runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2020-06-10:
Det kan godt være, det i virkeligheden er her, vi ser lidt forskelligt på det, for jeg synes, at det ville være for risikabelt, hvis vi sagde, at nu åbner vi for hele Tyskland fuldstændig frit.
Når vi har sagt grænselandet, er det en anerkendelse af den særlige interaktion, der finder sted på tværs af grænsen, med de mindretal, som der er på begge sider af grænsen.
Når jeg kigger ned over europakortet, må jeg også sige, at der er betydelig variation i, hvordan smitten i øvrigt ser ud i Tyskland i øjeblikket.
Ulla Tørnæs (V), 2020-06-10:
Der var ét vigtigt spørgsmål, som min kollega ikke fik svar på, og det var jo det her med, om den normalisering, som er annonceret i grænselandet, omfatter alle grænseovergange.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-10:
Det, vi sigter mod, er at lave en åbning, sådan at livet kan leves så normalt som overhovedet muligt på tværs af grænserne, og vende tilbage til den situation, som vi havde før.
Før var der jo heller ikke den situation, at der ikke fandt grænsekontrol sted på grænsen til Tyskland, og vi er selvfølgelig også nødt til at overveje, når vi åbner op, hvordan den kontrol, der skal finde sted, så skal foregå.
Ulla Tørnæs (V), 2020-06-10:
Jeg skal skynde mig at understrege, at jeg ikke taler om grænsekontrol, altså den midlertidige grænsekontrol, som vi har indført af helt andre årsager end covid-19.
Vil alle grænsebomme blive åbnet på en måde, så man får mulighed for at krydse, uanset hvad det er for en grænseovergang, der er tale om?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-10:
Hvis jeg ikke tager helt fejl, var vi inde over de her spørgsmål enten sidste onsdag eller i samrådet.
Ja, det var det med, om Hamborg er en del af Slesvig-Holsten eller ej, og hvor vi blev enige om, at det er Hamborg ikke.
Det, som vi kigger på, er jo at åbne for grænselandet på en måde, sådan at det er muligt at færdes og livet kan leves normalt i området med de muligheder og den interaktion, som der ville være under normale omstændigheder.
Det er jo et spørgsmål, som jeg har været over nogle gange.
6-dagesreglen handler grundlæggende om at prøve at regulere intensiteten, tætheden og muligheden for at få introduceret nye smittekæder.
Der er de hensyn, i forhold til at vi så undgår en meget hurtig og fluktuerende turisme med risiko for nye smittekæder.
Birgitte Bergman (KF), 2020-06-10:
Tak for svaret.
Jeg forstår ikke, hvorfor man lige har sat sig fast på en 6-dagesregel.
Det er, som om turismen generelt bliver slagtet endnu mere og specielt i den her tid.
Jeg hører, at ministeren holder fast i 6-dagesreglen.
Det kan betyde et omsætningstab for lystbådehavne på 0,5 mia. kr., og det kan betyde tab af rigtig mange penge for København og for hele Danmark.
Hvad er begrundelsen for at gøre det så bøvlet for udenlandske turister at komme til Danmark?
Er der et sundhedsmæssigt belæg, eller er det fra regeringens side ud fra et forsigtighedsprincip, og hvordan endte man lige på en 6-dagesregel?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-10:
Først og fremmest tak for muligheden for at tage noget vand.
Jeg tror også, at det er en menneskeret, som man må unde selv en minister i spørgetiden.
Så må jeg konstatere, at jeg desværre tror, at spørgsmålet står på en forkert præmis, for jeg kan simpelt hen ikke finde ud af, hvad det er for en grænsemur, spørgeren snakker om.
Altså, vi har lavet nogle indrejserestriktioner, men vi har ikke opbygget nogen mure ved grænsen.
Andreas Steenberg (RV), 2020-06-10:
Med den kække tilgang kan jeg jo så starte med at sige til ministeren, at tidligere svarede ministeren nogle af Venstres medlemmer, at det hele vejen igennem har været muligt at få en ægtefælle på besøg.
Det er jo ikke korrekt, for den 22. april stod jeg her med udlændinge- og integrationsministeren og stillede spørgsmål om, hvorfor ægtefæller var blevet holdt ude af det, jeg så vælger at kalde en grænsemur, og som regeringen kalder indrejserestriktioner.
