runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Noah Sturis (ALT), 2023-03-30:
Mange tak for ordet.
Det er min første ordførertale i dag, og det er jo kutyme at bruge lejligheden til at udfolde lidt mere ved den lejlighed.
Men ligesom jeg startede min første dag med at tage direkte til sættemøde omkring finansloven, vil jeg også bare gå direkte til stålet.
Alternativet synes, at det er uretfærdigt at lave en minimumsimplementering af et forslag, der handler om at lade kul-, olie- og gasselskaber betale noget af det overskud, de genererer på at skade vores klode.
Alternativet synes også, det er uretfærdigt, at indkomståret ikke er 2022, hvor de overnormale profitter måske i virkeligheden gjorde sig mest gældende.
Vi synes også, at det er uretfærdigt, at forslaget ikke gælder mellemhandlere, hvilket også blev rejst i forrige debat om L 68.
Men i Alternativet synes vi især, det er uretfærdigt, at solidaritetsbidraget skal kunne fradrages i kulbrinteskatten, for er det så overhovedet et solidaritetsbidrag fra olieselskaber?
Alle de uretfærdigheder vil vi dykke videre ned i under udvalgsarbejdet, men overordnet set støtter vi i Alternativet forslaget.
Vores tilgang til politik er at medvirke aktivt og positivt til at gøre lovforslaget, også helt generelt, så godt som muligt, så det kan lade sig gøre, at det virker i praksis.
Så det vil vi prøve at arbejde på under udvalgsarbejdet, og vi ser frem til behandlingen.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Jeg vil gerne spørge ministeren lidt til det her med mellemhandlere.
En oplagt løsning var jo, at mellemhandlerne kom ind under solidaritetsbidraget, og jeg vil i særlig grad også spørge ministeren til det her med, at mellemhandlere jo får udbetalt kæmpestore bonusser, flere hundrede millioner kroner store bonusser for en enkelt medarbejder.
Hvordan ser ministeren på mulighederne for dels at få mellemhandlere med ind under solidaritetsbidraget, dels at kontrollere de her kæmpestore bonusser?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-30:
Tak, og tak til ordføreren for en rigtig god tale.
Jeg vil spørge ordføreren, om SF vil være med til at få stillet et ændringsforslag, for så vidt vi ikke kan komme igennem med det med at inkludere år 2022 og gøre det omfattet af loven.
Vil SF, hvis det ikke lykkes i forhandlingerne i udvalget, være med til at stille det ændringsforslag sammen med os?
Jan E. Jørgensen (V), 2023-03-30:
Mellemhandlere, som vi også drøftede under behandlingen af det forrige lovforslag, altså det forrige dagsordenspunkt her i salen, burde jo i og for sig være omfattet, men det kan altså, må vi forstå, desværre ikke umiddelbart lade sig gøre.
Men lad os se på, om der er en vej frem.
Mohammad Rona (M), 2023-03-30:
Tak for det.
Dette lovforslag handler konkret om et midlertidigt solidaritetsbidrag for selskaber med aktiviteter i råolie-, naturgas-, kul- og raffinaderisektorerne.
Men situationen det sidste år har som nævnt været ekstraordinær og kræver også ekstraordinære tiltag, hvilket EU-forordningen er et godt eksempel på.
Provenuet fra solidaritetsbidraget skal ligesom provenuet fra indtægtsloftet bidrage til at finansiere de gode tiltag, som regeringen og aftalepartierne blev enige om i aftalen om inflationshjælp.
Derfor støtter Moderaterne op om lovforslaget.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Der vil jeg bare sige, at det jo generelt er sådan, at danske virksomheder kan flytte ud.
Det er jo ikke mange virksomheder, der har svært ved at flytte i dag – det kunne f.eks. være virksomheder, der har store produktionsfaciliteter.
Jeg vil også gerne spørge ordføreren i forbindelse med det her lovforslag, om det er Moderaternes holdning, at solidaritetsbidraget også burde omfatte mellemhandlere, ligesom vi f.eks. hørte fra Venstres ordfører.
Mohammad Rona (M), 2023-03-30:
Som jeg også sagde før, har vi i hvert fald i Moderaterne en lille bekymring.
Som jeg sagde til spørgeren under behandlingen af lovforslag L 68, kunne jeg være lidt nervøs for, at man så skræmmer de her mellemhandlere helt væk fra Danmark og dermed mister en masse skatteindtægter.
