runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2020-02-26:
Tak for den besvarelse, minister.
Altså er der ikke andre aktuelle planer end dem, Socialdemokraterne er gået til valg på at gennemføre på et tidspunkt.
Jeg kan sådan set godt leve med begge synspunkter, som er, at Socialdemokraterne som punkt 1 siger, at man vil udflytte styrelsen – helt rimeligt, så kan man lige så godt få det gjort – og som punkt 2, at det vil man ikke, fordi der er behov for at genopbygge.
Det sidste synspunkt var jo det, den tidligere regering endte med at have.
Men man lægger sig midt imellem og siger: Vi har ikke nogen aktuelle planer, nu er vi blevet klogere, nu har vi fået regeringsmagten, og nu har vi sat os ind i tingenene – underforstået, at det havde vi så ikke, da vi var i opposition – men på et eller andet tidspunkt kunne vi godt tænke os det.
Statsministeren har også involveret sig, og jeg tror da, at det har flyttet vælgere i Nordjylland, hvor statsministeren til Folketingets åbning i 2017 til TV2 Nord, som er et stort nordjysk medie, jo har sagt: Det ville være naturligt, at Fiskeristyrelsen ligger i Nordjylland.
Derfor synes jeg, at den ansvarlige minister af hensyn til både medarbejderne og nordjyderne skylder et svar.
Er regeringens plan at udflytte den pågældende styrelse så hurtigt som muligt, når det kan lade sig gøre, eller er regeringens plan ikke at gøre det, fordi der er behov for et genopbygningsarbejde her i København?
At lægge sig midt imellem, som er det, ministeren gør, og det gælder både det forrige og det her spørgsmål, må jeg sige jeg synes er meget mærkeligt.
Så bliver det sådan en selvopfyldende profeti, at det i hvert fald aldrig lykkes.
Mogens Jensen (S), 2020-02-26:
Nej, jeg er ikke enig i den udlægning.
Regeringen lægger generelt stor vægt på at skabe et mere sammenhængende Danmark med lige muligheder for udvikling af arbejdspladser og fællesskab og velfærd i hele landet, på tværs af land og by, og som jeg netop lige har redegjort for under det foregående spørgsmål, har vi sagt meget klart før valget, at Nordjylland ville være et oplagt sted at lægge Fiskeristyrelsen – som jeg nævnte, er det Danmarks største fiskeriregion, og der er et stærkt juridisk miljø på Aalborg Universitet.
Men der er behov for ro om rammerne for styrelsens genopretningsarbejde, og derfor ligger der ikke nogen aktuelle planer på bordet for den konkrete udflytning af styrelsen.
Karsten Lauritzen (V), 2020-02-26:
Er ministeren enig i, at det var en populistisk politisk melding uden fagligt grundlag eller forarbejde, da Socialdemokraterne i opposition foreslog at udflytte Fiskeristyrelsen, og er det derfor, at regeringen nu mener noget andet?
Mogens Jensen (S), 2020-02-26:
Hr. Karsten Lauritzen ved jo, tror jeg, udmærket godt, hvad det er for et kæmpe genopretningsarbejde, der i dag foregår i Fiskeristyrelsen.
Det er derfor, jeg her i dag siger, at der ingen aktuelle planer er om en udflytning af Fiskeristyrelsen, for der skal være ro omkring det arbejde.
Det tror jeg sådan set er til at forstå.
Karsten Lauritzen (V), 2020-02-26:
Vil ministeren forklare, hvorfor regeringen ikke længere mener, at det er hensigtsmæssigt at udflytte Fiskeristyrelsen til Nordjylland, som det ellers blev foreslået af Socialdemokraterne, da de var i opposition?
Mogens Jensen (S), 2020-02-26:
Tak for spørgsmålet.
Vi har sagt meget klart før valget, at Nordjylland ville være et oplagt sted at lægge Fiskeristyrelsen.
Nordjylland er – og det ved spørgeren udmærket – Danmarks største fiskeriregion, og der er et stærkt juridisk miljø på Aalborg Universitet.
Det mener vi fortsat nu, hvor vi er i regering.
Men kammeradvokaten og Rigsrevisionen har i flere rapporter påpeget, at der er behov for et massivt genopretningsarbejde i Fiskeristyrelsen.
Den opgave tager regeringen meget alvorligt og ønsker jo, at der skal være ro om den opgave.
