, og det må vi bestemt ikke lægge til side i de her sager.
Men jeg forstår godt, at der er mange pårørende og efterladte, der bagefter står med rigtig mange spørgsmål, også omkring hvad der skete med den person, der var i botilbuddet til det sidste, og det skal vi så bare finde en måde at balancere op imod, at der også er en ret til privatlivet, uagtet at man er syg eller lever med en psykisk sygdom eller et handicap.
Rosa Lund (EL), 2026-02-04:
Det synes jeg lyder rigtig dejligt og positivt.
Den dialog vil vi meget gerne troppe op til – det vil vi i hvert fald meget gerne i Enhedslisten, for vores opfattelse er, at lige nu har vi lavet et system, hvor retssikkerheden beskytter systemet i stedet for at beskytte borgeren og beskytte de pårørende.
For det er jo de pårørende, der står tilbage og selvfølgelig gerne vil vide, hvad det er, der er sket.
Den afdøde er jo desværre død, og derfor må det være de pårørende, som man tager det største hensyn til.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-02-04:
Jamen når jeg siger, at jeg gerne vil i dialog om det, er det, fordi jeg gerne vil i dialog med Folketingets partier om, hvordan vi kan afveje de her forskellige hensyn.
For på den ene side står der jo retten til privatlivets fred, og det gælder også, selv om man f.eks. lever med både psykisk sygdom og et rusmiddelforbrug, altså en dobbeltdiagnose, og bor på et botilbud, og man, hvis der sker en ulykke, eller hvis man dør, til det sidste ønskede, at det skulle høre under privatlivets fred og ikke være noget, som ens familie bagefter kunne sidde og granske i.
På den anden side har der været andre sager, hvor jeg er fuldstændig enig i, at det kunne have været godt, at der havde været en form for særlig udvidet ret til aktindsigt for de pårørende og de efterladte, sådan som vi kender det på sundhedsområdet.
Jeg vil meget gerne invitere partierne i Folketinget til en drøftelse af det.
Lige nu sidder vi og kigger på, hvad det er, man kunne gøre, og så vil jeg gerne invitere til en drøftelse af det.
Rosa Lund (EL), 2026-02-04:
Tak for svaret.
Men vi synes bare ikke, at balancen er ramt helt rigtigt, som det er nu, for den sag, som er omtalt i nærværende spørgsmål, er jo desværre ikke den eneste.
Vi har også det, der i offentligheden er kendt som Nannasagen, og vi har desværre en del andre sager, hvor der står nogle forældre tilbage og ikke kan finde ud af, hvad der faktisk skal ske med deres børn, som er døde i statens varetægt.
Så der er noget med, at vi ikke har ramt balancen rigtigt her, i hvert fald som vi ser det i Enhedslisten.
Når ministeren siger, at ministeren gerne vil have dialog om det her, skal jeg bare være sikker på, at jeg forstår, hvad det betyder.
Er det sådan, at vi i Enhedslisten vil blive inviteret til en kop kaffe, eller skal vi tage den i salen her?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-02-04:
Nej, undskyld.
Tusind tak for spørgsmålet, som jeg mener er meget, meget relevant.
Og hvis der sker et tab af netop sådan et familiemedlem, særlig hvis det er et dødsfald, der både er pludseligt og uventet, kan det efterlade en med en masse spørgsmål og tvivl.
Det har vi set i flere forskellige sager.
Vi har i dag systemer, der kan træde til, når det er sådan, at et dødsfald skaber et særligt behov for viden om forløbet, f.eks. politiet og politiets efterforskning.
Der er forskellige tilsyn, også med botilbud og dem, der bor der, og som sagt også i sidste ende politiet, der kan efterforske, hvis der er grundlag for det.
Jeg har bedt mit ministerium om at indhente redegørelser fra Frederikshavn Kommune og Region Syddanmark om den sag, der bliver omtalt i det her spørgsmål om Isabell, som druknede i en sø, og når det gælder ophold på et botilbud, hvor en beboer er død, gælder offentlighedslovens almindelige regler om aktindsigt i dag.
Efter loven er oplysninger om enkeltpersoners private forhold ikke omfattet af aktindsigt, og det kan f.eks. være spørgsmål og oplysninger om sociale forhold.
Jeg synes, at vi her står med en svær balance, hvor der ikke nødvendigvis er entydige svar.
På den ene side er der respekten for den enkeltes privatliv, og på den anden side er der familiens eller de pårørendes behov for at kende til, hvad der skete i den sidste tid, hvor deres kære levede.
