runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2022-02-09:
Jeg føler mig ikke helt betrygget i, at der er hjælp på vej til de her millioner af høns i Danmark, som brækker brystbenet, når de lægger æg, altså hjælp inden for en kort årrække.
Så er det, jeg vil høre ministeren, hvorfor vi ikke laver nationale initiativer, der kan lægge pres på EU og på hønseavlerne.
Hvorfor opdaterer vi ikke dyreværnsloven, så den lever op til sin intention om, at dyr ikke må lide i Danmark?
Altså, det står jo i loven, at dyr ikke må lide.
Og man må jo mildest talt sige, at det bliver omgået i den danske æglægningsproduktion, når millioner af høner brækker brystbenet, når de lægger æg.
Rasmus Prehn (S), 2022-02-09:
Det mest konkrete, der kan ske i det her, er, at dem, der fremavler de her liggehøner, laver om i det genspor, der er, så man får relativt større høner, der lægger lidt mindre æg, og det er man, som jeg forstår det, i gang med, fordi man er kede af den her problemstilling.
Det er der, problemet ligger, og der er der, EU skal presse på.
I forhold til det, der foregår ude hos den enkelte ægproducent, kan man altså ikke gøre nogen forskel.
Man har prøvet på et tidspunkt, hvor man troede, at det var siddepinden, der gjorde, at de brækkede brystbenet, at fjerne den, men det hjalp ingenting, for det har ikke noget med det at gøre.
Det er simpelt hen avlen af liggehønen, der er skruet så forkert sammen, at det fremprovokerer det her brystbensbrud.
Torsten Gejl (ALT), 2022-02-09:
Tak for svaret.
Vi forstår på ministerens svar her og nu og på det svar, hr. Rasmus Prehn kom med, da jeg tog emnet op i sidste uge, at ministeren ikke mener, at branchen kan gøre noget selv, men at det er avlsprogrammerne hos de to store avlsfirmaer, der skal ændres.
Vi forstår også, at ministeren har kontaktet sine kolleger på EU-niveau for at få indskrevet den her udfordring i EU's politik for dyrevelfærd med henblik på at påvirke de store avlsfirmaer til at avle høner, så mere end 80 pct. af dem ikke brækker brystbenet, når de lægger æg, som vi spiser til morgenmad.
På den ene side er det jo godt nyt.
Det er utrolig godt og rettidigt, at ministeren rykker på det her.
På den anden side ved vi jo i virkeligheden ikke, om det her kommer til at rykke noget som helst.
Vi kan således sætte os til at vente på, at noget skal ske inden for en eller anden årrække nede i EU, og det synes vi ikke er tilfredsstillende nok.
Derfor vil jeg gerne høre, om ministeren kan være mere konkret.
Er der en handlingsplan for den EU-indsats, som ministeren har været så god at sætte i gang?
Er der en deadline?
Hvornår bliver det indskrevet i EU's politik for dyrevelfærd?
Hvordan kan vi komme til at følge processen?
Kan ministeren garantere, at det her vil blive løst inden for f.eks. 5 år, eller i modsat fald garantere, at der ikke vil gå 10 eller 15 år, før det er løst?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-10:
Det er sådan, at der ved alle store byggeprojekter er nogle usikkerheder.
Det gælder også de jernbanespor, som Enhedslisten ønsker at lægge forskellige steder i landet.
Der er også usikkerheder.
Så kan man selvfølgelig gøre de usikkerheder større og gentage dem igen og igen, hvis man er imod selve projektet, og det er det, Enhedslisten gør her.
Et eksempel er hr. Henning Hyllesteds tale om, at der i den midlertidige periode, hvor man har anlagt periferien omkring Lynetteholm, men ikke har fået lavet klappen endnu, vil være mulighed for større vandstand, når der er stormflod i København.
Der var 124 cm højere vandstand under stormen Malik.
Hvis vi havde haft det forhold, at periferien havde været anlagt, ville den have været på 126 cm, altså fra 124 cm til 126 cm.
Det er det, der er gættet her.
Det er jo bare et eksempel på, at Enhedslisten bruger hvad som helst og alt, hvad der kan trækkes i en automat eller ud af bagdelen, for at sætte spørgsmålstegn ved et projekt, som Enhedslisten grundlæggende er imod.
Henning Hyllested (EL), 2022-02-10:
Vi bygger det selvfølgelig på de oplysninger, vi får.
