runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Johansson (KF), 2017-04-04:
Tak for det.
De foregående ordførere har givet en grundig gennemgang, synes jeg, af alle de elementer, der er i forslaget.
Men det er jo rigtigt, at det er et lovforslag, som omhandler rigtig mange mindre uhensigtsmæssigheder, som man så med det her lovforslag prøver at få rettet op på.
Jeg synes overordnet set, at det, der er vigtigt at sige, er, at de her forslag primært har til formål at sikre, at der er et bedre fokus på borgernes behov og retssikkerhed og på at reducere statens risiko for tab.
Hvis jeg så skal nævne et par af de punkter, der er i lovforslaget, så vil jeg nævne den her elpatronordning.
Jeg synes, det er rigtig positivt, at man nu får ikkemomseregistrerede varmeproducenter med ind i ordningen.
Så har der været nævnt det her med flypendlere, og der er vi åbne over for at kigge på, om det skulle gøres anderledes.
Men det kan vi jo tage en videre diskussion om.
Det sidste, jeg vil nævne, er justeringen af den variable tinglysningsafgift, altså hvor man får mulighed for, hvis der er sket en åbenlys fejl, at få tilbagebetalt sin afgift.
Det synes jeg er rigtig positivt, for det er jo ganske urimeligt, hvis man skal bøde for det.
Og det er sådan noget, der kan være med til at øge retssikkerhedsfølelsen.
Men alt i alt et rigtig godt forslag med en masse gode og nødvendige ændringer, som vi kan bakke op om.
Roger Matthisen (ALT), 2017-04-04:
Jeg vil bare meget lige kort orientere om Alternativets beslutning, som vi traf i dag på vores gruppemøde.
L 131 handler om lov om anlæg af et nyt Statens Naturhistoriske Museum.
Jeg vil lige starte med at sige, at vi naturligvis bakker op om byggeriet.
Formålet er at få et samlet naturhistorisk museum for at styrke den tværfaglige formidling inden for det naturvidenskabelige område.
Vi tror på, at både bygningen og projektet bliver rigtig, rigtig godt og et varemærke for København og Danmark.
Staten og KU aftalte i 2006 at opføre et nyt Statens Naturhistoriske Museum.
Projektet er resultatet af en idékonkurrence i 2009 og en projektkonkurrence i 2012.
Borgerrepræsentationen i København lavede i sommeren 2016 en lokalplan.
Alligevel fremsætter regeringen en anlægslov i vinteren 2016.
Det vil sige, at regeringen har god tid til at orientere Borgerrepræsentationen om den her beslutning.
Da Borgerrepræsentationen laver lokalplanen, gør de det ud fra den viden, at der vil være en normal høringsproces og en normal klageadgang med en frist på 8 uger.
Det viser sig så, at det vil der ikke være ifølge den nye anlægslov.
Så vi har vægtet den demokratiske inddragelse kontra anlægsloven, og vi er nødt til at stemme nej til lovforslaget.
Tak for ordet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-04-04:
Jeg savner et konkret svar på, hvem det var, der afskaffede arveafgiften.
Jeg tror nok – ja, jeg ved det faktisk, så ordføreren behøver ikke engang at svare på det – at det var Socialdemokratiet under Nyrup, som lavede en aftale med Det Konservative Folkeparti om at afskaffe formuebeskatningen i Danmark.
Jeg synes måske, at det er ret morsomt – set i forhold til at ordføreren nu står her og siger, at det her trækker Danmark i den forkerte retning.
Selskabsskatterne har ordførerens parti også sikret er faldet fra 25 pct. til 22 pct.
Er det de små danske virksomheder, eller er det de store?
Det vil jeg gerne have ordføreren til at svare på.
Karsten Lauritzen (V), 2017-04-04:
Det kan vi naturligvis.
Det kan vi sagtens gøre i udvalgsbehandlingen, men hvis man bl.a. rykker ved den grænse, er det der, det får en væsentlig provenumæssig effekt, og de penge skal jo findes et eller andet sted.
Det er jo sådan, at det er muligt at finde penge, men det er som led i en finanslovsproces.