Jeg vil gerne i dialog om, hvordan vi kan afveje de hensyn, men jeg synes også, at det kræver, at vi tænker os godt om sammen og overvejer, hvordan vi bedst placerer de her forskellige hensyn.
Tak for spørgsmålet.
Hov, det er den forkerte mikrofon, der er tændt.
Rosa Lund (EL), 2026-02-04:
Mener ministeren, at det kan være lovgivers intention, at nære pårørende og værger til mennesker med handicap, der dør, mens de bor på bosteder i statens varetægt – under serviceloven – ikke kan få indsigt i, hvad der er sket i timerne og dagene op til deres datter, søn, bror eller søsters død, og dermed ikke finde ud af, hvor et eventuelt ansvar for dødsfaldet kan placeres?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2026-02-04:
Jeg synes jo faktisk, det er et ret klart snit at sige, at spørgeren med sin folketingsløn ikke skal have nogen check, men at hvis spørgerens hustru har en lidt lavere indkomst – det er jo en målretning af checken at sige det – så er hun berettiget til den.
Det er jo den måde, jeg synes vi skal gøre det på.
Det er jo også derfor, at checken er markant mere målrettet end f.eks. Danmarksdemokraternes svar med bare at sænke skatten for alle, for der er det jo decideret alle.
Det, vi i regeringen sammen med Enhedslisten og SF har besluttet, er, at det skal hurtigt ud og så billigt som muligt i administration, så pengene kommer ud at leve hos de danskere, som har mærket de høje priser, men målrettet selvfølgelig dem, der ikke er meget velhavende pensionister eller har meget høje lønninger i børnefamilier.
Det synes jeg er godt, jeg synes, det er målrettet, og jeg er glad for den her aftale.
Hans Kristian Skibby (DD), 2026-02-04:
Altså, jeg har en pæn indkomst – det vedstår jeg gerne – men min kone har en lidt mindre indkomst, og hun er så en af de heldige modtagere.
Hvorfor har man ikke i regeringen kigget på husstandsindkomster?
Hvorfor er der 17.000 danske familier, hvor den ene har en millionindkomst, som nu skal velsignes med en check fra SVM-regeringen, fordi der snart er folketingsvalg?
Kan ministeren ikke godt selv se, at der lugter lidt af valgflæsk?
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-02-04:
Først og fremmest tak for spørgsmålet.
Jeg er rigtig glad for, at Danmarksdemokraterne kommer ned og stiller spørgsmål til den her vigtige politiske aftale, der er omkring fødevarechecks.
Det er rigtigt, at man er omfattet, hvis man boede i Danmark i november 2025.
Det er der, det er blevet opgjort.
Det gælder også, hvis man f.eks. var arbejdsløs i november 2025, men ikke er det længere.
Så vil man stadig få checken.
Det er, fordi det har været vigtigt for os at få de her checks ud hurtigt, sådan at folk har noget at betale deres mad med, og sørge for, at man kan stå lidt igen i forhold til de høje priser, som der er rigtig mange steder i supermarkeder.
Det har altså været vigtigere for os at sørge for, at folk fik pengene inden for en rimelig tid, end at være hundrede procent sikker på, at der ikke kan sidde en enkelt i Spanien eller andre steder, som vil få adgang til den her check.
Så det er svaret på spørgsmålet.
Tak for ordet.
Hans Kristian Skibby (DD), 2026-02-04:
Ja tak, men det var det nu ikke.
Det var jo egentlig ikke svar på spørgsmålet.
Jeg spurgte til, hvad ministeren vil gøre for at stoppe det her skattecirkus med udbetaling af checks til folk, der slet ikke bor i Danmark.
Synes ministeren, at det er en god politik, at vi sender penge ud af Danmark?
Og vi ser dem aldrig igen.
Nogle af dem er nogle, der har boet i Danmark og har været studerende.
Nogle har været på au pair-ordning.
Det er danske pensionister, der rejser ud, og alle mulige andre.
Men det har jo nogle konsekvenser, når man flytter ud af et land, bl.a. i forhold til overførselsindkomster og alt muligt andet.
Og derfor er det ikke – med al respekt – svar fra ministeren på spørgsmålet, som er fremsat.
Vi har tidligere fået svar fra forskellige skatteministre og andre.
Hvis man kigger på 2022, da man udbetalte den grønne check, den berømte energicheck, var der næsten 50.000 udlændinge i udlandet, som fik en dansk varmecheck til at betale varmeudgifter i Danmark for, selv om de måske boede i Thailand, hvor der var 30 grader varmt.
