runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2018-11-15:
Tak for spørgsmålet.
Vi har fået et svar fra ministeren fra den 11. oktober 2018 på spørgsmål nr. 9, og heri beskriver ministeren, hvad det er, myndighederne lægger vægt på, og det er jo henvisninger til den lovgivning, vi vedtog i 2016.
– den herboende forælders integration i det danske samfund og barnets forhold til forælderen i hjemlandet og denne forælders forhold.
Når jeg læser den lovgivning fra 2016, må jeg indrømme, at jeg synes, vi har vedtaget den rigtige lovgivning.
Jeg ville helst have haft den før dommen.
Derfor er jeg selvfølgelig interesseret i, hvordan de her momenter bliver afvejet mod hinanden.
Er der ét moment i sig selv, der er udslagsgivende for afslag?
Hvis det er det, der er praksis i forvaltningen, så synes jeg da, at vi skal få diskuteret, om det ene moment kan være afgørende.
Det synes jeg da er en rimelig politisk diskussion: Skal det vægte så tungt, hvis det vægter så tungt?
Derfor afventer jeg svar på det spørgsmål, vi har stillet den 15. oktober, for jeg tror og håber, at vi med enten en præcisering af forvaltningen – det er ikke sikkert, at det kræver lovændringer – eller en ændret vejledning til ansøgerne kan komme i mål og opnå begge hensyn.
Det vil sige, at hverken slægtningene skal opdrage børnene, eller at vi kan se de her enkeltsager, som ikke giver mening for nogen af os; det medgiver jeg fuldstændig.
Jeg synes bare, det her forslag er lidt drastisk, fordi det, hvis man fjerner vurderingen, jo reelt set betyder, at børnene kan komme som store teenagere og kan være blevet opdraget i nogle andre lande, og det er altså ikke i nogens interesse.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-15:
Tak til ordføreren for ordførertalen.
Jeg forstår selvfølgelig, at der er blevet stillet et spørgsmål til ministeren.
Jeg har også godt selv været inde at se spørgsmålet.
Jeg synes, det er et udmærket spørgsmål, der er blevet stillet, og mener også, at det er kritisabelt, at det skal tage så lang tid at svare på det.
Men er det, som Socialdemokratiet mener der er i vejen, at den måde, som lovgivningen bliver forvaltet på, er forkert?
Er det det, jeg skal forstå?
Eller mener man, at der muligvis er noget i selve lovgivningen, som skal laves om?
For opgaven i forvaltningen af lovgivningen ligger jo af gode grunde ikke hos os politikere.
Så jeg skal bare lige helt forstå nuancerne i det.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-11-16:
Jeg havde jo den samme reaktion, som hr. Søren Egge Rasmussen havde, da jeg første gang hørte om den her undersøgelse.
Altså, børn og leukæmi er to ord, der ikke skal sættes sammen, fordi det er så forfærdeligt, at man næsten ikke kan rumme det.
Og derfor gik jeg også i panik, nej, måske ikke i panik, men blev meget alarmeret, indtil jeg satte mig ind i det, og indtil jeg havde fået mine folk i ministeriet til at tale med de her forskere, som jo med det samme sagde: Nej, lad være med at reagere på det, fordi vi har endnu ikke de endelige resultater, og det her er en arbejdshypotese.
Det bliver jeg bare lige nødt til at nævne som starten på mit svar, for ja, det er alarmerende, men om der er en risiko, ved vi reelt ikke endnu.
Jeg har ikke tal på, hvor mange der bor og har boet i nærheden af det her.
Jeg er ikke klar over, om der foreligger sådanne tal, men hvis der gør, skal jeg gerne fremsende dem.
Undskyld, at jeg også starter et andet sted, men til det her med, at det kan være tusindvis, der er påvirket: Jeg vil bare gerne appellere til – og det var derfor, jeg indkaldte til det møde med alle Folketingets partier, lige så snart jeg havde de oplysninger – at man ikke hælder benzin på bålet, når man ikke ved, om det er rigtigt.
Altså, i al stilfærdighed vil jeg bare appellere til, at man agerer ordentligt i den her sag og lader være med at male en vis herre på væggen, hvilket jeg synes Enhedslisten er lidt i gang med.
Jeg har et stort og brændende ønske om, at gruppen af forskere i Amerika arbejder hurtigere; de hører ikke rigtig under mit ressort.
