runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-15:
Jeg holdt de fleste af min barndoms sommerferier i kolonihaver og havde en fest, netop fordi man jo der knyttede et umiddelbart bånd med både andre familier og ens egen familie, fordi der var noget, som ikke var påtaget, der bare holdt os sammen – en fælles forståelse af, at det var det her, vi var rundet af.
Der er jo sket ganske meget på de 30-40 år, og ministeren er inde på noget af det.
Desværre må jeg sige, at jeg ikke tror, at de i øvrigt gode takter, som han slår an i forhold til folkeskolen, kan gøre det alene.
Jeg var forleden dag inde for bare for sjov at se på, hvad man, hvis man gerne vil søge kulturstøtte i det her land, så egentlig skal gøre, og jeg vil sige, at hvis man ikke er sådan fuldstændig tunet ind på woke identitetspolitik og alt det her med kønshalløj osv., altså stort set er medlem af Radikale Venstre, så er det godt nok svært at få lov til at lave offentligt finansieret kunst i Danmark.
Jeg talte i går med nogle studerende fra det københavnske universitetsmiljø, som kunne fortælle mig om, hvordan det her wokenonsens fuldstændig har inficeret universiteterne i sådan et forsøg på at hjernevaske de unge akademikere, ligesom man jo op igennem 1960'erne og 1970'erne havde det med kommunisterne i folkeskolen osv.
Så jeg tror, man skal gribe det meget bredere an, og det vil jeg gerne høre ministerens overvejelse om.
Mattias Tesfaye (S), 2024-03-15:
Nu er jeg ikke kulturminister, men jeg tror godt, man kan lave offentligt finansieret kunst uden at være medlem af Radikale Venstre i Danmark.
Men det betyder ikke, at det, som ligger inde bag ved hr. Morten Messerschmidts tanker, ikke også er noget, der appellerer til mig.
Det vil jeg godt sige.
Når jeg appellerer til nysgerrighed som den vigtigste ressource i en tid, hvor der er kløfter og splittelse, ikke bare i Danmark, men også i mange andre vestlige samfund, på grund af migration, digitalisering og generationskløfter, så er det for mig også vigtigt, at de ekkokamre, der er skabt, ikke blot i mediedækningen, men jo også i nogle af de akademiske kredse, bliver udfordret.
Et af de steder, hvor vi kan gøre det, et af de steder, hvor videnskaben skal præsenteres, og hvor synspunkter skal præsenteres, er jo i folkeskolen, hvor trods alt 80 pct. af landets børn går.
Det er et unikt sted i forhold til at bygge en befolkning op, der er i stand til at modstå et pres og en splittelse, som ikke kun kommer udefra, men som også kommer inde fra vores eget samfund.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-15:
Det synspunkt deler jeg.
Det kan bare ikke stå alene.
Regeringen er nødt til at tænke det ind, også i sin kulturpolitik, i sin universitetspolitik og i sin mediepolitik.
80 pct. af landets journalister stemmer til venstre for midten.
Altså, det er jo en fuldstændig anden afskalning af virkeligheden, man får, når man læser de etablerede medier.
Ja, det kan godt være, at Radikale Venstre er et lille parti blandt befolkningen som sådan, men blandt universitetsfolk, skolelærere og gymnasielærere er det jo et gigaparti, og det betyder jo også bare, at det er en åndelig degenerering af hele den danske befolkning og den fortælling, som ministeren repræsenterer.
Mattias Tesfaye (S), 2024-03-15:
Jeg er enig i, at folkeskolepolitikken ikke kan stå alene, og nu citerer man jo normalt ikke fra forhandlingsforløb, men jeg kan sige, at Dansk Folkepartis undervisningsordfører og i øvrigt andre partiers undervisningsordførere i de igangværende folkeskoleforhandlinger har været meget optagede af historiefaget, og det har jeg gået og tænkt lidt over.
For havde vi siddet i de forhandlinger for 20 år siden, havde det været de naturvidenskabelige fag.
Det var dengang, STEM-fagene var kommet ind i uddannelsespolitikken, og det er jo meget betegnende for den tid, vi lever i, at de humanistiske fag – kristendom, historie og sprogfagene – vinder frem.
Derfor kan jeg jo også se – igen uden at jeg vil lække fra de igangværende forhandlingsforløb – at historie som fag træder frem i bussen, og det sker jo så altid på bekostning af noget andet.
