runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2021-04-27:
Tak for det.
Jeg kan se, at jeg har 5 minutter til at stille spørgsmål i, men så god er verden nok ikke.
Det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at spørge om, handler om det forslag, vi behandler her.
Nu nævner vi sagen, som den er beskrevet i Berlingske i dag, om to udlændinge, der begår en voldtægt.
Jeg har flere gange både i forbindelse med mine indlæg og spørgsmål, også til Nye Borgerlige, sagt, at jeg er enig i, at hvis to udlændinge begår en voldtægt og det er muligt at vise dem ud, så skal de vises ud.
Men det er jo ikke det, forslaget handler om.
Jeg skal bare have ordføreren til at bekræfte, at det, det her forslag handler om, er kumulation af straffe for forbrydelser, og ikke isoleret om, at to udlændinge begår en voldtægt, hvilket jeg tænker vi alle sammen er forargede over.
Jeg er i hvert fald også med på, at de skal vises ud, men det er ikke det, beslutningsforslaget handler om.
René Christensen (DF), 2021-04-27:
Jeg forstår slet ikke, hvorfor ordføreren stiller mig det spørgsmål.
Jeg har ikke nævnt det med et ord.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-27:
Jeg stillede spørgsmålet, fordi jeg, da Nye Borgerlige før var på talerstolen, blev anklaget for, at jeg ikke gik op i det, og at det, at man ikke støttede kumulation af straf, ligesom var en blåstempling af, at to udlændinge kunne begå en voldtægt fuldstændig omkostningsfrit eller uden at skulle udvises.
Det er derfor, jeg stiller spørgsmålet.
Og når nu Nye Borgerlige om lidt laver deres video, synes jeg, at det her klip er vigtigt at få med.
Det var det ene.
Så vil jeg gerne som det andet stille et spørgsmål til Dansk Folkeparti.
Nu vil man finansiere det her med et asylstop, og man synes, at vi nu skal have det her amerikanske system, hvor man kumulerer straf.
Betyder det så, at der er andre dele af det amerikanske system, dødsstraf osv., som også skal være en del af det?
Det er ikke for at negligere betydningen af det eksempel, der er trukket frem i Berlingske, men jeg synes faktisk, det er væsentligt at forstå, hvilke andre elementer man helt konkret også forestiller sig, når nu man ønsker det amerikanske system indført.
René Christensen (DF), 2021-04-27:
Nej, vi ønsker egentlig bare retfærdighed.
Vi ønsker ikke dødsstraf.
Men det, der er vigtigt her, er, at der jo er nogle, der gentagne gange begår kriminalitet.
Jeg må bare sige, at der er nogle, som hele tiden begår kriminalitet og er så skadede, at de nærmest begår kriminalitet fra den dag, hvor de kommer ud af fængslet, og hvis de så fortsætter med at begå kriminalitet den måned, de er ude, så bliver de kun straffet for det, de lavede den første dag.
Helt ærligt, vi har det faktisk bedre med, at de er låst inde, også så de ikke kan skade resten af samfundet.
Der er jo nogle, der er så dybt kriminelle, at de ikke bør gå rundt blandt os andre.
Og ja, det her forslag vil gøre, at der er nogle, der får høje straffe.
Ja, det er det, der er formålet med forslaget.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-27:
Jeg vil bare spørge, om ordføreren er bekendt med, at der er andre europæiske lande, som vi normalt sammenligner os med, der straffer kumulativt, sådan som ordførerens parti lægger op til – altså hvor man tager hver lovovertrædelse for sig og lægger dem sammen.
Er der andre europæiske lande, som vi sammenligner os med, der gør det?
René Christensen (DF), 2021-04-27:
Det tør jeg simpelt hen ikke svare på.
Jeg er faktisk ikke retsordfører.
Jeg er sådan lidt standin, men derfor har jeg alligevel en mening om forslaget her.
Det tør jeg faktisk ikke at sige.
Jeg er ikke nok inde i, hvad andre lande har retssystemer, til at kunne svare på det.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-27:
Eller hvordan skal det her forslag forstås?
