runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Er det nu også så svært at finde ud af det, eller er der også en stor interesse i at gøre det svært?
Jeg er helt enig med hr. Andreas Steenberg i, at lande ved EU's ydre grænser legitimt skal kunne stille kontrolposter op, altså have styr på, hvem der kommer over grænserne.
Men jeg er også enig med fru Rosa Lund i, at det overhovedet ikke er nogen løsning i sig selv.
Mennesker, der har brug for legitimt at søge asyl i Europa, har krav på at kunne søge asyl, skal have mulighed for det og skal behandles ordentligt.
Til gengæld er jeg også enig med fru Karina Adsbøl i, at der ikke var styr på EU's ydre grænser, for det var da vist den mest åbenlyse kendsgerning overhovedet i 2015, fordi landene i EU jo ikke kan blive enige om at have en fælles politik, fordi Danmark eksempelvis ikke vil være med til at træffe en fælles beslutning om, hvordan man så tager ansvar for mennesker, der har krav på asyl, hvordan vi fordeler opgaven solidarisk mellem os, både i forhold til fordeling af mennesker, der har krav på beskyttelse, og i forhold til finansiering.
Nej, det er jo en samlet vurdering af, hvad der vil være sundhedsmæssigt forsvarligt.
Det er en samlet vurdering, og det er jo præcis det, der står i aftalen, og det er det, vi kommer til at tage stilling til, når det foreligger til næste år, eller hvornår det nu foreligger.
Thomas Danielsen (V), 2021-10-07:
Nu skal jeg bare forstå det – helt simpelt.
Såfremt det er sundhedsmæssigt forsvarligt at ophæve dvaleordningen igen, som ordføreren og ordførerens parti har skrevet under på og lovet de familier, der ejer en minkfarm, siger ordføreren så nu, at det løfte vil man ikke stå ved?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-10-07:
Noget af det, som de offentligt ansatte og sygeplejerskerne i særdeleshed reagerede på, var jo netop det der med, at det ikke nytter noget at sige, at det er en opgave, der skal løses af parterne.
Der er brug for, at der bliver sendt et signal om, at der også følger penge med til at løse et politisk skabt problem, som ikke kan løses i overenskomstforhandlingerne.
Og alligevel stemte De Radikale nej.
Det er jo det, som de reagerer på derude.
Der var ikke engang et signal om, at man ville sørge for, at der fulgte penge med til at skabe den løsning, når man engang var blevet enige om, hvad den rigtige løsning så skulle være, for den kender vi jo ikke endnu.
Så hvordan vil De Radikale berolige personalet?
Hvordan vil De Radikale sende et signal om, hvordan det her problem skal løses, sådan at vi måske kan få skabt noget ro og måske ovenikøbet også håb om, at vi løser et ligelønsproblem reelt?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Tak, også for rosen.
Jeg kunne godt fornemme, at der kom et eller andet efterfølgende der, og beklager det lange navn, som nogle gange kan krølle lidt, men det kommer nok ikke væk igen; nu har jeg beholdt det så længe.
Men vi vil kigge på det fagligt forsvarlige og alle de øvrige faglige argumenter.
Så nej, jeg kan ikke love, at Radikale Venstre vil bevæge sig et bestemt sted hen.
Nu er beslutningen om, at det udskydes, truffet.
Jeg tror også, at vi er uenige om, hvordan vi ser på sundhedsmyndighedernes vurderinger, og det er helt fair, og jeg synes også, det er fair at stille spørgsmål til det.
Men for os var det grundlæggende sådan, at det ikke ville være forsvarligt at åbne op igen nu, og vi kommer til samlet at gøre os overvejelser om både det sundhedsmæssige og det dyrevelfærdsmæssige i at genstarte en sådan industri.
Thomas Danielsen (V), 2021-10-07:
Tak for det.