49.356 udlændinge og 25.968 danskere var under den her ordning i 2023.
Det er lidt en god kobling over til den her berømte fødevarecheck, for det, vi kan se med tallene, er jo, at regeringen lægger op til, at man vitterlig også vil strø om sig med checks i udlandet.
Altså, en ting er, at SVM-regeringen synes, at man vil føre valgkamp i Danmark for pengene, men at man ligefrem fører det ud som en verdensomspændende nyhed, synes vi i Danmarksdemokraterne er en kende morsomt.
Derfor synes jeg måske, ministeren skulle svare på spørgsmålet, der er fremsat, og det er: Hvad vil ministeren gøre ved de her udbetalinger til udlændinge eller folk, der er rejst ud af Danmark?
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-02-04:
Jamen jeg synes da, det er en relevant pointe, om man skulle have sat grænsen over 0,5 mio. kr.
Det synes jeg da er en god pointe.
Altså, det er jo stort set samme situation, man er i.
Det behøver man ikke at have en lang uddannelse for at gøre, og jeg synes da, det er fair nok, hvis man er under det.
Jeg kommer ikke til overhovedet at undskylde for, at vi giver almindelige arbejderklassefamilier et tilskud til deres økonomi i den kommende tid.
Det står jeg fuldstændig på mål for, og det er jeg stolt af.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2026-02-04:
Det, der undrer mig allermest her, er, at man har valgt at skyde med så store spredehagl.
Vi kan jo sagtens diskutere, hvor grænsen skal ligge henne.
Umiddelbart mener jeg, 0,5 mio. kr. er ret højt sat i dagens Danmark.
Det kunne man måske have overvejet.
Derudover er det jo oplyst, at omkring 150 registrerede aktive bande- og rockerkriminelle nu vil modtage en fødevarecheck, da de af uransagelige årsager er tilkendt førtidspension eller seniorpension.
Hvad mener ministeren egentlig om, at de modtager en fødevarecheck?
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-02-04:
Hvem tjener brutto 1 mio. kr.?
Hvad er det for et ægtepar, vi forestiller os?
Det kan jo f.eks. være en håndværker, der er gift med en sygeplejerske.
Er det dem, man i Danmarksdemokraterne kalder for en millionærfamilie?
Det synes jeg ikke er en rimelig måde at beskrive den familie på.
Jeg ville kalde det en ganske almindelig middelklasse- eller arbejderklassefamilie.
Jeg ville sige, at det var folk, som selvfølgelig har en pæn indkomst, heldigvis, for sådan er det i Danmark, men det er jo ikke nødvendigvis folk, jeg ville kalde millionærer.
Det synes jeg er en helt forkert måde at beskrive det på.
Folk, der tjener 0,5 mio. kr. samlet, er folk, der f.eks. har en faglært uddannelse, og dem synes jeg ikke man skal gå og kalde sådan nogle udtryk.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2026-02-04:
Hvis vi nu vender blikket lidt mod børnefamilier, vil jeg egentlig gerne høre ministeren forklare, hvorfor det er fornuftigt, at en familie med en husstandsindkomst på næsten 1 mio. kr. også skal være berettiget til en check.
Er det virkelig ministerens holdning, at en millionærfamilie er så økonomisk trængende, at den har brug for en ekstra check fra staten af?
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-02-04:
Nej, jeg synes ikke nødvendigvis, man er økonomisk trængende, hvis man ejer en ejendom til 16 mio. kr. Det er der heller ikke særlig mange mennesker der gør.
Men inden man skøjter hen over det og siger, at folk, der f.eks. ejer deres egen ejendom og ejer deres parcelhus, pr. automatik er velstående og har et stort rådighedsbeløb, skal man bare huske på, at det jo godt kan være et hus, som de har købt på et tidspunkt, og som de faktisk bor i og har brug for at bo i, og der kan jo godt være en høj ejendomsskat.
Det kan jo være, man bor i et område, hvor ejendommene er blevet mere værd, og at der så er en høj månedlig ejendomsskat, som man skal betale for sådan et hus.
Så kan man jo sagtens være i en situation, hvor man løbende ikke har så mange indtægter, selv om man tilfældigvis har købt sit parcelhus og betalt det ud igennem mange år på arbejdsmarkedet.
Jeg synes, det er skidt at udstille folk, der ejer deres egen bolig som nogle, som bare automatisk er meget velstående.
Det er ikke nødvendigvis tilfældet.
