runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2025-04-25:
Tak for det.
Dansk Folkeparti kommer ligesom alle de andre partier før mig også til at støtte det her lovforslag.
Det virker jo rigtig fornuftigt, at man sikrer, at folk, der kalder sig selv psykolog og vil autoriseres som psykolog, selvfølgelig også har bestået kandidateksamen.
Det giver også rigtig god mening, at tilsynet og også autorisationen er noget, der kommer til at blive reguleret i autorisationsloven fremadrettet.
Det synes vi på alle måder er en god ting.
Derfor kan vi selvfølgelig støtte det her lovforslag.
Tak for ordet.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-04-25:
Det lyder, som om vi er fuldstændig enige om, hvad formålet er med det her.
Men jeg er stadig lidt i tvivl om noget.
Som jeg læser det, er der ikke tale om, at vi skal samle data og så flytte data fysisk og lægge det et nyt sted.
Det handler bare om, om man kan gå et sted hen og så blive peget hen til de rigtige datakilder bagved.
Som jeg læser det, vil det jo sådan set også være muligt at tilføje andre datakilder, hvis der skulle være ønske om det på sigt, altså hvis det er lovligt, og det kan det jo så blive.
Vi kan jo selvfølgelig tage det i udvalgsarbejdet, men jeg er stadig lidt i tvivl om, hvad det var, man egentlig ønskede at få ændret i forhold til den her konkrete del af lovforslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Men så må jeg indrømme, at jeg ikke helt forstår, hvad det var, ordføreren sagde i sin ordførertale.
For jeg tror jo, at alle er enige om, at når det netop handler om samtykke, så kan man give et metasamtykke, hvor man kan sige: Mine data må gerne bruges, og der skal også være den mulighed for transparens, i forhold til at man kan se, hvad data bruges til.
Det tror jeg sådan set alle er enige om.
Det var bare, fordi ordføreren sagde i sin tale, at der ikke skulle være begrænsninger i forhold til det, og at alle skulle kunne tilgå data.
Det er der, hvor min bekymring er.
Jeg tror, at det, at vi har så unikke sundhedsdata i Danmark, netop er baseret på den tillid, der er til, at borgeren har en tryghed, i forhold til hvad data bruges til, og at borgeren ved, at data er nogle, som man selv har muligheden for at kunne videregive.
Karin Liltorp (ALT), 2025-04-25:
Jeg tror, at ordføreren i sin tale var inde på, at det ligesom skulle forbeholdes en meget snæver gruppe at få adgang til de her data, altså en frygt for, at f.eks. private virksomheder fik adgang til de her data.
Og jeg vil sige, at den frygt deler jeg jo slet ikke, for vi ved jo netop ikke, hvor den nye idé kommer – og så længe det ikke handler om, at man kan misbruge de her data.
Jeg tror, at der er mange, der sidder rundtomkring og tænker: Hvis jeg bare kunne få lov at sammenligne solskoldning i forhold til niveauet af et eller andet vitamin i kroppen, så har jeg faktisk en idé.
Det er jo den måde, vi skal tænke på, og så kommer det jo ikke til at handle om, om de kom fra hr. Olsen eller kom fra fru Jensen; det handler bare om, at man gerne vil sætte dem sammen.
Og jeg har en stor tro på, at man kan anonymisere det, så det er data, det handler om, og det bliver fuldstændig anonymiserede data, men til glæde for alle.
Peter Kofod (DF), 2025-04-25:
Jamen jeg har nu sådan en helt ny oplevelse.
Jeg tror, de fleste danskere nok har det lidt ligesom jeg, altså at det er fint, at vi har nogle meget detaljerede data, og at det er okay, hvis man med nogle meget faste rammer giver adgang til, at vi i fællesskab kan blive klogere, men at der også skal være nogle klare grænser for, hvad man så må bruge den her data til.
Og skal vi i forhold til at det også kan være en god idé med eller anden global virksomhed, bare give los?
Karin Liltorp (ALT), 2025-04-25:
Nu ser jeg det ikke som sådan en opdeling mellem de onde private og de gode offentlige.
Jeg siger faktisk, at de gode idéer kan opstå alle steder, og sådan er det jo tit, når man får adgang til det her, og jeg tror i virkeligheden ikke, at vi kan være i tvivl om, hvad der skal deles.