Og jeg er nok også selv overbevist om, at det er nødvendigt i en tid, hvor der er behov for at slå stærkere rødder, fordi forudsætningen for at kunne forstå andre og andet er, at man forstår sig selv.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-15:
Jeg skal gøre det relativt kort.
Jeg vil sige tak til ordførerne for en, synes jeg, god og interessant debat, men også en debat, der blev noget absurd, særlig hen mod slutningen.
Altså at høre Enhedslistens ordfører sige, at hun synes, det er helt legitimt, at skolerne udelukker Dansk Folkeparti eller andre borgerlige partier fra at deltage i skolevalget, og anklage en ung, 16-årig pige, der dengang til skolevalget ikke debatterede andet end cigaretafgifter og kortere skoledage, for at være nynazist, er fuldstændig skingrende vanvittigt.
Og det er i virkeligheden udtryk for det demokratiske skred, som foregår visse steder i vores samfund, og det er det, vi er bekymrede over, og det er det, der er årsag til, at vi har indkaldt til forespørgselsdebat i dag om skolevalgets afvikling.
Men tak til de andre ordførere for, synes jeg, nogenlunde fornuftige bemærkninger.
Vi håber selvfølgelig, at skolevalget fremadrettet bliver afviklet på en måde, hvor andre borgerlige partier og Dansk Folkeparti kan komme til orde med vores demokratisk legitime synspunkter, og at det selvfølgelig generelt foregår på ordentlig og demokratisk vis, hvor eleverne trænes i at have en samtale og udfordres af kritiske idéer, som de ikke nødvendigvis deler.
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2024-03-15:
Jeg tror bare, at jeg citerer formanden for skoleeleverne igen.
Laura Drachmann Poulsen sagde: Den flyer er ekstrem, og der er elever, der bliver kede af det; der er ikke nogen elever, der skal gå herfra med en dårlig oplevelse og med ondt i maven.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-15:
Det er en billet, hvor der meget, meget tydeligt står, at der er tale om kriminelle udlændinge.
Og det er efter et langt undervisningsforløb, hvor eleverne har arbejdet meget indgående med de her mærkesager og udmærket ved, at når ungdomspartierne kommer ud og præsenterer mærkesagerne, er det de mærkesager, de har siddet og arbejdet indgående med i ugerne op til skolevalget, som det handler om.
Altså, jeg synes ærlig talt, det er at tale ned til de unge mennesker at bilde dem noget ind, og jeg synes også, det er med til at skabe fake news, altså en falsk fortælling, at fortælle de unge mennesker, at de skal føle, at det er rettet mod dem, når det helt åbenlyst ikke er.
Tak for det.
Fru Anne Hegelund nævner et trygt undervisningsmiljø, og der er jo en kosmisk retfærdighed over, at fru Anne Hegelund står på talerstolen i dag, for tilbage i 2019 deltog fru Anne Hegelund i en skolevalgsdebat, hvor en ung, 16-årig pige fra dengang Nye Borgerliges Ungdom blev kaldt nazist af fru Anne Hegelund.
Det er jeg nysgerrig på om er det, fru Anne Hegelund kendetegner som et trygt undervisningsmiljø.
Fru Anne Hegelund skrev dengang på Facebook, at Nye Borgerlige burde være blevet udelukket fra at deltage ved skolevalgene.
Er det det, der er Enhedslistens politik i forhold til skolevalg, altså at der er visse partier, der bør udelukkes fra at deltage i den demokratiske debat, eller hvad mener fru Anne Hegelund i dag?
Dengang var hun 30 år gammel, nu er hun 35 år, vil jeg gætte på, men jeg er nysgerrig på, om hun har ændret holdning siden da.
Anne Hegelund (EL), 2024-03-15:
Jeg vil sige, at du måske også tager det lidt ud af kontekst.
Jeg ville aldrig kalde en 16-årig meddebattør nazist.
Jeg tror, jeg problematiserede, at der havde været en rundspørge, hvor Nye Borgerlige havde budt folk, der havde været medlem andre steder, velkommen.
Jeg personligt syntes ikke, at det var et supertrygt undervisningsmiljø, hvis man kunne risikere, at det var sådan nogle folk, der var med i skoledebatter, men jeg har aldrig tænkt, at det var Enhedslisten eller Folketinget, der skulle bestemme det.
Der kan man jo heldigvis have forskellige holdninger til, hvad man synes er et trygt undervisningsmiljø.