Der blev så åbnet op for ægtefæller, men nu står vi så med det problem, at folk ikke kan få en kæreste på besøg fra udlandet.
Justitsministeren kan så i anden runde svare på, hvorfor en borger i Danmark ikke må få besøg af sin kæreste eller et familiemedlem fra udlandet, al den stund at mange andre lande rundtomkring i verden åbner op for grænserne.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-10:
Så simpelt er det ikke.
Det har siden ultimo april været sådan, at hvis man kommer fra et EU-land eller et tredjeland, må man rejse ind i Danmark, hvis man er ægtefælle eller fast samlever eller barn til en dansker, som er bosiddende i udlandet.
Så det har sådan set været reglerne hele tiden.
Det er den ændring, der – som jeg har sagt nogle gange tidligere i dag – træder i kraft her fra den 15. juni, sådan at muligheden for at rejse ind bare med henblik på turisme er til stede.
Andreas Steenberg (RV), 2020-06-10:
Gælder det så også for familiemedlemmer og kærester, at man må komme på besøg?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-10:
Det afhænger lidt af situationen.
Hvis du er indrejsende fra Tyskland eller de nordiske lande, vil det være sådan, at du også kan tage din ægtefælle, kæreste, forældre, bedsteforældre og barn eller barnebarn – hvordan relationen nu er – med ind i Danmark, også selv om du er bosiddende i et af de pågældende lande.
Reglerne er jo lidt anderledes, hvis det er et besøg hos en person, der er bosiddende i Danmark, og dem med relationerne kommer fra et sted uden for Danmark.
Det her er, som jeg også sagde tidligere, rimelig komplekst, og derfor skal man holde tungen lige i munden.
Andreas Steenberg (RV), 2020-06-10:
Jeg synes, det er helt forkert, at staten ikke beskytter borgernes familie- og kærlighedsliv og sørger for, at man kan få besøg af en kæreste eller et familiemedlem, der bor uden for Norden eller Tyskland.
Derfor vil jeg bare høre regeringen: Hvornår åbner I den del af grænsen, så man kan få besøg af en kæreste, man f.eks. venter barn med, eller besøg af et familiemedlem fra udlandet?
Skal man virkelig vente helt til den 31. august med at se dem, man har kær, bare fordi de er fra udlandet?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-10:
Det var faktisk det spørgsmål, jeg svarede en tidligere spørger på, nemlig hr. Jan E. Jørgensen.
Med de regler, hvor der nu åbnes op for Tyskland og de andre nordiske lande, er det intentionen at lave en ligestilling for borgere fra EU-lande og UK, sådan at adgangen til f.eks. at få sin kæreste med revideres.
Birgitte Bergman (KF), 2020-06-10:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig i, at det er svært for lystbådesejlere og lystbådehavne at overholde reglen om 6 dages booking i relief til udlændinges gyldige indrejsehjemmel i Danmark, og agter ministeren at lempe på denne regel for de omtalte gæster til gavn for de danske lystbådehavne?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-10:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen fremlagde forrige fredag, den 29. maj, en plan for gradvis og kontrolleret genåbning af sommerturismen.
Med virkning fra den 15. juni bliver det muligt for turister fra Tyskland, Norge og Island at indrejse til Danmark.
Som spørgeren så også fornuftigt fremhæver, har vi i den forbindelse stillet krav om, at man kan påvise at have planlagt seks overnatninger uden for København.
Det gør vi, fordi det er så vigtigt, at vi bliver ved med at gå kontrolleret og gradvis frem.
Det går den rigtige vej i Danmark, det skal det blive ved med, og når vi åbner op, skal vi gøre det på en måde, hvor vi er sikre på, at vi bliver ved med at kunne kontrollere det.
Hvis man kommer til Danmark som turist med egen båd og man ikke planlægger overnatninger på hoteller eller i sommerhus eller lignende – og hvorfor skulle man det, når nu man har båden med – står man selvfølgelig i en lidt særlig situation i forhold til at kunne dokumentere de seks overnatninger.
Altså, det er i virkeligheden et dokumentationsspørgsmål, for tager man de seks overnatninger, er man sådan set i sin gode ret til at være her, hvis man kommer fra et af de lande, vi snakkede om før.
Så i de tilfælde må man påvise seks planlagte overnatninger ved at fremvise f.eks. forhåndsreservationer af den første og den sidste havneplads med mindst seks overnatninger imellem de to bookninger.
