runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2017-06-02:
Tilførslen af personaleressourcer er faktisk vokset hurtigere end mængden af patientkontakter – men lad nu det ligge.
Hvor stor skal sundhedssektoren være efter hr. Finn Sørensens opfattelse?
Den er i dag på 9 pct. af BNP.
Skal den være på 10, 11, 12 – kan vi få et tal?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-06-02:
Jeg vil bare gerne bede ordføreren om at bekræfte, at der i forslagets bemærkninger meget klart står, at man skal lede efter at finde alternativ finansiering, sådan at det, som Det Radikale Venstre og SF har stillet som ændringsforslag, sådan set allerede er omfattet af forslaget.
Ida Auken (RV), 2017-06-02:
Det er vi så ikke enige i, for vi mener, at beslutningsforslagets ordlyd siger, at Folketinget skal forhindre byggeriet, og det er altså det, vi ikke kan støtte, for vi synes ikke, det er på sin plads, at Folketinget på den måde griber direkte ind i en kommunal beslutning.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-06-02:
Ikke fordi jeg har det store ønske om at komme Socialdemokratiet til forsvar, men Socialdemokratiet har vel ikke nemmere ved at finde en alternativ placering, end fru Ida Auken og Det Radikale Venstre har?
Ida Auken (RV), 2017-06-02:
Nu ved jeg ikke, om hr. Jan E. Jørgensen har opdaget, at overborgmesteren i København er socialdemokrat, og det er ham, der sidder med økonomiforvaltningen og med flertallet.
Det er jo det, vi har bedt om.
Det er det eneste, vi har bedt om.
Og det er: Gå dog ind for alvor og kig på en alternativ placering eller finansiering.
Jeg tror, vi taler om nogle procent, 5-10 pct.
Jeg kan ikke huske, præcis hvor stort det er.
Men det, der er afgørende, er, at man har lagt det på præcis det vigtigste sted på fælleden; det sted, som er helt unik natur for Danmark; noget, som vi ikke har andre steder, nemlig strandeng, der er 8.000 år gammel, og som man ikke kan genoprette.
Jeg ved ikke, om hr. Jan E. Jørgensen synes, at han har 8.000 år i sit perspektiv – det har jeg ikke.
Jeg synes, det er en umistelig ting at gå ind at fjerne noget, som ingen andre storbyer i Europa har, nemlig så vigtig natur som Amager fælled.
Men problemet er, at den vilje ikke er der.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-06-02:
Vil ordføreren oplyse, hvor stor en del af Amager fælled, det er, vi taler om?
Lea Wermelin (S), 2017-06-02:
Jeg undrer mig egentlig lidt over det ændringsforslag, som Radikale her har været med til at stille, for De Radikale har jo i hvert fald indtil i dag bakket op om metroen og har dermed også været med til at bruge de penge, som er brugt i forhold til at bygge Ørestad Fælled – også i forbindelse med det finansieringskrav, der er.
Så jeg vil egentlig bare gerne spørge ordføreren, om De Radikale stadig væk går ind for den metro, som er bygget for de penge, som nu skal finansieres, bl.a. med det kvarter, man skal bygge på Ørestad Fælled, og om ordføreren ikke er enig i, at man jo har bygget efter en langtidsplanlægning, hvor man bl.a. har taget højde for at bygge stationsnært, så der er tusindvis af københavnere, der vil kunne bruge den Sundby Metrostation, netop fordi man bygger tæt på den.
Ida Auken (RV), 2017-06-02:
Jeg takker for spørgsmålet.
Fru Lea Wermelin har stillet det før, da vi havde første behandling af beslutningsforslaget.
Det Radikale Venstre bakker fuldt ud op om metroen, vi mener bare godt, at man kan finde alternative finansieringsforslag.
Det mente vi også på Københavns Rådhus, hvor Socialdemokratiet så sagde nej til at prøve at finde en alternativ finansiering.
Det kunne være, at man kunne finde nogle af pengene på budgetterne, det kunne være, man kunne se på, om man skulle flytte fredningsområdet, så man kunne rykke på byggeriet på Amager Fælled, så det ikke skal ligge i den allermest værdifulde natur, og det kunne være, man kunne finde andre steder at bygge.
