Simon Kollerup (S), 2021-04-16:
Tak for det, og tak for bemærkningerne og den overvejende positive modtagelse af elementerne i hvert fald i lovforslaget.
Det er rigtig vigtigt, at den finansielle regulering også følger med den udvikling, der er i vores samfund, så den til enhver tid sikrer en behørig beskyttelse af markedsdeltagerne og selvfølgelig også af forbrugerne.
Derudover vil lovforslaget styrke tilsynet på bl.a. hvidvask- og investeringsområdet.
Endelig sikrer lovforslaget den fornødne hjemmel til, at tidligere minkavlere kan få gratis gældsrådgivning, hvis de står over for en personlig konkurs.
Med lovforslaget foreslås der indført en bemyndigelse til at fastsætte nærmere regler, som forsikringsselskaber skal overholde, når de foretager undersøgelser – det er også det, der er blevet kaldt efterforskning – og personobservation af skadelidte i forbindelse med deres sagsbehandling af skadesager.
Herudover foreslås det, at Garantifonden for skadesforsikringsselskaber får overdraget opgaven med at administrere en arbejdsulykkesforsikringsbestand, når et forsikringsselskab får trukket sin tilladelse tilbage eller måtte gå konkurs.
Det er en opgave, der i dag ligger hos Arbejdsmarkedets Erhvervssikring, for så vidt angår arbejdsskadeforsikringer, mens øvrige forsikringer håndteres i Garantifonden.
Ændringen vil sikre en koordineret indsats til fordel for de sikrede ved at samle administrationen for forsikringsbestandene ét sted.
På hvidvaskområdet er det vigtigt, at indsatsen med at forebygge og bekæmpe hvidvask og anden finansiel kriminalitet følger med udviklingen, også på det digitale område, og derfor bliver der foreslået en række ændringer af hvidvaskloven, der skal sikre et effektivt tilsyn med udbydere af forskellige tjenester med virtuel valuta.
Herudover foreslås det, at forbuddet mod at modtage betalingssummer på 50.000 kr. og derover for erhvervsdrivende, der ikke er omfattet af hvidvaskloven, sænkes til 20.000 kr.
Det er en skærpelse, der bliver foreslået for at imødegå den høje risiko for hvidvask og terrorfinansiering, som kan være forbundet med de her kontantbetalinger.
Så er der Danmarks Grønne Investeringsfond, og som led i implementeringen af den lægges der op til en række ændringer af lov om Danmarks Grønne Investeringsfond.
Danmarks Grønne Investeringsfond får med Danmarks Grønne Fremtidsfond forøget sin kapacitet fra 2 til 8 mia. kr. og er dermed blevet tildelt en central rolle i arbejdet med at fremme den grønne omstilling.
Og i lyset af den betydelige udvidelse af fondens kapacitet er der behov for at tilpasse fondens udbud af produkter og det juridiske grundlag for fonden, så den i højere grad kan opfylde denne ambition.
Endelig foreslås det, at en enhed i Finansiel Stabilitet skal sikre gældsrådgivning til de tidligere minkavlere, som står over for personlig konkurs, selv efter at de har modtaget erstatning for lukning af deres minkvirksomhed.
Gældsrådgivningen skal være gratis at anvende for minkavlerne.
Så vil jeg lige prøve at tage fat bare i enkelte af de elementer, som har fyldt mest i debatten.
Et af dem er spørgsmålet om kontantgrænsen – hvorfor 20.000 kr. over for de 50.000 kr., som den hidtil har været på.
Det er jo en løbende afvejning mellem på den ene side gerne at ville forebygge hvidvask og på den anden side selvfølgelig også at have en smidig anvendelse af kontanter for dem, der har behov for det.
Det er en skærpelse, og beløbsgrænsemæssigt er det noget, som fastsættes ud fra, hvilke grænser andre EU- og EØS-lande opererer med.
Der er en række andre EU-lande, der har mere restriktive regler på det her område, end Danmark har.
Jeg tror, at f.eks. Frankrig har indført et kontantforbud på 1.000 euro for handler mellem erhvervsdrivende og privatpersoner, som bor i Frankrig.
Jeg kan også se, at f.eks. Holland har planer om at sætte deres grænser yderligere ned.
Så det følger altså en bevægelse, som vi generelt ser omkring os.