Jeg vil meget gerne have nogle svar på det her, og jeg vil meget gerne have dem snart, fordi jeg jo har den instinktive samme reaktion som hr. Søren Egge Rasmussen.
Men den arbejdsgruppe, jeg selv har nedsat, har jeg sådan set pisket det, jeg mener den skal piskes, og det skal jeg nok fortsætte med at gøre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-16:
I andre sager om sprøjtegifte kan det være, at det hovedsagelig vedrører de medarbejdere, som kører med giftsprøjten.
Men her har vi at gøre med en sag, hvor der kan være tale om tusindvis af kvinder, som bare er naboer og ikke engang tætte naboer, altså inden for 500 m, til en traditionel landbrugsmark.
Det er immer væk en vis afstand.
I mit andet spørgsmål kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren er tilfreds med den langsomme fremdrift, der er i det arbejde, som ministeren har sat i gang.
Altså, nu er man jo færdig med at sprøjte afgrøderne her i efteråret
, så et straksforbud vil jo først få effekt til foråret, når nogle af disse sprøjtemidler igen kan anvendes på markerne.
Er ministeren tilfreds med, at det er gået så langsomt i forhold til at kunne få det første møde i den arbejdsgruppe, som ministeren har nedsat?
Ida Auken (RV), 2018-11-16:
Mange tak.
Jeg skal bare forstå det, ministeren sagde.
Er det sandt, at forskerne sagde til ministeren, at han skulle lade være at reagere, altså at de simpelt hen kom med en politisk anbefaling af, at ministeren skulle lade være at reagere på de her fund på nuværende tidspunkt?
Og med hvilken begrundelse sagde de det?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-16:
Jeg synes
, de foreløbige resultater, vi har set, er alarmerende, for de bygger jo på faktuelle data fra Danmark.
Man har benyttet sig af noget datamateriale, som man har fra kvinder og børn i Danmark, og som i dag giver nogle indikationer af, at der er en forøget risiko for leukæmi, hvis det er sådan, at de har boet inden for en afstand af 500 m fra et traditionelt landbrug.
Det er vel en rimelig betegnelse for det, for i alle traditionelle landbrug dyrker man jo de kornafgrøder, som de her sprøjtegifte bruges på.
Så der er sådan set rigtig mange, som det her kan vedrøre.
Og jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ministeren, om der i det forberedende arbejde, der er blevet lavet, er en indikation af, hvor mange tusinde kvinder det her sådan set kunne berøre.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-11-16:
Altså, den forskergruppe i Amerika, som er i gang med undersøgelsen her, har allerede lagt op til at udvide undersøgelsen med nyere danske data, herunder landmændenes sprøjtejournalindberetninger fra perioden 2012-2016.
Hvis man skulle undersøge en eventuel statistisk sammenhæng mellem samtlige anvendte pesticider i Danmark og udvalgte sygdomme, er det altså noget med at finde en nål i en høstak.
Der har gennem tiden været godkendt mere end 550 pesticider i Danmark, så det er ikke en opgave, man bare sådan lige kan gribe an.
Jeg sætter min lid til, at de gode amerikanske forskere får sat skub i det her arbejde og kommer med nogle konklusioner, som ikke blot læner sig op ad det statistiske, men også op ad det, der er mere håndgribeligt.
Det skal jeg gerne undersøge mulighederne for og vende tilbage om.
Jeg vil bare lige tillade mig her til sidst – og tak for kommentarerne – at citere hr. Christian Poll, og det er ikke noget, der er i modsætning til noget, hr. Christian Poll har sagt nu her.
Umiddelbart efter vores møde den 31. august skrev hr. Christian Poll følgende på det såkaldt sociale medie Facebook: »Undersøgelsen er ikke udgivet endnu og slet ikke gennemgået af andre forskere ..., så derfor er det rimeligt nok, at ministeren ikke går ud med et øjeblikkeligt forbud.
Faktisk er det slet ikke muligt, når vi er medlem af EU, fordi der skal præsenteres ordentlig dokumentation, hvis vi vil gennemføre et nationalt forbud« .
Karsten Hønge (SF), 2018-11-16:
Nej, vi kan ikke se, at der er noget som helst til hinder for den her forbedring af dagpengene.