Jeg vil egentlig også gerne sige tak til fru Sofie Carsten Nielsen for den ordentlighed, som du ofte udviser i dine besvarelser, og apropos ordentlighed vil jeg også gerne følge op på den tak med et spørgsmål.
Og det handler om, at Radikale Venstre jo har været med til at garantere de familier, som ejer en minkfarm, at de må starte op igen via den aftale om dvaleordningen, som vi har lavet.
Derfor vil jeg gerne have bekræftet af fru Sofie Carsten Nielsen, at man vil stå ved den lovning, at de får lov til at starte op igen, altså naturligvis under forsvarlige forhold, men at udgangspunktet er, at man skal have minkavl i Danmark igen, hvis man ønsker det.
Halime Oguz (SF), 2021-10-12:
Jeg er udmærket godt klar over, at Vollsmose ikke er en del af det her.
Men lovforslaget har jo netop til hensigt, at vi ikke får nogle områder, der udvikler sig i den retning, som Vollsmose er endt med, og det stiller ordføreren sig imod.
Det, der undrer mig, er, hvordan man både kan være imod noget og samtidig sige, at man ikke har nok kendskab til et område som Vollsmose f.eks., som er så kendt for alle de ulykkelige ting, der foregår der.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-12:
Nu vedrører det her lovforslag jo forebyggelsesområder, og der er Vollsmose ikke med.
Her har vi at gøre med Højemarksvejkvarteret, Ejerslykke, også i Odense, og Korsløkkeparken Øst i Odense.
Så der er altså tre boligområder her i Odense, hvor der bor godt 4.000 mennesker, og hvor det så bliver sværere at flytte ind.
Så lovforslaget her vedrører overhovedet ikke Vollsmose, men tre andre boligområder i Odense.
Det ville jeg sådan set være positivt stemt over for, hvis det var det, lovforslaget gik ud på.
Men det er det jo ikke.
Det er sådan set bare et lovforslag, der begrænser menneskers mulighed for at flytte ind i bl.a. de tre konkrete områder i Odense.
Halime Oguz (SF), 2021-10-12:
Tak, og tak for talen.
Jeg vil blot høre ordføreren, om et område som Vollsmose kan klare, at flere socialt udsatte flytter ind.
Skal vi åbne op for, at flere med de samme udfordringer, hvad enten det er socialt eller kulturelt, flytter ind i et område som Vollsmose?
Marcus Knuth (KF), 2021-10-12:
Som jeg hører ordføreren, synes han, at det er et fattigt lovforslag, og at det er bedre bare at gøre ingenting.
Men virkeligheden er jo, at vi ser områder, hvor folk især med somalisk, irakisk og libanesisk baggrund klumper sig sammen, og hvor hverdagssproget er arabisk, hvor arbejdsløsheden er høj, hvor kriminaliteten er høj, og det lyder på ordføreren, som om man bare skal gøre ingenting, fordi det er synd for de her mennesker, at vi rent faktisk prøver at lovgive og bløde de her områder op.
Men dem, det jo især er synd for, er de børn, som vokser op med dansk som et andet-, tredje- eller fjerdesprog, fordi det bare ikke er det, der bliver talt, hverken på gaden eller i opgangen, og når de børn så når 0. klasse, er de allerede så langt bagud sprogligt, at det kommer til at hindre dem resten af livet.
Mener ordføreren virkelig, at det bedste bare er at tage det her lovforslag, smide det i skraldespanden og gøre ingenting og så bare se, hvordan det går med de børn, der vokser op i områder, hvor man i hvert fald ikke taler dansk?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-12:
Jeg tror, at hvis kommunerne havde flere redskaber, ville man nemmere kunne komme til at se en virkelighed, hvor man ikke havde så mange sociale problemer i det samme boligområde.
Der syntes jeg, at det var forfriskende at se, at boligministeren godt kunne se, at det ville være et plus, hvis kommunen også kunne anvise til boliger i den private udlejningsmasse.
Det ville jo gøre, at den koncentration, som boligordføreren italesætter som værende et stort problem, kunne blive mindre.
