Ellen Trane Nørby (V), 2019-03-27:
Tak for spørgsmålet.
Det er ikke første gang, vi er her i salen og har den type spørgsmål.
Men alligevel er jeg glad for spørgsmålet, og tak for det, for så kan jeg jo også oven på den aftale, vi har indgået med Dansk Folkeparti i går, svare spørgeren.
Og mit svar er ja.
Og det fremgår jo sådan set også klart og tydeligt af den aftale, som vi har lavet med Dansk Folkeparti om en sundhedsreform, »Et stærkere sundhedsvæsen – tættere på dig«, som vi indgik i går, og som jeg egentlig også har svaret adskillige gange tidligere her i salen og også skriftligt til både spørgeren og nogle af spørgerens partifæller.
Det fremgår også direkte af aftalen, både på side 26 og på side 33, at aftalepartierne er enige om, at der med sundhedsreformen ikke ændres på den fastlagte sygehusstruktur.
Så vi vil etablere 21 sundhedsfællesskaber omkring de 21 akutsygehuse for at sikre mere nærhed og en bedre sammenhæng i indsatsen til gavn for ikke mindst vores patienter, men det fremgår sådan set også tydeligt af aftalen, at vi ikke kommer til at ændre ved den nuværende sygehusstruktur.
Så regeringen har ingen planer om at lukke Vejle Sygehus.
Og hvis jeg skal gentage det, for at spørgeren og hans partifæller så måske kan bruge lidt mere af deres tid på at diskutere politik i stedet for at sprede utryghed og falske påstande ude i debatten, så er det vigtigt at sige, at sundhedsreformen jo handler om at styrke det nære sundhedsvæsen, ikke om at lukke sygehuse.
Så man kan meget vel forestille sig, at der er flere tilbud og flere behandlinger, som også skal flyttes ud på nogle af de mindre sygehuse, vi har i dag – ikke at de skal lukkes.
Tak for ordet.
Det er jo sådan set det, regeringen gør med sundhedsreformen, som vi netop har aftalt med Dansk Folkeparti.
Når vi opretter de 21 sundhedsfællesskaber som en forpligtende ramme for samarbejdet mellem kommune, sygehus, psykiatri, egen læge er det jo netop for at undgå noget af den kassetænkning, der foregår i dag.
Vi nævner også helt konkret både i udspillet, men også i aftalen fra i går, at et af de områder, der netop skal håndteres i sundhedsfællesskaberne, så der ikke går kassetænkning i det og borgeren ender som kastebold mellem region og kommune, netop er, når vi taler behandlingsredskaber, og det kan være kugledyner, det kunne også være glukosesensorer til mennesker med diabetes.
Der er en række områder.
Derfor er det også en strukturel løsning, der skal være på det problem, som vi desværre ser i alt for mange tilfælde i dag.
Børn skal have den hjælp, de har behov for – færdig, slut.
Det er også det, vi har diskuteret omkring konkrete eksempler med kugledyner, vi har diskuteret det om glukosesensorer, vi har diskuteret det om respirationshjælp, vi har diskuteret det om sondemad, vi har diskuteret det om en lang række ting.
Alligevel ser vi jo gang på gang kommuner og regioner, der slås om, hvem der skal betale regningen, og borgeren, der bliver kastebold.
Det er jo sådan set lige præcis derfor, at vi fra regeringens side sammen med Dansk Folkeparti har sagt, at det er vi også nødt til strukturelt at tage hånd om langsigtet og fremadrettet, og det gør vi i de 21 sundhedsfællesskaber.
Men her og nu er der jo ingen tvivl om, at medicin ikke er første valg.
Det fremgår klart og tydeligt af den vejledning, der ligger på området, og derfor skal børn have det behandlingstilbud, som de både har krav på og har behov for.