runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2017-01-26:
Spørgsmålet er sådan set det samme som til den tidligere ordfører: Gør det slet ikke indtryk på ordføreren, at vigtige organisationer – Lægeforeningen, Kræftens Bekæmpelse og andre – siger, at det her er at sætte unge mennesker i farlige situationer; at det her vil virke direkte mod det ønske, man har, også fra politisk hold, om at få begrænset alkoholforbruget, fordi danske unge jo har europarekord i druk?
Er man så forhippet på at tilgodese nogle erhvervsinteresser, at andre samfundsmæssige hensyn, der handler om folkesundhed, men særlig handler om unge menneskers beskyttelse mod f.eks. at blive udsat for seksuel chikane eller vold, sætter man bare til side?
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-01-26:
Nu siger ordføreren kort tid.
Man kan altid diskutere, hvad kort tid er.
Hr. Thomas Jensen ved også, at nogle gange er kort tid kort tid, andre gange er det lang tid.
Men altså, jeg synes, at det vil være helt oplagt, at vi har en ganske almindelig evaluering af den her lov efter 2 år.
Sådan er det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-01-26:
Jeg er stadig væk lidt interesseret i at vide, hvad det er, der er sket, fra dengang Dansk Folkeparti decideret fremsatte et forslag her, hvor man ville have staten til at tage ansvar, til i dag, hvor man stemmer imod lige præcis det, at staten skal gå ind og tage et større ansvar, også finansieringsmæssigt.
Vi ved jo ikke, hvad der præcis ligger af projekter nu, og om de netop har de helhedshensyn, som kystanalysen siger at man skal have.
Så hvordan kan det være, at Dansk Folkeparti i dag er mere optaget af, at de rigeste grundejere skal have mulighed for at kaste granitblokke i vandet, hvilket er en meget isoleret løsning, som netop overhovedet ikke lytter til det, kystanalysen konkluderer?
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-01-26:
Ja, og det er de så under kyndig vejledning af såkaldt voksent personale over 18 år.
Henning Hyllested (EL), 2017-01-26:
Jo, men arbejdsmiljøet lige nøjagtig i restaurationsbranchen er så hårdt – og det er jo også derfor, man har haft grænserne indtil nu – at det netop tilsiger, at det her er et job for voksne til voksenløn
Der er så mange situationer, der skal håndteres, fulde mennesker, der skal håndteres, seksuel chikane osv. osv.
Hr. Pelle Dragsted har tidligere nævnt mange af de forhold, der gør sig gældende.
Det her tilsiger selvfølgelig, at det skal håndteres af voksne mennesker.
Jeg vil spørge ordføreren, hvordan man skelner de der forskellige restauranttyper fra hinanden.
Det er meget godt at sige, at der skal serveres mad, og at det er formålet.
Men på mange af de der restauranter, som serverer mad, skifter det jo i løbet af aftenen.
Når man har fået noget at spise, skal man også have noget at drikke, og man bliver på restauranten.
Og så opstår den dér situation.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-01-26:
Al ny lovgivning i Danmark bliver jo revurderet, og hvis der skulle vise sig at være noget af det, som ordføreren giver udtryk for, hvilket jeg slet ikke tror, så er det selvfølgelig en situation, man må tage hånd om i forbindelse med en opdatering af loven.
Men jeg må bare minde om, at den lovgivning, vi har i dag, ikke tager højde for en situation, hvor vi ønsker at unge mennesker skal komme ind på arbejdsmarkedet også de steder, hvor der typisk er mulighed for at få et fritidsjob.
Det her har jo ikke noget at gøre med Nyhavn og det, som ellers bliver skitseret.
Det her har noget at gøre med, at vi eksempelvis har familierestauranter i Danmark, hvor man i dag ikke har mulighed for at lade unge under 18 år gå ud i serveringsområdet; de må kun stå ude ved opvaskemaskinen på restaurationerne, i Jensen Bøfhus og Flammen og alle mulige andre steder.
