runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Larsen (KF), 2021-06-03:
Tak for det, formand, og tak til ministeren for at fremsætte det her forslag til ændring af epidemiloven.
Bedre sent end aldrig
, kan man sige, for der er jo nogle, der har presset på.
Nu kan jeg se, at fru Anni Matthiesen er gået, men ellers ville jeg også have takket hende for at have været så vedholdende.
Der har jo været samråd, og der har været § 20-spørgsmål, både i skrift og i tale, i forhold til at der var kommuner, som tog det her i anvendelse, bl.a. min egen hjemkommune, Hjørring Kommune, hvor man har haft forsøg med det og haft udstyr installeret og på et meget tidligt tidspunkt kunne påvise, at der var covid-19 eller rester af det i spildevandet, eller hvordan man nu sporer det.
Det er jo en fremragende måde at holde øje med, hvordan en pandemi udvikler sig, på, og hvor koncentrationen er henne, frem for at skulle ud og teste en masse mennesker.
Det kan man nemlig undgå, hvis det er sådan, at man kan konstatere, at der i den her by eller i det her opland eller på det her rensningsanlæg her ikke er noget covid.
Så behøver man jo ikke at teste hele befolkningen.
Men hvis det modsat er sådan, at man finder ud af, at der altså nu er noget smitte i noget spildevand, kan man jo sætte markant ind med test af borgerne i netop det område, og på den måde kan man blive meget mere effektiv i sin opsporing i forhold til de ressourcer, der bliver sat ind.
Så der er besparelsespotentiale i det her, der er tid at vinde, ved at man typisk vil kunne se det i spildevandet noget før, end når folk begynder at udvise symptomer, får feber, og hvad konsekvenserne ellers er ved at blive smittet med covid-19 eller andre sygdomme.
Så jeg synes, der er et stort perspektiv i det her.
Så er der selvfølgelig noget, i forhold til hvor langt man går ned i antal af husstande eller områder, man kontrollerer.
Men hvis man eksempelvis fik installeret udstyret på kloakanlæg på Christiansborg, hvor der vel er op imod et par tusinde mennesker, som har adgang, kunne det da et eller andet sted gøre os trygge, for så ville vi kunne få en ugerapport, der kunne sige, at der ikke er noget her endnu, hvis der kom en ny pandemi, eller hvad ved jeg.
Jeg synes bare, at det jo kan være hensigtsmæssigt, når der er tale om større arbejdspladser og større virksomheder i det hele taget.
Der er masser af perspektiv i det i forhold til at komme foran og få kendskab til, at der altså er et smitteudbrud et givent sted, nogle dage før man ellers ville opleve det.
Så summa summarum: Vi støtter det, om ikke helhjertet, men vi er i hvert fald meget begejstret for det.
Der kan være noget, i forhold til hvor langt man skal ned i det, og hvor specifik man skal være i små boligområder og sådan noget, men det må vi jo få sikkerhed for i udvalgsbehandlingen.
Vi er i hvert fald meget positive over for det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-06-03:
Jeg synes, det her ville have været et rigtig, rigtig godt forslag sidste år, og det skulle have været indført sidste sommer, for der kunne det måske virkelig have gjort en forskel, hvor vi ikke havde behøvet det her massetestningshysteri, som jeg mener det er blevet til.
Er det nødvendigt på nuværende tidspunkt at indføre det?
For os er der i hvert fald en modsætning i det, for så skal man jo ikke teste og lynteste folk mere.
Hvis man bare indfører det her, er det jo bare mere kontrol, samtidig med at man har det andet, for så får man dobbeltviden og dobbeltdata.
Selve principperne bag kan jeg godt lide, jeg kan godt se, det vil gøre det lettere, og det vil også være væsentlig billigere.
Men bliver det her så koblet op på automatiske nedlukninger?
Vi har jo set store problemer med de her automatiske nedlukninger.
Det så vi senest i Aalborg, hvor man har valgt at lukke skoler ned, og nu har man så også lukket Jomfru Ane Gade ned, men måske ville man faktisk have mere kontrol, hvis man havde eleverne tilbage i skolen, hvor de så blev testet.
Principperne bag kan vi godt lide, men vi er altså bekymret for, om det her bliver koblet op på den her automatiske nedlukning; at det her bliver brugt som et instrument, så hvis man har nogle stigende tal der, begynder man at lukke sogne ned og alt muligt andet.
