Lars Aagaard (M), 2025-03-20:
Først og fremmest vil jeg gerne takke for bemærkningerne til lovforslaget.
Og som flere har nævnt, har det til formål at muliggøre implementeringen af dele af EU's energieffektivitetsdirektiv.
Direktivet har implementeringsfrist den 11. oktober 2025 og er, som andre også har nævnt, en del af EU's Fit for 55-pakke, der skal bidrage til at indfri EU's klima- og energimålsætninger.
Direktivet indeholder en række forskellige krav til energieffektivitet i medlemsstaterne.
Nogle krav er overordnet, f.eks. en energispareforpligtelse for Danmarks samlede energiforbrug, der ikke kræver ny lovgivning, og andre forpligtelser forudsætter ny lovgivning, der sikres med dette lovforslag.
Konkret vil størstedelen af den tekniske implementering ske ved bekendtgørelser og udmøntes med hjemmel, bl.a. dette lovforslag.
Direktivet skal være med til at sikre, at det offentlige går foran med et godt eksempel, hvad angår energieffektivitet.
Lovforslaget skal bl.a. muliggøre monitorering af energirenoveringer af offentlige bygninger og energiforbruget i det offentlige, og derudover indføres med lovforslaget mulighed for at pålægge det offentlige krav om energieffektivitet i offentligt udbud, hvilket ligeledes er i overensstemmelse med direktivet.
Direktivet stiller også en række krav til varme- og køleforsyningen, som lovforslaget er med til at implementere.
Det drejer sig bl.a. om regler om forbrugerrettigheder på fjernvarme- og fjernkølingsområdet, kommunale planer for køleforsyning og regler om datacentres udnyttelse af overskudsvarme samt betingelser for effektiv fjernvarme- og fjernkølesystemer.
Dertil muliggør lovforslaget implementering af en række øvrige mindre direktivkrav.
Jeg ser frem til at drøfte lovforslaget og behandlingen i udvalget, og som efterspurgt vil jeg lige give en kommentar til nogle af de bemærkninger, ordførerne har haft.
Jeg tror, jeg vil starte med fru Samira Nawa – jeg skal huske at sige det rigtigt, og jeg øver mig stadig – i forhold til inddragelse.
Der er flere elementer af inddragelse, og noget af det kan vi måske håndtere i lovprocessen, for det er jo også muligt i lovprocessen at give en mere præcis retning for, hvordan bemyndigelserne vil blive udmøntet.
Det var det ene sted.
Så er der også noget, der handler om inddragelse af omverdenen i udstedelse af bekendtgørelserne.
Hvis nogen i Folketinget ønsker, at vi skal drøfte bekendtgørelserne, så er det bare at sige til, for så stiller jeg selvfølgelig gerne op til det.
Så fuld opbakning til det videre arbejde på den måde.
For det handler jo både om at øve politisk indflydelse, men det handler også om at være godt informeret om, hvordan det her lovforslag så udmøntes i detaljerne, når vi går i gang.
Så jeg håber, at noget af det kan gøre en tryg, og jeg synes, at første skridt er, lovprocessen og udvalgsbehandlingen, og hvis der er noget, hvor vi kan give bemyndigelserne retning for at skabe tryghed for, hvordan de planlægges, udmøntes, så vil mit ministerium gøre, hvad det kan, for at gøre det.
På nogle punkter kan det, skal jeg med det samme sige, være vanskeligt, fordi det ikke er alle fortolkninger af direktivet, Kommissionen er helt præcis med endnu, men vi vil gøre vores yderste for at give den tryghed.
Helt generelt vil jeg om kommentarerne sige, at de jo meget godt viser spændvidden i nogle af de balancer, vi skal finde.
Så er der selvfølgelig også et hensyn, der sikrer, at der, hvor der er mulighed for at øge rationel energiudnyttelse, skal vi selvfølgelig understøtte det og den måde, vi gør det på.
Så de her balancer viser jo også meget godt noget af den kompleksitet, som er her, og som de forskellige kommentarer afspejler.
Jeg tror, at jeg stopper der.