Men i den forbindelse er jeg selvfølgelig også åben over for at kigge på en beskatningsmodel.
Så det er jo ikke, fordi vi i Moderaterne er totalt afvisende, men jeg vil som sagt også lige være obs på, at vi ikke flytter indtægter ud af landet.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Så vil jeg bare høre, om man i Moderaterne synes, at de overskud, vi ser nu i forhold til mellemhandlere, og de bonusordninger, der ses, er fair, altså om man synes, det er udtryk for en retfærdig økonomi.
Eller mener man også, at staten bør træde ind og gøre noget, når vi ser så store forskelle på indtjeninger i Danmark?
Mohammad Rona (M), 2023-03-30:
Jeg har jo selv været i virksomheder, hvor man havde vilde provisioner; jeg har også været i virksomheder, hvor der var et loft, og jeg vil sige, at de steder, hvor der var et fornuftigt loft, også faktisk var de virksomheder, hvor der var den bedste trivsel.
Så når jeg kigger på det på den måde, er jeg i hvert fald ikke afvisende over for, at vi kigger på et loft.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-30:
Tak for det.
Også tak for den sidste tilkendegivelse.
Jeg vil spørge lidt ind til det, vi også har drøftet her tidligere, altså spørgsmålet om den her meget forsigtige implementering af den her mulighed, også sammenlignet med andre lande i øvrigt og også sammenlignet med nogle af vores nabolande.
Mener ordføreren, at det er rimeligt, at vi ikke går ind og beskatter den overnormale profit i 2022, som jo er der, hvor der har været den allerstørste indtjening i de her olie- og gasselskaber?
Og igen vil jeg gerne minde om, at det jo altså er penge, som er betalt af almindelige mennesker via deres gas- og olieregninger ude i den anden ende.
Så ville det ikke være bedre, at vi sådan set hev så mange penge som muligt hjem fra de overnormale profitter og lagde dem ned i lommen på almindelige mennesker?
Mohammad Rona (M), 2023-03-30:
Jeg tror faktisk, at ordførerne fra de andre partier derovre før mig også fik diskuteret det i forhold til de her DUC-partnere.
Men det, jeg kigger på lige nu, er den forordning, der er lavet, og det er den, jeg sådan hæfter mig ved.
Kunne man gøre det i 2022?
Jo, det kunne man måske godt, men for mig er det bare vigtigt at kigge fremad.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-30:
Forordningen er skruet sammen på den måde, at den tillader enten at beskatte i 2023 eller 2022 eller 2022 og 2023.
Men dybest set
ved vi ikke rigtig endnu, hvad overskuddet bliver, og dermed hvad indtægterne bliver; måske bliver de nul.
Så mit spørgsmål handlede om, hvad Moderaterne mener om, at man ikke beskatter de meget store overnormale profitter, som jo er blevet betalt af almindelige mennesker ude i den anden ende i 2022.
Mohammad Rona (M), 2023-03-30:
Så det er mit svar.
Jeppe Bruus (S), 2023-03-30:
Som jeg allerede har redegjort for, er jeg frustreret over, at vi ikke havde en model i forhold til mellemhandlerne.
Man kan jo altid godt lave en selvstændig lovgivning i forhold til mellemhandlerne, men solidaritetsbidraget her, som jeg redegør for, handler om olie- og gasselskaber.
Så bliver jeg spurgt til bonusserne og de historier, vi hører, som jo er helt vanvittige.
Nu må vi se, hvad der er op og ned i det.
De har jo også været på besøg ovre hos min kollega i Klima- og Energi- og Forsyningsministeriet.
Men som jeg har redegjort for, arbejder jeg for en model, vi kan bringe i anvendelse i forhold til mellemhandlerne, og som en del af det arbejde synes jeg at det da er meget naturligt at kigge på, om vi skal regulere de aflønninger, der er i den sektor, på samme måde, som vi har gjort det i f.eks. finanssektoren.
For ingen af os kan jo leve med, at vi rækker en hjælpende hånd ud for at hjælpe danskerne, men at vi sådan set også hjælper de her selskaber med administrationsomkostninger ved at tage deres gældsposter, hvis det så viser sig, at de samtidig udbetaler tårnhøje bonusser – så hænger det jo slet ikke sammen.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Den melding vil jeg meget gerne kvittere for.