Der er jo rigtig, rigtig mange såkaldte eksperter på næsten alle områder – det være sig økonomi, stormflodssikring eller hydrologi, det tror jeg det hedder – som har udtalt sig og påpeget, at der er de her usikkerheder, og at det projekt, som man er i gang med nu, som skulle give stormflodssikring, ikke er en sikring mod stormflod og slet ikke, hvis den kommer fra syd.
Det er ikke en sikring mod stormflod, i hvert fald ikke før der er indsat en dokport, en sluseport, ude ved projektet.
Det finder først sted, når perimeteren er anlagt, når den kunstige halvø er anlagt, altså om 30-40 år.
Jeg henviste selv til stormen Bodil, som var noget kraftigere end stormen Malik, og der vil sikkert komme mange andre hændelser af den slags, som København så ikke er sikret tilstrækkeligt imod i den periode.
Nej, det gør vi ikke.
Vi påpeger bare, at de er der, og at det her projekt er et såkaldt megaprojekt, som vil definere Københavns byudvikling i rigtig mange år fremover.
Og når usikkerhederne er så store, og det gælder også økonomien i projektet, at man måske kan forvente, at skatteborgerne i København eller i hele landet, for staten er jo blandet ind i det her, skal til at have pungen op, fordi økonomien ikke holder, har man da et problem.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-02-10:
Tak, og undskyld den lille forsinkelse.
Så må man jo, når det går så hurtigt, finde sig i, at der bliver byttet lidt rundt på ordførerne.
Sådan er det.
Jeg skal på lige fod med de øvrige partier sige, at Dansk Folkepartis holdning til det her forslag er, at vi tilslutter os.
Der bliver skærpet straf for gentagen vold mod børn i hjemmet, der er en skærpelse af reglerne for vandelskravet for permanent opholdstilladelse, der er en udvidelse af karensreglerne for familiesammenføring med børn, hvis den herboende er dømt for vold eller for at sende et barn på genopdragelse i hjemlandet, og endelig indføres der sanktioner i ydelsessystemet.
Det bliver der ikke lagt skjul på.
En undersøgelse foretaget af VIVE vidste desværre, at i familier, hvor begge forældre er indvandrere eller efterkommere, har
mere end hvert tredje barn har været udsat for hårdhændet opdragelse eller vold såsom dask, rusk, smæk eller slag inden for en periode af 2 måneder.
Det er et lavere niveau, når det drejer sig om danske familier, men det bør slet, slet ikke foregå.
Forældre har et stort ansvar for en ordentlig opdragelse af deres børn, og det indbefatter på ingen måde en såkaldt genopdragelse i islamiske værdier i hjemlandet.
Derfor er det godt, at straffene skærpes og mulighederne for at få permanent opholdstilladelse forringes for dem, der ikke kan finde ud af det.
Initiativerne er nødvendige.
Jeg håber virkelig, at de kommer til at virke efter hensigten og kan forhindre noget af den vold, der finder sted.
Lovforslagets anden del går på de udfordringer, der kan være med udbetaling af repatrieringsstøtte.
Der er lande, det er vanskeligt at sende penge til, fordi landet er underlagt internationale sanktioner.
Det er selvfølgelig et problem, der skal løses, for ellers kan det forhindre flere herboende udlændinge i at søge repatrieringsstøtte.
Vi ser gerne, at flere benytter ordningen.
Jo flere udlændinge, der rejser hjem, jo bedre.
Og så går jeg ud fra, at ministeren løbende vil holde i Udlændinge- og Integrationsudvalget orienteret om, hvordan det går.
Når og hvis ministeren finder en god ordning, vil det nok være klogt at få ordningen lovfæstet.
Jeg har ikke yderligere at sige til lovforslaget, andet end at Dansk Folkeparti støtter.
Marcus Knuth (KF), 2022-02-10:
Tak, formand.
Jeg skal gøre det kort.
Det her er jo en udmøntning af en rigtig god aftale, vi lavede med regeringen og en række blå partier.
Det er endnu et skridt i retningen af at slå hårdere ned på negativ social kontrol, og det er jo noget, man kun kan være glad for at vi gør mest muligt ved – og især hele fokusset på repatriering.
