runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2020-05-20:
Det står jo klart, at Venstre ikke – i hvert fald ikke, mens man var i regering – kunne finde det, som ordføreren kaldte en god model.
Vi kunne jo godt pære rundt i, om man så ikke mente det alligevel eller ikke havde fundet de vises sten, men jeg synes i virkeligheden, det er mere interessant at tage fat i to ting, som ordføreren siger.
Tak for talen.
Jeg er enig i det omkring tilsyn.
Det er ekstremt vigtigt, og det skal styrkes, men jeg hører også ordføreren sådan, at det kommer vi ikke i mål med.
Så kan ordføreren ikke bekræfte, at det at styrke et tilsyn jo ikke kommer til at løse det, at der er meget skæve sammensætninger rundtomkring, og hvis det er et problem set med Venstres øjne, vil man så indgå i et samarbejde i den diskussion, når regeringen kommer med et forslag?
Vi mener faktisk, at vi skal løse det her, og vil Venstre ikke bakke op om det?
Kristian Jensen (V), 2020-05-20:
Jeg tror, at jeg sagde ret klart i min ordførertale, at når regeringen kommer med sit forslag, vil vi naturligvis møde op til forhandlinger med en konstruktiv tilgang om at forsøge at finde en løsning på de problemer, der er i forhold til, at alle, der går i skole i Danmark, uanset om det er på en friskole eller på en folkeskole, skal have gode vilkår for at leve op til det, som er formålet, nemlig at de skal opdrages til at leve i det danske samfund med vores værdier, vores frihedssyn, vores demokrati.
Når vi har peget på et styrket tilsyn, er det, fordi vi har kunnet se, at det har virket.
Vi har jo ikke tidligere set, at man har turdet at skride ind og rent faktisk fjernet tilskuddet fra skoler, der ikke levede op til grundlaget.
Det gjorde man fra 2017 og fremefter, fordi vi fik det skærpede tilsyn, og derfor kan det være rigtigt, at et tilsyn jo altid har det problem, at det kigger bagud og ser på, hvad der er sket, men jeg tror alligevel, at det skærpede tilsyn også kan være med til at holde nogle skoler på sporet og få dem til at leve op til de værdier og de normer, som vi har sat herinde fra Folketinget.
Jeg kan slet ikke forstå den usikkerhed.
En af de ting, vi gjorde, der for alvor var med til at bløde befolkningsopdelingen, parallelsamfundene op var netop den store ghettopakke fra 2018, som havde præcis det formål, at vi skulle integreres med hinanden.
Vi skulle ikke have grupper, som var isolerede for sig selv.
Det, der også er klart, er, at jeg er tilhænger af, at der er en friskolelovgivning i Danmark, der giver mulighed for, at man kan skabe frie skoler, uanset om det er frie skoler med katolsk, med jødisk eller med muslimsk baggrund.
Det er en del af friskolelovgivningen.
Det er også en del af den danske frihedstradition, at man kan gøre det.
Så skal vi bare sørge for, at når det sker, er der et tilsyn, der sikrer, at man også på de skoler lever op til de værdier, der er, men jeg ser gerne og Venstre ser gerne, at vi får nedbrudt de parallelsamfund, så vi mødes og vi i højere grad kan sørge for, at mennesker med anden etnisk baggrund end dansk bliver integreret i det danske samfund og lever op til og forstår vores værdier i hverdagen.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-20:
Tak, og tak for talen.
Et langt stykke hen ad vejen vil jeg gerne anerkende, at vi har været sammen om at lave nogle stramninger på nogle af de her områder i den sidste regeringsperiode, og det har også været rigtig godt.
Men det her kunne vi ikke blive enige om.
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er, om man ikke fra Venstres side er enig i, at det her ville være en god ting at gøre, fordi vi rent faktisk målrettet kunne tage fat i en problemstilling, der var der.
Ordføreren citerer selv fra de juridiske vurderinger, og som jeg husker dem, er det ikke noget med, at de klart siger, at det her beslutningsforslag ikke kan lade sig gøre, men at der er nogle spørgsmål.
Samtidig ligger det også sådan i forhold til Menneskerettighedsdomstolen, at man godt må lave indirekte forskelsbehandling, hvis det er sagligt og proportionalt.