Lea Wermelin (S), 2017-06-02:
For det første er der ikke fundet nogen alternativ finansiering, for mig bekendt har Det Radikale Venstre ikke fundet nogen alternativ finansiering og indgår oven i købet i metroforligskredsen, hvor man jo er blevet enige om det her og har bakket op om det hele vejen.
For det andet er der ikke alternative placeringer.
Det er blevet slået fast igen og igen af Københavns Kommune og af By & Havn, at der ikke er arealer, som lever op til de krav, i forhold til at det rent faktisk kan lade sig gøre at bruge metroen.
Så tror ordføreren på, at der bliver mindre eller mere kollektiv transport og en grønnere by af, at man flytter et byggeri væk fra den metrostation, man skal bruge?
Ida Auken (RV), 2017-06-02:
Det er helt rigtigt, at Socialdemokratiet på Københavns Rådhus ikke har villet sætte Økonomiforvaltningen til at kigge på det her spørgsmål for alvor, selv om det er blevet foreslået, bl.a. af De Radikale og SF på Københavns Rådhus.
Vi har gentagne gange bedt om, om ikke man bare ville lave undersøgelsen om de alternative placeringer.
Derudover er en af begrundelserne for, at det ikke kan ligge andre steder, at der er en fredning på Amager Fælled, men nu siger det samlede korps af naturfolk, der ved noget om fredninger, at den fredning ligger det forkerte sted.
Det er simpelt hen, fordi det er en 25 år gammel fredning, som ligger i et gammelt natursyn, hvor man troede, det var vandhullerne, der var vigtige, og så har man altså overset det allervigtigste, som er den her strandeng, som er 8.000 år gammel.
Kaare Dybvad (S), 2017-06-02:
Man må sige, at det er en meget ny stil for De Radikale, altså det her med at ville anlægge en metro, og når man så skal finde pengene til at betale for den metro, der allerede er anlagt, så løber man fra det byggefelt, som man i 25 år har været enig om skulle bebygges ude på Amager.
Men jeg kan ikke lade være med at tænke på, at under førstebehandlingen kom det flere gange frem, at der var alle mulige alternative placeringer.
Enhedslistens ordfører sagde, at hun havde snakket med sin kollega på rådhuset, der havde alle mulige forskellige placeringer.
Nu er der altså gået en rum tid, siden vi førstebehandlede det, og der er ikke nogen placeringer på bordet her; der er ikke nogen alternative muligheder for at bygge de her 260.000 etagemeter boliger, som skal skabe billigere boliger for københavnerne, og som skal sikre, at vi kan betale den metro, der allerede er anlagt.
Det er da mærkværdigt.
Synes ordføreren ikke det?
Ida Auken (RV), 2017-06-02:
Hr. Kaare Dybvad ved lige så vel som jeg, at vi som menige medlemmer af Folketinget eller af Københavns Borgerrepræsentation ikke er i en situation, hvor vi har den økonomiske kapacitet til at regne på alternativer.
Det er jo derfor, vi har stillet forslag om, at økonomiforvaltningen på København Rådhus skulle lave bare anstrengelsen, øvelsen i at kigge på, om der er et alternativ.
Så det, der egentlig er nyt her, er jo, at Socialdemokratiet ikke vil gå ind og kigge på et alternativ – bare kigge og beregne på det, sådan som flere partier på Københavns Rådhus har foreslået man gjorde.
Kaare Dybvad (S), 2017-06-02:
Jeg bliver nødt til at minde ordføreren om, at vi ikke er på Københavns Rådhus, men i Folketingssalen lige nu.
Det kan ikke lade sig gøre, hvis man skal følge en rækkefølgeplanlægning af skoler, institutioner, varmerør og alle mulige andre ting, som kommunen arbejder med.
Mener ordføreren helt alvorligt, at man kan stå her og sige, at man har alternative løsninger til et byggeri, som koster 1½ mia. kr.?
Det er 1½ mia. kr., som skal bruges til at finansiere metroen med.
Og det påstår man nu politisk, på trods af at man ikke har en eneste kvadratmeter alternativ placering.
Ida Auken (RV), 2017-06-02:
Det, vi gentagne gange har bedt om på Københavns Rådhus, er, at man satte økonomiforvaltningen til reelt med en politisk vilje bag det her at kigge på, om man kunne finde en alternativ finansiering, fordi man står med et 25-år-gammelt projekt, hvor det pludselig går op for københavnerne, for amagerboerne, for dem, der bor rundt om den her strandeng, hvad det er, nogle er i gang med.