Det synes jeg er op til lærerne, som jeg også lige har nævnt.
Jeg tænker, at det har været utrygt for nogle elever, at der lå den her flybilletflyer på deres stol, men jeg synes, det er op til skolerne at sørge for, at der er et ordentligt og trygt undervisningsmiljø.
Så kan man jo hver især i de forskellige partier have nogle holdninger til det, men det betyder ikke, at det er i Folketinget, den beslutning ligger.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-15:
Jeg citerer her fra fru Anne Hegelunds eget facebookopslag: Jeg blev alligevel overrasket over at skulle sidde i panel med en fra Nye Borgerliges Ungdom.
Ingen nazister i vores gader, og kan vi please hjælpe hinanden med, at der ikke kommer nynazister i Folketinget
Er det udtryk for, at Enhedslisten mener, at Dansk Folkeparti, Nye Borgerlige og partier, som Enhedslisten er uenige med, bør udelukkes fra at deltage i danske skolevalg?
Anne Hegelund (EL), 2024-03-15:
Det var et udtryk for, at jeg syntes, det var enormt chokerende, at Nye Borgerlige syntes, det var helt fint at lukke medlemmer ind, som havde nynazistiske sympatier, og ikke var kritiske over for det.
Lige i forlængelse af det var der så skolevalg, hvor jeg syntes, det var enormt bekymrende, hvem man så kunne risikere at skulle møde derude, og mere, hvad man kunne risikere at eleverne var tvunget til at lytte til.
Jeg går meget op i ytringsfrihed, men det er jo ikke det samme som lyttetvang, og det tænker jeg også er det hensyn, som har ramt Dansk Folkepartis Ungdom, altså at man også er nødt til at være enormt påpasselig og tage hensyn til, at det er skoleelever, der skal have en rigtig god oplevelse med skolevalg ude på skolerne, og at det skal man tænke over, når man udvikler de her undervisningsmaterialer, som valgmaterialet er i den her sammenhæng.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-15:
Jeg er meget interesseret i at høre, hvad det er for tanker, fru Anne Hegelund gør sig, i forhold til hvordan man så bør formidle over for skolebørn, jo ikke mindst i forhold til de brochurer, jeg så, fra Enhedslisten med brændende politibiler og molotovcocktails, og hvad der i hvert fald for en udenforstående måtte ligne sådan nærmest borgerkrigslignende tilstande – det kan jo være, det er mere hverdagslignende tilstande for et medlem af Enhedslisten.
Men hvilke overvejelser har fru Anne Hegelund gjort sig i forhold til det her meget voldsomme udtryk, som Enhedslisten vælger at præsentere over for også ganske unge mennesker?
Anne Hegelund (EL), 2024-03-15:
Tak for ordet.
Hele præmissen for skolevalget er jo, at det ikke er et valg, men et undervisningsforløb.
Og det skal godt nok lære eleverne noget om, hvordan demokratiske valg fungerer, men det skal foregå i et mere beskyttet rum og med et hensyn til elevernes trivsel og til, at der er et, ja, trygt undervisningsmiljø, for det skal jo netop handle om, at eleverne tør at prøve deres egne holdninger af og sige dem højt, så de får nogle oplevelser med at have en demokratisk debat.
Det gør bare, at det bliver enormt vigtigt, at der bliver ramt den rigtige balance mellem politisk mangfoldighed og det her trygge undervisningsmiljø og elevernes trivsel, og så er det selvfølgelig vigtigt, at det bliver afviklet på en ordentlig måde, og der tænker jeg, at det er rigtig vigtigt at have respekt for, at det må man finde ud af ude på skolerne.
Men der tænker jeg, at vi må have rigtig meget tillid til, at her er det altså nogle lærere og nogle skoleledere og fagligheden, der er i spil.
Jeg var selv ude til Lærfest, som CFU stod for, den anden dag, og der havde de også udviklet sådan noget, der hed SkoleGPT, for at eleverne kunne lære noget om kunstig intelligens i et mere beskyttet rum.
Der tænker jeg bare, at når det er hele præmissen, at det her skal være lærerigt og være noget, eleverne bliver klogere af, så må vi også have tillid til, at det er lærernes faglighed, der skal i spil derude.
Men jeg synes ikke, at vi skal blande os alt for meget i det fra Christiansborgs side.