Det er de steder, hvor vi har ungarbejdere, som gerne vil arbejde, og som gerne vil arbejde, f.eks. i Djurs Sommerland.
Det må de heller ikke, fordi de så måske kommer til at stå et sted, hvor der også bliver købt en øl til familiens far eller mor, som er med på familietur.
Eller det kan være de danske grillbarer eller andre steder, hvor man måske også har en alkoholbevilling, men hvor alkohol ikke udgør en betydelig del af omsætningen.
Det er de steder, hvor det har gjort sig gældende.
Henning Hyllested (EL), 2017-01-26:
Altså, hvis man læser høringssvaret fra HORESTA, synes jeg ellers det fremgår lysende klart, at det er et forsøg på at vægte nogle erhvervsinteresser i form af at skaffe billig arbejdskraft til erhvervet.
Og i den anledning ser man så stort på, om jeg så må sige, at der bliver placeret unge mennesker på 15-18 år i et meget, meget hårdt arbejdsmiljø.
Hr. Pelle Dragsted gjorde også tidligere i sit spørgsmål opmærksom på, hvor hårdt det her arbejdsmiljø i virkeligheden er.
Er det sådan, at ordføreren altså er parat til at ofre arbejdsmiljøet på det alter, der hedder billig arbejdskraft?
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-01-26:
Jeg synes jo måske også, at man skulle tage udgangspunkt i den nugældende lovgivning.
Der står i restaurationslovens § 27, at unge under 18 ikke på noget tidspunkt må være beskæftiget i serveringslokaler, garderober eller toiletter i åbningstiden på serveringssteder, hvor der serveres drikke med en alkoholprocent på over 2,8, dvs. en ganske almindelig øl.
Det kunne jo godt være, at man synes, at det måske er en lidt for skrap lovgivning at have i dagens Danmark.
Det mener vi faktisk i Dansk Folkeparti.
Vi er helt med på, at der ikke skal være sådan en wild west-tilstand, selv om SF synes, det er sjovt at påstå, at det bliver sådan, og jeg er udmærket klar over, at SF har en interesse i at tegne et billede af, at det her skulle betyde, at det kommer til at være ene 15-årige, der kommer til at stå nede i Nyhavn og svinge shots over bardisken.
Det tror vi slet ikke i Dansk Folkeparti; det er slet ikke det, der kommer til at ske.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-01-26:
Nu har vi aldrig foreslået, at man skal have stemmeret som 15-årig, men lad det nu ligge.
Det handler jo også om, at pligter og rettigheder følges ad, og her er der altså tale om unge mennesker, som arbejder til en markant lavere løn end voksne mennesker.
Og det er jo klokkeklart derfor, at erhvervet har en interesse i at kunne udvide arbejdsstyrken med nogle, som koster meget mindre.
Det er det, det her forslag drejer sig om: at man gerne vil have nogle flere ungarbejdere, som ikke bare – som det var tilfældet, da jeg gik i gymnasiet – som 15-16-årige kan stå ude ved opvasken eller smøre sandwiches, men som også kan komme ind i baren og arbejde med at servere tequilashots.
Det er præcis det, det her forslag handler om.
Derfor vil jeg gerne spørge igen: Vil ordføreren hellere følge erhvervslivets interesse i at kunne betale en lav ungeløn end at beskytte unge mod meget fulde mennesker?
Thomas Jensen (S), 2017-01-26:
Tak til hr. Hans Kristian Skibby for en god tale.
Så mit oplæg til ordføreren er: Skulle vi prøve at få skrevet ind i loven, at vi skal have en evaluering efter kort tid, sådan at vi i fællesskab kan sætte os ned og se på, hvad erfaringerne er, og så kan vi få den helt rette balance i lovforslaget, sådan at der måske også er nogle flere partier, der kan bakke op om det her lovforslag?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-01-26:
Det, der står i det lovforslag, som vi er blevet enige om, er, at hovedformålet skal være servering af mad; det skal være hovedformålet.
Det skal ikke være på en café eller et diskotek i Nyhavn eller Jomfru Ane Gade, som har som primært formål at servere shots; så må man ikke.
