runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-14:
Nu har jeg været herinde så længe, at når der er nogen, der siger, at jeg har holdt en spændende tale, så begynder jeg sådan lige at rulle tilbage og se, om der var noget, jeg glemte at sige, som jeg syntes også havde indhold.
Men som jeg sagde til fru Susie Jessen, kommer fru Susie Jessen ikke til at stå alene.
Vi stemmer for.
For hvis der er noget, Danmarksdemokraterne ikke skal, så er det at stå alene med et godt forslag.
Det er et godt forslag.
Det har jeg sagt tit: at hvis det er gode forslag, stemmer jeg for, og det er et godt forslag.
Jeg tror bare, beretningen er den rigtige vej for også at få det i mål.
Det var mere sådan, jeg tænkte det.
Men naturligvis stemmer jeg for, hvis fru Susie Jessen har brug for det.
Så trykker jeg på knappen, det lover jeg.
Susie Jessen (DD), 2023-12-14:
Tak for talen.
Man skal jo altid høre godt efter, når hr. Kim Edberg Andersen er på talerstolen, for det er altid spændende.
Jeg vil bare lige have opklaret, om Nye Borgerlige egentlig stemmer for det her.
Det er ikke sikkert, jeg lige fangede det.
Eller deler man bare kun intentionen ligesom mange andre partier?
Jeg vil også bare lige, også i forhold til hvad SF sagde, sige, at det ville være en rigtig god idé at lave en fælles beretning her i udvalget.
Jette Gottlieb (EL), 2023-12-14:
Det bliver spændende.
Susie Jessen (DD), 2023-12-14:
Tak for talen, og også tak for de mange gode idéer, der kom fra talerstolen.
Jeg synes faktisk, det var ret fedt at høre.
Med hensyn til en forundersøgelse ville jeg synes, hvis jeg skulle lave sådan en – og det er nok meget godt, at det ikke er mig – at det ville være implicit, at man undersøger, hvad det er, der er sket indtil videre, hvad vi kan drage erfaringer fra, og hvad vi kan lade os inspirere af af ting, der er sket før i tiden, for at kunne lave en ordentlig udflytning i næste runde.
Så jeg vil egentlig høre ordføreren om noget, som der er mange der har sagt noget om, nemlig det her med, at man gerne vil have en analyse af, hvordan det er gået indtil videre.
Kunne det give mening at lave det her beslutningsforslag sådan, at man i beslutningsforslaget også har det med, at man selvfølgelig også kigger på erfaringerne?
I mit hoved er det jo helt naturligt, at man kigger på erfaringerne, inden man går videre, altså at man har det med også.
Ville det så give mening for De Radikale at bakke op om det?
Zenia Stampe (RV), 2023-12-14:
Nej, for forudsætningen her er jo udflytning af 10.000 arbejdspladser, hvor vi – og det er måske ikke så underligt for et parti, der gerne vil investere mange penge i uddannelse – da langt hellere vil oprette de stillinger ude på landets uddannelsesinstitutioner, end vi vil flytte en, to, tre statslige styrelser ud til tre byer.
Så nej, vi vil ikke være med til at lave en forundersøgelse af de 10.000 arbejdspladser, netop fordi forudsætningen er, at de skal flyttes ud, hvor vores indstilling er, at de hellere skal opstå derude fra start, så at sige.
Susie Jessen (DD), 2023-12-14:
Tak for opklaringen.
Det er også et af de problemer, der er her, for de opstår jo helt naturligt inde i København.
Det har vi jo kunnet se med de 10.000 statslige arbejdspladser, der er blevet oprettet i Københavnsområdet siden 2015.
Men det sker bare ikke naturligt andre steder, uden at vi gør noget aktivt herindefra, og det er derfor, vi mener, at det er vigtigt at få udflyttet statslige arbejdspladser, altså at vi gør noget aktivt, fordi vi kan se, at de statslige arbejdspladser ligger inde i de store byer.
Zenia Stampe (RV), 2023-12-14:
Jeg startede også med at sige, at vi også synes, det giver mening ud fra sådan et magtperspektiv, at magten er spredt i landet; at de arbejdspladser ikke kun ligger i hovedstaden.
Det synes vi giver god mening.
Det er symbolsk, men det er et vigtigt symbol.
