runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2018-01-26:
Jeg forstod faktisk oprigtig talt ikke helt, om Alternativet mener, det er et problem eller ej.
For på den ene side starter ordføreren med at sige, at man gerne vil have en anden fordeling, og at der er et problem, og på den anden side bruger ordføreren ret lang tid på at beskrive, at det, at der er mange elever fra f.eks. Høje-Taastrup Gymnasium, der tager en videregående uddannelse, jo egentlig viser, at man lykkes med integrationen, og at man ikke bare kan kigge på etnicitet eller det, at der er 80 pct. elever på en årgang, i sig selv.
Så jeg forstod faktisk ikke helt, om man mener, at det er et problem.
Jeg mener, det er et problem ud fra sådan et integrationssynspunkt.
Jeg er enig med hr. Mattias Tesfaye i, at det her ikke handler om uddannelse, men at det handler om integration.
Når jeg tror, vi er landet der og landet på integration, er det faktisk, fordi vi gerne har villet finde noget objektivt, netop for at det ikke skulle være et eller andet smagsdommeri inde fra Christiansborg, men noget objektivt, og det var jo det samme, man gjorde på Langkaer Gymnasium.
Der opdelte man jo netop klasser efter etnicitet, fordi man vurderede, at det var det rigtige for den ungdomsuddannelse, hvis man skulle mindske det, at eleverne søgte væk.
Mener ordføreren så, at det var en forkert beslutning?
Henrik Dahl (LA), 2018-01-26:
Altså, helt grundlæggende er vejen frem jo ikke at lave en isoleret løsning for stx, sådan som det her forslag lægger op til.
Det er selvfølgelig klart, at det frie skolevalg, sådan som det er nu, i nogle tilfælde vil føre til, at der opstår nogle gymnasier, hvor rigtig mange elever kommer fra Stormellemøsten.
De har så en kultur med, som har nogle meget negative følger eller opleves som havende nogle meget negative følger.
Det bliver vi selvfølgelig nødt til at finde en eller anden samlet løsning på.
Men det er en meget, meget lille del af problemet, vi ser her, for det er jo et problem, som i det hele taget bare handler om, at vi nu har den tredje generation, som ikke integrerer sig tilfredsstillende.
Det bliver vi nødt til at tage fat på, og da er sådan en delløsning her simpelt hen ikke vejen frem.
Jacob Mark (SF), 2018-01-26:
Som jeg også tidligere har sagt, forestiller vi os ikke, at det her vil løse alle problemer.
Men vi er kun lige startet på den her debat om at fordele folk.
Den kommer i folkeskolen – hr. Carl Holst fra Venstre har selv åbnet den – den kommer i forhold til boligområderne, og den er der allerede om den kombinerede udlejning.
Nu er den her også på ungdomsuddannelserne.
Og jeg mener også, vi skal have fundet en bredere løsning.
Er ordføreren fuldstændig afvisende over for den tanke, at det vil gavne integrationen, hvis man får opsplittet nogle af boligområderne, hvor folk isolerer sig, hvis man får opsplittet nogle af folkeskolerne, hvor eleverne isolerer sig som et resultat af forældrenes valg, og hvis man får splittet nogle af ungdomsuddannelserne op, så folk mødes på tværs?
Kan det ikke være en vej til bedre integration?
Henrik Dahl (LA), 2018-01-26:
Og der tilslutter jeg mig det, som Dansk Folkepartis ordfører har sagt, nemlig at det må de så hjælpes til.
Det kan da ikke være meningen, at det skal være andre end dem, der skaber problemerne, der skal føre an i at få dem løst.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-01-26:
Jeg prøver bare på at finde ud af, hvad det betyder konkret.
Hvad betyder det helt konkret for det unge menneske, der bor i Høje Taastrup og søger ind på sit lokale gymnasium, for der ønsker hun at gå, at unge omkring hende mener, at gymnasiet er blevet så socialt belastet, eller hvad man nu tænker, at de søger et andet sted hen?
Hvad skal man gøre?
Det er vel trods alt et fællesskab, vi bor i, hvor alt ikke kan overlades til den enkeltes ansvar, men hvor vi nogle gange må tage et fælles ansvar, hvis der er et fælles problem at løse.
Henrik Dahl (LA), 2018-01-26:
Jamen helt grundlæggende er det da sådan, at folk, der kommer til Danmark for at opholde sig permanent i Danmark, skal integrere sig selv i en dansk virkelighed.
