Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-06-02:
Tak for det.
Vi har en energipolitisk redegørelse her i dag.
Det er jo godt, at vi får en status her sidst på året.
Nu har vi været i gang i 3 år, siden vi har haft et klima- og grønt valg.
Når man læser redegørelsen, synes man jo, det er et ganske fint og grønt nærmest skønmaleri, som regeringen tegner her.
Det er korrekt, som der står, at vi har en lang række styrkepositioner, som er opbygget gennem en årrække med bred politisk opbakning; det er styrkepositioner, som omfatter et stort grønt erhverv i dag og eksport, og som endnu har et kæmpe eksportpotentiale.
Men udfordringen er, at regeringens lidt nølen og tøven, vil jeg faktisk sige, med at få lavet befordrende rammevilkår, bremser markedet og risikerer at svække vores internationale konkurrenceevne.
Men min frygt er jo også, at vi ikke kommer i mål med den grønne omstilling, for danskerne har stadig høje energipriser, på trods af at vi burde være selvforsynende.
Det går langsomt.
VE-udbygningen er jo nærmest gået i stå.
Sidste år blev der eksempelvis solgt tre vindmøller.
De skal sættes op i år.
Men handler for 2023 og 2024 er tilsyneladende bremset kraftigt op, og det giver et meget godt fingerpeg om alvoren.
Det går lidt bedre på solkraftområdet, men usikkerheden om selve tarifmodellen har skabt en alvorlig situation.
Energiøen i Nordsøen nævnes.
Ja, det er rigtigt, at vi skal bygge mere havvind.
Det er vi bestemt enige i, men den statslige tilgang og hastighed sker lidt mere et snegletempo.
Men nu er der vist snart kommet tusindvis af sider til, hvad der skal være selve udbudsprocessen.
Vi lagde sammen med nogle andre partier vægt på, at vi skulle have et funktionsudbud og en tidsfrist og så lade markedet komme med et bud.
Markedet vil gerne.
Regeringen er god til at sætte mange fine mål.
Det så vi senest i Esbjerg.
Vi bakker op om de fine mål, men regeringen er også blevet rigtig, rigtig god til at holde pressemøder.
Nu behøver vi ikke at bruge 3 år mere på mål; måske var 3 måneder eller ½ år den rigtige prioritering, og så kunne man bruge 2-2½ år på strategi og planlægning i samarbejde med markedet og så at lave et kraftigt servicetjek af det forvaltningsregime, som omhandler og omfatter energi.
Markedet viser jo gang på gang, at det er klar.
F.eks. skete udbuddet af Thor havvindmøllepark sidste år helt af sig selv på rene markedsvilkår, og det vil den danske stat tjene godt 2 mia. kr. årligt på.
Det blev desværre vundet ved en lodtrækning, fordi man kun gik efter mindstepris.
Det gik til Tyskland – så godt for vores såkaldte styrkepositioner.
Det ser vi meget gerne ikke sker i fremtiden.
Der står også i redegørelsen, at Danmark er verdensledende inden for power-to-x.
Det har styrket sin position som global leder.
Jeg kunne ikke lade være med at trække lidt på smilebåndet, da jeg læste det.
Jo, for vi har da alle muligheder for at være med og være en global leder med vores teknologiske udvikling og adgang til potentiel VE, og de virksomheder, som står klar, er selv gået i gang før politikerne.
Men virkeligheden er jo, at flere EU-lande kom meget før med en power-to-x-strategi – Frankrig, Tyskland, Belgien, selv Polen fik en.
Det tog meget lang tid, før vi fik den aftale, og så er det en simpel aftale med 1,25 mia. kr. afsat, og der er ingen penge til etablering af anlæg, som vi ønskede, men kun til drift.
I »Danmark kan mere II« indgik udfasning af russisk gas.
Vi kastede os ind til møderne, slap, hvad vi havde i hænderne, for det er jo vigtigt.
Der er ambition, og der er et mål i 2030, men det haster.
Vi har været i gang i 5 uger, men forhandlingen er jo ikke afsluttet endnu, og der er ikke rigtig nogen konkrete forslag færdiggjort.
Men i mellemtiden kom Rusland os i forkøbet, og de har lukket for gassen.
Jeg må sige, at det er godt, at Ørsted stod fast på at afvise et krav om betaling i rubler.
Og hvad har borgerne af alternativer, indtil vi har nok VE eller kan tilbyde dem noget god, billig grøn gas?
Jeg tænker, at mange af mine kolleger også får rigtig mange henvendelser.
Det gør jeg i hvert fald dagligt.
I går ringede en borger f.eks. og spurgte: Kan jeg få tilskud til en varmepumpe?
10.000 kr. koster den mig i indkøb, og 15.000 kr. i etablering.
Jeg får måske fjernvarme i 2026, måske i 2028, jeg er ikke helt klar over det, og jeg vil godt bare sige, at jeg jo kun bruger min varmepumpe, når prisen på gas er rigtig høj, og når det er rigtig, rigtig koldt, og jeg kan også godt sætte en måler på, for jeg vil gerne bruge det, jeg har af min fjernvarme, men det er altså dyrt.