runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-03-14:
Vi har tænkt os at starte det ved at fortsætte det udmærkede samarbejde, vi har med Grønland.
Det er klart, at der er mange udfordringer knyttet til Grønland.
Det her område, vi kigger på nu, er et af dem, men generelt er der jo i det grønlandske samfund store udfordringer – der er konjunkturer, der er nogenlunde fornuftige i øjeblikket, men der er et enormt strukturelt underskud i horisonten – så der er mange ting, der skal gøres.
Meget af det står der Grønland på, og andet er dansk ansvar, og noget tredje er et delt ansvar.
Og jeg vil jo mene, at vi er i konstruktiv dialog og også er det på det retspolitiske område.
Justitsministeren har, som vi også var inde på det før, stillet sig til rådighed.
Der er taget forskellige konkrete tiltag i relation til kommunefogeder og andet for at sørge for, at man på det her område i Grønland gør det bedre eller mere tidssvarende, end man har kunnet gøre det tidligere, men der er fortsat udfordringer, og dem ønsker vi at samarbejde om.
Magni Arge (T), 2017-03-14:
Tak, fru formand.
Theresa May fik i går i Underhuset velsignelse til at trykke på knappen for Storbritanniens udmeldelse af EU, men hun tøvede med eksekveringen, fordi Skotlands førstedame, Nicola Sturgeon, kom hende i forkøbet.
Hun erklærede, at Skotland ønsker en folkeafstemning om selvstændighed senest i 2019, hvis det bliver en hard Brexit.
Udviklingen i Storbritannien har stor indflydelse på både dansk og færøsk økonomi og samfundsforhold, og det kan blive svært at danne sig et ordentligt billede af konsekvenserne.
Den færøske velfærd bygger jo i høj grad på adgang til fiskeressourcer på den ene side og adgang til markeder på den anden side.
Netop UK har stor betydning i denne sammenhæng, fordi det europæiske kort over suveræne fiskerinationer og selvstændige markeder kan ændres radikalt, når Storbritannien melder sig ud af EU.
Hvad er så hovedscenariet, som regeringen og for den sags skyld EU arbejder med angående Storbritanniens exit?
Går man efter en hard Brexit, som isolerer det britiske marked, og vil man støtte skotternes ønske om, at et selvstændigt Skotland kan blive medlem af EU?
Har man i Statsministeriet en mening om, hvordan det nye europæiske kort over suveræne fiskerinationer kan udløse en ny rivalisering mellem færøske og danske interesser angående f.eks. pelagisk fiskeri?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-03-14:
Hvad angår det sidste, er jeg meget, meget opmærksom på, at netop hele spørgsmålet om fiskeripolitik er en af de meget, meget store udfordringer, vi meget vel kan stå med i kølvandet på Brexit.
Det er også baggrunden for, at vi allerede dagen efter afstemningen i Storbritannien nedsatte en tværministeriel taskforce for at få afdækket danske offensive og defensive interesser.
Det siger sig selv, at når der losses meget fisk fra britisk territorium, er der en risiko.
Det er vi meget, meget opmærksomme på.
Jeg tror ikke, jeg gør noget godt ved den danske forhandlingsposition eller i øvrigt for EU's ved at stå og fabulere over, hvad der nu kommer til at ske.
Det er helt afgørende, at tingene kommer i den rigtige rækkefølge.
Vi venter på, at Storbritannien trigger den her artikel 50.
Jeg har også set, at der er nogle processer i det britiske parlament, der er ved at falde på plads.
Det er vel forventningen, at det sker senere i marts, men vel formentlig først efter Romtopmødet i slutningen af måneden, og så skal vi i gang.
Jeg kan sige, hvad den overordnede indstilling er.
Vi ønsker fremadrettet at tilvejebringe en relation med Storbritannien, der sikrer, at Storbritannien er så tæt på Europa som overhovedet muligt.
Det er det ønske, vi har.
Det er naturligt, eftersom det ikke er os, der har haft et ønske om, at de skulle forlade fællesskabet.
Det britiske marked betyder meget for Danmark.
Det europæiske kontinent betyder også meget for britisk erhvervsliv, og jo tættere relationer, vi kan opretholde, jo bedre. Men det er klart, at det er nødt til at være en balance mellem pligter og rettigheder.
