runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2023-11-28:
For det første vil jeg sige, at det er godt, at der er en våbenhvile netop nu, og at den i øvrigt også er blevet forlænget.
Vi har akut behov for at få mere humanitær hjælp ind i Gaza.
Vi har i øvrigt også behov for, at de gidsler, som Hamas og givet også andre terrororganisationer har taget, kommer hjem til deres familier – noget, som jeg heller ikke synes fyldte i indledningen her, men jeg kan næsten ikke forestille mig noget værre end at sidde der og være gidseltaget måske endda som et lille barn.
Så det er rigtig godt med en våbenhvile; vi skal have frigivet gidslerne, og vi skal have den humanitære hjælp ind.
Der er ingen tvivl om, at antallet af civile ofre er voldsomt højt.
Jeg tror, vi alle sammen er dybt ulykkelige over det, vi ser, og det, vi oplever, og ikke mindst de mange børn gør et kæmpekæmpestort indtryk på os alle sammen.
Israel har ret til at forsvare sig selv.
Det ville Danmark også have, hvis vi blev angrebet er en terrororganisation.
Jeg håber ikke, at man fraviger det princip, at et demokratisk land – det er ligegyldigt, hvilket demokratisk land det er – der bliver angrebet af en fjende udefra, har ret til at forsvare sig selv og sin befolkning.
Det er et meget, meget grundlæggende princip i det internationale verdenssamfund.
Men ethvert forsvar af ethvert land skal selvfølgelig ske inden for den internationale ret, herunder den humanitære ret.
Danmark har valgt nu ad flere omgange at give humanitær bistand til Gaza.
Vi har senest valgt at forhøje den bistand, vi giver til UNICEF, fordi vi godt ved – i hele Folketinget og som regering – at det er børnene, der er de store ofre i den her konflikt.
Vi har tænkt os at fortsætte vores humanitære arbejde, selvfølgelig.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-11-28:
Tak for det.
Nu er der gået 3 uger, siden jeg sidst spurgte statsministeren til situationen i Gaza.
På de 3 uger er yderligere 5.000 palæstinensere blevet dræbt.
2.200 af dem er børn.
I alt er 14.800 blevet dræbt, heraf 6.100 børn.
Flere og flere bliver slået ihjel i det område, hvor palæstinenserne har levet under apartheidstyre og med bosættelser i årtier.
Situationen var i forvejen desperat.
Selv hospitaler bliver bombet.
Læger, FN-medarbejdere, kvinder og børn bliver dræbt hver eneste dag.
De israelske angreb starter formodentlig igen om et par dage efter få dages våbenhvile.
Det betyder flere dræbte, flere sårede og en mere og mere katastrofal situation.
Adskillige internationale humanitære organisationer advarer om krigsforbrydelser, herunder FN's Menneskerettighedsråd.
Alligevel har statsministeren gang på gang givet Danmarks ubetingede opbakning til Israels såkaldte forsvar.
Jeg vil gerne endnu en gang understrege, at jeg og Alternativet ikke er en del af det politiske Danmark, der støtter angreb på civile i Gaza.
Vi ser statsministerens og regeringens ageren som konfliktoptrappende, når I legitimerer Israels handlinger, endda i en situation, hvor der er så hårdt brug for internationalt arbejde for fred.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren, om hun stadig mener, at Israel blot forsvarer sig selv, når knap 15.000 mennesker, hvoraf næsten halvdelen er børn, er blevet dræbt af det israelske militær.
Mette Frederiksen (S), 2023-11-28:
Jeg synes, vi skal levere på det mål, vi har sat, omkring 2025, og jeg håber på, at de partier, der sidder omkring forhandlingsbordet, snart bliver enige om noget, så vi også er sikre på, at vi når det, hvor vi skal nå det.
Så tror jeg, at hvis man sådan kigger på pensionisterne, må der være tale om en gennemsnitlig betragtning fra De Radikales side, for min oplevelse er nok lidt en anden.
