runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-21:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne indlede besvarelsen med at slå fast, at det er min vigtigste opgave som justitsminister at sikre, at danskerne er trygge.
Det indebærer for mig, at borgerene føler og ved, at politiet er nært både fysisk og i borgernes bevidsthed.
De seneste år har der været et stort fokus på modernisering og øget professionalisering i dansk politi.
Det har vi heldigvis fået, og det er godt.
Men som jeg også tidligere har givet udtryk for i andre sammenhænge, har det desværre også betydet, at befolkningen i nogle tilfælde føler, at politiet er kommet længere væk.
Det skal vi have gjort noget ved, og derfor er det helt afgørende for mig, at der skal være et mere nærværende politi, og det er min ambition for 2018, at vi får taget hul på den opgave og finder nogle gode løsninger.
Men det er jo ikke det samme som at sige, at så skal tiden spoles tilbage.
Den nære relation mellem borger og politi skal jo afspejle den tid, vi lever i, det kriminalitetsbillede, vi står over for, og de forventninger, borgerne har.
Derfor vil jeg heller ikke stå her og sige, at der igen skal være patruljeret udkørsel fra Kamillevej eller fra nogen anden politistation i øvrigt.
Det, jeg til gengæld vil love, er at arbejde for, at borgerne, også på Amager, i højere grad møder politiet i hverdagen og kan føle sig sikre på, at politiet er nært, hvis de ringer efter hjælp.
Det arbejde glæder jeg mig rigtig meget til.
Vi skal se nærmere på, hvilke tiltag det kræver for at sikre det, jeg kalder et mere nærværende politi.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-21:
Jeg ved jo, at justitsministeren er en mand, der godt kan lide at sende signaler, og jeg tænkte, at jeg i dag ville stille et spørgsmål, hvor jeg bare spurgte om, hvad der sådan er regeringens position.
For jeg er jo fuldstændig bevidst om, at der er en kreds af partier, der sidder og snakker om det her og vel også har gjort det i et par år, og Dansk Folkeparti er jo ikke i den kreds af partier, som kan sende en ordfører over og snakke med ved det her bord.
Så det her er jo reelt vores mulighed for at følge op på, hvad der foregår om det her vigtige emne.
For for os er det vigtigt, og det var også meget principielt, da man i sin tid ændrede de her regler.
Hvis man har læst dagens udgave af Dagbladet Information, kan man jo i hvert fald læse, at ministeren har planer på det her område og også flere planer end det, der er nævnt i svaret, og jeg får bare lyst til at læse højt fra forsiden af Information
: »Lovudkastet fra den konservative Søren Papes justitsministerium er kortfattet, knap halvanden side med kun tre paragraffer samt knap 30 sider med uddybende lovbemærkninger. Og selv om det fremgår af det nuværende regeringsgrundlag, at regeringen vil »lempe« paragraf 24, så tegner lovudkastet ifølge offentlighedsrådgiver og forhenværende forskningschef på Journalisthøjskolen, Oluf Jørgensen, reelt til at indsnævre og begrænse adgangen til aktindsigt.
Det er ifølge ham kun ved første øjekast, at lovudkastet vil føre til mere åbenhed.«
Jeg vil bare spørge justitsministeren, om det her er udtryk for god konservativ retspolitik.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-21:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Det tror jeg aldrig at spørgeren og jeg har talt om eller har diskuteret før på denne plads.
Det fremgår jo af regeringsgrundlaget, at regeringen vil lempe ministerbetjeningsreglen i forhold til de nuværende regler.
Derfor pågår der i øjeblikket forhandlinger i forligskredsen bag offentlighedsloven om, hvordan en sådan lempelse skal se ud.
De drøftelser, vi har i forligskredsen, er jo ikke afsluttet endnu, og derfor vil jeg heller ikke stå her og komme nærmere ind på, hvad vi taler om, men som spørgeren måske ved, er der en ændring af offentlighedsloven på lovprogrammet for folketingssamlingen.
Lovforslaget skal altså efter planen fremsættes i april.
Jeg forventer, at lovforslaget vil indebære en opfølgning på de politiske forhandlinger om offentlighedsloven.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-21:
Tak for det.
Har ministeren aktuelle planer om at ændre offentlighedsloven, og hvilke ændringer vil ministeren i bekræftende fald arbejde for at gennemføre?