Og den del håber jeg at ministeren vil tage meget alvorligt fremadrettet, for vi ser jo heldigvis rigtig mange fra især Syrien, der gerne vil rejse tilbage til Syrien, men den repatrieringsordning, som der er, kan de ikke gøre brug af på grund af de sanktioner, der er mod syriske banker og forskellige andre slags bureaukrati.
Og det klinger jo lidt hult, når vi igen og igen i pressen ser sager om folk, som den danske stat siger skal rejse tilbage til Syrien, fordi der nu er fred, men som siger, at det jo er helt uansvarligt, og at det kan de ikke, samtidig med at der er rigtig mange syrere, der frivilligt vil rejse hjem, hvoraf en del så alligevel ikke gør det på grund af problemer med repatrieringsordningen.
Så idet vores fokus på udlændingeområdet jo bl.a. er, at især de mange, der kom hertil under flygtningekrisen, gerne skal rejse hjem, så er repatrieringsordningen meget, meget vigtig, og den skal selvfølgelig fungere.
Så det ser vi frem til at ministeren vil gøre til en prioritet.
Så vi stemmer for det her forslag, og jeg skal hilse fra Nye Borgerlige og sige, at det gør Nye Borgerlige også.
Halime Oguz (SF), 2022-02-10:
I SF er vi dybt bekymrede over den negative sociale kontrol, der i nogle indvandrermiljøer udøves mod børn.
Vi kan ikke acceptere vold mod børn eller såkaldte genopdragelsesrejser.
Alt sammen er en del af den parallelsamfundskultur, som vi skal have gjort op med.
Men vi skal ikke lovgive os ud af problemerne på en måde, der i sidste ende kommer til at gøre mere ondt og skade på børnene end de oprindelige problemer, blot for at statuere et eksempel, selv om det kan være fristende at sætte hårdt mod hårdt over for disse forældre.
Det er naturligvis hjerteskærende at erfare, at vold mod børn er så udbredt i nogle miljøer.
Men vi er mere interesseret i at komme børnene til undsætning med de midler, der er bedst for barnet, og som virker, end at lave symbolpolitik, der blot gør situationen værre for børnene.
Vi noterer os, at en meget lang række af troværdige organisationer, der netop vil beskytte børnenes tarv og trivsel, mener det samme.
At tage økonomisk støtte fra familierne, der i forvejen er presset til det yderste, gør blot deres situation mere desperat og kan medvirke til at styrke onde spiraler.
Vi har ingen evidens for, at karantæneordninger i ydelsessystemer afholder nogen fra at begå kriminalitet eller forebygger gentagelsestilfælde.
Der skal i stedet sættes massivt ind med sociale foranstaltninger, så vi sikrer, at barnet bliver bedre beskyttet mod den voldelige forælder.
Med lovforslaget vil man forhindre, at en forælder, der er dømt for at have sendt et barn på et ufrivilligt udlandsophold, kan få familiesammenføring med familiens øvrigt børn.
I SF mener vi stadig ikke, at nægtelse af familiesammenføring er rette valg af sanktion, når vi skal undgå negativ social kontrol og ufrivillige udlandsrejser.
Vi skal i stedet prøve at kigge på, hvordan vi kan give kommunerne de rette værktøjer til at hjælpe de børn, som de modtager underretninger om.
Samlet set mener SF ikke, at dette lovforslag gør noget godt for børnene, tværtimod.
Derfor stemmer vi nej.
Rasmus Stoklund (S), 2022-02-10:
Formålet med dette lovforslag er først og fremmest at udmønte en aftale fra juni sidste år om en række initiativer, der skal forebygge, at børn i indvandrerfamilier vokser op i radikaliserede miljøer, oplever vold i opdragelsen eller udsættes for negativ social kontrol.
Aftalen indeholder bl.a. følgende initiativer: For det første at skærpe vandelskravet for personer, der søger om permanent ophold, og som er idømt en ubetinget frihedsstraf af mindst 60 dages fængsel for visse overtrædelser af straffeloven, eksempelvis straffelovens bestemmelser om genopdragelsesrejser, tvangsægteskaber og religiøse vielser af mindreårige; for det andet at skærpe straffen for gentagen vold begået mod et barn af en person i barnets husstand eller af en person, som på anden vis er tæt knyttet til husstanden; for det tredje at indføre sanktioner i ydelsessystemet for alle personer, der er straffet for vold mod børn i nære relationer.
