runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-01-13:
Tak for det spørgsmål.
Først og fremmest er det vigtigt for mig at understrege, at sundhedsmyndighederne har vurderet, at det er sundhedsmæssigt forsvarligt at holde specialtilbuddene åbne.
Ellers var de jo lukket, kan man sige.
Vi ville lukke dem, hvis sundhedsmyndighederne sagde, at det ikke var forsvarligt.
Jeg er særskilt glad for, at de tilbud har åbent.
Børn i al almindelighed har godt af at være i skole, men jeg vil sige, at det i særlig grad gælder, når vi taler om en hel del af børnene på specialtilbuddene, og derfor har det været afgørende vigtigt for mig – det er i øvrigt også mit indtryk, at det har været det for rigtig mange andre – at specialtilbuddene skulle holde åbent, hvis det overhovedet kunne lade sig gøre.
Det er jo, fordi gruppen rummer børn og unge, der har brug for den dagligdag, der er på specialtilbuddene.
Andre har brug for stabilitet, og nogle har brug for at få et pusterum fra nogle bumlede hjemmeforhold.
Alle har brug for undervisning, også alle dem, der ikke går på specialtilbud, men i den her gruppe er der altså nogle særlige vanskeligheder.
Det er derfor, de er i specialtilbud.
De nugældende regler og retningslinjer giver faktisk muligheder for at tage netop det, ordføreren efterspørger, nemlig individuelle hensyn, og der har været rigtig meget snak om det her med, om man skal sende sit barn af sted, hvis man egentlig har mere lyst til, at barnet er derhjemme.
Til det er svaret, at man altid – både når der er corona, og når der ikke er corona – har mulighed for at spørge skolelederen: Kunne det tænkes, at vi de næste uger havde barnet hjemme og forestod de aktiviteter, man normalt gør i skolen, hjemmefra i stedet for?
Skolelederen vil i langt de fleste tilfælde, både under normale omstændigheder og under corona, bare kunne sige: Ja, selvfølgelig.
Det er faktisk sådan, at der er vide rammer for, at man som skoleleder kan vurdere, at det sagtens kan lade sig gøre.
Vil der være tilfælde, hvor der bliver sagt nej?
Ja, det vil der, fordi i det ligger også en faglig vurdering af, hvad der er bedst for barnet, og det vil sige, at hvis man f.eks. har meget bumlede hjemmeforhold, kan det sagtens være – og det er det, en skoleleder helst skal gøre – at skolelederen siger, at man på baggrund af de hjemmeforhold, der er her, bliver nødt til at sige, at det ikke er nogen god idé, at barnet er hjemme de næste par uger.
Så det er en beskyttelse af barnet, når der skal en fagperson indover og vurdere, om man må få den frihed, men for langt de fleste mennesker vil det være uproblematisk.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-13:
Tak for det, formand, og godt nytår.
Hvad vil statsministeren i 2021 gøre anderledes end i det forgangne år for at leve op til sin nytårstales henvisning til Hal Koch: »Demokrati er meget mere end en styreform.
Det er en livsform.
Det er ikke afstemningerne, der er demokratiets egentlige styrke.
Det er samtalen.
Og viljen til at finde fælles løsninger«?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-13:
Tak for spørgsmålet.
I min nytårstale takkede jeg Folketinget for samarbejdet om at håndtere coronaen, og det vil jeg gerne gentage i dag, for vi har evnet at finde mange gode fælles løsninger i en rigtig svær tid.
Siden marts måned har vi indgået 65 politiske aftaler om corona, og 62 af dem har været brede aftaler hen over den politiske midte.
Vi har afholdt mere end – og hold nu fast – 900 møder med Folketingets partier om coronaen, og på langt de fleste møder har det præcis været samtalen, der har været omdrejningspunktet.
Vi har derudover indgået – og hold nu fast – 14 trepartsaftaler med arbejdsmarkedets parter.
Alle de her aftaler, alle de her møder og det her samarbejde har skabt resultater for danskerne og for Danmark, og det er jo derfor, vi er her.
Jeg er selvfølgelig derfor heller ikke enig i spørgsmålets præmis om, at en masse skal gøres anderledes.