René Christensen (DF), 2021-04-27:
Forslaget her skal forstås sådan, at det skal gøre, at man kan gå på gaden og føle sig tryg, at man kan tage hjemmefra at føle sig tryg, at man kan sende sin 14-årige datter ud på gaden og føle sig tryg, at vi har et system, hvor vi faktisk straffer dem, som eksempelvis voldtager en 14-årig pige, begår gentagne indbrud, stjæler masser af biler eller begår mange røverier.
Dem vil vi straffe hårdt; det er det, vi ønsker med forslaget.
Pernille Vermund (NB), 2021-04-27:
Tak for det.
Blot som en supplerende oplysning kan jeg sige, at den sag, som hr. Jeppe Bruus nævnte, jo er relevant, netop fordi der er så ekstremt mange forseelser, hvoraf voldtægten er en og nok den, der på mange af os gør størst indtryk, men det er jo en sag med ekstremt mange forseelser, hvor man jo netop har fået strafrabat, og hvor det er, tror jeg, for mange uforståeligt, at de to forbrydere slipper med knap 3 års og knap 4 års fængsel.
Der er nogle mennesker derude, der tænker: Er de der domstole blæst?
Så vil jeg gerne spørge ordføreren, om ordføreren ikke også er enig i, at opbakningen til hele vores retssystem, altså forståelsen for, at domstolene rent faktisk dømmer i relativt vid udstrækning sådan, som politikerne ønsker det, også er afhængig af, at man som politiker har modet til at stå ved, at det her sådan set er konsekvensen af den politik, vi fører, og er den retspraksis, vi ønsker i Danmark, og det står vi gerne ved, i stedet for at harmes og forarges og så bare sige: Nå ja, det er nok domstolene.
Er ordføreren enig i, at det er et reelt problem for vores opbakning til retsstaten og til vores retsfølelse, hvis man ikke politisk påtager sig det ansvar at stå ved, at den retspraksis, vi har, jo er en politisk beslutning?
René Christensen (DF), 2021-04-27:
Selvfølgelig er det en politisk beslutning.
Det er jo sådan, det er.
Nu står man jo her på Folketingets talerstol, og vi diskuterer mange tal.
Der er 365 dage på et år.
De her mennesker har været sigtet for 794 kriminelle forhold.
Det er voldtægt af en 14-årig pige.
Det er gaderøveri.
Det er voldelige forhold.
Det er hærværk.
Det er overtrædelse af færdselsloven.
Det er tyveri af biler.
Og så får de 3 år og 11 måneder og 2 år og 10 måneder.
Ja, det er et politisk ansvar, at vi ikke giver hårdere straffe, og at der er en strafrabat – absolut.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-04-27:
Jamen jeg fornemmer jeg da, at fru Mette Gjerskov har en vis sympati for idéerne bag det her forslag, og alligevel lykkes det så at kaste grus i maskineriet, om jeg så må sige.
Det er tværtimod noget, der hænger glimrende sammen.
Det her er et stykke praktisk arbejde, vi skal have lavet, med at kortlægge, hvor vi har ressourcerne: hvor meget vi kan få fra havet; hvad vi har på land rundtomkring i landet, i forhold til hvad behovet er; hvor meget vi er nødt til at importere; og ikke mindst hvor meget vi kan genanvende, og der skal vi hæve niveauet.
Derfor er det jo et stykke praktisk arbejde, der under alle omstændigheder skal laves, og som alle ude i branchen er enige i.
Danske Regioner er enige i det, og kommunerne bakker op om det her.
Så jeg forstår ikke modstanden imod det; det er sådan noget processuelt.
Lad os komme i gang.
Det hænger fuldstændig sammen i min verden med det, der er startet.
Der er ingen modsætning imellem aftalen og så det, vi foreslår her.
Zenia Stampe (RV), 2021-04-27:
Tak for det.
Jeg synes, at debatten allerede nu har understreget behovet for en national råstofstrategi med de mange forskellige elementer, der hører hjemme i sådan en strategi, og som jeg i virkeligheden også synes at forslagsstillerne, Venstre, har beskrevet udmærket i beslutningsforslaget.