I Socialdemokratiet vil vi ikke acceptere, at børn i indvandrerfamilier i højere grad mistrives end børn med danske forældre, hvilket bekræftes af flere undersøgelser at de gør.
Den anden del af lovforslaget har til formål at adressere udfordringer forbundet med udbetaling af repatrierings- og hjemrejsestøtte til udlændinge, der vender hjem til lande, som danske pengeinstitutter ikke gennemfører finansielle transaktioner til.
For at imødegå problemet foreslås det at indføre en bemyndigelsesbestemmelse, som giver udlændinge- og integrationsministeren lov til at fastsætte nærmere regler om fleksibel udbetaling af repatrierings- og hjemrejsestøtte.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-02-10:
Mange tak for det.
Som det også tidligere er blevet sagt fra talerstolen her i dag, er der jo tale om en trepartsaftale.
Vi mener, at manglen på arbejdskraft i Danmark er stor – den er jo nærmest enorm – og derfor glæder det mig da, at arbejdsmarkedets parter gik sammen i en trepartsaftale vedrørende manglen på arbejdskraft.
Det glæder mig også, at man lavede forsøg med en jobrettet indsats for unge og sanktioner for jobparate ledige, der ikke søger arbejde i en måned, og derudover lavede man et forbud mod, at arbejdsgivere må anmode ansøgere om at oplyse deres alder.
Der er jo altid torne og tidsler i forslag, og der er også Matador Mix i forslag, og det er der sådan set også i det her.
Vi synes jo, at intentionen med forslaget er god, og vi bakker det også op.
Men vi vil klart påpege, at vi ikke finder det godt, at der kun er tale om frivillighed i jobcentrene og ligeledes i kommunerne, således at de selv kan vælge, hvorvidt de ønsker at være med i et forsøg eller ej.
Og så synes vi, at punktet om, at arbejdsgivere ikke må anmode ansøgere om at oplyse deres alder, er en lille smule tosset.
Jeg er med på, at der er forskel på det private arbejdsmarked og det offentlige arbejdsmarked, men vi vil selvfølgelig også gerne se, at ministeren piller det ud, hvis han har mulighed for det.
Ellers vil vi forsøge at få fjernet de torne i udvalgsbehandlingen.
Men som udgangspunkt bakker vi op om forslaget.
Peter Hummelgaard (S), 2022-02-10:
Jamen jeg er sådan set også minister for arbejdsgiverne.
Og mine politiske synspunkter indebærer jo altid at forsøge at finde de rigtige balancer mellem ret og pligt, mellem rådighed og sanktion.
I Socialdemokratiet og i regeringen bakker vi op om, at vi har stramme sanktionsregler, når vi samtidig har nogle ret præcise rådighedsregler, hvilket alt sammen taler ind i, at vi også har et generøst og med den nye reformaftale lidt mere generøst arbejdsløshedsforsikringssystem.
Men det handler jo alt sammen altid om balancer, og jeg synes også, at det her er udtryk for nogle fornuftige balancer.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-10:
Det lyder bare på ministeren, som om det, at der er sanktioner, hvis man ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet, når man modtager dagpenge eller kontanthjælp, i virkeligheden er noget, der ligesom går imod fagbevægelsens interesser.
Man kan også nogle gange få den opfattelse, at det er, som om de i fagbevægelsen ikke går så meget op i samfundets bedste, men bare går op i, at deres medlemmer skal have det så godt som muligt, herunder at der ikke er voldsomme sanktioner, hvis de siger nej til et arbejde.
Men jeg synes, det var en flot indrømmelse fra ministerens side at sige, at det er den slags interesser, som også ministeren arbejder for nu, hvor han jo også er minister for fagbevægelsen i det her land.
Peter Hummelgaard (S), 2022-02-10:
Men der er vel altid et generelt hensyn – det er også et hensyn, mange politiske partier har – med hensyn til at finde de rigtige balancer mellem rådighed og sanktion.
Det er selvfølgelig også noget af det, der er blevet diskuteret i trepartsforhandlingerne om den her aftale, og hvor vi så også er blevet enige om at stramme på sanktionsreglerne, i hvert fald i en periode.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-10:
Ministerens svar til fru Jette Gottlieb gjorde mig lidt nysgerrig.
Kan ministeren forklare lidt om, hvorfor det er, at fagbevægelsen i Danmark har noget imod, at sanktionsregler bliver strammet, så folk, der ikke reelt søger et arbejde, bliver ramt af sanktioner?