Og så håber jeg bare, at alle har lært noget af det forløb, der har været i den her omgang, og mest af alt håber jeg, at eleverne har lært noget af deres skolevalg, og at det har klædt dem på til at deltage aktivt i vores demokrati.
Jeg ved, at det klistermærke, som der har været noget debat om at en enkelt skoledebattør havde fået med ud til en enkelt debat, ikke var tiltænkt skolevalget overhovedet.
Der tænker jeg da også, at det er noget, man har lært af, og at man lige kigger en ekstra gang på, hvad det er for materialer, man har med ud til de her debatter.
Men det var jo ikke Enhedslisten, som var afsender af det her klistermærke.
Så jeg må bare sige, at der tænker jeg, at de i ungdomsorganisationerne har tænkt sig meget godt og grundigt om, i forhold til hvad det giver mening at have med til skolevalg, og hvad der ikke gør.
Det håber jeg da også at Dansk Folkepartis Ungdom tænker over, før de udvikler materialer tiltænkt skolevalget, som man den her gang har haft en oplevelse med at nogle skoler ikke har syntes bidragede til et trygt og godt undervisningsmiljø.
Det tænker jeg da at alle ungdomsorganisationer skal være meget opmærksomme på.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-15:
Men der er jo ikke i sig selv noget galt i at vise den virkelighed, som vi prøver at lave om.
Og jeg håber og forstår fru Anne Hegelunds svar sådan, at man ikke er tilhænger af molotovcocktails og brændende politibiler i gadebilledet.
Det kan jo sagtens være en del af en kommunikation, og det er vigtigt, at også unge mennesker forstår, at det er en del af den virkelighed, som desværre er skabt takket være Enhedslistens retspolitik.
Så derfor er det et spørgsmål om, hvordan man præsenterer det.
Og jeg kan slet ikke forstå den legitimering, der ligger i fru Anne Hegelunds tilgang til, at skoler gerne må udelukke nogen.
Burde det ikke snarere være sådan, at man som skole tager det på sig og siger: Nu kommer der en debat, hvor vi skal se nogle ting fra virkeligheden og så forklare den virkelighed – i stedet for at man som et andet totalitært regime siger: De må ikke være med?
Anne Hegelund (EL), 2024-03-15:
Jeg ville da også tænke, at det var enormt ærgerligt, hvis det var i Enhedslisten, at vi havde oplevet at blive udelukket fra nogle debatter, men jeg håber da også, at det ville gøre, at vi reflekterede over det.
Det er desværre også noget, man oplever til folketingsvalg, altså at det nogle gange er et meget snævert eller ikke så balanceret panel.
Men som jeg lige nævnte det her med SkoleGPT som et eksempel på, er det jo meningen, at det her skal være en mere tryg øvebane, som eleverne bliver klogere af, og ikke at det skal være en præcis pendant til et folketingsvalg, og det synes jeg også at man skal tænke over i både ungdomsorganisationer og i de enkelte politiske partier.
Men jeg synes mest, vi skal tænke over ikke at blande os for meget i, hvem man vælger at invitere eller udelukke ude på de enkelte skoler.
Og så må man jo tage det i den lokale skolebestyrelse, hvis man som forældre eller lærer er uenig i en skoleleders beslutning.
Lotte Rod (RV), 2024-03-15:
Tak for det.
Jeg elsker skolevalg.
Jeg synes, det er en fed måde, hvorpå man kan få lov til at diskutere med hinanden og prøve af, hvordan det er, og som forhåbentlig kan give unge en følelse af, at det nytter noget at have en holdning, at blande sig og stille sig op og turde sige, hvad man mener.
Jeg synes derfor, at ministeren har holdt en meget glimrende tale om alt det, som skolevalget kan.
Jeg synes også, vi har haft en meget stille og rolig debat her i dag.
Jeg synes, at ordførerne – på sådan lidt jysk – har prøvet at sige, at selv om vi har ytringsfrihed, kan man jo godt gøre det ordentligt i den måde, man siger det på.
Så nu siger jeg tingene ligeud, for jeg synes, der er noget, vi ikke har sagt endnu.
Jeg synes, at den flyer, som Dansk Folkepartis Ungdom lavede, er totalt over stregen. Jeg synes, det er uacceptabelt at lave noget materiale, som hænger en bestemt gruppe ud.
Og det ville være lige meget, hvem det var.
Det ville være lige så galt, hvis der var noget materiale, som hang ordblinde ud, eller som hang folk med briller ud.