Så er det altså en radikal mærkesag at kunne blive klogere og sige, at lad os dog kigge på et alternativ.
Vi er ikke løbet fra hverken finansieringen eller noget andet.
Det er også grunden til, at vi stemmer gult til det her forslag.
Vi beder bare om, at man på Københavns Rådhus kigger på en alternativ finansiering og placering.
Det kunne bl.a. gøre det nødvendigt, at vi herinde på Christiansborg var villige til at flytte på fredningen, og det har vi så sagt fra Radikale Venstres side at vi er.
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Loven er jo, som jeg har sagt – og jeg synes, vi har været igennem det flere gange med en tidligere kollega, der stod her på talerstolen – lige for alle, så hvis man f.eks. har en situation med en stor gruppering af danske hjemløse, der laver en utryghedsskabende lejr f.eks. ved Dronning Louises Bro, eller som tigger på en måde, hvor det er kriminelt i forhold til lovforslaget her, jamen så gælder loven for alle, uanset om man kommer fra Rumænien, fra Indien eller fra Læsø.
Og det var sådan set derfor, jeg spurgte den socialdemokratiske ordfører om præcis det samme område, altså at det her jo ikke kun gælder om at ramme udlændinge; det her gælder om at ramme alle, som skaber visse forhold i Danmark, uanset hvor man kommer fra.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-06-02:
Så jeg synes jo, det er meget positivt, at man ikke har forsøgt at lave forskelsbehandling.
Det, jeg anfægter, er, at en del af det her lovforslag jo også betyder en øget kriminalisering af den danske vagabond, landevejsridder, som sætter sig ned på en S-togsstation og beder om penge til et måltid mad, en pakke cigaretter, en kop kaffe, hvad ved jeg.
De bliver også omfattet af det her lovforslag.
Og det er derfor, jeg spørger, om ordføreren synes, det er hensigtsmæssigt, at vi på den måde rammer den del af vores befolkning, som altid har været der, og som vi, vil jeg påstå, har accepteret som en del af vores samfund.
For der er også en fornuft i, at vi har en mangfoldighed, der gør, at det har vi plads til i det danske samfund.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-06-02:
Ja, det er et problem med de mange udenlandske hjemløse, der er i Danmark i øjeblikket, og som vi kan se i gaderne, ikke mindst i København.
Det er det for de pågældende selv, og det er det for byen, og derfor synes jeg bestemt, vi er nødt til at adressere det problem.
Men jeg må så også sige, at det her lovforslag undrer mig, og specielt synes jeg, at de tidligere besvarelser af de korte bemærkninger viser, at det er umådelig uklart, hvad konsekvenserne af det her bliver.
Der er ingen, der vil tale om romalov, og det er jeg trods alt glad for, selv om det var meget tæt på i nogle af de ordførerindlæg, vi har hørt, altså at det var det, det handlede om.
Men når man sådan ser på, hvordan sammenhængen er, og hvordan retorikken er, så er det vel det, som der ret beset er tale om her.
Jeg synes i det hele taget, at det, at der er så mange uklarheder, siger noget om, at det er helt uansvarligt, at vi hastebehandler det her, og jeg forstår det heller ikke.
Det har været kendt i tidligere år, det har været kendt tidligere i år, og regeringen har sådan set haft god tid til at forberede det her lovforslag, hvis man havde villet det.
Hvorfor kommer det så først i dag?
Det skyldes jo reelt, at det blev taget op i afslutningsdebatten forleden dag, og man har så ligesom speedet en eller anden proces op: Nu skal vi have et eller andet frem for ligesom at tilfredsstille, om man så må sige, den holdning, at nu skal der gøres noget.
Og det her er jo et udtryk for, at man ligesom vil signalere, at der skal gøres noget.
Det er sådan set forståeligt nok, men så er det vel også forståeligt, at vi er nogle, der godt vil have, at det, der så gøres, er bedre gennemtænkt end det her.
For det, der jo er tale om her, er, at der er en advarselspligt fra politiets side, der fjernes, og at der er en strafferamme, der sættes op.
Det er to ting, og alle vil jo vide, at det ikke er det, der kan løse det her.
Altså, hvis man tror, at det vil løse det her, så er man mere naiv, end loven tillader, om jeg så må sige.