Men det er jo et område, hvor vi også skal tage hinanden i hånden, og vi har ikke tænkt os at bringe regeringen i mindretal ved at stemme for beslutningsforslaget, som det foreligger nu.
Til gengæld vil vi rigtig gerne formidle et godt samarbejde om en fælles beretning, for det tror jeg godt at vi kan – med alle de forskellige perspektiver, der er blevet nævnt i dag.
Hermed bare min opfordring til regeringen om, at den vil indgå konstruktivt i et samarbejde med forslagsstillerne og de øvrige partier om at lave en fælles beretning, så vi kan lande sådan en med det formål, at vi får en national råstofstrategi.
Jeg mener sådan set, at det ville være underligt, hvis Folketinget ikke kunne blive enige om, at der er behov for det, til trods for at rækkefølgen kan være lidt ulogisk.
Det er jo det, vores regionalpolitikere på tværs af partiskel har sagt til os i mange år.
Men jeg synes, det skal gå ordentligt for sig.
Regeringen skal ikke have det tvunget ned over hovedet med en bestemt formulering; jeg synes, det er noget, vi skal sætte os sammen og lave, sådan at vi også får de forskellige perspektiver med.
Så nej til beslutningsforslaget i den nuværende form, men ja til, at vi lander en fælles beretning.
Og det er jeg slet ikke i tvivl om at vi kan.
Forhåbentlig, når vi med vores stemmer kan gøre, at der er et flertal for sådan en beretning, vil regeringen – og det tror jeg også – arbejde konstruktivt med at lande en.
Mette Gjerskov (S), 2021-04-27:
Hvis det nu var så vigtigt for Venstre at springe hele vidensgrundlaget og vidensindsamlingen over og gå direkte til råstofstrategien, forstår jeg ikke, hvorfor Venstre så ikke rejste det spørgsmål i forhandlingen, da man lavede aftalen.
Og jeg er bestemt ikke ude på, at vi skal tale os længere væk fra hinanden her, men når man har besluttet sig for, at her har vi faktisk brug for et bedre vidensgrundlag, og man bredt i Folketinget har gjort det, må jeg bare spørge: Hvis nu kun Venstre og Socialdemokratiet satte sig ned og sagde: Jamen nu laver vi en råstofstrategi, hvad så med alle de andre partier, vi har lavet en aftale med?
Altså, nu har vi lavet den aftale; vi har besluttet den rækkefølge, og det synes jeg altså vi skal holde fast i.
Signe Munk (SF), 2021-04-27:
Grundlæggende er der jo brug for også at se råstofanvendelsen bredere end bare i forhold til byggeriet.
Derfor kan aftalen om bæredygtigt byggeri jo ikke stå alene, og i virkeligheden burde den også have et meget kraftigere nøk i retning af genbrug frem for genanvendelse.
Derfor har vi også brug for det brede blik på, hvad det er, vi kan gøre for at reducere forbruget af jomfruelige ressourcer, og derfor mener vi f.eks. også, at det at øge råstofafgiften faktisk er et vigtigt element i at skrue på de økonomiske incitamenter til ikke at bruge jomfruelige ressourcer, men derimod bruge genanvendte ressourcer.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-04-27:
For det her handler ikke om at få nogen regering i mindretal; det er jo fløjtende lige meget, for det kan befolkningen ikke bruge til noget i den her sag.
Vi har brug for nogle praktiske løsninger, og det kan vi sagtens finde hinanden i med en beretning.
Nogle gange taler vi meget proces her på Christiansborg – det er man også kommet lidt til her, synes jeg.
Men tusind tak for den konstruktive tilgang.
Jeg er sikker på, at vi kan lande en god beretning sammen, og vi glæder os til det radikale input hertil.
Zenia Stampe (RV), 2021-04-27:
Tak for det.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-04-27:
Tak til forslagsstillerne for et overordnet gennemarbejdet beslutningsforslag, som vi i Enhedslisten ser mange gode takter i.
I Enhedslisten er vi enige i, at der er et behov for en sammenfattende og tværgående råstofstrategi, der tænker regioner, kommuner og råstofbranchen ind.
