Trine Pertou Mach (EL), 2023-05-12:
Tak for det.
Og først og fremmest tak til statsministeren for en god skriftlig redegørelse og også for en god mundtlig redegørelse.
Det her er jo, som flere ordførere har sagt, en utrolig vigtig debat for os at have i rigsfællesskabet, og redegørelsen er i år jo faktisk et meget godt udgangspunkt for den debat.
Jeg vil gerne starte med at lave et par konkrete nedslag i redegørelsen, inden jeg forholder mig til de lidt større, hvad kan man sige, rigsfællesskabsspørgsmål.
Jeg vil også beklage over for vores færøske kolleger, at det primært er nedslag, der angår Grønland, men det er nu engang de områder, jeg har valgt at tage frem her i talen.
Derudover vil jeg også tage fat i noget, som fru Aaja Chemnitz sagde i en af sine bemærkninger til en af de tidligere ordførere, nemlig at det jo også er vigtigt at gøre noget, som bygger bro ind i fremtiden.
Og alt det, der handler om at styrke unges indbyrdes relationer på tværs af landene i rigsfællesskabet, det at sikre en meget større viden om hinanden, det, der handler om en meget større udveksling, andre former for uddannelser, andre former for forskningssamarbejder osv., er ting, som vi i Enhedslisten er fuldstændig enige med ordføreren i bør prioriteres mere, også konkret i form af midler, der bliver sat af til det.
Det er utrolig vigtigt, for vi kan forholde os til fortiden, men vi er også nødt til at bygge nogle nye fundamenter for fremtiden.
Noget andet, jeg også vil nævne, er noget, som også står i redegørelsen, nemlig at der er en hensigtserklæring fra marts sidste år.
I forbindelse med udviklingen af vandkraft i Grønland har man givet en hensigtserklæring om, at man fra dansk side vil kunne bidrage med finansiering til opførelse af to nye vandkraftværker, hvor den danske stat kan stille garantier for Landskassen, som vil gøre det nemmere for Grønland at optage lån.
Og nu er der selvfølgelig ikke en regeringsrepræsentant til stede, men jeg vil dog sige det alligevel, altså at det ville være godt at få en status på, hvor den udredning ligesom er i forløbet.
Så det ville være godt at få belyst i dag, hvor den udredning i virkeligheden ligger henne – hvor langt man er kommet med den hensigtserklæring i forhold til politisk praksis.
Det var den ene ting på den økonomiske front, og den anden ting er, at hvis man læser grønlandske medier og aviser og hører den grønlandske debat, vil man jo vide, at der i flere grønlandske byer, ikke mindst i Nuuk, er en ret alvorlig mangel på boliger, og der er et stort pres på sundhedsvæsenet – mit indtryk er, at det er der generelt i Grønland, men det er der også i Nuuk.
Og i den forbindelse vil det jo være utrolig vigtigt, når man diskuterer placeringen af nye arbejdspladser, at man tager hensyn til de overvejelser, der er i naalakkersuisut om, hvor de statslige arbejdspladser skal placeres – det gælder både Arktisk Kommando, og så gælder det jo også den nye luftfartskontrol, som skal oprettes i Grønland, og det er ikke nødvendigvis statslige arbejdspladser, det er grønlandske arbejdspladser – altså at få en diskussion om, hvor det er, man placerer dem, så man kan efterleve det, som naalakkersuisut gør meget ud af, nemlig at skabe en mere balanceret udvikling internt i Grønland.
Så jeg håber også, at man fra dansk side vil være indstillet på at tage hensyn til det og arbejde med på den front, så man får placeret arbejdspladser mange flere steder, også dem, der i givet fald vil komme til primært at beskæftige danskere eller ikkegrønlændere.
Så over til det her med rigsfællesskabet, og hvad det er for en størrelse, og hvad det skal være.
Jeg tror, det er rigtigt, som hr. Sjúrður Skaale var inde på, at det er vigtigt, at vi ikke ser det som Danmark på den ene side og to lande på den anden side, men at det er tre dele af rigsfællesskabet, som på hver sin måde har kendetegn og historikker, som ikke er sammenlignelige med de øvrige to deles.