Lars Christian Lilleholt (V), 2018-01-09:
Tak for det, formand, og tak til Enhedslisten for forslaget.
Forslaget omhandler spildevandsselskabernes mulighed for at medfinansiere kommunale klimaprojekter, hvor der bortledes tag- og overfladevand, over forbrugernes vandregning.
Jeg synes, der er tale om et meget vigtigt emne, for det er selvfølgelig vigtigt, at vi gennemfører gode og kloge investeringer i klimatilpasning.
Derfor er der også inden for de seneste 5 år blevet gennemført væsentlige forbedringer af vandselskabernes muligheder for at finansiere kommunale klimatilpasningsprojekter.
Det er vigtigt at have i baghovedet, når vi drøfter selskabernes muligheder for at finansiere kommunale klimatilpasningsprojekter fremadrettet.
Før 2013 var det nemlig kommunerne, som selv fuldt ud skulle finansiere de kommunale klimatilpasningsprojekter.
I 2013 blev der indført regler om, at spildevandsselskaberne kunne finansiere 75 pct. af de kommunale klimatilpasningsprojekter.
Der blev ovenikøbet indført en midlertidig ordning, som indebar, at selskaberne i 3 år kunne finansiere 100 pct. af de kommunale klimatilpasningsprojekter.
Den midlertidige ordning udløb i 2016.
Det betyder, at spildevandsselskaberne i dag kan finansiere 75 pct. af de kommunale klimatilpasningsprojekter.
Jeg anerkender fuldt ud, at det er en vigtig dagsorden, og jeg anerkender også, at der skal være gode muligheder for at gennemføre denne type klimaprojekter i dag.
Derfor er jeg også glad for, at der er kommet væsentlig bedre muligheder i dag, end hvad der var tilfældet før 2013.
Men når forbrugerne over deres vandregning betaler omkostningerne til de her projekter, skal vi selvfølgelig finde en god balancegang, hvor vi både tilgodeser hensynet til klimatilpasningen og hensynet til forbrugerne.
Og det er en svær balance.
En evaluering fra foråret 2017 af kommunernes klimatilpasningsprojekter har nemlig vist, at de alternative klimaprojekter, hvor der afledes tagog overfladevand, ofte er billigere end de traditionelle løsninger, hvor der nedgraves rør og etableres underjordiske bassiner.
Det er godt.
Men evalueringen fra 2017 har samtidig vist, at spildevandsselskabernes muligheder for at finansiere kommunernes klimatilpasningsprojekter kan give en tilskyndelse til, at der investeres for meget, og at forsyningsselskaberne overkompenseres for investeringerne.
Evalueringen peger på, at det kan være problematisk, at det er kommunerne, som beslutter investeringerne, men spildevandsselskaberne og dermed forbrugerne, der betaler det hele.
Evalueringen peger også på, at det kan være uhensigtsmæssigt, at spildevandsselskaberne kan opkræve alle omkostningerne til projekterne hos forbrugerne, selv om spildevandsselskaberne i forvejen er forpligtet til at tilpasse sig til regnskyl.
Det understreger, at der er tale om en vanskelig problemstilling, hvor vi skal søge at indrette reglerne, så der både tages hensyn til klimatilpasningen og til forbrugerne.
Derfor igangsatte regeringen som opfølgning på forsyningsstrategien en uddybende analyse af vandselskabernes incitamenter til at investere.
Det er en analyse, som vi forventer ligger klar i 2018, og det er en analyse, som kan give os et godt grundlag for at tage stilling til, hvordan reglerne skal indrettes fremadrettet.
Generelt er det vigtigt, at vi sikrer os et godt beslutningsgrundlag, når vi lægger an til regelændringer.
Hvis ikke beslutningsgrundlaget er i orden, indebærer det en risiko for, at vi får indrettet reglerne forkert.
Det kan have uheldige konsekvenser for klimatilpasningen, og det kan have uheldige konsekvenser for forbrugerne.
Og så risikerer vi, at vi om 2 år står her i salen igen for at ændre reglerne en gang til.
Jeg anerkender fuldt ud, at Enhedslisten tager fat på en væsentlig problemstilling, og jeg kan da også se en fornuft i de tanker, der ligger bag beslutningsforslaget.
Men det her er nogle meget komplicerede regler – så komplicerede, at også kommuner og spildevandsselskaber til tider har svært ved at finde rundt i dem.
