runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Torp (SF), 2020-05-12:
Vi synes sagtens, at man kan gå videre end det, hvis vi altså ikke går ind og ændrer decideret på det, vi har vedtaget.
Men alle mulige forbedringer, som vi kan blive enige om, vil vi gerne støtte op om.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-12:
Ja, men jeg kan bare ikke se, hvad L 68 B helt konkret har at gøre med det her beslutningsforslag, for det er jo to vidt forskellige ting – ud over at der er tale om det samme formål, nemlig at styrke retssikkerheden.
Men det er jo forskellige redskaber, man bruger, og det er også forskelligt i forhold til det her beslutningsforslag.
Det er jo ikke sådan i dag, at forældre har mulighed for at klage til Ankestyrelsen i tilfælde af afslag på udarbejdelse af en forældrekompetenceundersøgelse.
Det kan godt være, at man kan klage over en afgørelse, men man kan jo ikke klage over det, hvis man nu har et ønske om at få vurderet sin forældrekompetenceundersøgelse og der bliver sagt: Det vil vi ikke.
Det er jo ikke noget, man kan klage over i dag – i hvert fald ikke, så vidt jeg ved.
Trine Torp (SF), 2020-05-12:
Men det er helt korrekt.
Og der er også nogle af de ting, vi har sagt vi synes kunne være interessante at arbejde videre med, som ikke er en del af L 68 B.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-12:
Jeg vil gerne starte med på vegne af Enhedslisten at takke meget for det her forslag.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt og fornuftigt, at der bliver sat fokus på, om retssikkerheden i de her børnesager er god nok.
Der mener jeg bestemt, at der er grundlag for, at vi kan se på at få forbedret den, så det er et rigtig godt og vigtigt forslag, der kommer på banen her.
Helt grundlæggende skal der selvfølgelig være styr på retssikkerheden for alle borgere i samfundet, men især i de her børnesager er det altså virkelig, virkelig vigtigt, at alle parter føler sig ordentligt behandlet og inddraget, ikke mindst jo af hensyn til børnene, som også skal igennem de her processer.
Så det her arbejde vil vi fra Enhedslistens side meget gerne være med til at styrke, og jeg synes som udgangspunkt også, at de fleste af de her konkrete initiativer i beslutningsforslaget virker rigtig gode og fornuftige, men vi har den overvejelse, at det kunne være rigtig godt, både fordi der er kommet noget ny lovgivning, men først og fremmest også, fordi det i det hele taget kunne være godt at høre organisationer og interessenter på området, præcis hvordan deres tilgang vil være til det.
For det her er super komplekst, og der er også gode erfaringer fra andre lande, man kan tage med ind.
Så vi er sådan set meget positive over for det, men vil gerne have, at vi holder en runde.
Hvis vi enten kan få ministeren til at love, at her holder vi en runde med interessenter, der kommer på, eller vi selv kan gøre det i udvalget og få inddraget de nødvendige kommentarer dér, så synes jeg, det ville være rigtig gavnligt.
Og så tænker jeg, at det, vi i første omgang ligesom kan bakke op om her, vil være, at vi laver en beretning i udvalget om, hvordan vi kan få styrket retssikkerheden.
Så det bliver måske ikke lige præcis, som det ligger her, men at vi i hvert fald får landet noget, der styrker retssikkerheden, mener jeg også der er brug for.
Så tak for det.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-05-12:
Tak for det.
Tak også fra radikal side for debatten.
I lighed med de foregående ordførere fra S og V må jeg henvise til L 68 B, hvor flere af de ting, der er nævnt i forslaget, allerede er i hvert fald forsøgt taget højde for.
Jeg er i lighed med de tidligere ordførere enig i, at vi skal lade L 68 B få sin virkning, før vi kan evaluere den ordentligt, og at vi ikke på nuværende tidspunkt vil tage nye initiativer.
Vi mener, at styrkelse af forældres retssikkerhed er vigtigt, at der er taget tiltag i den retning, og vi mener, at der allerede anvendes autoriserede psykologer, og det forhold, at man skulle kunne vælge frit fra en liste, mener vi er relativt godt imødegået af ministeren, nemlig at der risikerer at være en betydelig ventetid på en liste over autoriserede psykologer, og derfor må det være kommunen, der bruger en af disse.