Jeg er også stolt over, hvor stærkt og levende et demokrati vi i fællesskab bærer i vores hænder.
Der har selvfølgelig været diskussioner og også forventet kritik undervejs.
Det er helt naturligt.
Men det lagt til side har vi jo også evnet at træffe beslutninger på vegne af vores befolkning.
Vi står lige nu et meget, meget svært sted i pandemien.
De næste måneder bliver givet de allerallerhårdeste.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-13:
Ja, det var ikke helt det svar, jeg havde håbet på, og det er ikke, fordi jeg ikke synes, det er godt, at der er holdt en masse møder.
Det tror jeg der er både i den russiske Duma og også i den kinesiske forsamling.
Jeg tror, man kan tælle mange møder op og sige, at der holdes mange møder.
Det er jo ikke det, der egentlig er mit ærinde her.
Det er jo, hvordan man sikrer, at Hal Kochs ord om samtale også giver mening, i forhold til at man flytter hinanden.
Jeg havde jo håbet, at statsministeren ville sige, at der var ting sidste år, hun godt kunne se var gjort på en måde, der ikke reflekterede Hal Kochs tanke om den form for demokrati, og at der derfor var nogle ting, vi skulle gøre anderledes i 2021, men den refleksion var der overhovedet ikke tale om her, tværtimod.
Lad os så tage et konkret eksempel.
Det er i dag onsdag den 13. januar.
Har der været nogen diskussion med partierne om, hvorvidt de restriktioner forlænges, og har der været nogen udmelding til befolkningen?
Har der været det til de tusindvis af mennesker, der lige nu i virkeligheden er i færd med at forberede, at de jo skal starte igen på mandag – de liberale erhverv, der skal åbne; butikkerne, der skal åbne; frisøren, der skal sørge for, at personalet møder ind; skolerne, der skal have børnene ind igen mandag morgen?
Vi står her onsdag den 13. januar.
Er der på nuværende tidspunkt nogen af os, der er involverede i en diskussion om, hvad der sker, når søndag bliver til mandag, statsminister?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-13:
Ja, det er der, og jeg håber, at de ord, der blev sagt her, også betyder, at Dansk Folkeparti bakker op om yderligere restriktioner, hvis det bliver nødvendigt – en forlængelse af restriktionerne, som jeg klart vurderer er nødvendigt, ikke mindst for at sikre, at den britiske mutation ikke spreder sig på en måde, så vi underminerer den danske epidemikontrol.
Jeg håber, at ordene er et udtryk for det.
Og ja, der vil være møder i dag med alle Folketingets partier, inklusive alle partiledere i Folketinget, om de restriktioner, som desværre er nødvendige for at komme igennem pandemien.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-13:
Jeg tror, at de tusindvis af danskere, der lige nu svæver i uvished, fordi de tror, at restriktionerne bliver forlænget; det tror vi jo alle sammen.
Men det er jo ikke meldt ud, fordi vi venter på, at statsministeren går på tv og fortæller os, om de bliver forlænget.
Nu kan jeg så forstå, at vi får et møde med partilederne senere i dag, hvor vi så får at vide, hvad statsministeren har tænkt sig.
Det sætter jeg da pris på; det deltager jeg meget gerne i.
Jeg tror da også, det er nødvendigt at forlænge restriktionerne – det må vi så tage på det møde – men det er da fantastisk, at vi skal have en spørgetid her onsdag for at få det afklaret.
Mette Frederiksen (S), 2021-01-13:
Men der er vel ingen grund til polemikken.
Vi står midt i en buldrende pandemi og håndterer det så godt, vi overhovedet kan – i parentes bemærket bedre end mange andre lande, vi traditionelt sammenligner os med.
Og enhver udmelding om restriktioner, hvad enten der har været tale om en forlængelse eller iværksættelse af nye, er sket på baggrund af en meget, meget tæt dialog med Folketingets partier.
Det vil ikke være anderledes den her gang.
Jeg forstår godt ønsket om meget langsigtet planlægning, men da det er en virus, og da det er biologi, så bliver det nødt til at bero på sundhedsmyndighedernes anbefalinger.