Men det, vi ikke vil være med til, er på forhånd at bestemme, at der er 10.000 statslige arbejdspladser, der skal flyttes ud; dels fordi vi ikke vil lægge os fast på det tal, dels fordi vi sådan set også synes, det giver bedre mening at ansætte måske 2.000 flere undervisere rundt på landets professionshøjskoler og andre statslige uddannelsessteder.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-12-14:
Tak for det.
Tak til forslagsstillerne for at fremsætte det her forslag, der handler om en forundersøgelse med henblik på udflytning af 10.000 statslige arbejdspladser.
Det er et forslag, der handler om at undersøge noget, og ikke et konkret forslag til udflytning af specifikke arbejdspladser.
Det er vel også, hvad man egentlig kan drive det til som oppositionsparti.
Det er grundlæggende svært i første omgang at blive mere konkret end det.
Da Dansk Folkeparti havde indflydelse i perioden 2015-2019, blev der iværksat udflytning af en række statslige institutioner.
Det var fru Inger Støjberg også med til, da det var hende, der var minister i de daværende V- og VLAK-regeringer.
Alligevel er antallet af statslige arbejdspladser i yder- og landkommunerne faldet i perioden 2008-2020, og det viser jo med al tydelighed, hvilken nærmest naturkraft, vi arbejder imod, når vi forsøger at flytte statslige arbejdspladser ud af hovedstadsområdet.
Hovedstadsområdet nærmest suger arbejdspladser til sig.
I 2020 var knap halvdelen af alle statslige arbejdspladser beliggende i København.
Det betyder også, at hvis vi virkelig vil noget med bl.a. det her forslag, så er det en alvorlig opstramning, der skal til, og også en klar forpligtelse til at holde fast i ambitionen, også når det bliver svært.
I Dansk Folkeparti er vi grundlæggende meget skeptiske over for den udvikling, der er sket i staten med ansættelse af stadig flere djøf'ere.
Det kan ikke forsvares, og det skal stoppes, for det, vi har brug for, er først og fremmest at prioritere de varme hænder og de borgernære funktioner.
Bare for at komme med et enkelt eksempel vil jeg nævne, at der i Udviklings- og Forenklingsstyrelsen, som jo egentlig er dem, der skal arbejde på at forenkle, hvad skal man sige, bureaukratiet i det offentlige, er 1.700 statsligt ansatte, altså alene i den styrelse.
Det er jo grundlæggende et vidnesbyrd om, at fokus er helt skævt i forhold til det, der virkelig burde være fokus på, nemlig kernevelfærd for borgerne.
Og hvis det er det, vi taler om, synes vi, det er en rigtig god idé at lave statslig udflytning.
Men vi synes også, at der grundlæggende skal skæres ned på laget af offentlige djøf'ere, som ikke bidrager til grundlæggende kernevelfærd.
Det er også afgørende for os at understrege, at udflytning af statslige arbejdspladser ikke gør det i sig selv i forhold til at skabe vækst og udvikling i landdistrikterne.
Vi er nødt til at se bredere på, hvordan vi kan skabe flere private arbejdspladser i de landdistrikter, som sygner hen, gennem bl.a. særlige låneordninger, vækstkapital, en større landdistriktspulje på finansloven, fordele til personer, der bosætter sig i landdistrikterne osv. osv.
Men som sagt bakker vi grundlæggende op om det her forslag.
Det er et skridt i den rigtige retning, men det kan selvfølgelig ikke stå alene, når vi skal skabe vækst og udvikling i de dele af vores landdistrikter, særlig langt fra de store byer, som er udfordrede.
Tak for ordet.
Susie Jessen (DD), 2023-12-14:
Jeg ved, hvor vigtig en rolle Dansk Folkeparti spillede dengang i 2015, da der var de første udflytningsrunder.
Jeg ved det, fordi jeg selv arbejdede for Dansk Folkeparti dengang.
Jeg er også enig med ordføreren i, at det jo er det samlede billede, man skal kigge på.
Der er jo ikke én ting, der står alene.
Derfor er det også en underlig argumentation, vi i dag hører fra flere i regeringspartierne, om, at de da har gjort et par ting.
De har lavet et landevejsprincip, og så er den jo lige klappet af.
Altså, er ordføreren ikke også enig i, at der er noget cirkulært her, der skal i gang?
Man er nødt til at kigge på det store billede, og der er det jo arbejdspladser, infrastruktur og alle mulige ting, der skal hænge sammen, for at man kan få et godt og ordentligt liv at leve uden for de større byer.
Det virker ikke, som om regeringen helt har forstået, at man skal kigge på det store billede.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-12-14:
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren.