Har ministeren aktuelle planer om at ændre offentlighedsloven, og hvilke ændringer vil ministeren i bekræftende fald arbejde for at gennemføre?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-21:
Jeg er meget glad for, at jeg har partifæller i rigtig mange kommuner i Danmark, og jeg tror, at jeg, hvis jeg skulle opfylde alle deres ønsker, ville få en meget stor udfordring.
Men jeg kigger fordomsfrit på det, og hele øvelsen med det her skal jo ikke være, at man på forhånd har defineret, hvad man må snakke om og ikke må snakke om.
Jeg tror også, det er vigtigt at have en forståelse af, at det, der er rigtig vigtigt, er, hvor patruljerne er, hvor de kørende patruljer er, og hvor tæt de er på borgerne.
Der er ikke lighedstegn mellem at have en udkørselsstation og så at være tæt på borgerne.
Med et moderne politi er det det, vi skal kigge på, altså hvor de er henne, og jo flere patruljer, der er på gaden, jo tættere er de også på borgerne.
Men det er alt sammen noget, vi kommer til at diskutere, og det ser jeg frem til.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-02-21:
Det forstår jeg sådan set også godt, og jeg forstår også, at der er mange forskellige hensyn.
Danmark er jo meget forskelligartet, og Amager er en ø, hvor der alligevel bor næsten 200.000 mennesker, og der er meget stor forskel på Kastrup, Tårnby, Dragør og sådan set også området ved Islands Brygge.
Det, der er borgerne på Amagers oplevelse, er, at de stort set aldrig, medmindre det er ved udrykning, ser politiet til stede i lokalområdet, og jeg håber meget på, at ministeren fordomsfrit, ligesom hans partifæller arbejder for det derude, vil hjælpe mig med det, så vi kan prøve at se, om ikke vi kan finde en løsning på det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-21:
Sådan noget her begynder jo med, at man i hvert fald kommer med en politisk tilkendegivelse – det er det, jeg har prøvet at gøre her.
Så har jeg jo bedt Rigspolitiet om at tænke nogle tanker om, hvordan det kunne gøres.
Hvis vi tager Københavns Politi, er det jo ikke dem, hvis vi nu kigger ud over hele Danmark, der mest udfordret med, at politiet er meget langt fra borgerne.
Hvis vi skal være helt ærlige, er der stadig væk tre udkørselssteder, der er stadig væk en udkørsel på Amager, nemlig på Artillerivej.
Det er en ting.
Noget helt andet er jo, at der er andre steder i landet, hvor der er meget langt til en politistation og meget langt mellem husene.
Så alt det der skal vi jo have kigget på, så man, uanset om man bor i et tyndt befolket område eller i et mere tætbefolket område, får fornemmelsen af, at man har et politi, der er tæt på.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-02-21:
Alt det bakker både jeg og resten af mit parti jo sådan set op om.
Det, jeg til gengæld er nysgerrig efter at vide, er, hvordan vi får taget hul på diskussionen om, hvilke områder i landet vi taler om.
Jeg har en meget klar og personlig og politisk interesse i, at det bliver Station Amager.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-21:
For mig er det jo en meget interessant debat, og den får vi ikke udtømt på nogle sekunder her.
For mig er det rigtig vigtigt, at vi jo nu har taget nogle tiltag i fællesskab, også med spørgerens parti, så der bliver frigjort en række betjente, og så vi uddanner flere betjente, hvilket jo gerne skulle gøre, at vi får muligheden for at gøre alt det, vi kan.
Og hvordan skal det så være?
Ja, det kan jo enten være at kigge på udkørsler, men det kan også være at kigge på, hvor det er, vi har patruljebilerne.
For det er jo ikke nødvendigvis bedre, at bilerne står på en bestemt station.
Nogle gange kan det være langt, langt bedre, at patruljevognene er placeret rundt omkring i kredsen, så vi får nogle kortere responstider.
Men alt det kommer vi jo til at kigge på i det her arbejde.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-02-21:
Tak til justitsministeren.
Altså, vi har også haft nogle runder om det her tidligere, og det var også derfor, jeg med stor interesse og glæde sådan set læste ministerens udtalelser i Avisen DK.
