runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Så vil jeg bare slutte med et godt socialdemokratisk slogan, som handler om ret og pligt.
Jeg er med til sammen med Socialdemokratiet at stramme kravene til kontanthjælpsmodtagere, altså til alle mulige mennesker i alle mulige aldre, fordi jeg faktisk mener, at hvis samfundskontrakten skal holde, altså hvis hele vores velfærdssamfund skal holde, også i takt med at vi bliver ældre, så bliver det nødt til at være sådan, at dem, der kan, bidrager, også for at dem, der ikke kan, har ret til det.
Og jeg synes principielt set, at det jo må gælde, fra man bliver 18, til man bliver 67 år, hvis det nu er det, der er folkepensionsalderen.
Det må være udgangspunktet, hvis det her skal hænge sammen.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-10-09:
Tak for det.
Det er jo bare dejligt, at jeg kan få lov at sige noget og ikke ligesom er blevet zonet ud af 29 socialdemokrater, der siger det samme.
Jeg synes, at ordføreren er et af de mest behagelige og rare mennesker, jeg kender, men jeg har en tendens til at zone en lille smule ud, når han begynder at snakke politik, og det gjorde han jo.
Men så spidsede jeg alligevel ører, da jeg hørte ordføreren sige, at han ikke mente, at jeg var sådan rigtig invasiv, fordi jeg var sur over solceller – han ville bruge et andet ord.
Så tænkte jeg, at Radikale Venstre skal passe på, for der er en anden gruppe, der har sådan lidt rabiate holdninger til jyder, og det er det der »Amager Imod Slagtere«, som jeg mener de skal deportere til Sjælland og Bornholm, for dyrene skulle jo have et helle derovre, hvor jeg boede.
Men jeg vil rigtig gerne høre ordføreren lige forklare, hvad det er for et andet ord, for tilsyneladende mener man jo, det er o.k. at mene, at jeg er invasiv, fordi jeg ikke er helt vild med at bo på sådan en jernmark, og så ville man bruge et andet ord.
Men hvilket ord ville man så bruge?
Men hvilket andet ord vil ordføreren bruge om mig?
For han sagde jo bare, er han nok ville have brugt nogle andre ord.
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Nu har jeg også den anden vej en lille svaghed for ordføreren; vi har jo været ude at rejse sammen flere gange.
Der er mange ord, jeg kunne sætte på ordføreren, men lige i denne kontekst tror jeg at ordet konservativ passer mest.
Nogle gange er man nødt til at forandre, for at noget bliver bedre, og som jeg kender ordføreren, går han meget op i, især omkring Limfjorden, at man får bedre livsvilkår, at man får lavere energiregninger, at man får et sprudlende erhvervsliv, og at man får mindre bureaukrati, og jeg tror faktisk, at vedvarende energi er vejen til det.
Jeg tror, man får billigere energi.
Jeg tror, man kan få blomstrende virksomheder og flere arbejdspladser.
Så det handler om, at man ligesom ikke rigtig vil gå ind for den politik, der kan sikre det.
Jeg synes ikke, at jeg vil genere ordføreren med ordet reaktionær – det bliver for hårdt et ord – så jeg vælger ordet konservativ, for det er måske også en lille, elegant politisk fornærmelse for en fra Danmarksdemokraterne.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-10-09:
Tak for det.
Ordføreren blødte jo fuldstændig op på det der med, at vi var invasive.
Men at få lov til at slå teltpælene op oven på en solcellemark er jo ikke det, vi tænker er livsværdi for os, mens strømmen, når vi så piller teltet ned, kan bruges i København.
Så det er ikke noget med at være konservativ; det er bare noget med, at vi er trætte af, at alle vores marker bliver til jernmarker.
Men vi vender lige tilbage til der med den unge radikale, som har sagt, at man er invasiv, fordi man er imod vindmøller og solceller.
Mener ordføreren, at vi er invasive, fordi vi ikke mener, at vi vil plastres til med solceller, altså jernmarker, i Jylland?
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Jeg ville ikke have brugt det ord, men altså, hvis ordføreren er invasiv nogen steder, er det her i København, for han kommer jo fra det mørke Jylland og invaderer vores københavnske jagtmarker.
Men det har jeg tilgivet ham, og det er også en del af demokratiet, at der er plads.
Jeg er jo selv gift med en herningenser, som har lært mig, at alt godt kommer fra Herning, og det køber jeg – sådan er det.