Det kan da ikke være sådan, at folk, der altid har boet i Danmark, skal tilpasse sig, metaforisk set, gæster, der kommer ind ad hoveddøren.
Altså, selvfølgelig skal folk, der kommer hertil, integrere sig, og det må vi jo så forklare tydeligere.
Det kan da ikke være rigtigt, at folk, der har været her hele tiden, skal lave om på sig selv.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-01-26:
Altså, jeg er noget forundret over synspunktet med, at det er dem, der skal integreres, der bærer opgaven.
Flere har nævnt Høje-Taastrup Gymnasium.
Lad os gøre det konkret: 80 pct. af de unge, der går i 1. g på Høje-Taastrup Gymnasium, har en anden etnisk baggrund end dansk.
Der er vel i størrelsesordenen 80-100 elever af etnisk dansk oprindelse, der søger over grænsen til Roskilde.
Hvordan skal de unge med anden etnisk oprindelse løse integrationsopgaven?
Skal de følge efter til Roskilde, eller hvordan forestiller ordføreren sig det rent praktisk skal foregå, når det nu er sådan, at det er de unge med en etnisk dansk baggrund, der forlader gymnasiet i Høje Taastrup?
Henrik Dahl (LA), 2018-01-26:
Det, der er problemet, er, at der er en hård kerne med mellemøstlig kulturbaggrund, som tager friheden fra alle de unge mennesker, som ikke ønsker at rette ind efter de normer, som de finder er rigtige.
Det er da den gruppe, som tager friheden fra andre unge, der er problemet, og alle andre skal ikke undgælde for, at den gruppe ikke kan finde ud af at opføre sig efter almindelige gældende danske normer.
Så det er dem, vi skal have fat i.
Vi skal da ikke genere alle andre.
Det er dem, der tager friheden, og det er jeg villig til at se på, for de skal selvfølgelig opføre sig ordentligt.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-01-26:
Hvis Fatima, som bor ude i Høje Taastrup, rigtig, rigtig gerne vil gå på et gymnasium, hvor der er korte skørter, og hvor hun måske kan få lov til at føle sig mere fri end i den familie, hun lever i, hvor hun synes der er lidt meget social kontrol – hun vil rigtig, rigtig gerne ind på et gymnasium fyldt med danske værdier, dansk kultur, dansk sang og musik – hvor er så hendes valg?
Jeg synes ikke, vi giver hende det frie valg til at lade sig integrere.
Henrik Dahl (LA), 2018-01-26:
Jeg har offentligt udtalt, at når det gælder ananas på pizza, skal staten bruge sin fulde regulatoriske kraft; det er jeg en meget varm tilhænger af.
Nu er det jo ikke det, som spørgsmålet handler om, men det drejer sig om, hvordan skolerne fungerer.
Det, der er det afgørende, er da så sandelig, at de unge mennesker, som kommer ind på gymnasierne, lærer at opføre sig ordentligt, og hvis de ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt, må de jo hjælpes til at opføre sig ordentligt.
Det nytter jo ikke noget, at alle mulige sagesløse personer skal undgælde for, at der er en gruppe fra Stormellemøsten, som på grund af deres kultur ikke kan finde ud af at præstere det, som man almindeligvis bare kalder ordentlig opførsel.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-01-26:
Nu er det jo trods alt ikke fuldstændig fremmed for Liberal Alliance en gang imellem gerne at ville regulere.
Det er jo ikke sådan, at jeg aldrig hører Liberal Alliance gå ind for nogen som helst former for regulering.
Derfor tænker jeg, at det godt kan være, at hr. Henrik Dahl synes, det er en anekdote, som ordføreren for Socialdemokratiet kommer med, men så kan man jo kigge på tallene.
Så kan man jo se på, hvor mange fra Vestegnskommunerne der faktisk vælger at gå i gymnasier over kommunegrænsen, som f.eks. vælger at tage fra Høje Taastrup til Roskilde.
Der ligger jo tal, der viser, at rigtig, rigtig mange fra helt pæredanske familier vælger at tage over kommunegrænsen, fordi det gymnasium, der ligger i deres lokalområde, ikke afspejler den generelle befolkningssammensætning.
Og det er da en hån mod de forældre at sige, at de har et reelt frit valg.
Kan hr. Henrik Dahl slet ikke pege på nogen steder, hvor Liberal Alliance vil være med til at regulere, for at vi får en bedre fordeling?