Det vil sige, at hvis vi nu kan finde ud af, hvordan vi gør det her, og stiller de her kriterier op, så det er sagligt og proportionalt, så alle de regelsæt er overholdt, er Venstre så med på at gennemføre den her lovgivning?
Kristian Jensen (V), 2020-05-20:
Jeg er også glad for, at Venstre, mens vi sad i regering, og Dansk Folkeparti ofte kunne finde gode løsninger og dermed bekæmpe problemstillingen.
Men vores veje skilles med det beslutningsforslag, der er her, bl.a. på grund af Justitsministeriets vurdering.
Dermed er det, som der bliver sagt fra hr. Jens Henrik Thulesen Dahls side om proportionalitet, efter Justitsministeriets vurdering ikke til stede.
Derfor læser jeg notatet sådan, at vi ikke vil kunne gennemføre forslaget uden at være i strid med grundloven og menneskerettighederne.
Så tydeligt skriver Justitsministeriet det ikke.
Det anerkender jeg fuldt ud.
Men jeg kender efter mange års erfaringer med skrivelser fra Justitsministeriet side Justitsministeriet, og de overlader det tit til domstolene at træffe den endelige afgørelse.
Jens Joel (S), 2020-05-20:
Tak for det.
Jeg er stadig i lighed med hr. Jacob Mark, tror jeg, en lille smule i tvivl om, om Venstre synes, det er en gevinst, at man mødes på tværs.
Man kan jo også godt lære, at man skal have respekt for hinanden, men der er vel forskel på at lære, at man skal have respekt for folk, der kommer fra en anden baggrund end en selv, og så rent faktisk møde dem, være sammen med dem, blive venner med dem.
Derfor er det jo vigtigt for Socialdemokratiet at sikre, at vi faktisk mødes på tværs, og det er faktisk det, jeg er i tvivl om om Venstre egentlig synes er vigtigt, eller om Venstre synes, at det er okay at gå i skole hver for sig, bare man ligesom husker at lære, at de andre ovre på den anden side af gaden skal man også respektere.
Vil Venstre gerne være med til at sikre, at vi lærer hinanden at kende på tværs i det her samfund og går i skole og institutioner sammen, eller synes Venstre, det er nok, at man, om man så må sige, går teoretisk til det at lære om og respektere hinanden?
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-20:
Jeg synes, at når man går ind i redskabsskuret og kigger efter forskellige størrelser af hamre, så skal man have fat i den helt store hammer, når vi ser på, hvordan statistikkerne ser ud i forhold til kriminalitet, social kontrol, beskæftigelse og en række andre integrationsudfordringer, vi står med i Danmark.
Men jeg synes, at det er knap så entydigt, hvilken størrelse hammer vi skal have fat på i den her sammenhæng, fordi overrepræsentation mig bekendt – og de tal, jeg har set – alene er afgrænset til et område i Københavns omegn.
Og mig bekendt – igen med det forbehold – er det ikke en generel tendens i hele landet.
Hvis det var en generel tendens med overrepræsentation i smittestatistikkerne og brud på retningslinjerne i hele landet af folk med ikkevestlig baggrund, kunne det være, at vi skulle have fat på en anden størrelse hammer.
Men foreløbig synes jeg, at vi må holde fast i, at der er vi ikke.
Kristian Jensen (V), 2020-05-20:
Hvis man eksempelvis går ind og kigger på en lang række af vores internationale skoler, vil man kunne se, at de har masser af elever, der har udenlandsk baggrund.
Og hvis vi gik ind og lagde et loft over, hvor mange der måtte være, ville vi få et problem de her steder.
Og derfor er svarene på de politiske spørgsmål nogle gange sværere at give, end det er at stille spørgsmålet.
Derfor har vi ikke fundet en god model for, hvordan vi vil lave fordelingen af udenlandske elever fremadrettet.
Vi har arbejdet med det.
Indtil man finder en model, der er brugbar, og som kan eksekveres, er det, vi har sagt, at så er vejen frem at lave det skærpede tilsyn, så vi har nogle, der holder øje med, om der på skolerne bliver levet op til det, som vi har bedt om, nemlig at de forbereder eleverne til et liv i frihed og demokrati, og at de gør det med respekt for de værdier, der er i Danmark.