Sådan er det ikke helt for ordførerens vedkommende, men udtrykket invasiv art er måske en vel stærk betegnelse.
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Augustas plan koster 3 mia. kr. om året i 10 år.
Så er omstillingen gennemført.
Det er ikke et stort beløb.
Det er ikke noget stort beløb, og man kunne også godt gøre det uden overhovedet at røre ved Arnepensionen.
Men jeg vil gerne svare på spørgsmålet om, hvorfor vi i øvrigt synes, at det er en god idé.
Det, som jeg forstår nu er målet for Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten, er, at det tal skal endnu højere op.
Vi skal have endnu flere, der er gået på pension, inden man når folkepensionsalderen.
Vi udvikler os jo heldigvis på grund af sundhedssystemet osv.
Da den her regering ville nedlægge seniorpensionen, stod jeg på barrikaderne og sagde, at hvis folk er nedslidte, skal de have lov til at træde ud.
Men velfærdskontrakten handler jo om, at hvis du kan bidrage, gør du det indtil din folkepensionsalder, og hvis du ikke kan, får du en hånd i ryggen.
Frederik Vad (S), 2025-10-09:
Tak for det.
Jeg tror simpelt hen, at jeg lige har brug for at starte med at sige, at det, der er blevet skrevet til fru Samira Nawa af hr. Morten Messerschmidt, og som blev værre af det, der foregik på talerstolen lige før, simpelt hen ikke går.
Jeg er ikke selv nogen kostforagter i udlændingedebatten, men det havde intet med udlændingepolitik at gøre.
Så har jeg brug for at udfordre den radikale partileder lidt i forhold til Augustaplanen.
Jeg kan forstå, at det er Arne, der skal betale for Augusta – Arne, som har været på arbejdsmarkedet, siden han var et stort barn.
Det er ikke golfspillende funktionærer.
Det er folk, som egentlig gerne vil have retten til – og det kan godt være, at de ikke bruger den – at kunne trække sig tilbage, hvis de har en fornemmelse af, at alternativet er, at de når at blive syge, inden de kommer på pension.
Hvorfor er det så vigtigt for Radikale Venstre, at Arnepensionen skal finansiere Augustas plan?
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Hvor er jeg glad for det spørgsmål.
Jeg kunne godt tænke mig, at vi snart havde en rigtig europapolitisk debat, for vi er nok yderpolerne i det her.
Jeg er begejstret for EU.
Jeg ser det som vores tætteste og vigtigste allierede nu, hvor USA har trukket stikket på samarbejdet.
Og jeg synes, det er helt naturligt, at vi står sammen, når EU skal til at skrue op for vores teknologiudvikling og vores fælles forskning.
Tag nu bare sådan et område som sundhed.
Før corona havde EU intet med sundhed at gøre, men i løbet af få måneder fik vi sammen etableret den vaccineproduktion, der gjorde, at alle europæere kunne få hurtige, effektive og billige vacciner.
Vi fik det eksporteret til andre lande, fordi vi stod sammen.
Og hvis man skal have nogle fælles indsatser, koster det nogle penge.
Men jeg er overbevist om, at de er givet virkelig, virkelig godt ud, fordi der er nogle ting, som Danmark ikke kan selv.
Jeg har faktisk flyttet mig lidt i det her spørgsmål.
Der, hvor det ikke giver mening at have grænseoverskridende samarbejde, er jeg faktisk enig i at man ikke behøver at involvere EU.
Men der er godt nok kommet mange områder, hvor jeg synes det giver mening, og derfor giver det også mening at have et lidt højere budget.
Peter Kofod (DF), 2025-10-09:
Det, jeg spurgte til, var pengene.
Det var sådan set ikke alle mulige indholdsmæssige ting, for det synes jeg ville være rigtig godt at tage i en stor europapolitisk debat.
Den deltager vi meget gerne i.
Jeg tror ikke, vi er så enige.
Det forudser jeg at vi ikke er.
Men det, jeg spurgte til, var jo pengene, de 17 mia. kr. om året – altså, 17 mia. kr. om året.
Vi har lavet reformer, der har handlet om langt mindre.
Der vil jeg gerne vide, om Radikale Venstre også synes, at de 17 mia. kr. godt nok er at stramme den.