Der skal flere ting til.
Og vi er bestemt villige til at se på forskellige tiltag i forbindelse med det her.
Det vil godt diskutere, og vi vil også godt diskutere det, hvis man kan få en behandling af det her lovforslag, hvor der kommer andre ideer ind fra eksperter – så ser vi på det.
Men det har man af forskellige grunde ikke villet, fordi man reelt er blevet presset ud i, at nu skulle man vise handlekraft, ikke mindst efter at Dansk Folkeparti krævede det under afslutningsdebatten.
Så vi er opmærksomme på problemet, og vi er villige til at diskutere det, men det skal gøres ordentligt, det skal gøres sagligt funderet og ikke gøres gennem hastelovgivning, som tilfældet er her, hvor det i højere grad er populisme end vilje til at løse problemerne, som er bevæggrunden for det.
Naser Khader (KF), 2017-06-02:
Jeg synes, ordføreren springer noget vigtigt over.
Det, at det blev nævnt i afslutningsdebatten, er ikke kommet ud af den blå luft.
Det er jo noget, som blandt andre overborgmesteren i København har efterlyst.
Det her er jo et kæmpe problem i København, og overborgmester Frank Jensen har bedt regeringen om hjælp, og det er jo det, vi gør nu.
Det er ikke populisme.
Vi har et problem, og vi forsøger at komme med en løsning på problemet.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-06-02:
Jo, men det betyder jo ikke, at det her forsøg på en løsning så er specielt godt.
Min pointe var, at det her jo ikke er nogen løsning på noget som helst.
Jeg kan også forstå lidt på bemærkningerne til lovforslaget, at det, som vistnok er tænkningen bag det her lovforslag, er, at det vil have en eller anden forebyggende effekt, altså at hvis man udeomkring i Europa ligesom ved, at man kan komme i fængsel i 14 dage for at tigge her i Danmark, så kommer man ikke.
Jeg ved ikke, altså, jeg har mine meget stærke tvivl om det, og jeg synes i hvert fald, at effekterne af det, altså konsekvenserne, går i retning af, at man rammer alle mulige andre, og at man virkelig, virkelig i hård grad kriminaliserer almindeligt betleri – ikke alle steder, men visse steder.
Og det er så med en masse forblommede bemærkninger om, at det må være utryghedsskabende osv., som ingen ved hvad reelt betyder.
Naser Khader (KF), 2017-06-02:
Så ordføreren er uenig med overborgmesteren i København i, at der er et kæmpe problem i København, og derfor skal vi bare ignorere henvendelsen fra overborgmesteren og sige, at der ingen problemer er.
Er det det, ordføreren siger?
Holger K. Nielsen (SF), 2017-06-02:
Jeg synes, hr. Naser Khader skulle slå ørerne ud og høre efter, hvad man siger.
Jeg erkender, at det er et problem, det har jeg sagt adskillige gange, og så er det da utidigt at sige, at jeg ikke hører efter, hvad der blev sagt af Frank Jensen.
Jeg siger, at det er et problem, og vi er også villige til at adressere det problem.
Men det er jo ikke det samme som at sige, at det er den her hastebehandling af et lovforslag, der langt mere er drevet af populisme end af saglig eftertanke, vi skal løse det med.
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Nu gentog ordføreren lige, at det her er drevet af populisme, og tidligere sagde ordføreren, at det her er noget, vi sådan lige har rystet ud af ærmet her og nu.
For over et år siden – jeg mener, det var i februar sidste år – sad vi i forhandlinger, hvor bl.a. Venstre lagde op til præcis det her, fordi vi dengang mente, der var et problem, og det problem har jo så kun vokset sig større.
Altså, vi foreslog 14 dages ubetinget straf for betleri, og der var så bl.a. Socialdemokratiet, som dengang var imod det, og derfor blev det kun til en lille skærpelse af strafferammen.
Det er jo ikke noget, vi lige har rystet ud af ærmet.
Det her er et forslag, vi fra Venstres side er kommet med tidligere, og som vi også har haft støtte til, men bare ikke nok støtte.
Så det er jo en genfremsættelse, i hvert fald af dele af lovforslaget, kan du sige.
I forhold til det, som hr. Naser Khader siger, er jeg glad for at høre, at ordføreren også er enig med overborgmesteren i København i, at vi har et problem.