Vi har altså nogle bekymringer om, i forhold til hvor vi er henne i den nuværende epidemi, hvor vi ikke synes det er nødvendigt.
Så der er altså nogle bekymringer, men selve systemet bag kan vi godt lide.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-06-03:
Tak for det.
Som jeg jo også sagde i min ordførertale, synes jeg, at det her er et spændende initiativ, som måske kan afløse nogle af alle de andre besværlige metoder, vi lige i øjeblikket har til at overvåge epidemien og til at holde styr på epidemien, hvilket jo stadig væk er vigtigt.
Men jeg kan godt blive en lille smule i tvivl, når jeg sådan læser forslaget, og jeg kan se på høringssvarene, at det er der også andre der er, om, om det her forslag i virkeligheden er mere vidtgående og rækker videre end blot til en epidemi.
Det synes jeg egentlig er vigtigt at få afgrænset.
Derfor vil jeg også gerne spørge ministeren om det allerede nu, ligesom jeg også kommer til at stille nogle skriftlige spørgsmål.
Jeg tænker selv, at en ting er, at vi kan få rigtig meget viden ved at undersøge spildevand; noget andet er, om vi skal have meget viden om, hvordan folk lever, og hvad de bruger af medicin, eller hvad de måtte fejle.
Der synes jeg selv at grænsen går, mens jeg synes, at en epidemi kunne legitimere, at man tager det her forsøg i anvendelse.
Kan ministeren knytte et par ord til det?
Magnus Heunicke (S), 2021-06-03:
Ja, det kan jeg.
Det er jo helt korrekt, at viser det her sig at være en succes, hvad meget tyder på, og samtidig at være et relevant værktøj, fordi vi så vil være i en situation, hvor vi har vaccineret, så vil der nok være behov for en eller anden form for grundlæggende vurdering af, hvad vi har af smitte forskellige steder i samfundet.
Der kan man jo enten bare fortsætte med den nuværende testindsats, der er meget, meget massiv og stor og voldsom, men også helt påkrævet, og som vi ser frem til at få helt ud af programmet og i hvert fald nedskaleret.
Så skal vi have noget andet i stedet for, og så er det helt rigtigt, at det er vigtigt.
Det er så epidemien, vi taler om – det er ikke covid, vi taler om.
Så spørgsmålet er altså: Er det relevant, og hvordan skal det kunne bruges derudover?
Og det ser jeg frem til at drøfte med Folketinget.
Det er meget, meget vigtigt at slå fast, som også et par ordførere og fru Kirsten Normann Andersen var inde på, at der skal være en folkelig opbakning til det.
Det er derfor helt afgørende vigtigt at sige, at det ikke er sådan, at der på nogen måde bliver mulighed for, at man kan finde ud af, hvad der er i spildevandet fra den enkelte bolig, den enkelte borger.
Det er på et langt større systemisk niveau.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-06-03:
Tak for det.
Jeg synes selv, at det også er betryggende, at det netop er i epidemiloven, hvor den her mulighed bliver lagt ind, og det er derfor også afgørende, at vi bliver ved med ligesom at have hånd i hanke med, hvad det her kan bruges til.
Derfor har jeg også et sidste spørgsmål, for man kan godt få det indtryk, at kommunerne i virkeligheden selv ligesom kan komme i tanke om, at det kunne være interessant at undersøge det ene eller det andet eller det tredje.
Men jeg kommer til at arbejde for, at vi centralt afgrænser, hvad kommuner kan få lov til at undersøge, når det er sådan, at man giver de her muligheder.
Magnus Heunicke (S), 2021-06-03:
Ja, det tror jeg nok jeg vil sige ja til, men jeg må også lige have nogle forbehold ind.
Overordnet set er det en vigtig pointe, men det er en lige så vigtig pointe, at noget af det, vi har lært af den her epidemi, er, at
Vi har ikke ønske om, at vi centralt skal sidde og være nede i alle mulige enkeltelementer.
Det er langt bedre, at kommunerne selv får ansvaret.
Så hvis den præmis også er med, tror jeg at jeg vil sige ja til, at det er en vigtig pointe.
Hans Andersen (V), 2021-06-03:
Det går fremad med vaccinationsprogrammet og med genåbningen, men vi skal stadig væk have styr på coronakrisen, så vi ikke endnu en gang står og må lukke landets arbejdspladser ned til skade for både medarbejdere og arbejdsgivere.