Der er ingen af os, der er interesserede i, at vores sundhedsjournal bliver lagt ud, og man kan sige: Nå, så kan I se, hvad Karin er blevet undersøgt for.
Det har jeg på ingen måde givet udtryk for, og det er bestemt heller ikke nogens holdning.
Vi elsker fakta, og vi elsker data, og det er i det omfang, man kan anonymisere dataene og man netop kan få den kæmpe mængde data ind for at bruge dem til forskning.
Så det handler jo netop i allerhøjeste grad om at beskytte privatlivet, og jeg og Alternativet kommer altid til at stå inde for, at det i den grad skal beskyttes.
Men at min jernprocent er 7,2, er altså ikke en personlig oplysning, og især ikke hvis jeg allerede har sagt, at ja, del den endelig.
Det er fuldstændig ligegyldigt, hvem du deler den her oplysning med, for det er bare et tal.
Peter Kofod (DF), 2025-04-25:
Nu tror jeg nok, en blodprocent er en rimelig personlig og privat oplysning, men det er så en anden sag.
Jeg tror ikke, vi er enige, og at det bare er så nemt.
For den her diskussion er jo ikke ny.
Man har altid diskuteret data, og hvor snittet lige præcis skal ligge, og det er ofte en meget detaljeret lovgivning, fordi vi lige præcis ikke er enige i forhold til de her hensyn.
Jeg synes ikke, at de private virksomheder er onde, men kan ordføreren uddybe lidt, hvor meget virksomhederne skal have mulighed for at tappe det?
Karin Liltorp (ALT), 2025-04-25:
Jeg kan lige bekræfte, at Alternativet elsker forskning og elsker data.
Det er den personlige frihed, vi skal værne om, og det kan godt være, at Dansk Folkepartis ordfører værner meget om sin blodprocent, men fordi man generelt får at vide, at min blodprocent er 7, så kan jeg heller ikke spores tilbage til noget.
For det er jo nogle tal, man bruger til at sige, hvordan det fordeler sig.
Det kan aldrig nogen sinde blive privat, når man netop har sikret, at der ikke er tilgang til informationen om den enkelte person.
Så den skelnen synes jeg ikke er så svær endda.
Peter Kofod (DF), 2025-04-25:
Tak for det.
Jeg vil bare spørge ministeren ind til den del, der handler om demens, for jeg synes, det er så godt, at man får den del, der ligger i SSA'en, ud i lovforslaget her og får sat det i gang.
Det løser jo ikke alle de problemer, der er med overmedicinering af demensramte danskere.
Nu har vi jo gjort, hvad vi kunne – det var så den tidligere ordfører før mig – for at skubbe det her ind i SSA'en.
Så mit spørgsmål er sådan set meget åbent til regeringen: Har regeringen andet på tegnebrættet på det her område?
For vi synes, det er så væsentligt at holde fast i.
Hvis regeringen ikke har en masse på tegnebrættet, pålægger det jo os andre et ansvar, for så er vi nødt til at gøre noget for at anspore regeringen til, at der kommer til at ske fremskridt på det her område.
Så det er et meget åbent spørgsmål: Hvad skal der ske nu, minister?
Sophie Løhde (V), 2025-04-25:
Regeringen har altid gode ting på tegnebrættet.
Det skal der ikke været nogen som helst tvivl om.
Forbruget er for højt, og vi er nødt til at sætte ind over for det.
Vi har jo senest afsat midler til en række initiativer, som vi også er ved at implementere og omsætte i forhold til at løfte vidensniveauet på tværs af sundheds- og ældreområdet.
Vi har også afsat penge til målrettet at nedbringe forbruget af antipsykotisk medicin, og jeg forestiller mig helt bestemt, at det her er en dagsorden, som vi skal vedblive med at holde fokus på og samarbejde om her i Folketinget, fordi det er rigtig vigtigt.
Karin Liltorp (ALT), 2025-04-25:
Nej, jeg mener, at man som udgangspunkt bliver spurgt: Må dine data bruges?
Jeg har fået taget masser af blodprøver og er blevet spurgt: Må de blive delt til brug for hvad som helst?
Så vil jeg sige: Ja, det må de gerne, men jeg vil ikke have, at de på nogen måde kan spores tilbage til mig.
