runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2020-01-23:
I forhold til sprogkrav hørte jeg også, at ministeren kom os i møde, fordi der selvfølgelig skal gøres noget, men det er kun sådan halvt, for man tør ikke gå hele vejen, som Sverige har gjort, for så mister vi måske nogle læger.
Så spørgsmålet er: Hvad er vigtigst – er det patienternes sikkerhed, eller at vi mister læger?
Vi er altså et af de lande, der har flest læger, og det kunne jo være, at vi i stedet for skulle kigge på, hvordan vi brugte dem.
Magnus Heunicke (S), 2020-01-23:
Altså, jeg tror, jeg må bede om at få et skriftligt spørgsmål i udvalgsarbejdet om lige præcis det element, der handler om udenlandske universiteter og kontrollen med dem.
Så lad os prøve at bore det ud sammen i udvalgsarbejdet.
Så vil jeg appellere til, at man også fra Dansk Folkepartis side hører det, som bliver sagt her fra talerstolen, nemlig at regeringen sådan set er klar og har startet arbejdet – og forhåbentlig kan vi få et bredt flertal og en bred aftale om det i Folketinget – med at gøre det, som EU's regler faktisk også giver mulighed for, nemlig at stille nogle sprogkrav til de læger, der er uddannet i EU.
For som patient kan man jo ikke bruge det til noget, at det er en EU-læge, og så der er nogle andre krav.
Patienten har jo fuldstændig berettiget behov for og krav på, at man kan forstå, hvad der bliver sagt til en, når man er på et dansk sygehus.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-23:
Mange tak.
Tak for ministerens svar, men det betrygger mig ikke i, at vi kommer til at kunne se noget fremadrettet, der gør patienterne trygge i sundhedsvæsenet.
Det her er jo ikke en ny sag, og det er også derfor, det er en genfremsættelse.
For vi har jo set nogle ulykkelige hændelser.
Der er danske patienter, der er døde på operationsbordet; der er afdelinger, der er lukket, fordi det var udenlandske læger, der var ansat, der hverken havde de rigtige kvalifikationer eller kunne sproget.
Og det er det, vi gerne vil gøre op med, og det er utroligt, at det er EU's anerkendelsesdirektiv, der skal bestemme, hvilken tryghed og sikkerhed vi har i Danmark, når vi skal behandles i vores sundhedsvæsen.
Ministeren var inde på, hvad man gjorde i EU, men hvad gør man med de universiteter, som vi så i den udsendelse, der var sidste år, og som skrev falske uddannelsesbeviser?
Har man fået lavet en liste over, hvilke universiteter der er sortlistet, og hvilke der er hvidlistet, så man ved, hvilket universitet det er, man kan optage fra?
Vi så jo netop, at der var folk fra tredjeverdenslande, der kom, og så fik de en uddannelse i et EU-land.
Magnus Heunicke (S), 2020-01-23:
Der er en intention om, at alle læger uanset uddannelsesland, uanset statsborgerskab og oprindelse skal have de rette faglige og sproglige kompetencer, når de går ind i vores danske sundhedsvæsen.
Jeg ville ikke være tryg ved, at vi lempede alt for meget i forhold til den kontrol og de krav, vi stiller til tredjelandslægerne.
Jeg er til gengæld glad for, at vi har et EU, som netop kan sikre, at vi kan bruge de udenlandske læger, og at vi har indflydelse på, hvilke uddannelseskrav vi kan stille til dem i EU.
Peder Hvelplund (EL), 2020-01-23:
Nu skal man selvfølgelig understrege, at de 2.100 udenlandske læger, der arbejder i Danmark, gør en kæmpestor og uvurderlig indsats i sundhedsvæsenet.
Og de fordeler sig, som jeg husker det, nogenlunde ligeligt mellem læger, der kommer fra EU-lande, og læger, der kommer fra tredjelande.
Jeg har svært ved at forstå, hvorfor vi ikke skal stille de samme krav.
For inden for EU – anerkendelsesdirektiv eller ej – er der store forskelle, og Styrelsen for Patientsikkerhed har jo selv erkendt, at der er sket fejloperationer, med baggrund i at kvalifikationerne hos læger, der kom fra EU-lande, ikke har været tilstrækkelige.
Vi ser det jo desværre primært på sygehuse, hvor man i forvejen har svært ved at tiltrække læger.
Har vi ikke et nationalt ansvar i forhold til det?
