runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-15:
Tak, formand.
Før sagde fru Rosa Lund, at i Enhedslisten vil man gerne hjælpe alle mennesker på flugt.
Nu er der jo ifølge FN godt og vel 80 millioner mennesker, som er fordrevet fra der, hvor de burde kunne bo.
Og hvor mange af dem er det så, fru Rosa Lund ønsker at hjælpe her i Danmark?
Lad os nu bare for eksemplets skyld sige, at det kun er 5 millioner af dem – hvad ville fru Rosa Lund så sige til nr. 5.000.001, når vedkommende kom fra Somalia og sagde: Fru Rosa Lund, jeg kunne godt tænke mig at bo hos Dem her i Danmark?
Hvad ville fru Rosa Lund så sige til den somalier, der var nr. 5.000.001, og som fru Rosa Lund så ikke syntes der var plads til?
Nu ved jeg ikke, om grænsen er 5 millioner mennesker, det kan også være, at det er 10 millioner mennesker, men hvad ville hun så sige til nummer 10.000.001?
Jeg tror, at fru Rosa Lund forstår det principielle i spørgsmålet.
Rosa Lund (EL), 2022-03-15:
Det mener jeg nu ikke var det, jeg sagde, hr. Morten Messerschmidt.
Det mener jeg måske var det, hr. Morten Messerschmidt sagde.
Men det, som afgør det for os, er jo spørgsmålet om, hvad vi har plads til i Danmark, og hvad vi har råd til i Danmark.
Og nu er det jo sådan, hr. Morten Messerschmidt, at med Dansk Folkeparti ved roret er der lige pludselig kun 12 asylcentre tilbage i Danmark.
For 10 år siden var der et asylcenter i hver kommune, og så er det jo klart, at når der kommer en stor flygtningestrøm, så skaber det nogle problemer.
Det synes jeg jo bare siger til os herinde på Christiansborg, at så må vi genåbne de asylcentre.
Jeg er simpelt hen ikke enig i, at det er kulturelle spørgsmål, der afgør det her.
Faktisk sagde jeg ret klart i min tale, hr. Morten Messerschmidt, at flygtningespørgsmål bør være renset for spørgsmål om kultur og etnicitet.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-15:
Nu taler fru Rosa Lund jo udenom, for nu taler hun om, hvorfor folk flygter.
Det var ikke det, vi talte om før.
Det, vi talte om før, var, om de skulle flygte til Danmark – altså ikke om afsenderlandet, men om modtagerlandet.
Altså, i forhold til modtagerlandet er det jo irrelevant, hvad det er, der gør, at folk ikke kan være i deres eget land.
Det, der må være centralt for Danmark, er, om vi tager imod folk, som naturligt passer ind i vores måde at leve på, vores måde at være mennesker på.
Og der vil jeg bare have lov til at rose fru Rosa Lund for at have set, at det ikke er afstanden i kilometer, der gør det, men den kulturelle og menneskelige afstand mellem Danmark og den person, der kommer.
Rosa Lund (EL), 2022-03-15:
Jeg synes, hr. Morten Messerschmidt, at det altid handler om, hvad man flygter fra – altså ikke om, hvor langt væk det er, eller hvad man går og tror på eller mener om alle mulige forskellige ting, men om, hvad man flygter fra.
Flygter man fra et land, hvor bomberne regner ned; flygter man, fordi man selv er homoseksuel og det er ulovligt at være i det land, man er født i; flygter man, fordi man bor i et land, hvor det ikke er lovligt at tro på noget andet end flertallet?
Så for os i Enhedslisten handler det altså ikke om, hvor langt væk det er, men om, hvad man flygter fra.
Da vi skrev det her nyhedsbrev – og igen må jeg sige, at det er skønt, at folketingsmedlemmer fra andre partier synes, at Enhedslisten er så fede, at de læser vores nyhedsbrev, og det er de meget velkomne til – stod det jo meget klart, at den her aftale skulle lægge sig så tæt op ad direktivet som overhovedet muligt.
Og som det står i gennemførelsesafgørelsen fra direktivet – på side 2, hr. Sikandar Siddique – så er asylansøgere omfattet.
Så er det klart, at når vi laver en aftale, som skal lægge sig så tæt op ad direktivet som muligt, tror vi selvfølgelig på det.