Så ser jeg ikke noget farligt i, at der er blevet taget en hudprøve fra mig, eller at man deler nogle blodprøver for mig.
Jeg ser ingen fare i det, men jeg har selv sagt ja til det er som udgangspunkt, og derfor behøver jeg ikke bagefter at godkende specifikt, hvad de bliver brugt til.
Jeg siger bare: Det er bare mine blodprøver; og bare jer er anonymiseret i det her.
Hvis vi gør det andet, er min store frygt, at der ikke kommer noget som helst godt ud af det her, altså at det bare bliver en kæmpe bureaukratisk godkendelsesproces.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Tak for det.
Nu bliver jeg simpelt hen nødt til bare lige at få afklaret, hvad det er, ordføreren præcis mener.
For jeg er sådan set enig i, at langt de fleste har en interesse i at dele data, og at så mange data som overhovedet muligt er tilgængelige, men det er da stadig væk med det forbehold, at vi selv kan definere, hvad der er privat.
Altså, ordføreren kan jo definere for sig selv, hvad der er privat for ordføreren, men det er jo svært for ordføreren at definere, hvad der er privat for andre mennesker.
Mener ordføreren ikke, at det er borgerens egen ret at kunne sige, selv om det er anonymiseret og pseudonymiseret: Jeg ønsker ikke, at mine data skal bruges til nogle helt specifikke formål?
Eller mener ordføreren, at det bare er data, der er tilgængelige, og at dem må alle bare have lov til at bruge?
Louise Brown (LA), 2025-04-25:
Det er også muligt, at det bare er mig, der har misforstået alt, hvad der står i det.
For det, ordføreren siger der, med at man kun skulle henvende sig ét sted, og så ville man blive ledt ud til alle de steder, hvor data så ligger, giver super god mening, hvis det kan lade sig gøre, og det vil jeg da håbe det kan.
Der ved vi i hvert fald at der er nogle udfordringer rundtomkring.
Nu har vi stillet nogle spørgsmål og får forhåbentlig svar på dem inden længe, og så håber jeg, vi kan tale om det i udvalget.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-04-25:
Tak for det, formand.
Jeg står her som vikar fra Moderaternes sundhedsordfører, hvis tale jeg nu vil læse op.
I dag behandler vi et væsentligt lovforslag – forslag, der bl.a. styrker forskningen i sundhed og øger trygheden for sundhedspersonalet.
I Moderaterne bakker vi op om de vigtige ændringer, vedtagelsen af lovforslaget medfører.
Vi tror på, at innovation, evidens og forskning er forudsætninger for en bæredygtig udvikling af samfundet, men hvis idéerne skal ud at leve, skal forskere ikke begrænses af unødige procedurer, krav og bureaukrati.
Vi er derfor begejstret for, at vi med lovforslaget etablerer Ét Kontaktpunkt for sekundær anvendelse af sundhedsdata, og at vi målretter praksissen for indberetninger i komitésystemet.
På den måde styrker vi adgangen til at omsætte værdifulde sundhedsdata til livreddende løsninger, og vi gør det uden at slække på sikkerheden.
Det er fornuftig politik.
Lovforslaget medfører dog ikke kun forskningsmæssige gevinster, der kan komme patienter til gavn i fremtiden.
Med vedtagelse af lovforslaget får Styrelsen for Patientsikkerhed bedre mulighed for at overvære lægers ordination af antipsykotiske lægemidler til patienter med demens.
Det bliver også muligt at kontakte patienter, hvis man i forbindelse med et forskningsprojekt opdager tegn på alvorlig, livstruende sygdom.
Afslutningsvis skaber forslaget øget tryghed for sundhedspersonalet, for med vedtagelse heraf etableres muligheden for at undtage medarbejderes navne fra retten til aktindsigt – en mulighed, der vil gælde i særlige tilfælde.
Det er en vigtig tryghed for det personale, der hver dag yder en afgørende indsats for borgere i sundhedsvæsenet.
Med lovforslaget bidrager vi bl.a. til at styrke betingelserne for forskning i sundhed, og vi øger sundhedspersonalets tryghed.
Det er ændringer, som skal bidrage til den fortsatte udvikling af vores alle sammens sundhed og behandling.
Derfor stemmer vi i Moderaterne for lovforslaget.
Per Larsen (KF), 2025-04-25:
Tak for det, formand.