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Jamen så svarer jeg bare, at det synes jeg er en glimrende idé, for jeg ønsker at styrke EU på alle de områder, hvor EU nu pludselig er i en kæmpe konkurrence med Kina, som har accelereret i deres investeringer.
Jeg tror på, at vi skal styrke både det indre marked og investeringerne i teknologi og i forskning.
Jeg ville ønske, at vi kunne skære lidt mere i landbrugsstøtten, så vi ikke skulle sende så mange penge derned, men kunne tage dem den vej igennem.
Men det tror jeg ikke vi kan blive enige om, og så synes jeg, det er en fornuftig prioritering.
Sascha Faxe (ALT), 2025-10-09:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Tak for et virkelig godt samarbejde på udenrigsområdet; det værdsætter jeg meget.
Det får mig faktisk også hen til det, jeg gerne vil stille et spørgsmål om.
Der er et område, hvor jeg egentlig også tænker at vores partier måske ligner hinanden, men hvor der så er nogle forskelle.
Så lad os bore lidt i det.
Det er på forsvarsområdet.
Jeg hæfter mig ved, at ordføreren taler meget om ungdommen, og jeg har arbejdet med unge, siden jeg selv var ung, så det betyder meget for mig – tak for det.
Vi har lige behandlet L 222, som er et forslag om, hvad forsvaret må i forhold til miljø, bygninger osv.
Det har ret vidtgående konsekvenser, og der stemte Radikale for.
Og for lige at huske at sige det rigtigt er der en sag, jeg har siddet og hygget mig lidt med – bare for at være meget konkret, i forhold til hvad det her betyder.
Ved Nyborg Fjord på Knudshoved ligger marinehjemmeværnet, og det er noget ret nedslidt noget ligesom meget andet i vores forsvar, og det skal sandsynligvis sættes i stand.
Hvis man gør det, får det nogle enorme konsekvenser for havenge og havlaguner og meget andet.
Hvordan kan man sige ja til, at man vil tilsidesætte al lovgivning midt i et Natura 2000-område?
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Jeg vil gerne sige, at jeg ikke tror, at der er nogen – eller det skal jeg ikke kunne sige, men i hvert fald ikke Radikale Venstre – der laver den her oprustning med stor glæde.
Jeg vil da langt hellere bruge pengene på og prioritere mange andre ting.
Men jeg kan ikke se andet, end at vi bliver nødt til ikke at være afhængige af USA længere.
Vi bliver nødt til at lave en europæisk oprustning, så vi kan tage vores egen skæbne i egne hænder.
Det er derfor, vi kan være i det.
Det gælder også den her lov, som ikke er groet i vores have.
Vi har fået en solnedgangsklausul ind, så den er midlertidig.
Det betyder ikke, at der slet ikke er noget miljølovgivning, men det betyder bare, at man kan vedtage og tillade nogle ting hurtigere.
Men vi sidder med i forsvarsforligskredsen bl.a. for selvfølgelig at holde øje med, at det ikke bliver misbrugt.
Sascha Faxe (ALT), 2025-10-09:
Vi er enige om, at vi har brug for at styrke vores forsvar og skabe uafhængighed i forhold til USA.
Det, jeg spørger om, handler ikke om flere penge til miljø, men om beskyttelse af miljø.
Vi kan faktisk rent demokratisk vedtage undtagelser fra gang til gang.
Det kunne man også gøre i forhold til forsvarets anlæg, og det kunne vi også gøre relativt hurtigt.
Med den her lov tilsidesætter vi over en bred kam miljøet på forsvarsanlæg.
Selv om vi laver en solnedgangsklausul, har vi ikke lavet en aftale om, hvem der så skal betale det, der er blevet ødelagt undervejs, og hvordan vi genopretter det.
Så det kunne jeg godt tænke mig blev uddybet lidt.
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Som udgangspunkt skal der ikke ødelægges noget, og hvis der bliver ødelagt noget, skal det selvfølgelig genoprettes.
Jeg vil give et andet eksempel på, hvorfor vi har været nødt til at lave den her lov.
Der kommer en masse nye værnepligtige.
Her til foråret kommer de første.
Der var ikke nogen kaserner, så vi var nødt til at sætte nogle midlertidige pavilloner op ovre ved Rosenborg Slot.
Det var midlertidigt.
Det kunne man heller ikke gøre hurtigt.
Det ville også kræve en masse miljøgodkendelser.