Hvis man skal ind i en større model, skal vi jo finde noget finansiering, og den tror jeg bliver svær at finde, inden vi kommer til en finanslov.
Lea Wermelin (S), 2017-04-04:
Tak for det.
Nu skal vi behandle et forslag, som desværre trækker Danmark mere socialt skævt.
Regeringen har sammen med Dansk Folkeparti givet håndslag på, at virksomhedsarvinger fremover skal betale mindre i arveafgift end alle os andre.
Hvor arveafgiften i dag er på 15 pct., vil dem, der har allermest i det danske samfund, fremover slippe med at betale 5 pct. til fællesskabet.
I Socialdemokratiet mener vi, at det ikke er fair, og at det gør uligheden større.
Vi kan se, at indkomstuligheden stiger og stiger herhjemme, men at formueuligheden stiger endnu mere, og nu får den et ekstra nøk opad.
Som DR afdækkede i søndags, er de ti største godsejeres jord og ejendom vurderet til at have værdi for mere end 5 mia. kr., og det er nogle af dem, som får gavn af forslaget her.
Men Skatteministeriets egne tal fastslår, at nedsættelsen af arveafgiften hverken bidrager til vækst eller arbejdspladser.
Det står sort på hvidt, og derfor ville det egentlig også være befriende, hvis regeringen sagde det, som det er, nemlig at det her er et skridt på vejen til et opgør med den samfundsmodel, vi har i Danmark, hvor vi beskatter både indkomst og formue, hvor både dem, der hver dag står tidligt op og passer deres arbejde, og dem, der er født ind i en rig familie, bliver beskattet og bidrager til den fælles velfærd.
Man må selvfølgelig vælge at overdrage sin virksomhed til næste generation, men allerede i dag kan arveafgiften afbetales over 15 år.
Det var noget af det, vi indførte, da vi sidst var i regering.
Det koster 1 mia. kr. om året at lade virksomhedsarvinger slippe billigere i skat.
Det er penge, som vi hellere vil bruge på vores daginstitutioner, folkeskoler eller sygehuse. Vi vil gerne skabe gode rammevilkår for danske virksomheder, og vi har lige fremlagt et vækstudspil, »Vækst, der virker«, men nedsættelse af arveafgiften er ikke svaret for os.
Vi foreslår i stedet, at det skal være skattefrit at overdrage sin virksomhed til en erhvervsdrivende fond, mod at fondens aktiviteter forankres i Danmark.
Det er for at sikre langsigtede investeringer i arbejdspladser og ny teknologi herhjemme.
Fondseje har vi en god tradition for i Danmark, og nogle af de største virksomheder herhjemme er fondsejede.
Her vil arveafgiftsnedsættelsen i virkeligheden give det modsatte incitament, nemlig at man overdrager til næste generation, også selv om det ikke er den bedste løsning.
Derudover glemmer de blå partier åbenbart, at arveafgiften i Danmark i forhold til OECD er i den lave ende; Japan topper med en arveafgift på 55 pct., Storbritanniens er på 40 pct., og Hollands er på 20 pct.
Grundlæggende er vi i Socialdemokratiet uenige i, at mere og mere skal lægges over på de smalle skuldre i Danmark, fordi det nu engang er sådan, at de brede skuldre bærer bedst.
Derfor er vi også imod forslaget, og vi siger også klart, at vi vil annullere nedsættelsen af arveafgiften, hvis vi kommer i regering. Tak for ordet.
Louise Schack Elholm (V), 2017-04-04:
Tak for det.
Det er jo rene ord for pengene.
De her 300.000 medarbejdere berøres af generationsskifte de næste 10 år i familieejede virksomheder.
De skal opleve et kapitaldræn i virksomheden med risiko for, at virksomheden flytter til udlandet.
Det er ren og klar snak fra Socialdemokratiet: Lad os få arbejdspladserne ud af Danmark.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om det er med tilbagevirkende kraft.
Jeg har hørt, at I gerne vil tilbagerulle det her, men kan ordføreren oplyse, om det skal ske med tilbagevirkende kraft, således at alle de virksomheder, der i mellemtiden i god tro laver generationsskifte, bagefter skal kapitaldrænes med risiko for at lukke?