Balancen er tippet fuldstændig, og vi er nødt til at have det brede perspektiv på, hvis vi ønsker at løse det her problem.
Og så vil jeg godt takke spørgeren for at anerkende Dansk Folkepartis store kamp for landdistrikterne.
For det er virkelig en dagsorden, der ligger os meget på sinde, og noget, som vi har kæmpet for gennem mange år, også før Danmarksdemokraterne kom frem, så det er jeg meget glad for.
Men jo, de brede briller skal helt afgjort på, og jeg synes også, regeringen nøler på det her område.
Susie Jessen (DD), 2023-12-14:
Tak for talen.
Det er jo simpelt hen ikke rigtigt, at det er obligatorisk nu.
Når man vurderer, at der er noget væsentligt at notere ned, så bruger man et landdistriktsfilter, ja, men det gør man jo ikke, for der har været en analyse af, at mellem 2017 og 2020 er det kun blevet brugt i 22 ud af i alt 698 fremsatte lovforslag.
Så det bliver jo ikke brugt.
Det er det, der er problemet, og det er det, vi gerne vil gøre op med.
For mit vedkommende ville det da have været virkelig, virkelig rart, f.eks. da vi diskuterede lastbilafgifter, at få en vurdering af, hvilke konsekvenser det ville have for landdistrikterne.
Jeg er også helt overbevist om, at det vil give rigtig god mening, når vi skal diskutere CO 2 -afgifter lige om lidt.
Så det er jo ikke rigtigt, at det allerede er obligatorisk, for det bliver ikke brugt, fordi man vurderer, at man ikke behøver at bruge det, i alt for mange tilfælde.
Det undrer mig også, at ministeren har den her holdning, for da vi havde den her landdistriktsredegørelsesdebat og fru Jette Gottlieb spurgte til netop det her, var ministeren åben for at indføre et landdistriktsfilter.
Så hvad er det, der er sket i løbet af de – hvad er det – 2 uger, der er gået, siden vi snakkede om det her sidst i Folketingssalen?
Henrik Frandsen (M), 2023-12-14:
Jeg er en af de politikere, som mener, at jo mere bureaukrati vi kan undvære, jo bedre er det, og en af måderne at undgå mere bureaukrati på er at undgå at indføre ekstra krav til bureaukrati.
Det forslag, som ligger her, vil give ekstra bureaukrati.
Det er et ekstra krav om bureaukrati, og det er en af grundene til, at vi i Moderaterne ikke kan støtte forslaget.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-14:
Men det er jo faktuelt forkert.
Det er faktuelt forkert.
Ministeren har selv sagt, at det skal laves.
Det er faktuelt forkert, at der er mere bureaukrati i det her.
Ministeren siger, at det her er lavet, så der er ikke mere bureaukrati i det.
Det eneste, der ikke er i det nuværende, er en åbenhed over for Folketinget.
Tingene er lavet.
Jeg fik at vide af den tidligere ordfører, at jeg bare kunne skrive over og bede om dem, hvilket jeg så åbenbart må til at lave sådan en turnusordning for at gøre, i stedet for at man bare følger loven.
Ministeren siger, at loven allerede er sådan her.
Det eneste, vi bare beder om, er, at det bliver skrevet ind i bemærkningerne, i stedet for at der er et djøf-filter på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-12-14:
Jeg tror ikke, at det her lovforslag forholder sig til, om man har nok arealer at bringe gødningen ud på.
Det forholder sig til den belastning, der er, lugtmæssigt og ammoniakmæssigt, fra et landbrug.
Og det er hensigten med det her lovforslag, at det skal begrænses, så man ikke får dobbelt op på gener lokalt, ammoniakmæssigt og lugtmæssigt.
Og det håber jeg vi i samarbejde med ministeren kommer frem til at løse.
Katrine Robsøe (RV), 2023-12-14:
Jeg vil derfor primært forholde mig til det her med at sætte en stopper for matrikelfinten.
Det er for Radikale Venstre også enormt vigtigt, at vi rent faktisk får stoppet det, og derfor er jeg også glad for, at ministeren har fremsat et lovforslag her.
Vi synes, det er vigtigt, at de mennesker, der har valgt at bosætte sig ude på landet, rent faktisk ikke lige pludselig bliver mødt af en landmand, der lige er lidt for smart og omgår de regler, som vi egentlig er enige om herinde at vi gerne vil have bliver overholdt.