For jeg tror, at ministeren sådan set har fuldstændig ret i, at der er rigtig mange steder rundt omkring i landet, herunder i særdeleshed ude på Amager – det tror jeg de fleste, der bor derude, kan skrive under på – hvor man føler, at politiet er rykket længere væk, specielt hvis man bor ude i Kastrup, Tårnby og for den sags skyld Dragør.
Derfor så jeg jo egentlig meget gerne – og jeg er helt med på, at ministeren jo ikke kan stå og love noget nu og her – at lige præcis Kamillevej genåbner, at det i hvert fald er en del af det, som ministeren i arbejdet fremadrettet vil se på, altså om ikke det er et af de steder, hvor der igen kan etableres patruljeret udkørsel.
Jeg kender jo også godt historikken.
Det var jo også, da mit eget parti var i regering, at nogle af de her ændringer blev foretaget, men nu må man også sige, at vi har forsøgt med det her i en årrække, og at den utryghed, som borgerne oplever og også giver udtryk for, er til at tage at føle på.
Så det håber jeg jo meget på at ministeren vil kaste et fordomsfrit blik på.
Måske kan ministeren også svare på, hvad de næste skridt er fremadrettet, og hvordan vi får taget hul på diskussionen om, hvorvidt det skal være Kamillevej eller andre steder, hvor der så skal være patruljeret udkørsel fra.
Tak for det, formand.
Vil ministeren arbejde for, at der igen vil være patruljeret udkørsel fra Station Amager på Kamillevej, i forlængelse af sine udtalelser til Avisen Danmark den 8. februar 2018 om, at »vi står nu et sted, hvor vi har fået behov for igen at have et mere lokalt orienteret politi.
Det er vigtigt for mig, at folk skal kunne føle sig trygge i hele Danmark.
At man føler, at politiet er tæt på en, selv om man ikke bor et sted, hvor kuglerne flyver om ørerne på en«?
Kaare Dybvad (S), 2018-02-21:
Jamen der er jo så heldigvis heller ikke nogen, der alene kigger på det som det eneste problem.
Jeg kan godt blive i tvivl her, for det lyder næsten, som om ministeren gør det, at man har en meget stor koncentration, eksempelvis 80 pct. som i Mjølnerparken, til et ud af mange små problemer.
Men ville regeringen være interesseret i også rent faktisk at arbejde målrettet for og tage initiativer til at sikre, at man får maksimalt 30 pct. med ikkevestlig baggrund i et boligområde?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-21:
Jeg mener, at det er legitimt at have det som en del af de kriterier, som gør, at man udpeger et område til et problemområde, at der er mange med en udenlandsk baggrund, fordi det forstærker problemer, og det afstedkommer også i sig selv problemer.
Så det er legitimt at have det som udgangspunkt.
Jeg mener, at man ser for isoleret på det, hvis man alene kigger på det som det eneste problem.
Kaare Dybvad (S), 2018-02-21:
Jeg spørger, fordi jeg kan blive i tvivl nogle gange.
Jeg hører mange sådan liberale stemmer i debatten, som siger, at man ikke må have sådan en målsætning.
Men regeringen er jo et stykke hen ad vejen liberal – det indgår i hvert fald i ministerens partinavn.
Mener ministeren, at det er legitimt politisk at have en målsætning om ikke at ville have mere end 30 pct. med ikkevestlig baggrund i et boligområde?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-21:
Jeg mener, at det i samklang med andre problemer udgør et problem, og jeg mener, at det forstærker de problemer, som der i øvrigt er i sådan nogle områder.
Det er klart, at den der med, at der opstår en dem og os-mentalitet, hvor »dem« er dem, der bor uden for boligområdet, som er nogle andre, også kulturelt og udseendemæssigt, og »os« er os, der bor i boligområdet, som er, sådan som vi er, og at man ser sig selv som et isoleret samfund og de andre som et andet samfund.
De problemer, det afstedkommer, forstærkes af det forhold, at der er mange med en udenlandsk baggrund i et ghettoområde.
Kaare Dybvad (S), 2018-02-21:
Jamen tak for den oplæsning.
