Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-22:
Tak for det, formand, og tak til Dansk Folkeparti for at rejse den her debat.
Der er grundlæggende, synes jeg, to diskussioner her.
Hvad for nogle normer og skikke bygger vores land på?
Der må jeg jo erklære mig fuldstændig enig med forespørgerne.
Vi ønsker ikke et andet samfund end det, vi har, i forhold til hvad for nogle grundværdier der gælder.
Selvfølgelig kan folk opføre sig forskelligt, spise noget forskelligt mad og tage på ferie nogle forskellige steder, men de helt grundlæggende værdier, som vi har i det her samfund, og som har gjort her samfund til et godt samfund – at vi har et folkestyre, at vi har respekt for individet, at vi har ligestilling, og at vi har en demokratisk sindet børneopdragelse – står vi selvfølgelig fuldstændig vagt om.
Det er jo sådan, og der er sikkert nogen, der har hørt mig sige det før, at når der kommer folk fra lande, som ikke er velfungerende, for det er jo tilfældet i en række lande i Mellemøsten, at de er decideret dysfunktionelle, og de så tager de værdier med, som har gjort de samfund dysfunktionelle, til et land, der har nogle værdier, der gør et samfund sundt, er det selvfølgelig udgangspunktet i det samfund, der er sundt, at de værdier ikke må brede sig, for hvis det blev flertallets værdier, ville Danmark jo også blive et dysfunktionelt land.
Så det er udgangspunktet for den her debat.
Det er ad legio, hvad for nogle historier vi har, og det stopper jo kun, hvis vi får knækket nogle af de kulturelle opfattelser, der gælder i de her parallelsamfund.
Så kommer vi for det andet til det, der handler om demografien, og det synes jeg er mere blandet og mere nuanceret end det, som Dansk Folkeparti lægger op til.
Jeg er enig i, at udlændingeloven af 1983 var en rigtig dårlig lov og en lov, som har haft meget, meget store konsekvenser for det danske samfund.
Det triste ved det er jo, at såvel politikere i Folketinget som embedsfolk i Justitsministeriet og andre mennesker allerede dengang forudså, præcis hvordan det ville gå, hvilket et stort flertal i Folketinget ikke tog alvorligt.
Så den del er jeg enig i.
Når man ser på spørgsmålet om befolkningsændringen, er det rigtigt, og det har jeg også svaret i et skriftligt svar, at de 70 pct. af befolkningstilvæksten kommer fra børn af ikkevestlige indvandrere, og at folk med dansk oprindelse udgør 3 pct. af befolkningstilvæksten, men billedet er mere nuanceret end det.
For det første er det i vid udstrækning mere tilfældet i de første årtier af perioden siden 1983, end det er i den sidste periode siden 1983, at der kommer en meget stor indvandring af folk fra ikkevestlige lande, fra Mellemøsten og Nordafrika.
Hvis man ser det over den sidste 5-årige periode, er der blevet ca. 150.000 flere borgere i vores land, og der er det ikke dominerende, at det er folk fra Nordafrika og Mellemøsten.
Der er det først og fremmest folk fra vestlige lande, som fylder meget i den udvidelse af befolkningen, der har været, og folk fra Ukraine, som tæller som et ikkevestligt land.
Så når man klodser det sammen, har udviklingen været i en positiv retning.
Det er altså sådan, at de senere år for mig at se er bæredygtige i forhold til at sørge for at få integreret de folk, der kommer.
Hvis man ser på, hvordan det f.eks. har været siden 2019 i forhold til flygtninge og familiesammenførte, er nettotallene, at i 2019 var der en nettoudvandring på 611, i 2020 var der en nettoindvandring på 147, i 2021 var der en nettoudvandring på 429, og i 2022 var der en nettoindvandring på 102.
Det vil sige, at samlet set over de sidste 4 år har der været en større udvandring fra Danmark af folk, der er kommet som flygtninge eller familiesammenførte, end der har været indvandring.
Det er jo ikke et billede af et land, der er ved at bryde sammen under et demografisk pres.
Samtidig kan man så læse i Danmarks Statistiks opgørelse over fertilitet og befolkningsudvikling, at hvor det for 20 år siden var sådan, at kvinder fra ikkevestlige lande havde en fertilitet på omkring tre, dvs. at hver kvinde fødte cirka tre børn, er den siden halveret.
Samlet set har kvinder fra ikkevestlige lande nu en fertilitet, der i virkeligheden er mindre end den samlede fertilitet for danske kvinder.