Altså, der skal ikke være nogen skolebørn, som møder ind, og så ligger der en pjece på deres plads, som virker, som om de ikke er velkomne.
Og skoleelevernes formand, der hedder Laura Drachmann Poulsen, udtalte, at hun syntes, den flyer var ekstrem, og at det er vigtigt for hende, at der ikke er nogen elever, som går fra skolevalget med en dårlig oplevelse eller med ondt i maven.
Og skoleledernes formand, Claus Hjortdal, sagde, at det er forkert at lave en kampagne for skolebørn, som udpeger en bestemt befolkningsgruppe.
Det bliver jo en absurd debat, vi får, når Dansk Folkeparti så får det til at lyde, som om man ikke må mene, hvad man vil.
Altså, jeg mener jo, at demokrati er, at vi deler os efter anskuelse.
Det er vigtigt, at alle siger, hvad de mener.
Selvfølgelig må Dansk Folkepartis Ungdom sige, præcis hvad de vil.
Men man laver ikke en flyer til skolebørn, som hænger en bestemt befolkningsgruppe ud.
Det er uacceptabelt.
Så jeg er enig med skolelederne, og jeg er enig med eleverne, og det siger jeg bare, for at der også er nogle i den her debat, som står bag de skoleledere, som har truffet den her beslutning.
Skolens virke skal være præget af åndsfrihed, ligeværd og demokrati, og det er den ikke, når man laver en flyer, som får en stor gruppe af de elever, der går på skolen, til at føle, at de ikke er velkomne.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-03-15:
Jeg synes i hvert fald, at det her lovforslag og den her debat sender det forkerte signal til vores pædagoger ude i daginstitutionerne.
Det er ingen hemmelighed, at vores daginstitutioner er pressede.
Det kan man jo bare se på de seneste undersøgelser, der er kommet, og jeg synes faktisk, at det er dybt bekymrende.
Og så undrer det mig bare, at vi står her og bruger tid og ressourcer på, at regeringen virker handlekraftig, og at den egentlig ikke er det, for jeg tror ikke, det kommer til at ændre noget ude i daginstitutionerne, hvis jeg skal være helt ærlig.
Så jeg vil gerne høre: Er der noget andet på vej fra regeringens side, som faktisk hjælper de pressede daginstitutioner?
Karina Adsbøl (DD), 2024-03-15:
Jamen det er jo ikke det, det handler om.
For det er jo sund fornuft, at man som personale selvfølgelig er sammen med børnene, og det er også det, de er, og det er jo også det, undersøgelser viser.
Og vi har tillid til det personale, der arbejder derude, og at de sagtens kan håndtere det.
Så det her er jo signallovgivning omkring det.
Men man sender et signal om noget, som ikke er et problem.
Anni Matthiesen (V), 2024-03-15:
Det er jo så der, vi mener, at det faktisk er et problem, og at man derfor også bør være lidt på forkant.
Det er jo fuldstændig korrekt, som også fru Birgitte Vind sagde her for lidt siden, at det kan være svært at tage ansvar, men nogle gange kan det være nødvendigt.
Og det er jo egentlig bare det, vi fra Venstres side forsøger at gøre med det her lovforslag.
Anerkender ordføreren ikke, at det jo netop er vigtigt, at man som politiker også tør tage et ansvar?
Men det vælger Danmarksdemokraterne så ikke at gøre i det her tilfælde.
Karina Adsbøl (DD), 2024-03-15:
Jo, det er vigtigt at tage et ansvar, fru Anni Matthiesen, men fru Anni Matthiesen snakkede i sin ordførertale om forældre, der gik med deres mobiltelefon, mens de havde deres barn i barnevognen.
Det er jo ikke det, det her lovforslag handler om.
Det her lovforslag handler om, at man vil vende tingene om og sende et signal om det her.
Det vil man altså sende et signal om.
Men jeg siger bare, at det ikke foregår sådan ude i daginstitutionerne i dag, at det pædagogiske personale placerer børnene med en iPad.
Sådan foregår det ikke.
De er ude med børnene og leger med dem.
Det, vi så skal drøfte i stedet for, er, om der er ressourcer nok i forhold til det pædagogiske personale.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-03-15:
Mange tak.
Derudover indebærer lovforslaget, at digitale redskaber kun kan anvendes i det pædagogiske arbejde med børns læring, trivsel, udvikling og dannelse i forhold til de 3-årige børn og frem til skolestart, hvis det kan fagligt begrundes.
