runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Edmund Joensen (SP), 2019-12-18:
Det er soleklart.
Så er jeg godt klar over, at vi kan kalde det for en gråzone, som vi skal diskutere, og som vi skal have en god snak om blandt begge parter.
For det er jo dem, der har ansvaret for sikkerhedspolitikken, som har alle redskaberne til at vurdere den sag, altså om det er et sikkerhedsspørgsmål eller ikke.
Bjørn Brandenborg (S), 2019-12-18:
Tak for det.
Det regnede jeg måske også lidt med at det var.
Så tænker jeg bare lidt på noget.
Når jeg så kigger rundt i Folketingssalen i dag, er der vel reelt stadig væk tre statsministerkandidater, som stiller op til posten, og ingen af dem går ind for, at topskatten skal afskaffes eller sænkes.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, om han kunne forestille sig at pege på en statsministerkandidat, som ikke ønsker, at topskatten skal afskaffes.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-18:
Altså, ved valget i 2015 var vi det eneste parti, der gik til valg på, at registreringsafgiften på biler skulle sænkes, og det lykkedes os at gøre det tre gange i løbet af valgperioden, selv om der ikke var andre partier, der gik til valg på det.
Så man kan jo godt i løbet af de forhandlinger, der er i forbindelse med finansloven og andre ting, få andre partier med på noget, selv om det ikke er en del af deres mærkesager.
Man sørger for, at de får færre penge, hvilket vi kan se ud af de tal, som Finansministeriet publicerer, uanset at den socialdemokratiske spørger ryster på hovedet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-18:
Jeg synes måske lige, det er på sin plads at spørge, om ordføreren kunne bekræfte, at det var den socialdemokratiske regering, der stod bag de seneste topskattelettelser, som vi har fået, sammen med SF og Radikale og Enhedslisten, som altså holdt hånden under en regering, som lettede på topskatten.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-18:
Ja, nogle gange er man i den besynderlige situation.
»Only Nixon could go to China«, blev der sagt, og man skal være ekstremt rød og i regering for at kunne sænke topskatten, for så har man en opposition, der ikke skriger op om sociale massegrave osv.
Det er jo bemærkelsesværdigt, men mest bemærkelsesværdigt synes jeg egentlig det er, at et parti som De Radikale ønsker at belønne den oppositionsadfærd med, at man giver statsministerposten til et parti, som tydeligt er helt forskelligt, afhængigt af om det er i opposition eller i regering.
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Tak for det.
Jeg rejser mig op, fordi vi før hørte den socialdemokratiske ordfører svare på spørgsmål om topskattelettelser.
Det er meget interessant, for finansloven for 2020 ændrer faktisk topskattegrænsen.
Det er sådan, at topskattegrænsen går fra 513.000 kr. til 531.000 kr.
Jeg går ud fra, at ordføreren glæder sig over det, men det er jo socialdemokratisk politik, som nu bliver ført ud i livet med den finanslov, der ligger fra 2020.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-18:
Det er fuldstændig rigtigt.
Da fru Helle Thorning-Schmidt stadig var statsminister og hr. Bjarne Corydon var finansminister, sørgede regeringen for en skattereform, som hæver grænsen for, hvornår man skal betale topskat.
Den bliver så indfaset hen over nogle år, og nu er vi altså nået til år 2020, og der kommer der endnu en indfasning af den plan, som blev lavet dengang, og som vi kan bakke op om, fordi det er fornuftigt, at flere mennesker får en lavere skat på den sidst tjente krone.
Jeg har opgivet at finde ud af, hvorfor Socialdemokraterne nogle gange mener det ene og andre gange mener noget andet.
Jeg kan ikke ligesom håndtere den utroværdighed, som ligger i det.
Men sådan er det, og vælgerne har jo gjort dem til statsministerparti, og det må man respektere.
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Tak for svaret.
Jeg er sådan set også enig i, at det er sådan, det er.