Det synes jeg lyder rigtig godt, og vi deler den holdning i SF.
Det andet, jeg gerne vil spørge til, er den her beregning af provenuet i 2022 kontra 2023.
Jeg mindes at have læst, at det er under forudsætning af, at det ikke har en adfærdspåvirkning i de her virksomheder.
Jeg synes, at det er svært at forestille sig, at en ekstrabeskatning ikke vil have en eller anden form for adfærdspåvirkning, også i forhold til dem, der udvinder olie.
Så kan ministeren bekræfte det, eller vil ministeren i hvert fald kigge på de provenuberegninger, altså om de har et adfærdselement i sig?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-03-30:
I Danmarksdemokraterne støtter vi sådan set konventionerne; vi lever op til konventionerne og overholder konventionerne.
Der er så en hel stribe konventioner, som vi mener bør tages op til revision og bør ændres, men ja, som udgangspunkt ønsker vi at efterleve konventionerne.
Mohammad Rona (M), 2023-03-30:
Tak for det.
Jeg havde nu set frem til, at det var hr. Peter Skaarup, der stod heroppe.
Jeg har ikke set ham på talerstolen – i år i hvert fald – men det kan være, det kommer.
Jeg ved, at ordføreren tidligere har været medlem af Dansk Folkeparti, så mit spørgsmål er sådan set bare: Er ordføreren nu for konventionerne eller hvordan?
Carl Valentin (SF), 2023-03-30:
Tak for ordet.
Det er efterhånden så normalt, at det nærmest er omsonst at kommentere, men jeg vil alligevel gøre det: Det er altså lidt en uskik at samle sådan en hel række af forslag i en bred palet fra stillingtagen til brexit til overholdelse af børnekonventionen.
Det er ikke sundt, at det er ved at blive regulær hverdag.
Så er det sagt.
Men når det så også er sagt, er der en hel del gode ting at sige om forslagets delelementer.
I SF deler vi de holdninger, der er i høringssvaret, som bliver udtrykt af Institut for Menneskerettigheder og UNHCR, til fulde.
Det vil sige, at vi både støtter varmt op om implementeringen af artikel 7, men også samtidig efterlyser en mere uhullet mur sluttet omkring statsløshed.
Det er SF's holdning, at Danmark skal bidrage i så vidt omfang, som det overhovedet er muligt, til, at ingen mennesker oplever at blive statsløse.
Bedre retsstilling for børn og voksne harmonerer ulig mange af de mediehistorier, vi har set på det seneste, med regeringens ønske om en udlændingepolitik, der er præget af fornuft og rimelighed.
Til gengæld er der mindre positivt at sige om det element, der handler om integrations- og udlændingeministerens carte blanche til at afsøge løsninger i tredjelande.
I SF mener vi, der er brug for internationalt forankrede løsninger på flygtningekrisen, og som vi har sagt mange gange før, mener vi, at det godt kan involvere centre i tredjelande, hvis det er noget, vi gør i fællesskab, og hvis vi sikrer fair vilkår.
Men jeg forstår ikke, hvorfor ministeren skal have carte blanche til at køre den løsning selv; man kunne bare komme med en løsning til Folketinget, når man havde noget konkret.
Alt i alt er det sådan lidt bøvlet for mig at sige noget meget konkluderende om det her forslag.
Som minimum synes jeg at man bør pille det, som man vel godt kan tillade sig at kalde Rwandadelen, ud af det.
Så jeg ser frem til udvalgsarbejdet og forestiller mig, at jeg næppe er alene om at være lidt træt af de her bunkeforslag.
Tak for ordet.
Mohammad Rona (M), 2023-03-30:
Vi behandler i dag L 72, som er et lovforslag med flere forskellige ændringer i sig.
Jeg vil ikke gå i dybden med alle dele af lovforslaget, men i stedet fremhæve to konkrete ændringer, som vi i Moderaterne synes er væsentlige at kommentere på.
I Moderaterne går vi ind for en stram udlændingepolitik, hvor der er åbent for dem, der kan og vil, og hvor vi stiller krav til sprog, uddannelse og beskæftigelse.
Vi er obs på, at der er mennesker, der af forskellige årsager er endt i Danmark, men som nu skal tilbage til deres hjemland.
Derfor er vi i Moderaterne særlig positive over for ændringerne af reglerne for hjemrejsestøtte, der gør, at kredsen af personer, der kan modtage støtten, kommer til at være i overensstemmelse med de oprindelige intentioner.
