runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2019-11-21:
De er meget vigtige, og jeg tror, de vil blive mere afgørende i fremtiden.
Jeg kan opfordre alle, der ikke allerede har læst dem, til at læse dem.
De er virkelig en sund og fornuftig beskyttelse af den akademiske frihed – efterhånden også på danske universiteter.
Men det er jo nogle elementer, som i og for sig er tilforladelige, og som mange pæne og liberale mennesker – som alle os, der er til stede her – jo også synes er tilforladelige.
Pointen er jo bare, at de her relativt harmløse ting kan kobles sammen til noget, der er meget, meget eksplosivt, ligesom at hvis man har den rigtige indkøbsliste, kan man jo få ting i Matas, der kan kombineres og eksplodere.
Man skal bare vide, hvad det er, man skal købe, og hvordan det skal blandes.
Så det er den her uintenderede blanding af meget fornuftige ting, som vi skal have fat på.
For Københavns Universitet har været på vej ned ad den vej.
Kasper Sand Kjær (S), 2019-11-21:
Det er jo et stort spørgsmål.
Identitetspolitikken har jo gjort sit indtog på mange måder i den danske debat og jo også her på Christiansborg.
Jeg tror grundlæggende ikke på, at det er det, som er det væsentlige for den almindelige dansker – havde jeg nær sagt – altså det, som identitetspolitikken rejser af diskussioner.
Men jeg anerkender, at i forhold de diskussioner, den har rejst – f.eks. om dem, der ikke identificerer sig som mand eller kvinde, og som har følt sig overset og har følt sig negligeret – tror jeg virkelig, de føler sig rummet af, at der nu er en debat om, hvordan man kan have et sprog, som de også er en del af.
Det synes jeg egentlig er udmærket.
Men jeg er slet ikke ude på en eller anden glidebane, hvor vi nærmer os canadiske tilstande eller noget som helst.
Og jeg tror også på, at vi fint kan bevare køn i vores sprog, som vi har det i dag.
Men jeg har bare ikke lyst til at slå ned på institutioner, der faktisk ud fra bedste intention gør, hvad de kan, for at rumme deres studerende.
Og det synes jeg er tilfældet med Københavns Universitet.
Mai Villadsen (EL), 2019-11-21:
Jeg vil i al enkelhed bare høre ordføreren om noget.
Der bliver sagt, at man er på vej i en glidning mod et totalitært menneskesyn, hvis virksomheder og uddannelsesinstitutioner pålægger noget eller kommer med ønsker til sprogbrug.
Men mener ordføreren ikke, at det i grunden ville være mere totalitært, hvis det er Folketinget eller regeringen, som skal ind og kontrollere sådan nogle ting?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Jo, jeg mener ikke, at de kan lave regler om, hvad vi skal sige, eller hvad vi ikke skal sige.
Det, vi skal gøre herindefra, er at stille værnet op imod, at andre gør det.
Jeg har ikke løsningen på det, men det er egentlig at gå op imod f.eks. Microsoft og sige, at vi ikke vil have, at I kommer og definerer, hvordan vi må skrive.
I skal ikke komme og fortælle os, hvad der er rigtigt og forkert.
De skal ikke pådutte os nogen normer.
Det er helt fint, hvis man i en tekstbehandling har en retskrivningsordbog, som man kan slå op i.
Vi har jo i det her land defineret, hvordan retskrivningen ser ud lige nu.
Den er anderledes i dag, end den var for 100 år siden, men vi har den, og vi ved, hvordan den er.
Den kan de lægge ind.
Men de skal ikke komme og lægge noget ind om, at nu bør jeg bruge nogle andre ord end dem, jeg har lyst til at bruge, eller dem, jeg synes man skal bruge, og slet ikke fra en virksomheds side, der har hovedkontor langt ude i verden.
Mai Villadsen (EL), 2019-11-21:
Men kender ordføreren nogen eksempler, hvor virksomheder på den måde tvinger folk til at bruge et bestemt ord, eller danske uddannelsesinstitutioner for den sags skyld?
For mig bekendt – og som ministeren jo også gjorde os opmærksom på i sin tale – er det ikke tilfældet i dag.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Nej, men jeg kan jo se, at den debat, der var omkring krænkende adfærd i foråret, faktisk har ført til, at man på Københavns Universitet har justeret på sine retningslinjer ud fra en logik om, at der faktisk var nogle ting, der lidt var ved at glide den forkerte vej.