Magnus Heunicke (S), 2020-01-23:
Tak for spørgsmålet, og tak for, at man tager imod det, jeg annoncerer i forhold til det, der handler om sprog.
I forhold til det, der handler om den del, som spørgsmålet her handler om, er der jo netop den kæmpestore forskel, at vi som medlemmer af EU har været med til og dermed også har haft indflydelse på de mindstekrav, som man som læge fra et EU-land skal leve op til, hvis uddannelsen skal godkendes i Danmark.
Helt modsat er det jo med en læge, der kommer fra et land uden for EU.
Der har Danmark jo af alle mulige gode grunde ingen som helst mulighed for påvirke eller øve indflydelse på, hvilken længde eller hvilket indhold en sådan uddannelse skal have.
Derfor giver det rigtig god mening, at vi fastholder, at vi også har en række faglige krav til læger, der er uddannet i tredjelande, hvor vi altså ikke har et så uddybet kendskab til og indflydelse på indholdet af uddannelsen, som man har i EU.
Peder Hvelplund (EL), 2020-01-23:
Tak for det, og tak til ministeren for redegørelsen.
Det er jo sådan i det danske sundhedsvæsen, at hele forudsætningen for at kunne komme ud og arbejde er, at man får en autorisation.
Den baserer sig på nationale krav, vi stiller til uddannelse, og for udenlandske lægers vedkommende baserer den sig på nogle krav, vi stiller til sprog og kvalifikationer.
Selvfølgelig er der et arbejdsgiveransvar, i forhold til at man også skal igennem en ansættelsessamtale.
Det synes jeg jo er meget tilfredsstillende.
Det er jeg glad for at høre.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Hvorfor gør det samme sig ikke gældende i forhold til kvalifikationer?
Nu kan jeg forstå, at ministeren henviser til EU-forpligtelserne.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om sundhedsministeren har et sundhedsfagligt argument for, at det er en anden type krav, vi stiller til læger, der har taget deres uddannelse i et EU-land, end til de læger, der har taget deres uddannelse i tredjelande.
Er der en sundhedsfaglig begrundelse for, at man ikke indfører de samme regler?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Det var så anden gang, der kom en kommentar og ikke et spørgsmål, som ordføreren mener jeg ikke svarer på.
Det er jo så fair nok.
Vi mener grundlæggende, at udlændinge, der kommer til Danmark, skal forsikre sig mod arbejdsløshed.
Det sagde jeg også i min tale.
Så måske skulle man have lyttet lidt bedre efter.
Christian Juhl (EL), 2020-01-23:
Sådan kan man jo snakke udenom.
Hvordan I gør det, ved jeg ikke.
Jeg sagde bare: De folk, der kommer her til landet, gør jo, hvad Nye Borgerlige siger, nemlig klarer sig selv og forsikrer sig i det forsikringssystem, vi nu engang har.
Eller skal vi også have afskaffet dagpengesystemet og a-kassen, eller hvad er det, Nye Borgerlige vil?
De gør lige præcis det, at de følger ordførerens beskrivelse af, hvad man skal.
Bent Bøgsted (DF), 2020-01-23:
Jeg synes, det er en af de dårligste sammenligninger, der nogen sinde er blevet lavet her.
At sammenligne Berlinmuren med optjeningskravet til dagpenge, synes jeg ikke man kan gøre.
Jens Rohde (RV), 2020-01-23:
Da man i sin tid byggede Berlinmuren, sagde Erich Honecker: Det er simpelt hen, fordi vi skal sørge for, at folk ikke kommer ind i vores land.
Men vi ved jo godt, hvem Berlinmuren gik ud over – det var alle de mennesker, der gerne ville ud, måske ikke for evigt, men for en tid.
Det endte jo med, at man spærrede folk inde, og det er jo faktisk også det, opholdskravet gør.
Det er sådan set en arbejdsmarkedsmæssig berlinmur, som man lavede, fordi det går ud over de mennesker, som tager til udlandet og arbejder for en stund.
Det er jo dem, der i realiteten bliver straffet af det her.
Har det aldrig bekymret Dansk Folkeparti, at den der Berlinmurseffekt i virkeligheden har været det mest epokegørende i den lov, man i sin tid fik vedtaget?
Bent Bøgsted (DF), 2020-01-23:
Nu var det ikke sådan, at det blev fjernet over en nat.
Vi skal lige huske på, at der er en overgangsordning til at starte med.
Hvis man har været 5 år ud af de seneste 12 år i Danmark, har man ret til dagpenge, og også 6 år og 7 år ud af de seneste 12 år.