Kan ordføreren oplyse mig om det?
Lea Wermelin (S), 2017-04-04:
Vi har netop fremlagt et vækstudspil, der hedder »Vækst der virker«, hvor vi har en lang række forslag til, hvordan man netop skaber og fastholder arbejdspladser i Danmark.
Men som Skatteministeriets egne tal har fastslået – det var også det, jeg havde med i min tale – giver det her, netop nedsættelsen af arveafgiften, ikke arbejdspladser i Danmark.
Derfor er det til gengæld tom tale fra Venstres ordførers side, når man bliver ved med at fremføre det argument.
Så det giver jeg ikke meget for.
Louise Schack Elholm (V), 2017-04-04:
Det er lodret forkerte oplysninger, der kommer her.
I det svar, som ordføreren refererer til, står der: »Der foreligger ikke umiddelbart et grundlag, der muliggør en kvantitativ vurdering af de dynamiske effekter på BNP og beskæftigelsen ved at fritage familieejede virksomheder for bo- og gaveafgift.«
Men når nu der ikke er nogen bo- og gaveafgift i Sverige, er det vel ikke svært at regne ud, at nogle af de her virksomheder meget let kan flytte til Sverige, hvis det er, at vi fortsætter med at have så høj en bo- og gaveafgift.
Hvis de flytter til Sverige, ligger arbejdspladserne ikke i Danmark mere.
Kan ordføreren bekræfte mig i det?
Og ordføreren har ikke besvaret, hvorvidt man vil gøre det med tilbagevirkende kraft.
Lea Wermelin (S), 2017-04-04:
Citat slut.
Så det, som ordføreren prøver at fremføre, nemlig at det her handler om arbejdspladser, er simpelt hen ikke rigtigt.
Det gør det jo åbenlyst ikke, det handler mere om ideologi, altså at man synes, at dem, der har mest, skal betale mindre.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-04-04:
Tak, fru formand.
Jeg synes jo, at ordføreren også skal have lidt ros i dag.
Ordføreren skal have stor ros for at have nævnt 10 virksomheder ud af de 23.000; det var de 10 godser, som ordføreren var inde på.
Så mangler vi bare de andre 22.990 virksomheder.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ikke hun erkender, at der vil være en stor risiko ved ikke at have ordentlige arveafgiftsregler i Danmark, som vi kan se i andre lande, nemlig at en række af de her virksomheder så – i stedet for et generationsskifte til kommende generationer i den samme familie og ejerkreds – måske bliver købt af en udenlandsk kapitalfond, som så i princippet kan føre værdierne, knowhow, ekspertise, danske opfindelser osv. ud af Danmark, altså danske arbejdspladser ud af Danmark, og så fusionere med virksomheder, som er placeret i andre lande.
Så vil jeg gerne – nu, hvor ordføreren siger, at de hellere vil bruge penge på daginstitutioner osv. – spørge: Er det ikke korrekt, at Socialdemokratiet faktisk var det parti, som afskaffede formuebeskatningen i Danmark og netop derved egentlig gav skattefordele til de allerrigeste?
Lea Wermelin (S), 2017-04-04:
Jamen først vil jeg i forhold til rosen fra ordføreren sige, at det altid er dejligt at få, og det, jeg siger, er jo faktisk også helt korrekt.
Det, som jeg refererede, var netop, at Danmarks Radio her i søndags havde gjort sig den ulejlighed lige at undersøge, hvilke konsekvenser sådan et forslag, som regeringen og Dansk Folkeparti nu vil gennemføre, har.
Der kan man i udsendelsen bl.a. se, at det vil gavne nogle af dem, der har allerallermest i Danmark, og det er jo bare faktuelt korrekt.