Så ville nogle af de somaliere, som boligordføreren karakteriserede som et problem, kunne blive anvist til en bolig i den private boligudlejningsmasse.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-12:
Jamen det her er jo generelt set en boligsocial indsats, og som jeg forstår ordføreren, er ordføreren rigtig, rigtig ked af, at den del, der handler om, at kommunerne kan tvinge folk ind i private boliger, er blevet pillet ud – hvilket er noget, vi er rigtig glade for.
Hvis jeg forstår ordføreren korrekt, mener han, at det rent faktisk er et problem.
Der er jo rigeligt med redskaber, uden at man behøver gå ind og udøve tvang over for ejere af privat ejendom.
Det, vi jo så har fået skrevet ind i det her, er, at hvis man frivilligt vil leje sin ejendom ud, så er der selvfølgelig den mulighed.
Men det der med at tvinge folk ind på privat ejendom er jeg i hvert fald meget, meget glad for ikke er en del af den her aftale, for så havde vi i hvert fald ikke kunnet se os selv i den.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-12:
Hvis man synes, at der er væsentlige problemer derude, så bør man hjælpe de mennesker, der bor der.
Jeg besøgte engang Mjølnerparken, og der hørte jeg historier om, at det, at de unge, der voksede op der, fik de der lommepengejob og fik mulighed for selv at tjene nogle penge og have deres egne lommepenge, sådan set havde medført, at nogle af de pushere, der var i området, var nødt til at importere unge mennesker fra Rødovre for ligesom at kunne opretholde deres hashhandel.
Så der var man altså kommet frem til at lave en boligsocial indsats i et bestemt boligområde, som virkede.
Så er der da ingen grund til at fremhæve nogle boligområder i Danmark, som er blevet karakteriseret som der, hvor der er allerstørst problemer.
Her har vi altså en række andre boligområder, hvor der bor 110.000 mennesker, der er 50.000 boliger, og der forsøger man så at lægge restriktioner ind, sådan at hvis man har ikkevestlig baggrund, må man ikke flytte ind der, og hvis man er arbejdsløs, må man ikke flytte ind der.
Hvordan er det, man vil hjælpe de mennesker, der så bor ude i de områder?
Man vil ikke gøre noget som helst.
Det synes jeg er fattigt, og derfor er det et dårligt lovforslag, som vi ikke vil stemme for, og det har sådan set ikke noget med Vollsmose at gøre overhovedet.
For det drejer lovforslaget sig ikke om.
Rasmus Stoklund (S), 2021-10-12:
Nej, jeg er ikke klar over, hvor mange der er.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-12:
Jeg siger jo ikke, at Nye Borgerlige ikke vil være med.
En del af de her mennesker, der bor i de her ghettoområder, har allerede dansk statsborgerskab, og så er løsningen jo ikke at sige, at så skal vi ikke tildele flere.
Vi fik nogle forbedringer, men vi fik ikke det hele.
Men når vi står med den virkelighed, der er lige nu, i Vollsmose og i nogle af de her områder, hvad vil man så reelt gøre for at bløde det op?
Det løser vi ikke ved at stoppe fremtidige statsborgerskaber.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Det første, man gør, når man kommer til et uheld, er, at man stopper blødningen, altså man bliver jo nødt til at gøre op med det.
Man bliver nødt til at stoppe det, så det her problem ikke bliver ved med at starte og forekomme, og der ville jeg ønske, at Konservative stod sammen med Nye Borgerlige om at stoppe tildelingen af danske statsborgerskaber.
Men det vil Konservative ikke.
Jeg ville ønske, at Konservative ville stå sammen med Nye Borgerlige om at udvise kriminelle udlændinge konsekvent og efter første dom.
Men det vil Konservative heller ikke.