Enhedslisten er også enig i, at en råstofstrategi skal bygge på en systematisk kortlægning, der sikrer, at flest mulige råstoffer bliver genanvendt på den mest optimale måde.
Vi er enige med forslagsstillerne i, at det er en rigtig god idé at indtænke klimahensyn i form af transporten af råstofferne.
Sand og grus er jo i sagens natur tungt at fragte.
Derudover sætter vi pris på, at hensynet til naboer i højere grad tænkes ind i processen omkring råstofindvindingen.
Men i beslutningsforslaget står der også, at en mere bæredygtig anvendelse af råstofferne skal være attraktiv for bygherren, ligesom det lægger op til et fokus på logistik og tilgængelighed af råstoffer.
Disse barriereregler er bl.a. naturbeskyttelsesloven og miljøbeskyttelsesloven, altså regler, som har til formål at beskytte vores i forvejen enormt pressede miljø og natur.
Hverken naturbeskyttelsesloven eller miljøbeskyttelsesloven skal underlægges en fremtidig råstofindvinding, men fortsat have til formål at sikre, at den sker på forsvarlig vis.
Det er her tydeligt, at forslagsstillerne mener, at det primært er erhvervet og byggeriet, som man vil hjælpe, og ikke naturen.
I Enhedslisten ønsker vi at tage udgangspunkt et andet sted, nemlig i den grønne omstilling, og at en national råstofstrategi skal tage udgangspunkt i det økologiske råderum, der er, og ikke som i dag i hidtidigt forbrug.
Vi ønsker, at man i langt højere grad genbruger ressourcer og minimerer belastningen af vores miljø og natur mest muligt.
Det er det, som en national råstofstrategi skal bruges til og ikke til at strømline forsyningskæder og sparke lovgivning om natur til hjørne.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-04-27:
Jeg vil gerne sige tak for den venlige modtagelse af forslaget.
Der blev opremset en række ting, som sådan set er en fællesnævner mellem Venstre og Enhedslisten i den her sag, og der kan jeg så berolige med, at i forhold til det her regeltjek er det ikke sådan, at det fuldstændig skal rydde alle hensyn til naturen væk – det er ikke det, der ligger i det.
Det skal være for at se, om der i reglerne kan laves nogle justeringer, så vi netop på den ene side tilgodeser vores behov for råstoffer, men jo også på den anden side minimerer transporten og tager andre hensyn.
Det er jo ting, der trækker i hver sin retning, og det er naturligt, at alt det her får et tjek, men ikke for at underkue natur og miljø.
Det kan jeg i hvert fald garantere.
Men med de positive ord, der kom fra Enhedslisten, kan vi så regne med, at Enhedslisten er indstillet på at indgå i forhandlinger om en beretning, hvor Enhedslistens ønsker så selvfølgelig også vil skulle imødekommes?
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-04-27:
Vi vil meget gerne være med til at se, om vi kan lande en fælles beretning.
Men som jeg også lige har nævnt, er der et par tidsler, som selvfølgelig skal luges ud, før Enhedslisten kan være med.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-27:
Tak for det.
I forslaget, vi behandler her, foreslås det at igangsætte et arbejde med at udarbejde en national råstofstrategi som supplement til regionernes nuværende råstofplanlægning.
Det skal sikre en kortlægning og give et overblik over Danmarks til rådighed værende råstoffer og potentialet for øget genanvendelse af råstoffer samt en opgørelse af samfundets forudsete behov for råstoffer.
Der er en begrænset mængde af råstoffer i Danmark, og vi skal udnytte vores ressourcer bedst muligt.
Derfor er det også vigtigt, at vi har fokus på genanvendelse og genbrug, og vi skal tage hensyn til naboer, naturbeskyttelse, miljø og økonomi.
Det giver god mening at skabe et samlet overblik på nationalt niveau som supplement til den regionale planlægning i form af en national råstofstrategi, så derfor kan Nye Borgerlige støtte beslutningsforslag B 165.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-04-27:
Tak for det.
Vi bruger på nuværende tidspunkt råstoffer fra det, der svarer til fire jordkloder.