Det er allerede tilfældet, at en kompetencevurdering skal gennemgås med forældrene.
Vi har hørt fra salen her, at der allerede er taget højde for det her med anken.
Man kan altså indklage en afgørelse.
Så alt i alt er vi indstillet på at sige nej til forslaget, og vi er også indstillet på at gå ind i arbejdet med en betænkning, og vi er også indstillet på at fortsætte arbejdet med retssikkerhed, når vi senere skal forhandle barnets lov, hvor jeg i parentes bemærket også skal anføre, at det ikke er en radikal ambition, at der skal anbringes flere, men at vi skal være bedre til at anbringe samlet set.
Derfor ser jeg hensigten med det her med at styrke forældrenes retssikkerhed som noget, vi meget gerne vil fortsætte at arbejde videre med, også i det her, der kommer til at ske omkring barnets lov.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-12:
Nu er jeg jo blot vikar på området, men jeg har tilladt mig at tjekke med andre folk.
Vi har haft det her med til finanslovsforhandlinger; det er vores helt klare ønske, at det her er noget, vi rykker på.
Vi har haft det med til finanslovsforhandlinger i årevis og også nu.
Det, som vi peger på som finansiering – jeg kan simpelt hen ikke huske, præcis hvor meget det koster – er i den sammenhæng, og som vi gør her i forslaget, at afskaffe boligjobordningen og bruge de penge på noget, der er langt mere fornuftigt.
Ordføreren spurgte sådan lidt drillende tidligere, også til SF: Hvorfor blev det ikke til noget?
Jamen det har bestemt ikke været manglende vilje fra vores side, heller ikke til at finansiere det, der har gjort, at det ikke blev til noget.
Men virkeligheden var jo, at under Thorning-Schmidt-regeringen blev langt de fleste finanslove altså forhandlet med de borgerlige partier.
Trine Torp (SF), 2020-05-12:
Ud over at jeg politisk har beskæftiget mig med det, har jeg også professionelt arbejdet med de her unge tidligere.
Det, det handler om, er, at vi går meget ind for, at der er en konkret, individuel vurdering af den enkelte unges behov.
Vi mener faktisk, man bør lave de her handleplaner, allerede fra den unge er 15 år, og lade det række helt ind til det 25. år.
Det skal selvfølgelig være en handleplan, der kan justeres undervejs, men det drejer sig om at give den unge en ro, der handler om, at der faktisk er lagt en plan for, hvilken støtte den unge kan modtage senere hen i livet.
Når det står, som det står i lovgivningen, er det, fordi man tænkte, at hvis vi giver kommunerne forpligtelsen til at vurdere behovet, kommer der nok en god plan ud af det, men det har bare vist sig, at sådan er det ikke, og at det er alt for vilkårligt, hvem der får det.
Der er desværre også en vis form for det, man kalder en creaming effect, altså at det måske er dem, der har mest brug for det, der ikke får det.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-12:
Jeg vil bare uddybe noget.
Det er også lige præcis det, der netop er baggrunden for forslaget her.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi kan bringe det ind i beretningsdelen også, altså at det lige præcis er det her, der skal sikre, at det kommer alle til gode og ikke kun dem, der ligesom har kræfterne til at kæmpe for det.
Så tusind tak for opbakningen til det.
Trine Torp (SF), 2020-05-12:
Det tror jeg ikke jeg har nogen kommentarer til.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-12:
Tak for det.
Nu har jeg været med så længe, at jeg jo også kan huske, at vi i sin tid havde en socialminister fra ordførerens parti, nemlig fru Annette Vilhelmsen.
Men det er sådan set ikke det, det handler om.
Det, det handler om, er, at jeg anerkender ordførerens arbejde inden for retten til efterværn i hvert fald i de sidste mange år, vi har siddet i forhandlinger sammen.
Men når fru Trine Torp siger, at SF havde det med til finanslovforhandlingerne, og vi nu har et forslag fra Enhedslisten, og der er to oppositionspartier med til de finanslovforhandlinger, så blev jeg bare lidt nysgerrig på, hvad det så var, der gik galt.