Det kan vi nu gøre hurtigt, men der er ikke nogen, der forestiller sig, at det skal være en permanent løsning.
Det er bare et andet eksempel, der illustrerer, hvorfor vi er gået ind i det.
Mads Madsen Henriksen (S), 2025-10-09:
Tak for talen.
Jeg har undret mig lidt over, at Radikale Venstre er gået hen og blevet et systembevarende parti.
Det synes jeg er ærgerligt, i hvert fald når det gælder uddannelsesområdet.
Ordføreren har sagt, at epx er noget, han vil gå til valg på at tilbagerulle.
Vi skal have mere af det, vi altid har gjort, og det er systembevarende.
Men epx'en tager jo faktisk fat i de reelle udfordringer, vores uddannelsessektor står over for.
I en kombination af gymnasiefag, værkstedsundervisning, kortere praktikforløb og meget mere vejledning rammer vi faktisk de unge mennesker, der har brug for det.
Omkring en ottendedel af dem, der tager på stx'en, klarer lige akkurat de boglige krav for at komme ind, og her er det kun halvdelen, der klarer sig igennem og søger mod en videregående uddannelse, og kun en tiendedel af dem, der søger ind på universitetet.
Hvad skal vi gøre for dem?
En fjerdedel af de unge gymnasieelever efterspørger faktisk mere praktisk undervisning.
Og der kan vi jo bringe de gode erfaringer, vi har fra 10. klasse og hf, sammen og faktisk give et rigtig godt tilbud til vores unge mennesker.
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Vi bliver næppe enige om det her, men tak for spørgsmålet.
Jeg synes jo, det almene gymnasium er en kæmpesucces.
Hf er nok den største uddannelsespolitiske succes, vi har lavet i nyere tid.
Hvorfor?
Fordi det er en social motor, der har hjulpet både boglige og ikkeboglige børn til at komme videre og videreuddanne sig.
Det er grunden til, at vi har løftet flere og flere folk i det her land generation for generation.
Det er grunden til, at vi har en produktivitet og et demokrati.
Når jeg kigger på gymnasierne – og jeg besøger mange i de her dage – synes jeg ikke, at alle de unge mænd, der kommer ind, er specielt dygtige; det er rigtigt.
De er drenge, når de starter i gymnasiet eller hf, og så bliver de løftet op og kommer ud som unge mænd, der er dygtige.
Altså, over 90 pct. gennemfører det almene gymnasium.
Ud af dem er det vist 85 pct., der tager en videregående uddannelse.
Det er da en kæmpesucces.
Men jeg er enig i, at vi skal have en bedre erhvervsuddannelse.
Jeg er faktisk også enig i, at vi skal have en epx og gerne med campusser ude i yderområderne.
Jeg vil gerne have bedre erhvervsuddannelser, som er mere attraktive med sociale miljøer.
Men hvorfor i alverden skal det gå ud over 10. klasse og hf og så smide en fjerdedel af drengene ud?
Mads Madsen Henriksen (S), 2025-10-09:
Det, vi gør med epx'en, er jo at give nogle tilbud til dem.
Der er faktisk flere unge mennesker, der får en gymnasial uddannelse med epx'en.
Derfor synes jeg, det er ærgerligt, at Radikale Venstre går til valg på at rulle en god reform tilbage.
Vær nu med.
Lad os nu skabe noget, der løser fremtidens udfordringer inden for vores ungdomsuddannelser.
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Min drøm er selvfølgelig – et bedre menneske er jeg ikke – at vi finder de ekstra mandater, der gør, at det her forlig falder, men ikke med henblik på, at jeg så vil afskaffe epx'en.
Jeg vil gerne være med til at lave en epx.
Jeg vil også gerne være med til at lave campusser derude.
Jeg gider bare ikke finansiere det – det er jo få hundrede millioner kroner – ved at udelukke hver fjerde dreng.
Det er jo især drengene, det går ud over.
Det er yderområderne, det går ud over.
Det er ikkeboglige hjem, det går ud over.
Jeg har sagt det før.
Det er mærkeligt, at jeg står og skal føre Socialdemokratiets politik.
Det er jo arbejderklassens børn, jeg gerne vil give adgang, hvorimod I fører en elitær, radikal uddannelsespolitik.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-10-09:
Det er et problem for Danmark, når der kommer for store mængder.
Det er klart.