En velfungerende fiskeriforvaltning er en helt afgørende forudsætning for et velfungerende fiskeri.
Det er derfor, at vi som regering har sagt, at der ikke ligger nogen aktuelle planer på bordet for den konkrete udflytning af Fiskeristyrelsen.
Så Venstre kunne jo med fordel have lyttet til Socialdemokratiet, da vi foreslog en udflytning i 2017.
Karsten Lauritzen (V), 2020-02-26:
Så det er nye oplysninger, der fører til, at regeringen nu ikke længere mener det, de mente, da de var i opposition, nemlig at man skulle udflytte Fiskeristyrelsen til Nordjylland.
Det mener man så ikke nu, hvor man har fået muligheden for at gøre det – man mener noget andet.
Må jeg forstå ministeren sådan, at det er på basis af nogle helt nye oplysninger, at man er nået frem til den nye konklusion – eller hvad er årsagen til, at Socialdemokraterne mener noget andet nu, hvor de sidder i regering, end da de var i opposition?
Mogens Jensen (S), 2020-02-26:
Jamen nu er der jo mulighed for, at denne glimrende socialdemokratiske regering kan sidde i meget lang tid, så det kan jo være, at Karsten Lauritzen kan få sine ønsker opfyldt ude i fremtiden.
Det vil jeg da selvfølgelig håbe for ham.
Som jeg sagde, mente Socialdemokratiet før valget, at Nordjylland er et oplagt sted at lægge Fiskeristyrelsen.
Det mener Socialdemokratiet også nu, hvor vi er i regering.
Men det er jo rigtigt, at der, siden den udmelding kom fra Socialdemokratiet, er påbegyndt et ret omfattende genopretningsarbejde i Fiskeristyrelsen.
Det er ret massive problemer, der har været i Fiskeristyrelsen.
Den omfatter en stor indsats med bistand fra både kammeradvokaten og Rigsrevisionen, og det arbejde skal selvfølgelig bringes til ende.
Karsten Lauritzen (V), 2020-02-26:
Bare lige for at få det slået helt fast vil jeg spørge, om det så er nogle helt nye oplysninger, der nu gør, at Socialdemokraterne mener noget andet her nogle få måneder inde i regeringstiden, end man mente, da man var i opposition.
For jeg kan i hvert fald erindre at have hørt en del socialdemokrater også i en periode op til valgkampen sige, at det var Socialdemokraternes politik.
Og der er måske også nogle vælgere, der har stemt på Socialdemokratiet, i hvert fald i Nordjylland, med forventningen om, at det, man sagde inden og i valgkampen, var noget, man også ville gennemføre efterfølgende.
Men det vil man ikke længere, må man forstå; eller hvad?
Mogens Jensen (S), 2020-02-26:
Nu siger jeg det så for tredje gang: Socialdemokratiet mente før valget og sagde under valget, i 2017, at Nordjylland ville være et oplagt sted at placere Fiskeristyrelsen.
Det mener vi fortsat nu, hvor vi er i regering.
Karsten Lauritzen (V), 2020-02-26:
Og det er jo der, hvor jeg bliver en lille smule forundret.
Regeringen kan jo ikke mene, at Fiskeristyrelsen skal udflyttes, når man er oppositionsparti, og mene noget andet nu, hvor man har fået muligheden for at indfri løftet.
Det kræver jo ikke lovgivning.
Det er jo en ministerbeslutning, som mange af de andre udflytninger er.
Så er der ikke lige nogen aktuelle planer om det.
Nils Sjøberg (RV), 2020-02-26:
I den svenske BPSD-model har man mindsket udadreagerende adfærd hos flere end 63.000 personer med demens siden 2010.
Mener ministeren, at der bør tages særlige initiativer til at gøre den succesfulde ordning, som også er afprøvet i Danmark, permanent på alle plejehjem i Danmark til gavn for de demente, deres pårørende og personalet?
Benny Engelbrecht (S), 2020-02-26:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo ikke første gang, vi vender dette, og derfor kommer noget af det også til at blive gentagelser.
Først og fremmest synes jeg, det er væsentligt at sige, at der efter Banedanmarks vurdering er en tilstrækkelig kapacitet til at afvikle den nuværende transport, og det er også deres vurdering, at man kan håndtere en stigning i gods- og persontrafikken på op til 40 pct. frem mod 2030.