Vi kan være en del af satspuljeaftalerne, og vi kan have været en del af en tidligere skatteaftale, men det ændrer ikke på, at det her kun er en rimelig forbedring af nogle dagpenge; først og fremmest over for de mennesker, der bliver ramt af arbejdsløshed, og dernæst også over for at fastholde en af de bærende søjler for den arbejdsmarkedsmodel, vi har, nemlig at vi skal have et solidarisk a-kassesystem, der giver en ordentlig dækning i tilfælde af arbejdsløshed.
Christian Poll (ALT), 2018-11-16:
Jeg har jo i en række spørgsmål også spurgt ministeren om det mere bredt, og jeg tænker, at det er det, ministeren reagerer på her i sit svar, nemlig et spørgsmål, om man kunne undersøge alle danske sprøjtegifte og deres effekter.
Det er en kæmpe opgave, det er jeg klar over, men det, jeg spørger til her, er: Kunne man lave den her undersøgelse, hvor man tager de tre specifikke sprøjtegifte, som også er omhandlet i det her forslag, kigger på sprøjtejournalerne fra 2011 og frem til og med 2017 – som jeg tror der er data for nu – og simpelt hen laver den samme øvelse og finder ud af, om der er den her direkte sammenhæng?
Det ville både kunne bekræfte det studie, som hele sagen handler om, og det vil også kunne give mere præcise meldinger om, om der er en egentlig sammenhæng.
Hvor hurtigt kan det ske?
For problemet er, at når man læner sig op ad forskergruppens videre arbejde, er det jo i deres tempo.
Jeg synes vi har langt mere travlt, så kunne man gøre det hurtigt på dansk foranledning?
Tak for det, og først tak til ministeren for at reagere hurtigt og invitere os til et møde den 31. august, det sætter jeg stor pris på.
Jeg vil godt lige tage fat i selve mødet, for på mødet i ministeriet den 31. august spurgte jeg, om ikke man hurtigst muligt i Danmark kunne få lavet en skrivebordsundersøgelse, som simpelt hen tager nyere data fra Danmark – data, hvor vi har sprøjtejournaler, dvs. fra 2011 og frem – og kobler dem med den samme slags sygdomsdata, som den her forskergruppe har brugt.
Så kan vi nemlig få en bedre forståelse af sammenhængen mellem de specifikke pesticider og de sygdomseffekter, vi ser på.
Som jeg kan se ud af både arbejdsgruppens opgaver og det notat, vi fik i går, så er der ikke lavet noget af den slags.
Så vil ministeren sætte gang i sådan en undersøgelse og prioritere at få lavet den hurtigst muligt, eventuelt med den forsker fra Danmark, som har været med i arbejdet i USA?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-11-16:
Jeg er enig i, at min første og instinktive reaktion var den samme, nemlig at det her giver anledning til enormt stor bekymring, og det var også derfor, jeg indkaldte fru Lea Wermelin og resten af Miljø- og Fødevareudvalget, netop for at imødegå den reaktion, jeg selv havde haft.
For det er den menneskeligt eneste rimelige reaktion; det er den eneste logiske reaktion.
Det var derfor, jeg indkaldte til det her møde, for at vi sådan set i fællesskab også kunne tale med mennesker, som ved noget om det her, som er kloge på det her område, og som både fra et pesticidmæssigt synspunkt, men også fra et sundhedsmæssigt synspunkt kunne vejlede os.
Og der kom jeg så til den konklusion, at det her kan vi ikke agere på, fordi der ikke er noget bevis for en sammenhæng.
Var jeg på et tidspunkt fristet til at sige: Jamen så forbyder vi bare det hele for en sikkerheds skyld?
Ja, det var jeg, men det ville også have været at løbe med på en eller anden panikfølelse, som jeg ikke synes er rimelig i den situation, og som jeg ikke synes at vi som medlemmer af Folketinget skal bidrage til.
Lea Wermelin (S), 2018-11-16:
Men vi har jo en indikation af, at der er en sammenhæng.
Det er rigtigt, at det er nogle foreløbige analyser, men de giver en enormt stor bekymring, og det er jo et spørgsmål om, om man så skal give den sikkerhed til de gravide, der er, hvis man tror på, at der er den her sammenhæng.
Det er i forvejen nogle meget problematiske stoffer, som der på forskellig måde allerede bliver kigget på i EU.