Dem har vi jo netop modtaget i regeringen og behandlet, og så har vi en dialog med alle Folketingets partier derefter.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-13:
Jeg tror, der er grund til at anholde præmissen om, at EU ikke skulle være bureaukratisk.
Altså, nu deler udenrigsministeren og jeg jo skæbne, i den forstand at vi begge to har befundet os en betragtelig del af vores tilværelse i Europa-Parlamentet, og at man på den baggrund siger, at EU ikke skulle være bureaukratisk, vil jeg nok sige er en tilsnigelse.
Så er der selve aftalen med Storbritannien.
Er den så dårlig igen?
Altså, jeg mindes da, at udenrigsministeren sammen med et næsten samlet pressekorps og alle, der kalder sig eksperter på EU, har sagt, at der nærmest ikke ville komme nogen aftale, og at det uanset hvad ville blive en dårlig aftale.
Derfor spørger jeg i dag: Er det her egentlig en dårlig aftale?
Vi ved, at der nu kommer fri varehandel uden kvantitative og kvalitative restriktioner.
Det vil sige: Business as usual – med formandens tilladelse – i forhold til varehandel.
Så kan vi til gengæld se, at briterne har taget gevinsten hjem på en stribe områder.
De får nu mulighed for selv at bestemme i forhold til serviceydelser.
De skal ikke længere betale stipendier til østeuropæiske studerende.
De skal ikke længere sende børnepenge af sted til polske børn, der aldrig har befundet sig i Storbritannien.
Der er da masser af ting, både ting, som ikke bare jeg og Dansk Folkeparti står og har hede drømme om også måtte blive dansk ret, men jo ovenikøbet ting, som udenrigsministeren i hvert fald på sådan festlige dage, hvor han er ude at tale med vælgerne, også selv mener .
Så det er da en underlig måde at læse den her aftale på.
Altså, briterne kommer ikke til at være omfattet af det vanvittige forslag fra EU-Kommissionen om at forbyde jagt i Natura 2000-områder; briterne kommer ikke til at være omfattet af det vanvittige forslag om at regulere landenes mindstelønninger; briterne kommer ikke til at være omfattet af den ene vanvittige afgørelse fra EU-Domstolen efter den anden, som underminerer vores udlændingepolitik.
Jeg har lige nævnt nogle af dem.
Kan udenrigsministeren dog ikke på de områder, hvor Dansk Folkeparti og regeringen er enige – regeringen siger i hvert fald, den er enig – se bare nogle muligheder i den aftale, som briterne her har lavet?
Astrid Krag (S), 2021-01-13:
Men det er ikke det helt rigtige billede, ordføreren tegner.
Med satspuljeaftalen fra 2019-2022 blev der afsat 100 mio. kr. til initiativer, der skulle gøre noget ved det her, og jeg har foran mig en lang, lang liste over initiativer, vi har lavet bredt i fællesskab i Folketinget, som vi jo har troet ville gøre en forskel.
Og det må vi konstatere i dag ikke har været tilstrækkeligt.
Noget af det har været godt, men ikke tilstrækkeligt; med noget af det har vi lige valgt at fortsætte med den reserveaftale, vi har lavet nu, om indsatsteams.
Men det er jo ikke nok.
Der er sket noget, men det er ikke nok, og derfor skal vi heller ikke vente i årevis.
Vi skal da handle på det her.
Jeg har stået her i dag og sagt, at jeg intet afviser på forhånd.
Nu kigger vi på den konkrete sag.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-13:
Nej, men man kan tænke på en virksomhed som Arla, der er vant til at eksportere både til USA og til Mellemøsten, til Rusland, Kina og Indien, og jeg kunne nævne en del andre.
Mon så ikke også man kan håndtere at eksportere til Storbritannien?
Det er ikke det, der holder mig vågen om aftenen.
Det, der til gengæld burde holde udenrigsministeren vågen om aftenen, er jo, om han får ret i sin forudsigelse om, at det er bedre at være medlem af EU.
Sagen er jo, at udenrigsministeren ikke kun taler til mig, han taler ikke kun til dem, der sidder her i Folketingssalen, men han taler først og fremmest til historiebøgerne, og om få år, om kort tid, vil vi jo vide, om det er gået briterne så dårligt, som udenrigsministeren tror, og man fristes næsten til at sige håber.