Magni Arge (T), 2017-03-14:
Så kommer vi til det andet spørgsmål.
Jeg ved godt, det kan være svært at fabulere over det, men Nicola Sturgeon har jo trykket på knappen og sagt: Nu vil vi have en afstemning om den skotske selvstændighed.
Og de vil efterfølgende gerne indlemmes i EU.
Men det er jo et relevant spørgsmål at forholde sig til, for det har de jo udtrykt helt klart.
Men det har også kæmpestor betydning for Færøerne, for hvis Skotland er en del af EU, er det EU, vi skal forhandle med angående fiskeriressourcerne.
Forbliver de en del af Storbritannien, bliver det en ny kyststat, som vi skal forholde os til.
Er det også en diskussion, som I holder, om jeg så må sige, åben over for den færøske regering, sådan at man er klar over, hvor Danmark, som jo egentlig står for den samlede udenrigspolitik, står, men hvor man sagtens kan komme i konflikt med den færøske interesse i den her sag?
Men vi kan nok ikke komme uden om, at det vil være interessant for EU, hvis Skotland forbliver en del af EU, for så har I i hvert fald råderetten over alle de havområder, som tilhører Skotland.
Men til gengæld vil det også give et godt medløb i selvstændighedsprocessen på Færøerne.
Det er man nok godt klar over.
Hvad er det, der har gjort, at man har tolket grundloven så forskelligt i 1980 og i 2016?
Aleqa Hammond (UFG), 2017-03-14:
Den her måned er en meget vigtig måned, hvad angår forhandlingerne mellem USA og Danmark angående servicekontrakten i Pitufik.
Den er det eneste stærke kort, som Grønland står med, hvad angår amerikanernes tilstedeværelse i Grønland.
Det ser ikke ud, som om vi har fået nogen afklaring, med hensyn til om vi beholder servicekontrakten i det danske kongerige, eller om den kommer til at tilfalde amerikanerne.
I en tid, hvor det er meget uvist, og med en aftale, som er af så stor og væsentlig betydning for det politiske samarbejde mellem Grønland og Danmark, er hele forhandlingsforløbet foregået under meget lukkede forhold, hvilket jeg har meget svært ved at se årsagen til.
I den sammenhæng vil jeg gerne spørge statsministeren, hvor kongeriget står til det.
Står vi også stærkt i forbindelse med vores forhandlinger med amerikanerne, hvad angår servicekontrakten?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-03-14:
Mange tak for ordet.
Interessen for Grønland og Arktis er tydeligvis vokset de seneste par år, og som Folketingets repræsentant i Komiteen for Arktiske Parlamentarikere er dette meget mærkbart.
I Arktis arbejder vi meget konsensusorienteret, meget dialogorienteret, og der er et fælles ønske om at bevare Arktis fredeligt.
Dette fik jeg heldigvis også bekræftet i sidste uge, da jeg var med Det Udenrigspolitiske Nævn i Norge og Rusland.
Grønlandskortet handler kort sagt om Grønlands betydningsfulde geostrategiske placering for NATO og er dermed forsvarspolitisk, kan man sige, valuta for Danmark.
Nu sidder vi som grønlandske folketingsmedlemmer uden indflydelse på det nuværende forsvarsforlig, ligesom naalakkersuisut kun orienteres om forsvarstiltagene i Grønland.
Jeg synes, det er vigtigt at sige fra IA's side, at vi ikke mener, at dette er tilfredsstillende.
I rapporten fra Center for Militære Studier anbefales følgende også: »Det er derfor nødvendigt at inddragede grønlandske myndigheder og de grønlandske politikere mere systematisk og at tænke i nye måder, hvorpå Grønland kan blive involveret i de relevante processer.« Ønsker Danmark fortsat at have et godt og konstruktivt samarbejde med Grønland i fremtiden, er inddragelse og respekt helt afgørende.
Hvis Danmark ønsker at være en såkaldt arktisk stormagt, som det jo blev beskrevet i Taksøe-Jensen-rapporten, så kræver det en tættere dialog om og en gensidig respekt i forhold til de forhold og interesser, som Grønland finder vigtige.
For en lang række af de otte arktiske lande er Arktis kommet rigtig højt på den storpolitiske dagsorden, og Arktis er meget centralt i disse lande.