Men som jeg også i flere sammenhænge har nævnt, vil jeg sørge for, at der tilvejebringes oplysninger om, hvad nye undersøgelser af dobbeltsporet vil skulle omfatte, og hvad de vil koste.
Og hvorvidt vi så på baggrund af dette oplæg skal igangsætte en undersøgelse af dobbeltsporet mellem Tinglev og Padborg, bliver i sidste ende et prioriteringsspørgsmål og afhænger i sagens natur af, hvad der er opbakning til i Folketinget.
Givet spørgerens interesse for dobbeltsporet går jeg ud fra, at det er noget, som Det Radikale Venstre i givet fald vil bringe op i forbindelse med forhandlingerne om en ny grøn infrastrukturaftale.
Det ser jeg frem til at drøfte med Det Radikale Venstre og de øvrige partier.
Nils Sjøberg (RV), 2020-02-26:
Jamen jeg vil jo sige, at der de sidste 25 år, ja, faktisk siden 1938, har været planer om at anlægge det her spor endnu en gang.
Og Folketinget har jo tidligere, i begyndelsen af 1990'erne, besluttet sig for, at det her spor skulle genetableres.
Så selv om det ikke bliver besluttet nu og her, er det en sag, hvor det her spor allerede burde have været etableret for lang tid siden.
Som ministeren ved, er strækningen mellem Padborg og Tinglev det eneste sted på hele strækningen mellem Nordnorge og Syditalien, hvor der ikke er dobbeltspor.
Det her giver nogle voldsomme problemer, fordi det simpelt hen er nødvendigt at skulle køre, når vi bor, hvor vi gør.
Ministeren bor ligesom jeg selv i Sydjylland, og der er rigtig meget godstrafik, der må foregå via lastbil i vores område.
Og dermed vil det her også have stor betydning for CO 2 -reduktionen, når nu den her forbindelse forhåbentlig snart bliver etableret.
Hvad tænker ministeren om et så massivt samlet opråb fra folkevalgte og industrien i forhold til dobbeltsporet?
Hvad er ministerens overvejelser i den her sammenhæng?
Benny Engelbrecht (S), 2020-02-26:
Jeg konstaterer i hvert fald først og fremmest, at den tidligere regering ikke havde nogen planer om at investere her, og det betyder også, at det beslutningsgrundlag, der ligger nu, er det, som spørgeren selv påpeger – altså det, der ligger tilbage fra 1993.
Så alt andet lige er det sådan, at skal man ned ad en vej, hvor man udvider dette spor, vil det kræve nogle nye undersøgelser, ikke mindst fordi der jo bl.a. også er kommet nye signalsystemer til siden da.
Og det er også derfor, jeg har påpeget, at jeg vil sikre, at der ligger et beslutningsgrundlag, når der skal drøftes infrastrukturinvesteringer igen.
Nils Sjøberg (RV), 2020-02-26:
Ministerens egen politiske ordfører, hr. Jesper Petersen, har kaldt det en katastrofe, at det her ikke er etableret allerede.
Han nævner konkret, at det er en katastrofe, og han nævner også, som ministeren gør det, den tidligere regering i den her sammenhæng.
Så i hvor høj grad er dette byggeri en prioritet for ministeren – i lige så høj grad som det er for ministerens partifælle?
Benny Engelbrecht (S), 2020-02-26:
Som sagt handler det jo ikke blot om, hvad jeg som minister ønsker at prioritere, men også, hvad Folketinget ønsker at prioritere.
Derfor synes jeg også, at det er lige så interessant, hvilke partier der i givet fald vil bære dette ind til bordet.
Og som sagt, givet spørgerens interesse, så har jeg da en forventning om, at der også vil være en indikation fra Det Radikale Venstre om, at det her vil være noget, man bærer ind til bordet i sidste ende.
Nils Sjøberg (RV), 2020-02-26:
Jeg kan kun oplyse, at der er en positiv velvilje fra Det Radikale Venstres side.
Nu spørger jeg konkret om ministerens holdning til det her, altså hvad ministeren vil gøre i den her sammenhæng.
60 pct. af al den godstransport, som kører ind og ud af Danmark, bruger en af de sønderjyske grænseovergange.
Så det viser jo i sig selv, at der virkelig er brug for, at der bliver gjort noget på det her område.