Og årsagen til, at vi har lavet tidsbegrænsningen fra kl. 6 til kl. 22 på et sted, hvis primære formål er at servere mad, er jo, at risikoen for at blive udsat for berusede personer må være begrænset.
Vi har gjort det her, fordi visse restaurationer og egentlig specielt forlystelsesparker har annonceret, at de har svært ved at finde personale, når man har lavet den her aldersgrænse så rigidt.
Så det er altså for at gøre det fleksibelt og give f.eks. forlystelsesparker en mulighed for at beskæftige unge mennesker.
Thomas Jensen (S), 2017-01-26:
Ja, det bliver en kommentar.
Jeg vil bare gerne kvittere for, at hvis vi kan blive enige om det, kunne Socialdemokratiet godt støtte den her del, altså at der kommer en evaluering efter 2 år.
Pelle Dragsted (EL), 2017-01-26:
Spørgsmålet er så, om det er for fleksibelt, for jeg opfatter svaret som en bekræftelse af det, jeg siger, nemlig som: Ja, på de her steder i Nyhavn, restauranter, hvor der f.eks. ofte er julefrokoster, som ligger i det tidsrum, vi snakker om, vil de unge kunne lange shots over disken.
Så er det klart.
Så har jeg bare to andre spørgsmål, og det er i forlængelse af nogle af de indspark, der er kommet, bl.a. fra Alkohol & Samfund.
De har to konkrete forslag, som jeg godt kunne tænke mig at høre ministerens holdning til.
Det ene er et forslag om, at man, når man nu udvider bevillingsnævnet, så også tilfører det noget sundhedsfaglig kompetence.
Det var det ene.
Det andet er, at der i forbindelse med den her lovgivning skal udarbejdes en vejledning til bevillingsnævnene.
Og der foreslår flere af de her sundhedsfaglige organisationer, at man inddrager Sundhedsstyrelsen, sådan at der også bliver taget sundhedsfaglige hensyn i den vejledning.
Er det noget, regeringen vil være indstillet på at gøre?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-26:
Jeg kan bekræfte spørgeren i, at vi går meget op i at få håndteret det bureaukrati, der er i forbindelse med de nuværende kystsikringssager.
Det er klart, at der skal laves en model, hvor der tages hensyn til naturen og til retssikkerheden, men jeg ønsker da, at man kan få en situation, hvor man kører de her processer parallelt, i stedet for at de kører efter hinanden og derfor kører i flere år.
Og derfor kan man jo komme ud for den situation, vi har i øjeblikket, hvor ganske få modstandere af kystsikringsprojekter overalt kan trænere processen i projekterne på en måde, så de aldrig kan blive en realitet.
Der bliver spurgt til finansieringen, og der må jeg jo gentage det, jeg har sagt tidligere, altså at jeg tror, der er behov for, at vi sætter os sammen, de ansvarlige partier, og bliver enige om, at det her problem kræver, at vi tilvejebringer noget finansiering.
Og så siger jeg også, at før vi kender de konkrete projekter, de konkrete steder, er det jo umuligt og i virkeligheden useriøst at sætte et beløb på, og derfor vil jeg heller ikke kaste mig ud i det.
Carsten Bach (LA), 2017-01-26:
Tak for det, formand.
Og tak for en ordførertale fra Socialdemokratiets ordfører, som jeg synes åbnede op for mange nye ting.
Vi kan nu forstå, at Socialdemokratiet er interesseret i at indgå i seriøse drøftelser om det her.
Og jeg synes specielt, at noget, der var positivt, var det her med at se på bureaukrati og administration osv., som der jo ikke er nogen tvivl om – det er det, som vi alle sammen hører – at der faktisk er mest brug for.
Jeg synes bare ikke, at det før har været Socialdemokratiets indstilling, at man ville ændre på love og regler i den forbindelse.