Vi behandler jo en blandet buket med mindst fem forskellige formål – sikkert flere.
Dels er der lagt op til at etablere Ét Kontaktpunkt for sekundær anvendelse af sundhedsdata, hvis ellers jeg kan få det sagt.
Det er for at gøre det mere transparent for forskere og virksomheder at få adgang til sundhedsdata, og det er vi i Det Konservative Folkeparti meget enige i er et godt formål.
Vi har nok verdens bedste sundhedsdata i Danmark, og vi er meget digitaliseret, så der er god mulighed for at udnytte data bedre – meget bedre.
Der er også mulighed for at kommercialisere på baggrund af danske sundhedsdata i langt højere grad end det, man gør i dag.
Men der er også nogle uklarheder og nogle indvendinger fra flere forskellige kilder.
F.eks. har Folketingets sundhedsudvalg fået en henvendelse fra GenomeDK, Aarhus Universitets supercomputerome, og Danmarks Tekniske Universitet, som råder over en datakraft på 50 PB, altså 50.000.000 GB, og som har en høj certificering i forhold til sikkerhed.
Så har jeg heller ikke kunnet finde ud af, hvad det helt eksakt koster, og hvad det kommer til at koste i fremtiden at drive Ét Kontaktpunkt.
Jeg kan forstå, at der skal etableres en øget datakraft hos Statens Serum Institut, men vi har jo, som også en tidligere ordfører var inde på, Danmarks Datavindue og det potentiale, der er i forhold til European Health Data Space, som det også tapper ind i.
Danmarks Datavindue, som jo drives af Danmarks Statistik, skriver selv, at deres løsning giver ét vindue, én adgang og én sikker løsning til at servicere alle behov for data til statistik kommer til forskning komme til styring og til analyse.
Vi har også modtaget eller har i hvert fald kunnet læse en kronik af professor Kjeld Møller Pedersen og Poul Erik Hansen, som i Jyllands-Posten den 29. marts problematiserede det her med den meget øgede beføjelse til den til enhver tid siddende sundhedsminister i fremtiden.
Det er jo selvfølgelig et spørgsmål om, at man skal blive ved med at have befolkningens tillid til, at data også håndteres korrekt og ordentligt.
Ellers vil jeg sige, at vi er meget positive over for at øge medarbejdernes tryghed ved at kunne udtage enkelte medarbejders navne for aktindsigt, hvis der er grund til det.
Vi er også meget positive i forhold til at øge overvågning af dementes ordination af antipsykotiske lægemidler.
Vi ser også positivt på en mere smart og målrettet praksis for indberetning af hændelser i komitésystemet, hvor der fremover kun skal indberettes hændelser, som reelt har en faktisk påvirkning eller formodet påvirkning fra deltagerne.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2025-04-25:
Det er den del, der handler om den måde, demensramte i Danmark bliver medicineret på, og jeg tror, der meget bred enighed om, næsten uanset hvor man er, at rigtig, rigtig mange mennesker med demens overmedicineres, fejlmedicineres og får så meget medicin, at de ikke har godt af det mere.
Jeg vil gerne citere noget fra en bog, der hedder »Omsorgsmanifestet«, om som er skrevet af plejehjemsleder May Bjerre Eiby.
Hun skriver, at det er nødvendigt, at vi ændrer denne skandaløse kultur, som ikke blot er omkostningsfuld, men som også er en skændsel for vores samfund, og at vi fejler eklatant, når det kommer til måden, vi tager hånd om vores demensramte ældre på, fordi overmedicinering er så stort et problem.
Derfor er vi også godt tilfredse med, at det blev en del af SSA-aftalen.
Vi er også godt tilfredse med, at det er en del at det her lovforslag.
Jeg ved godt, at vi ikke ændrer på supertankerens kurs med lovforslaget her, men vi sætter dog problemet på landkortet igen, vi sætter dog problemet i fokus her i Folketingssalen, og vi bliver forhåbentlig også klogere på den her problemstilling, for det er noget, vi har brug for for alvor at gøre noget ved.
Det skal være trygt, sikkert og godt at blive ældre i Danmark, og hvis man rammes af demens, skal man selvfølgelig også vide, at man ikke overmedicineres fuldstændig vildt og voldsomt og i virkeligheden går hen og bliver syg af medicineringen.