Derfor mener jeg, at debatten er uhyre vigtig.
Jeg mener, at vi godt her i dag kan sige, at de eksempler, som vi baserer det her på, er harmløse og små, og at der ikke er nogen, der tvinger os til noget i første omgang.
Men jeg vil bare gerne have, at vi tager fat i debatten og på forhånd sikrer, at vi ikke kommer ud ad en glidebane, så vi på et eller andet tidspunkt står i en situation, hvor vi ikke kan sige, hvad vi vil; hvor vi ikke kan stille os op og bruge de ord, som vi måtte synes er rigtige, sådan at det er mig, der definerer, hvordan jeg taler hensynsfuldt til folk, og ikke nogen andre, der definerer, hvad jeg må sige, og hvad jeg ikke må sige.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Ordføreren siger »relativt ufarligt«.
Og det var jeg også inde på før, altså at jeg jo sådan set ikke er uenig i, at det godt kan opfattes sådan lige nu.
Men spørgsmålet er jo, at hvis Microsoft lægger noget ind ud fra en eller anden logik om, at man skal være hensynsfuld eller der ikke må være stødende ord, så er det ud fra en kulturel baggrund – hvor de nu end måtte sidde henne, når de definerer det.
Så kan man sige, at man kan vælge det til eller fra, men bare det, at det er der, sender jo nogle signaler.
Altså, de gør det jo ikke uden grund, og hvis ordføreren så vælger at bruge det, så vil jeg lige pludselig måske høre nogle andre ord i en ordførertale, end jeg ellers ville have hørt.
Og hvis ord er det så?
Er det så Microsoft, der taler her i Folketingssalen?
Så synes jeg jo, vi har et problem.
Så kan jeg ikke få ordføreren til at bakke mig op i, at vi bliver nødt til at gøre et eller andet, også i forhold til de techgiganter, som vi jo altså på alle måder er omgivet af?
Det er jo ikke bare Microsoft, det vil også være alle de andre steder, hvor vi kommunikerer inde.
Kasper Sand Kjær (S), 2019-11-21:
Jeg synes, der er rigtig god grund til at være opmærksom på, hvordan teknologien og store techgiganter ikke bare påvirker vores sprog, men vores kultur, vores fællesskab, vores demokrati.
Det synes jeg virkelig der er grund til at være optaget af.
Så det vil jeg fuldt ud anerkende.
Men jeg tror faktisk ikke, at jeg synes, det lige præcis er det eksempel, som ordføreren slår ned på her, der så er det største problem, nemlig at vi måske begynder at tale i et sprog, hvor vi ikke giver alting et køn på forhånd.
Og i virkeligheden ville jeg synes, det var udmærket, hvis Word mindede mig om at kalde det en politibetjent og ikke en politimand.
Det kan jo være en udmærket funktion, som jeg måske endda engang imellem selv ville benytte mig af.
Jeg tror ikke, jeg synes, at vi slår ned på det væsentlige i techgiganternes udfordring af vores kultur og sprog.
Den synes jeg faktisk er på andre områder, men der synes jeg til gengæld der er grund til at være opmærksom.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Jamen hvor ender det henne?
Google har i Kina tidligere accepteret, at man skulle gå ind og sige: Der er en hel masse ting, man ikke må se og man ikke må gøre.
Så lukker de af for det, og det kan de selvfølgelig gøre i deres system.
På samme måde kan man jo forestille sig, at nogen måtte styre, hvad vi skal se, og hvad vi ikke skal se.
Det ved vi jo sker i dag på mange af de her platforme.
Så det handler sådan set ikke om det konkrete ord – om vi skal skrive politimand eller politibetjent.
Det kan jeg sådan set også synes er temmelig harmløst, og hvis ordføreren har lyst til at blive hjulpet til det, så fred være med det.
Man hvad er det næste?
Og hvad er det for en tankegang?
Altså, for hvad er hensynsfuldt sprogbrug, hvis man endelig skulle gå ind på den?
Kasper Sand Kjær (S), 2019-11-21:
For det er jo ikke sikkert at et inkluderende og hensynsfuldt sprogbrug er det samme her i Folketingssalen, som det er på Københavns Universitet, som det er i fodboldklubben.