Altså, jeg kender også folkepensionister, der har en rigtig, rigtig god økonomi, og som sidder solidt i det, men jeg kender godt nok også folkepensionister, der spinker og sparer, som har været hårdt ramt af inflationen igennem de senere år, og som ikke har ret meget at gøre godt med, når de faste udgifter er betalt, og dem vil regeringen gerne give en håndsrækning.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-11-28:
Det ligger jo lige for så at spørge, hvorfor man så ikke gør det.
Ja, man hæver ældrechecken for den selvfølgelig hårdest ramte del af de ældre, som har lige knap 100.000 kr. på kontoen eller derunder, men der er jo ganske mange folkepensionister, som af mange årsager også sidder hårdt i det, selv om de så måske lige har 105.000 kr. stående på kontoen eller af forskellige andre årsager ikke kan få ældrechecken.
Når jeg ser på den måde, regeringen disponerer på og afsætter, forstår jeg, 10 mia. kr. til skattelettelser for folk, der er på arbejdsmarkedet, ikke en krone til førtidspensionisterne og ikke en krone til folkepensionisterne, og sidder og kigger ud over et landskab, hvor der også i sådan kernesocialdemokratiske kommuner bliver gennemført besparelser, så borgmestrene i dag siger, at man er under det niveau, hvor man kan tale om en værdig ældrepleje, vil jeg spørge, hvorfor man så ikke gør noget mere.
Vi har lige lavet en aftale, hvor vi fordelte knap 1 mia. kr. som en del af finansloven.
Jeg skulle kæmpe for at få det, der engang var 1 mia. kr. til en værdig ældrepleje, hævet fra 100 mio. kr. til 150 mio. kr. i 2024.
Altså, det kan godt være, at man kalder det penge, der er afsat til en værdig ældrepleje, men det er jo ikke værdigt.
Det er jo bare et plaster på et åbent benbrud, i forhold til hvor ældrepolitikken er i Danmark.
Det handler jo både om, at folkepensionen igennem rigtig mange år ikke er blevet reguleret og ikke følger med, sådan at man bare i den almindelige pris- og lønudvikling ville få den rimelige del af kagen, som man som pensionist har krav på, men jo også om inflationen.
Det handler også om alle de ting, som vi er ramt af.
Det var egentlig ikke det, jeg ville have spurgt om, men når nu statsministeren selv i sin afsluttende bemærkning til hr. Martin Lidegaard byder op, vil jeg egentlig gerne spørge: Hvorfor dælen gør man så ikke noget mere for de ældre?
Mette Frederiksen (S), 2023-11-28:
Først og fremmest vil jeg advare mod, at man siger, at vores ældrepolitik generelt ikke er værdig i Danmark.
Det mener jeg simpelt hen ikke er rigtigt.
Der foregår så meget godt rundtom i hele landet.
Der er dygtige medarbejdere og dedikerede frivillige, og vi har gode plejehjem og en god udkørende hjemmepleje.
Betyder det, at jeg er tilfreds alle steder?
Er der behov for at gøre mere?
, og det har vi taget hul på, bl.a. med den her finanslov.
Vi har også gjort andre ting, og vi kommer til at fortsætte det arbejde.
I al beskedenhed er det jo lykkedes.
Vi havde for kort tid siden den højeste inflation i 40 år.
Nu er den nærmest i nul.
Det kommer til at gøre en kæmpe forskel for pensionisters købekraft, hvad enten man er førtidspensionist eller man er pensionist.
Så det er nok meget godt, at vi har ført den økonomiske politik, vi har, for ellers ville pensionen jo blive ved med at være udhulet på et niveau, som ville være uacceptabelt.
Endelig er det jo næsten bizart at høre det parti, som vel var med til at indføre ældrechecken, nu stå at kritisere, at vi forhøjer ældrechecken.
Altså, man kan simpelt hen ikke have det standpunkt inden for ganske, ganske få år eller årtier.
At den her regering vælger at forhøje ældrechecken, kommer nogle af de dårligst stillede pensionister til gavn.
Det forstår jeg ikke man ikke bare bakker op om fra Dansk Folkepartis side.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-11-28:
Det er jo en helt vildt defensiv statsminister, hvis det er det, hun får ud af det, jeg siger, altså at vi ikke bakker op om at forøge ældrechecken.
