runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2021-03-02:
Vi er jo lidt tilbage ved det, hr. Søren Pape Poulsen og jeg diskuterede før, nemlig at man ikke kan nøjes med – og det ved fru Pernille Vermund jo også godt, for vi har diskuteret det her igennem snart et år; ikke et helt år, men snart igennem et år – at basere potentiel nedlukning eller genåbning alene på beregninger af hver enkelt aktivitet, for det er den samlede samfundsaktivitet, der tæller.
Når man går til frisør, er det ikke kun et spørgsmål om, hvad der foregår inde ved frisøren, men det er også et spørgsmål om, hvem man potentielt møder på vej ind og ud.
Noget tyder på, at den britiske mutation er mere smitsom, fordi den ligger højere i svælget.
Du bruger måske kollektiv trafik – og sådan kunne man blive ved.
Så når vi træffer beslutninger både i forhold til at lukke ned, hvad vi forhåbentlig får mindre behov for i fremtiden, og i forhold til at genåbne, så er det også ud fra, at du skal holde samfundsaktiviteten nede for at undgå smittespredningen.
Derfor kan vi ikke nøjes med at se på beregninger på det enkelte område.
Når fru Pernille Vermund står her i salen i dag, lyder det jo, som om vi bare kunne have ladet være; at vi havde kunnet undgå restriktioner og undgå nedlukning.
Men det er jo ikke korrekt.
For så havde vi stået uden epidemikontrol og måske med en galoperende epidemi og være tvunget til at træffe meget mere vidtgående beslutninger end dem, vi har været tvunget til at træffe i Danmark.
Pernille Vermund (NB), 2021-03-02:
Det er jo bare ikke sandt.
Allerede i sommer burde man have forberedt en meget mere effektiv inddæmningsstrategi, have testet bedre og opsporet bedre.
Men vi skulle 9 måneder ind i epidemien, før regeringen accepterede lyntest fra private.
Opsporingen halter mildest talt stadig, og der er kaos i vaccinationsbestillingerne.
Og vi har i nu snart et år vidst, at der er en massiv overrepræsentation af smittede blandt folk med ikkevestlig baggrund.
Regeringens og myndighedernes vigtigste opgave er vel at opspore smittekilder og at koncentrere indsatsen om de specifikke og afgrænsede områder.
Der er ikke nogen rimelig dokumenteret grund til at lukke hele samfundet ned, hvis man ellers evner at sikre en effektiv inddæmning af smitten, og det har regeringen desværre ikke fået styr på.
Vi har set, hvordan incidenstallet i Vollsmose har fået lov til at eksplodere fra 153 den 15. februar til 743 den 25. februar.
Hvorfor bliver man ved med at skyde med spredehagl i stedet for at sætte målrettet ind der, hvor problemerne er?
Og hvorfor skal danskerne blive ved med at betale så høj en pris for, at der fortsat er smittespredning blandt folk med ikkevestlig baggrund?
Mette Frederiksen (S), 2021-03-02:
Jeg vil til den danske befolkning, dem, der måtte lytte med her i dag, generelt advare mod det, når politikere stiller sig op og påstår, at hvis man lige gjorde sådan her, hvis man lige havde det der redskab, trykkede på den der knap, så havde man løst alle de problemer, der er.
Hvis jeg må have lov at svare på spørgsmålet – vi står midt i en global pandemi.
Alle lande kæmper med det her.
Vi bliver ikke uenige om, om man skal sætte ind, når der er et smitteudbrud på en skole, en institution, i et boligkvarter, i et område, eksempelvis Vollsmose, eller en enkelt kommune.
Det synes jeg klart vi kan lave en politisk forståelse og aftale om.
Det får vi behov for at gøre endnu mere.
I takt med at vi får genåbnet hele samfundet, så skal vi ikke længere arbejde med generelle nedlukninger, men med enten lokale, regionale eller helt konkrete.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-02:
Tak, formand.
Klimarådet banker en tyk pæl igennem flere af de forklaringer, som statsministeren og klimaministeren plejer at komme med.
Statsministeren plejer at sige, at vi allerede er kommet en tredjedel af vejen frem mod målet i 2030 på blot 2 år.
Det er ifølge Klimarådet ikke sandt.
Jeg citerer: »Klimarådet konstaterer, at regeringen i løbet af 2020 har fået vedtaget virkemidler, der opfylder cirka en tredjedel af reduktionsbehovet i 2030.