Så det var jo ikke lige over en nat, og man skal lige huske på, at hvis der er nogen, der har været i udlandet i 20 år og betalt til en a-kasse, har de ikke betalt til det danske velfærdssystem i den tid.
Det kan godt være, de har betalt til en a-kasse, men de har ikke betalt skat i Danmark.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-01-23:
Men sagen var jo ikke desto mindre, at da den tidligere regering indførte den her regel, betød det faktisk, at mennesker, som havde været i arbejde og havde optjent dagpengeret og betalt til en a-kasse igennem flere år, pludselig fra den ene dag til den anden ikke havde nogen som helst værdi af den forsikring, som de havde betalt ind til.
Den blev bare fjernet over en nat.
Jeg synes, at det var rimeligt, at man gjorde sig den overvejelse at sige, at det her må man skabe ligeret på, og det her er jo bare ligestilling på arbejdsmarkedet og ikke noget som helst andet.
Bent Bøgsted (DF), 2020-01-23:
Jamen nu var det ikke mig, der sagde, at det var beskæftigelsespolitik.
Jeg sagde, at regeringen har sagt, at det var beskæftigelsespolitik.
Ifølge Dansk Folkepartis ordbog er det her udlændingepolitik, da det mest gavner udlændinge.
Og det her lovforslag er heller ikke at stramme udlændingepolitikken.
Det er en lempelse af udlændingepolitikken, som regeringen og støttepartierne i gang med her.
Man lemper udlændingepolitikken endnu en gang, og det kan vi bare konstatere.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-01-23:
Tak for det.
Bare for en god ordens skyld: Ordføreren siger selv, at det her jo ikke er udlændingepolitik, det er beskæftigelsespolitik, og det er fuldstændig rigtigt.
Det er ikke et forslag, der betyder, at 1 års ophold i Danmark, hvor man er i arbejde, betyder, at man også per automatik har opholdskrav.
Det er et forslag, der handler om, at man fuldstændig på lige fod med andre på det danske arbejdsmarked, når man har haft 1 års fuldtidsbeskæftigelse og samtidig været medlem af en a-kasse, har ret til dagpenge.
Er det ikke lige at stramme den en smule at påstå, at det her er en stramning af udlændingepolitikken og ikke bare er at skabe ligeret på arbejdsmarkedet?
Jens Rohde (RV), 2020-01-23:
Nej, det ved jeg godt at Dansk Folkeparti ikke synes, og det er jo, fordi Dansk Folkeparti, der elsker at gøre sig til den store kulturforkæmper og forkæmper for danske værdier, i virkeligheden er historieløs i sin politik.
Det, der er sandheden, er, at det, vi ophæver her, er bondefangeriet.
Det er det bondefangeri, der tvinger folk til at blive i det samme land.
Selv om man, som fru Kirsten Normann Andersen siger, igennem hele sit liv har betalt til a-kasse, arbejdsløshedsforsikring og sådan noget, har man, hvis man så i en vis periode arbejder i et andet land, bare mistet hele den forsikring, man har betalt til.
Det er bondefangeri.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Jeg stikker ikke mig selv blår i øjnene og tror, at socialister eller kommunister har nogen som helst sans for, hvad det vil betyde at kæmpe for et frit og demokratisk samfund.
Det gør vi i Nye Borgerlige.
Christian Juhl (EL), 2020-01-23:
Jeg føler mig slet ikke ramt af det der.
Enhedslisten står der, hvor Enhedslisten står.
Vi har lovet vælgerne at føre en politik, og den fører vi, uanset om det er arbejdsmarkedspolitik som i det her tilfælde, eller det er udlændingepolitik.
Så nemt er det.
Hvad Nye Borgerlige er sat i verden for, aner jeg ikke en pind om, men jeg kan høre, at I gerne vil diskutere grundlov, og det synes jeg er en god idé.
Udlændinge kommer til Danmark, laver et stykke ærligt arbejde, og i modsætning til hvad Nye Borgerliges ordfører tror, ja, så forsikrer de sig selv.
Det er det, ordføreren siger: De må jo forsikre sig selv og sørge for sig selv.
Ja, det er jo det, de prøver ved at tegne en forsikring på arbejdsmarkedet, der hedder a-kasse.
Det er for at sikre sig.
De betaler troligt til den år efter år og forventer så også, at de får noget ud af den på lige fod med de arbejdere, der er i landet.