Var det, fordi regeringen ikke ønskede, at man skulle have en ret til efterværn, eller hvorfor fik man det ikke kæmpet igennem der?
Jeg er nysgerrig.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-12:
Først og fremmest vil jeg bare sige tusind tak for den meget klare opbakning til forslaget.
Jeg hæftede mig også ved, at SF netop også siger: Lad os endelig få det gjort så hurtigt som overhovedet muligt.
Det synes jeg er rigtig godt og vigtigt, så tusind tak for det, for der er vi jo helt enige og kan forhåbentlig også hjælpes ad med at få landet noget godt her.
Jeg vil gerne spørge ind til noget, som tidligere er blevet diskuteret, men ikke så meget af ordføreren nu, og det er det her med, hvor meget der skal være frivillighed, og hvor meget der skal være en ordning og et krav, man sikrer.
Det er min opfattelse, at det er meget vigtigt, at det også er en ret, folk har til at få den hjælp, og at vi også sikrer de helt faste rammer om det.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-12:
Det er rigtigt, at man ikke altid får det, man ønsker, og selv om man kæmper længe for det, får man det heller ikke altid.
Men grunden til, at jeg blev nysgerrig, var, at fru Trine Torp nævnte, at SF havde taget det med til finanslovsforhandlingerne.
Men det, ordføreren svarer, er jo også fint, og så mangler jeg bare at give stafetten videre til Enhedslisten, når de kommer på talerstolen.
Trine Torp (SF), 2020-05-12:
I virkeligheden kunne jeg sige, at det har været et ønske fra SF, og at vi har prøvet at kæmpe for det på alle mulige måder, men det er jo også sådan i politik, at alting jo er prioriteringer til sidst i sådan nogle forhandlinger, og det ved Dansk Folkepartis ordfører også godt.
Tilbage i tiden har vi jo også kæmpet sammen for de her mange millioner til efterværnsområdet, og vi kom så langt, man kunne komme, selv om vi jo også dengang hellere havde set, at det var blevet til en ret – og det var altså under en anden regering end den, vi har nu.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-05-12:
Først og fremmest tak til Enhedslisten for at sætte fokus på det her område.
Det er dejlig positivt, at Enhedslisten interesserer sig for efterværn til de unge.
Men lad det nu ligge.
For Det Konservative Folkeparti er det forebyggende arbejde vigtigt, og det er vigtigt for os, at der er den rette hjælp og støtte til udsatte unge, der har været anbragt, i overgangen fra barn til voksen, som kan være en udfordrende og svær tid.
Den rette hjælp og støtte kan være meget individuel fra person til person, og vi mener, at den må bero på en konkret, individuel vurdering, som selvfølgelig skal ske i dialog med den unge, og den skal planlægges i god tid før det 18. år.
Intentionen i det her beslutningsforslag er god, men når vi ikke kan støtte beslutningsforslaget her, så er det, fordi vi mener, som jeg nævnte før, at det bør være ud fra en individuel, konkret faglig vurdering, at det planlægges, om der skal iværksættes efterværn.
Endelig kan vi ikke støtte finansieringen af det her, som går ud på at finde de 300 mio. kr. årligt ved at afskaffe boligjobordningen.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-12:
Jeg vil bare sige til ordføreren – nu sad ordføreren måske ikke i Folketinget dengang – at vi har bragt det her spørgsmål om efterværn op ved alle finanslovsforhandlinger.
Dengang der blev afsat en pulje til det, var det også et resultat af, at vi havde bragt det op i de forhandlinger.
Så vi har kæmpet for det i lang tid, men det er rigtigt, at vi ikke har fået det igennem.
Man får desværre ikke altid tingene igennem.
Et af problemerne var bl.a., at den tidligere Thorning-Schmidt-regering lavede rigtig mange aftaler med de blå partier, og det er jo lige præcis det, der også kommer frem her nu: at ordføreren faktisk ikke rigtig, som jeg hører det, bakker op om forslaget.
Mener ordføreren, at der er brug for at sikre de her unge mennesker et efterværn, som betyder, at de har mulighed for at få den rådgivning og vejledning, også når de er over 18 år, så de altså ikke bare med det samme bliver tabt på gulvet?
Eller synes ordføreren egentlig, at det skal have lov til at fortsætte nogenlunde, som det er?
