runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Det er bare, fordi det bliver en sådan lidt mærkelig diskussion om abonnementer.
Med det kendskab, som ordføreren har til dansk erhvervsliv, kan ordføreren så ikke bekræfte, at langt de fleste virksomheder jo køber sådan en erhvervspakke, og så er der jo en ganske klækkelig rabat på både det ene og det andet, og at de der tal, som Socialdemokraterne rejser rundt med, næppe holder for en nærmere prøvelse?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-04:
Jo, det er i hvert fald også sådan, jeg har opfattet reglerne
Jeg mener også, at det er sådan, reglerne er.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-04:
Grunden til, at jeg tager ordet, er egentlig det eksempel, hr. Malte Larsen kom med, som jo indbefattede en internetforbindelse, så vil ordføreren ikke bare bekræfte, at hvis man får en internetforbindelse, er der faktisk ikke skat på den, hvis man har adgang til virksomhedens systemer?
Det, der er spøjst, er, at hvis man så har en telefon, som også har adgang til internettet og til virksomhedens systemer, er der beskatning på den.
Det er jo det, der er det lidt paradoksale i det her, ikke?
Vil ordføreren ikke bare bekræfte, at med det eksempel, som Socialdemokratiet kom med, hænger det sådan ikke sammen, for der er ikke skat på en internetforbindelse, hvis man har adgang til mailserveren, til filserveren, og hvad der ellers kan være af andre ting?
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, når jeg hører fru Louise Schack Elholm her, at hvis nu Venstre var lidt mere ambitiøse på skatteområdet og udviste lidt mere mod, behøvede man måske ikke altid at jagte de fattigste for at gøre det til noget attraktivt at arbejde, altså når man skal forfølge sit mantra om, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det synes vi andre også, men hvis man nu var lidt ambitiøs på at lette skatten på arbejde, behøvede man måske ikke at trykke de fattigste ned.
Man kunne måske kigge på dét i stedet for.
Sandheden er jo, at hvis vi tør at være en lille smule ambitiøse og tør at lave et ordentligt korrektiv til den førte politik, ville der måske være et perspektiv i det for befolkningen, og så ville vi måske også kunne vinde en fælles frihedsdagsorden i borgerlig lejr.
Er det noget, som kunne kalde på lidt overvejelser hos Venstre?
Louise Schack Elholm (V), 2021-05-04:
Tak for ordet.
Som jeg allerede har sagt flere gange, men vil benytte enhver anledning til at sige, har denne regering hævet skatterne og afgifterne mere end 30 milliarder gange ...
Det er alligevel ambitiøst, hvad?
Jeg skulle bare se, om I var vågne.
Nej, den her regering har hævet skatterne og afgifterne mere end 30 gange og for mere end 12 mia. kr.
Det synes vi i Venstre er rigtig ærgerligt.
I Venstre har vi sådan set et mål om, at det skal kunne betale sig at komme i arbejde.
Derfor støtter vi også den del af forslaget, som handler om at øge beskæftigelsesfradraget med 1.000 kr.
Det er, fordi det har en værdi at være en del af det arbejdende fællesskab.
Jeg tror, det er nogle dage siden, jeg så en undersøgelse, der viste, at hvis forældre i en udsat familie får et arbejde, er risikoen for, at barnet får det så skidt, at det skal fjernes, mindsket.
Det viser jo noget om, hvilken social betydning det har at være en del af det arbejdende fællesskab.
Det er også derfor, vi i Venstre prioriterer at sikre, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde.
Vi har desværre ikke finansiering til også at støtte den del med topskattegrænsen, men vi forstår sagtens ønsket.
Så i Venstre er vi positive over for den del, der handler om beskæftigelsesfradraget, men kan desværre ikke støtte den del om topskattegrænsen.
Malte Larsen (S), 2021-05-04:
Jeg har svært ved at få øje på dem.
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Så vil jeg gerne lige ind til noget semantisk, for det har en psykologisk betydning.
Hver gang man foreslår eller nogen foreslår, at man rykker topskattegrænsen, altså grænsen for, hvornår man betragtes som havende en meget, meget høj indtægt i forhold til gennemsnittet – det var jo det, der var tanken med topskatten i sin tid, da den blev gennemført af Mogens Lykketoft – så kommer der altid det, at man siger: I vil sænke topskatten, I vil sænke topskatten.