Så det er dejligt, at den del er med i forslaget.
Så synes jeg også, det er meget væsentligt at fremhæve det tryghedselement, der er for plejepersonale eller sundhedspersonale i forslaget, idet man giver nogle muligheder for at anonymisere i forbindelse med aktindsigter.
I dag er det så sundhedspersonalet, vi er nået til, og vi støtter selvfølgelig det her initiativ, men det er altså også, vil jeg sige, med våde øjne og et blødende hjerte, at vi gør det, for det vidner jo om, at der er nogle ting i vores samfund, der går den fuldstændig forkerte vej.
For det burde selvfølgelig ikke være nødvendigt at skulle have brug for at kunne anonymisere de her ting eller holde navne tilbage.
Det burde slet ikke at være et problem i Danmark; det burde ikke være på den her måde.
Der er vi så desværre endt som samfund, og sådan er det nu engang.
Det er trist, men vi støtter det her, for man skal selvfølgelig kunne gå på arbejde og være tryg.
Så kommer vi til det, som lovforslaget starter med, og det er det, som handler om forskning og sundhedsdata, men som også handler om komitésystemet og de lettelser, der er på komitésystemet.
For efterhånden en del år siden, da jeg startede som politiker, var jeg medlem af regionsrådet, og jeg blev hvirvlet ind i det her komitésystem.
Jeg tør godt sige, at det i hvert fald var et system, der var rigtig godt til at producere en masse papirer.
Det var en helt vild opgave at sætte deltidspolitikere til.
Så når man gør noget for at lette de byrder, der er i forbindelse med komitésystemet, når man gør noget for, at det bliver mere effektivt og godt at indsamle sundhedsdata, synes vi absolut, at det er en fornuftig ting.
Jeg kan da også meddele, at vi støtter det her forslag.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-04-25:
Tak for det.
Og tak for ordførertalen.
Det er en lille smule kontroversielt at insistere på, at sundhedsdata tilhører os alle sammen, også selv om det er mine.
Men jeg vil blot høre ordføreren, hvad hun tænker i forhold til anonymiserede og pseudonymiserede data i forhold til eksempelvis sjældne sygdomme.
Altså, hvor anonyme mener ordføreren rent faktisk at sundhedsdata er i de situationer?
Karin Liltorp (ALT), 2025-04-25:
Nu har jeg bestemt ikke den tekniske indsigt, men med de teknologiske løsninger, vi har i dag, er jeg ikke så bekymret, i forhold til at man kan finde en løsning.
Og sådan tror jeg faktisk at langt de fleste her har det.
Jeg er ikke interesseret i, at det på nogen måde bliver offentliggjort, hvad jeg har fået taget af test for kønssygdomme, eller hvad det nu kunne være.
Det er jo sådan noget, vi skal sikre.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-04-25:
Der er jo ingen tvivl om, at teknologien giver store muligheder, men den giver jo også store udfordringer netop i forhold til at passe på data, datalæk, og hvad der nu ellers er rundtomkring.
Så mens ordføreren fastholder, at teknologiske løsninger kan sikre os, så er det jo også dem, der gør, at vi er udfordrede af sundhedsdata.
Jeg tror ikke, at der er nogen herinde, der ikke er enige i, at i forhold til dem, der selv samtykker, kan man bruge data.
Men mener ordføreren oprigtigt, at mine sundhedsdata skal være tilgængelige for enhver, som har lyst til at bruge dem i en hvilken som helst forskning?
Karin Liltorp (ALT), 2025-04-25:
Nu synes jeg, at forslaget lægger op til, at man selv giver tilladelse til, at de kan blive brugt.
Og vi lægger stadig væk op til – det, jeg lægger op til – at de er fuldt anonymiserede.
Jeg kan sige, at jeg tror, at langt de færreste har problemer med det, hvis de har sagt ja til, at man gerne må bruge deres data; så tror jeg, at langt de fleste kan se fordelene i, at de bliver brugt til noget, at de faktisk ikke bare handler om mig, men faktisk handler om folkesundheden.
Anonymisering er faktisk for mig et afgørende ord, men hvis vi ender i et eller andet med – jeg tror, at de fleste har fået mange grå hår ude i virksomhederne på grund af GDPR-reglerne – at der ikke er nogen, der kan søge om indsigt i de her data, så bliver det jo et kæmpe flop.