Det var også derfor, at man i sin tid netop valgte at fjerne det her dobbeltspor for at gøre det nemt at genetablere igen.
Så hvor længe vil ministeren lade dette problem stå uløst?
Nu spørger jeg ministeren og ikke om, hvad resten af Folketinget vil foretage sig, men konkret hvad ministeren vil gøre.
Benny Engelbrecht (S), 2020-02-26:
Konkret kan jeg gentage det, som jeg har sagt konkret mange gange, nemlig at jeg sørger for, at der er et beslutningsgrundlag, sådan at der, når man skal forhandle infrastrukturinvesteringsplan, også vil være et beslutningsgrundlag, der viser, hvad det egentlig vil koste at få undersøgt de elementer, der mangler at blive undersøgt, herunder de miljømæssige vurderinger, og også en beregning af, hvad det vil koste at opgradere til et moderne signalsystem på den strækning.
Det beslutningsgrundlag skal jeg nok sikre ligger klart, når de politiske drøftelser og beslutninger begynder.
Nils Sjøberg (RV), 2020-02-26:
Mener ministeren, at de togtrafikale forhold i Sydjylland skal være så ringe i dag som i 1938, hvor den danske regering besluttede sig for at fjerne dobbeltsporet mellem Tinglev og Padborg for at vanskeliggøre en mulig besættelse af Danmark, dog med mulighed for hurtig genetablering?
Magnus Heunicke (S), 2020-02-26:
Spørgeren nævner, at der som en del af satspuljeaftalen 2015-2018 blev afsat 14,5 mio. kr. til netop at afprøve en dansk udgave af den svenske BPSD-model.
Den blev afprøvet på 24 danske plejecentre.
Den her BPSD-model er en model for, hvordan pleje- og omsorgspersonalet systematisk kan arbejde med at mindske psykiske og adfærdsmæssige symptomer som følge af demens.
Den viste – og det er også det, spørgeren er inde på – rigtig positive resultater.
Bl.a. viste evalueringen, at beboerne oplevede en reduktion i deres adfærdsmæssige og psykiske symptomer.
Evalueringen viste også, at pleje- og omsorgspersonalet oplevede, at de blev i stand til at bruge deres eksisterende viden på en ny og mere effektiv måde.
Det er jo virkelig positivt, at sådan en model kan øge livskvaliteten hos mennesker med demens, mindske deres symptomer, og lige så positivt, at pleje- og omsorgspersonalet også oplever, at modellen understøtter deres faglighed og forbedrer deres arbejdsmiljø, som jo er så vigtigt.
Så jeg glæder mig meget over resultaterne, men også over, at flere af de deltagende kommuner i forsøget, som jeg er bekendt med, har vist stor interesse for netop at fortsætte med projektet her, efter at evalueringen er kommet.
Jeg kan forstå, at materialet bag metoden er tilgængeligt for alle kommuner på Nationalt Videnscenter for Demens' hjemmeside.
På Sundhedsstyrelsens hjemmeside ligger også materiale om BPSD-modellen, som man kan bruge som kommune.
For formålet med, at man afprøver en model – fra Sverige, det er rigtigt – er jo netop at skabe mere viden og stille erfaringer og metoder til rådighed her i Danmark.
Så jeg forventer helt klart, at kommunerne arbejder videre med at tilrettelægge deres indsatser på baggrund af den her ny viden, som er kommet til.
Der har vi også den nationale demenshandlingsplan, som jo også er med til at give et markant løft af demensindsatsen, lige såvel som kommunernes generelle økonomi giver mulighed for at styrke indsatsen for mennesker, også mennesker med demens.
Tak for ordet.
Nils Sjøberg (RV), 2020-02-26:
Først og fremmest tak til ministeren for den positive tilkendegivelse over for systemet.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at det har haft og har stor betydning for mange mennesker.
Samtidig er der heller ikke nogen tvivl om, at der bliver flere og flere demente.
I dag tæller man 90.000 personer, og antallet vil stige markant i de kommende år.
Der er 300.000-400.000 pårørende, der på forskellige måder også er påvirket af demensen.
Så for mig er det jo vigtigt – og for ministeren, forstår jeg, heldigvis også – og meget positivt, at der er en tilkendegivelse af, at de her erfaringer, som man nu har brugt i Sverige i nogle år og nu også forsøgsmæssigt i Danmark, er noget, som man forhåbentlig vil bruge flere steder.