Man kan sagtens sidde stramt i det, selv om man ejer sit parcelhus.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2026-02-04:
Jeg tror nu heller ikke, jeg kaldte dem for millionærer.
Jeg tror, jeg sagde, at de næsten har en millionindtægt.
I min verden er det i hvert fald ikke folk, der sådan umiddelbart, vil jeg vove at påstå, står til at have brug for en check på 2.500 kr. eller 5.000 kr., hvis de får to checks, som nogle jo kan risikere at få.
Bare her til sidst vil jeg egentlig gerne høre, hvorfor regeringen ikke har fundet det vigtigere at kompensere de mange enlige, som hver dag går på arbejde og kan se frem til absolut ingenting.
Det er sådan set, set lidt i lyset af at man har sat grænsen ved lige knap en halv million kroner.
Hvad mener ministeren egentlig om alle de enlige, der går på arbejde hver dag, men ikke får den?
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-02-04:
Jeg bliver nødt til at korrigere det, hvis hr. Hans Kristian Skibby tror, at en tredjedel af dem, der får checken, har en indkomst på over 1 mio. kr.
Nej, der blev sagt millionindkomst.
Og hvis han tror det, er der noget, der er misforstået her.
Det er jo to forskellige ting, trods alt.
Men jeg vil sige helt klart, at hvis ordføreren ser på, hvem der får mest ud af det her, er det folk, der har de laveste indkomster.
Jeg er stolt over den her aftale.
Det er jo, som jeg nævner, Lolland Kommune, der får allermest ud af det.
At man så kommer herned i Folketingssalen og klager over et princip, som man selv har fundet på, og hvor man selv har været med til løbende at udbetale årlige checks igennem mange år, synes jeg bare viser, at man ikke har læst ordentligt i bøgerne.
Hans Kristian Skibby (DD), 2026-02-04:
Jo, men nu er det ikke mig, der skal svare på spørgsmål, det er faktisk ministeren.
Altså, en tredjedel af de her checks udbetales til den rigeste del af den danske befolkning, dem med de højeste indkomster.
Det var jo fremme i medierne i går.
660.000 checks skal udbetales til den rigeste halvdel af vælgerne.
Så er der så de her over 50.000 mennesker i udlandet, som også skal have den, og der vil jeg egentlig gerne spørge ministeren til det med tro og love-erklæringen, for dem, der bor i udlandet, skal ikke engang tjekkes fuldstændig, i forhold til om de nu også overholder indkomstregler og formuegrænser; de skal bare udfylde en tro og love-erklæring.
Kan danskerne i Danmark få den samme rettighed?
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-02-04:
Så det, som jeg skal forstå, er, at hr. Hans Kristian Skibby mener, at man har ret til en masse kattejammer over, at en check kommer én gang til nogen uden for landet, men at den check, som hr. Hans Kristian Skibby selv var med til at stemme igennem, mediechecken, tilbage i 2018, og som kommer hvert eneste år til folk uden for Danmark, er helt i orden, og at det bare var et godt princip, som man selv var med til at vedtage.
For mig har det været vigtigt, at det kommer ud hurtigt, og at det kommer ud til folk, der har brug for det.
Og det, vi kan se, er, at dem, der får allermest gavn af det, er folk i Lolland Kommune.
Det er jo det sted, hvor der er allerflest, der har brug for det.
Tror hr. Hans Kristian Skibby virkelig ikke, at der er mennesker på Lolland, som har brug for de her penge, og som kommer til at få gavn af de her penge, når vi har stigende fødevarepriser?
Hans Kristian Skibby (DD), 2026-02-04:
Og der er altså ikke noget nyt i, at der er nogen, der sætter spørgsmålstegn ved, om det er en god idé, at man sender pengene ud af Danmark frem for at bruge dem i Danmark.
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-02-04:
Jeg ved ikke, om hr. Hans Kristian Skibby har dårlig hukommelse, men det var jo hr. Hans Kristian Skibbys eget daværende parti, der indførte ældrechecken, hvor der gælder præcis de samme principper, og som indførte mediechecken i 2018, hvor der gælder præcis de samme principper, altså at alle mulige, der sidder på den spanske Solkyst, får mediecheck fra Danmark, selv om de slet ikke kan se de danske medier.
Man ruller nu ironi og sarkasme ud for at gøre nar ad et vigtigt initiativ, som rigtig mange danskere kommer til at få gavn af, men det er jo præcis ens eget princip, som vi laver det efter.
