runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2019-02-08:
Enhedslisten går ind for, at au pair-ordningen afskaffes.
Der er ikke tale om kulturel udveksling, men om billig arbejdskraft til værtsfamilier, som burde have råd til at hyre hushjælp på overenskomstmæssige vilkår.
Der er desværre ikke flertal i Folketinget for at afskaffe ordningen, og derfor er vi jo nødt til at forholde os til mulighederne for at forbedre den, så au pairers rettigheder kommer så tæt på reglerne på det danske arbejdsmarked som overhovedet muligt.
I 2012 fremsatte Enhedslisten derfor et beslutningsforslag, der bl.a. indebar, at au pairers lommepenge blev forhøjet, så de svarede til den daværende løn for en serviceassistent over 18 år.
Det kom vi desværre ikke igennem med.
Men i 2014 lykkedes det at indgå en aftale med den daværende SR-regering samt SF og Dansk Folkeparti, hvor der blev gennemført flere vigtige forbedringer.
Aldersgrænsen blev hævet til 18 år; lommepengene blev forhøjet; der kom mere styr på arbejdstiderne; au pairer fik en halv ekstra fridag om ugen og bedre rettigheder til ferie; og værtsfamilien blev pålagt at betale både ud- og hjemrejsebillet – for at nævne nogle af de vigtige forbedringer.
Ved samme lejlighed indførtes der også et krav om, at værtsfamilierne skal medfinansiere danskundervisningen i form af et engangsbeløb på 5.000 kr. i forbindelse med udstedelse af opholdstilladelse.
Vi samlede sidste år aftalekredsen bag aftalen fra 2014 for at se, om vi kunne komme endnu tættere på normale ansættelsesvilkår, men det kom der desværre ikke noget ud af.
Nu foreslår Dansk Folkeparti så, at vi ændrer engangsbeløbet til dækning af danskundervisning, således at værtsfamilien i forbindelse med udstedelse af opholdstilladelse skal indbetale et beløb, der dækker den fulde forventede udgift til danskundervisning, hvilket i aktuelle priser vil svare til cirka en fordobling.
Det synes vi i Enhedslisten er fuldstændig rimeligt.
Værtsfamilierne får en meget billig, meget fleksibel og meget engageret arbejdskraft, og så er det også rimeligt, at de dækker de faktiske udgifter til danskundervisning for den pågældende.
Vi har selvfølgelig noteret os, at der er indvendinger mod forslaget fra FOA og FH, men vi forstår ikke rigtig bekymringerne for, at et forhøjet bidrag til danskundervisning skulle gøre det sværere for au pairer at skifte værtsfamilie, da vi læser forslaget således, at der fortsat er tale om et engangsbeløb, som betales i forbindelse med udstedelse af opholdstilladelse.
Det vil altså være den primære værtsfamilie, som kommer til at betale.
Vi har også set Au Pair Networks bekymring for, at det vil føre til, at ordningen bruges mindre.
Den bekymring deler vi ikke, da vi, som jeg startede med at sige, synes, ordningen bør afskaffes.
Men hvis det viser sig at være tilfældet, viser det jo bare, at værtsfamilierne reelt ikke er interesseret i at betale det, det koster at have en au pair.
Det er vigtigt for os at understrege, at forslaget ikke ændrer noget ved de opholdstilladelser, som allerede er givet, og på den baggrund kan vi altså støtte forslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-08:
Jamen Socialdemokratiet står ikke for, at borgere uden for EU skal have adgang til det danske arbejdsmarked – det står vi ikke for.
Og vi betragter i virkeligheden den måde, au pair-ordningen fungerer på i dag, som noget, der mere tangerer en arbejdsmarkedsordning end en kulturel udveksling.
Vi synes, det er helt rimeligt, hvis folk vil købe sig til serviceydelser som at få gjort rent og smurt madpakker og få slået græs, men så synes vi bare, man skal købe de ydelser på samme måde, som man normalt køber ydelser på i Danmark, og det er altså ikke ved at importere folk uden for Europa.
Derfor vil jeg også opfordre Venstre og resten af regeringen til at gøre sig nogle grundige overvejelser om, hvordan vi får den her ordning til at fungere efter hensigten i stedet for som nu, hvor den, synes vi, i høj grad bliver misbrugt.