Jeg har forståelse for, at det er der nogen der vil opleve som besværligt, også mere besværligt, end de er vant til.
Sådan tror jeg vi alle sammen har oplevet forskellige situationer i den her krise, hvor hverdagen har ændret sig, også til noget, som var mere besværligt.
Birgitte Bergman (KF), 2020-06-10:
Tak for svaret til ministeren.
Det er rigtig godt for dansk kystturisme, at regeringen har åbnet for tyske, norske og islandske turister.
Vi har hårdt brug for turisterne denne sommer, naturligvis samtidig med vi tager hensyn til det sundhedsfaglige.
Turismen er jo Danmarks fjerdestørste erhverv med ca. 160.000 ansatte – en masse jobs – og ca. 130 mia. kr. i omsætning.
Regeringen har valgt at lægge nogle krasse restriktioner for indrejsende, som skal kunne dokumentere et lejebevis til sommerhus, campingophold eller et ophold på hotel, blot ikke i København.
Det giver jo ikke rigtig mening.
Det giver heller slet ikke mening for lystbådesejlere med 6-dagesreglen.
Jeg er selv en passioneret sejler og ved, hvad vind og vejr betyder for ens sejlads.
Faktisk vil smitterisikoen være mindre, idet sejlerfolket jo hovedsagelig bliver om bord på deres båd.
Booking kan knap nok foretages i vores havne – det kan de kun i 20 havne ud af 350; de har simpelt hen ikke faciliteterne til det.
Så hvorfor indføre en regel, der trækker tæppet væk under lystbådehavne i hele Danmark?
Det modarbejder turismen.
Har regeringen haft de udenlandske lystbådesejlere med i overvejelsen, da man lavede 6-dagesreglen, og agter regeringen at lempe på reglen for de udenlandske lystbådesejlere til gavn for de danske lystbådehavne?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-10:
Men det er jo fuldstændig rigtigt, og jeg ved, at det ved spørgeren alt om fra sit tidligere virke, at turisme er uhyre vigtigt for Danmark – vigtigt for arbejdspladserne, vigtigt for omsætningen, vigtigt for vores økonomi.
Det er også derfor, vi har valgt gradvis at åbne op for turismen.
Over for det hensyn står selvfølgelig hensynet til ikke at introducere nye smittekæder, ikke at risikere, at vi skubber til covid-19-smitten på en måde, sådan at vi bliver nødt til at lukke samfundet ned og dermed taber noget af alt det, som vi har vundet, og dermed skubber endnu mere til økonomien den forkerte vej.
Når jeg svarede sådan lidt henholdende, var det til dels, fordi jeg ellers efterfølgende ville blive skudt i skoene, at jeg havde sagt noget andet.
Det var simpelt hen bare for at sige, at vi jo er enige om – mit parti og spørgerens parti i fællig – at den midlertidige grænsekontrol, som vi havde før situationen med covid-19, også er grænsekontrol, og at den også skal fortsætte.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-06-10:
Men altså, minister, man kan jo ikke stå her og tale om en normalisering af forholdene i grænselandet og så ikke ville svare på, om grænseovergangene åbner i næste uge.
Og hvis ikke ministeren kan svare på det, synes jeg simpelt hen ikke, det er i orden at tale om, at man nu går ind for at normalisere forholdene i grænselandet og sørge for, at beboere kan færdes frit hen over grænsen.
Om nogen burde justitsministeren jo vide, hvilken barriere det er, når der er grænseovergange, der er lukket for, at folk kan færdes.
Og bare for en god ordens skyld: Jeg taler heller ikke om, hvorvidt der skal være kontrol eller ej.
Jeg taler om muligheden for, at der er passage hen over de grænseovergange, der er, hvor en stor del er lukket i dag.
Astrid Krag (S), 2020-06-10:
Først vil jeg sige, at jeg synes, det var et rigtig godt møde, jeg havde med Landdistrikternes Fællesråd i januar, og jeg tror også, at der er mange af vores yderkommuner, der er glade for den udligningsreform, som jo flytter 1,4 mia. kr. til landets 30 yderkommuner.
Det er et godt, solidt resultat, som sørger for et Danmark, hvor der ikke er for store forskelle.
Der er ikke tradition for, at ministeriet sender lovforslag om ændringer i udligningssystemet til forskellige kommunegrupperinger.