Og der har jeg egentlig grundlæggende tillid til, at vores lokale fællesskaber selv kan konstruere, hvordan reglerne skal være for deres samvær.
Men jeg synes da, det kinesiske eksempel er interessant.
For det, der jo er skrækscenariet, er netop en stat, der vil ind og regulere så tæt på borgernes adfærd.
Og det er jo lidt den glidebane, jeg faktisk synes ordføreren åbner for, med at ville ind og styre, hvordan udenlandske virksomheder kan bruges af forbrugerne.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-21:
Men det, der er på spil, har ordføreren jo ikke været inde på endnu, og der skal vi vende os til Canada.
For det, der er på spil, er jo, at man i den bedste mening i Canada har indført skrappe love imod hatespeech.
Og det er så sådan efter canadisk lovgivning, at der også er et begreb om uintenderet hatespeech.
Og den her hatespeech kan så også omfatte uintenderede krænkelser af folk, der har et ikkebinært køn.
Og dermed er der jo altså lukket op for, at man uintenderet kan komme til virkelig at krænke folk.
For det kan være lidt svært at få øje på folks ikkebinære køn, hvor det binære umiddelbart kan være nemmere at fastslå.
Og der har vi jo været noget af vejen i Danmark, for Københavns Universitet var jo på vej ned ad den vej, der hedder uintenderede krænkelser.
Men kombinationen af hatespeechlove og identitetspolitik er potentielt en ret eksplosiv kombination, og den har vi ikke hørt noget om.
Så der vil jeg da gerne høre ordførerens bemærkninger.
Astrid Carøe (SF), 2019-11-21:
Tak for det.
I SF synes vi også, at danske uddannelser skal have forståelige, klare og retvisende navne.
Selvfølgelig skal både unge og forældre let kunne forstå navnet på den uddannelse, de går på, og navnet skal give mening.
Derfor er det jo også positivt, når skoler netop vælger forståelige navne.
F.eks. har Københavns Professionshøjskole beholdt deres navn og ikke ændret det til et mere engelskklingende navn eller akademiseret det.
Jeg synes, det er fornuftigt, at de har valgt at anvende et navn, som er letforståeligt og retvisende for deres uddannelse.
Der kan være nogle uddannelser, hvor et engelskklingende navn er mere retvisende og afklarende, end et dansk navn ville være.
Og netop derfor er det vigtigt, at skolerne er med til at bestemme.
I dag er det jo sådan, at navnene på landets uddannelser besluttes af bestyrelserne ude på de enkelte institutioner, og man må formode, at den enkelte uddannelsesinstitution bedst kan vurdere, hvilket navn der passer til institutionen.
Jeg tror ikke på, at institutionerne bare vælger vilkårlige navne – valget af et navn er langtfra vilkårligt.
I mange tilfælde vælges navnet ud fra forskellige vurderinger af, hvad der er bedst for den enkelte uddannelse og for eleven, der går på den.
Og hvorfor skulle vi være bedre til at vurdere, hvad der er bedst for den enkelte uddannelse, end bestyrelserne er?
Det er jo i øvrigt heller ikke sådan i dag, at uddannelsesinstitutionerne bare kan vælge et hvilket som helst navn – det hører vi jo også fra ministeren.
Jeg er enig i ministerens vurdering af forslaget, for jeg synes heller ikke, at det er os, der skal diktere, hvad uddannelserne skal hedde.
Der må vi erkende, at de mennesker, der til hverdag arbejder med uddannelsesinstitutionerne, nok er bedre til at vurdere, hvilket navn som passer uddannelserne bedst.
Men jeg glæder mig over, at børne- og undervisningsministeren og uddannelses- og forskningsministeren vil være opmærksomme på, at uddannelserne vælger navne, der giver mening og er til at forstå fremover.
Så selv om jeg synes, at vi skal have klare og retvisende navne på de danske uddannelsesinstitutioner, er det mit og SF's udgangspunkt, at skolerne bedst selv kan vurdere, hvilke navne der passer dem, i samarbejde med ministrene.
Og derfor synes jeg, at det ville være forkert, hvis vi herinde fra Folketinget begyndte at blande os i navngivningen.
Derfor stemmer vi ikke for beslutningsforslaget.