Mads Fuglede (V), 2019-02-08:
Når jeg kigger rundt i mit netværk på dem, der har brugt au pair-ordningen, er det jo ganske almindelige familier, som har taget sig råd til at bruge den her ordning.
Der tror jeg, det vil betyde meget, at man gør det her lidt dyrere.
Og dem, jeg kender, der ville kunne have råd til det her bagefter, er nogle, hvor udgiften i forvejen er sådan helt ligegyldig.
Det, Socialdemokratiet går ind og bakker op om her, er jo bare noget, der gør au pair-ordningen til en eksklusiv ordning for de rige.
Det er da fuldstændig i strid med alt, hvad jeg troede Socialdemokratiet stod for.
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-08:
Det er i forvejen ikke familier med en gennemsnitsindtægt, der i overvejende grad benytter sig af den her ordning.
Men Venstres ordfører har da ret i, at når udgifterne stiger, vil det blive sværere at betale for familier med almindelige indtægter – det er der ikke nogen grund til at lægge skjul på.
Men når vi støtter det her lovforslag, er det ud fra en helt almindelig rimelighedsbetragtning om, om det virkelig kan være rigtigt, at hr. og fru Jensen skal betale for undervisning til nogle au pairer, der er kommet herop til nogle familier, som alt andet lige tjener markant mere end gennemsnittet.
Så det her synes vi er rimeligt.
Mads Fuglede (V), 2019-02-08:
Tak for ordet.
Da man sidst diskuterede, hvorvidt au pair-ordningen skulle afskaffes, gjorde Socialdemokratiet det klart, at de ikke ønskede at afskaffe ordningen.
Der må alligevel være noget ved den ordning, som Socialdemokratiet så bakker op om, eller hvad?
Alligevel ønsker man så nu at forhøje brugerbetalingen og dermed gøre det endnu sværere for helt almindelige hårdtarbejdende danske familier at få råd til at bruge ordningen.
Da Socialdemokratiet sad ved bordenden, da man sidst ændrede au pair-ordningen, blev der indført en medfinansiering på 5.000 kr.
I dag ønsker man så at fordoble værtsfamiliens brugerbetaling.
Men hvorfor først nu, 4 år senere
Har man reelt ændret holdning, og med hvilken baggrund?
I Venstre støtter vi op om au pair-ordningen, sådan helt grundlæggende.
Den giver unge mennesker fra udlandet mulighed for at få indblik i den danske kultur, samtidig med at danske børnefamilier får glæde af lidt ekstra hjælp i en travl hverdag.
I Venstre så vi gerne, at ordningen var tilgængelig for alle og ikke kun de mest velstillede, hvilket vil være resultatet af det, vi er ved at vedtage her.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte forslaget.
Inger Støjberg (V), 2019-02-08:
Som jeg også sagde i min tale: Jeg har faktisk fuldstændig respekt for, at Dansk Folkeparti har den holdning, som Dansk Folkeparti nu har.
Det har man haft altid, og det er en holdning, man har forfulgt, og det er jo sådan set fair nok, at det er sådan.
Men jeg ser bare anderledes på det, og jeg ser på det på den måde, at jeg rent faktisk synes, at der er mange unge, der jo har stor fornøjelse af det.
Der er også danske unge, der rejser ud som au pair i andre lande, og de kan have stor fornøjelse af at lære en anden kultur at kende, samtidig med at man giver en hånd med til huslige pligter.
Med hensyn til den thailænder eller filippiner eller australier eller amerikaner, der har lyst til at komme til Danmark som au pair i et års tid, synes jeg sådan set kun, at det er rigtig fint, og jo netop især, hvis det er helt almindelige danske familier, man kommer til at indgå i hverdagen med, så man netop får indblik i, hvordan det egentlig er, man lever i Danmark.
Det har jeg ganske enkelt ikke noget imod.
Martin Henriksen (DF), 2019-02-08:
Tak for det.
Nu er ord som kulturudveksling jo typisk ikke noget, som ministeren gør meget ud af i den politiske debat, men jeg kan forstå, at når det handler om au pair-ordningen, mener ministeren, at kulturudveksling simpelt hen er det altafgørende, der ligesom kan få samfundet til at rulle videre, må man næsten forstå.
Det var ikke et spørgsmål, det var mere en bemærkning.