Ønsker vi i rigsfællesskabet at spille en større udenrigs- og sikkerhedspolitisk rolle globalt set, er der behov for en mere effektiv inddragelse af os grønlandske folketingsmedlemmer, af Inatsisartut og af naalakkersuisut.
Noget, som jeg i hvert fald synes er ret interessant, er, at man så også i samme rapport nævner, at man foreslår, at der skal være en minister for Arktis.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-03-14:
Tak for det.
Grønland har da en stor og betydningsfuld rolle.
Altså, udstrækningen af rigsfællesskabet med Danmark, med Færøerne og med Grønland betyder i sagens natur, at vi har en geopolitisk rolle qua den geografiske placering, som er betydningsfuld, og med det følger også et ansvar, og jeg er sådan set meget enig i den analyse, der her blev lagt frem om Arktis' tiltagende betydning og også vigtigheden af at fastholde det som et lavspændingsområde.
Det er et sted, hvor vi i en tid, hvor der i øvrigt er mange sikkerhedspolitiske udfordringer at få øje på, jo altså i hvert fald indtil videre også har kunnet håndtere et fredeligt samarbejde med Rusland om search and rescue m.v. Så det er ganske væsentligt, og det er jo også det, man har kunnet læse ud af den analyse, som ambassadør Peter Taksøe-Jensen har lavet til regeringen, og som ligger til grund for udarbejdelsen af den udenrigspolitiske strategi, som regeringen for tiden arbejder med, og som vi vil komme tilbage til Folketinget med på et tidspunkt for at få en grundig debat af, og som jo skal danne grundlag for en prioritering af alle de instrumenter, der indgår i den udenrigspolitiske værktøjskasse, altså både vores handelspolitik, vores forsvarspolitik, vores multilaterale indsats, vores europæiske politik, vores engagement i NATO etc.
I den sammenhæng synes jeg jo også, det er vigtigt, at grønlandske aspekter indgår i drøftelserne, og det er også baggrunden for, at vi har signaleret – hvad jeg også gerne vil gøre her – at vi ved udarbejdelsen af oplæg til forsvarspolitiske forhandlinger og andet naturligvis også vil inddrage de nordatlantiske medlemmer i Folketinget.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-03-14:
Mange tak for ordene.
Jeg vil gerne gå videre med et helt andet emne, som også optager min tid som grønlandsk folketingsmedlem, og det er justitsområdet.
Vi har fra Inuit Ataqatigiits side valgt at tage initiativ til en høring, som finder sted i næste uge via Retsudvalget og Grønlandsudvalget, som netop handler om, hvordan vi kan styrke retsområdet.
Fra IA's side mener vi, at der er behov for et tryggere Grønland og et styrket justitsvæsen, og jeg synes jo, det er rigtig positivt, at både justitsminister Søren Pape Poulsen og naalakkersuisoq for justitsvæsenet, Sara Olsvig, kommer og åbner den her høring.
For jeg mener jo, at der er behov for, at vi skal samarbejde om at finde nogle løsninger i forhold til at styrke justitsområdet.
I Inuit Ataqatigiit ser vi som sagt samarbejdet som en forudsætning for en hensigtsmæssig udvikling i Grønland, og på justitsområdet er det helt afgørende, at de forskellige områder spiller sammen, og at vi samkører de indsatser, der er.
De sociale ...
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-03-14:
Jeg kommer lidt til kort, i hvert fald i forhold til begrebet spørgetimen, for jeg havde på fornemmelsen, at vi nærmede os et spørgsmål, jeg skulle svare på, og jeg er næsten tilbøjelig til at tro, hvis jeg kan gætte spørgsmålet, at jeg sådan set vil bekræfte det, fru Aaja Chemnitz Larsen var i gang med at sige, nemlig at det er vigtigt, at vi også på det her område – omend det er hjemtaget – har et fortsat konstruktivt samarbejde.