Hvad vil udenrigsministeren gøre, hvis det går godt for briterne?
Det vil jeg meget gerne svare på, og vi kan tage den på et skypemøde, hvor der sikkert er flere tilhørere, men nu er det altså mig, der spørger udenrigsministeren – det er ikke den anden vej rundt her.
Det, jeg spørger om, er: Hvis den aftale, som briterne har lavet, ikke viser sig at være en katastrofe for britisk erhvervsliv, og man ikke taber det antal arbejdspladser, som udenrigsministeren siger Danmark ville tabe, hvis vi var stillet sådan,
hvad er så regeringens og udenrigsministerens svar til de danskere, der er trætte af at blive herset rundt med af Bruxelles
Så kan man jo ikke længere true.
Jeppe Kofod (S), 2021-01-13:
Altså, EU-samarbejdet er et samarbejde med både fordele og forpligtelser, som gælder alle 27 lande.
Sådan er det.
Men de fordele, det giver at være en del af verdens største indre marked, det velstandsløft, det har været med til at give Danmark, den sikring af virksomhedernes fair og lige konkurrencevilkår,
kaster vi ikke over bord.
Hvis Dansk Folkeparti virkelig ønsker at følge briternes vej ud af EU og forringe virksomheders konkurrencekraft, hvilket ville være konsekvensen, ligesom det har været for britiske virksomheder – vi ser virksomheder i Storbritannien, der flytter til det indre marked for at sikre, at deres konkurrencekraft bliver bevaret – så bør Dansk Folkeparti komme med nogle svar.
Det, Dansk Folkeparti bør give svar på til alle danskerne – de 600.000 danskere, der går på arbejde hver dag, og hvis job er afhængige af den eksport og samhandel, vi har i det indre marked, er : Hvorfor vil I gamble med de menneskers arbejdspladser?
Hvorfor vil I stille danske virksomheder dårligere end andre virksomheder i Europa?
Hvorfor vil I gå den vej?
Peter Skaarup (DF), 2021-01-13:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at sidste år var et rekordår for bandedrab, og vil ministeren herunder tilkendegive, hvad regeringen planlægger at gøre for at stoppe den massive bandekriminalitet, vi ser?
Nick Hækkerup (S), 2021-01-13:
Tak for spørgsmålet.
Det skaber utryghed og hører ikke hjemme i Danmark.
Jeg ved, at en lang række af Folketingets partier også tager den meget alvorligt.
Der er fra regeringens side gennem de seneste år gjort meget for at bekæmpe banderne.
Det kunne så lyde, som om det var den her regering alene, men det gælder bestemt også for de foregående regeringer.
Men banderne er der stadig, og regeringen har derfor det sidste halvandet år sat ind på en række områder.
Vi har fremlagt en trygheds- og sikkerhedspakke med 16 initiativer, hvor vi bl.a. styrker politiets efterforskningsmuligheder markant gennem øget tv-overvågning – både en kraftig udvidelse af anvendelsesområdet og midler til bl.a. 300 nye tryghedskameraer.
Regeringen har iværksat en massiv opstramning af reglerne i forhold til vanvidskørsel, som i visse tilfælde jo også er tæt nyttet til bandemiljøet.
Vi har lanceret initiativer, der sætter hårdt ind over for utryghedsskabende adfærd.
Konkret skal politiet f.eks. have mulighed for at udstede forbud mod ophold på bestemte steder, hvis en gruppe personer, f.eks. bandemedlemmer, skaber utryghed i området.
Og så har vi jo næsten alle sammen indgået en ny og ambitiøs flerårsaftale for politiet og anklagemyndigheden, som måske i virkeligheden er det vigtigste enkeltværktøj, fordi vi jo der styrker dansk politi ganske betragteligt økonomisk, men jo også ved at tilvejebringe 450 nye politibetjente, ligesom vi frigør 150 betjente ved at flytte opgaver fra politiet.