Mener ministeren helt principielt, at det er en udfordring at have for stor en koncentration af sådanne beboere, altså eksempelvis over 30 pct. og op mod 80 pct., som har ikkevestlig baggrund, i forhold til at sikre, at de kan blive en del af det danske samfund på lige fod med alle andre?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-21:
Jeg er enig i, at beboersammensætningen skal ændres markant i ghettoområderne.
Jeg kan dog ikke i Socialdemokratiets udspil se en model for, hvordan Socialdemokratiet har tænkt sig at nå målet om højst 30 pct. ikkevestlige indvandrere og efterkommere i alle boligområder i Danmark.
Så det er vanskeligt at tage stilling til forslaget, som jo indtil videre kun er en løs ambition og ikke udpeger nogen konkrete løsninger, som kan anvendes i virkelighedens verden.
Jeg vil dog gerne påpege, at udfordringerne i ghettoområderne er sammensatte og ikke udelukkende handler om, at der er en stor koncentration af ikkevestlige indvandrere og efterkommere.
Det handler bl.a. også om tilknytning til arbejdsmarkedet, om kriminalitet og om værdier og normer.
Et liberalt demokrati som det danske kan rumme forskellige måder at leve på, forskellige overbevisninger, forskellige politiske holdninger, forskellige familietyper, forskellige prioriteter i livet, forskellige religioner.
Alt sammen er der plads til i et liberalt demokrati som det danske.
Men vi står med et udtalt problem med ghettoområder, hvor mange beboere er på passiv forsørgelse hele deres liv, hvor hårdkogte kriminelle skaber utryghed, hvor en del har religiøse og kulturelle holdninger, som er i opposition til danske principper om demokrati, ligestilling, trosfrihed osv.
Det er det, der udgør et parallelsamfund, og det er det, vi skal have gjort op med.
Kaare Dybvad (S), 2018-02-21:
Tak for det, formand.
Er ministeren enig i Socialdemokratiets ambition om, at ingen boligområder i fremtiden skal have mere end 30 pct. ikkevestlige indvandrere og efterkommere?
Er ministeren enig i Socialdemokratiets ambition om, at ingen boligområder i fremtiden skal have mere end 30 pct. ikkevestlige indvandrere og efterkommere?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-21:
Så har jeg ikke yderligere svar!
Det er svært at forholde sig til et så ukonkret forslag.
Hvis Socialdemokratiet kom med et andet helt vildt forslag uden at fortælle, hvordan man nåede det, ville det også være svært at forholde sig til, for alt afhænger jo nogle gange også af midlerne.
Hvilke midler vil man bruge?
Synes man, at de midler er acceptable for at nå målet?
Og når man ikke har lagt midlerne på bordet, kan det være svært at vurdere forslaget.
Det virker lidt som sådan en »vi vil gerne gøre indtryk på nogle vælgere« ved at sige, at man vil rigtig meget, men man har ikke gjort sig umage med at tænke over, hvordan man når målet.
Bjarne Laustsen (S), 2018-02-21:
Er ministeren enig i, at trafikkapaciteten nu er så tæt på at være brugt op i Limfjordstunnelen, at der er behov for at etablere en ny tredje, vestlig Limfjordsforbindelse, og har ministeren en plan B, hvis det ene tunnelrør bryder sammen?
Merete Riisager (LA), 2018-02-21:
Nu kender jeg ikke den pågældende sag, og jeg ved ikke, hvem der har trukket den tilbage, men det har jo formentlig været et forlag, for det er jo ikke en politisk handling at trække undervisningsmateriale tilbage, og det er det, jeg gerne vil tilbage til.
Det system, vi har i Danmark,
handler om, at vi har læringsmål, så har vi nogle vejledninger fra ministeriet, men vi har ikke et curriculum, og derfor kan vi sagtens have en diskussion.
Den tager jeg gerne, og det gør vi nu, og det skal man også gøre ude på skolerne.
Jeg tror, at det faktisk er med til at kvalificere undervisningsmaterialet, at vi har sådan en debat og ikke bare låser det fast i et curriculum.
Jeg synes, at det her ser mærkeligt ud, og det synes jeg også at Özlem Cekics novelle gjorde, og jeg vil sikkert finde masser af andet undervisningsmateriale, som fremstår underligt, i forhold til hvad jeg ville mene var godt materiale.
Men jeg synes, at det er nyttigt, at vi ikke har et curriculumsystem i Danmark.