Derfor vil jeg også meget stærkt opfordre til, at vi afventer den igangværende analyse, inden vi beslutter, hvordan reglerne skal se ud fremadrettet. En del af forslaget handler om, at kommunerne helt skal fritages for at finansiere de alternative klimaprojekter, der gennemføres i kommunerne.
I stedet skal spildevandsselskaberne finansiere hele investeringen, hvilket efter de nuværende regler vil betyde, at spildevandsselskabet kan opkræve hele regningen hos forbrugerne.
Først og fremmest skal man huske, at de nuværende regler er meget mere gunstige end reglerne fra før 2013, hvor kommunerne skulle finansiere det hele i stedet for de 25 pct., som de i dag skal finansiere.
Ud fra et demokratisk synspunkt kan jeg også godt se en fornuft i, at kommunerne skal finansiere en mindre del af projekterne, så politikerne i højere grad står på mål for, at skatteborgerne får mest mulig klimatilpasning for pengene.
Dermed siger jeg også, at det ikke er sikkert, at den løsning, vi kender i dag, er den rigtige.
Som jeg nævnte før, underbygges det af den evaluering, der blev afsluttet i 2017.
Derfor vil jeg meget gerne se på, om vi kan finde en løsning, der både giver tilskyndelse til at beskytte forbrugerne og samtidig sikrer, at der gennemføres en hensigtsmæssig klimatilpasning.
Jeg har den holdning, at vi altid skal se på, om vi kan gøre tingene smartere, så vi kan reducere omfanget af administration.
Derfor er jeg også meget åben over for at se nærmere på, om reglerne kan indrettes på en måde, så der ikke er behov for så meget kontrol i første omgang.
Og det kigger vi også på.
Men det er noget, der er behov for at få analyseret nærmere, inden vi kender den gode løsning, så vi sikrer forbrugerne tilstrækkelig beskyttelse.
Enhedslisten foreslår også, at spildevandsselskaberne skal have mulighed for at være bygherre på kommunens klimaprojekter.
Jeg har noteret mig, at det er et ønske, der særlig eksisterer hos kommunerne og til dels i branchen, fordi det i nogle tilfælde er spildevandsselskaberne, der har den største ekspertise på området.
Men det er klart, at det er noget, jeg vil tage med i de videre overvejelser.
Endelig indeholder beslutningsforslaget et forslag om, at spildevandsselskaberne skal have mulighed for at erlægge medfinansieringen ved projekters gennemførelse, når der gennemføres klimaprojekter på privat grund.
Jeg er enig i, at det skal overvejes, men reglerne for gennemførelse af klimaprojekter på privat grund skal gerne tilgodese de samme hensyn som ved andre klimaprojekter.
Det vil sige, at der skal være den rigtige tilskyndelse til både at lave en klog klimatilpasning og at sikre, at de projekter, der gennemføres, er effektive, så de øvrige forbrugere beskyttes.
Derfor synes jeg, det er klogest at inddrage denne overvejelse i den bredere analyse af, hvem der skal have ansvaret for hvilke dele af projekterne.
Jeg vil godt endnu en gang takke Enhedslisten for forslaget og for at sætte fokus på en vigtig problemstilling.
Regeringen og jeg som minister er meget optaget af reglerne på området og af at sikre en gennemførelse af en hensigtsmæssig klimatilpasning.
Derfor handler det her heller ikke om, hvorvidt vi skal klimatilpasse eller ej.
Det handler om, hvordan vi kan få tingene til at gå hånd i hånd, så vi både klimatilpasser og beskytter forbrugerne.
Jeg mener, at Enhedslisten med forslaget gør sig nogle gode tanker om, hvordan reglerne kan indrettes fremover, og jeg vil ikke afvise, at reglerne for medfinansiering skal justeres.
Der er tale om klimaprojekter til rigtig mange penge, som potentielt vil kunne indregnes direkte i forbrugernes vandregning.
Alene fra 2013 til 2016 har Forsyningssekretariatet godkendt, at der opkræves 1,6 mia. kr. ekstra fra vandforbrugerne til investering i medfinansieringsprojekter.
Derfor vil jeg også opfordre til, at vi nu afventer den analyse, som er i gang, så vi fremadrettet sikrer en god og langtidsholdbar løsning.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte forslaget.