Vi opretter 20 nye nærpolitistationer, som styrker politiets tilstedeværelse i bl.a. de udsatte boligområder, som kan være præget af banderne, ligesom der ligger en række andre initiativer, som også vil være af betydning for vores muligheder for at imødegå bandekriminaliteten.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-13:
Tak, og tak til ministeren for besvarelsen her.
Jeg synes, det er godt, at der sker noget; at der kommer forskellige forslag; at der kommer forskellige lovforslag også fra regeringen.
Sådan har det været under tidligere regeringer, og sådan er det også under den her regering.
Det, som vi efterlyser, er noget, der virker.
For man kan jo komme med nok så mange forslag og nok så mange udmeldinger, men hvis banderne stadig væk skyder og gør gaderne utrygge for de beboere, der er i området, så har det jo ikke hjulpet ret meget.
Den magtbalance er desværre til stadighed i bandernes favør, som det ser ud nu, fordi man altså får lejlighed til at affyre sine våben.
Man får lejlighed til at afpresse.
Man får lejlighed til at true andre mennesker.
Og bl.a. nogle af ghettoområderne bliver jo holdt i et jerngreb af dem, der bare sælger hash og narko og tjener rigtig mange penge på det.
Og det er jo bandemedlemmerne.
Så mit spørgsmål til justitsministeren går egentlig på følgende: Hvad tror justitsministeren der skal til, for at vi kan få stoppet det bandeuvæsen, vi ser?
Banderne er konstant i konflikt.
Vi ser det på gadeniveau, vi ser det ved skyderier, vi ser det på konflikterne i det åbenlyse, men det er tydeligt, at de hele tiden er i konflikt.
Derfor er det en vedvarende løsning, der skal til, altså noget, som virker nu og her.
Det efterlyser jeg hos justitsministeren.
Så vil jeg godt tage fat på den del, der handler om de ikkedanske bandemedlemmer, for det er klart, at er man dansk statsborger og indrulleret i det her, så er der nogle begrænsninger for, hvad vi kan gøre.
Men vi kan sige, at hvis man kommer hertil udefra og ikke er dansk statsborger og alligevel er aktiv i bandemiljøet, så er det Dansk Folkepartis opfattelse, at så er det hjem – så er det væk fra Danmark.
Vi vil da ikke have kriminelle elementer i Danmark.
Der efterlyser jeg at regeringen sikrer, at de medlemmer af banderne, der ikke er danske statsborgere, bliver udvist.
Vil regeringen det?
Nick Hækkerup (S), 2021-01-13:
Havde det været det, havde det været gjort for lang tid siden.
Der har jo været et kontinuerligt bredt flertal i Folketinget – vel fra SF/Socialdemokratiet og så ud til og med spørgerens eget parti – som har været optaget af at få håndteret den her meget besværlige bandesituation, som der er.
Det er en udvikling, som vi hele tiden må følge, og der skal hele tiden nye initiativer til.
Det, at vi har taget initiativer, har ført til noget, men der skal mere til, hvilket vi jo også har aftalt i vores aftale om politi og anklagemyndighed.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-13:
Det er jo slet ikke den der filosofiske tilgang til det, jeg egentlig vil udæske ministeren en holdning til – det er det helt konkrete.
Altså, vi kan godt stå og sige, at der er 600.000 danske arbejdspladser, som eksporterer direkte til det indre marked, og ergo, hvis det indre marked ikke var der, ville de 600.000 mennesker blive arbejdsløse.
Det er jo et fint ræsonnement – det er nok ikke et ræsonnement, der har hold i virkeligheden, men det er fint nok.
Men hvad gør udenrigsministeren, når argumentet falder bort, fordi den aftale, briterne har fået, viser sig ikke at skabe den effekt, som udenrigsministeren håber på, nemlig at det går dårligt for Storbritannien?
Hvad gør udenrigsministeren så?
Jeppe Kofod (S), 2021-01-13:
Jeg er simpelt hen overrasket over, at Dansk Folkeparti er villig til at gamble med op mod 600.000 danske arbejdspladser, som afhænger af vores eksport til det indre marked og det, at vi har et fælles regelsæt.
Det vil jo, hvis man fulgte briternes eksempel, stille danske virksomheder dårligere end konkurrenter, som er i det indre marked.