I forhold til det her med, om virksomheder så flytter til udlandet, vil jeg sige: Nej, og det er også derfor, at jeg meget klart siger fra talerstolen, at vi sådan set har fremlagt et vækstudspil, hvor det, vi ønsker, og som vi jo i virkeligheden håber at Dansk Folkeparti og andre partier her i Folketinget vil bakke op om, er, at vi kan lave en ordning, hvor det er skattefrit at overdrage den til en erhvervslånefond – fordi vi ved, at det har stor samfundsnytte, og at man også herved kan forankre både aktiviteter og arbejdspladser i Danmark.
Så det er vores svar.
Og derfor holder det jo heller ikke, når Dansk Folkeparti siger, at vi vil sende arbejdspladserne ud af landet; for vi har sådan set fremlagt, hvad vi gerne vil i forhold til at kunne forankre arbejdspladserne her.
Jesper Petersen (S), 2017-04-04:
Den afvejning, ministeren kommer med her, har jeg fuld forståelse for.
Det er man selvfølgelig nødt til at tage højde for og gennemtænke, når man vil prøve at lave en løsning og en imødekommelse af de flypendlere, det handler om, men man forsøger jo i nogen grad at gøre noget med det, der er foreslået nu, i og med at man lægger et loft på de her 400 km, og der er fradraget så justeret noget ned, så der kun er de 25 pct. tilbage.
Det var vel sådan noget, man kunne skrue på.
Jeg forestiller mig, at Skatteministeriet har noget forarbejde på det.
Hvis man nu sagde, at det f.eks. var 600 km eller 800 km, kan ministeren så sige noget om, hvor mange det egentlig ville dreje sig om, og hvor mange penge det ville handle om?
Bjarne Laustsen (S), 2017-04-04:
Men det var jo ikke det, hr. Jesper Petersen på vegne af Socialdemokratiet foreslog.
Det var, at man delte lovforslaget.
For han ville jo gerne prøve at hjælpe skatteministeren med at indfri det løfte, han har givet til de nordjyske pendlere – og til undertegnede, men det er måske ikke så vigtigt i den her sag.
Men sagen er jo den, at det var hr. Kristian Jensen som daværende skatteminister, der ville forsøge at hjælpe bornholmerne ved at tage nogle penge fra nordjyderne og give til bornholmerne.
Derfor synes jeg, det er væsentligt, at man arbejder videre med at finde en løsning, og det undrer mig såre, at folk, som det her lovforslag berører, ikke har været hørt forinden.
For så kunne man måske være kommet med et mere kvalificeret bud.
Er det korrekt forstået?
Karsten Lauritzen (V), 2017-04-04:
Nej, det er ikke helt korrekt forstået.
Først og fremmest har jeg ikke lovet, at jeg vil genoprette retstilstanden fra 2009.
Det kunne man godt have et ønske om, og jeg synes sådan set, at flypendlerne ikke er blevet behandlet fair af skattevæsenet.
Jeg kan ærgre mig lidt over, at hr. Bjarne Laustsens kollegaer, der sad i regering og sad i Skatteministeriet i de 4 år, man havde regeringsmagten, ikke fik gjort noget ved det.
Men det gjorde man ikke.
Der var givetvis også andre ting på tapetet.
Sådan er det.
Det tilsagn, jeg kan give og har givet, er, at jeg godt vil kigge på, hvordan vi kan forbedre vilkårene.
Det her er så et skridt i den rigtige retning.
Sådan har jeg opfattet det.
Det straffer ikke nogen, det giver en valgfrihed, der vil begunstige nogle flypendlere.
Den melding, jeg har fået, og også det budskab, der er her i Folketingssalen i dag, er, at den løsning ikke er efterspurgt, og så må man jo gå tilbage og overveje, hvad man så kan gøre.
Og det tilsagn vil jeg gerne give, at jeg går tilbage og overvejer, hvad vi så kan gøre.
Men så kan man i hvert fald ikke love nogen lovgivning i den her folketingssamling.
Bjarne Laustsen (S), 2017-04-04:
Tusind tak, formand.
Nu er sagen jo bare den, at mig bekendt har Socialdemokratiet hverken lovet at rulle frem eller tilbage, men det har den nuværende skatteminister.
Og så var det sådan dengang, at vi ikke kunne gøre noget ved det, for der kørte en retssag, som ministeren også er bekendt med, og det plejer vi normalt ikke at blande os i.