Men når overborgmesteren går ud og siger, at det her lovforslag faktisk er en god idé, altså at det løsningsforslag er en god idé – det er jo støttet af Socialdemokratiet – og at vi har et problem, hvad ordføreren er enig i at der er, hvordan kan han så som den øverste myndighed i København være så skævt på den?
Holger K. Nielsen (SF), 2017-06-02:
Jeg skal ikke kunne fortælle, hvorfor socialdemokrater kan være skævt på den – så kunne jeg holde mange foredrag, og det synes jeg ikke er opgaven her i dag, vel?
Altså, det synes jeg ikke skal pålægges mig.
Jeg er enig med Frank Jensen i, at det her skal adresseres, men jeg synes bare, der er så mange uklarheder i det her lovforslag, og at det rammer så skævt, at vi sådan set ligesom den gang sidste år ikke er enige i det.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke vil diskutere andre tiltag, og jeg kan forstå, at regeringen faktisk har nogle andre ting i posen, og det er vi villige til at diskutere.
Hvorfor da ikke sætte os sammen – det behøver ikke være efter sommerferien, det kan også være før sommerferien, altså her i juni måned –
og få lavet sådan en samlet pakke, der langt mere eftertænksomt og gennemarbejdet forholder sig til det her problem?
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Tillad mig så at spørge på en anden måde: Gør det indtryk på ordføreren, at Københavns overborgmester, den øverste myndighed i København, og Københavns socialborgmester og Venstre i København synes, at det her er et godt lovforslag?
Altså, de sidder jo om nogen med problemet.
Det er det ene.
Jeg vil så også bare ganske kort spørge om noget andet.
Jeg er jo glad for, at ordføreren er åben over for andre forslag, men hvad vil være ordførerens bedste forslag her og nu i Folketingsregi til, hvad vi kan gøre for at løse problemet?
Hvis det ikke er det her, hvad mener ordføreren så er det bedste bud?
Zenia Stampe (RV), 2017-06-02:
Det er rigtig svært at komme med et rigtig godt konkret forslag.
Det er vel også derfor, at regeringen er kommet med et konkret forslag, som er utrolig dårligt.
Altså, det er vel, fordi regeringen anerkender, at det her er en svær problemstilling, som er svær at løse.
Det er vel derfor, at man kommer med et forslag, som jo netop ikke rammer de kriminelle.
For de mest hårdkogte kriminelle er da ikke dem, der sidder på Strøget og tigger eller går rundt og tigger i S-toget.
Det er da ikke dem, som er så kriminelle.
Det her er bare et ekstremt svært politisk område.
Jeg synes, det ville klæde os her i Folketinget – og det er sådan set det, som jeg har prøvet at lave min ordførertale og mine svar efter – at vi satte os sammen og prøvede at løse problemet i stedet for at føre kommunal valgkamp på det.
Jeg ved jo også godt, hvorfor det fyldte så meget i åbningsdebatten i går, som burde have handlet om rigets tilstand.
Og det er, fordi der er en kommunal valgkamp lige rundt om hjørnet, og der er nogle, bl.a. Venstres ordfører, som synes, at det her skal være det helt store tema.
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Jeg er enig i, at vi skal have folk hjem.
Ordføreren siger, at det her er et forslag, vi lige er kommet med.
Men problemet har jo stået på over flere år, og i år er det et exceptionelt stort problem.
Jeg er sikker på, at ordføreren er enig i, at vi har et exceptionelt stort antal kriminelle hjemløse i gaderne i år.
Så problemet har forhåbentlig været meget åbenlyst for ordføreren i meget, meget længere tid end det her lovforslag.
Så siger ordføreren, at vi kan tale med Rumæniens og Bulgariens ambassade.
Jeg er sikker på, at de godt er klar over problemet.
Og med hensyn til et transitprogram vil jeg faktisk rose Københavns Kommune for allerede at have et transitprogram, hvor de hjælper folk med at komme hjem igen.
I forhold til at registrere, hvor længe folk er her, vil jeg sige: Jamen politiet registrerer jo de kriminelle hjemløse, som de tilbageholder, når de rydder en romalejr.
Så de her ting sker jo allerede.