Bjarne Laustsen (S), 2018-02-21:
Vi bliver inden for samme emne.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det gør en forskel, hvis der bliver indført brugerbetaling på en ny Limfjordsforbindelse som foreslået af Venstre i Nordjylland, set i lyset af at Liberal Alliance vil afskaffe brugerbetalingen på alle faste broforbindelser i Danmark?
Mener ministeren, at det gør en forskel, hvis der bliver indført brugerbetaling på en ny Limfjordsforbindelse som foreslået af Venstre i Nordjylland, set i lyset af at Liberal Alliance vil afskaffe brugerbetalingen på alle faste broforbindelser i Danmark?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-21:
Pengene til flere infrastrukturprojekter i Danmark er der efter 2020.
Beslutningerne om, hvilke infrastrukturprojekter der skal igangsættes, kan træffes før 2020, og det håber jeg at vi kan gøre, også gerne i den her valgperiode.
Bjarne Laustsen (S), 2018-02-21:
Det, jeg har behov for at få at vide, er uanset penge, og ministeren siger så, at det er noget, vi først kan træffe beslutning om efter 2020.
Er det korrekt forstået?
Nu ved vi jo ikke, hvor lang tid ministeren er minister.
Der går jo mange rygter, og det kan være, at det er den sidste optræden, ministeren har her i Folketingssalen, og jeg behøver ikke at give nærmere til kende, hvad jeg mener om den sag.
Men hvis det er sådan, at ministeren nu siger, at der er et behov for det, og at det er dokumenteret, hvad det er, vi skal have, hvornår vil man så sætte noget i gang for at få gang i den proces med både planlægning og alt det andet?
Dem, der er med til at træffe en beslutning, finder som regel også pengene til sidst.
Sådan plejer det at være.
Kaare Dybvad (S), 2018-02-21:
Ja, det afhænger jo af øjnene, der ser.
Lige nu ser det jo ikke ud til, at der er så mange af danskerne i hvert fald, der betragter regeringen som nogle, der lykkes særlig godt med det.
Men hvis ministeren ikke har tænkt sig at fortælle yderligere om, hvad for nogle tiltag der er, men at der altså er nogle tiltag på vej, så tror jeg ikke, jeg har yderligere spørgsmål til det område her.
Bjarne Laustsen (S), 2018-02-21:
Tak for svaret.
Nu har jeg været herinde i så mange år, at jeg ved, at det altid er Socialdemokratiets skyld på den ene eller den anden måde, hvis noget ikke lige umiddelbart kan lade sig gøre.
Uanset at der er et borgerligt flertal, er det Socialdemokratiets skyld, at man ikke er kommet i gang med den der tredje Limfjordsforbindelse.
Det anerkender jeg simpelt hen ikke.
Hvis det er, at regeringen er for sin politik, så må man jo fremsætte et lovforslag om det her, og så kan man få vejet guldstøvet op og se, om der er nogen, der er for eller imod.
Altså, når vi nu anerkender, at der er et behov for det, så må man også kunne finde ud af at sige, at vi er nødt til at have den med på planen.
Det tager så lang tid at lave den, og for at den kan stå færdig og aflaste, når trafikkapaciteten er brugt op, bliver vi nødt til at træffe beslutningen.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-21:
Jeg er fuldstændig enig i, at man, hvis man har penge nok, ikke behøver at vælge.
Men hvis man har en begrænset pengesum, kan det være nødvendigt at vælge.
Socialdemokratiet har fremlagt en 2025-plan, og i den er der ikke afsat én ekstra krone til infrastrukturinvesteringer.
Regeringens 2025-plan afsætter 19,5 mia. kr. ekstra til infrastrukturforbindelser.
Regeringen har et ønske om at lave veje efter 2020, hvilket der vil være penge til, også fordi regeringens 2025-plan finder penge.
Politikken hos Socialdemokratiet er, at man først skal bruge penge på tog.
Bjarne Laustsen (S), 2018-02-21:
Tusind tak for besvarelsen af spørgsmålet.
Jeg er glad for, at ministeren anerkender, at der er kapacitetsproblemer, som der er et stort behov for at løse, anerkender, at den nuværende Limfjordenstunnel på grund af de år, den har på bagen, og det, at den faktisk synker 1 cm om året, er sårbar.