Så indtil man er villig til at gøre de ting, som vi ved vil kunne ændre langt ud i fremtiden på det danske samfund, er det en anelse offensivt at stå og anklage andre for ikke at ville være med til lappeløsninger.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-12:
Jeg er nødt til at spørge, lidt ud af nysgerrighed, for jeg er jo helt enig med Nye Borgerlige i, at vi har givet alt for mange danske statsborgerskaber, og jeg er helt enig i, at regeringens politik i forhold til at fratage det frie gymnasievalg også er helt skæv, men virkeligheden er jo, og jeg tror faktisk, det var Dansk Folkeparti, der pointerede det, at en del af de mennesker, der klumper sig sammen, f.eks. med somalisk baggrund eller irakisk baggrund, og hvor børnene vokser op i et miljø, hvor de ikke taler dansk, allerede har fået dansk statsborgerskab, og så har vi jo den virkelighed, vi har, og det kan man ikke ændre ved at sige, at så skal vi bare holde op med at tildele danske statsborgerskaber:
Med den virkelighed, vi har, hvad er det så, ordføreren vil gøre for rent faktisk at bløde de her områder op, således at der ikke er børn, der vokser op i et miljø, hvor dansk ikke er det normale sprog at tale nede på gaden eller i opgangen?
Tak, hr. formand.
Den her aftale er jo en direkte forlængelse af vores aftale om parallelsamfund fra 2018, hvor vi satte ind over for ghettoområder – hvis man stadig må bruge det ord – hvor folk med ikkevestlig baggrund, med kriminel baggrund og høj arbejdsløshed klumpede sig sammen.
Nu tillader jeg mig at citere den tidligere statsminister fra dengang, Lars Løkke Rasmussen, som sagde: Der er huller i danmarkskortet, hvor Danmark ikke længere er Danmark.
Hvis man rent faktisk tror på, at det kan ændres – hvis man tror på, at integrationsindsatsen kan føre til noget positivt, og hvis man tror på, at børn har bedre af at vokse op i et miljø, hvor de rent faktisk taler dansk, har danske venner og omgås i et miljø, der er ligesom resten af Danmark – ja, så er den her aftale bare en god aftale.
Vi udvider som sagt, fordi vi netop ser forebyggelse som lige så vigtigt som at bløde de hårde ghettoer op.
Indsatsen skal selvfølgelig også ses i forlængelse af Dansk Folkepartis gode indsats i den her aftale, nemlig at få skrevet ind, at det er lige så vigtigt at holde asyltallet lavt.
Ellers skal det her kigges på igen.
For alt andet lige, hvis asyltallet begynder at stige, bliver det her en endeløs indsats.
Derudover er vi glade for, at aftalen også afsætter 500 mio. kr. til en forbedring og renovering af de områder, som er indbefattet.
Det gør det alt andet lige noget mere attraktivt også at flytte ind i de her områder.
Aftalen er en vigtig del af vores overordnede integrationsindsats, og vi er glade for, at en så bred vifte af partier bakker op, lige fra SF til S og i hvert fald de fleste blå partier.
Konservative bakker også op om aftalen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Ja, så står vi her igen med endnu et forsøg på at adressere nogle problemer, men endnu en gang tager man i min optik det forkerte redskab i brug, og udtrykket lappeløsning falder mig let at bruge i den her sammenhæng.
Når man har de her udfordringer, beror det jo på en mangeårig forfejlet udlændingepolitik og indvandringspolitik, og hvis man ikke er villig til at gøre op med den politik, jamen så vokser de her problemer sig bare større og større, og det vil de også gøre i fremtiden.
Det vil sige, at vi også fremadrettet vil skulle have endnu mere statskontrol, endnu mere detailstyring af folks tilværelse, endnu mere styring af, hvorhenne de må bosætte sig, og det bryder jeg mig ikke om, og det bryder Nye Borgerlige sig ikke om.
Staten skal bestemme mindre over borgernes tilværelse.
Derudover skal de problemer, man har,
Man har gjort Danmark fattigere, og det gør det jo ikke bedre for udviklingen, at man ikke har kunnet få folk ind på arbejdsmarkedet.