Kan ordføreren ikke også bekræfte, at den måde, man finansierede det på i sin tid, jo var, at overførselsindkomsterne, altså de indkomster, dem med de laveste indkomster har, så ikke skulle indeksreguleres – det er overførselsindkomster såsom kontanthjælp og sygedagpenge – altså at de blev udhulet i forhold til deres købekraft, fordi man så valgte bl.a. at hæve topskattegrænsen?
Det er jo sådan, at når man laver finanslov, kan man kigge bagud – er der noget, man vil fortsætte med, eller er der noget, man vil lave om?
Det er jo sådan, det er, når man laver finanslov; så kan man se på det, der ligger som grundlag, og så kan man ændre i det, hvis man har lyst.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-12-18:
Tak for ordet.
I 2019 er der sket meget.
Vi har også fået en ny regering, endda en socialdemokratisk regering, og en socialdemokratisk statsminister.
Lad mig gøre det klart, at Siumut er kommet ind i Folketinget for at hjælpe det grønlandske folk, for også at videregive information, og for at styrke de danske ansvarsområder, man stadig har i Grønland.
Det har Siumut i Folketinget også haft fokus på i år, også med hensyn til finanslovsforhandlingerne.
Hermed vil vi også gerne sige rigtig mange tak for et godt samarbejde med regeringen og det socialdemokratiske parti, som vi er et søsterparti til, men vi vil også gerne takke de andre partier, som vi har haft samarbejde med herinde i salen, og alle de kollegaer, der er her i aften, fordi vi det første halve år, vi har været her, har haft en rigtig god dialog og diskussion i salen.
Det har været vigtigt for mig at arbejde for det grønlandske folks velfærd, således at det grønlandske folk også kan mærke, at der kommer en forskel.
På børneområdet har vi også fået støtte fra den danske stat på 80 mio. kr., således at udsatte børn og unge får det løft og den støtte derhjemme, der skal til.
Vi synes også, det er vigtigt at videregive den information, at det ikke kun ligger på de to grønlandske mandaters skuldre at have ansvaret for de 36 ansvarsområder, som den danske stat nu også besidder for Grønland, bl.a. justitsområdet, som vi især har kæmpet meget hårdt for i år, men også rigtig mange områder, som det er vigtigt at vi alle tager ansvaret for, idet det er noget, som rammer alle befolkningsdele, alle de danske statsborgere, vi har i Grønland.
Det er måske også på grund af de større geopolitiske initiativer, der er blevet taget af bl.a. USA.
Dertil vil jeg gerne sige, at vi skal komme videre med de ansvarsområder, idet det ikke kun er de to grønlandske folketingsmedlemmer, der skal videreformidle og informere.
Vi skal komme længere ind og nøje ind til de forskellige ansvarsområder, idet de besidder så meget, for selv om det er 36 ansvarsområder, er der rigtig mange lovgivninger bag det, som 2 folketingsmedlemmer alene ikke skal lægge skuldre til, idet man i mange, mange år også har prøvet på at lave enkelte lovgivningsforslag og ændringsforslag, men som man ikke kan være alene om, fordi vi er 179 mandater herinde og det ikke kun er 2 grønlandske medlemmer, der har ansvaret for de ansvarsområder, vi har sammen med hensyn til de danske statsborgere, vi har i Grønland.
Jeg glæder mig rigtig meget til det kommende år, især fordi jeg kan se, at engagementet i Grønland bliver stærkere.
Jeg håber, jeg har været med til at styrke viden om og også engagementet i Grønland, idet vi på den måde også kan være med til at styrke befolkningen her.
Det er jo i alles interesse at styrke de mennesker, vi har ansvaret for.
Det er jo empowerment, man har lyst til at give, og jeg tror også på, at hvis vi bliver ved med det og interessen ikke daler efter et år eller to, kan vi opnå meget mere sammen, end vi nogensinde kunne have gjort hver for sig.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Mange tak for en god tale.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge bare helt åbent: Er der noget, som den danske regering ikke gør godt nok og kan gøre bedre for Grønland?
Er der nogen ønsker?
Er der nogle områder, hvor man føler sig dårligt repræsenteret, eller hvor regeringen kunne gøre mere for at hjælpe?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-12-18:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes i hvert fald, at det er vigtigt at fokusere på, hvor det er, vi er nået til.