Dette udgør et vigtigt første skridt, men derfra kan man ikke udlede, at vi nu har klaret en tredjedel af udfordringen.«
Klimarådet siger dette, fordi de mener, at alt skal lykkes i forhold til de foreløbige virkemidler, hvis vi skal reducere en tredjedel med de virkemidler, der er planlagt nu.
Det er et best case-scenarie, der er baseret på fremtidige beregninger, der alle sammen skal bone positivt ud, og på den baggrund mener rådet ikke, at man kan sige, at vi er kommet en tredjedel af vejen.
Samtidig plejer statsministeren at sige, at ny teknologi og ikke afgifter er vejen frem.
Det er også forkert ifølge Klimarådet.
Klimarådet anbefaler klokkeklart afgift på CO 2 -forurening indført, som vi i Alternativet har kæmpet så meget for.
Klimarådet anbefaler samtidig, at klimaministerens mange bud på teknologifiks omsættes i en konkret plan for nedbringelse af CO 2 -udslip.
Vil statsministeren ikke på den baggrund og i det hele taget på baggrund af hele rapporten fra regeringens eget Klimaudvalg medgive, at statsministeren har oversolgt regeringens klimaindsats?
Statsministerens egen departementschef sagde i en anden anledning, som det også er blevet nævnt i dag, i en mail, at: hope is not a strategy – håb er ikke en strategi.
Blotlægger Klimarådet ikke, at statsministeren har gjort håb til en strategi og dermed oversolgt regeringens klimaindsats?
Mette Frederiksen (S), 2021-03-02:
Nej, det er jeg grundlæggende helt uenig i, og jeg må komme med en rettelse, for jeg har ikke på noget tidspunkt udtalt mig, efter der er lavet en aftale om en grøn skattereform, imod en CO 2 -afgift.
Altså, det har vi jo aftalt vi skal lave.
Så jeg er ikke imod en CO 2 -afgift.
Det er jo det, der er, jeg skulle til at sige grundessensen, det er i hvert fald tæt ved, eller det er vel egentlig grundessensen i en grøn skattereform.
Det har vi jo aftalt.
Vi har så valgt at gøre det i fællesskab, regeringen og Folketinget, hvilket vel egentlig er meget klogt, at vi får nogle folk til at hjælpe os med, hvordan vi skal gøre det.
For man skal jo ikke grave ret dybt i en fælles CO 2 -afgift, før man ser, at det er lidt lettere sagt end gjort.
Så en CO 2 -afgift er jo en del af det danske svar.
Klimarådet siger så, at man skal have turbo på arbejdet med en CO 2 -afgift, for at man når at sørge for, at det har en virkning inden 2030.
Jeg tror også, fru Sofie Carsten Nielsen var inde på det før.
Og det må vi jo så gøre så hurtigt, vi overhovedet kan.
Så det er egentlig bare for at anholde det.
Altså, helt grundlæggende vil jeg blive ved med at appellere til, uagtet hvad Klimarådet måtte mene, at vi i Danmark skal vise, at man kan være ambitiøs på den grønne omstillings vegne – vi har en 70-procentsmålsætning i 2030 som et af de få lande overhovedet i den her verden – uden at det betyder, at helt almindelige mennesker ikke længere har et arbejde at stå op til om morgenen, og uden det betyder, at uligheden bare eksploderer derudad.
Vi skal vise det her, synes jeg, på den danske måde, og det mener jeg faktisk vi er lykkedes rigtig godt med det seneste halvandet år.
Pernille Vermund (NB), 2021-03-02:
Tak for det.
Børn sidder hjemme fra skole på tredje måned, alt for mange mistrives.
Antallet af børn og unge, som begår selvskade eller har spiseforstyrrelser er steget kraftigt under corona.
Virksomhederne har glødende regnskaber, selvstændige ser ind i konkurser og underskud, men på trods af de her barske, åbenlyse og negative konsekvenser af nedlukningen, er der ikke engang regnet på, hvad den smittemæssige effekt af eksempelvis at lade 5. til 8.-klasserne komme tilbage i skole ville være eller af at lade frisørerne genåbne.
Sundhedsministeren siger, og jeg citerer: »Der er blevet regnet på det, som er kommet fra eksperter, trivselseksperter, økonomer og virologer.
De har sagt: Den her rækkefølge skal vi have regnet på.«
Socialdemokratiets sundhedsordfører, hr. Rasmus-Horn Langhoff, sagde i radioen forleden, at det er den uafhængige myndighed, der bestemmer, hvad der skal regnes på.