Så kommer lovudkastet – det kom jo her i går morges – og der er asylansøgere så lige pludselig ikke omfattet.
Det er vi selvfølgelig rigtig ærgerlige over i Enhedslisten, og derfor har vi stillet et ændringsforslag.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-15:
Så de klare Enhedslisteaftryk i aftalen er, at der ikke er rykket et komma.
Altså, det dokument, som udlændinge- og integrationsministeren lagde på bordet, er en til en det, der er blevet aftalt, og det er så bare sådan nogle klare aftryk.
Så står der også videre i nyhedsbrevet til medlemmerne, og jeg læser op fra nyhedsbrevet, hvor fru Rosa Lund skriver: Det er lykkedes os at sikre, at den nye særlov omhandler både ukrainere og asylansøgere fra Ukraine.
Det er jo faktuelt forkert.
Er det en skrivefejl?
For reglen gælder kun ukrainske statsborgere og 2.400 mennesker med flygtningestatus.
Rosa Lund (EL), 2022-03-15:
Det klare Enhedslisteaftryk, som jeg også ved at hr. Sikandar Siddique ved vi diskuterede i lokalet ved forhandlingerne, er netop, hvem der skal være omfattet af den her lov.
Som alle, tror jeg, er bekendt med, kæmpede hr. Marcus Knuth for at få folk med flygtningestatus i Ukraine ud af lovforslaget, men ordføreren for SF og Radikale Venstre og jeg selv kæmpede for at lade dem blive.
Og jeg synes altid, må jeg sige – undskyld, hr. Marcus Knuth – at det er en sejr for Enhedslisten, når vi sidder i et lokale, hvor jeg får ret, og hr. Marcus Knuth ikke får ret.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-15:
Tak for ordet, og tak til fru Rosa Lund.
Den 4. marts forhandlede vi, og udlændinge- og integrationsministeren lagde et dokument på bordet – det dokument, som I så lavede en aftale på basis af.
Der er ikke rykket et komma, i forhold til hvem reglen omfatter.
Den 6. marts får jeg så tilsendt et nyhedsbrev, som fru Rosa Lund sender til medlemmer af Enhedslisten den 6. marts, og overskriften er: Særlov med klare Enhedslisteaftryk.
Jeg har en kopi af det her.
Det er overskriften, som fru Rosa Lund sender til medlemmerne af Ø: Særlov med klare Enhedslisteaftryk.
Vil ordføreren redegøre for, hvad det er for nogle klare Enhedslisteaftryk, der er kommet med i aftalen?
Rosa Lund (EL), 2022-03-15:
Jeg synes jo, at det, det er kynisk, er, at man i de sidste rigtig mange år i dansk udlændinge- og integrationspolitik har lagt så mange snubletråde ud for, at der kan komme en god integration.
Vi tilbyder folk penge for at rejse tilbage.
Vi siger til dem, at de skal betale for at lære vores sprog.
Det er jo rigtig mange snubletråde, man har lagt ud.
Og så vil jeg da håbe, at det giver anledning til lidt selvransagelse i Dansk Folkeparti, som vel nok er det parti, der har lagt flest stemmer til udlændingelovgivningen i Danmark i de sidste 30 år.
Marie Krarup (UFG), 2022-03-15:
Men det er også kynisk over for danskerne at sige, at man kan lave en fuldstændig generel lovgivning, som rammer alle, for der er forskel.
Det er selvfølgelig betydelig nemmere at modtage en kristen europæisk befolkning på flugt, end det er at modtage en muslimsk og fjern befolkning på flugt.
Det er kynisk over for den danske befolkning at lade, som om der ikke er forskel.
Og vi har set de skader, der er sket i Danmark, ved at man har ført den fuldstændig vanvittige udlændingepolitik i alt for mange år.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-15:
Jeg læste godt høringssvaret fra Helsingør Kommune, og som jeg også forsøgte at sige i min tale, synes jeg jo, at vi skal forsøge at imødekomme de ønsker, der er fra ukrainere.
Nogle har familiemedlemmer, som allerede er i Danmark og f.eks. arbejder i landbruget, andre har et job på hånden, og der kan også være nogle, der allerede har etableret nogle kontakter i Danmark.
Der kan f.eks. være familier i Helsingør, der har været frivillige og hjulpet dem på det nedlagte plejehjem, som jeg ved de er indkvarteret på.