Henrik Dahl (LA), 2018-01-26:
Det mener jeg grundlæggende er et forkert paradigme, hvis man forestiller sig, at vi skal løse problemerne ved at afskaffe friheden på f.eks. folkeskoleområdet eller på gymnasieområdet.
Jeg er ganske enig i Dansk Folkepartis ordførers historiske fremstilling og fremstillingen af, at man er nødt til at sige: Hvem er det, der har opgaven med at integrere sig?
Det er de folk, som er kommet rejsende hertil fra Stormellemøsten, og som har en kultur, som opleves som ubehagelig og destruktiv for mange danske børn.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-01-26:
Ordførerens parti er jo en del af regeringen, og ordføreren skal derfor ikke tale imod sin regering, men alligevel vil jeg driste mig til at spørge, om ordføreren kunne være med til at gennemgå reglerne for navngivning af uddannelsesinstitutioner sammen med Dansk Folkeparti.
Henrik Dahl (LA), 2018-01-26:
Jamen pointen er jo, at anglificeringen af en blanding af pop og fornuft, og alt det her pop skal vi selvfølgelig have ud – det er jeg da fuldstændig enig i.
Men der er også nogle steder, hvor det er rigtig fornuftigt.
Så den store sådan snuptagsløsning tror jeg ikke jeg kan stå og præsentere her, men jeg anerkender udfordringen.
Og sådan på det helt personlige plan får jeg myrekryb af alt det her pop, der også er forbundet med anglificeringen.
Men snuptagsløsningen ligger ikke lige for.
Jeg tror, vi kan komme et stykke af vejen ved at sige, at vi ikke vil have uddannelser på pidgin.
Jeg tror, at det vil sætte en stopper for mange ting.
Louis Hjelmslev skrev om sprogteoriens grundlæggelse på dansk i 1943, og den slog jo an internationalt.
Det var acceptabelt at have den form for faglighed i 1940'erne.
Det er nok svært i dag, må vi jo erkende, samtidig med at det er meget vigtigt, at der bliver skrevet på dansk, og at det bliver holdt i live.
Men jeg synes også, at læreanstalterne skal have indflydelse på, hvordan vi griber det an.
Tak for ordet.
Med det forslag, vi behandler, vil forslagsstillerne pålægge regeringen at ændre reglerne, så der altid er et dansksproget fag med dansk eksamen på engelsksprogede videregående uddannelser.
Jeg vil godt sige med det samme, at jeg er meget skeptisk over for den anglificering, der i det seneste årti eller halvandet har fundet sted inden for de videregående uddannelser.
Jeg er også bekendt med og jeg anerkender de argumenter om domænetab, som Dansk Sprognævn har fremført.
Jeg kan godt acceptere, at mange forelæsere og studerende har en tung accent, det kan ikke være anderledes, hvis de har lært at tale engelsk efter barndommen.
Jeg synes, det er langt værre, at man ofte taler med et begrænset ordforråd, at man taler med dårlig grammatik, at man taler med mange danismer, at man anvender forkert terminologi, at man anvender forkerte såkaldte idiomer, altså faste vendinger i sproget, eller at man taler helt uden de idiomatiske udtryk, som kendetegner den flydende beherskelse af et sprog.
Det lyder skrækkeligt i den indfødtes øre, og det hæmmer forståelsen, når man taler sammen.
Så der er altså nok at tage fat på, men som forslaget ligger, kan vi ikke støtte det.
Det griber for meget ind i universiteternes selvstyre til, at vi umiddelbart finder det acceptabelt.
Men jeg vil godt sige noget, og jeg vil sige det så alvorligt og så oprigtigt, som jeg kan.
Jeg og vi vil gerne være med til, at spørgsmålet om pidgin versus engelsk bliver undersøgt nøjere.
Jeg kan jo selvfølgelig ikke have nogen indvendinger imod, at folk taler pidgin i det offentlige rum, men det hører ikke hjemme på højere læreanstalter, og slet ikke, hvis det bliver markedsført som engelsk, fordi det jo så er en falsk varebetegnelse.
Jeg håber, vi kan få gjort noget ved brugen af pidgin ved de højere læreanstalter, og jeg tror sådan set også, at det vil løse nogle af de problemer, der har udløst beslutningsforslaget.
Men lige sådan som det er formuleret her, kan vi ikke bakke op om det.
Mads Fuglede (V), 2018-01-26:
Jeg kommer nok lidt til at gentage mig selv, for jeg er jo enig i, at det skal vi gøre noget ved.