Men ifølge Jes Søgaard, der er professor og medlem af ekspertgruppen, den uafhængige myndighed, er det altså ikke hele sandheden.
Han siger, og jeg citerer: »Vi sagde til politikerne, at hvis I vil, kan I godt vende rundt på det.
Det her er ikke skåret i videnskabelig granit.«
Et andet medlem af ekspertgruppen, professor Michael Svarer, siger, at man godt kan lempe på flere restriktioner og sætte beregninger i gang på flere ting samtidig.
Vil statsministeren svare på, hvem der har ret?
Er det Socialdemokratiet, eller er det myndighederne?
Jens Joel (S), 2021-03-02:
Tak for det.
Der står jo ret klart i beslutningsforslaget, at uddannelsen skal give adgang til at undervise i folkeskolen, og det er jo forligsbelagt.
Så mit spørgsmål er egentlig i al sin enkelhed, om Venstre er klar til at opsige folkeskoleforliget for at få det her gjort til virkelighed.
Kristian Jensen (V), 2021-03-02:
Det er sådan, at vi har sagt, at det her er en del af vores uddannelse- og forskningsudvalg, det er en del af de videregående uddannelser.
Det her er et spørgsmål om, at vi gerne vil have, at der ved siden af de lærere fra Den Frie Lærerskole i Ollerup, der består den såkaldte Ollerupprøve, også kan være en anden vej ind til at undervise i folkeskolen.
Det mener vi ikke er en del af aftalen i folkeskoleforligskredsen, og derfor kan det her godt gennemføres uden at bryde folkeskoleforliget.
Jens Joel (S), 2021-03-02:
Det er jo interessant, at Venstre ikke mener, at det er en del af forliget, men så vil jeg spørge på en anden måde: Hvis det rent faktisk er en del af forliget, er Venstre så klar til at respektere det forlig?
Kristian Jensen (V), 2021-03-02:
Altså, vi lever op til de forlig, vi har indgået, også til folkeskoleforliget, men det her er jo ikke en del af forliget omkring folkeskolen.
Det er en del af læreruddannelsen; det handler om, hvad det er for en type lærer, vi uddanner.
Vi ønsker, at der ved siden af de læreruddannelser, vi har, kommer en ny vej, en tredje vej til at blive lærer i Danmark.
Der er Den Frie Lærerskole i Ollerup, og der vil komme den frie læreruddannelse, og så er der de læreruddannelser, der ligger under professionshøjskolerne.
Jeg kan godt forstå, at Socialdemokratiet er bange for frihed.
Jeg må bare sige, at da vi i 1980 vedtog, at Den Frie Lærerskole i Ollerup blev en del af uddannelsesreformen og ydelsesstøtten, så var det netop en socialdemokratisk undervisningsminister, der dengang sagde, at det er en del af dansk skoletradition, at der er alternative veje til at blive lærer, og det er det, vi skaber med forslaget her i dag.
Astrid Carøe (SF), 2021-03-02:
Tak for det.
Jeg er meget enig med både Enhedslisten og Frie Grønne i, at det her virker som en meget mærkelig parlamentarisk måde at gøre tingene på, altså at udvalget pludselig skal agere sagsbehandler med det her forslag.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre ordføreren om, er, om ikke det er rigtigt – ordføreren nævner Den Frie Lærerskole i Ollerup rigtig meget – at den skole blev oprettet som et privat initiativ, som så efterfølgende fik offentlig støtte, da man fandt ud af, at den var rigtig god, og at det ville man gerne understøtte.
Det plejer ikke at være den anden vej rundt, altså at det er Folketinget, der beslutter, at nu skal vi have et privat tilbud – og endnu ikke vide, hvor det skal ligge.
Det var i øvrigt det samme med KaosPiloterne i Aarhus.
Kristian Jensen (V), 2021-03-02:
Altså, jeg spurgte gentagne gange Socialdemokratiets ordfører for Togfonden DK-forligskredsen, om regeringen ikke måtte få lov til at tiltræde på uændrede vilkår.
Vi blev holdt udenfor.
Det ville være klædeligt, hvis man havde den samme holdning, når man sidder med regeringsansvaret, som når man er i opposition.
I forhold til det andet er det korrekt, at i 1949 blev Den Frie Lærerskole i Ollerup oprettet.
Vilkårene i 1949 var anderledes, end de er i dag.
Beskatningsniveauet var anderledes, muligheden for at rejse kapital var anderledes, kravene til at blive lærer var anderledes.