En anden væsentlig del af lovforslaget er en revision af det lovmæssige grundlag for, at Danmark vil kunne overføre asylansøgere, der søger asyl i Danmark, til et tredjeland.
For Moderaterne er det vigtigt, at vi får et bedre asylsystem, da det er en afgørende forudsætning for integrationen.
Derfor er vi åbne over for alle de mulige løsninger, der måtte være, også i et tredjeland.
Derfor støtter vi op om, at man fortsat forsøger at afdække mulighederne for et asylcenter i et sikkert tredjeland, men det skal være den rigtige løsning for Danmark, Europa og de mennesker, det måtte påvirke.
Overordnet set støtter Moderaterne dette lovforslag.
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-03-30:
Ja, det gør ordføreren.
Hver gang ordføreren har en chance for at sige noget, vil man gerne sige noget.
Jeg har jo også fået stillet spørgsmål før, mens jeg har været vikar på nogle områder.
Nu er jeg som udenrigsordfører ikke vikar så tit, kan jeg afsløre.
Det tror jeg flere folk er på mine vegne.
Men det har jeg ikke noget problem med overhovedet.
Det betyder så ikke, at jeg altid kan svare på tingene.
Men jeg vil da altid gøre et forsøg.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-03-30:
Jamen respekt for det, og det er jeg fuldstændig enig i.
Men altså, ordføreren har siddet her i 18 år, så det er dog en sjat.
Jeg mener absolut, at man kan overtage ordførerskaber for andre, og jeg er helt enig i synspunktet, at der er mange.
Vi oplever det også selv – absolut.
Men det, jeg bare pointerer, er, at så er man altså ordfører for partiet – nu har jeg ikke lige umiddelbart så mange spørgsmål til ordførerne, men jeg har spørgsmål til ministeren – og så må man bare acceptere, at man måske også kan blive stillet nogle spørgsmål.
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-03-30:
Jeg erkender, at jeg kun har siddet herinde i 18 år og ikke lige så lang tid som fru Pia Kjærsgaard, så jeg lærer stadig væk hver dag.
Men vi må også bare erkende noget parlamentarisk.
Det er, at vi er blevet 12 partier.
Vi er blevet mindre partier.
Der er reelt kun ét stort parti i Danmark.
Og derfor har vi også i de her mindre partier, inklusive mit eget, sværere og sværere ved at have ordførere, der er til stede i salen på hvert enkelt område, hvis de også skal løse alle de andre opgaver.
Det går jeg ud fra også er et problem eller en udfordring i Dansk Folkeparti.
Og det er det.
Så budskabet er modtaget.
Jeg er helt enig som udgangspunkt, men desværre har vælgerne sammensat et Folketing af mange små partier.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-03-30:
Tak for det.
Altså, jeg vil bare sige, at det synes jeg er en uskik.
Når man holder en ordførertale, er det på partiets vegne.
Det var bare lige det, jeg havde lyst til at tilføje.
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-03-30:
Tak for det, og jeg skal på vegne af vores sædvanlige ordfører, som er hr. Mads Fuglede, der desværre ikke har mulighed for at kunne være i salen i dag, fremføre følgende budskab: Det er positivt, at vi foretager nogle fornuftige og i nogle tilfælde nødvendige ændringer af dansk ret, og det får vi så også gjort med lovforslaget i dag.
Det er sådan, at vi fra Venstres side glæder os over, at vi løser nogle af Danmarks bundne opgaver, samtidig med at vi sikrer, at vi får vigtig lovgivning inden for udlændingeområdet, så den fortsat kan virke efter hensigten.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-03-30:
Tak, formand.
Med lovforslaget her foreslås der er en række ændringer i lovgivningen på Udlændinge- og Integrationsministeriets område.
Der er tale om et såkaldt samlelovforslag, som indeholder flere mindre lovændringer og tilpasninger.
Jeg kommer derfor heller ikke til nu at berøre alle dele af lovforslaget, men vil blot fremhæve nogle af de væsentligste elementer.
Med lovforslaget foreslås det bl.a. at ændre reglerne om hjemrejsestøtte, så visumfri udlændinge i visse tilfælde igen vil kunne få hjemrejsestøtte, hvis deres opholdstilladelse i Danmark bliver inddraget.