Det er dejligt, og det er godt at vide, at man kan finde de her informationer andre steder, men der skal også en politisk velvilje til, for at det her kan lade sig gøre.
Og så må man endda sige, at det ikke er nødvendigt med den store økonomiske velvillighed, for der er faktisk ikke så mange krav til økonomi i det her.
Det, der er afgørende, er, at dem, der arbejder med de demente, også følger de dementes erfaringer op, ser på den enkelte demente hver tredje måned og spørger, hvad de kan gøre for at gøre det bedre for den enkelte.
Det er en problematik, som har stor betydning for en stor del af den danske befolkning.
Så jeg vil gerne spørge, hvad ministerens ambitioner er for dette område.
Nu fik jeg en gennemgang af, hvad man rent faktisk gør på området, men hvad er ministerens ambitioner på området?
Jeg ville jo gerne se, at det blev gennemført på alle plejehjem, hvor man efterhånden har en meget stor del af beboerne, som er demensramte.
Magnus Heunicke (S), 2020-02-26:
Det er fuldstændig rigtigt.
Det er jo den udvikling, vi kan se på vores plejehjem.
Det er op mod 90 pct., som har demenssymptomer.
Det er måske lidt en tilsnigelse at sige, at den her model ikke vil koste noget som helst.
Det vil sige, at det sådan set er noget, som jeg ved der er enormt stor interesse i fra medarbejdernes side, både ledere og medarbejdere på gulvet – at lære af de erfaringer.
Så mine ambitioner er, at man lærer af de erfaringer, som vi nu endelig kan høste i Danmark.
Jamen jeg tænker, at evalueringen taler for sig selv.
Og når Sundhedsstyrelsen nu i det her forår forventes at komme med deres anbefalinger om tværfaglige og tværsektorielle forløb for netop mennesker med demens, så er det jo noget af det, som Sundhedsstyrelsen vil tage med i deres anbefalinger.
Så det er ikke sådan, at man har konkrete metoder, for der kan jo også være andre metod er , som vil vise sig at være effektive og kan være gode.
Det skal vi jo ikke være blinde for her i Folketinget.
Men det, vi skal sikre, er, at der er ressourcer til at løfte så vigtig en opgave som mennesker med demens, og at vi sikrer, at den viden bliver opsamlet og bliver spredt.
Nils Sjøberg (RV), 2020-02-26:
Det glæder mig.
Hvad tænker ministeren der skal gøres for at forbedre forholdene for de demente på plejehjemmene?
Jeg tænker: Hvad vil ministeren generelt gøre for det fremtidige plejehjemsområde, som jo viser udgifter til +70-årige i stor udstrækning?
Er der nogle overvejelser i den sammenhæng om noget, som man vil gennemføre nu og her, og som man vil tage hånd om at iværksætte, sådan set med det samme?
Magnus Heunicke (S), 2020-02-26:
Vi er jo heldigvis fælles om netop arbejdet med demenshandlingsplanen, som går ind og siger, at der er nogle ting, som vi har fået rykket i en meget, meget god retning, men der er andre ting, hvor vi må være helt ærlige og sige, at vi slet ikke er der, hvor jeg synes vi skal være, og hvor Folketinget synes at nu kan vi være helt tilfredse.
Det kræver også investeringer, og derfor har vi sat penge af.
Det handler om medarbejderressourcer, men også at de kan bruge den faglighed, de er uddannet til.
Nils Sjøberg (RV), 2020-02-26:
Evalueringen af modellen har vist et fald på godt 40 pct. i udadreagerende adfærd i BPSD-symptomer uafhængigt af demenssygdommen, og at den har været forebyggende med et fald på 23 pct. i antallet af korttidsindlæggelser i afprøvningsperioden.
Det vil sige, at det er ganske, ganske positive resultater, som man, hvis man ser rent økonomisk på det, faktisk også kunne se nogle muligheder i.
Hvad tænker ministeren om dette?
Astrid Krag (S), 2020-02-26:
Jeg vil meget gerne anerkende Dansk Folkepartis store engagement i handicapområdet – det vil jeg rigtig gerne.
Det er jo ikke tilfældigt, at det meget ofte er spørgeren, jeg står og diskuterer det her med i salen.