Det er jo det princip, som hr. Hans Kristian Skibbys skiftende partier har stadfæstet flere gange.
Jeg ved ikke, om han har glemt det.
Men det er jo det, vi bygger oven på.
Jeg kommer ikke på noget som helst tidspunkt til at have det skidt over den her check.
Det sted, hvor der er flest, der får den, er Lolland Kommune.
57 pct. af alle voksne får den.
Det er folk, der har brug for den her check.
Så kan det godt være, at de principper, som Dansk Folkeparti stadfæstede i gamle dage, er tossede, men man burde da stå på mål for dem, når man selv har været med til at vedtage dem.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2026-02-04:
Er det ministerens opfattelse, at man som folkepensionist er økonomisk trængende, hvis man ejer ejendomme for 16 mio. kr., og dermed har ret til at få udbetalt en fødevarecheck?
Peter Skaarup (DD), 2026-02-05:
Tak til ordføreren for svaret.
Grunden til, at jeg spørger, er jo netop også, at man i medierne ligesom kan læse sig frem til, at f.eks. hr. Frederik Vad siger, at grunden til, at der ikke kommer et forbud mod bederum, er, at Moderaterne ikke vil være med til det, og Venstre siger sådan set det samme.
Men her i Folketingssalen siger man ikke åbent, at man går ind for et forbud mod bederum, og kaster skylden over på Moderaterne.
Hvorfor gør man egentlig ikke det?
Altså, hvorfor er der ikke overensstemmelse mellem det, man siger i medierne og til borgerne, og så det, man siger herinde i Folketingssalen?
Mikkel Bjørn (DF), 2026-02-05:
Det er jo også underligt.
Altså, man kunne jo bare gå op på talerstolen og sige: Vi har tabt den armlægning internt i regeringsforhandlingerne, det er give and take, og Socialdemokratiet får nogle ting igennem, som vi synes er en god idé, og så må vi acceptere bederum, og det er vi egentlig ikke tilhængere af, men det har jo været en del af en regeringsforhandling, og vi har tabt den forhandling.
Det synes jeg da havde været mere oprigtigt at gå op og sige, i stedet for at man egentlig fortæller sandheden i medierne og siger, at det hele er Moderaternes skyld, men når man så går ned i Folketingssalen, siger man: Vi mener faktisk også selv lidt det samme som Moderaterne.
Men på den anden side vil jeg sige, at hvis det er den politik, folk fører, så synes jeg også, at de skal stå til ansvar for den, og så nytter det ikke noget at sige, at man ikke reelt mener det i virkeligheden, når man taler med medierne.
Tak for det.
Jeg tror, at hvis man er sådan et meget kynisk magtparti, som Moderaterne især er, og mest af alt er optaget af sin egen vælgeroptimering, så tror jeg egentlig, det er meget intelligent, hvad man foretager sig her.
For der sidder mange mennesker ude på uddannelsesinstitutionerne, som ønsker islamisering af Danmark, og som vil folde deres hænder og takke Moderaterne og måske ovenikøbet sende et partibidrag for deres interessevaretagelse i det her spørgsmål.
Jeg forstår ikke, at man kan se sig selv i øjnene om morgenen.
Men det må regeringen selv gøre op med sig selv.
Det er jo sådan et partipolitisk personlighedstræk efterhånden, der er særligt for Socialdemokratiet, altså at føre én politik i de store mediers spalter og så føre en anden politik herinde på Christiansborg.
For så kan man ligesom give befolkningen indtryk af, at man mener noget bestemt eller fører en bestemt politik, og så kan man lade være at tage ansvar, når man skal trykke på knappen hernede i salen; det er der trods alt færre der opdager.
Jeg synes, det er en ærgerlig måde at føre politik på.
Jeg synes, at man skulle nøjes med at føre den politik, som man også fortæller befolkningen at man ønsker at føre.
Det nytter jo ikke noget at gå ud i offentlige medier og sige, at man vil lukke bederum, og så gå ned i Folketingssalen og stemme imod at lukke bederum eller at lave et stort udlændingepolitisk udspil lige før et valg, hvor man siger, at man vil sætte et loft over ikkevestlig indvandring, at man vil lukke muslimske friskoler, at man vil stoppe ulandsbistand til lande, der ikke vil tage imod deres egne kriminelle borgere, og man har tusind andre forslag, og når de så bliver fremsat af andre partier lige efter et valg, stemmer man imod sine egne forslag til stramninger.
Men altså, det håber jeg at vælgerne tager til efterretning, når de skal ned at stemme lige om lidt.