Da hjemrejseloven blev vedtaget, blev den persongruppe, altså de visumfri udlændinge, ved en fejl afskåret fra muligheden for at kunne modtage hjemrejsestøtte.
Derfor foreslås det nu, at visumfrie udlændinge igen skal kunne modtage hjemrejsestøtte under visse betingelser.
I Socialdemokratiet mener vi, at vi skal gøre brug af de motivationsfremmende midler som eksempelvis hjemrejsestøtte, når det medvirker til, at flere udlændinge, som ikke har lovligt ophold i Danmark, rejser hjem til deres oprindelsesland.
Med lovforslaget foreslås det endvidere at sørge for, at dansk lovgivning er i overensstemmelse med statsborgerretskonventionen, ligesom det foreslås at ophæve brexitborgerloven, da den jo aldrig blevet sat i kraft, fordi EU og Storbritannien heldigvis fik indgået en udtrædelsesaftale, som gjorde brexitborgerloven overflødig.
Derudover implementerer lovforslaget EU’s ministerrådsbeslutning om Kroatiens indtræden i Schengensamarbejdet.
Endelig vil jeg som det sidste punkt fremhæve, at lovforslaget indeholder en revision af loven om, at Danmark kan overføre asylansøgere til et tredjeland for at få behandlet deres asylansøgning, og at de eventuelt kan opnå asyl i det pågældende land.
Da loven, som giver hjemmel til at kunne etablere asylmodtagelse uden for Danmark og Europas grænser blev vedtaget i Folketinget i 2021, var det en del af lovforslaget, at hvis loven ikke var trådt i kraft inden udgangen af 2022, skulle den revideres, og det er så det, vi gør med lovforslaget her, og dermed fjerner vi også revisionsparagraffen.
Og dermed har Danmark altså fortsat mulighed for at overføre asylansøgere til et tredjeland.
Lige præcis det er jo et afgørende element i at kunne skabe et mere retfærdigt, mere humant asylsystem i verden og i Europa og samtidig også give Danmark magten tilbage over, hvor mange flygtninge vi ønsker at modtage.
Regeringen arbejder som bekendt for at sikre en fælles europæisk løsning eller alternativt at etablere samarbejde med andre europæiske lande om asylbehandling uden for Europa.
Og det giver loven jo altså fortsat mulighed for.
Med de ord kan jeg meddele, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Alexander Ryle (LA), 2023-03-30:
Tak for det.
Dette lovforslag er jo primært en teknisk opdatering, som skal opdatere den danske lovgivning, så den stemmer overens med EU-retten.
Det gælder bl.a. nogle ændringer som konsekvens af Kroatiens fulde optagelse i Schengensamarbejdet i december 2022, en ophævelse af brexitborgerloven og nogle rettelser som følge af en dom ved EU-Domstolen.
Nu er jeg normalt EU-ordfører, så det ville jeg kunne tale længe om, men jeg vil dog fokusere på et andet element i lovforslaget, nemlig forslaget om at udvide kredsen af personer, der kan modtage hjemrejsestøtte.
I Liberal Alliance mener vi, at hjemrejsestøtte er et godt redskab til at motivere visse udlændinge til frivilligt at rejse tilbage til deres hjemlande, ved at Danmark giver dem et mindre beløb til at starte deres tilværelse op igen.
Det tror jeg er en god forretning for Danmark, men også en rigtig god hjælp til de mennesker, der skal begynde deres liv forfra i deres hjemland.
Derfor støtter Liberal Alliance også den del af lovforslaget og selvfølgelig også de andre dele, som er af en mere teknisk karakter.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-03-30:
Tak for ordet.
Det her er jo et lovforslag, som består af en række dele, som den forrige ordfører også var inde på.
Bl.a. var der noget om Kroatiens fulde optagelse i Schengensamarbejdet og frihedsberøvelse med henblik på udvisning og nye regler om hjælp til hjemrejse og ændrede regler for hjemrejsestøtte, ændring af indfødsretsloven osv.
Jeg vil ikke stå og ridse dem alle sammen op, men jeg kan sige, at Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Jeppe Bruus (S), 2023-03-30:
Der er jo flere elementer i det her.
Altså, vi har – som det jo også er redegjort for i debatten – en Nordsøaftale, der gør, at vi her har en kulbrintebeskatning, der allerede er en beskatning af overnormale profitter.