Det bliver jo kun en succes, hvis vi faktisk får de her data ud at arbejde, så de kan give de her indsigter.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-04-25:
Tak for det, formand.
Psykologer arbejder i dag i vidt forskellige sammenhænge, fra terapi i klinisk praksis til rådgivning af ledere i organisationer, fra børn og unge i PPR til medarbejdertrivsel og rekruttering i hr-afdelinger – og ikke mindst i sundhedsvæsenet, hvor de i stigende grad er blevet en uundværlig faggruppe.
Det ser vi tydeligt i psykiatrien.
Der arbejder ca. 1.300 psykologer i psykiatrien, heraf 500 specialpsykologer, som spiller en helt central rolle i den psykiatriske udredning og behandling.
Det giver derfor god mening, at psykologer nu bliver autoriseret efter den samme model som den, der er for andre sundhedsfaglige grupper: læger, sygeplejersker og jordemødre.
Det handler ikke kun om struktur; det handler også om patientsikkerhed og tillid.
Når man som borger opsøger en psykolog, skal man vide, at der er styr på kvaliteten og klare rammer for ansvar, præcis som når man går til en læge.
Det sikrer vi nu.
Det nuværende system er nemlig utidssvarende.
Det blev skabt i en tid, hvor der var færre psykologer, og hvor den faglige uddannelse var mindre systematisk opbygget.
Der har været og er alt for lange ventetider, både på at få tildelt sin autorisation og på behandling af tilsynssager.
Et af formålene med den her lovgivning er at få løst det problem.
Autorisation kommer til at blive givet i kraft af bestået kandidateksamen, og tilsynssager vil fremover blive behandlet i samme system som det, der er for de øvrige sundhedsfaglige, og med højere gennemsigtighed til følge.
Det skaber tryghed, både for borgere og for fagpersoner.
Som psykolog ved jeg selv, hvor meget det betyder, at tilliden til vores fag står stærkt.
Derfor er det et vigtigt fremskridt, at titlen psykolog fremover bliver forbeholdt autoriserede psykologer.
I dag kan man nemlig miste sin autorisation og alligevel fortsætte med at bruge psykologtitlen.
Det mener jeg ikke er rimeligt, hverken over for borgere eller over for psykologstanden, som risikerer at få sit omdømme plettet på grund af få enkeltpersoners fejltrin og uetiske praksis.
Det skal vi ikke acceptere.
Tilliden til psykologfaget skal bygges på klare rammer, høj faglighed og etisk praksis, som heldigvis også fylder meget både på uddannelsen og i faget generelt.
Så med lovforslaget introduceres også en overbygningsuddannelse.
Det er positivt og vigtigt, at vi får en model for kompetenceudvikling, som er relevant og attraktiv for psykologer i mange forskellige jobfunktioner, så vi skaber et klart incitament til faglig udvikling gennem hele arbejdslivet.
Så Moderaterne støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-25:
Det er jo lidt sjovt med den her regering, at man skal være varsom med.
Hvad betyder det?
Man skal være varsom med at afvikle helligdage, man skal være varsom med at indskrænke vores ytringsfrihed.
Der er meget, som man skal være varsom med, men som alligevel lige ender med at blive virkelighed under den her regering.
Derfor er det måske ikke nogen dårlig idé i en lov, der handler om at sikre balance eller overskud på de samlede offentlige finanser, lige at få understreget, at det, der nok er den dårlige idé over alle dårlige idéer, nemlig at man skal hæfte for andre landes gæld, bliver forbudt i budgetloven.
Det er jo det, det handler om.
Nu ved finansministeren, at jeg jo på mange måder nærer stor veneration for ham, især personligt, og derfor ærgrer det mig, at jeg ikke kan returnere komplimenten eller give point for hverken det indholdsmæssige eller det retoriske.
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-25:
Jeg tror mest af alt, det er forskellen på Alternativets definition af den danske familie og så Dansk Folkepartis definition af den danske familie.
For vi har det sådan set sådan, at alle de mennesker, der bor i Danmark og føler sig danske, er danske og en del af den danske familie, mens det for Dansk Folkeparti er vigtigere, hvor deres forældre er fra.
Det er den afgørende forskel på, hvordan Dansk Folkeparti og Alternativet forstår den danske familie.