Men jeg vil ikke løbe foran det analysearbejde, der foregår i ministeriet, eller hos ministeren for den sags skyld, det er helt sikkert ikke populært.
Men når vi har det, så er det, som Dansk Folkeparti rejser som problem, noget, vi i Venstre ønsker at se på og hjælpe med til at løfte.
Og når vi har analysearbejdet på plads, må vi jo sætte os sammen og lave en arbejdsgang for, hvordan vi kan få løst det problem.
Marie Krarup (DF), 2018-01-26:
Jeg synes, det er dejligt at høre ordføreren angribe den manglende kvalitet i uddannelsen, når man taler pidginengelsk.
Det er virkelig, virkelig rart at høre, for der er mange folk, der tror, at man kommer op på et højere niveau, når man behersker engelsk.
Men man behersker ikke engelsk.
Det er et lavt kvalitetsniveau, vi får.
Men det, jeg ikke hørte ordføreren sige, og som jeg synes er et absolut lige så væsentligt argument, er, at vi har en national forpligtelse til at passe på vores eget sprog.
Der er ikke andre end danskere, der taler dansk her i verden.
Hvorfor kan vi acceptere, at universiteter ser helt bort fra den nationale forpligtelse over for det danske sprog, og at de i deres interesse i at tiltrække kunder i butikken har svigtet det danske sprog?
Jeg vil gerne høre, om den argumentation er ligegyldig efter ordførerens mening.
Henrik Dahl (LA), 2018-01-26:
Det er at lægge mig ord i munden, hvis man konstruerer tingene på den måde, at jeg finder de her problemer ligegyldige.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at der bliver skrevet på dansk, og jeg synes i øvrigt, at den danske skriftlighed er nødlidende.
Jeg har været censor ved universiteterne i mange år.
Det er forfærdeligt, som der skrives dansk selv på kandidatuddannelserne.
Jeg er måske nok bare sådan lidt mere middle of the road – for nu at bruge et engelsk udtryk, som er et idiom, som er korrekt – men jeg anerkender problemet, og jeg håber, at vi kan gå sammen om at finde nogle løsninger.
Marie Krarup (DF), 2018-01-26:
Vi siger, at vi har en interesse i at fastholde det danske sprog.
Det er det, der er afgørende for, at alle danskere kan blive ved med at bruge det, som er deres modersmål, og som giver den frihed, som det er at have et modersmål, som man behersker hundrede procent.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-01-26:
Jeg kan på samme måde sige, at jeg synes, det er meget sørgeligt, at man ønsker at bidrage med den detailstyring her i Folketingssalen, og at man mener, man er klogere end mennesker, der sidder og arbejder med uddannelser hver dag ude på universiteter og andre videregående læreanstalter.
Marie Krarup (DF), 2018-01-26:
Jeg kan ikke lade være med at reagere, når ordføreren kalder det benspænd at skrive en universitetsopgave på dansk.
Det synes jeg er en meget sørgelig holdning at have til sit modersmål, og det er meget sørgeligt, at man som politiker ikke ønsker at være med til at give andre danskere den frihed, det er at kunne bruge sit modersmål og udvikle det, sådan at det ikke bliver truet på længere sigt og bliver fortrængt fra forskningsverdenen.
Henrik Dahl (LA), 2018-01-26:
Min første advarsel mod at lægge mig ord i munden hjalp åbenbart ikke, så jeg må en gang til bede om, at man ikke lægger mig ord i munden.
Det er et problem, og det er en udfordring, og der er mange dilemmaer i anglificeringen.
Jeg vil meget gerne være med til at arbejde med dem.
Den snuptagsløsning, som bliver præsenteret her, tror jeg mindre på, men jeg anerkender problemet, og jeg vil gerne arbejde videre med det.
Marie Krarup (DF), 2018-01-26:
Jeg synes jo, at ordføreren med sit brug af engelsk her kom til at røbe, at han allerede føler, at vi har tabt kampen.
Det mener jeg ikke er et acceptabelt standpunkt.
Ordføreren mener åbenbart, at vi har tabt kampen, så pyt med det.
Mads Fuglede (V), 2018-01-26:
Jeg deler den bekymring.
Det er vigtigt, at dansk fastholdes som ikke bare et sprog, der tales blandt borgerne på gaden, men også som et sprog, man kan begå sig videnskabeligt på.