Hvad er det i fagbevægelsen, der gør, at man synes, at folk i højere grad end det, som det her lovforslag lægger op til, skal have mulighed for ikke reelt at søge arbejde uden at blive ramt af sanktioner?
Peter Hummelgaard (S), 2022-02-10:
Det er ikke et initiativ, der kræver nogen lovændring.
Vi afsatte jo i trepartsaftalen et beløb til, at konsulater, ambassader m.v. kunne assistere virksomheder med at rekruttere arbejdskraft rundtomkring i EU, og det er noget af det, der bliver udmøntet her i løbet af første halvdel af 2022.
Jette Gottlieb (EL), 2022-02-10:
Så har jeg et andet spørgsmål.
I fremsættelsen af lovforslaget står der som sidste punkt, at der vil være hjælp til virksomheder til at rekruttere europæisk arbejdskraft.
Hvad indebærer det, hvor står det i lovforslaget, og hvad handler det om?
Peter Hummelgaard (S), 2022-02-10:
Som udgangspunkt har jeg det sådan, at der jo her er tale om en trepartsaftale, som også hviler på nogle balancer, og man kan jo, når man læser de tre initiativer, som indgår i lovforslaget, næsten se, at de har forskellige balancepunkter.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at arbejdstagerne har skullet indgå en eller anden form for kompromis eller i hvert fald give nogle indrømmelser for at få strammet sanktionsreglerne.
Modsat er der heller ikke nogen tvivl om, at arbejdsgiverne også har skullet gå på kompromis med nogle synspunkter for at acceptere et forsøg med forbud mod at anmode om at få oplyst alder på ansøgningstidspunktet.
Derfor synes jeg, at de balancer skal ses i sin helhed.
Når det er sagt, er vi selvfølgelig åbne over for at diskutere det med udvalget, hvis der er ønske om opdeling af lovforslaget, og det tænker jeg vi kan drøfte videre efter lovbehandlingen i dag.
Jette Gottlieb (EL), 2022-02-10:
Jeg vil bare spørge om ministerens holdning til det med at opdele lovforslaget.
Er ministeren åben over for, at vi deler lovforslaget op i sine bestanddele?
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-02-10:
Ja, det ville jeg umiddelbart give ordføreren for Enhedslisten ret i.
Jette Gottlieb (EL), 2022-02-10:
Jamen skal vi så ikke bare gøre det?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-10:
Tak for det.
Vi har med et lovforslag at gøre, som rummer flere elementer, og jeg vil først nævne to positive elementer.
Det ene er, at mennesker, som er på uddannelseshjælp, kan få en jobrettet indsats fra deres jobcenter frem for en uddannelsesrettet indsats fra deres jobcenter.
Det synes vi er en rigtig god idé.
Derfor er det godt, at man der åbner for – på forsøgsbasis, og hvorfor man ikke gør det permanent, ved jeg ikke – at de kan få en jobrettet indsats.
Så er der et andet element, som handler om strammere rådighedsregler for visse grupper.
Også det er ikke permanent, men midlertidigt.
Vi ville gerne gøre det permanent, men kort tid er bedre end ingen tid, så også det stemmer vi for.
Så er der et tredje element, som vi er skeptiske over for, og det er, at arbejdsgivere ikke på samme måde som i dag må tage udgangspunkt i eller bruge informationer om en jobansøgers alder, når de skal finde ud af, hvem der skal til samtale.
Det synes vi for det første er grundlæggende forkert at man ikke må, og for det andet tror vi heller ikke rigtig, at det vi have nogen som helst virkning.
Det er forkert, for der er jo alle mulige hensyn, som en arbejdsgiver kan tage, når en stilling skal besættes.
Nogle arbejdsgivere kan til visse jobfunktioner foretrække ansøgere, der kommer fra Jylland, frem for ansøgere, der kommer fra København.
Og nogle gange kan de også foretrække en mand frem for en kvinde eller en kvinde frem for en mand.
Og nogle gange kan de foretrække en ung, og andre gange kan de foretrække en, der er lidt ældre.
Det er helt afhængigt af, hvad det er for en stilling, og hvad det er for et match, der skal være på virksomheden.
Har man for mange gamle nisser på arbejde, kan det være, man hellere vil have nogle unge ind også, og har man for mange rollinger på arbejde, kan det være, man gerne vil have nogle med erfaring.