Og derfor vil jeg også gerne kvittere for, at der blev kvitteret for, at justitsministeren har stillet sig til rådighed for den høring, der blev refereret til.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-03-14:
Så vil jeg starte med spørgsmålet og spørge statsministeren, om han mener, at de retsforhold, som vi har i Grønland, særlig hvis man kigger på de tal, som jo afspejler virkeligheden i Grønland, giver anledning til, at vi får styrket retsområdet.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-03-14:
Regeringen vil jo arbejde for, at standarder på de danske ansvarsområder i Grønland også svarer til standarder i Danmark, og det gælder selvfølgelig også på retsområdet her, naturligvis, kan man sige, med en tilpasning til eller reflekterende de særlige forhold, der måtte være, og det er jo også baggrunden for, at man i Justitsministeriet bl.a. i øjeblikket sidder og kigger på den rapport, som jeg ved at en arbejdsgruppe under Advokatrådet har lavet, og jeg kan henvise til justitsministeren for spørgsmål i den henseende.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-03-14:
Jeg var rigtig glad for at høre statsministerens indledende tale, hvor statsministeren gjorde os opmærksom på de initiativer, der er blevet taget, som har gjort Danmark stærkere.
I den sammenhæng håber jeg, at de initiativer, som statsministeren står i spidsen for, også gør Grønland stærkere, i forhold til at Grønland også gør Danmark stærkere i dag – ikke bare i forhold til Grønlands geostrategiske placering, men også i forhold til geopolitiske aspekter for fremtiden, som i sidste ende vil gøre ikke bare Danmark stærkere, men også Grønland stærkere.
Aftalen om amerikanernes tilstedeværelse i Grønland burde faktisk være et initiativ, som ikke bare gør Danmark stærkere, men også burde gøre Grønland stærkere, end det er tilfældet i dag.
I dag står Grønland med store dilemmaer, hvad angår vores holdninger i forhold til amerikanerne.
Ud over at vi skal være glade for, at amerikanerne forsvarer os, er der også mange aspekter i det grønlandske samfund, som gør, at vi sætter spørgsmålstegn ved amerikanernes tilstedeværelse i Grønland, både hvad angår amerikanernes efterladenskaber, men også hvad angår arbejdspladser, som sikrer det grønlandske samfund bedre, end det er tilfældet i dag. Sidste år i forbindelse med efterårssamlingen i Inatsisartut blev det vedtaget enstemmigt, at naalakkersuisut skal pålægges at sikre, at der arbejdes for en bedre aftale i forhold til amerikanernes tilstedeværelse i Grønland.
I den sammenhæng sagde et samlet Inatsisartut, at Grønland ikke kan acceptere den nuværende situation, hvor Grønland og det grønlandske samfund ikke i medfør af forsvarsaftalen fra 1951 og efterfølgende tillægsaftaler er sikret nogen former for fordele af aftalekomplekset indgået mellem USA og kongeriget Danmark.
I den sammenhæng vil jeg gerne spørge statsministeren, hvad statsministeren vil gøre for at sikre, at det bliver en aftale, som også gør Grønland stærkere.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-03-14:
Tak for det.
Må jeg ikke først beklage, at vejrlig eller andet – og det er jo ikke fru Aleqa Hammonds skyld – gjorde, at fru Aleqa Hammond ikke kunne deltage i det møde, vi havde med Grønlandsudvalget i Statsministeriet i sidste uge, hvor vi havde bedre lejlighed, end vi kan have i spørgetimen her, både hvad angår tid og i øvrigt også detaljer, til at drøfte de spørgsmål, der nu også lægges op til.
Det er i hvert fald evident, at vi har en udfordring i relation til Thule, og det arbejder regeringen på i et forhandlingsspor med USA, som vi også havde lejlighed til at gå lidt dybere ned i under mødet på mit kontor i sidste uge.
For jeg vil pege på det sted som det sted, hvor der jo konkret er brug for noget handling, og det er et spor, vi er i.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-03-14:
Altså, Erasmus Montanus har jo ikke levet forgæves, eller hvad jeg nu skal sige.
Jeg bliver nødt til at gentage, at grundloven er den retlige ramme omkring rigsfællesskabet.
Med respekt for den ramme har vi så udviklet, hvad der i øvrigt i det internationale samfund, vil jeg selv mene, står som noget forbilledligt, nemlig, jeg havde nær sagt den højeste grad af selvstyre, der er foreneligt med det.
Det er ordnet ved lov i Færøerne, i Grønland.