Men i betragtning af at det her problem har stået på så længe, må ordføreren da kunne komme med et eller andet konkret ud over noget, som allerede eksisterer.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-06-02:
Vi vil i høj grad være åbne over for at diskutere, hvordan vi kan sætte mere ind over for den organiserede kriminalitet, for alt andet lige er den organiserede kriminalitet noget af det, som i vores samfund er spekulativt i en form, kan man sige, som ikke har andet sigte end at skade andre mennesker, og på den måde vil vi meget gerne gå ind i drøftelser, i forhold til hvordan vi kan komme den organiserede kriminalitet til livs.
Naser Khader (KF), 2017-06-02:
Jeg vil gerne gentage det spørgsmål, som jeg stillede til ordføreren for Enhedslisten.
Ordføreren for Alternativet nævnte eksemplet med tiggeren, der tigger om 5 kr., men har ordføreren et eksempel på, at en tigger, der tigger om 5 kr., er blevet fængslet eller retsforfulgt?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-06-02:
Nej, det har jeg ikke noget eksempel på.
Jeg ser heller ikke helt relevansen.
Hvorfor skulle det være relevant, at jeg har et eksempel på det?
Naser Khader (KF), 2017-06-02:
Det er kun, når man tigger på en måde, der er utryghedsskabende.
Det er ikke folk, der på en fredelig måde tigger om 5 kr.
Der skal meget mere til end det eksempel, som ordføreren nævner.
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Man vil gerne tale lidt om, hvad vi kan gøre i EU, ja, men jeg er i hvert fald sikker på, at når vi taler om den del, der hedder at ændre et EU-direktiv, så er ordføreren enig i, at det er et meget, meget langsigtet projekt.
Men har ordføreren her og nu konkrete tiltag, som vi kan foretage her i Folketinget, der rent faktisk vil indebære et reelt løsningsforslag?
Zenia Stampe (RV), 2017-06-02:
Jeg nævnte faktisk nogle.
Jeg nævnte jo, at man kunne gå i dialog med ambassaderne for Rumænien og Bulgarien.
Man kunne etablere de her transitcentre, som der også er blevet talt om.
Man kunne overveje muligheden for at registrere folk, der kommer her, så de i hvert fald kun er her i de 3 måneder, hvor de har lovligt ophold.
Det var jo faktisk temmelig konkret.
Det kan være, at der er andre gode ideer.
Vi har jo ikke haft sådan vanvittig lang tid til at forberede os til den her debat, men det var måske en grund til, at vi kunne mødes efter sommeren og diskutere, om der kunne være andre løsningsforslag.
Men det, at jeg ikke kan stille med et katalog med 25 fantastiske forslag, opfatter jeg ikke som en grund til, at jeg så skal stemme for et forslag, som jeg ikke mener er rimeligt i forhold til danske hjemløse, og som jeg heller ikke mener har den tiltænkte effekt, nemlig at sørge for, at de udenlandske hjemløse tager hjem.
De tager jo ikke hjem.
De bliver bare buret inde i Danmark, og det er i øvrigt dyrere end at have dem på gaden.
Det er klart, at det ikke er så utryghedsskabende, men jeg synes da, at fokus skulle være, hvordan man får folk hjem, og ikke, hvordan man får folk ind bag tremmer.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-06-02:
Men så må ordføreren bede sin minister om at præcisere det i lovteksten, for det står der ikke.
Der står ikke, at det er utryghedsskabende tiggeri.
Jeg ved, at begrebet er blevet nævnt flere gange i dag, men det står ikke i lovforslaget, at der skulle være nogen som helst distinktion i forhold til utryghedsskabende tiggeri.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-06-02:
Det er, som om – og det er måske det værste ved det her – at der er en eller anden præmis om, at nu skal vi vise handlekraft.
Og derfor skal Folketinget vedtage lovgivning sådan ekstraordinært, før vi går hjem.
Det her kræver virkelig sådan en hastelovgivning, som man normalt plejer at gennemføre, når landet er i dyb krise, eller når der er nogle skatter, der skal gennemføres; sådan nogle ting.
Men der er mange ting, der kan laves, og derfor synes jeg da, at vi i stedet for ligesom at stille det spørgsmål, kan spørge: Hvordan kan vi måske i fællesskab finde frem til nogle ideer, nogle forslag og nogle tiltag, der har en virkning?
Det er jo ikke sikkert, at det hele nødvendigvis skal være lovgivning – vel?
Det er altså en meget klogere måde at gøre det på.