Og jeg deler også den bekymring, at hvis et dominant forskningssprog som engelsk er det eneste, man har, jamen så fortrænger det en udvikling af danske termer på de her områder.
Så der skal være den balance.
Men balancen skal bare ikke laves på den facon, at vi ender med at lave et forslag, der skader os, som jeg nævnte før, ved eksempelvis at udenlandske studerende på DTU fravælger en uddannelse i Danmark, når vi bliver et rigere samfund af, at de er her.
Men jeg deler fuldstændig bekymringen om, at dansk ikke har en stærk nok videnskabelig fundering, hvis vi ikke er meget opmærksomme på, at det bliver fortrængt af et andet dominant forskningssprog.
Tak for ordet, formand.
Denne ordning skal ifølge Dansk Folkeparti imødegå det problem, at engelsk fortrænger dansk på uddannelsesområdet.
Når man ser eksempler på, at flere end 70 pct. af de engelsksprogede studerende på nogle kandidatuddannelser har forladt Danmark inden for 2 år efter endt uddannelse, så er det tydeligt, at det nuværende system ikke fungerer efter hensigten, og det skal vi selvfølgelig arbejde på at få løst.
Men som ministeren også fremhævede, er vi i Venstre ikke sikre på, at en generel indførelse af dansksprogede fag på alle engelsksprogede uddannelser er det bedste middel til at bremse den udvikling.
Vi har eksempelvis ikke klarhed over, hvilken effekt forslaget vil have i forhold til udviklingen i antallet af studerende på engelsksprogede uddannelser.
Jeg var på DTU den anden dag, hvor vi fra ledelsens side hørte, at man var meget nervøs for, at mange af de udenlandske studerende, som bliver uddannet der, hvoraf rigtig mange jo bliver i Danmark bagefter, ville uddanne sig et andet sted.
Som vi ved, er et samfund, der ikke er i stand til eksempelvis at fastholde ingeniører, ikke et velfungerende samfund, så derfor vil vi have en balance i det her og ønsker at afvente det analysearbejde, der i øjeblikket pågår i Uddannelses- og Forskningsministeriet – et analysearbejde, der skal munde ud i et udspil med gennemarbejdede løsningsforslag til, hvordan vi mest effektivt understøtter, at engelsksprogede uddannelser i højere grad er målrettet det danske arbejdsmarked, så udenlandske studerende bliver og bidrager til det danske samfund.
Vi deler altså med andre ord forslagsstillernes bekymring, men ønsker at afvente et udspil fra ministeriet.
Vi støtter derfor ministerens indstilling om, at behandlingen af forslaget indstilles.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-01-26:
Jeg vil lige starte med at sige, at jeg selv har skrevet en ph.d. på dansk, og det var rigtig svært, for fagtermerne er på engelsk.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om det vigtigste er, at vi kender de danske fagtermer, eller om vi har engelsk på et niveau, så vi kan begå os i forskningsmiljøer, f.eks. internationalt.
Søren Pind (V), 2018-01-26:
Jeg kan helt garantere for, at jeg vil drøfte det med Dansk Folkeparti.
Jeg tror ikke, at jeg kan komme i tanker om et eneste tiltag, jeg har lavet, som jeg ikke har drøftet med specielt Dansk Folkepartis ordfører, hr. Jens Henrik Thulesen Dahl.
Så det kan jeg rolig svare ja til.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-01-26:
Det er dejligt at høre, at der er en fælles interesse.
Betyder det så, at ministeren vil invitere Dansk Folkeparti over til nogle møder, når analyserne ligger klar, så vi eventuelt kan lave et fælles udspil?
Søren Pind (V), 2018-01-26:
Jamen altså, det vil jo komme, når analyserne er færdige, og de skulle meget gerne være færdiggjort i år.
Så jeg taler ikke om en længere udsættelse.
Det, det handler om, er sådan set at færdiggøre de analyser, der er, i forhold til de engelsksprogede og så få lagt en solid bund under det arbejde, som jeg opfatter der i virkeligheden er en fælles interesse for.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-01-26:
Tak for det.
Ministeren nævner i sin tale, at der kommer et udspil fra regeringen om at håndtere dette problem.
Kunne ministeren fortælle noget om, hvornår dette udspil forventes at blive færdigt, og løfte sløret for, hvad det kommer til at indeholde?