Der er Landdistrikternes Fællesråd, men ordføreren er også bekendt med, at der findes andre grupperinger og sammenslutninger af kommuner, forskellige samarbejder mellem forskellige kommuner.
At man i ministeriet ikke har tradition for at sende lovforslag om ændringer i udligningssystemet i høring hos forskellige og jo også nogle gange opstående og forsvindende sammenslutninger, skal jo ikke ses, som at vi ikke lytter til dem.
Jeg havde som sagt et rigtig godt møde med Landdistrikternes Fællesråd.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-06-10:
Og jeg er taknemlig for, at det møde overhovedet fandt sted.
Det er takket være, at jeg kaldte ministeren ned i spørgetiden, da ministeren seks gange havde nægtet at holde møde med Landdistrikternes Fællesråd.
Så jeg er rigtig glad for, at det møde blev til noget.
Det er jo godt at høre, at ministeren fik noget ud af det, og det vil jeg godt hjælpe ministeren med fremover, hvis ministeren skulle glemme at prioritere dem.
Men når det kommer til udligningsreformen, er det jo netop noget, der berører landdistrikterne.
Det er jo netop noget, hvor landdistrikterne er dem, som kan blive de store tabere i det.
Hvorfor er det, at de slet ikke har været med i overvejelserne?
Astrid Krag (S), 2020-06-10:
Hvis vi nu udvalgte landdistrikterne som eneste gruppering, der fik det tilsendt som høringspart, så tror jeg da, at de store byer, og de byer, der ligger nord for København, de rigeste kommuner, som bidrager mere med den her udligningsreform, ville undre sig over, hvorfor de ikke skulle høres.
Jeg synes, det er en meget god tilgang, at vi hører KL, der repræsenterer alle kommuner, og i øvrigt lægger lovforslaget åbent frem, så alle kan afgive bidrag, hvis de vil.
Det har Landdistrikternes Fællesråd gjort.
Ministeriet har forholdt sig til det i høringsnotatet på lige fod med de andre høringssvar oversendt til Folketinget.
Jeg synes, det er en rigtig fin proces.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-06-10:
Jeg anerkender, at der er flere forskellige grupperinger, men udligningsreformen handler jo primært om dels landdistrikter, dels de her sårbare områder, de her sårbare kommuner, hvor der også er en befolkningssammensætning i nogle af de kommuner, som gør det problematisk, også i forhold til kriminalitet og ghettoer osv.
Det er jo de ting, som er ekstra sårbare i udligningsreformen.
Så er det ikke muligt, at man kan tage de emner frem, som er ekstra sårbare, og sige: Her er det altså vigtigt at høre de organisationer, som repræsenterer det?
Astrid Krag (S), 2020-06-10:
Den her regerings udspil til udligningsreform handlede om at løfte de kommuner, hvor det er sværest at drive kommune, hvor man har de største udfordringer.
Det var hele vores udgangspunkt for de her forhandlinger, og derfor tror jeg, at man skal lede meget efter en tænkt konflikt, hvis man vil påstå, at vi ikke har tænkt og husket udkantsområderne.
Yderkommunerne blev løftet med 1,4 mia. kr. i den her udligningsreform.
Man kunne også have lavet en udligningsreform, der handlede om at flytte penge til de rigere dele af Danmark.
Det har ikke været dagsordenen her.
Så jeg tror, at man skal ville have en eller anden konflikt i Folketingssalen for at kunne sige, at yderområderne og landdistrikterne kan føle sig glemt i vores udligningsreform.
Magnus Heunicke (S), 2020-06-10:
Det ærgrer mig meget, hvis der er plejehjem, der på den måde har fejlfortolket reglerne om besøgsrestriktioner og på den måde nægtet beboerne mulighed for at forlade plejehjemmet.
Restriktionerne giver heller ikke adgang til isolation eller karantæne af beboerne.
Efter Sundhedsstyrelsens vejledning bør borgere, der forlader plejehjemmet, dog støttes i grundig håndhygiejne og overholdelse af Sundhedsstyrelsens generelle råd om forebyggelse af smitte.
De restriktioner er jo indført med det formål at begrænse risikoen for smitte af en særlig sårbar gruppe.
Så det er selvfølgelig yderst vigtigt, at den her yderligere åbning af plejehjemmene, vi nu er i gang med, sker velovervejet og inden for de generelle sundhedsfaglige anbefalinger.