Man skal vel ikke forskelsbehandle arbejdere på et arbejdsmarked.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Nye Borgerlige blev sat i verden for at beskytte danskerne og beskytte Danmark, sikre Danmarks fremtid og for at beskytte mod en mangeårig dybt forfejlet indvandringspolitik, som skader vores land økonomisk, kulturelt og retsmæssigt.
Når andre partier svigter deres flotte ord i valgkampen, kan borgerne derude regne med Nye Borgerlige.
Før jul fik regeringen vedtaget højere ydelser til indvandrere, der ikke bidrager, men lever af skattekroner, som politikerne tvingerne danskerne til at aflevere.
Det burde have været stoppet, og det var en hån mod alle dem derude, der står op og knokler hver dag.
Nu står vi så over for endnu en lov, som vil betyde, at danskerne må til lommerne for at give hele 148 mio. kr. om året til hovedsagelig udlændinge fra tredjelande.
Det er en massiv lempelse af udlændingepolitikken, som er i direkte modstrid med, hvad mange partier gik til valg på.
Man kunne blot have lavet en lovgivning, der havde løst problemet ved at indføre det sunde princip, som vi har i Nye Borgerlige, nemlig at offentlige ydelser selvfølgelig er til danske statsborgere, og udlændinge, der kommer hertil for at arbejde, må selvfølgelig forsørge sig selv og forsikre sig mod arbejdsløshed.
Men det vil man ikke.
Så kære danskere, der er derude og lytter med, når politikerne og partierne herinde siger, at der ikke er penge til det ene og det andet, er det ganske enkelt, fordi de bruger jeres penge derude på noget andet.
Med det forslag, der blev vedtaget før jul, og det her, giver man 300 mio. kr. ekstra til udlændinge – penge, der kunne være brugt på grundlæggende kernevelfærd eller på afgifts- og skattelettelser, som vil komme den almene dansker til gode.
Det vil vi bekæmpe i Nye Borgerlige.
Vi vil ikke bare se passivt til, mens vores skønne land ødelægges af en forfejlet indvandringspolitik og nogle politikere og partier, som tilsyneladende hverken har modet eller viljen til at gøre det rigtige for Danmark.
Derfor iværksætter vi § 42 i grundloven.
Men danskerne skal høres, når politikerne løber fra deres ord og lemper udlændingepolitikken.
En stor tak skal lyde til Dansk Folkeparti for at stå sammen med Nye Borgerlige i den her sag på danskernes side.
Vi vil igen også komme med en dybfølt opfordring til vores kollegaer her i Folketingssalen: Gør nu det rigtige for Danmark, skriv under, og lad folkets stemme blive hørt.
Jette Gottlieb (EL), 2020-01-23:
Jeg vil lige gøre opmærksom på, at det lovforslag, vi snakker om og skal stemme om lige om lidt, er et lovforslag, der handler om dagpengesystemet i Danmark.
Der er det en meget afgørende faktor, at man har en ligebehandling af medlemmerne af a-kasser, sådan at alle skal opfylde de samme betingelser.
Der er endnu et par ikke så gode elementer i den lovgivning, men den er dog sådan, at når man er medlem af en a-kasse, og man har arbejdet i 1 år, så har man optjent retten til at få udbetalt sin forsikringspræmie – det er en forsikringsordning.
Jo, den ændring, som vi nu fjerner, blev indført over en nat.
Og jo, den blev ikke bare indført over en nat, den blev indført med tilbagevirkende kraft, så de mennesker, der var medlem på det tidspunkt, men som ikke opfyldte betingelserne, over en nat mistede deres ret til dagpenge.
Derfor er det meget vigtigt, at vi i dag fjerner den bestemmelse, som blev indført dengang.
Bent Bøgsted (DF), 2020-01-23:
Jamen tak for det, hr. Bjarne Laustsen.
Ja, vi deler valgkreds.
Og så vidt jeg husker – nu vil jeg ikke hænges op på tal – har de fleste af de udlændinge, der arbejder på slagteriet, været her i Danmark i snart 5 år eller mere end 5 år, og derfor kan de så også få dagpenge.
Bjarne Laustsen (S), 2020-01-23:
Jeg vil gerne sige til ordføreren: Nu deler vi jo valgkreds.
Oppe i Sæby er der et pænt stort slagteri med flere hundrede tredjelandsborgere.
Det her lovforslag rammer kun tredjelandsborgere – og så danskere, der er rejst ud for at arbejde og kommer hjem.