Når man ansøger om ophold, vil der som en del af de blanketter, man skal udfylde, også være nogle felter, hvor man kan skrive det, hvis man har nogle særlige ønsker til boligplacering, og det vil myndighederne selvfølgelig forsøge at efterkomme.
Jeg vil bare gerne allerede nu, når jeg nu også står på talerstolen, varsle, at vi ser ind i en meget voldsom tilstrømning, og hvis vi ser nogle ønsker fra rigtig mange mennesker om at blive boligplaceret i en bestemt kommune, bliver vi også nødt til at tage hensyn til, at borgmestrene og kommunalbestyrelserne også har et loft over, hvor mange kommunerne kan rumme.
Derfor vil der også være nogle ukrainere, der får nej til at blive boligplaceret lige i den kommune, hvor de ønsker sig det.
Torsten Gejl (ALT), 2022-03-15:
Tusind tak.
Og tak for talen.
Nu har jeg kun været medlem af Folketinget i snart 7 år, men jeg tror aldrig, jeg har hørt så mange partier være så meget imod en lov og så bagefter stemme for den.
Og det er jo efter min mening ikke, fordi alle partierne har tabt sutten, men det er, fordi det her er et kæmpestort dilemma, som ordføreren også siger – eller en masse dilemmaer.
Et af dem er – og det er mit spørgsmål her: Risikerer vi ikke, når man stemmer for at dispensere, kan man nærmest sige, eller når man stemmer for den her særlov, som jo udstiller regeringens elendige flygtningepolitik, i virkeligheden at fasttømre den flygtningepolitik?
For når det så viser sig, hvor dårlig den er, så dispenserer vi bare fra den.
Det kan vi jo også gøre en anden gang.
Så risikerer vi i virkeligheden ikke at blåstemple en rigtig dårlig flygtningepolitik ved så at dispensere fra den, når det endelig kommer til stykket og det viser sig, hvor dårlig den er?
Rosa Lund (EL), 2022-03-15:
Nej, det mener jeg ikke, hr. Torsten Gejl.
Jeg står på det udgangspunkt, at det her kan bruges til at brække den dårlige udlændingepolitik op – at det her jo netop kan bruges til at vise, hvordan den rigtige måde er at behandle mennesker på flugt på.
Jeg mener, at det er det, den her særlov kan bruges til, altså netop at sige, at det virkelig viser, hvor mærkelige og umenneskelige, de regler, vi har i Danmark, er, når vi er nødt til at lave en særlov for at hjælpe de her mennesker.
For det er jeg fuldstændig enig i.
Og jeg tænker, at den her særlov kan bruges som en murbrækker eller som et springbræt, kan man måske sige, til at lave en anden udlændingepolitik.
Carl Valentin (SF), 2022-03-15:
Jeg synes, at ordføreren forsimpler det, for deres asylansøgning er jo blevet behandlet, så det er bare et udtryk for, at man ikke har tillid til de ukrainske myndigheder og Ukraine, hvor man har behandlet sagen.
Jeg synes, det er helt vildt, at de her mennesker skal udsættes for det, og det drejer sig i øvrigt om så få mennesker.
Jeg vil også bare gerne høre Konservative: Hvordan tror man at man i Europa ville have reageret på, at Danmark gik enegang som det eneste EU-land i det her og ligesom afveg fra direktivet?
Ville det ikke se meget voldsomt ud, at Danmark af en eller anden særlig grund lige præcis ikke ville hjælpe den her lillebitte gruppe mennesker?
Marcus Knuth (KF), 2022-03-15:
Vi har det stilfærdige synspunkt, at vi støtter det asylsystem, som vi har haft igennem mange år, og som et bredt flertal her i Folketinget bakker op om, og som siger, at hvis du kommer hertil fra Syrien eller Afghanistan, bliver du behandlet gennem asylsystemet, og du får beskyttelse, og hvis det er sådan, at du har et beskyttelsesbehov, så får du også status som flygtning og kan blive her i Danmark.
Det er ene og alene bare det, vi holder fast i.
Carl Valentin (SF), 2022-03-15:
Man kan jo godt mærke, at hr. Marcus Knuth har det overordentlig stramt med, at de her mennesker med flygtningestatus i Ukraine er inkluderet i forslaget, og at de får mulighed for at kunne komme hertil og blive beskyttet på lige fod med ukrainerne – så stramt, at man ligefrem var villig til at gå fra den fælles aftale, vi lavede dengang.