For hvis vi kigger på noget af den lovgivning, der er blevet lavet i 1970'erne, kan man også se, at den er blevet meget opdateret, i forhold til hvordan det er i Danmark, men det er endnu ikke blevet opdateret, når man kigger på, hvordan det er i Grønland.
Men her er det også vigtigt, at det er lovgivning og processer, vi alle sammen har ansvaret for.
Det er den danske stat, der har ansvaret for det, og den danske stat er også repræsenteret både af regeringen, men også af os folketingsmedlemmer.
Så vidt jeg kan se, har f.eks. samarbejdet med hensyn til udenrigspolitik været styrket meget igennem den seneste tid, hvor den grønlandske regering har sagt, at selvfølgelig er der stadig udfordringer, og at det stadig skal blive endnu bedre, men det ser ud til at være på rette vej.
Det er derfor, jeg siger, at jeg håber, at vi kan fortsætte i den retning.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Jamen det håber jeg også.
Grunden til, jeg spørger, er jo bare, at jeg synes, det er vigtigt, at vi hele tiden sørger for, at rigsfællesskabet er til gavn for alle parter, og dermed også, at hvis der er noget, som regeringen eller Folketinget kan gøre – det er jo fuldstændig rigtigt, Folketinget har også ansvaret for en masse emner, som vedrører Grønland, lige så meget som det vedrører Danmark – så må man sige til.
Så vil jeg bare ønske god jul.
Edmund Joensen (SP), 2019-12-18:
Tak, hr. formand.
Danmarks høje ambitioner på klimaområdet kommer hele rigsfællesskabet til gode.
Det ses også i finansloven, som vi behandler i dag.
Regeringen har tilgodeset hele vores ønske om at investere i havforskning i Nordatlanten, så vi er særdeles tilfredse med resultatet.
Intet havområde i verden har så høje temperaturer så tæt på polerne som Nordatlanten.
Det er her, de varme og kolde havstrømme mødes, det er også her, vi kan blive klogere på, hvordan havstrømmene påvirker klimaet, vores økosystem og vores fiskebestand.
I sidste uge fik vi eksempelvis at vide, at isen i Grønland smelter langt, langt hurtigere end forventet.
Det giver virkelig stof til eftertanke.
Vores universiteter og forskere knytter tætte videnskabelige bånd, og det er vigtigt, at forskning indgår som en naturlig del af samarbejdet mellem Færøerne, Danmark og Grønland.
Tak til finansministeren og regeringen for, at den prioriterer projektet med 25,5 mio. kr. over 4 år, penge, der kommer os alle til gode, og som er blevet varmt modtaget i forskningsmiljøet.
Når vi snakker fremtid, er ambitionen, at vi etablerer et permanent havforskningscenter på Færøerne.
Øerne ligger perfekt placeret på selve dørtærsklen, hvor indstrømnigen af varmt Atlanterhavsvand og koldt havvand fra Arktis mødes.
Med regeringens prioritering af havforskning i Nordatlanten er vi kommet et godt stykke nærmere målet.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Tak for en god tale.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Edmund Joensen, hvordan han ser på infrastruktur i forbindelse med Huaweidiskussionen, altså sådan et telekommunikationsudstyr.
Er det sikkerhedspolitik, eller er det ren erhvervspolitik på Færøerne?
Jeg spørger selvfølgelig, fordi spørgsmålet om, hvorvidt der skal laves en screening af, hvilke investorer der køber infrastruktur, har været oppe at vende.
Så jeg kunne måske godt tænke mig at høre et færøsk synspunkt på det, simpelt hen bare for at få et perspektiv på, om hr. Edmund Joensen mener, at det ville være rimeligt, at man havde en screening inden for rigsfællesskabet af den slags investeringer.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-18:
Ja, det kan man.
Men det, man gjorde dengang, må jo også i dag hos Socialdemokraterne blive betragtet som en god idé.
Det, man gjorde, var, at man sagde, at hvor man havde nogle overførselsindkomster, som steg næsten med lønudviklingen i samfundet, så satte man dem til kun at stige med prisudviklingen i samfundet.