Derfor er jeg glad for, at man har fremsat lovforslaget her.
Jeg er også åben over for, at der er kritiske høringsvar, i forhold til om man ikke kunne gøre det her lidt mere simpelt og med lidt mindre administration og ovenikøbet på en måde, hvor vi tog endnu bedre hånd om at løse udfordringen her.
Det vil vi fra Radikales side i hvert fald forholde os meget åbent over for i udvalgsarbejdet, hvis vi kan finde nogle bedre løsninger der.
Radikale Venstre stemmer ja til lovforslaget.
Peter Kofod (DF), 2023-12-14:
Tak for det.
Adskillige ordførere før mig har jo talt om problemet og lovforslagets bud på et svar.
Det er vi simpelt hen nødt til at bore mere ud, og det er også noget af det, vi kommer til at bruge udvalgsarbejdet på.
Jeg kan sige, at vi helt generelt er enormt glade for dansk landbrug.
Vi er stolte over vores landbrug.
Vi synes, at vi har et af de mest effektive landbrug i verden, så det kan vi godt som danskere være glade for.
Men det er klart, at der selvfølgelig også er nogle regler, hvad angår miljø osv., der skal leves op til, og i udvalgsbehandlingen kommer vi til at udforske balancen mellem de to ting med fokus på det her konkrete lovforslag, og så vil vi vende tilbage på et senere tidspunkt med vores endelige svar på, om vi kan støtte forslaget eller ej.
Anne Paulin (S), 2023-12-14:
Jeg har fundet ud af, at Miljøministeriet vurderer, at der er omkring fem til ti tilfælde om året, hvor det her hul i lovgivningen benyttes.
Muligheden ville jo så fremadrettet, hvis vi ikke gør noget ved det, potentielt kunne vokse i omfang.
Det kan være landsbyer.
Det kan jo være mange, der bor i et område, som kan være påvirket af det her.
Med de her oplysninger ønsker Dansk Folkeparti så ikke at være med til at lave det om og få lukket det her hul i lovgivningen, som man jo sagtens kan få lukket, og samtidig insistere på, at selvfølgelig skal vi have et stærkt og godt landbrug i Danmark?
Det tror jeg sådan set vi alle sammen deler intentionen om.
Peter Kofod (DF), 2023-12-14:
Jeg tror bare, vi har brug for at få syn for sagen med, hvor vilde de her problemer er.
Spørgeren siger, at det er fem til ti sager.
Ja, er det så fem til ti lokalsamfund om året, der bliver plaget af det her, så er det pludselig et stort problem.
Er det et mindre problem derude?
Jeg tror bare, vi lige har brug for at få syn for sagen.
Så jeg står ikke her og afviser regeringen fuldstændig.
Jeg skal bare kunne dokumentere over for min folketingsgruppe, hvor stort et problem det her er, og så må vi jo tage den snak.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-14:
Det er jeg fuldstændig klar over.
Men det er jo typisk fra gammel tid, hvor de her landbrug lå i forbindelse med en bebyggelse.
Nu bliver de ofte lagt
længere væk.
Og det er et spørgsmål om, hvor gyllebeholdere og ajlebeholdere bliver lagt henne i forhold til det her.
Men er ordføreren i forbindelse med matrikelfinten uenig i, at hvis man nu sælger den til naboen, løser det her ingenting?
Man vil kunne frasælge den her til naboen, og det er kun, hvis der er tale om samme CHR-nr., at det her lovforslag rammer en.
Hvis der ligger to landejendomme i en landsby, skal en kommune jo godkende to bedrifter.
Hvis jordstykkerne er så store, at man kan have store svinefarme, vil det jo blive tilladt alligevel.
Anne Paulin (S), 2023-12-14:
Tak for det.
Jeg er glad for, at ordføreren tilkendegiver, at ordførerens parti vil være med til at lukke det hul i lovgivningen.
Det er ikke bare fem tilfælde i alt; det er jo fem-ti tilfælde årligt og kan vokse sig større i fremtiden – en fremtid, hvor vi jo ser ind i, at de her bedrifter bliver større og større.
Jeg kan da godt forstå, at ordføreren siger det her med, at vi jo skal passe på, at det ikke kommer til at være noget, som skaber sådan et skræmmebillede, eller at vi hænger nogle af dem, som bare overholder lovgivningen, ud.