Hvilken tidshorisont mener ministeren er rimelig i forhold til at nå til en konklusion på det her?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-11-16:
Jo, man kan lave det, der hedder et straksforbud, og et straksforbud kræver, at der er en åbenbar sandsynlighed for, at et pesticid vil udgøre en alvorlig trussel mod menneskers eller dyrs sundhed eller mod miljøet, som jeg også nævnte det før i min tale.
Det er der ikke her.
Der er fremsat en arbejdshypotese, således som jeg også orienterede om på mødet i juli måned.
Der er fremsat en arbejdshypotese, den tager vi meget alvorligt, og det er derfor, jeg har nedsat den her arbejdsgruppe.
Men vi er altså nødt til også at lytte til, hvad de forskere, som sidder og arbejder med det her, siger.
Deres melding til os er: I kan ikke agere på det her.
Vi har også talt med Sundhedsstyrelsen – selvfølgelig har vi inddraget dem; sundhedsstyrelsen var i øvrigt også med til det her orienteringsmøde – og deres melding er også klar: Vi har ingen indikation af, at der er en sammenhæng her.
Der er fremvist en statistisk, men ikke en biologisk sammenhæng.
Lea Wermelin (S), 2018-11-16:
Det er lidt i forlængelse af det, for ministeren sagde i sin tale, at det ikke er vurderingen, at man kan lave det her forbud, og det vil jeg bare gerne spørge ind til.
Hvem har foretaget den vurdering, er det Miljøstyrelsen?
For er det ikke rigtigt, at man i Danmark godt kan lave nationale forbud, ikke permanente forbud, men at man godt kan lave nationale forbud i alvorlige sager, hvor man siger, at her er der altså nogle fund, som betyder, at det bliver vi nødt til at gøre? Og så køber man sig noget tid, indtil man får resten af EU-systemet med på det.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-11-16:
Det er jo en af de ting, som jeg også selv havde med i mine vurderinger i starten, da jeg hørte om det her, altså om man kunne gøre det midlertidigt.
Jeg tror, det vil være vanskeligt, fordi der fremsættes mange hypoteser, og fordi det kan være en måde at udelukke visse pesticider på, altså fordi man af andre årsager mener, at de ikke skal være på markedet – det kan være konkurrenter, der gør det, og det kan være andre, der gør det.
Jeg tror, vi er nødt til at sige, at vi skal have en form for konklusion på, at der er en sammenhæng, og at der ikke blot skal være tale om, at nogen har sagt det i en eller anden forbindelse, altså at man nogenlunde håndfast kan konkludere, at de her ting altså hænger sammen.
Så kan vi sige, at vi stopper anvendelsen og derefter undersøger det nærmere.
Men der er nødt til at være sådan en vis grad af håndfasthed i det.
Ida Auken (RV), 2018-11-16:
Ja, jeg ved godt, at ministeren faktisk står i en svær situation, for det er umuligt at lave et forbud, hvis ikke man har en stærk faglig dokumentation for det, man bygger sit forbud på.
Det er jo et faktum, som jeg også har erfaret i min tid som minister: at man simpelt hen kan have svært ved at komme igennem med forbuddet, hvis ikke man står på et stærkt nok grundlag.
Det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er en politisk holdning: Burde vi egentlig ikke i vores pesticidlovgivning have en karantænemulighed, sådan at når der var stoffer, som var under den her type mistanke, så kunne man sætte dem i karantæne i 1 eller 2 år, til de her oplysninger kom frem?
Bør vi ikke have sådan en mulighed i dansk pesticid- og sprøjtemiddellovgivning?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-11-16:
Mange tak.
Tak til Enhedslisten for det her forslag til folketingsbeslutning.
Vi er fra radikal side imod af flere grunde.
Det er jo altså en ganske stor finansiering, der er behov for i det her forslag, på 2,7 mia. kr. årligt.
Der er to aftaler, som Det Radikale Venstre er gået med i med åbne øjne, og som vi indholdsmæssigt er enige i, som også blokerer.
Og så er der en substantiel uenighed i, at man skulle hæve de generelle satser på dagpengeniveauet.
Vi ligger stadig væk på dagpengene langt over f.eks. de tilsvarende svenske satser, og der er stadig væk for lavtlønnede en meget fin dækning i dagpengesystemet.
Så af mange grunde og egentlig ikke i prioriteret rækkefølge, må jeg sige, at Det Radikale Venstre er imod dette beslutningsforslag og ikke kommer til at stemme for det.