Jacob Mark (SF), 2020-05-20:
Tak for det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide, hvad der er Venstres politik i forhold til elevfordeling, for det var somme tider en anelse uklart under den forrige regering, også fordi det var en minister fra Liberal Alliance, der stod i spidsen for undervisningsområdet.
Jeg kan huske, at fru Inger Støjberg og hr. Carl Holst ofte sagde, det var Venstres politik, at man gerne ville have en elevfordeling både i de frie grundskoler og i folkeskolerne og f.eks. sætte et loft over, hvor mange børn af ikkevestlig herkomst der kunne gå på en skole.
Det synes jeg jo er fornuftigt, for jeg mener, at børn skal mødes på tværs af samfundslag.
Men nu siger ordføreren, at måden, man løser det på, ikke er ved at sætte regler op for de enkelte skoler, men ved at lave f.eks. ghettopakken.
Så hvad er egentlig Venstres politik?
Jens Joel (S), 2020-05-20:
Vi fremlægger jo vores forslag, når vi er færdige med vores forslag.
Men jeg kan jo henvise til, at undervisningsministeren sagde, at det forventer undervisningsministeren kommer til at ske i næste folketingsår.
Det bliver jo ikke et anderledes svar af, at der er gået 5 minutter, og at der er kommet en ordfører på talerstolen.
Kristian Jensen (V), 2020-05-20:
I 1992 og igen i år 2000 udgav Folketinget en lille bog med titlen »En kåbe af sproglig elastik«.
Det er fortalelser, som viser, hvordan politikere har været gode til at bruge sproget ved at strække det til at dække noget.
Men jeg tror ikke, at nogen kåbe er elastisk nok til at kunne dække over det, som ordføreren lige har sagt, nemlig at Socialdemokratiet ikke har ændret holdning.
I 2018 siger man: Vi stemmer ja til det her forslag – og med disse ord kan vi støtte forslaget.
Og i dag siger man: Vi stemmer nej.
Hvordan kan man tro, at nogen kåbe af sproglig elastik kan dække over, at man fra 2018 og til i dag har skiftet holdning 180 grader, i forhold til om man kan støtte forslaget eller ej?
Derfor er mit spørgsmål det samme som til undervisningsministeren
: Har ordføreren fået ny viden om den juridiske rækkevidde af det her forslag, i forhold til hvad der lå, da Folketinget behandlede et præcis tilsvarende forslag i 2018?
Jens Joel (S), 2020-05-20:
Men helt ærligt, hr. Kristian Jensen kan godt finde ud af at skelne imellem indhold og målsætning og metode.
Det tror jeg godt hr. Kristian Jensen kan.
Og når vi siger i dag, at vi har fuldstændig samme holdning til, hvad problemet er, og at det skal løses, og at vi tror, vi har en bedre metode til at løse det, så tror jeg godt, at hr. Kristian Jensen kan forstå det, hvis hr. Kristian Jensen vil.
Men hvis man egentlig hellere vil diskutere sproglige kåber og elastik og henvise til bøger, der er udgivet af Folketinget, så fred være med det.
Jeg tror i virkeligheden, det ville klæde os alle sammen, hvis vi gik ind i at diskutere, om vi vil løse det her problem.
For den tidligere regering afviste jo heller ikke, at problemet var der – man afviste bare, at man kunne finde nogen som helst form for løsning på det, og det håber jeg vi kan gøre bedre.
Kristian Jensen (V), 2020-05-20:
Vi afviste på ingen måde at finde en løsning.
Tværtimod gik vi ind og løste det ved enkeltvis at lukke de skoler, der ikke levede op til vores standarder.
For vi strammede et tilsyn, som den forrige regering, der var ledet af socialdemokraten fru Helle Thorning-Schmidt, ikke ønskede at stramme.
Vi strammede tilsynet, og resultatet er ganske klart: Der er lukket en stribe friskoler, som ikke levede op til de standarder, vi har.
Ordføreren var sprogligt elastisk nok til ikke at svare på mit spørgsmål, så jeg prøver at gentage det: Har ordføreren fået ny viden om den juridiske vurdering af det her forslag, der er anderledes end den vurdering, der var i 2018?