Nu vil man så gerne støtte forslaget.
Jeg er glad for, at man er nået til den erkendelse, men hvorfor er det her virkelig så vigtigt for Konservative?
Jeg forstår det der med to spor, som der bliver snakket meget om, men det er jo mennesker, der allerede har fået asylstatus.
De har fået behandlet deres sag, de fik beskyttelse i Ukraine.
Er det ikke lidt voldsomt at skulle udsætte dem for at skulle igennem hele systemet igen, når de nu er på flugt for anden gang?
Det er i virkeligheden bare mit spørgsmål.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-15:
Vi er et parti med et stort hjerte, men vi ligger ikke altid det samme sted som Radikale Venstre.
Det tror jeg er ret tydeligt.
Altså, vi havde for ikke særlig lang tid siden diskussionen, om man skal have tvungen barsel for fædre, som EU siger man skal.
Det bakker vi jo ikke op om, men det bakker Radikale Venstre op om; så jeg tror der er mange områder, hvor vi ser forskelligt på tingene politisk.
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-15:
Så lad mig skære det lidt til.
Her synes vi bare, at Konservative fraveg et princip, som de egentlig plejer at stå ret fast på.
Er Konservative ikke længere det sociale parti med det store hjerte på højrefløjen, som det plejede at være?
Marcus Knuth (KF), 2022-03-15:
Det tror jeg er op til vælgerne at afgøre, men det vil jeg da håbe det er.
Forsvarsforbeholdet har jeg svært ved at se har noget som helst med den her særlov at gøre.
Det, vi holder fast i, er, at der er noget forkert i at lave et nyt separat spor for folk, der kommer hertil fra f.eks. Syrien og Afghanistan, som jo ikke er vores nærområde, og blande det ind i en særlov, hvor man ønsker at hjælpe folk på flugt fra Ukraine, således at hvis du er syrer og kommer hertil gennem den ene rute, så skal du gennem asylsystemet, men hvis du har taget en anden rute, får du bare ophold.
Det synes vi ikke er fair.
Det er ikke, fordi vi ikke siger, at de 2.300, hvis de alle sammen søger herhen, ikke godt kan komme hertil og få asyl, men det skal jo bare ikke være under en særlov, der gælder for ukrainere.
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-15:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg må indrømme, at vi i Radikale blev ret overraskede over Konservative.
Vi er med på, at vi står forskellige steder udlændingepolitisk, men når det kommer til stykket og vi skal løse en fælles europæisk krise sammen, så plejer Konservative at stemple ind og ikke være så påholdende, som man var i det her tilfælde, hvor nervøsiteten ved at få 2.300 med flygtningestatus ind fra andre tredjelande var det, der ligesom var et afgørende punkt for Konservative.
Det blev vi faktisk temmelig utrygge ved.
Konservative plejer jo at være et parti, der er for EU, og som gerne vil af med forsvarsforbeholdet, og som vi lige har lavet et stort nationalt kompromis med, så mit spørgsmål er: Er Konservative stadig væk et regeringsdueligt parti?
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-15:
Jeg er i hvert fald glad for, at der er klar tale – point for det.
Ja, der er forskel på, hvor man er fra, og hvordan man ser ud.
Det er klar tale.
Det er da altid noget, man kan arbejde videre med.
Men der er jo et behov for at tale om det her med nærområde.
For så kommer jo det naturlige næste spørgsmål: Hvad så med Tyrkiet eller Libyen, hvor der ligger to-tre lande imellem – hvornår er et nærområde et nærområde?
Og vil ordføreren ikke bekræfte, at nærområde er noget, man har fundet på politisk herfra, fair nok, men at det i hvert fald ikke er en del af flygtningekonventionen?
Vil ordføreren bekræfte, at nærområdeprincippet ikke er en del af flygtningekonventionen?
Marcus Knuth (KF), 2022-03-15:
Jeg er enig i den betragtning, som jeg selv læste op lige før.
Ukraine er et land, der ligger midt i Europa.
Selvfølgelig er der ingen tvivl om, at det er et nærområde, men det er jo også et land med et tæt værdifællesskab med os.
Det er et land, som har håb om at komme ind i NATO og komme ind i EU.