Derfor er det to ikkesammenlignelige situationer, altså hvad der skete i 1949, og hvad der sker i 2021.
Derfor er det, at vi holder fast i den her model for at få mangfoldigheden ind i den måde, man kan blive lærer på i Danmark.
Astrid Carøe (SF), 2021-03-02:
Tak for det.
Det er KaosPiloterne i Aarhus, som vel ikke er lige så gammel som Den Frie Lærerskole i Ollerup.
Kristian Jensen (V), 2021-03-02:
En læreruddannelse, også som den frie læreruddannelse er planlagt, er en 4-årig uddannelse, og jeg tvivler på, at det ville være muligt at skabe en privat egenbetaling på det fulde beløb, hvis ikke der var en statsstøtte med.
Og qua at det er en 4-årig uddannelse, tror jeg, at det er en nødvendighed, for at man kan starte en fri læreruddannelse, at den kommer ind på samme måde som Den Frie Lærerskole i Ollerup, som har mulighed for at få støtte, jævnfør lov om professionshøjskoler, § 35.
Så jeg havde gerne set, at det var muligt at starte en fri læreruddannelse fuldstændig frit, men så var det nok allerede sket, uden at vi havde stået her og skulle have haft den her diskussion.
Men jeg tror ikke på, at det er muligt, og derfor – for at få skabt mangfoldighed, så der bliver mulighed for, at der er flere veje til at blive lærer i Danmark – så er det her vejen frem, og jeg er glad for, at der er et flertal, der bakker op.
For det første vil det være sådan, at det jo er os herinde i Folketinget, som beslutter, hvorledes det her skal være, altså hvordan man tilrettelægger en sådan udvælgelse af det.
For det andet vil jeg sige, at vi jo netop har haft en diskussion, der er kommet bredt ud.
Det her er et af de beslutningsforslag, der er blevet diskuteret allerallermest i lige præcis de skolekredse, hvor man kunne forestille sig, at der ville være folk, der ville være interesseret i det, og der har ikke på noget tidspunkt i beslutningsforslaget været en geografisk placering af uddannelsen.
Jeg ved godt, at jeg har været med til at snakke om, ud fra den drøftelse, der har været med folk fra Herning, at den kunne ligge i Herning.
Det er der andre holdninger til, og nu vil der være mulighed for, at de skolekredse m.v. kan komme med deres bud på, hvor det skal være, og så tager udvalget stilling til, hvor det skal være.
Så har man en konkret uddannelse med en konkret skolekreds, man kan lave et lovforslag på basis af.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-02:
Altså, det, vi snakker om, er, at vi er ved at træffe en beslutning om en videregående uddannelsesinstitution, en permanent videregående uddannelsesinstitution, som skal uddanne lærere til vores folkeskole.
Nu er det her så beslutningen, fordi man ikke kan finde ud af, hvor den skal ligge.
Først var det i Herning, så var der nogle, der foreslog, at det skulle være i Vejle, og så var der en tredje, der foreslog, at det skulle være på Sydsjælland, den her uddannelse skulle ligge.
Hvordan skal det kommunikeres ud til alle dem, som måske har en rektor i maven eller en skolekreds i maven?
Er det sådan, det skal forstås?
Bruno Jerup (EL), 2021-03-02:
Det handler om, at vi nu laver en beslutning, hvor det er sådan, at vi lægger sagsbehandlingen af, hvor en kommende privat læreruddannelse skal ligge, og hvordan den skal udformes, og hvad der skal være indholdet i den, ind i Uddannelses- og Forskningsudvalget, inden ministeren har lavet et lovforslag om, at det overhovedet skal være tilladt.
Det vil sige, at man gør det, at man lægger sagsbehandlingen ind i et udvalg.
Det er altså ikke det, der er vores politiske udvalgs opgave, men det er det, som man er i gang med at gøre med det ændringsforslag, som forslagsstillerne selv har stillet til deres eget forslag.
Jeg synes virkelig, det er langt, langt ude, at man gør det, og det betyder også, at vi ønsker, at der kommer en afstemning om det her ændringsforslag.
Selv om det formelt set er et flertal i udvalget, der indstiller det til vedtagelse, så vil vi her have en afstemning, sådan at I alle sammen ved at sætte jeres finger på en knap får lov til at vise, hvad I egentlig står for med hensyn til det her.