Jeg er også glad for, at ministeren siger, at der ikke er tvivl om, at Folketinget i det forlig, der er lavet, mener, at der er brug for en tredje, vestlig Limfjordsforbindelse.
Det synes jeg det er utrolig vigtigt at få sagt herindefra, når der er nogle, der gerne vil have noget andet, altså at det er det, det drejer sig om, og så må vi se at finde de midler.
Nu nævner ministeren spørgsmålet om en togforbindelse osv.
Jeg mener jo ikke, det ene behøver at udelukke det andet.
Jeg kan fortælle ministeren, at vi i mit parti, Socialdemokratiet, hellere vil have velfærd og en ordentlig infrastruktur end skattelettelser, og det er jo et valg, som man foretager.
Nu har man lige givet skattelettelser, hvor man kunne have valgt at prioritere pengene til det her område.
Så det er jo derfor, at vi prøver at presse på.
Jeg kan nu forstå, at ministeren fuldt ud anerkender, at der er en begrænset levetid, at kapaciteten er brugt op, og at der er behov for den,
hvornår er det så, vi skal i gang med den der anlægslov?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-21:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er fuldstændig enig i, at der er kapacitetsproblemer omkring Limfjordstunnelen, og kapacitetsproblemerne i tunnelen løses kun for alvor, når vi får realiseret en tredje Limfjordsforbindelse.
Det er endvidere sådan, at et stort flertal i Folketinget har peget på Egholmlinjen som den rette løsning på den fremtidige tredje Limfjordsforbindelse.
Jeg mener derfor også, at en tredje Limfjordsforbindelse er blandt de vigtige og samfundsøkonomisk fornuftige projekter, vi skal finde finansiering til efter 2020.
Det håber jeg at spørgerens eget parti også vil være med til at sikre, og her synes jeg at Socialdemokratiet må melde ud, om partiet vil bruge et muligt råderum på det lidt længere sigt på flere togfondsprojekter, eller om partiet vil følge den linje, som jeg og regeringen har lagt frem, nemlig at det nu er vejenes tur.
Med hensyn til den anden del af spørgsmålet om, hvorvidt jeg som minister har en plan B, hvis det ene tunnelrør skulle bryde sammen, vil jeg sige følgende: Limfjordstunnelen blev indviet i foråret 1969 og har således eksisteret i snart 50 år, hvilket normalt vurderes at være den halve levetid for et bygværk af denne type.
Vejdirektoratets seneste undersøgelse tyder imidlertid på, at tunnelens forventede restlevetid på yderligere 50 år reduceres, hvis der ikke findes nogle tekniske løsninger på de utætheder og sætningsskader, som nu er konstateret.
Vejdirektoratet foretager løbende en detaljeret registrering af tunnelens bevægelse og sætninger.
Endvidere udføres tætningsarbejder en til to gange årligt.
Det skal derfor understreges, at der ikke er risiko for, at tunnelen kollapser som følge af revnedannelserne.
Bjarne Laustsen (S), 2018-02-21:
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig i, at trafikkapaciteten nu er så tæt på at være brugt op i Limfjordstunnelen, at der er behov for at etablere en ny tredje, vestlig Limfjordsforbindelse, og har ministeren en plan B, hvis det ene tunnelrør bryder sammen?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-21:
Jeg glæder mig rigtig meget til, at vi skal tage hul på, hvordan vi skal bruge de penge, der er efter 2020, til nye infrastrukturinvesteringer.
Regeringens politik er klar: Vi skal bruge dem på de veje, der trænger, og en ny tredje Limfjordsforbindelse er i min optik et af de vigtige projekter, som der bør findes penge til efter 2020.
Desværre har Socialdemokratiet den politik, at der ikke skal skaffes så mange penge til infrastruktur, som regeringen gerne vil.
Socialdemokratiet har den politik, at de få penge, som Socialdemokratiet kan skaffe, skal bruges på tog frem for på veje.
Pernille Bendixen (DF), 2018-02-21:
Hvad er ministerens holdning til kønsopdelte cafeer?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Cafe i Vollsmose er kønsopdelt - mænd sidder forrest og kvinder bagerst« på TV2's hjemmeside den 12. februar 2018.