Beslutningsforslaget her er meget konkret i forhold til størrelsen af finansieringen – jeg tror, der står 400 mio. kr. – og jeg har lige spurgt min makker her bag mig, hvordan det tal er fremkommet, uden at jeg dog kunne få svar på det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-26:
Jeg vil gerne kvittere for den meget konstruktive tilgang til finansieringsspørgsmålet og til beløbets størrelse, og jeg tror, det er en klog tilgang, også fordi vi ved, hvor der er behov, jævnfør den viden, som kystanalysen tilvejebringer, men vi ved jo ikke noget om, hvilke konkrete løsninger der er samfundsmæssigt optimale, vi ved ikke, om der er steder, hvor der er behov for kystsikring, men hvor de værdier, som en eventuel kystsikring vil beskytte, er så lave, at man skal vælge nogle andre løsninger eller slet ikke at kystsikre.
Så det er jo de debatter, man skal ind i, før man lægger sig fast på finansiering og omfanget af finansieringen.
Jeg tror, det er en klog tilgang, som ordføreren giver udtryk for, at det må man diskutere hen ad vejen, i takt med at vi bliver klogere.
Det er også derfor, jeg synes, det er fornuftigt, at der i forslaget både er et ønske om en finansiering, men også om, at der skal være et egentligt råd, som planlægger det centralt.
Peder Hvelplund (EL), 2017-01-26:
Tak for det.
Jeg er da fuldstændig enig i, at det klart bedste ville være, hvis det var sådan, at vi kunne få regeringen på banen i forhold til det her.
Det har bare ikke været så voldsomt positive signaler, vi har hørt indtil nu, og derfor skal vi selvfølgelig fortsætte med det.
Det her forslag er jo blot et forsøg på at sige, at ved at hæve forsikringsafgiften med mellem 200 kr. og 400 kr. for de enkelte forsikringstagere vil man kunne skabe et provenu på 400 mio. kr., som netop kunne være med til at sikre en mere solidarisk fordeling af udgifterne.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-26:
Jeg kan i hvert fald meget klart sige, at der ikke er nogen principielle indvendinger mod den model, og dermed ikke sagt, at det er den model, vi skal vælge, men jeg har ikke noget principielt imod den.
Modellen har det for sig, at den vil betyde, at man ikke skal finde pengene andetsteds, der skal ikke skæres ned på sygehuse, folkeskoler og daginstitutioner, sådan som ministeren påpegede tidligere.
Vi har også tidligere diskuteret en model, hvor man kan bruge spildevandstaksterne.
Så der er jo en række modeller derude, man kan diskutere, og det tror jeg vi skal fortsætte med at gøre i udvalget.
Peder Hvelplund (EL), 2017-01-26:
Det, jeg godt vil spørge ordføreren om, er om finansieringen.
Vi er fuldstændig klar over, at det her er et oplæg, og derfor er det også noget, vi selvfølgelig vil kunne forhandle bagefter, når det kommer tilbage i udvalget.
Og er der andre løsningsforslag til en finansieringsmodel, er vi helt åbne over for det, og det samme gælder i forhold til størrelsesorden på de 400 mio. kr., som er det, vi foreslår.
Men har ordføreren nogen principielle indvendinger mod den finansieringsmodel, vi har fremlagt, som jo netop er at fortsætte med at føre den linje, vi fører i forhold til Stormrådet , nemlig at man finder finansieringen gennem skadesforsikringsafgiften?
For det giver jo mulighed for at sikre en mere solidarisk fordeling af udgifterne til kystsikringsindsatsen.
Er der nogle principielle indvendinger i forhold til den måde at finansiere det på?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-26:
Man siger, at valg skal vindes mellem valgene, og stormene skal ordnes mellem stormene.
Og det blæser jo ikke i dag, så det er en god anledning til at få det diskuteret, og det er jeg glad for at vi gør.
Jeg er af den klare opfattelse, at der er problemer ud over det finansielle.
Tager man eksempelvis til Roskilde, vil man opleve, at de i øjeblikket har et problem i forhold til kystbeskyttelsesloven.
Sagen ligger og venter i Natur- og Miljøklagenævnet, hvor ventetiden desværre er for lang.