Jeg har sådan set kun én rød linje, og det er ikke en, jeg har opfundet, men det er jo, fordi det følger med mit hverv, ligesom det i øvrigt følger med resten af Folketingets hverv, for vi skrev under på det, den dag vi blev valgt første gang, nemlig at vi vil respektere rigets grundlov, og det er, at det sker inden for rammerne af det.
Inden for rammerne af det er landet, altså Færøerne, udstyret med mange, mange kompetencer, og der er i virkeligheden nogle relativt få ting, som vi håndterer inden for rammerne af rigsfællesskabet.
Og hvis man lægger det til grund, kan man jo udbygge og udvikle et fortsat harmonisk samarbejde med fuld respekt for egen identitet og egne interesser.
Og jeg tror også, vi kan finde praktiske løsninger i de situationer, hvor vi objektivt bliver udfordret af det forhold, at Danmark er i EU, og at Færøerne står udenfor.
Men det er noteret, at man har det ønske.
Og jeg har så tilkendegivet, at vi selvfølgelig vedstår os de politiske aftaler, vi har lavet.
Og der har vi jo sammen strammet vilkårene ad flere omgange.
Der er jo to grunde til, at vi har ønsket reglen om dobbelt statsborgerskab.
Den ene er den, jeg angav før, altså i forhold til danskere, der ønsker at fastholde en tilknytning.
Det er det, der bliver muliggjort, og med det følger jo også, at rettighederne må gælde den anden vej.
Og historisk har vi jo set situationer, hvor folk der har fået dansk statsborgerskab, efterfølgende har ageret på en sådan måde, at hvis vi havde vidst, at de ville gøre de ting, havde vi næppe givet dem det.
Der skal jeg da ikke lægge skjul på, at der er det forhold, at der er være nogle mennesker, som har valgt at opretholde deres oprindelige statsborgerskab, hvilket altså muliggør, at vi kan tage det danske fra dem.
Det spiller da også ind i mine egen samlede overvejelser om, hvorvidt det med dobbelt statsborgerskab er en god idé.
Og det viser vel bare, at alle de her sager har nogle nuancer, og det, der ser ud til at være meget enkelt, måske ikke er det, hvis man kigger lidt dybere på det.
Jeg tror, man helt stilfærdigt må sige, at helt uagtet om hr. Kristian Thulesen Dahl eller jeg får ret i den her sag, altså om, hvad vi mener i Danmark, så vil de udfordringer, vi står med i den tyrkiske valgkamp, være der alligevel.
Uffe Elbæk (ALT), 2017-03-14:
Jeg kan allerede nu love, at statsministeren får lov til at sige noget mere om Tyrkiet lige om lidt, men først har jeg to grønne spørgsmål.
For nylig kom Thomas Danielsen, altså klimaordføreren fra Venstre, med en interessant og på mange måder håbefuld udmelding om – og nu citerer jeg korrekt – at Danmark har den grønneste regering i nyere tid, som har taget nogle af de største grønne fremskridt.
Det er et direkte citat fra Thomas Danielsen.
Altså, det gør jo selvfølgelig, at jeg undrer mig, for hvad er det for nogle miljøtiltag, som bl.a. regeringen har taget?
Man har indført en landbrugspakke, som både belaster miljø og klima; man har afskaffet en lang række klimamål for både 2020, 2030 og 2035; man har fjernet støtten til elbiler; man har afskaffet PSO-afgiften.
Man har altså truffet en lang række beslutninger, som gør, at jeg – i forlængelse af det citat fra Venstres egen ordfører på klima- og energiområdet om, at vi har den grønneste regering i nyere tid, som har taget nogle af de største grønne fremskridt – selvfølgelig får lyst til at spørge statsministeren, om han virkelig mener, at vi samlet set har den grønneste regering nogen sinde.
Og hvis statsministeren mener det, hvad bygger man så den antagelse på?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-03-14:
Svaret på det første spørgsmål er ja.
Svaret på det andet spørgsmål er: Ja, bl.a. på det forhold, at den her regering har sat en meget, meget konkret og meget, meget ambitiøs målsætning op for 2030 om, at i 2030 skal halvdelen af det danske energiforbrug komme fra VE, altså fra vedvarende energi – halvdelen!
Det skal jo holdes op imod, at man i EU har en fælles målsætning om 27 pct.