Men nu er der en gylden mulighed for at ændre det.
Der var nogle af ordførerne, der var inde på at sige, at der skulle forskelsbehandles på, hvordan man kom til arbejde.
Jeg tror, det var i 1994, at vi lavede et princip, der sagde, at det var fuldstændig ligegyldigt, hvordan man transporterede sig.
Jeg tror, jeg har sagt i TV 2 Nord, at om man cykler eller kører på en rød Puch Maxi med grøn Arlakasse bagpå, jamen så indrømmes der fradrag.
Man skal bare trække 24 km fra og betale dem selv.
Derfor er spørgsmålet jo: Hvorfor skal flypendlerne behandles anderledes end alle andre, der skal på arbejde og passe deres arbejde langt væk hjemmefra?
Karsten Lauritzen (V), 2017-04-04:
Det var jo den retstilstand, der opstod i 2009, som jeg tror den daværende skatteminister ikke var klar over.
For man forsøgte sådan set, som hr. Bjarne Laustsen også sagde, at hjælpe nogle bornholmere.
Så havde det så en følgeeffekt for bl.a. de nordjyske pendlere og folk, der pendler til Sønderborg og en række andre steder.
Det er så blevet retstilstanden, og den har været der en årrække, også mens der har været en lang række røde skatteministre, som ikke havde det her på deres ønskeseddel for at løse problemet.
Jeg står så i den situation, at hvis jeg skal rulle det tilbage, skal jeg skaffe noget finansiering, også noget, der er væsentlig større end det, der ligger her i lovforslaget.
Det har ikke været muligt indtil nu.
Det kan være, vi kan blive enige om noget fremadrettet.
Men det skal jo være en løsning, som også er rimelig, både i forhold til de folk, der pendler i Danmark, og de skatteborgere, som skal betale for den forbedring.
Bent Bøgsted (DF), 2017-04-04:
Tak, formand.
Jeg vil egentlig give en ros til skatteministeren for, at han har lyttet til kritikken.
Det punkt med flypendlere var netop et af de punkter, som Dansk Folkepartis ordfører sagde at vi skulle have set nærmere på i udvalgsarbejdet.
Men tak til ministeren for at pille det ud.
Dansk Folkeparti vil selvfølgelig aktivt gå ind og se på, om der er nogen løsningsmuligheder, og finde ud af, hvordan det kan løses, hvis der er problemer.
Men det var vores vurdering, at det her forslag ikke var så godt.
Derfor ville vi have set på det i udvalget.
Nu piller ministeren det ud, og så går vi selvfølgelig aktivt ind i udvalget og ser på, hvilke løsninger vi så kan finde.
Karsten Lauritzen (V), 2017-04-04:
Jeg er jo helt enig med hr. Bent Bøgsted og Dansk Folkeparti, og jeg er også glad for, at der er et flertal her i Folketinget – sådan opfattede jeg det, som den socialdemokratiske ordfører sagde, og det spørgsmål, som hr. Bjarne Laustsen også stillede – der anerkender, at her er et problem, og at det skal vi så finde en løsning på.
Jeg er da ked af, at det ikke er lykkedes mig i de sidste 1½ år, og at den her løsning ikke er god nok.
Men sådan er det jo.
Hvis tingene ikke er gode nok, må man jo erkende det, og så må man tage det tilbage, og så må man arbejde på at komme med et alternativ.
Det gør jeg gerne sammen med både Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet og de andre partier, der vil være med.
Bent Bøgsted (DF), 2017-04-04:
Tak for det.
Vi skal jo bare lige være klar over, at flypendlere, der pendler frem og tilbage f.eks. fra Aalborg til København, og det kan også være fra Bornholm til København, jo ikke har andre valgmuligheder.
At begynde at sige, at så kunne man køre ned og så tage færgen over fra Aarhus til Sjællands Odde, duer ikke.
De transportmidler passer ikke, det kan ikke lade sig gøre, og derfor er fly den eneste mulighed.