Det er da, fordi der er et hjerte, der banker fra DF's side i forhold til borgere med handicap.
Jeg tager den videre diskussion både med et åbent sind og med en forpligtigelse til, at vi skal løfte det her område.
Noget af det vigtigste er, at vi sørger for, at der er en grundlæggende økonomi ude i kommunerne, og det arbejde fortsætter vi også med.
Nicolai Wammen (S), 2020-02-26:
Regeringen arbejder på en række fronter for, at EU's budget skal blive så fremtidsorienteret som muligt, bl.a. i forhold til klima, i forhold til migration, i forhold til forskning.
Så det er jo ikke alene et spørgsmål om, hvor mange penge der skal bruges, men også, hvad de skal bruges på.
Og der er det jo så, at vi, når det gælder den 1,00 pct., arbejder benhårdt på det, også når det gælder rabatten, og det er det mandat, der også er givet af Europaudvalget.
Og når man så ser på det videre forhandlingsforløb, er det sådan, at hvis der på et tidspunkt bliver behov for et nyt mandat, er det selvfølgelig noget, regeringen vil søge i Europaudvalget.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-26:
Tak, formand.
Er udenrigsministeren enig i, at forfølgelsen af kristne rundtom i verden er så alvorlig, at det nærmer sig en karakter af folkemord, og hvilke initiativer vil regeringen da tage for at hjælpe de mange millioner forfulgte kristne?
Jeppe Kofod (S), 2020-02-26:
Tak til hr. Morten Messerschmidt.
Jeg deler bestemt bekymringen for angreb på religions- og trosfriheden.
Det gælder særlig de alvorlige angreb, der i disse år finder sted over for religiøse mindretal, herunder kristne, samt på ikketroende verden over.
Regeringen fremmer aktivt religions- og trosfriheden i det internationale arbejde med at fremme menneskerettighederne.
Når det kommer til spørgsmålet om folkedrab, som spørgeren er inde på, er det et emne, der reguleres, hvilket er spørgeren velbekendt, af FN's folkedrabskonvention.
Den lægger vægt på, at den bagvedliggende hensigt er helt eller delvis at ødelægge en national etnisk, racemæssig eller religiøs befolkningsgruppe.
Betegnelsen folkedrab har således et specifikt juridisk indhold.
Det indebærer bl.a., at en afgørelse af, om bestemte begivenheder kan betegnes som folkedrab i konventionens forstand, skal hvile på en analyse, som det typisk vil være op til domstolene at foretage.
Og regeringen er jo ikke en sådan juridisk instans.
Jeg deler fuldstændig bekymringen, men der er særlige forhold omkring, hvornår man kan karakterisere noget som folkedrab, og det ved spørgeren selvfølgelig godt.
Altså, beskyttelsen af menneskerettigheder er jo en prioritet i dansk udenrigs- og udviklingspolitik, og selvfølgelig reflekterer det løbende de udfordringer, vi står i.
Jeg deler fuldstændig udfordringen i, at der er kristne mindretal og andre mindretal, der er forfulgt, og Danmark har jo derfor siden begyndelsen af 2018 iværksat en særlig indsats for at fremme religions- og trosfrihed i bred forstand, herunder selvfølgelig for kristne.
Og man kan sige – også meget præcist – at de kristne minoritetsgrupper bedst hjælpes ved at hjælpe alle de udsatte.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-26:
Det er jeg ikke helt sikker på jeg forstår.
Altså, Danmark er et kristent land, det er endda indskrevet i grundloven, at den lutheranske kirke har en privilegeret stilling, ja, man skal være enfoldig for ikke at kunne se, hvordan kristendommen har været toneangivende igennem de seneste 1.000 år for at opbygge det danske samfund.
Jeppe Kofod (S), 2020-02-26:
Jamen så tror jeg, at spørgeren har misforstået det, som jeg sagde til spørgeren.
Altså, det er rigtig vigtigt for os at videreføre en særlig indsats for forfulgte mindretal, og trosfrihed er noget, som denne regering lægger meget vægt på.
Og det er også derfor, at vi har valgt at videreføre den her særlige enhed, som vi faktisk har, for religions- og trosfrihed til beskyttelse af religiøse minoriteter, herunder kristne.
Det er en enhed, der blev oprettet i 2018.
Det er en, vi har videreført under den nye regering.
Og det er jeg glad for.