Jeg forstår ikke helt behovet for at have den her diskussion om, hvad der er et nærområde, og hvad der ikke er.
Altså, Ukraine er et naboland, og selvfølgelig har vi da et ansvar for at hjælpe dem.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-15:
Jeg takker ordføreren for De Konservative.
Vi har i Frie Grønne også gerne villet stille et ændringsforslag, men ministeren og ministeriet har nu sagt, at det ikke er muligt.
Vi ønskede at komme med et ændringsforslag, der skulle gøre, at særloven omfattede alle flygtninge og ikke kun en enkelt gruppe.
Jeg citerer: Ingen tør sige det, som det er.
I pakker forskelsbehandling ind i forklaring om nærområde.
Det er fru Inger Støjberg, som skriver det.
Og hun skriver endvidere, at det i virkeligheden er, fordi ukrainere ligner os mere og er kristne, og derfor har vi mere lyst til at hjælpe ukrainere.
Jeg har et simpelt spørgsmål.
Er ordføreren enig i fru Inger Støjbergs betragtning?
Rosa Lund (EL), 2022-03-15:
Altså, fordi hr. Torsten Gejl selv var til stede i lokalet, ved han også, at ministeren sagde meget klart, at særloven skulle være så tæt på direktivet som muligt.
Og når det nu engang står i gennemførelsesafgørelsen for direktivet på side 2, at asylansøgere er omfattet, synes jeg ikke, det er så mærkeligt, at vi i Enhedslisten tænker, at det er de – det synes jeg ærlig talt ikke.
Og næste gang skal jeg da nok skrive »Enhedsliste- og Alternativetaftryk« i et nyhedsbrev til Enhedslistens medlemmer.
Torsten Gejl (ALT), 2022-03-15:
Det er jeg godt nok meget uenig i, men jeg respekterer selvfølgelig den holdning.
Men der er en anden ting, hvor jeg altså må give hr. Sikandar Siddique ret.
Jeg var også til de forhandlinger med hensyn til den her særlov, og Enhedslisten skriver nederst i deres nyhedsbrev – og nu har jeg så lånt Enhedslistens nyhedsbrev af hr. Sikandar Siddique: Det lykkedes os at sikre, at den nye særlov omhandler både ukrainere og asylansøgere fra Ukraine.
Det står under en overskrift, der hedder: Særlov med klare Enhedslisteaftryk.
Altså, jeg sad også i det rum.
Vi var en masse partier, der kæmpede for, at de her mennesker selvfølgelig også skulle med, altså folk, der allerede havde fået asyl.
Mit indtryk var, at det var de kommet, uanset om Enhedslisten havde været der eller ej.
Så jeg synes, man skal skrive historien lidt mere præcist i stedet for at foregive, at det arbejde, vi alle sammen gjorde, var det kun ét parti, der skulle have æren for.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-15:
Altså, inden for Norden har vi en masse særaftaler, der kun gælder mellem de nordiske lande.
Inden for EU har vi en masse særaftaler, der gælder inden for EU – vi kan rejse frit, vi kan arbejde frit.
Og så er der en masse lande, der har andre former for samarbejde med Danmark.
En ukrainer han rejse frit ind i Danmark og være her 90 dage.
Det kan en amerikaner også.
Det kan man ikke, hvis man kommer fra Syrien eller Afghanistan.
Så der er allerede en lang række forskelle, og det er jo så bare den forskel i forhold til ukrainere, som vi ønsker at udvide, således at de i det her tilfælde kan være her i 2 år.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-15:
Tak, formand.
Det, som jeg hæfter mig ved – måske fordi det er et område, hvor jeg kan blive enig med fru Rosa Lund – er det her med, hvor langt fra Danmark man skal komme, for at det skal være fra et nærområde.
For det er jeg helt enig med fru Rosa Lund i ikke giver nogen mening.
Altså, man kunne lige så godt sige: Hvor langt er et hjertebånd?
Altså, det er jo helt åbenlyst, at en argentiner ville have lettere ved at falde til i Danmark end en somalier, også selv om der er længere til Argentina, end der er til Somalia, eller at en canadier ville have lettere ved at falde til i Danmark end en marokkaner.