Vi har sat en forpligtende målsætning for Danmark, som er i omegnen af dobbelt så
stor som EU's,
og vi er i øvrigt dedikerede med hensyn til at nå derhen.
Det er jo også derfor, at det er lykkedes i efteråret på den ene side at få afskaffet PSO'en, som var en møllesten omkring dansk erhvervsliv, og som i øvrigt også var betvivlet af Europa-Kommissionen, og på den anden side samtidig at holde fast i den grønne omstilling – bl.a. jo altså med Kriegers Flak, mig bekendt vel verdens største havvindmøllefarm, og i øvrigt med en underliggende teknologi og et markedspres, der har gjort, at vi også er nede på nogle priser, der er til at håndtere.
Og den vej ønsker vi at fortsætte ad.
Vi har en energikommission, som inden frygtelig længe barsler med nogle bud på, hvordan vi laver de samlede prioriteringer her, så pengene rækker længst og vi måske også kan bruge markedsmekanismer til at fremme den grønne omstilling.
Og så vil der jo i kølvandet på det blive nye forhandlinger om, hvad der skal ske oven på den energiaftale, vi har, altså når den udløber.
Uffe Elbæk (ALT), 2017-03-14:
Altså, jeg tror som udgangspunkt, at statsministerens ambitioner er reelt ment, men virkeligheden taler bare, i hvert fald for mig, et andet sprog.
Senest i går kom der en fremskrivning fra Energistyrelsen, som sagde, at hvis vi ikke gør mere end det, vi gør i dag, vil udledningen af drivhusgasser i 2030 stige.
Det vil sige, at der, hvor vi har været en frontløbernation, begynder vi at være en nation, der sakker bagud.
Og et af de steder, hvor man måske kunne gøre noget – man kunne gøre noget mange steder, men der, hvor man rent faktisk kunne gøre noget, er i forhold til elbilmarkedet.
Og hvis man tager de fremskrivninger, som regeringen jo selv er afsender på, vil der være omkring 135.000 elbiler på de danske veje i 2030, men hvis man skal leve op til den aftale, man selv har skrevet under på, skulle vi have 480.000 elbiler.
Så vi mangler rent faktisk 345.000 elbiler, hvis man skulle leve op til den aftale, man selv har skrevet under på.
Så jeg vil spørge, om regeringen har nogle overvejelser over, hvordan vi får danskerne til at købe nogle flere elbiler?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-03-14:
Altså, før lovændringen i 2015 var udgangspunktet jo, at man ikke kunne få dansk statsborgerskab, hvis man samtidig havde statsborgerskab i et andet land.
Der var så nogle undtagelser, men det var hovedreglen.
Så blev det lavet om til, at man nu sagtens kan få dansk statsborgerskab, selv om man har et andet lands statsborgerskab.
Og sammenligner man det med, at der er folk, der vandrer rundt i verden og tager arbejde og i perioder af deres liv er i et andet land, så devaluerer man jo snakken om statsborgerskab.
For Dansk Folkeparti mener, at det at få dansk statsborgerskab bør og skal betyde så meget ekstra, at man er parat til med hud og hår, havde jeg nær sagt, at tage det danske samfund og være en del af det og kæmpe for Danmark.
Så kæmper man jo ikke for Tyrkiet, så kæmper man for Danmark, altså hvis man har valgt at være dansk statsborger.
Så vi ønsker selvfølgelig at få strammet kriterierne for, hvem der får dansk statsborgerskab, og som minimum at sikre, at dem, der ønsker et dansk statsborgerskab, hvis de får det bevilget, er nogle, der samtidig på den måde viser, at de er danskere, før de er noget som helst andet.
Det er ikke det samme, som at man ikke kan have rødder et sted og have kendskab til det.
Men man har tilvalgt Danmark aktivt, og så skal man ikke føre valgkamp i Tyrkiet eller stemme til tyrkiske valg, og så ville vi ikke have diskussionen om, hvorvidt Erdogan eller hans premierminister skal til Danmark og føre valgkamp.
Så jeg vil endnu en gang sige, at jeg bare er glad for, at statsministeren er opmærksom på de udfordringer, det her giver, og jeg synes, at det er en helt naturlig konsekvens i forhold til diskussionen om dobbelt statsborgerskab, som vi i Dansk Folkeparti i hvert fald vil presse på for at holde på dagsordenen.