Dermed var der en mindre stigningstakt, altså man kunne stadig væk købe de samme varer, men ikke købe flere varer, sådan som det havde været vanen hidtil.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-18:
Vi har fået en fattigdomsfinanslov for 2020.
Det står jo helt klart efter den debat, vi har haft, uanset hvor meget fru Lisbeth Bech Poulsen prøver at snakke udenom med en metodedebat.
Men det er nu ikke det, jeg vil sige noget om.
Vi har nemlig også fået en særinteressernes finanslov.
Det siger en tidligere finansminister, som jeg respekterer rigtig meget, nemlig Bjarne Corydon.
Det er ikke særlig mærkeligt, for SF er jo om noget et talerør for særinteresserne.
Det er almindeligt kendt, at man kan sende sine krav til SF, og så vil de blive læst højt fra Folketingets talerstol, som vi lige hørte om BUPL før.
Men når man fremmer særinteresserne, så lider almenheden.
Hvilke tiltag er der i den her finanslov til fordel for almenheden?
Hvis man ansætter rigtig mange pædagoger, som bruger deres tid forkert, kommer de nye pædagoger jo ikke til at bruge tiden rigtigt.
De kommer også til at bruge tiden forkert, og det har almenheden ingen gavn af.
Det har BUPL's medlemmer gavn af.
Så hvor er de tiltag, der er til gavn for almenheden i den her finanslov?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Jeg tror og håber ikke, at der er forskel på, hvad SF og Enhedslisten vil på det her område.
Vi ønsker, at vi med hensyn til det, der hedder modulation, får gjort, hvad vi kan, inden for de rammer, der er – og vil også gerne kæmpe for at bryde de rammer og ændre dem.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Tak for det.
Jeg bestræbte mig faktisk lige før på også at sige nogle pæne ting om elementer i regeringens finanslovsforslag, så jeg ved ikke, om der er noget galt med den måde, jeg udtrykker mig på, om det er akustikken, eller hvad det er.
Jeg vil gerne anerkende, at der er gode elementer i den, og det synes jeg man skal gøre, for ellers bliver det en lidt plat og polemisk diskussion.
Den grønne omstilling tror jeg bliver den allerallerstørste udfordring for det her Folketing i de næste 10 år, og om nogen er det jo hr. Rasmus Nordqvist, der har været meget opmærksom på det i forhandlingerne om klimaloven, som jeg selv har deltaget i sammen med hr. Rasmus Nordqvist.
Jeg tror ikke, at man kommer uden om, at vi også bliver nødt til at bruge af det økonomiske råderum, altså det, at Danmark forhåbentlig bliver rigere i løbet af de kommende år, til at sikre den her omstilling.
Vi har jo stillet et meget, meget ambitiøst mål op og lavet nogle principper for, hvordan og hvorledes det så også kan lade sig gøre.
Der tror jeg, at der bliver brug for både kreativitet, men også stor politisk ansvarlighed for at nå i mål.
Det er vel i bund og grund ret historisk, også internationalt.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-18:
Jeg er helt enig i, at det er historisk.
Der skal sikkert også bruges af råderummet på den grønne omstilling, men når vi ser på de investeringer, der skal til, er jeg bare bekymret for, om vi kan gøre det inden for de rammer, som vi plejer at arbejde med finanspolitisk, altså det, at man kan rykke lidt rundt med finansloven og råderummet.
Er ordføreren enig i, at vi også skal se på andre muligheder, at vi bliver nødt til at se på skatter og afgifter og på, hvordan vi skruer det sammen, at vi bliver nødt til at se på, hvordan vi kan rejse seriøse penge til de store investeringer?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Det er svært at være uenig i meget af det, der bliver sagt her, i overordnede vendinger, for vi bliver nødt til at se på alle muligheder, når vi skal forholde os til den grønne omstilling.
Jeg tror, at man kan konstatere, at det bliver rigtig, rigtig svært, for hvis det var så let, havde vi jo nok set nogle løsninger blive præsenteret tidligere.