For i 2018 mente Socialdemokratiet godt, man kunne stemme for det, og jeg kan forstå på ministeren nu, at det mener Socialdemokratiet ikke længere man kan inden for rammerne af menneskerettighederne.
Jacob Mark (SF), 2020-05-20:
Der var tre partier i 2018, der var positive over for det her forslag, og det var DF, S og SF, og derfor blev vi også indkaldt til forhandlinger ovre hos den daværende undervisningsminister.
Nu bliver der talt meget om ny viden, men jeg synes, der er meget, der ikke bliver sagt her.
Meldingen fra ministeriet var sådan set klar dengang, og man havde rådført sig med Justitsministeriet, nemlig at man ikke må lave det her forslag.
Det var det, hr. Alex Ahrendtsen, Mattias Tesfaye og undertegnede fik at vide, og derfor bad vi den daværende regering om at arbejde på et nyt forslag, men det kom bare aldrig.
Derfor er jeg rigtig glad for, at man vil gå i gang med at lave et forslag, der faktisk kan rummes inden for menneskerettighederne, og som vil være effektfuldt.
Jeg vil gerne spørge om noget.
Nu taler hr. Jens Joel fra Socialdemokratiet om de frie grundskoler, men jeg synes jo egentlig, at skæve skoler er et problem både for frie grundskoler, men også for folkeskoler, så vil man være klar på at lægge forslag frem, der også sikrer, at der er en blandet elevfordeling i folkeskolerne også?
Jens Joel (S), 2020-05-20:
Tak for spørgsmålet, og i øvrigt også tak for den kollektive hukommelse.
Jeg kan jo kun støtte op om det, som hr. Jacob Mark siger.
Til spørgsmålet vil jeg sige, at vi ikke er af den opfattelse, at en skæv sammensætning er et større problem på den ene slags skole, end det er på den anden slags skole.
Vi er grundlæggende af den opfattelse, at hvis ikke vi mødes på tværs af sociale, kulturelle og religiøse baggrunde, og hvis ikke vi møder hinanden på tværs i skolen, i daginstitutionen og på ungdomsuddannelserne, lærer vi ikke det af hinanden, som vi skal for både at blive fagligt dygtige, men også for at være borgere i et fælles samfund, hvor vi har en sammenhængskraft, en solidaritet.
Vi har lige været igennem en krise, der har testet sammenhængskraften, og den viste, at den er meget stærk i Danmark, og det vil vi gerne passe på, og det gælder, fuldstændig uanset hvilken skoleform eller institution eller ungdomsuddannelse man er på.
Så ja, vores sigte er at sikre bred sammensætning alle steder i vores samfund.
Jens Joel (S), 2020-05-20:
Altså, jeg vil sige, at jeg i al min uformåenhed har fået rigtig meget ny viden, for jeg var ikke ordfører sidste gang.
Så på den måde er hele diskussionen jo sådan set ny for mig.
Det er jo rigtigt, at den tidligere regering strammede op på tilsynet, og det har undervisningsministeren faktisk også rost den tidligere regering for – det står vi helt bag.
Men jeg har da ikke indtrykket af, at problemet er løst, og den skæve elevsammensætning, vi har på nogle skoler, synes jeg stadig væk er et problem, også selv om tilsynet er blevet skærpet.
Men jeg vil da også meget gerne diskutere, hvordan vi, om man så må sige, kan få fat i det helt grundlæggende problem, nemlig at vi har skoler, daginstitutioner, ungdomsuddannelser, som slet ikke afspejler det samfund, der er i resten af området, i resten af landet eller i resten af byen, som man er en del af.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-20:
Mange tak.
Jeg synes jo, det klinger lidt hult, når vi har en minister, der bruger meget store ord.
Men når man så står her i Folketingssalen og spørger, hvad ministeren vil gøre reelt , så peger han på politiet og siger, at det må de løse.
Der er jo intet nyt i det.
Jo, man taler om en stor hammer, der skal falde, men der er jo ikke nogen hammer, der falder.
Man siger bare til politiet, at de skal gøre, som de plejer.
Er ordføreren ikke lidt forundret over, at man fra Socialdemokratiets side bruger så store ord i medierne, men når det kommer til konkrete tiltag, kan det opsummeres med nogle plakater på ti forskellige sprog og at sende aben videre til politiet?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-20:
Jeg vil starte med at sige, at der er forskel på, om man har, og om man har haft.