Men selv om de så betaler en del af den særskat i 2023, vil det blive udvandet hen over årene, fordi de kan modregne i kulbrintebeskatningen.
Derfor må vi være ærlige og sige, at det samlede beløb, DUC-partnerne her bliver beskattet af, ikke er særlig stort, og det skyldes jo, at vi allerede har en beskatning af overnormal profit.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-30:
Tak, og jeg vil allerede nu også kvittere for ministerens kommentar til hr. Sigurd Agersnap omkring det her med bonusser.
Mit spørgsmål går i virkeligheden på det her med valget mellem at gå med 2022 eller 2023.
Jeg skal bare lige forstå det, som ministeren sagde.
Altså, var det ud fra en vurdering af, hvor provenuet var størst, der afgjorde, hvilket år man valgte, og ikke det principielle, at man lovgav med tilbagevirkende kraft?
For det var i virkeligheden det, der gik igennem diskussionen, da vi havde den tidligere på dagen, altså at det var mere principielt, at man ikke ville lovgive med tilbagevirkende kraft.
Jeppe Bruus (S), 2023-03-30:
Altså, her åbner forordningen jo for, at man kan beskatte både 2022 og 2023, og derfor er det jo ikke med tilbagevirkende kraft.
Når vi vælger ét år og ikke begge år, er det ud fra en vurdering af, at hvis vi valgte begge år, ville vi implementere mere end det, vi egentlig skal, altså ud over den minimumsimplementering, der er, og det er den juridiske vurdering, at det ville stride imod den aftale, der er vedrørende Nordsøen.
Det vil sige, at vi jo implementerer et minimum her, fordi vurderingen er, at hvis vi implementerede mere end et minimum, ville vi skulle udbetale kompensation til DUC-parterne.
Så står vi så over for at skulle vælge 2022 versus 2023, og der er vurderingen, at provenumæssigt vil der ikke være nogen væsentlige forskelle, og så går vi med 2023, fordi det jo så forfølger et andet princip, vi normalt har, når vi laver skattelovgivning, om, at det er rarest at lovgive fremadrettet og ikke tilbage i tiden.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-30:
Men EU-forordningen giver jo netop mulighed for at gøre begge dele.
Og jeg hører, hvad ministeren siger omkring det her med den mulige kompensation.
Men er ministeren tilfreds med, at man ikke udnytter det, som EU-forordningen rent faktisk giver mulighed for, i forhold til at skaffe nogle flere penge i en ekstraordinær situation til statskassen, som man så kan bruge på at løfte inflationshjælpen, som vi taler meget om?
Jeppe Bruus (S), 2023-03-30:
Men hvis man tror på den juridiske vurdering, og det vælger jeg jo så at gøre, fordi det også er den, der bliver tilvejebragt af mit system, af, at hvis vi tog begge år, ville vi ende med at skulle betale kompensation, ville der jo ikke komme flere penge ud af det, altså hvis det er rigtigt, og det har jeg ingen grund til at betvivle at det er.
Det er jo derfor, vi minimumsimplementerer.
Så for at svare på spørgsmålet vil der jo ikke ville komme flere penge, hvis vi valgte begge år, hvis vi så alligevel skal kompensere DUC-partnerne bagefter.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-03-30:
Nej, der er ingen regel uden undtagelser.
Men altså, som et generelt princip skal man være forsigtig med særskatter, men der kan være situationer, hvor det giver god mening, f.eks. i det lovforslag, vi behandler her i dag.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-30:
Tak for det.
Den her DUC-aftale har jo været omstridt, også juridisk, igennem tiden.
Altså, dengang man solgte den videre til Total, tror jeg det var, var den første vurdering, at det kunne man ikke, og så kunne man pludselig alligevel godt.
Så man lavede først den ene konklusion i ministeriet, og så lavede man den stikmodsatte ganske kort tid efter – eller i hvert fald et stykke tid efter.
Så mit spørgsmål går på, om ministeren kan oversende et lidt grundigere juridisk notat til udvalget om, hvorfor man når frem til, at det, på trods af at der ligger en EU-forordning – det er jo helt særlig her, for det er ikke engang en dansk beslutning – skal være en minimumsimplementering.
Kan vi i det mindste ikke få en grundig juridisk gennemgang af det?
Jeg kan nok ikke bede om en uafhængig juridisk gennemgang, men det kunne man jo så få uafhængige jurister til at kigge på.