Det betyder, at en stor del af de råstoffer, vi bruger, er råstoffer, som vi egentlig stjæler fra vores børn og børnebørn og de næste generationer.
Derfor er vi i Frie Grønne også dybt bekymrede for den trafikplan, der foreligger, for nye motorveje, bredere motorveje og flere nye veje i øvrigt.
Som ministeren startede med at sige, bliver 70 pct. af vores råstoffer brugt til veje, så det er stærkt bekymrende.
Derfor har vi også i høj grad brug for at få et overblik over, hvilke råstoffer vi faktisk har, både til havs og på land, og det er rigtig fornuftigt at lave en opfølgning på udviklingen hvert fjerde år, så man kan se, hvilken retning udviklingen tager, og der skal ske en ændring, så vi ikke fortsætter med at bruge mere og mere.
Generelt skal vi have mere fokus på genanvendelse og genbrug, og derfor er det også positivt, at der er set på bæredygtigt byggeri, og at det bliver baseret på genanvendelse og ikke mindst genbrug, men det er noget, vi kan gøre endnu bedre.
Der bliver lagt op til, at der skal nedsættes en arbejdsgruppe, som ud over ministerierne også skal inkludere repræsentanter fra Dansk Råstof, Dansk Industri, Danske Vandværker m.fl., og der foreslår vi, at man også tager en ngo-organisation eller en naturorganisation som f.eks. DN eller WWF med ind, for det her handler i høj grad også om natur.
I Frie Grønne vil vi meget gerne bruge færre råstoffer end det, der bliver lagt op til fra Venstre, bl.a. fordi vi har meget fokus på, hvordan vi tager af fremtidens generationers råstofmængde.
Men den opgørelse over, hvordan det ser ud med vores råstoffer lige nu, både på land og til havs, har vi i særdeleshed meget brug for, og vi vil meget gerne indgå i en forhandling i forhold til en beretning.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-04-27:
Det må vi hjælpe hinanden med at sikre.
Vi vil ikke acceptere beskidt jord i grusgravene.
Så det er vi meget med på at skrive noget præcist om og lave noget om sammen med SF.
Og det her går igen hånd i hånd med vores aftale om bæredygtigt byggeri.
Det er bare en lille overbygning inden for det her område, der handler om råstoffer, som jeg synes vi sammen på tværs af Folketinget kan få noget rigtig godt ud af.
Signe Munk (SF), 2021-04-27:
Grundlæggende må jeg jo forholde mig til det beslutningsforslag, der foreligger.
Derudover kan man sige, at det at diskutere råstofstrategi er en relativt kompliceret øvelse, som jeg er glad for at Venstre sætter i gang med det her beslutningsforslag.
Det at tale om genanvendelse er jo ét element, noget andet er at tale om det direkte genbrug, og hvad det er for en præmis, man lægger for råstoffremskrivningen og det videre råstofforbrug.
Så derfor kan man sige, at det at nævne ordet genanvendelse ikke er ensbetydende med, at vi har den samme forståelse for, hvor meget det skal vægtes.
Derudover er der jo også brug for et stærkere fremskrivningsgrundlag for at finde ud af, hvor vi præcis ligger henne.
Og i den diskussion, der så er om overskudsjord, kan jeg godt forstå argumentet om, at man kan spare noget kørsel.
Det modsatrettede argument er jo også bare, at man godt kan sige, at jorden er ren, men hvad nu hvis den ikke er ren og den ikke kan blive kontrolleret ordentligt og det så har en negativ effekt på et andet parameter?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-04-27:
Jamen nu er det så heldigt, at der er fuldstændigt sammenfald, for forudsætningen for, at man kan lave en strategi, er, at man har viden.
Så første trin i planen står rent faktisk i »Aftale om National strategi for bæredygtigt byggeri«, og der er ingen modsætning; det er i direkte forlængelse af det, vi er enige om og gerne vil frem til, nemlig at det skal munde ud i en national strategi, så vi får det overblik, vi har så hårdt brug for, fordi vores råstoffer snart slipper op.
Det er det, der er vigtigt.