Når de er overrepræsenteret i kriminalitetsstatistikker, når der er en massiv overrepræsentation af dem på offentlig forsørgelse, og når de overhovedet ikke køber ind på danske værdier, kan ordføreren så ikke se, at det selvfølgelig overordnet er en belastning for Danmark, selv om der også findes medborgere, som ikke er?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Overordnet er det ikke en belastning for Danmark, for det er jo absolut et mindretal, som er en belastning, som ordføreren siger.
Det er jo mennesker, som vi åbner for, netop for at række hånden ud til dem.
Det kan man nogle gange godt glemme, når man hører debatten, især herinde.
Men det er jo mennesker, som tit kommer med en historie.
Og hvis vi var bedre til måske nogle gange at møde mennesker der, hvor de er, i stedet for bare at sætte hårdt mod hårdt, så kunne det være, regningen ikke blev så dyr.
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Mange tak for en god tale.
Jeg har glædet mig til det her spørgsmål, for jeg tænker, at den eneste partileder, der har læst Augustas plan, og som har set den fuldkomne frigørelse af fossile brændsler på 5 år, nok er fru Franciska Rosenkilde.
Derfor er jeg jo spændt på, om hun er med på alle elementer i planen.
Der er især to ting, som jeg er spændt på at høre, nemlig hvordan Alternativet egentlig forholder sig til bilbeskatningen her efter den 1. januar, hvor elbilerne står til at stige, medmindre man laver en afgiftsreform, hvor man simpelt hen afgiftsfritager dem og så indfører en form for ejerafgift eller kørselsafgift eller sådan noget i stedet for.
Og så er jeg også interesseret i at høre, hvor langt Alternativet egentlig vil gå for at få det private erhvervsliv med.
Vi lægger op til at bruge ret mange penge på at lave et fradrag på elektrificering for at hjælpe nogle af de store industrier i Danmark, som ikke sådan lige kan gå over til grøn el, videre.
De to elementer er jeg især nysgerrig på om Alternativet kan støtte.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Tak til ordføreren for det spørgsmål.
Jeg tror, vi er enige om rigtig, rigtig mange ting omkring den grønne omstilling og måske mest af alt om hele princippet om, at det er forureneren, der skal betale.
Derfor er vi med på, at vi bruger vores skatter og afgifter i langt højere grad på en måde, hvor vi fremmer det grønne, og at vi lægger betaling på det såkaldt sorte eller fossile.
Det betyder jo, at man, hvis man virkelig gik ind all in på det, som jeg har en fornemmelse af at ordføreren vil være med på, kunne man faktisk i langt højere grad gøre det grønne valg billigere og det forurenende valg langt dyrere.
Og det gælder jo sådan set både i forhold til erhvervsliv, til industri, til biler og hele vejen rundt.
Jeg vil sige, at i forhold til den private bilpark, som jo desværre bliver større og større, er vi for Alternativets vedkommende ikke så interesseret i at gøre den større.
Der vil vi hellere investere i kollektiv transport.
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Det er vi jo enige i at vi burde lave.
Altså, det er jo en skandale, at Danmark er blevet et uland med hensyn til kollektiv transport – at et af verdens ti rigeste lande ikke kan have ordentlige direkte strækninger og sådan noget.
Så det skal vi have løftet.
Det er i øvrigt en vindersag; det er det, jeg tror vi kan vinde sammen.
Men det er spændende, for jeg tror ikke, der er så mange partier i Folketinget bortset fra Alternativet og Radikale Venstre, der egentlig er klar til at gå hele vejen med forureneren betaler-princippet.
Det kunne vi godt samarbejde lidt mere om.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Det er jeg meget glad for at ordføreren siger, for det tror jeg sådan set at ordføreren har ret i, og der er vi med på at gå rigtig langt.
For vi ved jo, at pris er en klar markør, og hvis vi gerne vil gøre, at det grønne valg altid skal være det billigste og det letteste, og at det skal være langt dyrere at forurene, skal vi selvfølgelig skrue på både skatter, moms og afgifter.
Sofie Lippert (SF), 2025-10-09:
Tak for ordet.
Og tak for talen.
Jeg kender godt den følelse, som ordføreren taler om, af, at det hele føles, som om vi er på vej den forkerte vej, og at der er mange ting, der gør, at det ser mere sort end lyst ud.