Vil hr. Malte Larsen erkende, at det er en tilsnigelse at sige, at man sænker topskatten, når man blot forøger grænsen for, hvornår man betaler topskat?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-04:
Jeg forstår godt, at Socialdemokratiet vil bruge pengene på noget andet.
Fair nok.
Den diskussion behøver vi ikke at tage.
Men kunne ordføreren redegøre for, hvilke positive effekter det vil have økonomisk at hæve topskattegrænsen?
Malte Larsen (S), 2021-05-04:
Der kom et for mig nyt ord, der hed semantisk.
Jeg vil gå ned og google efterfølgende, hvad det betyder.
Men vi har jo tidligere været med til at flytte grænsen for, hvornår der skulle betales topskat.
Som jeg siger, er vi i den situation, at vi gerne vil, at sådan nogle ting her foregår i et samlet hele og altså som en del af de forhandlinger, der foregår om f.eks. en finanslov.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-04:
Er det ordførerens opfattelse, at der ikke vil være nogen positive effekter af at hæve topskattegrænsen?
Når ordføreren ikke kan pege på, hvilke det er, er det så, fordi ordføreren ikke mener, der er nogen, eller er det bare, fordi ordføreren ikke ved, hvilke det vil være?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-04:
Her har vi et forslag til at afskaffe skatten på arbejdstelefon og arbejdsgiverbetalt internet.
Vi synes, det er et fornuftigt forslag fra Det Konservative Folkeparti, og det støtter vi selvfølgelig.
Det er et forslag, som har sin historik fra et finanslovforslag tilbage fra 2017, det må have været i forhold til finansloven 2018.
Og jeg kan huske, da det kom, at jeg undrede mig over, hvorfor det var, at man ikke indførte det fra 2019.
Hvorfor rykkede man det til 2020 i forhold til at indføre det?
For man vidste jo, at der skulle afholdes et valg i 2019, og derfor var der mulighed for, at man så kunne sige, at hvis der kom et skifte i magten, ville man bare lade være med at indføre det her.
Og jeg kan ikke lade være med at tænke på, at hvis man havde været lidt mere handlekraftig og havde fjernet det fra 2019, så kunne det være, at det ville have været mere vanskeligt for en ny regering at indføre en ny skat i stedet for bare at lade være med at sige, at man vil sætte den i gang.
Nå, men det er jo historieskrivning.
Vi synes, det er et godt forslag.
Så bliver der også nævnt det her med, at det kommer mest topskatteydere til gavn.
Og hvis man kigger på de tal, som der var i svaret dengang, viste det sig jo, at der var 276.000, som ikke var topskatteydere, og som blev berørt af det her.
Og at der var 236.000, som var topskatteydere, og som ville blive berørt af det.
Så det er bare lige for at få det faktuelle på plads.
Men vi kan sagtens støtte forslaget fra Konservative.
Rune Lund (EL), 2021-05-04:
Enhedslisten bakker op om og er glade for, at det nye flertal efter valget i juni 2019 finansierede finansloven for 2020 ved bl.a. at rulle denne skattenedsættelse tilbage.
Og i år vurderes den at indbringe 600 mio. kr., og de penge er blevet brugt til bl.a. Enhedslistens prioriteter for finansloven for 2020, bl.a. flere ressourcer til psykiatrien samt en række grønne initiativer.
Tidligere beregninger viser, at knap 40 pct. af skattelettelsen gik til den tiende indkomstdecil, altså de 10 pct. med de højeste indkomster.
Derfor mente vi dengang som nu, at det er en god måde at finansiere progressive og grønne initiativer på, og derfor kommer Enhedslisten naturligvis heller ikke til at støtte dette beslutningsforslag.
Carl Valentin (SF), 2021-05-04:
Det er jo lidt svært at lave om nu.
Den beslutning er jo truffet, så man kan nok ikke finansiere en afskaffelse af skatten på telefoner osv. med ikke at give erstatning til minkavlerne, for det har vi jo besluttet at gøre.
Så nej, det kan man ikke finansiere det med.
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Det her er grundlæggende et godt forslag, men det er jo noget mærkeligt noget at komme med sådan en udtalelse om, at det så kommer topskatteyderne til gode.