Jeg taler om de 800.000 pensionister, der ikke får del i den forøgede ældrecheck.
Det tror jeg faktisk også godt statsministeren ved.
Og hun ved sikkert også, at der er penge nok i statskassen.
Man kan i dag på forsiden af Berlingske Tidende læse om, hvordan der i den her regerings levetid har været råd til at ansætte 1.395 personer til ren administration.
Under den her statsminister, vi har i dag, er udgifterne til rent administrative forhold eksploderet, og det er det, der gør det så dybt forargeligt, når vi har en ældrepleje, der er under det værdige niveau.
Det gælder ikke i alle kommuner, men det, at det er geografi og tilfældighed, der gør, om man får en god alderdom eller en dårlig alderdom, er ikke værdigt.
Og når vi kan se, at milliarder efter milliarder bliver brugt på administrativt personale rundtomkring i staten, i kommunerne, i regionerne, hvorfor lægger man så ikke et loft, hvorfor fyrer man så ikke nogle af dem og bruger de penge på at lave en værdig regulering af folkepensionen, på at skabe bedre forhold der, hvor der i dag er kritisable forhold?
Mette Frederiksen (S), 2023-11-28:
Det gør vi jo også, for det indgår som en del af den aftale, der er lavet mellem kommuner og regioner, at kommunerne skal nedbringe deres administrative udgifter, at regionerne skal nedbringe deres administrative udgifter, og at staten skal nedbringe sine administrative udgifter.
Det her hænger jo meget nøje sammen med det, vi også gjorde i den tidligere regering med at nedbringe konsulentforbruget.
Jeg vil langt hellere bruge velfærdspenge ude ved borgeren.
Jeg tror meget mere på at sætte vores kernetropper, om man vil, i velfærden fri, bl.a. på ældreområdet.
Det er jo derfor, vi i finansloven har aftalt det her med faste teams, som har den fordel, at den enkelte ældre bliver mere tryg, fordi det er de samme medarbejdere, der kommer i hjemmet, og det tror jeg betyder rigtig meget for livskvaliteten, når man har et plejebehov.
Det betyder også færre administrative udgifter, for så bliver det medarbejderne, f.eks. vores dygtige social- og sundhedsassistenter, der træffer beslutningerne, i stedet for at det er administrativt personale, der skal det.
Når vi på folkeskoleområdet har foreslået at fjerne 90 pct. af de mål, der er defineret for folkeskolen, er det for at frigøre penge fra administrativt akademisk arbejde, om man vil, direkte ud til folkeskolen, så der bliver mere tid til undervisningen.
Så vi er i fuld gang.
Er jeg tilfreds med det, vi har nået?
Nej, det er jeg ikke, men så er det jo godt, at vi fortsætter vores arbejde.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-11-28:
Nej, selvfølgelig er statsministeren ikke tilfreds, for det seneste år, hvor statsministeren har været statsminister, er det jo det modsatte, der er sket.
Der er kommet mere administrativt personale, flere djøf'ere, mens vi har mistet sosu-assistenter, sosu-hjælpere, pædagoger, folkeskolelærere.
Det er jo den tendens, vi ser ind i.
Og alene under den her regering, som bare har været her et år, har vi fået ca. 1.400 flere ansatte i administrationen i staten.
Så det er jo det modsatte af det, statsministeren siger hun vil, der sker.
Når man sidder og ser, hvad der foregår på ældreområdet, og hvordan udgifterne bare eksplosivt stiger til administrativt personale, er det ikke værdigt.
Vi kan se, hvordan folk, der nærmest ikke når at sætte sig i deres lederstole ude i kommunerne, bliver fyret, fordi de åbenbart så er fejlcastet, og hvordan de kan få den ene millioncheck efter den anden med sig, mens der skæres ned.
F.eks. hørte vi forleden dag om en sag fra Lolland Kommune med en skoleleder, der får 2 mio. kr. bundet i halen efter at være blevet fyret, samtidig med at de kommuner skal skære ned på ældreområdet.
Hvad er det for noget?
Så det er jo det modsatte af det, statsministeren ønsker, der sker derude.