Lovforslaget skal sende et signal om, at børn ikke skal anvende eller eksponeres for digitale redskaber eller passiveres foran en skærm, imens de er i dagtilbud.
I Det Konservative Folkeparti er vi helt enige i, at børn i dagtilbud ikke skal passiveres foran en skærm.
Undersøgelser viser, at dagtilbud i dag kun anvender digitale redskaber i begrænset omfang.
Derfor virker lovforslaget her som mistillid til, at det pædagogiske personale kan håndtere brugen af skærme i dagtilbud.
Den mistillid til det pædagogiske personale har vi ikke fra Konservatives side.
Vi tror på, at det pædagogiske personale godt kan håndtere det pædagogiske arbejde med børnene i dagligdagen.
Med lovforslaget her vil man detailregulere fra Christiansborgs side helt ude på blå stue, og det undrer mig i den her tid, hvor regeringen taler så meget om at ville frisætte den offentlige sektor.
Her vil man så detailregulere helt ude i den enkelte daginstitution og på den enkelte stue, hvordan det pædagogiske arbejde med børnene skal foregå.
Samtidig vil lovændringen også medføre unødvendig administration for personalet i en i forvejen travl dagligdag.
Vi er som nævnt enige i, at børn i dagtilbud ikke skal passiveres foran en skærm, men vi har tillid til, at personalet godt kan håndtere det.
Det viser undersøgelser af brugen af skærme i netop dagtilbud.
Derfor virker lovforslaget her overflødigt.
Vi kan fra Konservatives side ikke støtte det.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2024-03-15:
Tak for ordførertalen.
For man ved, at det er de første 1.000 dage, som på en eller anden måde sætter nogle aftryk på barnet, og som rent ud sagt kan forfølge barnet resten af livet.
Anerkender ordføreren ikke, at det faktisk bare lidt er det samme, vi vil gøre her, altså at vi vil indføre et forsigtighedsprincip af hensyn til barnet?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-03-15:
Jeg synes ikke, at man på den måde kan sammenligne det program, der blev lavet for de første 1.000 dage af et barns liv, med det her, hvor man – ja, jeg ved faktisk ikke helt, hvad det er, man vil løse.
Undersøgelser viser jo, at der kun bliver brugt digitale redskaber i meget begrænset omfang i dagtilbud.
Og så er det, jeg spørger mig selv, hvad det er for et problem, man vil løse med det her.
Når undersøgelserne f.eks. siger, at over 70 pct. bruger digitale redskaber under 10 minutter, viser det jo, hvor lidt det er, at redskaberne bliver brugt i dagtilbud.
Så ud fra undersøgelser, som VIVE har lavet, kan jeg se, at det pædagogiske personale jo godt kan håndtere det her i forhold til børnene i dagtilbud og netop har fokus på det pædagogiske arbejde med børnene.
Så jeg ved ikke helt, hvad det er for et problem, man søger at løse.
Anni Matthiesen (V), 2024-03-15:
Men nogle gange er det måske en god idé at være lidt på forkant.
Jeg håber da, at ordføreren også følger med i den udvikling, der sker lige nu, i anvendelsen af digitale medier, og hvordan unge mennesker bliver afhængige af det.
Derfor tror jeg faktisk også, at det giver god mening, at vi netop i barnets første tid her i livet begrænser antallet af timer, hvor man sidder foran en skærm.
Jeg håber, at det er noget, som ordføreren også godt kan anerkende, altså at det nogle gange kan være vigtigt at være forsigtig og passe på børnene i første omgang.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-03-15:
Jamen jeg er fuldstændig enig i – og det er vi også fra Konservatives side – at børn selvfølgelig ikke skal placeres foran en skærm i dagtilbud og sidde der i lang tid.
Det er vi fuldstændig enige i.
Men undersøgelser viser jo bare, at der ikke er et problem.
Det er klart, at hvis vi på et tidspunkt kom til, at det viser sig, at der er problemer i dagtilbud med det her, synes jeg da bestemt, at det er noget, vi skal kigge på, men det er bare ikke det, undersøgelser viser.
Jeg undrer mig faktisk også over, at Venstre som Danmarks liberale parti nu er med til at gå ind og detailregulere ude i den enkelte institution og ude på den enkelte stue med det her lovforslag.
Det undrer mig faktisk meget.