Det kunne jeg egentlig godt bare tænke mig det politiske svar på.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-12:
Jeg skal nok prøve at lade være med at spørge alt for meget ind til detaljerne, men tak for tilkendegivelsen om måske at kunne arbejde på en beretning.
Der er nogle kommuner, der bruger det her rigtig meget, og der er andre, som næsten ikke bruger det.
Det giver jo et meget skævt billede af det: Hvis man er ung og bor i en heldig kommune, kan man få et godt tilbud, og ellers kan man ikke.
Så jeg vil bare lige spørge, om ordføreren ikke kan tilkendegive, at det her med, at det faktisk skal være fair og lige for alle, i hvert fald også er en bekymring.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-05-12:
Ja, det kan ordføreren i den grad bekræfte.
I Venstre er vi jo store fortalere for det kommunale selvstyre, men vi er i den grad også store fortalere for, at vi skal sikre de her unge mennesker, når deres anbringelse ophører.
Det var også derfor, at jeg i min ordførertale lagde vægt på det her med, at kommunerne skal tage stilling til det enkelte barns behov.
Det kan også være noget af det, der bliver taget med videre i en beretning, at man måske skal kigge ind i, at kommunerne skal have lov at være forskellige.
Sådan er det i alle henseender med det kommunale selvstyre, som vi bakker fuldt og fast op om, men det kan sagtens være, at vi skal kigge nærmere ind i, at kommunerne forstår, at forskellene er der, men at der også er et retskrav for de unge mennesker i serviceloven.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-12:
Jeg vil bare først og fremmest sige tusind tak for opbakningen til det, som det her forslag handler om, og det er jo noget, som ordføreren også længe har været optaget af – det har vi jo også.
Så det er rigtig godt, at vi sammen kan arbejde for det.
Jeg vil bare sige i forhold til finansieringen, at det ikke er det, der som sådan skal skille os ad.
Vi foreslår selvfølgelig, at man tager finansieringen fra boligjobordningen, men vi har også skrevet i forslaget, at hvis der er ønske om det, er vi meget åbne over for at forhandle om, hvordan man finder de penge.
Men jeg tænker i hvert fald, at der være stemning for, at vi nok forhåbentlig kan få lavet en god beretning på det.
Men det var bare for at signalere, at hvis det kommer til en afstemning, skal I ikke holde jer tilbage på grund af finansieringen – det finder vi ud af.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-12:
Så er spørgsmålet også, om finansieringen ikke er givet i forvejen ad nogle omgange.
Altså, jeg tænker, at vi har sat rigtig mange penge af til det her, og jeg ved også, at der har været nogle økonomiforhandlinger, hvor kommunerne jo får dut-midler i forhold til de opgaver, de skal løse.
Så det er jo også værd at kigge ind i, netop i forhold til hvad der eventuelt er behov for af ekstra midler, og hvad det i grunden er af det, man har fået i forvejen for nogle opgaver.
Men jeg ser frem til udvalgsbehandlingen og til at se, hvor vi så kan lande den henne.
Camilla Fabricius (S), 2020-05-12:
Tak for det.
Jamen jeg sætter også stor pris på ordføreren fra Dansk Folkepartis svar til det her – det er rigtig dejligt, når vi kan samles om noget og har den anerkendelse af det her problem.
Men det, der får mig til at tage ordet, er, at jeg nu har hørt det fra ordføreren nogle gange, og derfor skal jeg bare lige være klar på, om ordføreren kan være helt skarp.
For ordføreren har gentaget igen, at anbringelser skal ske på et veldokumenteret grundlag, og at der ikke skal ske anbringelser, medmindre det er nødvendigt.
Kan vi være enige om, at det er veldokumenteret, at børn skal anbringes, hvis der er behov?
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-12:
Ja, altså, der er ikke nogen børn, der skal vokse op og blive udsat for vold, incest eller andet – så langt er vi fuldstændig enige.