Har hun mistet fornemmelsen for virkeligheden, eller kan hun bare ikke komme igennem med sine drømme?
Mette Frederiksen (S), 2023-11-28:
Det er helt rigtigt, at det har vist sig at være sværere at få lov til at tage livtag med den ændring, der er sket i vores velfærdssamfund, hvor stadig flere er blevet ansat bag et skrivebord i stedet for ude ved borgeren, end jeg havde regnet med.
Men det ændrer ikke på, at det er et af mine allerallervigtigste mål som statsminister at få ændret det her, for jeg vil have frigjort ressourcer, for jeg mener, det er rigtigt både menneskeligt og økonomisk at få frigjort ressourcer væk fra skrivebordene og ud til medarbejderne.
Det er bl.a. derfor, den her regering mener, at alle, f.eks. på sundhedsområdet, skal tage del i vagtarbejdet, at man i stedet for kun at sidde væk fra patienterne skal have patientkontakt, og at vi skal have færre mål i folkeskolen, men til gengæld mere tid til undervisning.
Og det kommer også til at gøre sig gældende på ældreområdet, når vi fremlægger vores samlede ældrepolitik.
I stedet for at der i dag er ansat masser af mennesker væk fra de ældre, skal dem, der arbejder på ældreområdet, ud til borgeren.
Så jeg tror faktisk ikke, at vi er uenige om målet.
Det er rigtigt, at vi ikke er i mål med at levere det hele, men det skal vi.
Det er jo ikke et mål i sig selv at have en høj elafgift, men det er et nødvendigt middel for at sikre et ordentligt velfærdssamfund, at vi har et tilstrækkeligt indtægtsgrundlag.
Så hvis vi skal diskutere elafgift, skal vi i hvert fald også diskutere, hvad vi så ikke skal have.
For det handler ikke alene om el, og det handler ikke alene om grøn omstilling.
Det er jo også en måde at finansiere vores samfund på, så regeringen har ikke skarpe og stærke holdninger til det her, men det er ret vigtigt, at vi får det her ind i en samlet prioritering.
Martin Lidegaard (RV), 2023-11-28:
Jeg tror, at forskellen her er ønsket om hastighed.
Jeg synes, vi har utrolig travlt, bl.a. fordi vi ikke står til at nå det mål, vi har aftalt i 2025.
Vi vil i hvert fald insistere på – og jeg ser det som en lille åbning – at nogle af os kan få lov til at forfølge drømmen om at komme hurtigere af sted; også fordi folkepensionisterne er blandt de, det er der ikke så mange der ved, indkomstgrupper i Danmark, der har haft den største realindkomstfremgang, når man kigger samlet på det i de seneste årtier.
Jeg synes, vi skylder den næste generation, at vi faktisk gør noget ved CO 2 , også når det handler om flyafgifterne.
Så vil jeg sige i forhold til 2025, at hvis ikke regeringen har tænkt sig at leve op til den lovgivning, vi har vedtaget i fællesskab, og har tænkt sig at leve op til den aftaletekst, som er meget klar – jeg behøver ikke at læse den op igen – så synes jeg det bliver enormt svært at legitimere at gå med i en aftale, for hvad så med 2030, hvor vi har aftalt det hele?
Det får vi svært ved at være i, det bliver jeg nødt til at sige ligeud.
Mette Frederiksen (S), 2023-11-28:
Jeg synes, det er svært at diskutere, om vi har skabt en dansk succes på vedvarende energi.
Det har vi jo.
Vi er kendt for vores vindmøller i hele verden.
Vi er kendt i hele verden for vores energieffektivisering.
Vi er kendt på affaldsområdet.
Når mange lande rundtomkring i verden skal se ind i, hvordan man løser klimakrisen, kigger de mod danske virksomheder.
Så jeg mener faktisk i al beskedenhed – og det kan jeg tillade mig at sige, fordi jeg kun har været med i dele af det – at det er en dundrende dansk succes over mange årtier, hvad vi har gjort på det grønne område.
Og det er ikke mindst takket være dygtige danske lønmodtagervirksomheder, forskere og så selvfølgelig også fremadseende politikere, som har truffet de rigtige beslutninger.