Rundtom i Europa er der jo ikke alle steder helt styr på coronasmitten endnu.
De tre elementer, der er i det her lovforslag, som den socialdemokratiske ordfører på udmærket vis har redegjort for, har vi jo tidligere støttet, og her er der så et forslag om at forlænge de tre elementer i en kortere periode.
Det, vi læser os til og lytter os til, er jo, at ingen af arbejdsmarkedets parter siden indførelsen har haft nævneværdige negative oplevelser med de bestemmelser, vi har lovgivet om, og som vi her drøfter om vi skal forlænge.
De virker efter hensigten, og derfor vil Venstre gerne støtte, at vi også forlænger disse loves gyldighed, men vi ønsker ikke, at tiltagene skal blive permanente.
Vi står stadig væk i en ekstraordinær situation.
De her tiltag skal altså ikke gælde en dag længere end højst nødvendigt, og Venstre medvirker ikke til sådan at sætte yderligere barrierer op, som gør livet svært for mennesker, som ønsker at komme til Danmark og bidrage positivt til vores vækst og velstand.
Derfor er vi også tilfredse med, at vi har lavet et kompromis her, der handler om, at vi igen til oktober må drøfte med hinanden, om den her lovgivning har relevans, eller om vi kan se frem til, at den udløber pr. 1. november i år.
Så er vi også glade for, at regeringen har imødekommet vores krav om at lade vaccinationer indgå i stedet for test, altså hvis man i passet kan vise, at man har fået en vaccination, når man kommer hertil, så kan det træde i stedet for at lade sig teste igen og igen.
Så til oktober, når langt flere har fået tilbudt en vaccine, og når frygten for en eventuel tredje bølge forhåbentlig er afværget, kan vi igen diskutere, om det giver mening at fastholde lovene.
Så med de ord og med de betænkeligheder vil Venstre støtte lovforslaget.
Christian Juhl (EL), 2021-06-03:
Tak til både formanden og til hr. Bent Bøgsted for at være fleksible.
Jeg vil gerne hilse fra Enhedslisten og sige, at vi ikke kan stemme for forlængelsen af den første lov, fordi det er et rent arbejdsgiverforslag.
Vi har jo ved tidligere behandlinger forklaret, at der burde være meget mere balance i det, sådan at der også var rettigheder for de ansatte.
Vi kan stemme for forlængelsen af de to øvrige love – dog vil vi gerne appellere til, at beskæftigelsesministeren inviterer til en forhandling om en mere permanent lov om boligforhold for vandrende arbejdere, da de slet ikke er beskrevet nogen steder, og da der tilsyneladende er en vældig diskussion om, om en kommune eller staten har ret til at gribe ind, hvis der ikke er ordentlige vilkår.
Vi har nogle inden for landbruget, og vi kunne have en stor fordel af også at få lavet en lovgivning generelt om de vandrende arbejdere.
Så det vil jeg gerne opfordre til at ministeren inviterer til.
Jeg tror, at vi kunne få skruet en rigtig god lov sammen, hvis vi brugte de næste 4 måneder til det.
Tak for ordet.
Bent Bøgsted (DF), 2021-06-03:
Tak for det.
Jeg skal prøve at gøre det kort.
I Dansk Folkeparti synes vi, at det er godt, at udenlandsk arbejdskraft bliver testet, når den kommer til Danmark.
Det har kørt, så vidt jeg er orienteret, ret gnidningsfrit i den periode, det har stået på, og det er også godt, at arbejdsgiveren, når der er behov for det, kan sige til sine medarbejdere, at de lige skal testes alle sammen, fordi der er risiko for smitte.
Det her er jo en forlængelse af tre love, som udløber nu her den 1. juli.
For at være sikre på, at vi stadig væk kan få testet udenlandsk arbejdskraft, forlænger vi de tre love, der vedrører, at arbejdsgiverne kan sige til lønmodtagerne, at de skal testes; at arbejdsgiverne, når de stiller bolig til rådighed for ansatte, fører tilsyn med, at de er i orden; og at arbejdsgiveren har pligt til at sikre, at tilrejsende arbejdskraft efter indrejse i Danmark kan testes.
Det er en lovgivning, der træder i kraft den 1. juli 2021 og gælder til den 1. november 2021.
Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Jens Joel (S), 2021-06-03:
Der er mange steder at angribe det her fra.
Til trods for at vi lavede reformen sammen, synes jeg måske, at SF var lidt hurtige til at sige, at hvis vi bare går baglæns og igen går tilbage til det, vi havde før, altså en kortere skoledag, får vi løst problemerne, og dér var en af mine pointer i talen også, at det heller ikke var godt før reformen.
Men jeg anerkender – og det var jo derfor, jeg sagde det med den lange, kedelige skoledag, også selv om det er lidt groft, fordi det selvfølgelig ikke er sådan, det er – at forudsætningen for, at det er meningsfuldt, selvfølgelig er, at det giver den mere alsidige undervisning, og at det gør, at flere elever får mulighed for at komme med, fordi der er tid til at komme rundt om det på nye måder.
Så er det også klart, at det der med at lave en binding på timerne jo også i nogen grad har handlet om at sikre, at skolen ikke blev et sted, hvor man kunne hente penge, hvis man havde brug for det.
Derfor synes jeg, vi skal diskutere, hvordan vi laver kloge håndtag i forhold til skolen forstået på den måde, at det ikke bliver et sted, hvor man kan spare, men at vi giver bedre muligheder for, at man lokalt kan indrette det, måske helt ud i klasserne i forhold til eleverne, og hvad de har brug for.
Jacob Mark (SF), 2021-06-03:
Det er bare for at sige: Jeg har aldrig været tilhænger af lange skoledage.
Jeg tror på kvalitet i skolen mere end på kvantitet, og jeg mener ikke, det er muligt at skabe den alsidighed og alle de ting, vi vil med hensyn til at bekæmpe negativ social baggrund, når man bare smører ressourcerne fladt ud.
Derfor håber jeg sådan, at Socialdemokratiet kunne være med på at skabe en model, hvor man fortsat holder ressourcerne i skolen med en minimumsressource, men at man gør det mere frit ude lokalt, hvordan man vil bruge de penge til at gøre de ting, vi vil i fællesskab.
Jens Joel (S), 2021-06-03:
Jeg tror, at det, der er vigtigt her, er at sige: Hvis vi gerne vil sikre, at alle børn kommer med, har vi faktisk brug for forskellige former for undervisning, og vi har også brug for tid i skolen til at komme rundt om problemstillinger på flere forskellige måder.
Det er derfor, der faktisk også er brug for en volumen i skoledagen.
Derfor anerkender jeg sådan set fuldt ud, at det på den måde, det har været implementeret – det kan vi jo se, også selv om man skal have tålmodighed med det – ikke har haft de ønskede effekter.
Det handler nok i høj grad om kvaliteten, men jeg tror ikke, løsningen er at sige: Man kan nå det hele på den halve tid.
Og nu kan jeg se, jeg ikke kan nå noget som helst mere.
Mette Thiesen (NB), 2021-06-03:
Tusind tak.
Det kommer nok vildt meget bag på ordføreren, at jeg gerne vil stille nogle spørgsmål til det her.
Jeg er skolelærer af uddannelse og var en af dem, som havde den, lad os sige tvivlsomme fornøjelse at stå med en fuldstændig uunderbygget reform, som bar tydeligt præg af, at politikerne syntes, at de vidste bedre, hvordan man lavede den gode skole, end os, der faktisk stod derude og var fagpersoner på området.
Jens Joel (S), 2021-06-03:
Det sidste først: Jeg synes ikke, at politikerne, at vi som Folketing, at man som regering skal blande sig uden om folkeskolen og noget så vigtigt; men når vi har lanceret og er gået ind i det initiativ, vi kalder »Sammen om skolen«, med de parter, som fru Mette Thiesen også refererer til, altså dem, der skaber skolen i hverdagen, så er det jo en anerkendelse af, at det er den måde, vi bedst skaber folkeskole på.
Til spørgsmålet om, hvorvidt man skal skrotte folkeskolereformen, vil jeg bare i al stilfærdighed erindre om, at mange af de problemer, som vi ikke har fået løst med folkeskolereformen, jo også var der før reformen, og dem ville man – ergo – heller ikke få løst bare ved at skrotte folkeskolereformen.
Derfor synes jeg, at det bliver sådan lidt letkøbt at sige: Hvad sagde vi!
Vi skulle bare være gået tilbage til det, vi havde før.
For det løser heller ikke problemet.
