Jeppe Bruus (S), 2022-04-21:
Tak for det.
Dem, der lytter med her, må virkelig tænke, at politik faktisk betyder noget, for hver dag vi har en socialdemokratisk regering, er vi med til at prøve at skabe et mere retfærdigt samfund.
Det, jeg har hørt her i dag fra nogle ordførere, har nærmest lidt været hån og spot over for de mennesker, som har knoklet på arbejdsmarkedet, og som har haft de hårdeste jobs med de laveste uddannelser.
Dem betvivler man nu skal have en ret til tidlig pension.
Så kan vi også være uenige om finansieringen, og det er jo helt fair og rimeligt, og det er det, vi nu diskuterer.
Og det er jo ikke rigtigt, at de har samme muligheder for at trække sig tilbage, som de havde dengang med efterlønnen eller noget andet, for de muligheder er blevet udhulet hen over årene.
Dem har vi en intention om at hjælpe, og så ved jeg godt, at det har de borgerlige også med seniorpensionen, men det er for det første ikke en rettighed, man har, og for det andet skal man have en vis grad af arbejdskraft tilbage i sig.
Selv om de på papiret har relativt skånsomme job og kører rundt og slår græs eller noget andet, så gør det ondt i kroppen, når de kommer hjem.
De ved jo godt, at den tid, de har udsigt til som pensionist, er meget kort sammenlignet med os andre.
De ved det, for hver gang der er nogen, der går på pension, går der ikke så mange år, før de skal ned i kirken til en begravelse.
Det er dem, vi taler om.
Så er det rigtigt, at det altid er sjovere at bruge penge, end det er at opkræve penge, men hvis man har den holdning, at man gerne vil give en rettighed til de mennesker, der har været længst på arbejdsmarkedet, og hvis man også har den holdning, at det skal finansieres, så skal pengene jo komme et sted fra.
Og der lavede vi et kryds, hvor det her så er en del af finansieringen.
Derfor står vi i dag med et lovforslag, som udmønter et vigtigt element i den aftale om ret til tidlig pension, som vi som regering har indgået med SF, Enhedslisten og DF, hvor vi så nu tilvejebringer en del af finansieringen.
Det betyder jo nu, at dem, der i længst tid har slidt og slæbt på arbejdsmarkedet, faktisk får en mulighed for at stoppe, før de er slidt helt ned til sokkeholderne.
Dermed sikrer vi både et mere retfærdigt, men også et mere værdigt pensionssystem.
Den ret skal selvfølgelig være fuldt finansieret.
Og jeg mener faktisk, at vi har fundet en fair og balanceret måde at finansiere det på.
Lovforslaget her indeholder, som det også er nævnt, i den første del et finansieringselement, der består af et samfundsbidrag fra den finansielle sektor, hvilket jo ganske rigtigt betyder, at selskaberne i den finansielle sektor skal betale en forhøjet selskabsskat.
Samfundsbidraget skal efter forslaget ydes af de selskaber, der leverer finansielle tjenesteydelser, og som efter den finansielle lovgivning er under tilsyn fra Finanstilsynet eller tilsvarende udenlandsk tilsynsmyndighed.
Det sikrer en objektiv og præcis afgrænsning af de finansielle virksomheder.
Det sikrer også, at de selskaber, der er i en sammenlignelig situation, behandles ens skattemæssigt.
Samtidig gennemføres skatteforhøjelsen teknisk på en måde, der sikrer, at de berørte selskaber fortsat kan indgå i en normal sambeskatning med de øvrige selskaber, der indgår i koncernen.
Den anden del af finansieringselementet vedrører loftet over fradraget for de allerhøjeste lønninger.
Det loft skal modvirke en skæv lønudvikling for direktører og lignende højtlønnede medarbejdere.
Så er der blevet stillet spørgsmål ved, hvorfor en direktør, der er blevet ansat til 15 mio. kr. i løn, ikke skal have ret til at få en løn på 15 mio. kr., og om man ikke er klar over, at en, der er blevet ansat til en løn på 15 mio. kr., formentlig giver en langt højere værdiskabelse end 15 mio. kr.
Jo, fuldstændig, virksomhederne skal være velkomne til at ansætte en direktør til en løn på 15 mio. kr., og hvis vedkommende er 100 mio. kr. værd, er det en god forretning.
Mon der så er en virksomhed derude, hvor de tænker, at de, fordi de ikke kan fradrage det, fravælger den direktør, som de skal give 15 mio. kr. i løn, men som er 100 mio. kr. værd, og så ansætter de en til 7,5 mio. kr., som måske kun er det halve værd for virksomheden?
Er der mon nogen virksomhed, der ville tænke sådan?
Det tror jeg faktisk ikke.
Så jeg synes egentlig, at den præmis er skæv.
Så var der lidt debat omkring fodboldspillere osv.
Altså, det her lovforslag dækker alle virksomheder og ikke kun den finansielle sektor.
Så med de ord vil jeg godt takke for den debat, der har været, og jeg ser frem til den videre behandling af forslaget og til en konstruktiv udvalgsbehandling.