Men leverer vi nok grøn vedvarende energi i dag?
Nej, det gør vi ikke, og det er jo derfor, vi for ikke ret lang tid siden har besluttet et meget, meget stort udbud, bl.a. på havet.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-28:
Det kommer vi også til at gøre fra Nye Borgerliges side.
Vi tager det selvfølgelig med til skatteforhandlingerne, og der håber jeg, at Socialdemokratiet i dag mener det samme, som man mente i 2021, selv om det er moderne at skifte holdning, når man har dannet regering.
Noget helt andet, som har undret mig i den her energidebat, er, hvordan argumenterne kan skifte, afhængigt af lejligheden.
Når vi i Nye Borgerlige siger ja tak til atomkraft, er regeringen imod.
For sol og vind løser det hele, må vi forstå.
Men når vi så foreslår at sænke elafgiften, fordi en stor del af strømmen kommer fra vedvarende energi, så får piben pludselig en anden lyd.
Så kører pladen med, at vi nærmest ingen strøm har, som er grøn, og begge dele kan jo ikke rigtig være rigtigt samtidig.
Så jeg bliver nødt til at spørge: Hvad mener statsministeren?
Har årtiers afvisning af atomkraft og entydig støtte til vindmølleindustrien været en succes i forhold til at sikre rigelig grøn strøm til danskerne?
Og hvis ikke, hvordan kan statsministeren så tro på, at mere af det samme vil give et andet resultat?
Mette Frederiksen (S), 2023-11-28:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har selvfølgelig haft lejlighed til at dykke ned i det i de uger, der er gået efterfølgende, og må sige, at jeg har den helt samme tilgang som fru Inger Støjberg.
Det er ganske, ganske forfærdeligt, at der er udstedt, kan man sige, en form for billigelse fra Danmarks side i forhold til det her.
Jeg vil også gerne sige, at jeg synes, det er helt forkert at gifte sig med en, der er så ung.
Det er jeg på alle mulige måder imod.
Og vi ser jo i nogle indvandrerkredse i Danmark, at man blander sig, ikke mindst i pigernes privatliv lige fra reetablering af mødomme til holdninger til, om de må have kærester, og om de må have sex før ægteskabet, og man blander sig i, hvem de skal giftes med, hvad for noget tøj de skal have på og hvilken hovedbeklædning, tørklæde, burka og andre ting.
Det vedkommer simpelt hen ikke familien, fætre, onkler, eller hvem der måtte have en holdning dertil.
Så vores udgangspunkt er fuldstændig ens.
Jeg vil meget gerne være med til at understøtte, at det her bliver afdækket, også fordi man jo kan have en formodning om, at det stadig væk finder sted, men så bare i nogle andre formater end det, der er legalt i Danmark – det skulle ikke undre mig, ligesom så meget andet foregår forkert i nogle af indvandrermiljøerne.
Så det vil jeg gerne være med til at afdække.
Om der skal gives en undskyldning, synes jeg
er et lidt mere principielt spørgsmål.
Vi er jo meget, meget tilbageholdende med at give undskyldninger fra den danske stats side.
Det er blevet givet på nogle enkelte udvalgte områder – til børnehjemsbørn, der har været udsat for svigt eksempelvis, til eksperimentbørnene i Grønland og ved andre systematiske statslige overgreb.
Om det her falder ind under samme kategori, er jeg usikker på.
Og man må endelig ikke være i tvivl om min holdning til det her; jeg synes, det er ganske skrækkeligt.
Inger Støjberg (DD), 2023-11-28:
Nu har statsministeren jo også så sent som i dag benævnt sig selv som børnenes statsminister, og derfor synes jeg, at det er på sin plads, at vi får det her undersøgt.
Altså, bare lige sådan for at give nogle eksempler kan jeg sige, at ud af de 1.200 er der en enkelt af de her piger, der kun er 15 år, da hun bliver gift med en mand på 35 år, en anden er 17 år, da hun bliver gift med en mand på 32 år, og en tredje er 16 år, da hun bliver gift med en mand på 37 år, og vel at mærke er det jo igen med statens ikke bare accept, men blåstempling.