Det er jo det, vi ser konkret nu, altså at britiske virksomheder er stillet dårligere end dem, der er inde på EU's indre marked, og dermed kommer vi til at gamble med danske arbejdspladser, dansk erhvervsliv, dansk velstand og dansk velfærd.
Det kommer Socialdemokratiet aldrig til at støtte, og jeg forstår ikke, at Dansk Folkeparti forsvarer noget, der er mere bureaukratisk, og som skader danske arbejdspladser og dansk erhvervsliv.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-13:
Jamen er vi så sikre på det, udenrigsminister?
Altså, jeg har ikke set sådan britiske virksomheder flokkes for at flytte hovedsædet over til den anden side af kanalen.
Jeg kan godt huske, at udenrigsministeren og andre EU-disciple var ude at sige det på et tidspunkt, men det er jo ikke sket.
Det er jo de færreste britiske virksomheder, der har gjort det, og især efter den her aftale, som jo er blevet saluteret som en succes for briterne.
Jeg vil bare spørge om noget, som jeg ikke fik svar på: Hvad vil udenrigsministeren gøre og sige til de danske vælgere, når det viser sig, at britisk økonomi faktisk klarer sig godt, at briterne ikke mister arbejdspladser?
Hvordan vil han så forsvare over for danskerne, at vi stadig væk er lænket til det projekt nede i Bruxelles, som udenrigsministeren er så forelsket i?
Jeppe Kofod (S), 2021-01-13:
Nu var spørgsmålet jo, om Danmark skulle følge UK's eksempel og melde sig ud af EU og det indre marked og med alt det bureaukrati, som der så følger med en sådan udmeldelse og en ny aftale, og der er regeringens svar klokkeklart: Nej, vi holder fast, og vi vil ikke gamble med 600.000 danske arbejdspladser.
Vi vil sikre et indre marked, hvor man på ubureaukratisk vis kan handle med hinanden.
Vi vil også der, hvor vi ønsker, at regler skal laves om i EU, kæmpe for det, men ved at være medlem.
Det andet alternativ er hverken et alternativ, vi kan byde danskerne, de danske arbejdspladser eller de danske virksomheder.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-13:
Er udenrigsministeren enig i, at det ville være dejligt, hvis Danmark havde samme frihed som briterne til fremover at handle varer frit med EU, men ikke længere være underlagt EU’s regler for udstationerede medarbejdere og EU-krav om at betale studiestøtte og børnepenge til andre EU-landes borgere?
Jeppe Kofod (S), 2021-01-13:
Tak til hr. Morten Messerschmidt, og spørgsmålet bygger på en fejlopfattelse, nemlig at man kan få alle fordelene ved et EU-medlemskab uden at påtage sig ansvaret og forpligtigelserne, og det kan man selvfølgelig ikke.
Det holder ikke i virkelighedens verden – man kan ikke både blæse og have mel i munden på samme tid.
Som sagt bliver der efter brexit ikke tale om en fri og friktionsløs handel med hverken varer eller tjenesteydelser, som vi kender det fra EU's indre marked.
Vi kender endnu ikke de fulde konsekvenser af brexit, men allerede nu hører vi, hvordan forskellige virksomheder kan blive ramt.
Det gælder f.eks. inden for den finansielle sektor, britiske supermarkeder og eksportører af fiskeriprodukter, og ifølge den britiske regerings egen vurdering – og hold nu fast – kan det ekstra papirarbejde, vi nu ser, komme til at koste britiske virksomheder op mod 60 mia. kr. om året.
Brexit skaber altså bureaukrati og besvær for virksomhederne og ikke det modsatte.
Jeg er derfor ikke enig med spørgeren i, at det vil være godt for Danmark at få den handelsadgang til EU, som Storbritannien har fået.
Så nævner spørgeren nogle områder, hvor han gerne så Danmark undtaget.
Jeg vil ikke gå ind på de enkelte områder, spørgeren nævner, men bare sige, at der selvfølgelig er EU-regler, som regeringen gerne så ændret.
Det er klart, og det kæmper vi også for, men jeg er overbevist om, at det sker bedst inden for samarbejdet og ikke udenfor.