Katrine Robsøe (RV), 2019-11-21:
Men hr. Jens Henrik Thulesen Dahl har jo ikke ret i, at det partout skal være på engelsk.
Vi siger bare, at vi synes, det er en god mulighed at have, fordi der er nogle uddannelsesinstitutioner, der bare har et helt andet internationalt fokus.
Ministeren fremhævede selv eksemplet med Copenhagen Business School, som har et helt klart internationalt fokus i deres uddannelser, og der synes jeg, at det giver rigtig god mening, at de kan få lov til at have det navn.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-21:
Jamen vi står altså med en NOVANA-rapport, som blev præsenteret for ganske nylig, og den viser, at der ikke var det forventede fald, der ellers var lagt op til i den blå landbrugspakke, som De Konservative er med i.
Jeg synes, det er helt naturligt.
Det er rettidig omhu.
Til det med biodiversiteten: Det har faktisk betydning med den kvælstofforurening.
Der er sådan set planter, der ikke kan leve, fordi der er så meget kvælstof i vores frie natur.
Orla Østerby (KF), 2019-11-21:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi holder os for øje, at vi har en aftale, som i 2027 gør, at vi skal ned på 44.800 t.
I Det Konservative Folkeparti går vi ikke i panik, fordi der er nogle målinger i mellemfasen, der siger, at vi er lidt bagud.
Men vi er også med på, at når vi er bagud, skal vi efterfølgende levere.
Derfor står vi fuldt inde for landbrugspakken og de mål, der er sat.
Og vi rækker sådan set hånden ud til regeringen og siger: Kom nu til os og få hjælp på det her område.
Vi vil gerne bidrage, og vi tror faktisk, at vi er bedre til at bidrage til det end hr. Søren Egge Rasmussen.
Anders Kronborg (S), 2019-11-21:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg lytter jo meget til, at Konservative, som jeg næsten forstår det, ønsker at række en hånd ud til regeringen, og der synes jeg jo så også, at vi er nødt til at få lidt klarhed her i salen i dag.
Betyder det, at De Konservative slet ikke vil afvise at fremrykke de her indsatser, som regeringen har lagt op til i finansloven?
For det er klart, at det, hvis man fuldstændig afviser det, jo også er svært at lave en aftale.
Så det kunne jeg godt tænke mig at få en afklaring fra ordføreren på.
Orla Østerby (KF), 2019-11-21:
Jeg vil være ret mild i mine svar til ordføreren forstået på den måde, at det er sådan, at vi i Det Konservative Folkeparti er med i landbrugspakken.
Jeg har været med til de fleste møder, der har været de sidste 3 år på det her område med skiftende ministre – jeg tror, det er den fjerde minister i alt nu – og jeg kan bare hilse ordføreren og sige, at Det Konservative Folkeparti ikke har været inviteret.
Så Det Konservative Folkeparti ved rent faktisk ikke andet, end hvad vi kan læse i pressen om, hvad det er regeringen vil på det her område.
Men jeg må bare sige, at vi er et ansvarligt grønt parti, at vi står på mål for den landbrugspakke, vi har været med i, og at vi gerne vil være med til at bidrage, for vi er grønne stemmer, der arbejder.
Anders Kronborg (S), 2019-11-21:
Det vil jeg da gerne kvittere for.
Jeg tror sådan set også, at brede aftaler på landbrugsområdet er afgørende i forhold til vores erhverv.
Så jeg vil da i hvert fald herfra se, om jeg kan arbejde på, at der er en telefonopringning til ordføreren.
Men jeg vil bare gerne have bekræftet, at der så heller er ikke ultimative krav fra Det Konservative Folkeparti, og at man sådan set er villige til at gå ind i en konstruktiv forhandling.
Orla Østerby (KF), 2019-11-21:
Det lader vi andre om.
Vi er mandater i det danske Folketing, som vil arbejde, og vi er endda grønne mandater, der vil arbejde, og vi er parat til at tage ansvar.
Det gjorde vi med landbrugspakken, og det er vi fortsat parat til, så landbrugspakken kan blive gennemført i den kontekst, den er fremsat i.
Så vi er klar til at arbejde konstruktivt, også sådan at vi samtidig vil sige, at det selvfølgelig også er vigtigt for os, at vi har dansk landbrug med, så vi får en konstruktiv løsning på det her.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-11-21:
I Alternativet ligger det os meget på sinde at få reduceret kvælstofudledningen.