Det er jo derfor, jeg synes, at det er på sin plads at få en kommission, og derfor vil jeg sådan set bare spørge statsministeren, om det er en kommissionsundersøgelse, statsministeren siger ja til i dag, for så synes jeg, at vi begynder at snakke om noget, der ligner noget.
Så siger statsministeren hermed ja til en kommissionsundersøgelse?
Og hvis hun gør, vil jeg selvfølgelig være meget glad for det.
Mette Frederiksen (S), 2023-11-28:
Jeg ved ikke, præcis hvad formatet skal være.
Jeg synes, det er en god idé at få det afdækket, og jeg synes, det kunne være interessant at afdække det bagudrettet.
Man skal jo ikke være i tvivl om, at det er en meget, meget effektiv måde at holde en ung pige i en skruestik på, at hun bliver gift med en ældre mand, hvad jeg under alle omstændigheder synes er forkert.
Det ville det også være, hvis det var en etnisk dansk ung pige og en etnisk dansk mand.
Og der er jo ikke ret mange, der gør det her længere i Danmark, så det er primært et problem i dele af indvandrerkredsene.
Det er en meget effektiv måde at undertrykke på og en meget effektiv måde at udøve social kontrol på, og jeg tror desværre også, at det er en effektiv måde at modarbejde integrationen i Danmark på, at man laver den her type ægteskaber.
Så jeg vil gerne være med til at se på – og det er jo så den ansvarlige minister, der skal prøve at kigge på det – hvad man kan afdække bagudrettet.
Men jeg synes, det er mindst lige så afgørende, om der finder den her slags ægteskaber sted nu, også selv om man så ikke lovformeligt bliver gift i Danmark, men måske i muslimske kredse har et eller andet ritual.
Inger Støjberg (DD), 2023-11-28:
Jeg er enig i, at det er meget sjældent, at det forekommer i Danmark blandt danskere, men det forekommer dog, om end ikke alle bliver gift.
Når det er sagt, er jeg jo selvfølgelig meget interesseret i at få afdækket, hvad det er, der foregår nu, for jeg er også fuldstændig enig med statsministeren i, at det her forekommer stadig væk i moskéer – jeg er slet ikke i tvivl – og det kan man også se i de beretninger, der allerede er ude i det åbne nu.
Men jeg synes altså også i lighed med andre kæmpe skandaler, vi har set, hvor staten har vendt det blinde øje til – her har man endda sat et statsligt stempel på, at man kan blive giftet bort som barnebrud – at det er på sin plads at få det afdækket og få undskyldt til de kvinder, som det her er gået ud over.
Derfor vil jeg blot spørge statsministeren om, hvad det næste skridt er.
Altså, vil der blive indkaldt til forhandlinger, og i givet fald
hvornår
Mette Frederiksen (S), 2023-11-28:
Jeg synes, det er helt naturligt at diskutere, hvad de næste skridt kan være her, med udlændinge- og integrationsministeren.
Den er blevet mindre, og vi er kommet på forkant med mange ting, men man hører det jo.
Meget af det her kan vi jo ikke kun læse i tallene, for det er også noget, vi hører, f.eks. at det kan være svært for en kvinde at komme på krisecenter, fordi det kan være, at der er nogen fra samme familie eller samme slægt, der opdager, at hun er på vej på krisecenter, og pludselig bliver hun afsløret.
Så hører vi de her historier om reetablering af mødomme, hvilket jo er langt ude og er et kæmpe overgreb, synes jeg, for alle os, der er tilhængere af ligestilling mellem mænd og kvinder.
Jeg har senest i den her weekend læst et længere interview med en ung mand i Danmark med somalisk baggrund, som fortæller, at han kom gul og blå i skole, og at han lugtede af tis, fordi han tissede i bukserne, når hans far bankede ham.
Og der var ikke rigtig nogen i velfærdssamfundet, der gjorde noget, fordi det nok også var en anden kultur.
Der er jo ikke nogen andre kulturer i Danmark, hvor man skal have lov til at slå på sine børn.
Så der er en berøringsangst.
Det har der også været i forhold til det her, og derfor vil vi gerne være med til at kigge ned i det.