Når jeg læser Justitias rapport omkring retssikkerheden i anbringelser; når jeg ser Borgerrådgiveren fra Københavns Kommune – jeg tror, det var i 2018 eller 2017 – melde ud, at der er fejl i 100 pct. af alle sager; når jeg hører fra forældre, at de ikke er blevet partshørt; når jeg hører fra børn, at der ikke har været en børnesamtale; når de oplysninger, der indgår, ikke er korrekte; og når jeg hører, at det indimellem er socialrådgiverstuderende, der bliver sat til at udføre det her arbejde;
ja, så er jeg bekymret for retssikkerheden.
Men jeg er helt enig i, at der ikke er nogen børn, der skal vokse op i en kummerlig tilværelse, men jeg har været vidne til, at der er sket rigtig mange fejl.
Camilla Fabricius (S), 2020-05-12:
Så når det er veldokumenteret, at børn har behov for at blive anbragt, fordi de er i familier, hvor deres forældre ikke kan varetage forældrekontakten, og at vi gentagne gange ser forældre, der ikke kan varetage forældreopgaven, og at vi kan se, at der er nødt til at ske flere anbringelser, vil ordføreren for Dansk Folkeparti så ikke give mig ret i, at så vil konsekvensen blive, at hvis man skal gøre det, som ordføreren siger, nemlig at tage godt vare på børn, der har behov for det, så vil man også være nødt til at kigge på antallet af anbringelser?
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-12:
Nja, for forskellen på fru Camilla Fabricius og jeg som ordførere er, at for mig handler det ikke om noget antal.
Det har jeg givet udtryk for rigtig mange gange.
Det handler om så meget mere.
Det handler heller ikke om, at det skal være børnene mod forældrene eller forældrene mod børnene; det handler også om familien som enhed; det handler om, hvor man sætter ind i forhold til forebyggelse.
Husk på, at de her forældre også tidligere kan have været svigtet som børn og kan have været anbragt.
Hvordan er det, man hjælper dem videre?
Kunne man have hjulpet dem – apropos – ved at sætte ind med efterværn, og i forhold til at man bliver ung mor?
Altså, der er så mange ting, så den her diskussion er ikke bare sort-hvid, og derfor har vi også anmodet om en kulegravning af det her område, men vi har desværre ikke mødt opbakning fra Socialdemokratiet.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-05-12:
Tak for det.
Tak for denne debat om retten til efterværn for anbragte børn – jeg er ganske enig i hensigten – og også tak for ministerens forpligtelser på at adressere forholdene for anbragte børn, inklusive efterværn, bredere.
Vi vil gerne medvirke til en beretning, der peger i den retning.
Vi støtter ikke selve forslaget, da vi mener, at det skal tages i regi af en finanslovsforhandling.
Så det med finansieringen står i vejen for, at vi umiddelbart kan støtte det, men vi er i hvert fald parat til at melde os på banen i forhold til det arbejde, som vi mener bør gøres i forhold til at forbedre hele vores anbringelsessystem og også efterværnet.
Jeg må i forlængelse af den netop udspillede debat sige, at mit ideal slet ikke er flere anbringelser, hellere færre.
Så hvis vi også skal gå ind der, hvor det drejer sig om at forebygge anbringelser i familierne, vil det være helt perfekt.
Men at der også er brug for at kigge på den del, der hedder efterværn, er der ingen tvivl om.
Tak for det.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-05-12:
Jeg mener helt klart, at det er vigtigt, at vi sikrer den rette indsats for udsatte unge.
Det er helt klart vigtigt, at vi sætter efterværn i værk over for de unge, hvor der er behov for det.
De unge er jo meget forskellige – nogle klarer sig rigtig godt, nogle klarer sig mindre godt – og vi skal selvfølgelig sørge for at understøtte dem, som har behov for det, med efterværn.
Så det bakker jeg helt klart op om.
Jeg er også helt med på – jeg har også fået henvendelser; jeg sidder lokalt i byråd, og der får man også henvendelser om de her sociale sager – at der er rum for forbedringer nogle steder; det er helt klart.
Det medgiver jeg også at der er.
Så vi har helt klart også en interesse i, at vi selvfølgelig skal gøre det bedst muligt overhovedet for de her udsatte børn og unge.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-12:
Tusind tak for det.
Det hører jeg så også som en tilkendegivelse af, at Konservative faktisk sandsynligvis godt kan indgå i arbejdet her om en beretning i udvalget, og at vi forhåbentlig kan lande noget fornuftigt der.