Når de har det overstået, kan der i forbindelse med den sag klages i relation til fredning, i relation til åbeskyttelse, i relation til vandløbsregulering og i relation til eventuel ekspropriation.
Så det er åbenlyst, at der også er bureaukratiske ting, som vi skal have styr på.
Det vil jeg meget gerne diskutere.
Det ændrer bare ikke på, at vi også har en finansiel udfordring.
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-26:
Så lad mig prøve at spørge på en anden måde, for det er rimelig åbenlyst, synes jeg, at hver eneste gang der har været en storm, har vi stået og diskuteret kystsikring hernede.
Det er sådan set imellem stormene, man skal gøre noget.
Det er dér, det skal ske.
Mener ordføreren, at der i den eksisterende lovgivning er forhindringer for de folk, som faktisk godt selv vil betale for deres kystsikring?
Mener ordføreren det, og er socialdemokraterne så villige til at ændre på den lovgivning, der er nu?
Hver gang jeg har været ude i landet, har jeg oplevet, at folk faktisk godt selv vil betale.
De har søgt om det, de vil gerne gøre noget for at sikre deres værdier, men de må bare ikke.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-26:
Jamen jeg har ikke meget lyst til at gå ind i spørgsmålet om kovendinger og den polemisering, jeg synes jeg hører.
Altså, Dansk Folkeparti har jo selv stillet forslag her i salen om statsligt finansieret kystsikring.
Dansk Folkepartis ordfører har selv skrevet indlæg til diverse aviser om, at staten bør tage et større finansielt ansvar.
Så hvis der er tale om kovendinger, så kan man jo pege på ordførerens parti.
Så lad os nu sætte os sammen og gøre det, som Dansk Folkeparti har argumenteret for i årevis, nemlig prøve, om vi kan finde nogle statslige midler til at få klaret den her problemstilling med.
Det skal jo ikke være sådan, at kommuner eller borgere ikke fremadrettet også skal bidrage finansielt.
Jeg tror, der er en god logik i, at kommunerne og borgerne har hånden på kogepladen, om jeg så må sige, for det er dem, der skal opføre sig klogt ude ved kysten, når der bliver udstykket, og når der bliver bygget.
Så det er klart, at det vil være en vekselvirkning.
Men Dansk Folkeparti har jo længe sagt, at der er behov for, at der er en statslig finansiering på området, og jeg synes sådan set bare, vi skal blive enige om, at det behov er der, og at det kommer til at stige fremadrettet.
Og lad os så sætte os sammen og få taget de første skridt, også økonomisk, i det her spørgsmål.
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-26:
Tak for det.
Jeg synes jo, det er dejligt at høre, at Socialdemokratiet totalt har skiftet holdning.
Jeg må så også indrømme, at jeg synes, det er en nem måde at gøre det på, når man ikke længere sidder i regering.
Jeg har tidligere diskuteret kystsikring med socialdemokratiske ministre, og de var i hvert fald hverken til at hugge eller stikke i.
Og det er nok, fordi man, når man sidder i en regering, også har ansvaret for ligesom at finansiere tingene.
Og der er det immer væk noget nemmere at sidde på den anden side.
Siden 2006, hvor den nuværende kystbeskyttelseslov blev vedtaget med socialdemokraternes stemmer, har princippet været, at det var ejerne selv, der skulle betale for kystsikringen.
Det var et lovforslag, som Dansk Folkeparti stemte imod, fordi vi hele tiden har ment, at kystsikring bør være en national opgave.
Men der vil jeg bare skynde mig at sige, at vi altså ikke har fremsat forslag om det i salen, fordi vi ikke har kunnet finde finansieringen.
Jeg ville ønske, vi kunne.
Jeg ville ønske, vi havde et pengetræ.
Der er 60 projekter, som ligger til godkendelse i Kystdirektoratet.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-26:
Jamen jeg synes sådan set, jeg luftede en række bud over for ordføreren i mit tidligere svar, og det vil jeg gerne diskutere videre.