Men jeg vil nu alligevel spørge ordføreren: Har de landmænd, som bare overholder den miljølovgivning, der er, til punkt og prikke, størst interesse i, at vi får lukket det her hul, eller har de en større interesse i, at hullet forbliver åbent?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-14:
Landmænd ønsker at overholde lovgivningen.
Det gør de.
Og tidligere har vi sagt: Hvorfor bliver der ikke udtaget mere lavbundsjord?
Der er det os, der har sovet i timen.
Nu har de så afdampet sig selv, så problemet er løst.
Det gør de jo ikke.
Jeg kunne ønske, at vi havde den samme interesse i at lukke huller i lovgivningen, når vi ser, at bare én person har brudt sin meldepligt på Kærshovedgård 900 gange på 2 år.
Det hul har vi lige glemt at lukke, så vi må håbe, at miljøministeren bliver udlændingeminister næste gang, for så får vi lukket det inden for ganske få dage.
Jeg lover at give kaffebordet – det lover jeg.
Anne Paulin (S), 2023-12-14:
Vi kom vidt omkring dér.
Men hvis vi nu har en svineproducent, som overholder gældende miljølovgivning, så er det da alt andet lige i den persons interesse, at der ikke er en konkurrent, der kan lave den her matrikelfinte og udvide lige ved siden af og så have den dobbelte miljøpåvirkning, mens den person samtidig på sin egen jord overholder de regler, der nu engang er.
Så kan man ikke også på den måde sige, at det her er med til sådan konkurrencemæssigt at lave et mere lige terræn?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-14:
Jeg tror, at ordføreren ville blive en rigtig dårlig landmand.
Det tror jeg.
For rigtig mange af de landmænd, der gør det her og laver de her ting, sørger jo for at sikre, at der ikke er nogen udledning af de her lugte.
Altså, der er jo nogle ting og noget teknik, man kan bruge.
Der er så også de dårlige landmænd, som jeg også har set, der er ligeglade, og som sætter de her store fabrikker ved siden af hinanden, og så bor de ofte ikke selv i nærheden, og det er jo dem, vi skal have lukket ned for, og ikke dem, der egentlig bare gør det rigtig godt og udvikler det.
Det er bare dét.
Verden er ikke altid så sort-hvid, som vi gerne vil have den til at være på talerstolen.
Det er den ikke, men én ting er sikker: Jeg glæder mig til, at miljøministeren bliver udlændingeminister.
Katrine Robsøe (RV), 2023-12-14:
Tak for det.
Men jeg vil dog godt lige spørge Nye Borgerliges ordfører om noget alligevel.
Når man er nabo til de her landbrug, har vi jo egentlig miljøreglerne her, fordi det er meningen, at de skal overholdes, og det skal man vel også kunne regne med, hvis man bosætter sig ude på landet, altså at de landbrug, der er i nærheden, selvfølgelig overholder de regler, der rent faktisk er sat op.
Anne Paulin (S), 2023-12-14:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg skal bare forstå det helt rigtigt: Vi har at gøre med et decideret og konstateret hul i vores lovgivning, som nu – og jo især efter at der er kommet mere og mere bevågenhed omkring det her, i fremtiden – vil kunne benyttes af flere og flere, fordi det er et hul i lovgivningen.
Det er sådan set lovligt, men det er på alle måder i uoverensstemmelse med det, som er hensigten med vores miljølovgivning.
Vi har et hul i lovgivningen.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-12-14:
Jeg synes i hvert fald, at det er vigtigt, inden man kommer til så vidtgående en ting som det her, at man får vurderet, hvor stort det hul er.
Jeg kan bare huske, at for ganske få minutter siden var ordføreren ikke selv i stand til at fortælle, hvor stort hullet var.
Det synes jeg jo på en måde er sådan lidt morsomt.
Jeg synes, med al respekt, at vi jo ikke skal opfinde nogle nye administrative byrder, også nogle omkostningstunge af slagsen, som kommunerne ovenikøbet kritiserer.
Selv om man fra ministeriets side vurderer, at de er økonomisk neutrale, så er det jo påfaldende og underligt, at kommunerne er af en anden overbevisning.
Anne Paulin (S), 2023-12-14:
Men så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ordføreren ville sige til de landsbyer og til de folk, som har valgt at bosætte sig på landet på grund af den herlighedsværdi, der er ved at bo tæt på naturen, men som så lider under de gener, som de her eksempler viser, nemlig at der bygges på en måde, der gør, at man jo får en dobbelt miljøpåvirkning i det pågældende lokalområde.