Politik er mange svære valg og nok også nogle beslutninger, der bliver taget, og som fører i en retning, som ordføreren og jeg helst ikke havde set var sådan, det blev.
Men jeg har også altid forbundet Alternativet med noget andet.
Jeg tror, at den første Alternativetplakat, jeg har set, stod der »håb« på, og jeg håber ikke, det er forsvundet helt.
Så jeg vil gerne høre ordføreren og Alternativet, om der stadig er håb, og hvor Alternativet finder det håb i en politisk tid som den her.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Tak til ordføreren for det spørgsmål.
Jeg er faktisk rigtig glad for, at ordføreren spørger til det, for det er uden tvivl håb, der driver Alternativet.
Det var det, og det er det stadig væk, selv om der er gået over 10 år og verden jo er gået en anden vej inden for de 10 år.
Men håbet ligger i, at der er så meget, vi kunne gøre politisk i dag, eller måske i morgen, som vil fremme et bæredygtigt samfund.
Der mangler bare politisk vilje.
Vi kunne omlægge vores landbrug, så vi fik et mere plantebaseret landbrug med en mere divers produktion af mad til mennesker, og vi kunne sørge for en meget stærkere kollektiv trafik, som kom til tiden, som var elektrificeret, og som var billigere hvis ikke gratis.
Det bruger jeg hver evig eneste dag på.
Men heldigvis er det sådan, når jeg er ude og tale med folket, om det så er på gaden eller i erhvervslivet, eller hvor det er henne, at der er håb, for dér sker der faktisk forandring, og det glæder mig rigtig meget.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-10-09:
Det er jo noget faktuelt vrøvl, at den ikkevestlige indvandring ikke er til skade for Danmark.
Økonomisk skader det landet, kriminalitetsstatistisk skader det landet, og den medbringer også en eller anden totalitær ideologi med islam, som skader landet værdimæssigt.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til noget.
Der bliver i de her røde medier snakket så meget omkring forskellen i blå blok osv.
Der er vel længere fra Alternativets udlændingepolitik til Socialdemokratiets, end der er fra, at AGF rykker ned i år ; og det er jo ikke så lidt.
Så hvem peger man på?
Frederik Vad (S), 2025-10-09:
Og tak til ordføreren for talen.
Kort før sommerferien kom der en rapport fra VIVE, som viste, at på tværs af grundskolen og gymnasiet svarer knap hver fjerde lærer og underviser, at der er emner, de undlader at undervise i, fordi de bl.a. er bange for deres personlige sikkerhed – næsten hver fjerde lærer.
Ud af de 20 emner, som lærerne kunne vælge som nogle kontroversielle emner, har knap halvdelen peget på Muhammedkrisen som noget, de undlader at undervise i.
Hvorfor tror ordføreren at det forholder sig på den måde?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Det er jo helt klart, at der er nogle områder, som er tungere for samfundet end andre områder.
Jeg synes, det er meget, meget vigtigt, at vi holder fast i, at integrationen i Danmark går rigtig, rigtig godt.
Langt de fleste, der kommer udefra, klarer sig rigtig godt, og som vi også har været inde på flere gange i løbet af i dag: Forestil dig det danske velfærdssamfund uden al den arbejdskraft, der kommer, også fra mennesker fra ikkevestlige lande.
Så ville det falde sammen.
Det er vigtigt for Alternativet at sige, at det er en kæmpe kapacitet at have et mangfoldigt samfund.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-10-09:
Mange tak.
Jeg vil gerne spørge ordføreren lidt ind til jeres asyl- og integrationspolitik, for jeg kan læse i jeres politiske dokumenter: »Flygtninge er ikke en belastning.«
Jeg har al respekt for, at man kan have forskellige perspektiver på udlændingepolitik, og ja, vi har klart også mange flygtninge iblandt os, som ikke er en belastning, og som er dejlige medborgere.
Men når man ved, at ikkevestlig indvandring koster Danmark ca. 27 mia. kr. om året, og at ikkevestlige indvandrere er 3,5 til 4 gange overrepræsenteret i kriminalitetsstatistikkerne og samtidig er overrepræsenteret i undersøgelser om homofobi, ligestilling, terrorstøtte og andre lignende kulturelle og værdimæssige spørgsmål, vil Alternativet så stadig ikke anerkende, at flygtninge og specifikt ikkevestlige indvandrere er en belastning for det danske samfund?