Og det kan der sådan set være legitime argumenter for at man gerne vil have andre til at udføre.
Det kunne sådan set også godt have den effekt, at der vil komme flere danske arbejdspladser.
Ville det ikke være meget positivt?
Et andet problem, som der jo er med au pair-ordningen – det er ikke, fordi det gælder alle sammen, men det gælder nogle – er jo, at der er en del af dem, som ender med at leve illegalt i Danmark.
De rejser simpelt hen ikke tilbage, og så lever de uden for systemet og er ikke registreret nogen steder.
Og vi kan også se, at der i de private sundhedsklinikker, som er målrettet til indvandrere, som ikke har en lovlig opholdstilladelse i Danmark, kommer en del, som oprindelig er kommet hertil som au pair.
Har regeringen en plan for eller nogen forslag til, hvordan man kan undgå, at der er au pairer, der bliver i Danmark illegalt, for det jo hverken er i deres interesse eller i samfundets interesse?
Inger Støjberg (V), 2019-02-08:
Den del er jeg til gengæld fuldstændig enig med Dansk Folkeparti i.
Man skal ikke være i Danmark, hvis man er her illegalt, og hvis man ikke har ret til at være her.
Det er jo bl.a. også derfor, at vi ad flere omgange sammen med Dansk Folkeparti har styrket indsatsen, og det kommer i hvert fald også til at ramme au pairer, der oprindelig er kommet hertil på legal vis, men så er blevet her, nemlig indsatsen imod de illegale indvandrere, der er i Danmark, og dermed kommer der jo større tjek og bedre tjek på både ind- og udrejse, men også tjek mere generelt set på arbejdspladser.
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-08:
Med det her lovforslag ønsker Dansk Folkeparti, at familier, der har en au pair, skal betale for den lovpligtige danskuddannelse.
For værtsfamilierne vil det betyde, at udgiften stiger fra ca. 5.000 kr. til 11.000 kr.
Det synes vi grundlæggende set er fornuftigt.
Det skal ikke være hr. og fru Danmark, der over skattebilletten skal betale for, at typisk mere velhavende familier kan få en hushjælp.
Det er ikke rimeligt.
Det må stå for egen regning, hvis man vælger at blive værtsfamilie for en au pair.
Derfor støtter Socialdemokratiet op om lovforslaget.
Når vi nu står her i Folketinget og diskuterer au pair-ordningen, vil jeg også gerne komme med et par mere generelle bemærkninger om ordningen.
Sidste gang vi diskuterede og debatterede au pair-ordningen, var det på baggrund af et forslag fra Dansk Folkeparti og SF om helt at afskaffe ordningen.
Det kunne vi i Socialdemokratiet ikke støtte op om, og det kan vi heller ikke i dag.
Et af Socialdemokratiets argumenter var og er, at vi ønsker at holde fast i muligheden for kulturel udveksling, og at au pair-ordningen var tænkt som en god mulighed for at få en ung udlænding helt ind til middagsbordet hos en dansk familie.
Sådan fungerer det desværre ikke helt i dag, men det er fortsat vores ambition, at ordningen skal bringes derhen.
Vi ser, at ordningen for ofte er blevet brugt som en mulighed for at undgå kravene til uddannelse og lønniveau, som vi ellers normalt stiller, når en borger uden for EU skal til Danmark og søge om arbejdstilladelse, og at ordningen på den måde mere fungerer som arbejdskraftindvandring end som en kulturel udveksling.
Og derfor stiller vi os også skeptiske over for au pair-ordningen, hvis den ikke snart begynder at fungere efter hensigten.
Dog vil vi gerne afvente den evaluering af ordningen, som blev igangsat efter de stramninger, som SR-regeringen med støtte fra SF, Dansk Folkeparti og Enhedslisten fik lavet tilbage i 2014.
Efter den evaluering kan vi tage en bedre debat på et mere kvalificeret grundlag om ordningens fremtidige eksistensberettigelse.
Vi ser frem til debatten.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-02-19:
Det ville jeg godt mene der kunne.
Det kommer meget an på, hvilke oplysninger man har til rådighed over internettet, men det ville jeg mene at man godt kunne, ja.
Ja, det er også min opfattelse, at der ikke skulle være noget juridisk til hinder for, at man godt kunne opdele det på den måde.