Men hvis vi taler om, hvorvidt politiet har berøringsangst i forhold til at patruljere og håndhæve loven i udsatte boligområder, er det min klare opfattelse, at det har politiet ikke.
Morten Dahlin (V), 2020-05-20:
Fru Pia Kjærsgaard nævner, at der er berøringsangst i forhold til de her parallelsamfund, og nu ved jeg ikke, om jeg hørte ministeren rigtigt, men stod ministeren lige på Folketingets talerstol og sagde, at ministeren slet ikke delte opfattelsen af, at der var berøringsangst fra myndighedernes side i forhold til de her parallelsamfund?
Er det virkelig regeringens opfattelse, at myndighederne ikke har og har haft berøringsangst i forhold til de her parallelsamfund?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-20:
Jeg tør ikke lige sætte dage på, men det kan jeg måske finde frem, til når jeg kommer på talerstolen igen.
Der var en række private organisationer, som var gået i gang med at oversætte noget af materialet, og der besluttede boligministeren og jeg, at det også er en naturlig myndighedsopgave, og derfor har vi, i samarbejde med nogle private organisationer og Boligselskabernes Landsforening, gjort, hvad vi kunne, for at få oversat særlig politiets og Sundhedsstyrelsens retningslinjer og få det spredt til de udsatte boligområder.
Jeg kan ikke lige huske datoen; det vil jeg meget gerne vende tilbage til.
Rosa Lund (EL), 2020-05-20:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Jeg skal bare høre ministeren: Hvor lang tid gik der, fra Danmark lukkede ned, til man igangsatte de her oplysningskampagner i de socialt udsatte boligområder?
Og så vil jeg høre ministeren i forhold til netop oversættelsen af Sundhedsstyrelsens retningslinjer: Hvor lang tid gik der, og var det regeringen selv, der stod for det initiativ, eller var det nogle private organisationer?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-20:
Jeg vil starte med at sige, at jeg ikke har noget særskilt ønske om at holde lange taler.
Det plejer gerne at være sådan, at jo kortere en tale man holder, jo mere får man sagt.
Det har jeg i hvert fald ikke nogen oplysninger om – tværtimod ved jeg, at politiet har været ude, både i nogle af de her boligområder og i nogle af de kommuner, hvor der er mange indvandrere.
Så giver jeg også Dansk Folkeparti ret i, at man ikke kan reducere årsagerne til de her tal til kun at handle om sociale forhold; det handler ikke kun om, hvordan folk bor, eller hvordan de arbejder.
Men jeg vil også appellere til, at Dansk Folkeparti erkender, at det handler det også om.
Selvfølgelig er der også kulturelle årsager, men jeg synes, at Dansk Folkeparti må erkende, at det selvfølgelig også har sociale årsager.
Selvfølgelig er det sådan, at en sosu-assistent mere risikerer at blive smittet, end en djøf'er hjemme i køkkenet gør.
Og når vi ved, at der er flere indvandrere, der er sosu-assistenter, kan vi lægge to og to sammen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-05-20:
Det har jeg ikke.
Altså, jeg har ikke set alle de der blå blink, og jeg ved ikke hvad.
Tværtimod er det lidt min opfattelse, at der er en frygtelig berøringsangst i forhold til folk i parallelsamfundet, og det synes jeg bl.a. at den her debat skal opfordre til eller påtvinge at der bliver gjort op med; det duer simpelt hen ikke.
Og jeg er lidt undrende, når ministeren nu holder sin meget, meget korte tale, for ministeren har længere taletid end den, han brugte – det kunne jeg da godt sådan lige regne ud – men så må vi andre jo bruge den.
Man laver sådan noget udenomssnak igen ligesom det der, som ministeren satte på Facebook, efter at ministeren fik de tal, måske lidt før os andre, altså at det var alle mulige andre forhold, end at der er nogle parallelsamfund, som er fuldstændig ligeglade med regler, som vi andre skal indrette os efter.
Det synes jeg at ministeren skal tage fat på, for sådan er det, og det er derfor, vi har den her debat.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-20:
Jeg vil starte med at sige, at jeg ikke er rasende – det må stå for journalistens regning.