For det er virkelig, virkelig en skandale i politik, at vi laver det her, hvor det er, at vi lægger sagsbehandlingen ned i et udvalg, og når udvalget så er blevet enig om, at der skal være en ny privat læreruddannelse i Herning, kan ministeren efterfølgende få lov til at lave et lovforslag, hvor der står forslag til lov om en privat læreruddannelse i Herning, hvorefter de penge, der skal bruges til det, vel skal tages op af ministeriets egen kasse.
Så kan ministeren måske ved samme anledning blive nødt til at lukke nogle andre læreruddannelser, for de penge, som man vil bruge til det her, skal jo komme et eller andet sted fra.
Kristian Jensen (V), 2021-03-02:
Jeg skal holde den her del af debatten alene til spørgsmål omkring ændringsforslaget, som hr. Bruno Jerup nævnte her.
Det er korrekt, at der er kommet et ændringsforslag om, hvornår lovforslaget skal fremsættes.
I det oprindelige beslutningsforslag fremgik det, at lovforslaget skulle fremsættes inden den 1. marts 2021, men da vi har passeret den 1. marts, gav det ligesom ikke rigtig nogen mening.
Så har der været en kritik af, at der med lovforslaget ikke ville være nogen afklaring af, præcis hvad det er, som forslagsstillerne ønsker en sådan skole skal være bygget af.
Det skyldes, som det også står i betænkningsbidraget, at vi ønsker, at der kommer en skolekreds, et repræsentantskab, som skal komme med et bud på, hvordan den konkrete udmøntning af rammen skal være.
Derfor vil det være sådan, at det nu, når vi om lidt vedtager beslutningsforslaget, vil være muligt for folk, der ønsker at byde ind med at kunne danne en fri læreruddannelse, at komme med forskellige bud på, hvordan indholdet præcis skal være, beliggenheden, samarbejdet med andre kulturinstitutioner m.v., og derfor kan man ikke, som hr. Bruno Jerup siger, forudse, hvor i Danmark skolen præcis måtte komme til at ligge henne.
Der kan komme flere bud ind, og det vil der være mulighed for at gøre.
Ministeren har klart sagt, at det ikke er ministerens ønske, at der kommer en fri læreruddannelse.
Det er der derimod et flertal i Uddannelses- og Forskningsudvalget der gør, og derfor har vi lagt op til, at det er Uddannelses- og Forskningsudvalget, der tager en sådan beslutning.
Er det normalt, at den type beslutninger træffes uden inddragelse af et ministerium?
Er det første gang?
Nej, det er det heller ikke.
Må jeg ikke bare minde Enhedslistens ordfører om, at Enhedslisten i en årrække fra 2015 til 2019 var en del af et forlig omkring Togfonden DK, og hvert eneste år blev vi, på trods af at vi fra regeringens side ønskede at træde ind i Togfonden DK, holdt udenfor, hvorefter man i Togfonden DK sad og fordelte nogle midler uden inddragelse af Transportministeriet.
Så først når Togfonden DK-forligets partier var blevet enige om, hvordan midlerne skulle fordeles, blev det overladt til ministeriet at udføre det, som forligskredsen havde sagt.
Dengang var det en forligskreds, altså ikke et helt udvalg, men en kreds af partier uden om regeringen, der traf beslutningen.
Vi lægger op til, at det skal være Uddannelses- og Forskningsudvalget, og dermed også at de partier, som ikke synes, at det her er en god idé, kan være med til at tage del i diskussionen og snakken om, hvad det er for nogle kriterier, der skal være.
Det synes vi er en rimelig måde, og derfor er jeg glad for, at der er opbakning til og et flertal bag ændringsforslaget, og jeg takker selvfølgelig både dem, der er medforslagsstillere, men også dem uden for forslagsstillerkredsen, som bakker op om både ændringsforslaget og beslutningsforslaget.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-02:
Jeg vil bare bakke Enhedslistens ordfører op og sige, at det er en helt, helt usædvanlig beslutning, vi er ved at træffe, med meget, meget store konsekvenser.
Jeg skal nok gå op og holde min egen tale lige om lidt, men i forhold til det, som vi snakker om nu
, nemlig at beslutningen er taget tilbage til udvalget og det er udvalget, der skal beslutte, hvor den her nye uddannelsesinstitution skal ligge, kan det godt være, at der er fortilfælde, men det er helt usædvanligt.
Mit spørgsmål til ordføreren er: Hvordan skal det udbud være, altså hvem skal formulere det udbud?