Men det er min opfattelse, at det kunne man godt.
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-19:
Det er jo positivt, at ministeren vil oversende noget grundigt om det her.
Jeg ved ikke, om vi decideret har brug for en teknisk gennemgang af det her spørgsmål, men det må vi lige se på.
Lad mig bare stille ét spørgsmål, som ministeren måske kan besvare nu.
Forbrugerombudsmanden skriver meget klart, at man sagtens kan gennemføre lovforslaget uden at undtage forbrugslånsvirksomhederne fra Forbrugerombudsmandens generelle tilsyn med overholdelse af den civile forbrugerbeskyttende lovgivning.
Kan ministeren bekræfte, at der ikke er noget juridisk til hinder for det?
Jeg vil gerne høre, hvorfor det ikke er hensigtsmæssigt.
For en af de ting, som Forbrugerrådet Tænk jo peger på, er, at man typisk ikke længere vil klage til Forbrugerrådet Tænk, og dermed vil de ikke længere få den indsigt, de har i dag.
Så er der det svar, der er kommet i høringsnotatet, som jo er, at man nu lægger det her – ligesom andre finansielle virksomheder – ind under tilsynet, og det kan jo være fornuftigt nok, og jeg er helt enig med ministeren i, at f.eks. sådan noget som vurderingen af, om kreditvurderingen er god nok, ligger mere naturligt hos Finanstilsynet.
Det er jo det, de gør med andre banker.
De kommer jo ikke ind under lov om finansiel virksomhed eller den finansielle lovgivning generelt, og derfor synes jeg, det kan være svært at forstå, hvorfor de så skal undtages i forhold til Forbrugerombudsmanden.
Jeg har ganske enkelt svært ved at forstå argumentet for, hvorfor det er fornuftigt, andet end at jeg kan se, som Forbrugerombudsmanden også peger på, at brancheorganisationen for kviklånsbanker har været meget interesseret i at komme fri af Forbrugerombudsmandens kløer, om jeg så må sige.
Men ellers har jeg svært ved at se, hvad argumenterne er.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-02-19:
Argumentet er jo, at vi mener, at Finanstilsynet vil være i stand til at føre et godt og effektivt tilsyn med forbrugslånsvirksomheder, ligesom de gør med bankerne.
Nu ved jeg godt, at der er noget diskussion i øjeblikket om, hvor godt tilsynet har været i alle situationer, men grundlæggende er det jo det, som Finanstilsynet kan: De kan føre tilsyn med virksomheder, som udbyder finansielle produkter.
Jeg har stor respekt for Forbrugerombudsmanden, men her er der tale om en myndighed, som er direkte specialiseret i den form for aktivitet, som långivning er.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-02-19:
Tak for det.
Jeg tror, jeg vil lægge min ordførertale lidt til side, for jeg synes egentlig, at de to foregående ordførere har redegjort ganske grundigt for lovforslagets indhold, altså at det grundlæggende handler om, at vi sørger for, at vores forsikringssystem er hensigtsmæssigt indrettet, skulle det ulykkelige ske, at vi blev udsat for et terrorangreb.
Det er ganske fornuftigt, at vi sørger for, at en ordning, der træder i kraft, måtte det ulykkelige ske, bliver moderniseret, så den kan håndtere de vilkår, der gælder i dag.
Det er ganske fornuftigt, at vi får justeret lovgivningen på det område, og det støtter vi fra Venstres side.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-02-19:
Det er en form for forsikring i forhold til en situation, som jeg selvfølgelig aldrig nogen sinde håber at det danske samfund vil komme til at stå i, hverken civilretligt eller i forhold til de mange danske virksomheder.
Men desværre er det jo altså sådan, at vi lever i virkelighedens verden, og vi må tage skyldigt hensyn til de mulige farer og risici, som er forbundet med at bevæge sig rundt her på jordkloden.
Desværre er det jo ikke en obligatorisk ordning, man har i dag via forsikringsselskaberne, og det betyder, at mange af forbrugerne reelt ikke ved, om de egentlig er dækket via deres forskellige policer inden for de her områder, hvor det vil komme til at virke med den nye lovgivning her, og hvor man jo så får en form for betalingsmodel.