Jeg synes bare, det er ærgerligt, at regeringen og partiet Venstre, og dermed ordførerens parti, meget klart siger, at uanset hvordan og hvorledes diskussionen går, og uanset hvordan situationen er ude i virkeligheden, så vil man fra starten afvise, at staten skal spille en rolle finansielt.
Det synes jeg er trist.
Jeg synes egentlig også, det er at svigte borgerne, eksempelvis dem fra Anholt, der, som vi hørte i går, står med en meget konkret problemstilling.
Erling Bonnesen (V), 2017-01-26:
Jamen at der er nogle opgaver, der skal løses, tror jeg er oplagt for enhver, og så undrer det da mig, at Socialdemokratiet ikke har det fjerneste bud på, hvordan man kunne overveje at finde penge til det her.
Altså, ministeren har jo også lige stået og redegjort for, at der kommer en proces fra nu af og nogle måneder frem, at der er nogle ting, der skal gøres.
Ordføreren lægger selv op til et større statsligt engagement, og så hænger det umiddelbart ikke sammen, at man ikke bare har nogle overvejelser og nogle bud på, hvordan det kunne finansieres.
Vi er enige om, at det ikke er her, vi skal, om jeg så må sige, skrue det helt sammen, men der må da være et bud på, om det skal tages fra finansloven eller andre steder.
Så lad os bare tage det spørgsmål.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-26:
Jeg vil undlade at kommentere det med, hvem der har været i regering hvornår, men bare sige, at vi kan konstatere, at vi står med et problem, som bliver større.
Det er også derfor, vi meget klart har tilkendegivet, at det er nødvendigt, at der bliver indkaldt til nogle forhandlinger, som sikrer, at staten tager et større ansvar.
For vi kan jo se, at kommunerne og borgerne ikke kan løfte den her opgave, og så synes jeg faktisk, at vi er valgt til at tage et ansvar for de opgaver, fordi der er nogle fælles værdier, som vi har et behov for at beskytte.
Jeg har meget klart sagt, at jeg ikke kommer til at lægge mig fast på en finansieringsmodel, og det har jeg af den simple årsag, at det ville være useriøst at lægge sig fast på en finansieringsmodel, før vi kender den konkrete regning.
Og det gør vi jo ikke, før vi fra centralt hold har bestemt os for, hvad det er for nogle projekter, det er samfundsmæssigt økonomisk efficient og optimalt at kaste sig over.
Derefter må vi så diskutere, og den diskussion tager jeg gerne, hvordan vi finder pengene.
Jeg hørte fru Ida Auken tidligere pege på stormflodsmodellen, og det er også den model, der ligger i forslaget.
Den kunne man diskutere.
Der er sikkert også andre muligheder, vandselskaber, hvad ved jeg?
Men jeg synes, vi skal blive enige om, at der er behov for en løsning her, og at der er behov for, at vi står sammen om en løsning, og så må vi på den lidt længere bane kigge på, hvordan vi så finansierer opgaven.
Carsten Bach (LA), 2017-01-26:
Kan Socialdemokratiets ordfører måske ikke komme lidt nærmere ind på, hvem det så er, der skal tilvejebringe den her finansiering.
Er det alle skatteborgere, også i Ikast-Brande Kommune f.eks., eller er det kun skatteborgere i kystkommuner?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-26:
Jeg vil gerne sige, at jeg tror, at det fremadrettet – uanset hvad man vælger – vil være klogest, at det fortsat er grundejerne og kommunerne, der har det største ansvar, og som også bærer den største byrde finansielt, fordi der også er et positivt incitament og et klogt incitament fra vores side i, at man fortsat har et økonomisk incitament til at opføre sig klogt, når man er ved kysterne – den måde, man bygger på, den måde, man udstykker på.
Så jeg opfatter det sådan set ikke sådan, at det skal ændre sig.
Og så må vi få kigget på, hvilke projekter vi er nødt til at sætte i værk, og hvordan vi får dem finansieret.
Men det er ikke kun et spørgsmål om, hvilke konkrete projekter det er, men jo også i hvilket tempo de skal sættes i værk.