Mette Gjerskov (S), 2021-04-27:
Altså, hvis vi var sikre på, at det skulle munde ud i en national strategi – nu udelukker jeg det ikke, men hvis vi var sikre på det – hvorfor skrev vi det så ikke ind i aftalen?
Det har vi ikke gjort.
Det kunne åbenbart være, at det kunne gøres på andre måder.
Jeg ved det ikke.
Jeg siger bare: Vi har altså lavet en aftale, og jeg synes faktisk, at den skal vi holde fast i; det er den rigtige rækkefølge.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-04-27:
Mener ordføreren ikke, at det er vigtigt at vide, præcis hvor meget råstof vi har til lands og til havs, i forhold til alle de politiske beslutninger, vi træffer?
Det gælder f.eks. lige nu, hvor der bliver forhandlet om transport, og hvor veje er en stor del af det udspil, der kommer fra regeringen.
Og det er, vel vidende at vi allerede nu bruger alt for mange råstoffer, i forhold til hvad vi kan tillade os, hvis ikke vi vil låne af vores børn og børnebørns råstoffer.
Mette Gjerskov (S), 2021-04-27:
Så derfor har vi ikke mere end det, vi nu engang har.
Og selvfølgelig er det rigtigt, at det er vigtigt at vide, hvor det ligger henne.
Men vi er jo så blevet enige om, at vi skulle skabe et ordentligt vidensgrundlag, så vi er helt sikre på, at vi gør det rigtige.
Det synes jeg egentlig er okay; det handler jo netop om det at vide det.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-04-27:
Har regionerne også ansvar for at registrere og opgøre, hvor mange råstoffer vi har til at ligge i vores hav?
For det er jo også en stor del af det her.
Mette Gjerskov (S), 2021-04-27:
Det tør jeg ikke svare hundrede procent på.
Men det, jeg i hvert fald kan sige, er, at når det gælder det marine, så er det jo i høj grad miljøet, altså fiskene, dyrene, planterne, som er udfordringen.
På land er det jo i højere grad en udfordring, at der er naboer – og så selvfølgelig den begrænsede ressource.
René Christensen (DF), 2021-04-27:
Tak for det, formand.
Som jeg også sagde, da jeg stillede ministeren spørgsmål, er det her et forslag, som vi synes er rigtig sympatisk og også er et vigtigt forslag.
Der er ingen tvivl om, at der er behov for, at vi får et nationalt overblik over, hvor vi har vores råstoffer henne, særlig sten og grus, og som der står i forslaget, og som ordføreren også har sagt, handler det her både om til lands, men jo også til vands.
Det handler om, hvordan vi gør det i samklang med natur og miljø, men også om, hvordan vi gør det i samklang med de borgere, som er berørt af det, og hvordan vi gør det i samklang med de erhverv, som er i områderne.
Det kan være fiskere, det kan være landmænd, og det kan være så mange andre.
Så er der også en anden ting i det, og det er jo det her omkring kompensation.
Hvis vi har nogle forekomster derude, er det så dem alle sammen, vi skal tage frem?
Altså, hvad er udfordringerne, og hvad er gevinsterne ved eksempelvis at lave en ny grusgrav i forhold til det omkringliggende samfund?
Der mener vi helt klart, at når vi har overblikket, er der selvfølgelig mulighed for at have en masse politiske prioriteringer, i forhold til hvordan man synes det skal gøres, men at når man ikke har overblikket, er det svært at tage den diskussion.
Derfor er jeg også glad for, at ministeren siger, at undersøgelsen i forhold til at lave beslutningsgrundlaget er sat i gang, og at man vil lave en bred aftale.
Det vil Dansk Folkeparti i hvert fald gerne være en del af, og derfor kan vi sådan set også stemme ja til det her beslutningsforslag.
Det var jo noget, man eventuelt kunne lave en beretning over eller et eller andet.
Det vil vi i hvert fald gerne være med til at gøre, så vi er sikre på, at det også bliver fulgt til dørs, og så det ikke bliver sådan noget, vi kommer til at glemme lige pludselig, for det ville ikke være så godt, hvis vi gjorde det.
Så vi kan støtte forslaget, og vi vil meget gerne være med til eventuelt at lave en beretning i udvalget.