I går kunne vi offentliggøre, at der i forlængelse af aftalen af 20. maj er fastlagt en ny model for en delvis genåbning af bl.a. plejehjem.
Herefter vil det ikke længere være muligt at forbyde besøg på udearealer, og der kan udpeges en til to faste besøgspersoner, som kan aflægge indendørs besøg, når beboernes helbred eller de fysiske rammer for besøg gør, at besøget ikke kan foregå udendørs.
Så vi har arbejdet for at finde en forsvarlig og en langsigtet løsning, så en gradvis åbning sker på en sundhedsmæssigt forsvarlig måde, hvor både beboere, pårørende og personalet kan føle sig trygge.
Og vi har i den forbindelse alle et medansvar for at holde smitten nede ved at følge sundhedsmyndighedernes anbefalinger.
Det har vi generelt været rigtig gode til, på trods af at vi altså her har eksempler på, at nogle er gået for langt.
Vi har generelt været gode til det, og jeg håber, at vi alle sammen vil blive ved med at holde smitten nede.
Karina Adsbøl (DF), 2020-06-10:
I Dansk Folkeparti er vi dybt bekymrede over det her.
Altså, det er borgerens egen bolig, man tilsyneladende er blevet nægtet at forlade – og man er blevet nægtet at gå en tur uden for plejehjemmets matrikel.
Og mange af dem, der måske har gjort det eller har været ude, har også fået besked på, at de så skulle i isolation bagefter.
Så jeg spørger bare ministeren: Mener ministeren, at der har været kommunikeret ordentligt til plejehjemmene og til kommunerne, når sådan nogle ting som det her sker?
Der har været adskillige artikler, bl.a. i Politiken og i Ekstra Bladet i dag, som kan berette om det her.
Det er jo de historier, vi hører.
Hver dag er der en plejehjemsbeboer, der ringer til mig og fortæller, at han ikke må gå ud af plejehjemmet, fordi han bor på et plejehjem, der har flere etager – og jeg fortæller hver gang, at det må man gerne; han må gerne gå en tur udenfor.
Hvordan kan det opstå?
Der må jo være gået noget galt i kommunikationen fra ministeriets side og fra myndighedernes side, når så mange kan tage fejl af, hvad retningslinjerne er, og hvad det er, man må.
Det er jo derfor, vi gang på gang i Dansk Folkeparti har efterspurgt den her positivliste over, hvad det er, man kan, frem for hele tiden at få at vide, hvad det er, man ikke kan, og hvad det er, man ikke må.
Men ministeren og hans embedsværk har jo ikke villet udarbejde den her positivliste, som vi har efterspurgt i rigtig lang tid, netop også i forhold til om man må cykle en tur på en rickshawcykel og alle de her ting, som jeg har diskuteret adskillige gange med ministeren.
Derfor skrev jeg igen til ministeren omkring det her med en til to personer på besøg: Hvem skal man vælge?
Hvis man har guldbryllup, hvem skal man så vælge at få besøg af?
Og derfor mener jeg simpelt hen, at ministeren må melde klart ud om, hvad konsekvenserne er af ulovlig frihedsberøvelse.
Magnus Heunicke (S), 2020-06-10:
Der blev stillet ret mange spørgsmål her, og jeg har 30 sekunder til at svare.
Det store spørgsmål, som jeg kan se, er, om der har været kommunikeret godt nok fra myndighederne, fra mit eget ministerium og fra de myndigheder, som jeg er ansvarlig for, til kommunerne og dermed til vores institutioner.
Og hvis der er blevet begået fejl her, synes jeg, vi skal erkende det, og så må vi få rettet de fejl.
Og jeg kan forstå, at KL også har sagt, at de er i gang med at sikre, at det ikke sker fremover i de forskellige kommuner.
Karina Adsbøl (DF), 2020-06-10:
Jamen det her er jo tilsyneladende sket i flere kommuner.
Og hvad er ulovligt?
Altså, det er jo ulovlig frihedsberøvelse.
Mig bekendt må man ikke anvende magt og holde borgere fra at gå ud af deres egen bolig.
Så ét er kommunikationen fra ministerens side, men hvad agter ministeren at gøre?
Det her er jo så essentielt.