Lovforslaget er en ny hovedlov, som så erstatter den gældende lov om terrorforsikringsordninger på skadesforsikringsområdet.
Men det svarer jo så til den maksimale statslige dækning i den eksisterende ordning.
Men præciseringen og den nye lov hilser Dansk Folkeparti velkommen.
Vi mener, det er rigtigt og også rettidig omhu at have de her måske lidt uhyggelige, men også perspektivrige tilgange til, hvad der kan ske, hvis Danmark skulle blive omfattet af forskellige terroranslag i kommende trusselsbilleder.
Så Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Karin Gaardsted (S), 2019-02-19:
Det er jeg selvfølgelig fuldt ud tilfreds med.
Men jeg har også lige et andet spørgsmål, og det handler om kreditvurderingen, og det er selvfølgelig meget vigtigt, at der bliver foretaget en omhyggelig og ordentlig kreditvurdering.
Mener ministeren, at der kan foretages en ordentlig kreditvurdering over nettet?
May-Britt Kattrup (LA), 2019-02-19:
Tak for det.
Ifølge det her lovforslag vil alle virksomheder, som udbyder forbrugslån, komme under Finanstilsynets kontrol og tilsyn, altså lige meget om man er en bank eller en virksomhed, der udlåner til forbrug.
Med forslaget forpligtes alle virksomheder, der udbyder lån, til at foretage en reel kreditvurdering af låntager, så man sikrer, at låntager har tilbagebetalingsevne, og samtidig minimeres risikoen for brodne kar i branchen, i og med at alle skal godkendes efter fit and proper-regler, altså leve op til krav om egnethed og hæderlighed.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Anders Johansson (KF), 2019-02-19:
Tak for det.
Det skal ske, ved at Finanstilsynet skal til at føre tilsyn med forbrugslånsvirksomhederne.
Det vil betyde, at der bliver stillet større krav om, at der sker en reel kreditvurdering af forbrugere, som ønsker at optage lån.
I dag er det for let for nogle forbrugere at optage et lån, og derfor kan de havne i en håbløs økonomisk situation.
Det er naturligvis først og fremmest den enkelte låntagers ansvar ikke at gældsætte sig over evne, men vi har også som samfund et ansvar og en opgave i at beskytte dem, der står i en svag situation, sådan som nogle af de her låntagere gør i dag.
I det hele taget vil lovforslaget og ændringen af tilsynet betyde, at der i forhold til i dag bliver stillet større krav til långiverne, og det er et område, hvor der er plads til forbedringer, især det her med den reelle kreditvurdering.
Det er fint, at det er relativt let tilgængeligt at optage et lån, men det må naturligvis ikke være på bekostning af en manglende eller mangelfuld kreditvurdering.
Derfor hilser vi det også fra Det Konservative Folkepartis side velkomment, at der bliver strammet op, og vi kan støtte lovforslaget.
René Gade (ALT), 2019-02-19:
Som jeg også sagde i ordførertalen, er jeg er helt enig med ministeren og i hensigten med forslaget.
Men i forhold til at der ikke er noget, der sådan går tabt ved flytningen til Finanstilsynet, håber jeg jo, at det også er det, vi kommer til at kunne se, når udvalgsbehandlingen er færdig, altså at det er rigtigt, at der ikke er noget, der kommer til at blive mistet.
Men i forhold til at Forbrugerombudsmanden tidligere har kunnet føre en sag for den enkelte forbruger, er det så ikke et element, man mister?
Man får så noget andet i Finanstilsynet, og jeg er helt enig i, at det på mange måder er langt bedre, men er det element ikke noget, man kommer til at miste?
For det kan Finanstilsynet jo ikke gøre, og det er heller ikke min oplevelse, at Forbrugerombudsmanden fremadrettet vil kunne føre sager for den enkelte.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-02-19:
Forbrugerombudsmanden vil fortsat kunne føre eksempelvis erstatningssager på vegne af enkelte forbrugere, som måtte være blevet snydt.
Men det er jo selvfølgelig rigtigt, at Forbrugerombudsmanden ikke sådan bliver det første sted, som fører kontrol med god skik, og måske derved har mindre viden om, hvad der foregår.
Det er jo så rigtigt nok.