Men det er jo så også dem, der betaler mest i skat, og de må så ikke få noget som helst.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at få lavet en beregning på, om det her forslag ikke reelt set ville være med til at fremme beskæftigelsen, altså arbejdsudbud og antal timer, der bliver arbejdet.
Jeg tror da, at vi alle sammen er enige om, at det godt nok havde set skidt ud, hvis folk ikke havde kunnet arbejde hjemmefra i den tid, vi har været igennem.
Derfor har jeg meget, meget stor sympati for forslaget.
Det er bare sådan, at vi i KD har fremlagt en 2030-plan, og der har vi prioriteret skattelettelserne på topskatten, som vi skal diskutere her om lidt, beskæftigelsesfradraget og afskaffelse af generationsskiftebeskatningen.
Så har vi prioriteret nogle udgifter i den offentlige sektor og lavet et regnestykke, som giver en balance på 2 mia. kr., og jeg vil gerne holde den balance på 2 mia. kr.
Det gør, at det er vanskeligt lige at bruge 600 mio. kr., hvis man ikke finder dem et andet sted.
Men jeg vil godt være med til sammen med Det Konservative Folkeparti og andre, der vil støtte det her, at finde den konkrete finansiering til at gennemføre forslaget her, fordi det er fornuftigt, og fordi vi gerne vil have folk til at arbejde mere.
Det er der måske nogle der ikke vil, men det er sundt for samfundsøkonomien, og når man gerne vil have folk til at arbejde mere, skal man jo ikke beskatte arbejdet og de instrumenter, der bruges til arbejdet, mere.
Men jeg kan selvfølgelig godt se, at problemet med sådan et forslag her er, at man kommer til at give SF og Enhedslisten nogle nye beskatningsidéer, men vi må så håbe, at de ikke bliver realiseret.
Vi vil meget gerne gå konstruktivt ind i det her, men for nuværende kan jeg ikke lige trække pengene op af lommen.
Jeg vil gerne være med til at se på det, men jeg synes helt grundlæggende, at når man fremsætter forslag i Folketinget, må man godt være en lille smule konkret med sin finansiering, for det gør det lettere for os andre at støtte de formål, vi gerne vil være med til at støtte.
Så med disse ord er det et måske.
Carl Valentin (SF), 2021-05-04:
Der er jo blevet brugt flere argumenter for det her forslag.
Det bliver bl.a. motiveret med behovet for effektiv digital kommunikation.
Altså, de mennesker, der får arbejdsgiverbetalt telefon, har jo i langt de fleste tilfælde råd til at betale for det gode.
At afskaffe skatten vil koste en del penge, og skattesænkningen vil være skæv.
Og Konservative foreslår, at afskaffelsen af skatten bl.a. finansieres gennem arbejdsmarkedsreformer.
Jeg tvivler på, at vi kan blive enige med Konservative om, hvilke typer reformer der skal laves på det område, og vi synes heller ikke, at skatten skal afskaffes.
Så det er jo sådan set meget nemt.
Det er blevet sagt her i debatten, at det er lidt mærkværdigt, at man skal betale skat af en iPhone, men ikke af en iPad.
Og det er jo, fordi en iPad er at betragte som en computer.
I forlængelse af det vil jeg gerne takke for idéen til måske at lave en skat på iPads fremadrettet.
Det kan være, at SF kan bruge det som finansiering i fremtidige finanslovsforslag.
Så får vi også rettet op på den skævhed.
Vi er imod forslaget.
Tak for ordet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-04:
Det lyder rigtig billigt – jeg tænker, at der så er nogle forbrugertakster, der kommer efterfølgende.
Men det er jo op til den enkelte at indrette sig efter det.
Men pointen er jeg helt med på, og det var også det, jeg sagde i min tale, altså at de 3.000 kr. er højt sat.
Hvis man alene tager udgangspunkt i mobilabonnementet – jeg ved godt, at der også er en telefon, der følger med, men det må man gå ud fra er arbejdsgiverdelen af det – så er det jo alligevel 250 kr. om måneden, og jeg har faktisk ikke oplevet, at man kan finde et mobilabonnement til 250 kr. om måneden.
Jeg har faktisk ikke set nogen, der er så høje – så god er konkurrencen da trods alt på markedet.
Tak for spørgsmålet.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-04:
Mange tak til Dansk Folkeparti for også at stå ved det, som vi havde aftalt inden valget.