Og så længe man bliver ved med at give statsborgerskab til mennesker, som ikke burde få tildelt statsborgerskab, så længe man ikke gør op med det forfejlede asylsystem, og så længe man ikke er villig til at smide kriminelle udlændige ud konsekvent efter første dom, vokser de her problemer.
Jeg har kigget de her – hvad er vi oppe på nu, er det nummer 26 eller 27? – handlingsplaner om boligsocialt arbejde og alt muligt andet igennem.
Har de virket?
Nej, det har de ikke.
Så laver man forsøg, hvor man busser elever rundt til forskellige steder.
Så er der krav om, at man skal gå i vuggestue, hvis man bor i de her områder.
Alt sammen er det konsekvensen af, at man ikke er villig til at bruge de værktøjer, som rent faktisk kunne løse det her.
Og så kan man godt forsøge at foregøgle befolkningen, at når man nu laver det her tiltag, skal vi nok få at se, at så bliver det hele meget bedre.
Men lur mig, om ikke vi om 3 år igen står med endnu en handlingsplan for et boligområde, hvor vi lige prøver at lave endnu en lappeløsning.
Der har vi altså en anden tilgang til det i Nye Borgerlige, vi har det politiske mod, den politiske vilje til at gå ind at lave de ændringer, der skal til, så vi ikke behøver at lave de her lappeløsninger.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-12:
Nu taler vi om lidt forskellige ting her.
Så kan vi tale om, hvorvidt Danmark er et lige samfund.
Alt andet lige er Danmark et af de mest lige samfund i verden.
Når vi så taler om udskamning, synes jeg, det er ærgerligt, at Enhedslisten igen og igen skal udskamme folk, bare fordi de tjener deres ærlige penge eller starter deres egen virksomhed.
Christian Juhl (EL), 2021-10-12:
Jeg synes nu, at ghettoer med meget rige mennesker og ghettoer med meget fattige mennesker er lige store problemer.
Det er rigtig, rigtig usundt, og det er rigtig, rigtig udansk, at man ikke blander sig noget mere.
Jeg synes også, at rigsmandsghettoer er et problem.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-12:
Jeg stod og smilede lidt, da hr. Christian Juhl beskrev dem i Gentofte som en flok kriminelle.
Men det er jo faktisk ikke noget, der er værd at grine ad.
Det er da stærkt diskriminerende at sige, at folk, der bor i Gentofte, er nogen, der har tjent deres penge ved snyd og korruption.
Det er da ekstremt nedladende.
Den her aftale er jo ikke noget, der går efter folk, der er i den nederste del af samfundet.
Den her aftale siger, at hvis du kommer hertil fra udlandet og ikke taler dansk, er det ikke sundt for dine børn at vokse op i et miljø, hvor man klumper sig sammen på tværs af somaliske, irakiske og pakistanske miljøer, og hvor hverdagssproget ikke er dansk.
Det er ikke sundt for børnene, og det er heller ikke sundt for at få folk i arbejde, og det er præcis det, den her aftale gerne skulle forbedre.
Christian Juhl (EL), 2021-10-12:
Jeg havde engang en kollega, som var partikammerat, hvis man kan sige det i den her forsamling, og han kom fra Gentofte, og han sagde: Christian, jeg er rigtig ked af at bo derude, for der er en overvægt af storforbrydere, som jeg er omgivet af.
Så siger jeg: Hvad mener du med det?
Så siger han: Ja, de snyder i skat, og de har penge i udlandet, og de laver numre og fifler med tingene.
Så sagde jeg: Hvad mener du egentlig med det?
Så siger han så: Jeg bor i en rigmandsghetto.
Så siger jeg: Det synes jeg da er synd for dig, og det skal vi have gjort noget ved, vi skal have flyttet de folk.
Så sagde han: Ja, men det er der jo ikke flertal for i Folketinget.