Torsten Gejl (ALT), 2018-11-16:
Jeg ved næsten ikke, hvordan jeg skal sige det.
Man ved jo, når man går ind i et forlig, at så kan man jo ikke stemme for ting, der bryder det forlig.
Sådan er det i alle forlig.
Sådan er politik jo.
Men med hensyn til det forlig så er vi ikke bare gået ind i det for at dele nogle penge ud.
Vi er gået ind i det for at lave det om.
Vi er gået ind i det for at gøre det bedre.
Vi er gået ind i det for at hindre tue til tue-politik.
Meget er lykkedes, og jeg synes, at den store opgave bliver at finde en anden type finansiering.
Jeg vil sige, at hvis det lykkes os at gå ind og aktivt være med til at løse det problem, at de penge kommer fra overførselsindkomsterne, er det en af de største politiske sejre, jeg har været med til, og det er jo det, vi arbejder benhårdt for inden for forliget.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-16:
Det er fair nok, men det må da give anledning til nogle overvejelser, hvis vi kommer dertil.
Det kan vi så genoptage diskussionen af.
Det må da give anledning til nogle overvejelser.
En medvirken til et satspuljeforlig, som jeg går ud fra at man er gået ind i, fordi man gerne vil være med til at fordele nogle penge, og ikke ud fra en begejstring om den måde, at de penge bliver tilvejebragt på, må da give anledning til overvejelser.
Hvis deltagelse i et forlig betyder, at så længe det forlig eksisterer og man er med i det, kan man ikke støtte nogen forslag, som egentlig handler om noget andet, nemlig som handler om reguleringen af dagpengene her i landet – det forslag, som man egentlig som udgangspunkt synes er godt.
Torsten Gejl (ALT), 2018-11-16:
Det har vi ikke noget problem med.
Det ansvar tager vi jo på os, sådan er det.
I det øjeblik vi går ind i et forlig, kan man også stole på, at vi overholder de politiske aftaler, der ligger i det forlig.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-16:
Tak, og tak for støtten i hvert fald til intentionerne i forslaget, og så må vi jo se gennem udvalgsbehandlingen, hvilken stilling Alternativet når frem til.
Hvis det nu viser sig, at ministeren og forligspartierne fastholder, at det ville være forligsbrud, hvis man skulle støtte et sådant forslag, hvad synes ordføreren så om at være med i et forlig, der forhindrer Alternativet i at støtte et forslag, som de ellers synes er meget godt?
Torsten Gejl (ALT), 2018-11-16:
Vi er i Alternativet egentlig positive over for det her forslag, men vi vil jo nødig begå forligsbrud.
Så det er klart, at i og med at vi er med i satspuljeforliget, er det da interessant for os, om det vil være forligsbrud at støtte det her.
Jeg synes, at jeg hørte ministeren stå her og sige, at det ville betyde, at man skulle bryde to forlig, hvis man støttede det her.
Og da han så bliver spurgt direkte, om det er forligsbrud, hvis man støtter det, bliver der sagt, at man vil svare skriftligt på det.
Det synes jeg er enormt utydeligt og uklart.
Det er klart, at vi ikke vil begå forligsbrud – det tror jeg heller ikke vi gør – ved at støtte det her, og vi er tilbøjelig til at støtte det, for vi er også bekymret for dækningsgraden.
Vi er bekymret for udhulningen af dagpengene, både den, der er kommet i kraft af skatteforliget i 2012, og den fra satspuljemidlerne.
Lige når det kommer til satspuljemidlerne, vil vi gerne være med til at finde en anden finansiering af de midler.
Men der er en ting, som er utrolig vigtigt at sige her: Vi er ikke bare ude på at droppe satspuljeforliget og så slå en streg over de mange milliarder, der går til udsatte danskere.
Altså, vi må finde en anden finansiering.
Vi kan jo ikke bare lukke for den kilde til at lave nogle projekter for dem, der har allermest brug for det i det her samfund.
Med hensyn til det her forslag skal vi selvfølgelig kigge på det, der bliver sagt, om de andre satser og sygedagpenge osv. og have snakket lidt om det og kigge finansieringen nærmere igennem, men som udgangspunkt er vi positive over for Enhedslistens beslutningsforslag og takker egentlig for debatten om det her.
Laura Lindahl (LA), 2018-11-16:
Der var ikke noget spørgsmål, men det er klart, at man sagtens kan se det sådan, at det vil blive opfattet som en forringelse af systemet.