Vi har for mange, der ikke lærer det, de skal, i skolen.
Det er vi da nødt til at tage alvorligt.
Så kan det godt være, at vi også skal gøre det med tilpasninger af den reform, der er nu.
Mette Thiesen (NB), 2021-06-03:
Jamen jeg er fuldstændig enig i, at politikere igennem årtier har blandet sig alt for meget i, hvordan man præcis skulle undervise, og hvordan man skulle lave skolen, fordi de i bund og grund har haft en eller anden holdning om, at alle skoler skulle være ens.
Og den holdning deler vi bare ikke i Nye Borgerlige, og jeg har aldrig nogen sinde delt den.
Jeg synes, det er en styrke, at hver enkelt skole kan noget særligt, for der er meget stor forskel på, hvordan man skal lave skole i Hirtshals og i Hørsholm, hvordan man skal lave skole i Skagen og i Gedser.
Der er stor forskel – og gudskelov for det.
Så kan ordføreren ikke bare bekræfte, at det her med at lave en one size fits all ikke er løsningen på at lave den gode skole?
Den gode skole skal gro op nedefra ved hjælp af dygtige fagfolk; den skal ikke proppes ned over hovedet på dem herinde fra Christiansborg.
Jens Joel (S), 2021-06-03:
Altså det, der er vores opgave, er vel i virkeligheden at sikre, at alle elever, uanset hvor de bor og uanset hvor de går i skole, går i en god skole.
Men det er ikke at forveksle med, at de går i skoler, der er fuldstændig ens.
Vi vil gerne diskutere, hvordan vi kan skabe mere ejerskab lokalt, mere frihed og sikre mere rum til den faglige dømmekraft ude på skolerne.
Men selvfølgelig er det også vores opgave at sikre, at det er en god skole, uanset om det er i Hirtshals eller i Hørsholm.
Det er jo den balance, vi skal finde.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-06-03:
Tak for det.
Jeg synes, at ordføreren kommer lidt let rundt om det der med, at der skal være tid til fordybelse, at der skal være tid til fagrækken, og at der også skal være tid til hele dannelsesdimensionen.
Det oplever jeg ikke at der er nogen af os der er uenige i, men der, hvor der ligger en uenighed, er jo i forbindelse med diskussionen om, om det skal bestemmes og reguleres ved ministeren og centralt, eller om det egentlig er en af de opgaver, vi tror på at man som skole, som skolebestyrelse, som skoleledelse sådan set har som sin kerneopgave Altså, hvor er det, at man driver den gode skole henne?
Er det lokalt, eller er det centralt?
Vi tror på, at det er lokalt, og vi tror sådan set også på, at man godt kan sikre både varieret undervisning, bevægelse, praksisfaglighed og andet, hvis vi giver dem rammerne og ressourcerne til at kunne lave en stærk skole lokalt.
Jeg ville egentlig spørge ordføreren om noget andet.
Jeg følte mig bare kaldet til at sige, at det jo ikke er et enten-eller; det er bare et spørgsmål om, hvor det skal reguleres.
Jacob Mark (SF), 2021-06-03:
Jeg synes, det var en opmuntrende afslutningsdebat i går.
Jeg tror ikke, jeg kan huske, at der i min tid er blevet snakket så meget om skole, og det bevæger sig i den rigtige retning, hver gang der bliver talt om den – i min optik i hvert fald.
Når det er sagt, er jeg også nødt til sige, at jeg, i den tid jeg har været folketingsmedlem, har oplevet Socialdemokratiet som den lange skoledags sidste bastion, og der blev jeg meget opmuntret af at høre hr. Jens Joels tale.
Men jeg mener jo, det er en grundlæggende fejl, hvis man tror, man får en bedre skole af at have en lang skoledag, når kvaliteten ikke er fulgt med, når der er flere i klasserne, når lærerne har dårlig forberedelsestid, og når der ikke er tid til to voksen-ordninger og alle de her ting, som vi egentlig vil i fællesskab.
Så er det ikke en idé at gøre op med det der lidt hellige princip om at have et vist antal fagtimer, f.eks. ved at skære i en eller to fagtimer om ugen, f.eks. ved at være villig til at kigge på den understøttende undervisning og så i stedet holde ressourcerne i skolen og bruge dem til flere timer med to voksne eller turboforløb, eller hvad man nu synes er vigtigt i skolen?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-06-03:
Som alle andre ordførere allerede har sagt, skal det her lovforslag sådan set bare sikre en forlængelse af allerede vedtagne love, der har noget solnedgangsklausul.