Det er vi glade for i Det Konservative Folkeparti.
Jeg vil bare korrigere hr. Dennis Flydtkjær.
Altså, man kan faktisk få et abonnement ned til 10 kr. om måneden.
Jeg har selv en telefon, som jeg købte for 200 kr., og den har jeg haft i hvert fald i 5 år, så den repræsenterer en værdi på ca. 40 kr. om året, og så har jeg et telefonabonnement på 10 kr. om måneden, og det er så 120 kr. Så det er 160 kr. om året, det koster mig at have den telefon.
3.000 kr. om året er meget, meget dyrt for et telefonabonnement og en telefon.
Selv hvis man giver en iPhone, som jo også holder nogle år, så tror jeg, det er svært at komme op på de 3.000 kr. om året i gennemsnit.
Så det er urimelig højt sat at blive beskattet af 3.000 kr.
Så jeg vil spørge: Kunne man f.eks. have finansieret det ved at have ladet være med at lave en ulovlig nedslagtning af minkbranchen?
Det er de der ca. 19 mia. kr., det koster.
Jo, jo, det er det jo.
Hvis man får for 11.000 kr. og kun bliver beskattet af 3.000 kr., er det billigt, men det er jo heller ikke det, jeg gør indvendinger imod.
Jeg gør indvendinger imod, at man, hvis man får meget mindre, også bliver beskattet af 3.000 kr. om året.
Det er dér, problemet ligger.
Og det er jo derfor, at det netop primært er folk med relativt høje lønninger, som får mobiltelefoner af deres arbejdsgiver.
Så hvis nu Socialdemokraterne vil være med til at lave en mere rimelig beskatning, så det også kunne betale sig at give en billig telefon til sine medarbejdere, så var der flere medarbejdere, også helt almindelige socialdemokrater, der ville få sådan en telefon.
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Tak for det.
Vi deltager i hvert fald meget gerne konstruktivt i diskussionen om at finde de penge.
De skal kunne findes.
Og jeg synes stadig væk, det kunne være interessant, hvis der kunne laves en beregning på, hvor meget det fremmer de ekstra timer, der rent faktisk bliver arbejdet.
For det tæller jo også i det samlede regnskab.
Malte Larsen (S), 2021-05-04:
Ordføreren valgte så behændigt ikke at forholde sig til, at jeg her både snakkede om en internetopkobling, om en mobiltelefon og om en udskiftning af mobiltelefonen til 11.000 kr. om året – det opfatter jeg som noget, der sker ude i virkeligheden.
Jeg tror ikke på, at arbejdsgiverbetaling foregår på den måde, som ordføreren påstår, ret tit.
Så siger jeg bare: Hvis man får de værdier stillet til rådighed, altså for mere end 11.000 kr. om året, er det så ikke en billig beskatning, altså hvis man kun bliver beskattet af 3.000 kr. om året?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-04:
Altså, jeg vil være meget forundret, hvis hr. Malte Larsen ikke kan finde et mobiltelefonabonnement til mindre end omkring 11.000 kr. om året.
Nu er jeg lige gået ind på OK Mobils hjemmeside her meget, meget hurtigt, mens vi taler, og der kan jeg se, at man, i forhold til noget af det første, der kommer op, kan få et abonnement til 79 kr. om måneden.
Så vi er altså ikke deroppe, og jeg har altså selv et abonnement til 10 kr. om måneden, som jeg så har fundet ved at lede grundigt efter noget, der er meget billigt, og det er selvfølgelig uden opkald; det kommer så oveni, men det er et abonnement, hvor man bare kan ringe til mig.
Så vi er langt under 3.000 kr. om året, og derfor er det total urimeligt, at man bliver beskattet af så højt et beløb, selv hvis man har en meget, meget billig telefon og et meget billigt telefonabonnement.
Telefonen selv kan du få for 200 kr.
Så 3.000 kr. er voldsomt, synes jeg, og jeg synes, det er urimeligt, at man skal beskattes af meget mere, end man får værdi af sin arbejdsgiver.
Malte Larsen (S), 2021-05-04:
Tak. …
[Lydudfald]
… tage ordføreren gennem et eksempel, som jeg opfatter som mere realistisk end det, ordføreren selv præsenterede før.