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-01-26:
Det er altid dejligt, når ordførere strækker sig, og jeg synes, at ordføreren fra SF har strukket sig længere, end jeg havde forventet, og også længere end andre ordførere, og har vist åbenhed, og det synes jeg er dejligt.
Det er godt for fremtiden.
Ordføreren stiller så et spørgsmål.
Normalt er det jo den anden vej rundt, men lad os endelig tage diskussionen.
Til hvem og hvornår skal uddannelsesinstitutionen kommunikere med det danske navn?
Jamen i alle sammenhænge, hvor der indgår danskere, bruger man jo det danske navn.
Det er, når de skriver til eleverne og forældrene.
Det kan være til danske virksomheder.
Skulle det så være sådan, at der er nogen udenlandske virksomheder, der henvender sig,
jamen så bruger man da bare det engelske navn, eller hvis man skal tale med sine samarbejdspartnere uden for landets grænser, bruger man det engelske navn.
Det er jo en meget praksisnær måde at gribe tingene an på.
Så tak for den åbenhed fra hr. Jacob Mark.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-01-26:
Når man vil gå ind og gribe ind i, hvordan man skal fylde indhold og struktur, og hvad man skal gøre på de enkelte uddannelsesinstitutioner, må det være, fordi man er klogere på, hvordan man gør det på den bedste måde, og der mener vi altså, at vi detailregulerer alt for meget herinde, og at vi blander os i alt for meget herinde.
Som jeg sagde før, tror jeg ikke, at det er så stort et problem.
Jeg kunne forstå det, hvis vi var begyndt kun at undervise i engelsk i folkeskolen og på gymnasierne, men det er klart, at i en forskningsverden er det utrolig vigtigt, som også ordføreren for Liberal Alliance påpegede, at man kan undervise i f.eks. engelsk på et højt niveau, og det kræver altså, at man taler engelsk dagligt, vil jeg næsten sige, for at man kan det.
Og det er jo et problem, at man ikke gør det, og derfor får man så den form for undervisning, som hr. Henrik Dahl fremførte lige før, og som også finder sted i Danmark.
Søren Pind (V), 2018-01-26:
Jeg synes, det er svært at svare på, hvad det vigtigste er.
Nu skal jeg passe på, formand, men jeg erindrer, at det bl.a. var hr. Søren Krarup og nu afdøde Jesper Langballe, som brugte det udtryk, at dansk ikke skulle udvikle sig til blot at være et almuesprog.
Det er jo prægnant og klart og tydeligt, men jeg forstår dybt indholdet af det, og jeg er enig i det.
Men derfra og så til at sige, at det ikke er lige så vigtigt, at vores forskere internationalt kan begå sig – det vil jeg nødig graduere.
Jeg mener, at begge dele er uhyre vigtigt.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-01-26:
Jeg har oplevet at sidde i forskningssammenhænge f.eks. i Frankrig, hvor de har gjort opmærksom på, at de simpelt hen ikke kan deltage internationalt, fordi deres niveau er så lavt på engelsk.
Bekymrer det ikke ministeren, at vi kan komme derhen, hvor vi simpelt hen ikke kan indgå i de sammenhænge, hvis den slags forslag, som vi har her i dag, kommer igennem?
Mette Reissmann (S), 2018-01-26:
Vi står her i dag for at diskutere et beslutningsforslag, som set med Socialdemokratiets øjne indeholder forskellige risici i forhold til at bringe fagligheden og det akademiske niveau ned på et lavere niveau, end Socialdemokratiet kan støtte op om.
Det er det, vi diskuterer her i dag.
Vi diskuterer ikke, hvorvidt jeg skal komme med forslag om, hvorledes vi skal værne om det danske sprog.
Det danske sprog tales som det primære sprog, og det holder vi fast ved, og det vil vi gerne værne om, men vi anerkender bestemt også, at der er en faglighed inden for visse uddannelsesområder, som man er nødt til at holde i hævd ved hjælp af udenlandske udtryk.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-01-26:
Altså, det er jo lidt sjovt, at man får et spørgsmål om det danske sprog, og så begynder man at tale om, hvor vigtigt det er at tale engelsk.
Ordføreren siger også, at man ikke har noget på tegnebrættet for øjeblikket – var det så ikke på tide at få noget på tegnebrættet, når man gerne vil værne om det danske sprog?
Hvis Socialdemokratiet har brug for hjælp, vil Dansk Folkeparti gerne hjælpe; vi har lidt erfaring med det og brænder også for det, og vi er her for at hjælpe – også Socialdemokratiet.