Jeg mener, er det ikke at dæmonisere enkeltgrupper at blive ved med at snakke om så negativt et begreb som ghettoer og blive ved med på den måde at udskamme folk?
Jeg mener, vi har ghettoer mange steder, og folk vil gerne bo sammen med dem, de kan spejle sig selv i.
Hvorfor er det kun dem i det nederste lag af samfundet, man interesserer sig for, og ikke dem i det øverste lag?
Susan Kronborg (RV), 2021-10-12:
Tak for ordet.
Det her lovforslag er en udmøntning af en aftale mellem regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, SF, De Konservative og Liberal Alliance.
Radikale Venstre er ikke med i aftalen og bakker derfor i store træk ikke op om lovforslaget, som hovedsagelig omhandler en i realiteten udvidelse af ghettopakken, for så vidt som at man har fundet, at områder, som kan ende med – det er i hvert fald ræsonnementet – at blive ghettoområder, også skal underlægges de instrumenter, som man anvender i de ghettoområder, vi har i dag.
Men i hvert fald vil jeg lige præcisere, at Radikale Venstre kan bakke op om dele af lovforslaget.
Det er de dele, der handler om mindskelse af tidspres, øget mulighed for kommunal anvisningsret til private udlejningsejendomme og flere midler til renovering.
Så vi vil gerne stemme for de dele, og derfor vil Det Radikale Venstre anmode om, at vi i udvalgsbehandlingen kan drøfte en opdeling af lovforslaget.
Hvis jeg kan nå det, vil jeg i hurtigt trav gennemgå de otte ændringer.
Vi mener ikke, der er behov for nye områder, som får en særlig betegnelse og en yderligere stigmatisering med faldende huspriser i nærområdet til følge.
Vi finder ikke, at det kan udelukkes, at det ændrede ordvalg fra ghetto til parallelsamfund kan være en my bedre, så det er vi positive over for.
Vi er også af den opfattelse, at begrænsninger i adgangen til fremleje og bytte er unødvendig.
Endvidere mener vi, at forslaget om øget mulighed for kommunal anvisningsret i private udlejningsejendomme er en nødvendig konsekvens, sådan at den boligsociale opgave nemmere kan løses, men vi vil gerne særlig henvise til, at den boligsociale indsats skal følge med.
Endvidere er vi imod en udvidelse af adgangen til at foretage nedrivning i de såkaldte forebyggelsesområder.
Igen forekommer det, at det går meget langt, da det netop er områder, som ikke er ghettoområder.
Vi mener også, at det tilsvarende er sådan, at kommunalbestyrelsens mulighed for at give påbud eller at overtage forretningsførelsen i et område, som netop ikke er ghetto, reelt er en udvidelse af ghettoområderne.
Endelig er Radikale Venstre for en tilførsel af yderligere midler.
Tak for ordet.
Heidi Bank (V), 2021-10-12:
Jeg har egentlig rimelig stor tillid til, at private aktører gerne vil byde ind her.
Hvis man laver ordentlige forretningsmodeller og ordentlige aftaler baseret på frivillig basis, tror jeg også gerne, at private vil være med.
Jeg siger ikke, at alle vil være med, men jeg siger, at der nok skal være nogle fra den private side, der gerne vil tage det frivillige initiativ.
Jens Rohde (KD), 2021-10-12:
Og hvor mange private tror fru Heidi Bank – jeg er glad for, at fru Heidi Bank understreger frivilligheden i det her, altså at det ikke må påtvinges private – vil kaste sig ind i det her?
Heidi Bank (V), 2021-10-12:
Jamen det må jo være i forhold til de områder, der har været nævnt.
Der er jo nævnt to specifikke områder, hvor der er behov for yderligere, og det er jo sådan set dem, der er italesat med det beløb, der er afsat her.
Jens Rohde (KD), 2021-10-12:
Hvor meget tror fru Heidi Bank at man kan få for de der 500 mio. kr. i byggebranchen i dag?