Og det glæder mig bare, at Enhedslisten synes at have affundet sig med den praktiske virkelighed, nemlig at det selvfølgelig ikke er geografien, der afgør, hvem Danmark med fordel og interesse og passion kan hjælpe, men at det helt naturligvis handler om dem, som vi deler hjerte med, altså dem, som elsker de grundlæggende principper, frihedsrettigheder og den tanke og den trosretning, som vores civilisation, nemlig Vesten, er bygget på.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-03-15:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, hvordan det kan være til barnets bedste, hvis en forælder fremsætter usande påstande om den anden forælder.
Hvis den ene forælder udøver forældrefremmedgørelse i forhold til den anden forælder, hvordan kan det så være til barnets bedste, at den part får forældremyndigheden?
Det er i forhold til de her konflikter, der jo desværre ofte kan opstå ved en skilsmisse.
Det kan være, at den anden part har været utro, og at man så bruger børnene i en skilsmisse.
Så jeg har lidt svært ved at forstå, at ministeren ikke gerne vil finde nogle løsninger på det her.
Vi har vedtaget en paragraf om psykisk vold.
Det her er netop et forslag for at imødekomme, at vi får noget handling på det område.
Vi har haft samråd, vi har haft høringer, og det er altså alvorlige situationer for de familier, det rammer.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-03-15:
Tak for det.
Jeg kunne ikke lade være med at tage ordet, for jeg har selv siddet med til de her forhandlinger og er med i den aftale, vi jo fik forhandlet på plads, hvor vi netop fik afsat midler til en ansøgningspulje, som kommuner kan søge.
Det gjorde vi også tidligere, som ordføreren for Alternativet også var inde på, i den såkaldte satspulje, hvor vi sad rundt om bordet og hørte om det forslag om borgerstyrede budgetter.
Og det er rigtigt, som hr. Torsten Gejl siger, at der nok var nogle ordførere, der lige skulle tænke over det og lige skulle sådan tygge på det der med borgerstyrede budgetter.
Men det er jo rigtig godt, når man mødes og kan blive enige om tingene.
Den ordning, der har været,
har været gældende fra 2017 til 2020, og formålet er jo netop at understøtte målgruppens vej til en større grad af selvbestemmelse, til rehabilitering og bedre livskvalitet.
Borgeren får en trækningsret på 50.000 kr., som vedkommende kan anvende efter eget ønske til forskellige aktiviteter og andre mindre udgifter i en sammenhængende periode på i alt 15 måneder.
Og det er så op til den enkelte borger i samarbejde med en socialfaglig medarbejder at definere, hvilke ønsker og hvilke målsætninger vedkommende har i forhold til det forløb, man er igennem.
Og det er netop, med henblik på at borgerens liv skal sættes i centrum.
Det er jo rigtig, rigtig godt, når vi vedtager noget, som er godt.
Udfordringen er jo somme tider, at så laver vi forsøgsordninger igen og igen, og det har vi også gjort, kan jeg nævne, utallige steder i forhold til blinde og svagsynede i forbindelse med ledsagelse – så laver man også forsøgsordning på forsøgsordning.
Man vil bare gerne have, at tingene blev implementeret ved lov.
Og i dag er den unge kvinde stoppet med sit misbrug, er næsten færdig med sin uddannelse, er blevet mor og lever i et stabilt forhold, og hun får ikke længere støtte.
Det er jo meget livsbekræftende.
Erfaringerne fra Halsnæs viser også, at næsten alle projektdeltagerne ved projektafslutningen har nedsat deres misbrug af alkohol og stoffer betydeligt eller har stoppet det.
De har fået det psykisk bedre, og nogle af deltagerne er kommet tættere på arbejdsmarkedet og nogle er også kommet i job.
Så jeg vil bare sige, at jeg støtter forslaget.
Det er godt kæmpet, hr. Torsten Gejl.
Man skal også kunne rose hinanden, når man har siddet i et forhandlingsforløb, og jeg synes, det er godt gået.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2022-03-15:
Alle de ordførere, der har været heroppe på talerstolen, har redegjort rigtig fint for, hvad det her lovforslag går ud på.
I Nye Borgerlige går vi meget ind for, at udsatte borgere skal være mere herre i eget liv.
Vi har bl.a. en handicappolitik, der netop tilsiger, at handicapområdet skal ud af kommunerne, og at mennesker med handicap i langt højere grad, end de har mulighed for i dag, skal have mulighed for at indrette sig, som de selv ønsker.
Så derfor kan vi selvfølgelig også støtte det her lovforslag.