Jeg har været på Stofas hjemmeside og på forsiden valgt den billigste internetopkobling, som koster 4.800 kr. om året.
Jeg har været på Telmores hjemmeside og valgt den billigste, der var på forsiden, til 299 kr. om måneden.
Jeg har konstateret, at en helt almindelig iPhone 7 hos POWER koster 6.500 kr.
Det er vel realistisk, at sådan en bliver udskiftet hvert andet år, hvis man altså kan nøjes med en iPhone 7.
Og her har jeg så ikke forholdt mig til udgifterne til etableringen, men i alt giver det 11.600 kr. om året.
Er det også i ordførerens optik korrekt, at de 11.600 kr. vil blive beskattet med skatteværdien af 3.000 kr. om året?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-04:
Mange tak for en positiv modtagelse af vores forslag.
Jeg vil også gerne rose Kristendemokraterne og hr. Jens Rohde for de økonomiske planer, som de har lagt frem.
Jeg var jo en lille smule jaloux, da jeg den anden dag så, at CEPOS havde lavet en oversigt over, hvilke partiers finanslovsforslag der gav størst vækst i bnp og beskæftigelsen, og så, at Kristendemokraterne marginalt havde overhalet Det Konservative Folkeparti, som ellers havde et meget ambitiøst finanslovsforslag, som det mest økonomisk ambitiøse parti i Danmark.
Så det synes jeg er rigtig flot, og så tager vi revanche her med vores næste udspil, kan jeg så love, for det vil vi ikke have siddende på os.
Men jeg er helt enig med hr. Jens Rohde i, at det jo er lidt absurd – også når vi taler om at digitalisere Danmark og ruste os med god teknologi osv. – at vi beskatter mobiltelefonen.
Ud over at det er ekstremt bureaukratisk og besværligt, er det i øvrigt også dårligt for miljøet, fordi man opfordrer folk til at rende rundt med to telefoner – en arbejdstelefon og en privat telefon.
Så tak for støtten.
Og så skal vi alle sammen måske være lidt mere grundige med vores forslag og have forberedt dem og snakket med andre partier, inden vi fremsætter dem, så vi kan finde en løsning på det.
Det Konservative Folkeparti foreslår, at skatten på arbejdsmobiltelefoner bliver afskaffet.
Det er i dag sådan, at hvis man har fået en mobiltelefon af sin arbejdsgiver, skal man betale skat af 3.000 kr. årligt, også hvis man har en meget billig telefon, som har en værdi på langt, langt mindre end 3.000 kr. om året.
Det er en smålig skat, det er bureaukratisk, og det er dårligt for miljøet, for det betyder, at man enten skal acceptere at blive beskattet af 3.000 kr. om året, eller også skal man have to mobiltelefoner: en privat og en, som man kun bruger til arbejdet.
Det er jo meget få jobs i Danmark, som man kan varetage uden at have en telefonbog på sig, så man skal jo have en telefon på den ene måde eller den anden måde.
Vi synes, det er meget oplagt og rimeligt, at arbejdsgiverne leverer det arbejdsredskab, og vi synes, det er hensigtsmæssigt, at man kan nøjes med at have én, således at man også kan bruge den ene mobiltelefon, man har fået af sin arbejdsgiver, privat.
Principielt er det jo rigtigt, at hvis man får noget af sin arbejdsgiver, som man også kan bruge privat, skal det beskattes, for ellers vil arbejdsgivere begynde at give deres medarbejdere fjernsyn, biler og alt mulig andet i stedet for løn for at undgå beskatning.
Men mobiltelefoner er ikke noget, arbejdsgivere giver deres medarbejdere for at undgå beskatning.
Det er et nødvendigt arbejdsredskab.
Vi havde besluttet at afskaffe skatten på arbejdsmobiltelefoner.
Den røde regering genindførte den.
Vi forstår ikke hvorfor, og vi foreslår, at vi genafskaffer denne skat.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-04:
Nej, det er også helt fair.
Det var bare et sted, hvor man kunne finde det, hvis vi skulle finde finansieringen i nogle arbejdsmarkedsreformer.
Og så tænkte jeg bare, at det jo kunne være, at KD også havde en holdning til det, for det er jo også noget, der vil øge arbejdsudbuddet ret betragteligt, hvis man ændrer på dimittendsatsen.