Og det tilsagn er jeg glad for.
Tak for det.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-12:
Det er faktisk en rigtig, rigtig interessant pointe.
Jeg hørte ministeren sige – det var i hvert fald sådan, jeg forstod det – at der også kommer nogle forhandlinger på det her område, for vi har faktisk den problematik også på handicapområdet med, at der simpelt hen er nogle, der falder mellem to stole, og det synes jeg er meget, meget vigtigt at adressere.
Men det løser vi ikke ved, at vi går ind herinde fra Christiansborg og siger: Alle har krav på det her; alle har krav på lige præcis den her løsning.
Trine Torp (SF), 2020-05-12:
Jeg får sådan lidt lyst til at vende den om og spørge, hvordan det lige er, man som forælder gør.
Jeg sidder ikke og laver en konkret, individuel vurdering af mine egne børn af, hvorvidt de skal have lov at blive boende hjemme et år længere – om jeg mener, de har brug for det eller ej – eller om jeg vil komme og hjælpe dem med at samle deres IKEA-møbler.
Selvfølgelig skal de have den hjælp.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-12:
Jamen der tror jeg sådan set, vi er forskellige, for jeg synes sagtens, man kan lave en individuel, konkret vurdering af sine børn.
Det kunne sagtens være, at jeg syntes, at mit ene barn ville have rigtig godt af selv at forsøge sig med de her IKEA-møbler, fordi jeg faktisk troede på, at det kunne det, og så er der måske en anden, som man holder hånden lidt mere under.
Jeg synes faktisk, det er et dårligt eksempel, for alting, uanset om man er et anbragt barn eller ej – uanset hvordan det er – må bero på en individuel, konkret vurdering af nogle fagpersoner, der er omkring det barn, med hensyn til hvad det barn, den unge, har behov for.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-12:
Tak for det, og tak til Enhedslisten for et forslag, som er ganske sympatisk og har gode intentioner.
Vores indstilling er, at vi ikke kan bakke op om forslaget af egentlig mange af de samme begrundelser, som Nye Borgerlige har fremført i dag, nemlig at vi mener, det er ret fornuftigt, at man i dag har ret til, at der bliver taget stilling til, om man har behov for efterværn.
I den mest ideelle af alle verdener er det, fordi det er 60 pct., der har det behov.
Verden er sjældent så ideel, når det kommer til socialt udsatte mennesker, i særdeleshed socialt udsatte mennesker, der er afhængige af sagsbehandlingen i det offentlige.
Men ikke desto mindre er tanken om, at der bliver taget stilling til den enkeltes behov, den rigtige måde at gøre det på, mener vi i Liberal Alliance, og faren med one size fits all-modeller er, at one size fits all fits nobody.
Derfor er vi skeptisk indstillet.
Nu er jeg jo ikke socialordfører i mit parti, men er her blot for at dække ind for min kollega hr. Ole Birk Olesen, så det er egentlig ham, I skal gøre indtryk på og gøre jeres hoser grønne for, men jeg lyttede lidt efter undervejs i debatten, og et argument, der gjorde indtryk på mig, var – jeg kan ikke huske, hvilken ordfører der nævnte det – det her med, at det var de mest ressourcestærke unge, der endte med at tilkæmpe sig retten til efterværnet.
Og det er jo en generel udfordring på socialområdet, at det ofte er dem, der er ressourcestærke, der kan klare sig i systemet, hvad enten det er folk, der er arbejdsløse, om de er syge, om de har børn med handicap, om de selv er anbragte børn eller lignende, og det er en ulykkelig omstændighed og en ulykkelig konsekvens af bureaukratiet og kompleksiteten i det danske samfund.
Hvis jeg var socialordfører for Liberal Alliance og jeg undervejs i udvalgsarbejdet fik leveret overbevisende argumenter og dokumentation for, at der er en masse unge mennesker, der ønsker efterværnet, men ikke kan tilkæmpe sig det i myriaden af bureaukrati, ville det være noget, der ville gøre indtryk på mig.
Nu er jeg er ikke socialordfører, så jeg er her egentlig primært for at sige, at Liberal Alliance ikke umiddelbart støtter forslaget.
Det vil være mine ord.