Men jeg blev ret provokeret, da jeg så de billeder, fordi der er mange mennesker, der lider afsavn i de her uger; konfirmationer, der bliver aflyst, efterskoleophold, der bliver afbrudt.
Og så ser man folk så åbenlyst bryde forsamlingsforbuddet.
Det synes jeg er enormt provokerende.
Og jeg er sikker på, at vi kan komme ret langt med oplysning og med anbefalinger og med opfordringer til at følge myndighedernes anbefalinger, men vi må også bare erkende – og det kan vel ikke rigtig overraske nogen i den her sag, vil jeg sige – at der er nogle, der er totalt ligeglade med at udvise samfundssind og leve op til de opfordringer.
Og der er det jo bødeblokken og politiet og blå blink, der må i sving, og det er de heldigvis også.
Jeg tror på, at man kan nå flertallet med en appel, og det er både flertallet af danskere og indvandrere.
Jeg mener faktisk, at befolkningens adfærd viser, at de fleste af os er i stand til at leve op til en god anbefaling, og så er der bare det mindretal, og de må jo have med hammeren.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-20:
Og det er jo fint med de her oplysningskampagner og den indsats, der er for at gøre folk opmærksomme på smittefaren.
Men ministeren var ude i B.T., som jeg husker det, og sige, at ministeren rasede over fællesbøn og nogle af de andre deciderede brud på forsamlingsforbuddet, som jo i høj grad også kan være med til at sprede smitten.
Så hvad har ministeren gjort ved det, siden ministeren var så rasende, ud over en oplysningskampagne?
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-05-20:
Tak for venligheden.
Jo, jeg har et forslag til vedtagelse, og det fremsætter jeg på vegne af Venstre, Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige.
Forslag til vedtagelse
Det konstateres, at der har været grupper i parallelsamfundene, som bevidst har brudt forsamlingsforbuddet, f.eks. ved fællesbøn.
Folketinget opfordrer regeringen til at sikre den nødvendige ordenshåndhævelse – også over for borgere med ikkevestlig baggrund.«
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-20:
Det undrede nemlig også mig, hvad det er, der gør, at man i blå blok ikke bare umiddelbart kan tilslutte sig det forslag til vedtagelse, jeg har sendt rundt og foreslået som en fælles og samlende tekst, men som der var en manglende lyst til at respondere på; for jeg synes egentlig, at budskabet grundlæggende er det samme.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-05-20:
Ja, vi må jo trække de positive ting frem.
Det forstår jeg godt ordføreren gør, det forstår jeg udmærket godt.
Men med det, ordføreren siger om vores forslag til vedtagelse, synes jeg bare vi alle sammen skal stemme for det.
Og det tror jeg egentlig ville være et stærkt signal udadtil, for ordføreren lyder positiv.
Kan man så ikke bare sige: Fint, vi bakker op, sådan skal det være.
Det tror jeg ville være et meget, meget stærkt signal i forhold til dem, der sidder derude, og bestemt også i forhold til parallelsamfundene, at man gjorde det.
Det vil jeg da godt have et svar på.
Men man bliver bare nødt til at erkende, at det forslag, som Socialdemokratiet og regeringen har fremlagt, overhovedet ikke batter noget som helst
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-20:
Jeg synes da, det lød meget fornuftigt, hvad der blev sagt i den tekst.
Hvis man nu skal se bort fra det, der handler om sådan et politisk drilleri i det her, så er der jo ikke nogen – heller ikke i Socialdemokratiet – der ikke mener, at politiet skal tage det her lige så alvorligt, når det er muslimske grupper, der forbryder sig mod lovgivningen, som når det er andre grupper.
Jeg kender da til flere eksempler fra medierne på, at politiet er gået til stålet, altså f.eks. i forhold til de her vandpibecafeer, som jeg også prøvede at nævne som eksempel i min tale.
Og der findes da garanteret masser af andre eksempler.
Det her er da alvorligt, uanset hvem der forbryder sig mod det.
Jeg synes bare også, at vi skal have proportionerne med.
Det er ikke sådan, at vi systematisk over hele landet ser, at folk med ikkevestlig baggrund gør, hvad de kan, for at forbryde sig mod de her regler.
Det er jo bl.a. dokumenteret af, at syrere f.eks. i forhold til danskere faktisk er underrepræsenteret med smitte.