Vi taler her i L 62 om en frivillig ordning, og det er fint, men vi har også brug for konkret, målrettet og langsigtet at arbejde for at få reduceret kvælstofudledningen af hensyn til vores vandløb.
Vi synes, det er fint at finansiere den frivillige indsats med EU-støtte i stedet for national støtte, og det burde jo så frigøre midler til en indsats for at støtte omstillingen i et grønt landbrug.
Derfor kan vi støtte forslaget.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-11-21:
Mange tak.
Jeg vil gøre det kort og forholde mig til det foreliggende lovforslag, som er af teknisk karakter, så vi får mulighed for at finansiere støtteordningerne i den frivillige indsats i den målrettede regulering fra landdistriktsstøtte, og Nye Borgerlige kan støtte forslaget.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-21:
Tak for det, formand.
Jeg læste i første omgang lovforslaget som: Nye regler mod brødnid.
Ved fornyet gennemlæsning kan jeg se, at det ikke er tilfældet, selv om det måske var en god idé.
Vi er jo enige med Venstre og flere andre ordførere i, at fremrykningen af efterafgrøder ikke er verdens bedste idé, og det er det jo, ikke mindst i lyset af at S gik til valg på ikke at ændre landbrugets rammevilkår.
Det er jo en god ting at gå til valg på – det er vi enige i – og derfor er det lidt ærgerligt, at det bliver flyttet et år.
Men vi synes jo også, det er rigtig godt.
For jeg kan jo også huske kontroversen om målrettet regulering i 2016, hvor bølgerne gik meget højt her i Folketingssalen, og det vidner jo om en eller anden kollektiv evne her i huset til at blive klogere og til at besinde sig.
Så vi bakker selvfølgelig op om, at det nu bliver gjort mere smidigt ad frivillighedens vej.
Tak for ordet.
Orla Østerby (KF), 2019-11-21:
Hr. Søren Egge Rasmussen var inde på at tale om biodiversitet, men jeg må sige, at det jo ikke har så meget med kvælstofudledningen at gøre, men lad nu det ligge.
Der blev også nævnt sprøjtegiftrester af ordføreren.
Og ja, man finder flere sprøjtegiftrester, og det gør man, fordi man analyserer på flere forskellige stoffer, og derved finder man flere.
Det vil sige, at man har mange flere på paletten i dag, end man havde for bare 2 år siden.
Os, der sidder i Miljø- og Fødevareudvalget, har fulgt med i, hvad det er, der har udviklet sig her.
Men vi må bare gøre det fuldstændig klart, at vores drikkevand aldrig nogen sinde har været bedre, end det er nu.
Så vi skal lade være med at mane noget frem, som ikke holder.
Med hensyn til biodiversiteten, som er noget andet end det, vi snakker om her, nemlig nitratudledning, er vi opmærksomme på det.
Og Det Konservative Folkeparti er enige i, at det skal vi gøre noget ved.
Og det er jo det, vi er i fuld gang med.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-21:
Det er ikke, fordi Enhedslisten har en plan, for det er 800.000 ha, der skal tilbage til at være natur.
Vi har en række omstillingspunkter.
Et af dem er sådan set 100.000 ha ekstra skov.
Det er sådan set produktionsskov.
Vi har også 100.000 ha til energiskov, som sådan set er en del af landbrugsjorden, og som kan modtage tilskud til det.
Og det har altså noget at sige, at vi har så stor en landbrugssektor, så 62 pct. af arealet i Danmark er landbrugsareal.
Der kommer jævnligt undersøgelser, der viser, at der er flere sprøjtegiftrester i vores grundvand, og undersøgelser, der viser, at naturen rundt om en mark, som sprøjtes moderat med Roundup, sådan set tager skade 10 m fra den mark.
Vi har en NOVANA-rapport, som viser, at niveauet er på 58.000 t kvælstofudledninger, og at det ikke er faldet på trods af den blå landbrugspakke.
Kan ordføreren ikke se, at vi har et problem derude med vores kvælstofforurening?
Erling Bonnesen (V), 2019-11-21:
Tak for det.
Nu er det sjældent, at SF og Venstre er enige om så meget endda, men det kan jo ske i ny og næ.