Det er lidt specielle forhold, der gør sig gældende her, og det skal man selvfølgelig også tage højde for, men tak til ministeren for at pille det punkt ud.
Karsten Lauritzen (V), 2017-04-04:
Jeg har ikke andet at tilføje.
Jesper Petersen (S), 2017-04-04:
Jeg er jo sådan set tilfreds med, at skatteministeren tager alvorligt, at der er behov for at arbejde noget grundigere med at finde en egnet løsning, men jeg synes, at det pludselig bliver så drastisk. Det gode ved, at det overhovedet er kommet med ind i lovforslaget her, er jo, at så kunne processen begynde, og skatteministeren siger jo selv, at der er gået 1½ år, og der ikke rigtig er fundet nogen afklaring.
Hvis man trækker det helt ud af lovforslaget i stedet for at lade det få sit eget og give det sin egen behandling, hvem ved så, hvornår vi igen ser det her i Folketinget?
Så jeg synes egentlig, at ministeren skulle gøre, som vi opfordrede til: Lad det blive sit eget lovforslag, og så tager vi en lidt grundigere proces om det, men der er så en forpligtelse til at få det afklaret inden sommerferien.
Man skal ikke udskyde til næste år, hvad man kunne løse i år, af hensyn til de pendlere, der jo venter på, at vi finder en afklaring herinde.
Karsten Lauritzen (V), 2017-04-04:
Jeg har svært ved inden sommerferien at se et forløb for mig, hvor man kunne komme med en helt ny og alternativ model.
Det, der er udfordringen, er jo, at hvis man vil tilgodese de folk, der pendler indenrigs, kommer man også i stort omfang til at tilgodese dem, der pendler udenrigs, og der er mange flere, der pendler udenrigs, end der pendler indenrigs.
Det kan måske være svært at forsvare at bruge mange millioner på, at nogle personer skal pendle ud af Danmark i stedet for mellem vores landsdele.
Derfor har jeg med det arbejde, jeg har lavet med forslaget, svært ved at se for mig, at vi kan finde en god løsning på den her side af sommerferien, hvis det ikke er det her, der ligger.
Det betyder ikke, at vi ikke finder en løsning, men det betyder, at jeg har svært ved at se det forløb for mig, og derfor er det min indstilling at trække forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-04-04:
Nu nævnte ordføreren LEGO og mange andre store foretagender.
Jeg vil hellere spørge på en anden måde.
Benægter ordføreren, at der er virksomheder her i kongeriget Danmark, der er nødt til at sælge ud af deres produktionsaktiver, for at indehaveren kan svare den arveafgift, der skal betales i dag?
Rune Lund (EL), 2017-04-04:
Jeg må indrømme, at det er lidt svært for mig at se, hvad det reelle omfang af den her generationsskifteproblematik egentlig er.
Der er muligvis virksomheder, som kan blive udfordret af det her.
Det vil jeg gerne anerkende.
Men så synes jeg, at vi skal kigge på nogle andre tiltag.
Er det nogle lånemuligheder, der er brug for?
Er der andre tiltag, som vi kan gøre for at hjælpe virksomheder igennem et generationsskifte?
Men at lave sådan en skatterabat, som man sådan set tværer ud på alle og ikke mindst også de familieejede virksomheder, de familiedynastier, som repræsenterer milliarder af kroner, som de så ikke ville skulle betale, når den her skat glider igennem Folketinget, synes jeg ganske enkelt er helt urimeligt.
Jeg synes i virkeligheden – og det synes jeg også at regeringen skulle tænke lidt over frem for bare at være enormt interesseret i at dele endnu en skatterabat ud – at hvis man virkelig gik op i, hvad den her problemstilling præcis gik ud på og ikke bare gav efter for, hvad skal man sige, en eller anden form for stærk lobbyvirksomhed fra en bestemt række virksomheder, skulle man have diskuteret nogle meget mere præcise tiltag, nogle meget mere målrettede tiltag, som kunne komme den her problemstilling til livs, i stedet for at smøre en skatterabat ud, som også kommer dem, der har allermest, de allerrigeste i det her samfund, rigtig meget til gode.