Hvad er Danmarksdemokraternes budskab til de folk, der bor i de her landsbyer og landområder, og som jo oplever de her gener?
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-12-14:
Altså, nu er det jo svært at svare ud fra de enkelte konkrete tilfælde, for der vil være forskellige bevæggrunde de forskellige steder, hvor der har været eksempler på det.
Det opleves nogle steder stærkere end andre, men det ændrer bare ikke på, at svaret jo ikke er at lave endnu mere rigid kontrollovgivning.
Det er dér, hvor vandene måske skilles mellem Socialdemokraterne og Danmarksdemokraterne.
Alexander Ryle (LA), 2023-12-14:
Tak for det.
Når jeg læser lovforslaget, kan jeg godt blive lidt bekymret for, om ministeren er ved at skyde gråspurve med kanoner.
Vi skal selvfølgelig forhindre den omgåelse af reglerne, som vi desværre har set nogle eksempler på, men jeg er ligesom flere andre ordførere her i salen i tvivl om omfanget.
Kan de sager, der har været, virkelig retfærdiggøre, at vi ændrer en hel lovgivning?
Det er i hvert fald vigtigt, at lovforslaget ikke ender med at spænde ben for udviklingen hos de landmænd, der løbende tilpasser sig i god dialog med naboer og lokalsamfund.
Men det er ikke, fordi det hele er negativt.
For den del af lovforslaget, der omhandler optagelse af miljøteknologi, er vi glade for, fordi det sikrer mere tydelige regler.
Hvis husdyrproduktionen i Danmark skal blive mere bæredygtig, er der behov for mindre bureaukrati, større klarhed og flere teknologiske løsninger, der kan skubbe på den udvikling, landbruget allerede er i fuld gang med.
Vi kommer til at gå konstruktivt ind i behandlingen af lovforslaget, men vi kommer også til at stillet ændringsforslag, som vi mener kan luge ud i de værste tidsler, bl.a. om, hvordan den forureningsmæssige forbundethed udregnes, samt hvordan fælles el-, vand- og varmeanlæg indgår i vurderingen af, hvorvidt de to husdyrbrug er forbundet.
Som sagt forholder vi os positivt til lovforslaget, men håber også, at der vil blive lyttet til de tilpasninger, som vi gerne ser.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-12-14:
Jeg har ikke skrevet lovforslaget selv, så det vil jeg ikke helt stå til ansvar for.
Men det, som det her skal måles op imod, er sådan set den luftmæssige og ammoniakmæssige forurening fra landbrug.
Og hvis man ikke bruger matrikelfinten, er der begrænsninger for, hvor meget der må være af den type forurening fra et stort landbrug.
Hvis man anvender matrikelfinten, kan man finte sig frem til, at man helt officielt kan have et lige så stort landbrug lige ved siden af på en anden matrikel, og hvis de ligger meget tæt på hinanden – og det kan jo være praktisk, hvis man f.eks. vil bruge den samme store gyllebeholder – vil der jo lokalt være en dobbelt så stor luftforurening med ammoniak og lugt, som der ellers er tilladt.
Og det er et problem for mennesker, der har valgt at flytte på landet, og som sådan set gerne vil leve livet derude uden at blive generet af en dobbelt grisefarm lige ved siden af.
Niels Flemming Hansen (KF), 2023-12-14:
Mange tak for det, formand.
Jeg kan jo godt se på jer, at I er skuffede, og det må I også gerne være.
Jeg er desværre kun vikar for vores dygtige ordfører Mette Abildgaard, som desværre ikke har mulighed for at være til stede her i dag.
Jeg vil tilkendegive, at Det Konservative Folkeparti bakker op om lovforslaget fra regeringen, L 88, som skal gøre op med den såkaldte matrikelfinte, som jo ret beset er et hul i loven, der betyder, at op imod ti landejendomme om året er blevet splittet i to for på den måde at omgå diverse miljøkrav.
Man har set eksempler på, at husdyrbrug har opnået en lempeligere miljøvurdering og omgivelserne en ringere miljøbeskyttelse som resultat af denne skrivebordsøvelse, hvor man har splittet matriklen op i to.
Danmark er et af de mest opdyrkede lande i verden, og vi er generelt stolte af den danske landbrugsproduktion.
Men det er også hårdt ved den danske natur, til tider også for hårdt, og derfor er det naturligvis helt afgørende, at gældende regler følges og respekteres.
Tak for ordet.