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Det har vi ikke drøftet, og det har vi ikke taget stilling til.
Det indgår ikke i vores plan.
Og jeg mener faktisk, der er forskellige muligheder.
Man kan også lave småjusteringer af vores egen plan.
Det er jeg sådan set åben over for.
Jeg kan ikke lige stå og forholde mig til dimittendsatsen her.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-04:
Tak – og det var gode og konstruktive toner fra Kristendemokraterne.
Nu står der »arbejdsmarkedsreformer« i De Konservatives forslag til, hvordan finansieringen kunne blive.
En arbejdsmarkedsreform kunne jo i hvert fald være dimittendsatsen.
Hvordan har Kristendemokraterne det med den?
Kunne det være et finansieringsforslag?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-04:
Tak, og tak til ordføreren for en grundig stillingtagen til og diskussion af det her meget, meget vigtige skridt til fordel for naturen – et paradigmeskifte for, hvordan vi behandler naturen og giver naturen plads i vores land.
Ingen er uenige om dyrevelfærd.
Selvfølgelig skal vi ikke gå på kompromis med den, og det er netop også det, der ligger i forvaltningsplanerne osv., men vi bliver nødt til at gå til dyrevelfærden på en anden måde, netop fordi det er en anden form for arealer.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre ordføreren om, er meget det her med friluftsliv og adgang til de her arealer.
Er ordføreren ikke enig i, at når vi nu skal prøve at give plads til biodiversiteten – noget helt nyt i dansk naturpolitik – så kræver det også, at vi bruger naturen på en anden måde i friluftslivet, og at vi måske skal gå på kompromis med noget af det, vi plejer til at gøre, og gøre det på andre måder, og at det sådan set er det, der lægges op til, og ikke restriktioner, så man ikke kan få lov til at komme ud i naturnationalparkerne?
Jacob Jensen (V), 2021-05-04:
Jeg synes, det er rigtig fint, at man tænker på nye måder.
Det er jo ligesom derfor, man laver ny lovgivning.
Det er, fordi man gerne vil gøre tingene på en anderledes måde end den, man har været vant til.
Vi noterer os bare, at der i høringssvarene er en stærk bekymring hos flere af friluftsforeningerne, motionsklubber m.v., og det er en bekymring, som vi gerne vil adressere i udvalgsbehandlingen for netop at sikre, at der bliver både plads og udvikling af biodiversitet og natur, men at man samtidig også har en adgang.
Jeg siger ikke, at det skal være præcis på den måde, som vi hidtil har kendt, men når man forestiller sig en indhegning og noget beskyttelse, er det klart, at det selvfølgelig rejser et spørgsmål om, hvad det er for en beskyttelse, hvad det er for nogle muligheder, der så er tilbage for dem, der gerne vil benytte naturen som en del af en friluftsoplevelse.
Så det er den bekymring, vi også giver udtryk for, og det, vi gerne vil have udboret i udvalget.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-04:
Det handler jo netop om, at vi lige pludselig indretter nogle områder på naturens præmisser, og at vi så skal benytte os af dem som mennesker på naturens præmisser, altså give naturen forrang.
Det kræver jo, at man ændrer nogle ting.
Det kræver, at vi laver et friluftsliv på en anden måde, som er lige så berigende og lige så fantastisk, for det bliver jo skønne naturoplevelser, man får.
Men jeg tror bare, det er meget vigtigt at have for øje, at der er nogle ting, der skal ændres, at der er nogle ting, vi plejer at gøre, som vi må gøre på en ny måde, hvis vi altså reelt set vil sikre mere natur og styrke biodiversiteten i vores samfund, hvilket vi jo siger at vi gerne vil, på EU-plan, FN osv.
Jacob Jensen (V), 2021-05-04:
Det tror jeg ikke nødvendigvis altid vi skal og heller ikke i den her situation.
Det, jeg bare siger, er, at det jo ikke kun foregår på naturens præmisser.
En indhegning er ikke en naturlig ting, så der er jo også nogle ting her i de overgange, som kan være problematiske, både for dyrene og naturen, men også for de mennesker, som er og bor og færdes i området.
Det er sådan set den problemstilling, jeg noterer mig i høringssvarene, og det er den problemstilling, som vi gerne vil rejse igen, når vi skal diskutere det i udvalget.