Det handler om, at der er adgang til at kunne teste medarbejdere, hvor det giver mening; at der er pligt til at sikre, at vandrende arbejdskraft er testet, inden den rejser ind i landet; og, som flere ordførere har bemærket, er der netop også pligten til, at man som arbejdsgiver sørger for, at vandrende arbejdstagere har rene boliger.
Tænk at have et forslag, der handler om, at arbejdsgiveren har pligt til at sørge for, at man har sin egen seng.
Så jeg synes i virkeligheden, det er godt, at den her lov bliver forlænget.
Vi håber, at det er noget, vi kan komme til at snakke videre om.
Det har været en øjenåbner at se nogle af de eksempler i forhold til covid.
Vi skal stadig væk forebygge, at vi smitter hinanden.
Vi håber, at det snart er overstået, men det giver rigtig god mening at forlænge de her tre love frem til den 1. november 2021.
Så SF støtter forslaget.
Samira Nawa (RV), 2021-06-03:
Mange tak.
Jeg vil egentlig også gøre det ganske kort, for som det er blevet sagt, handler det her lovforslag om at forlænge lovgivning, som er ved at udløbe, og elementerne i lovforslaget er der allerede på fornem vis redegjort for.
Vi skal jo egentlig forlænge for at undgå at havne i endnu en nedlukning.
Solnedgangsklausulen er derfor vigtig at have i det her lovforslag.
Radikale Venstre støtter det.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-06-03:
Det er, fordi ordførerens udsagn om, at Det Radikale Venstre alene støtter dette lovforslag, fordi der er et akut problem, satte et spørgsmål i gang i mit hoved, for vi er jo i fuld gang med at vaccinere hele befolkningen, og alle over 50 år har fået den første vaccination i hvert fald.
Findes det akutte problem, som det her lovforslag skal tage hånd om, helt indtil den 1. november ifølge Det Radikale Venstre?
Samira Nawa (RV), 2021-06-03:
Jeg vil ikke lægge skjul på, at Radikale Venstre egentlig havde et forslag om, at den her lovgivning skulle forlænges med 3 måneder; andre havde forslag om yderligere forlængelse.
Derfor er 4 måneder egentlig et fint kompromis, som vi godt kan leve med, fordi der netop er en solnedgangsklausul, og at det er dermed udløber, og fordi vi jo har fået lovning på, at vi kigger på det her igen.
Mads Andersen (KF), 2021-06-03:
Tak for det.
For at blive lidt i hr. Henrik Møllers spor om det dejlige vejr, så synes jeg egentlig også, at når det er det sidste lovforslag – i hvert fald i den her ordførerkreds – vi behandler, er det også meget hyggeligt, at der er lidt musik, selv om jeg godt er klar over, at det gør det lidt vanskeligt at behandle sagerne, når vi er mange herinde.
Det her er endnu et greb, der har været brugt i kampen mod pandemien, for at sørge for et så sundt og smidigt arbejdsmarked som muligt under pandemien.
I bund og grund har vi i Det Konservative Folkeparti faktisk rigtig stor tillid til virksomhederne og til, at de også selv er gode til at vurdere om og håndhæve, at medarbejderne overholder restriktioner og gældende regler om test, vaccine osv., uanset hvilket land de kommer fra.
Vi anerkender til gengæld også, at den her knage, som loven også har været og er for virksomhederne til at hænge en problemstilling på, også giver nogle andre muligheder.
Vi havde også lidt bekymringer i forhold til det her med, om der nødvendigvis skulle være test af folk, hvor man tilgodeså folk, der kom fra lande, hvor der i øvrigt var vacciner, som vi også har godkendt i Danmark, og som var vaccinerede.
Det er jo heldigvis blevet bekræftet af ministeren, at det ikke er tilfældet.
Vi er også rigtig glade for, at det kan gøres i en afgrænset periode, så vi ligesom kan følge pandemiens udvikling eller måske rettere afvikling over de næste måneder, så vi kan handle hurtigt og agilt, både for erhvervslivets skyld, men så sandelig også for medarbejdernes skyld.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-06-03:
Tak for det.
Jeg skal gøre det ganske kort.
Nye Borgerlige kan ikke støtte forslaget.