Nu rækker man ud til kommuner og gode folk derude, der skal lave den her skolekreds, men hvem skal formulere det udbud?
Og når det så kommer tilbage til udvalget: Hvilken faglighed har vi som politikere til at vurdere, hvilket forslag der er det bedste?
Kristian Jensen (V), 2021-03-02:
Først og fremmest har jeg ingen intentioner om, at kommunerne skal blandes ind i det her.
Jeg vil mene, at det er, som man kender det fra Den Frie Lærerskole i Ollerup eller fra andre selvstændige uddannelsesinstitutioner, højskoleverdenen m.v., nemlig at der dannes en skolekreds, et repræsentantskab, der har ansvaret, og som laver den konkrete indstilling.
De byder så ind og sender deres ansøgning til Uddannelses- og Forskningsudvalget.
Hvis Uddannelses- og Forskningsudvalget ønsker en, kan man sige, mere embedsmandsagtig vurdering af det, vil det være muligt at stille spørgsmål til ministeren om at lave en vurdering af det.
Ellers tror jeg jo på, at det er os, der som politikere er i stand til at vurdere, hvad det er vi ønsker ud af en fri læreruddannelse.
Mette Frederiksen (S), 2021-03-02:
Det er heldigvis aldrig sådan, at der ikke sker noget.
Vi er i fuld gang med at håndtere en global pandemi og bruger nærmest al vores vågne tid hvert eneste døgn på at få Danmark sikkert igennem det her.
Man kan jo altid diskutere, hvordan man tilrettelægger forløbet, og det gode er, at man nok kan kritisere det hele.
Jeg tror, at det er godt, at vi, på det tidspunkt, hvor vi er nu, har lejlighed til at sidde ned over for hinanden og komme i dybden også med den mere langsigtede håndtering af coronaen, for vi ved, at tingene vil være helt anderledes, når vi når ind i april-maj og flere danskere vil være vaccineret.
Der er jo lavet en politisk aftale, der gælder for marts måned – den er lavet – som jo også slår fast, at hvis det er muligt, skal der åbnes yderligere op allerede den 15. marts.
Det gælder for efterskoleelever og højskoleelever, og det gælder potentielt også for flere øer, og det gælder for flere afgangselever.
Det er der allerede lavet en aftale om.
Problemet med at regne – og det ved hr. Søren Pape Poulsen godt, for det har vi været igennem rigtig mange gange – er, at vi bliver nødt til at se, hvad konsekvensen er af den genåbning, der er i gang, og den startede først i går.
Og det vil sige, at den smitte, som de ældste elever, idrætten og detailhandelen måtte give, kan vi ikke måle endnu, og derfor bliver vi nødt til lige at komme lidt længere hen for at kunne se, hvad konsekvensen er af den genåbning, vi allerede er i gang med.
Men vi er selvfølgelig fuld gang.
Og vi har ikke alene tillid til hinanden, men vi har også tillid til, at andre gør, hvad de kan for at få Danmark igennem krisen.
Tingene hænger jo sammen.
Det er rigtigt, at internationalt set er vores tillid til myndighederne meget, meget stor, mens det skranter lidt mere, når det kommer til politikere, og det har det været igennem ganske mange år, desværre for os.
Vi kan også se det nu, hvad angår udrulning af vacciner, nemlig at Danmark godt kan gå hen og blive et af de lande i verden, hvor allerflest mennesker lader sig vaccinere, fordi vi tør have tillid til, at når en vaccine er godkendt, er den også god nok, hvad den i øvrigt også er.
Så jeg er meget enig i den grundlæggende analyse.
Jeg tror i øvrigt også, det er rigtigt, som hr. Kristian Thulesen Dahl siger, at jo mere, vi samarbejder på Christiansborg, jo lettere har danskerne også ved at have tillid til de politiske beslutninger, og det er, hvad enten det handler om corona eller så meget andet.
Derfor har jeg aldrig selv været nogen stor tilhænger af blokpolitik, og jeg er heller ikke tilhænger af, at man eksempelvis går i krig med et meget spinkelt flertal på vegne af Danmark, eller at man laver kommunalreformer for Danmark med et spinkelt flertal, eller at man håndterer corona med et spinkelt flertal.
Hvis der er noget, der ikke har været så godt som muligt i de forhandlinger, der har været i sidste uge, synes jeg, vi i fællesskab skal få rettet op på det, for jeg er enig i grundanalysen: jo mere, vi arbejder sammen her, jo større tillid har danskerne også bredt set til Christiansborg.