Rune Lund (EL), 2017-12-08:
Tak for ordet.
Med det her beslutningsforslag ønsker Socialdemokratiet, som det står beskrevet i bemærkningerne, at ændre grundforløbet, så der hvert år frem mod 2025 indregnes en vækst i det offentlige forbrug svarende til det demografiske pres.
I 2025 vil det så betyde, at det offentlige forbrug løftes med 25 mia. kr., og det er så i 2017-priser, sammenlignet med niveauet i år.
Og så skrives der i bemærkningerne: »Dermed vil grundforløbet afspejle det udgiftsniveau, der kræves for at fastholde det nuværende velfærdsniveau.«.
Jeg skal starte med at sige, at vi er meget positivt indstillet over for, at der kommer sådan et forslag fra Socialdemokratiet.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi har haft vores diskussioner gennem årene, også med Socialdemokratiet, og også dengang Socialdemokratiet sad i regering og det var fru Helle Thorning-Schmidt, der var statsminister.
Vi har jo gennem mange år sagt, at vi som minimum bliver nødt til at have en udvikling i vores velfærd, som betyder, at der ikke sker velfærdsforringelser, når der f.eks. kommer flere ældre til, altså at vi som minimum skal have en udgiftsudvikling, som følger det demografiske niveau.
Det har vi gennem årene haft meget svært ved at få Socialdemokratiet med til, men nu har vi sådan et forslag her i dag, og det betragter jeg i virkeligheden som meget glædeligt og noget, som er meget lidt corydonsk, hvis jeg må gå så langt som at sige det.
Jeg betragter det som en politisk sejr, og jeg synes, det er et rigtig fint skridt, der er taget her.
Når man så får noget, vil man jo altid gerne have noget mere.
Og hvis vi bare skal, hvad skal man sige, dække det demografiske træk ind på de 0,7 pct., ja, så forringer vi ikke niveauet i forhold til, hvad niveauet er i dag, men vi har jo også en velstandsudvikling i samfundet som sådan.
Så er det jo i omegnen af 1,1 pct. Jeg har også et teknisk spørgsmål, som jeg godt kunne tænke mig at ordføreren for forslagsstillerne lige ville komme ind på i sin ordførertale.
For der står jo faktisk, at man ønsker en vækst i det offentlige forbrug svarende til det demografiske pres.
Og det offentlige forbrug er defineret på en ret bestemt måde.
Det består jo af den service, som det offentlige stiller til rådighed for befolkningen, f.eks. lægebehandling, skoleundervisning og politi.
Og det offentlige forbrug bliver delt op i individuelt og kollektivt forbrug, når vi definerer det.
Det individuelle forbrug er det, der bliver brugt af den enkelte borger i samfundet, og det er f.eks. lægebehandling og skoleundervisning.
Og så har vi det kollektive forbrug, som stilles til rådighed for samfundet som helhed, og det omfatter f.eks. politi, domstole og forsvar.
Det vil sige, at hvis de 0,7 pct. bliver beregnet ud fra hele det, som vi normalt definerer som det offentlige forbrug, så vil forsvaret jo også være omfattet her.
Og jeg vil sige, at et mere naturligt udgangspunkt havde været at sige 0,7 pct. i forhold til den individuelle del i forhold til det offentlige forbrug.
Men det er simpelt hen bare for at forstå det.
For lad os sige, at 0,1 pct. af de 0,7 pct. går til øgede bevillinger til forsvaret, jamen så har vi jo 0,6 pct., og så har vi en situation, hvor der ikke er bevilget tilstrækkelige midler til, at vi får dækket det demografiske træk ind.
Den præcisering kunne det være rart at få.
Der er et andet spørgsmål, jeg vil stille, og det er derfor, jeg synes, at det her forslag bør sendes til afstemning her i salen, også hvis DF siger, at man indholdsmæssigt er enig i det.
For det her er jo ikke et forslag, som har noget at gøre med lige præcis de forhandlinger, som foregår i den røde bygning, som man kan se 50 m længere henne lige ovre ved Finansministeriet – nå, de sidder et andet sted.
Det har noget at gøre med, hvordan udviklingen af vores velfærd skal være frem mod 2025.
Så jeg synes helt klart, at hvis vi får vedtaget det her, vil det være et stort politisk fremskridt, i forhold til hvordan diskussionen om velfærden i kommunerne har kørt de sidste 10 år.
Så jeg synes endelig, at vi skal få vedtaget det her.
Så jeg håber, det her er et klart signal om, at der ved et regeringsskifte og med en mulig kommende socialdemokratisk ledet regering vil være et offentligt forbrug i forhold til velfærden, der som minimum sørger for, at det demografiske træk er dækket ind.
Sådan forstår jeg det, og det må ordføreren for Socialdemokratiet gerne bekræfte, når det bliver tid til at komme herop.
Og på den baggrund er Enhedslisten naturligvis meget positivt indstillet over for det her forslag.