Men i vores verden kommer de klimahandlingsplaner, som bl.a. skal danne rygraden i at nå de 70 pct., til at være omdrejningspunktet.
Og så tror jeg også, at man bliver nødt til at have en meget klar diskussion, som vi også har aftalt, en gang om året her i Folketinget om, hvordan og hvorledes det så går med den udvikling, så vi er sikre på, at det går den rigtige vej.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-18:
Der er ingen tvivl om, at vi i Nye Borgerlige ser dybt kritisk på det.
Det her er en finanslov, der gør danskerne fattigere.
Vi taler om, at Socialdemokratiet og venstrefløjen laver en finanslov, som gør danskerne fattige.
Jeg vil bare spørge, om ordføreren ikke deler den bekymring, både for virksomhedsejerne, men især også for dem, der har mindst i samfundet, som den her finanslov faktisk gør fattigere.
Deler ordføreren ikke den bekymring?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Jo, det gør jeg, og det har vi så også brugt lidt tid på at diskutere her i dag.
Jeg har også forsøgt at understrege nogle af pointerne i den tale, som jeg holdt tidligere.
Jeg synes, det er et problem, at den her finanslov nærmest er renset for initiativer, der skal gøre Danmark rigere.
Jeg tror, at man er nået til at kunne konstatere, at svaret fra regeringen er, at man etablerer en grøn vækstfond på 25 mia. kr.
Men det skal man nok lige tage med et gran salt, for det er jo ikke det, man etablerer; man giver nogle lånefaciliteter, som er en god nok idé, og jeg tror, det koster omkring 80 mio. kr. i 2020 at øge EKF's lånekapacitet og Vækstfondens lånekapacitet.
Det er jo ikke 25 mia. kr.
Det er et andet tal, for det er, hvad de, om jeg så må sige, har mulighed for at bidrage med.
Og i dag har de også et stort milliardbeløb til rådighed.
Så jo, jeg er sådan set hundrede procent enig i den bekymring, som Nye Borgerliges ordfører giver udtryk for.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-18:
Det er jeg glad for.
Derfor undrer det mig også lidt, at Venstre nærmest er primus motor i at hæve afgifterne på cigaretter.
For det ved vi rammer den laveste indtægtsgruppe, og vi kan også se på den her finanslov, at det er det, der boner ud.
For det er jo det, der netop kommer til at ramme dem.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Det er jo rigtigt, og det er heller ikke på den måde noget, der fortjener at være en stor breaking nyhed.
Altså, Venstre sagde før valget, at vi mente, at cigaretpriserne skulle hæves, og det gjorde vi, fordi vi har en ambition om, at der er færre, der skal ryge i det her samfund.
Det er jo så lige præcis den eneste afgift, som vi lagde op til at hæve.
Ellers gik vi jo til valg på et skattestop, både i forhold til afgifter og skatter.
Jeg synes, det giver god mening at hæve afgiften på cigaretter for netop at sende et klart signal om, at der altså er færre, primært færre unge, der skal ryge.
Jeg tror ikke, at det er noget, man lige kommer i mål med fra den ene dag til den anden.
Det er jo noget, der kommer til at tage tid.
Jens Joel (S), 2019-12-18:
Tak for det.
Venstres ordfører er jo fuldstændig ukonkret om, hvordan regningen egentlig skal betales.
Der kommer flere sygeplejersker og flere læger og også flere pædagoger.
Venstres finanslovsforslag er jo underfinansieret med 2,6 mia. kr.
Med de rigeste arvinger i ryggen har Venstre tordnet imod bo- og gaveafgiften og det, at man skal betale skat af sin telefon, hvis man får den betalt af sin arbejdsgiver og bruger den privat.
Alene det giver 1,5 mia. kr. i minus, og når Venstres ordfører så bliver spurgt, hvordan det skal finansieres, så har vi indtil videre i dag på fire forskellige spørgsmål om det som svar fået tre forslag: børnetilskud, opholdskrav på dagpenge og danskundervisning.
Det giver 455 mio. kr. tilsammen.