Der kan være alle mulige hensyn at tage, som gør, at alder kan spille en rolle.
Derfor synes vi, det er underligt.
De ved i forvejen, at lovgivningen er der, og at man ikke må aldersdiskriminere, men det her er så et yderligere redskab, der skal forhindre arbejdsgivere i at tage udgangspunkt i alder.
Det kan vi ikke støtte.
Så medmindre forslaget bliver delt, vil vi stemme hverken for eller imod dette forslag.
Hvis det bliver delt, vil vi stemme for alt det, vi synes er positivt, og så vil vi stemme imod det, som vi synes er negativt.
Jens Rohde (KD), 2022-02-10:
Tak for det.
Der er meget rigtigt i det, hr. Ole Birk Olesen sagde her fra talerstolen.
Ude i den virkelige verden vil det jo altid være sådan, at arbejdsgiverne i sidste ende selv kommer til at træffe et valg om, hvem man ansætter, ud fra de præferencer, man har – og så kan vi stille nok så så mange krav.
Det ændrer ikke ved, at det provokerer mig ganske betragteligt, når dansk erhvervsliv råber på arbejdskraft og beder os herinde i Folketinget om at lave aftaler, hvor vi nedsætter beløbsgrænsen og gør alt muligt for at øge arbejdsudbuddet, og der så er arbejdsgivere, der ikke vil ansætte os, der er over 50 år.
Det er simpelt hen så grotesk, at jeg næsten ikke har ord for det.
Det er jo lovgivning om aldersdiskrimination, men i virkeligheden er det nok mest signalværdien, der er der, og principielt har jeg det meget svært med al det der signallovgivning.
Vi vil alligevel sige, at vi støtter op om det, og vi støtter lovforslaget, fordi det jo også er en udmøntning af en trepartsaftale, og jeg har stor respekt for trepartsaftaler.
Derfor skal jeg ikke pinde det meget mere ud og køre rundt i det, men blot sige, at vi kommer til at stemme for.
Hans Andersen (V), 2022-02-10:
Tak for det.
Jeg skal beklage, at jeg ikke var til stede, da lovbehandlingen begyndte.
Det skal jeg bestræbe mig på ikke gentager sig.
Vi støtter det her lovforslag.
Det er jo på baggrund af en trepartsaftale indgået i efteråret, og det stiller som sagt større krav til unge og hjælper også unge, som med fordel kan tage udgangspunkt i et forløb, der er jobrettet, i stedet for et forløb, der alene er uddannelsesrettet.
Det er positivt, og trepartsaftalen skal jo også på den korte bane forsøge at afhjælpe den enorme mangel, vi har på arbejdskraft, som virksomhederne efterhånden meget længe har råbt op om.
Jeg har spurgt beskæftigelsesministeren om, hvad det her vil føre til af ekstra beskæftigelse, og jeg tror, at tallet var sådan cirka et rent nul ifølge den måde, man regner på.
Så signalet er der, det er godt, og vi synes også, det er fint, at sanktionerne strammes for mennesker, der er på kontanthjælp og dagpenge, hvis man ikke ønsker at bidrage.
Så det støtter vi også op om.
Det er jo både i ældreplejen, på vores hospitaler, i vores virksomheder, hvor aftaler om ordrer ikke bliver indgået.
Vi vil også gerne sige, at vi sådan set står klar til at arbejde videre med at få indgået aftaler, der gør, at vi får et større arbejdsudbud, men det her lovforslag støtter vi op om, og vi håber også på, at det kan få en hurtig behandling, så de små elementer, der er i det her lovforslag, kan komme ud at virke hurtigst muligt.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2022-02-10:
Tak til ministeren, og tak for en fin aftale.
Hvis jeg skal prøve at komme lidt nærmere ind på det, som ministeren sagde til sidst, i forhold til repatrieringsordningen – og der er jo gået et stykke tid, siden vi lavede aftalen – vil jeg spørge: Har der været nogen fremskridt i forhold til at få de her udbetalinger gennemført?
Eller er det sådan, at når loven bliver vedtaget, har ministeren nogle løsninger på bordet, således at vi ikke står i den her absurde situation, at der er en masse syrere, der bor her i Danmark, som gerne selv vil tage tilbage til Syrien, men som ikke gør det, fordi repatrieringsordningen ikke fungerer?