På det tidspunkt var SF så ikke lige på banen, men det glæder mig, at man tager den med
Kunne SF lige sætte to ord på, hvad det er, denne store hammer, som jeg ligesom kan se SF allerede er ved at svinge, går ud på?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2019-11-21:
Jeg ved ikke, om det er en stor hammer.
Det er jo sådan, at vi har et problem, og det er, at vores vandmiljø ikke har det så godt, og det skal vi gøre noget ved.
Indtil videre er det jo ikke gået særlig godt med at gøre noget ved det, sådan som det også blev påpeget af Radikale Venstre ved tidligere lejlighed.
Jeg håber jo først og fremmest, at man vil lytte til Natur- og Landbrugskommissionens anbefalinger, som de i sin tid var, nemlig at hvis landbruget skal kompenseres økonomisk for det her, må de finde pengene internt i erhvervet, eller vi kan lægge en afgift.
Det var også det, som vi tidligere har sagt.
Jeg synes ikke, at vi skal blive ved med at betale landbruget for at tage ansvar.
Det er jo lidt ligesom at give teenagere lommepenge for at tage opvasken, fordi de jo efterhånden er i en alder, hvor de burde kunne finde ud af det af sig selv.
Erling Bonnesen (V), 2019-11-21:
Nu sætter SF's ordfører ligesom et billede op af, at der ikke er sket noget som helst.
Jeg tror lige, at man skal prøve at henvise til udviklingen fra 1990 til nu.
Er vi så fuldstændig i mål
Nej, det er vi ikke.
Det var derfor, vi lige præcis lavede nogle aftaler, bl.a. den, der hedder landbrugs-og fødevarepakken, som sætter nogle linjer op for, hvor vi skal være nået, når vi når 2021.
Det har vi haft oppe at vende i debatten her.
Men når jeg nu sådan hører om den der store hammer og der blev sat lidt flere ord på, kan jeg jo forstå – det er så ikke lige SF, men Radikale Venstre, der har sagt det – at en tredjedel af den nuværende aktive landbrugsjord skal ud af drift.
Er det også SF's mål?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2019-11-21:
Det er jeg ikke helt sikker på om det er.
Jeg er jo helt ny ordfører, men jeg kunne forestille mig, at det nok også er SF's mål qua det, at vi synes, at vi har været alt for uambitiøse indtil videre.
Det håber jeg også at Venstre og ordføreren er enig i, når nu vi kan se på tallene, at vi ikke har opnået den kvælstofudledningsreduktion, som man egentlig havde sat næsen op efter.
Det er faktisk ret alvorligt, for vi har et vandrammedirektiv, vi skal leve op til.
Så må vi jo se, om landbruget kan følge med, når vi får nogle nye boller på suppen.
Erling Bonnesen (V), 2019-11-21:
At vi skal passe godt på vores natur og vandmiljø og rejse mere skov, er vi fuldstændig enige i i Venstre.
Og det er ikke noget, vi bare siger, det er ikke kun i ord, det er også i handling.
Så vi er klar til de næste tacklinger.
Men hvis Enhedslisten nu også skulle vinde igen – det er jo de 90 mandaters logik, så uanset hvor hårdt vi tackler det i Venstre, er det jo de 90 mandater, der tæller der –
Det koster jo gebommerlig meget på velfærden.
Hvordan vil Enhedslisten forklare det, og hvor skal pengene findes?
For det er jo det skilt, der nogle gange har stået foran en finansminister.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-21:
De skal findes i EU's landbrugsstøttemidler, hvor vi gerne vil møblere om på de 6 mia. kr., der strømmer til dansk landbrug, og hvor vi sådan set gerne vil frem til noget, hvor man f.eks. får et højere tilskud, hvis man har permanent græs på nogle arealer, i stedet for at man hele tiden går efter, at man skal have mest muligt korn og majs derudad.
Vi kan også godt være helt med på, at man fortsat giver et støttebeløb, når man etablerer skov på landbrugsarealer, at man finder en ordning, hvor det – hvis man tager arealer ud til natur – også er et plus, at man bruger bruttoarealmodellen, som jeg skitserede, som en god løsning, og måske modellerer på landbrugsstøtten.
Og så har jeg desværre ikke et kvarter til udfolde det her yderligere.