Det, der er problemet her, er, at alle dem fra tredjelande, der arbejder på et slagteri, betaler kontingent til a-kassen.
Det vil de holde op med, hvis det var fortsat med, at man ikke kunne sikre dem dagpenge.
Der er ikke skyggen af chance for, at de bliver arbejdsløse og skal trække på nogle dagpenge.
De betaler ind til fællesskabet, for at andre danskere kan få dagpenge.
Det er det, der er problemet med Dansk Folkepartis politik – ikke noget som helst andet.
Bent Bøgsted (DF), 2020-01-23:
Jeg betragter det mere som en venlig kommentar.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-23:
Tak for ordet.
Og tak til DF for at bakke op om, at Nye Borgerlige nu igen aktiverer § 42.
Det gør vi selvfølgelig, fordi et flertal i Folketinget er gået til valg på at holde fast i den stramme udlændingepolitik.
Socialdemokratiet har fået magten, fordi de sagde, at de ville fastholde den stramme udlændingepolitik.
Nu har vi en lempelse i udlændingepolitikken, og så kan man kalde det beskæftigelsespolitik, men faktum er, som ordføreren siger, at mere end 80 pct. af dem, som får gavn af det her, er udlændinge – og det er ikke bare udlændinge, det er også tredjelandsborgere.
Jeg er også glad for, at ordføreren sætter Radikale Venstre på plads, når de forsøger sig med Berlinmuren – det plejer at være nazikortet, der bliver trukket.
Nu har vi så hørt Berlinmuren.
Jeg ved ikke, hvad det bliver næste gang, men der er åbenbart ikke grænser for udskamning, så tak til DF og tak til ordføreren.
Bent Bøgsted (DF), 2020-01-23:
Uanset hvad hr. Christian Juhl siger, mener Dansk Folkeparti, at det her er udlændingepolitik.
Det er en udlændingelempelse, fordi de fleste af dem, det er til gavn for, er udlændinge.
Christian Juhl (EL), 2020-01-23:
Det ændrer da ikke ved, at de kommer; det ændrer ikke ved, at vi har brug for, at arbejdere i vores land er ligestillede.
Vi tager ikke hensyn til, om de er af anden etnisk baggrund eller af dansk baggrund; de er gode danske arbejdere, som yder en indsats i vores samfund, og det skal vi da være glade ved, især hvis vi i en periode har mangel på arbejdskraft.
Og jeg mener også, at det inspirerer os at få anden arbejdskraft ind på vores arbejdsmarked.
Det er god arbejdsmarkedspolitik, det er fornuftig arbejdsmarkedspolitik, og så er det en retfærdig arbejdsmarkedspolitik.
Det er gammeldags, og jeg synes også, det er en politisk skævvridning, at have sin egen ordbog og skrive gotiske bogstaver og ikke kunne forstå, at det her er arbejdsmarkedspolitik.
Ordføreren sagde, at i DF's ordbog er det her udlændingestramninger.
Nu har jeg ikke læst hele DF's ordbog, og jeg er heller ikke klar over, om I stadig væk skriver sådan nogle ting med gotiske bogstaver, men det er da lidt af en gammeldags opfattelse.
Vi må jo erkende, at arbejdskraften flytter sig.
Vi må jo erkende, at gode danske håndværkere, hvis der er brug for dem, også tager til både Tyskland og Sverige og for den sags skyld til Afrika, hvis det skal være – og de får både selv noget ud af det, men jeg synes også, at de gør Danmark, som DF meget gerne vil snakke om, en tjeneste ved netop at komme ud og få inspiration.
Prøv lige at tænke på, hvor fattigt og ensporet et samfund vi ville være, hvis ikke naverne og alle mulige andre op igennem historien var taget ud i verden.
Det skal vi da være glade ved, og vi skal da ikke lægge hindringer i vejen for det.
Jeg synes nok, at Dansk Folkeparti må modernisere både deres sprog og deres ordbog en smule og sige, at her er der en mulighed for, at vi ligestiller arbejdere på arbejdsmarkedet, og at det er en rigtig god ting.
Bent Bøgsted (DF), 2020-01-23:
Man skal lige huske på, at der er rigtig mange undtagelser i den her forbindelse, for hvis man er udsendt af en dansk virksomhed for at arbejde i udlandet, så er man ikke omfattet af den her lov, så har man stadig væk sit a-kassemedlemskab.