Altså, man har kommunikeret ud på en måde, hvor man ikke har gjort det klart nok for plejehjemmene og for kommunerne, hvad de skal forholde sig til i forhold til det her.
Under hastelovbehandlingen nævnte jeg netop over for ministeren, at ministeren fik en række bemyndigelser, og at dem skulle han bruge meget, meget fornuftigt.
Ellers ville vi komme efter ham, og det er jo det, vi gør, for det er simpelt hen ikke rimeligt, at man nægter beboerne at forlade deres egen bolig og gå en tur, og at folk skal mødes i det skjulte på kirkegårde og andre steder.
Magnus Heunicke (S), 2020-06-10:
Jeg har jo konkret gjort det, at jeg har fulgt op på det, når jeg har fået præsenteret nogle ting enten fra spørgeren eller fra andre eller fået henvendelser om nogle ting, som jeg mener er forkerte.
Jeg har fulgt op på det konkret over for KL, og jeg kan citere, hvad KL har udtalt til Ritzau lørdag den 24. maj, efter at der endnu en gang var debat om den her sag.
Der sagde KL, at der er »ingen tvivl om retningslinjerne, og dem følger vi i kommunerne«.
Og så står der noget om, at man er i gang med at samle op de steder, hvor man altså har misforstået dem.
Det synes jeg er en god melding fra KL.
Vi kan nok ikke komme uden om, at der kan være enkelte fejl nogle steder, men vi skal have rettet de fejl – hver enkelt fejl – for de har jo store konsekvenser.
Det er jeg helt enig med spørgeren i.
Karina Adsbøl (DF), 2020-06-10:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om at ældre mennesker tilsyneladende er blevet nægtet at forlade deres bolig, som det fremgår af artiklen »Slut med at plejehjem nægter pårørende gåture med deres kære« bragt på www.alzheimer.dk den 20. maj 2020?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-06-10:
KL repræsenterer kommunerne som helhed, og Danske Regioner regionerne som helhed.
Landdistrikternes Fællesråd er jo den organisation, som repræsenterer landdistrikterne som helhed.
Når udligningsreformen jo netop er noget, der kommer til at berøre landdistrikterne dybt,
hvad er det så, der gør, at ministeren slet ikke har haft Landdistrikternes Fællesråd i sine overvejelser, da ministeren skulle beslutte, hvem de ville gøre høringsberettigede?
Astrid Krag (S), 2020-06-10:
Jeg vil starte med at understrege, at ministeriet i forbindelse med høring om L 196, som udmønter aftalen om udligningsreformen, har modtaget høringssvar fra bl.a. Landdistrikternes Fællesråd.
Det er også medtaget i det høringsnotat, der er oversendt til Folketingets Social- og Indenrigsudvalg den 27. maj.
Jeg er meget positiv over for det store engagement, der har været omkring udligningsreformen.
Jeg har modtaget og besvaret et stort antal henvendelser.
Jeg har holdt en lang række møder med både enkeltkommuner og kommunegrupperinger.
Det gælder også Landdistrikternes Fællesråd.
Så jeg vil sige, at der har været en høj grad af inddragelse, og det er også afspejlet i den endelige aftale, som jeg synes indeholder en god balance af de mange synspunkter og hensyn, der er, og jo vigtigst af alt sørger for et Danmark i bedre balance, hvor forskellene ikke bliver for store.
Ministeriet har sendt det konkrete lovforslag i høring hos KL og Danske Regioner, som repræsenterer landets kommuner og regioner.
Desuden er det lagt offentligt tilgængeligt på Høringsportalen, så alle har haft adgang til at afgive et høringssvar.
Det er samme fremgangsmåde som ved tidligere lovforslag om ændringer i udligningssystemet.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-10:
Men jeg tror måske, at der bliver talt en uenighed op, som der i virkeligheden ikke er.
Jeg tror grundlæggende, at vi er enige om, når vi kigger på at åbne Danmark igen, at et af de områder, hvor vi gerne vil prioritere, at det kan blive lettest muligt at færdes på tværs af grænserne uhindret, præcis er grænseområdet – en luksus, som vi jo desværre ikke endnu kan tillade os i forhold til vores svenske naboer eller i øvrigt verden omkring os.
Marie Krarup (DF), 2020-06-10:
Hvad er ministerens holdning til, at børn i dag får mere og mere mærkelige navne, som f.eks. Ønne og Diddedarling?