Vi synes jo, at optjeningsprincipper er fornuftige, og det er sådan set også derfor, vi synes, at man som studerende ikke skal gå fra en skatteyderfinansieret uddannelse, hvor man har fået su i alle årene, direkte ind på en høj ydelse, som dagpengesatsen er.
Især i relation til su synes vi, at det er rimeligt, at man først får et arbejde og optjener retten til dagpenge.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-16:
Det er jo helt klart, at hvis man indfører karensdage – det er sådan set det, ordføreren taler om – så er det også en forringelse af systemet.
Så i det mindste tak for en klar melding, hvad det angår.
Så må jeg jo i første omgang trøste mig lidt med, at Liberal Alliance åbenbart ikke vil stille forslag om, at dagpengenes dækningsgrad bliver mindre, og så huske den sætning.
Desværre kommer svaret jo ikke bag på mig, når man tænker på Det Radikale Venstres historie i spørgsmål om dagpengene – desværre.
Jeg havde dog måske alligevel håbet på, at man et eller andet sted havde noget veneration over for dagpengesystemet og ville forholde sig til den kendsgerning, som LO peger på, nemlig at dagpengenes værdi er faldet ret markant siden midten af 1990'erne, og at det på en eller anden måde også vil få en negativ indflydelse på sigt og allerede har fået det – det kan dokumenteres, og det skal jeg vende tilbage til – på de dagpengeforsikredes syn på dagspengesystemet
Det kan ordføreren jo kommentere, men jeg vil gerne have, at ordføreren forklarer, hvorfor det her forslag skulle være i strid med satspuljeforliget og aftalen om skattereformen fra 2012, som mig bekendt ikke engang er et forlig, men en aftale.
Så må jeg bare takke for den klare melding og så lige stille et spørgsmål: Er ordføreren af den opfattelse, at det her forslag sådan rent folketingsforligsteknisk strider imod nogen af de aftaler, SF er med i?
Karsten Hønge (SF), 2018-11-16:
Ja, SF vil gerne støtte det her beslutningsforslag.
En ting er at lave nogle fejl i ens fortid, og det kan være galt nok, men det er da helt galt den dag, hvor man siger: Vi begik fejl, men vi vil ikke forsøge at rette op på det.
Okay, vi borede et hul i skibet, men vi nægter at proppe det til igen.
Vi vil gerne proppe det til.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-16:
Tak, og tak for en rigtig god ordførertale.
Jeg vil også sige tak for et svar til hr. Leif Lahn Jensen, der jo fortæller lidt om forskellen mellem SF og Socialdemokraterne i det her spørgsmål.
SF erkender, at de har medvirket til nogle ting, som har bevirket en negativ indflydelse på dagpengedækningen, men i modsætning til hr. Leif Lahn Jensen viser man en vilje til at prøve at rette op på det.
Ordføreren fik ikke sagt det, men er det sådan, at ordføreren støtter beslutningsforslaget?
Karsten Hønge (SF), 2018-11-16:
Jamen jeg er da glad for at have givet hr. Leif Lahn Jensen en dejlig oplevelse.
Men det er jo ret indlysende, at det var det, der skete – nu var det ikke skive for skive, det var en skive, der blev skåret ved den skatteaftale, og det skulle aldrig være sket.
Jeg synes, det var noget hakkelse, der blev lavet.
Jeg kan ikke på nogen måde forsvare det.
Det var forklaringen, men det er også forklaringen i forhold til os.
Men det forhindrer os da ikke i at lave nogle forbedringer nu, så hvorfor skulle vi ikke prøve at rette op på det i stedet for bare at konstatere, at det gik dårligt dengang? Skulle vi så fortsætte ad samme vej?
Nej, tværtimod, vil jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen, vi skal prøve at rette op på det.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-11-16:
Men alligevel hører jeg det som en indrømmelse af, at Socialistisk Folkeparti – godt nok ikke i dag, men for nogle år siden – har været med til at flå håret af hovedet på en skaldet og skære skive efter skive af den sidste stump pølse.
Det er bare nogle ord, som jeg hørte ordføreren bruge, men det er da fint at få den indrømmelse, at det har SF også været med til, selv om man jo så bruger det som stærke ord.
Det er bare dejligt at få den bekræftelse.
Tak for det.