Hvis man er udsendt og arbejder som professor et eller andet sted, så har man stadig væk mulighed for at have et a-kassemedlemskab.
Og man kan jo være i udlandet i 5 år og så komme tilbage, når det er fuldt indfaset, og så kan man stadig væk få dagpenge.
Jeg synes ikke, det er bondefangeri.
Og ja, Dansk Folkeparti kæmper for danske værdier – det er måske mere, end hvad De Radikale gør.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-23:
Jamen jeg er helt enig med ministeren i, at de regler, vi har for sprogkrav i forhold til læger fra EU-lande, er tilstrækkelige, fordi det må være op til regionerne og sygehusene at vurdere, om sprogkravene lever op til det, man skal levere over for patienterne.
Jeg forstår bare ikke, hvorfor vi så har behov for nogle strengere sprogkrav for folk, der kommer fra andre lande.
Altså, de faglige krav skal være strenge, de skal kunne deres stof, de skal kende noget til sygdommene og til den medicin, der kan udskrives osv., men hvorfor er der behov for strengere sprogkrav til folk, der kommer fra nu f.eks. Storbritannien, end der er til læger, der kommer fra Tyskland?
Bent Bøgsted (DF), 2020-01-23:
Nu vil jeg ikke påstå, at L 85 er en udlændingestramning.
Den lov, vi lavede under den tidligere regering, var en udlændingestramning, og det her må være en udlændingelempelse, når ca. 80 pct. af dem, der får gavn af det her, kommer fra tredjeverdenslande og er indvandrere og flygtninge.
Og jeg er sikker på, at rigtig mange af dem, der kommer fra udlandet og arbejder i Danmark, kan gøre brug af deres eget sikringssystem i det land, de kommer fra.
Magnus Heunicke (S), 2020-01-23:
Men så er vi måske faktisk enige, for det arbejde, som vi nu er i gang med, og som jeg håber vi kan få en bred opbakning til i Folketinget, er jo netop et arbejde, som formentlig vil ende med, at der vil blive stillet nogle sprogkrav til læger fra EU, men at det vil være nogle sprogkrav, som formentlig ikke vil være på samme niveau, som læger uden for EU skal leve op til.
Det tror jeg er meget fornuftigt, også al den stund at det jo – ud over at det er EU-regler, vi skal leve op til – så også er alle de andre ting, jeg har sagt omkring uddannelsen af læger i EU.
Peder Hvelplund (EL), 2020-01-23:
Jeg tænker bare, om det i et tilfælde som det her, hvor man kan sige, at når det på den ene side er hensynet til patientsikkerheden og på den anden side er hensynet til EU-retten, så ikke var en sag, det var værd at prøve ved EU-Domstolen, altså for at se, om det virkelig er rigtigt, at når et nationalt parlament vil varetage hensynet til patientsikkerheden, er der EU-regler, der forhindrer det.
Og er det så ikke noget, vi skal have lavet om på?
Altså, EU-retten er jo drivende i forhold til lovgivningsarbejdet i EU.
Så var det ikke en sag, det netop var værd at rejse?
Stinus Lindgreen (RV), 2020-01-23:
Tak for det.
Det har givet anledning til mange overvejelser, for jeg er fuldstændig enig i problematikken, nemlig at selvfølgelig er patientsikkerheden det vigtigste, og selvfølgelig skal de læger, der arbejder i det danske sundhedsvæsen, have de rette kvalifikationer.
Jeg har ikke hørt nogen herinde, der er uenig i det standpunkt.
Når det er sagt, er vi jo, som Venstres ordfører også sagde, bundet af EU-retten, og vi er glade for anerkendelsesdirektivet.
Vi er glade for, at man kan rejse på tværs af EU's grænser og nemt få anerkendt sine erhvervsmæssige kompetencer.
Når det er sagt, er det klart, at der i det her tilfælde er nogle problemer.
Det anerkender vi, og det er derfor, jeg siger, at man bør kigge på, hvad vi kan gøre inden for direktivet, så vi kan sikre, at de læger, der arbejder her, har de rette kvalifikationer.
Det kunne f.eks. være at kigge på, hvor lang en uddannelse skal være, før vi automatisk skal anerkende den.
Jeg mener, at det var Liberal Alliances ordfører, der nu ikke længere sidder dernede, der sagde, at der jo derudover også er et ansættelsesansvar ude i regionerne, hvor jeg regner med, at de selvfølgelig kigger på, om de læger, de ansætter, har de rette kvalifikationer.