Det er da ikke et svar på, hvordan man finansierer de 2,6 mia. kr., man mangler.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Først og fremmest tak for spørgsmålet.
Jeg ved ikke, om formanden for Finansudvalget var til stede her i salen, da jeg holdt min tale og også efterfølgende besvarede nogle spørgsmål.
For det spørgsmål er jo besvaret tidligere i dag, så det, som hr. Jens Joel giver udtryk for, er simpelt hen ikke korrekt.
Jeg sagde jo også, at vi ville hæve afgifterne på cigaretter, det giver et finansieringsbidrag på 475 mio. kr., og jeg sagde også, at der er 1,5 mia. kr. at hente på reserven.
Så det er jo ikke et spørgsmål om, at det her er underfinansieret.
De ændringsforslag, vi har, er fuldstændig finansieret.
Men det må være, fordi hr. Jens Joel bevidst ikke har ønsket at høre, hvad der er blevet sagt, og det er jeg lidt ked af, for jeg har sådan set respekt for, at hr. Jens Joel normalt hører, hvad der bliver sagt.
Jens Joel (S), 2019-12-18:
Den respekt er sådan set gensidig.
Det er jo også derfor, jeg ikke forstår det.
Nu nævner man så cigaretterne, der giver 450 mio. kr., og det er rigtigt, men alle de ting står jo på den oversigt, vi har lavet, og det er stadig væk ikke noget, der summer op til det, som Venstre vil kalde en balance.
Det er jo derfor, vi spørger, hvordan man får råd til de her ting.
Der er stadig væk et minus, selv om man tager højde for, hvad I har sagt om, hvad I faktisk går med til, og hvad I ikke vil have – så er der stadigvæk et minus, og det undrer vi os over.
Det kan man ikke alene dække ved at skrue ned for reserven.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Altså, jeg kan ikke genkende det der tal, som hr. Jens Joel optræder med.
Der er jo, tror jeg, hvis man gør det op, ret mange penge til rådighed på forskellige reserver.
Det er et pænt stort milliardbeløb, og derudover har jeg jo så også her i debatten sagt, at vi kommer til at støtte Dansk Folkepartis ændringsforslag om konsulenterne.
Der lægger Dansk Folkeparti op til at få et finansieringsbidrag på, tror jeg, yderligere 475 mio. kr.
Det glæder jeg mig sådan set til at se om Socialdemokratiet er enig i.
Det er et meget mindre tal end det, som Socialdemokratiet gik til valg på, men det må vi jo se.
Så der er masser af forskellige finansieringselementer, der gør, at vores politik hænger sammen.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-18:
Tak for det.
Det har været spændende at følge debatten, og ikke mindst også den reference, som ordføreren havde til Venstres finanslovsforslag.
Der kan man jo læse, at man fra Venstres side ønsker at fastholde Lindholm, at man ønsker at fastholde kravet til kontanthjælpen, at man vil fjerne de 300 mio. kr., som socialisterne og regeringen lægger op til skal gå til flere velfærdsydelser til udlændinge osv, og det er jo godt nok alt sammen.
Man kan sige, at det sådan set ruller udlændingepolitikken tilbage til der, hvor vi var, indtil vælgerne valgte at sammensætte det vel rødeste Folketing i nyere tid.
Det, der er spørgsmålet til Venstres ordfører, er: Er det så nok for Venstre?
For selv om vi ruller tingene tilbage til, hvad det var den 5. juni 2019, har vi jo hvert eneste år stadig væk en udgift til ikkevestlige indvandrere på mere end 30 mia. kr.
Derfor kan det godt være sådan en lille smule forstemmende at høre ordføreren tale med venstrefløjen herovre om 100 millioner mig her og 1 milliard mig der og sådan nogle ting, når vi altså samtidig kan se, at 30 mia. kr. går til folk, hvor man nok må diskutere, om de overhovedet har noget at lave i Danmark
Så hvilke overvejelser gør Venstre sig om at kunne sikre nogle flere sorte tal i finansloven ved at sende nogle af de folk ud af Danmark, som ingen adkomst har til at være her?