Jeg vil gerne få lavet en oversigt sådan mere delt ud i punktform over, hvilke opgaver Forbrugerombudsmanden har i dag, og hvor opgaverne kommer til at ligge fremover, til brug for den udvalgsbehandling, som flere af ordførerne ser frem til, og dermed kunne kvalificere debatten lidt, i forhold til hvilke kompetencer der ligger hvorhenne, med henblik på at der så kan være en oplyst debat i udvalget.
Som sagt: Det er min opfattelse, at der ikke vil være betydelige opgaver, som går tabt – falder mellem to stole – men at vi har det samme tilsyn.
Blot bliver noget af det flyttet over i Finanstilsynet, og noget af det bliver liggende hos Forbrugerombudsmanden.
Men samlet set er det min opfattelse, at det klart er en styrket forbrugerbeskyttelse.
Men som sagt vil jeg gerne tilbyde at lave en oversigt.
René Gade (ALT), 2019-02-19:
Det er meget glimrende.
Vi vil meget gerne tage imod den udstrakte hånd og tage imod sådan et notat eller en oversigt.
Vores egen cost-benefit-analyse af det er også, at det er en forbedring, men det er klart, at vi skal være helt sikre på, at der ikke er noget, vi har overset.
Så det takker vi for.
Karin Gaardsted (S), 2019-02-19:
Tak for det.
Udlånere må ikke målrette tilbud om lån til folk, der åbenlyst ikke kan betale.
Det er sådan, jeg forstår ministeren.
Kan ministeren give nogle eksempler på det?
Betyder det f.eks., at der ikke må reklameres med følgende: Lån penge til at feste for sidst på måneden?
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-19:
Vi kan også fra Enhedslistens side støtte det her forslag.
Vi håber selvfølgelig aldrig, at det finder anvendelse, men man må nogle gange forberede sig på det værst tænkelige, og det er jo det, som det her forslag handler om, nemlig et nukleart eller biologisk eller kemisk angreb på Danmark.
Så vi støtter som udgangspunkt forslaget.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-02-19:
Jeg tror da også, jeg vil lægge min tale lidt til side, for der er jo ikke så meget andet at sige, end at det her er ganske fornuftigt – at vi ønsker at sikre borgerne i en situation, hvis det forfærdelige skulle ske, at Danmark bliver udsat for et terrorangreb.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-02-19:
Tak for spørgsmålet.
Ja, struktur spiller en rolle.
Hvis man kigger på det forslag til vedtagelse, som de tre regeringspartier og Dansk Folkeparti har fremsat, bliver der f.eks. også lagt vægt på familiens rolle, altså den stabilitet, der ligger i relation til den.
Der er strukturer, hvad enten det er de nære familiestrukturer, eller det er strukturerne i forhold til skolen.
Går man i en skole, hvor man trives; er der opmærksomhed på at bekæmpe mobning, sådan at man som barn ikke føler sig isoleret og udskammet i den sociale sammenhæng, men indgår i; er man en del af et meningsfuldt fællesskab?
De ting spiller en rolle.
Der tror jeg sådan set, at den struktur, der ligger i PPR-systemet, og som vi også i fællesskab blev enige om at styrke som en del af satspuljen – også i satspuljen 2 år før – er en rigtig god struktur at bygge videre på, fordi det er en struktur, der er i alle kommuner, og vi bør sådan set kigge på, hvordan vi også kan styrke den yderligere, så man kan iværksætte tilbud tidligere.
For vi kan se, at der er stor forskel på, hvor godt den struktur, PPR har, fungerer i forskellige kommuner.
Trine Torp (SF), 2019-02-19:
Jeg hæftede mig ved, at ministeren sådan lige fik sendt en svada ud om, hvorfor man ikke havde støttet op om at få et vidensgrundlag på det her område og en bredere undersøgelse af, hvad den her mistrivsel skyldes.
Og det er egentlig ikke helt fair, for ministeren ved også godt, at i satspuljeforhandlingerne var det et spørgsmål om, at pengene skulle gå op, og noget af det, der blev opprioriteret i forhold til regeringens udspil, var jo netop PPR.
Det, jeg så bare vil sige, er, at hvis man skal give ris, skal man også give ros for den del af det, som blev forhandlet ind i aftalen.
Nu er satspuljen jo blevet afskaffet, og betyder det så, at regeringen ikke prioriterer at få det vidensgrundlag?