Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-06:
Vi står jo over for, at vi i en nær fremtid kommer til at forbruge mere elektricitet.
Det er bl.a. til elbilerne, varmepumperne og til den generelle omstilling af samfundet.
Der skal vi jo gerne have noget lovgivning, som understøtter, at der kan ske en fornuftig netudbygning.
Vi står over for, at det gerne skal være en netudbygning, som sker på bedste vis, så vi står med et intelligent elnet, hvor vi kan håndtere mere og mere vedvarende energi, og samtidig skal vi forsøge at håndtere det, så vi kommer frem til at bruge vores elektricitet klogt.
Så hvis det skal være sådan, at elbiler kan lades op på de optimale tidspunkter, skal vi have et system, som kan imødekomme det.
Med hensyn til lovforslaget synes jeg også, at der skal ændres i de dele, der har med de fleksible tariffer at gøre, for hvorfor ikke have noget, der kan være geografisk mere differentieret, så det er sådan, at hvis man lokalt laver nogle særlige investeringer og kommer frem til at have mere vedvarende energi, kan forbrugerne i de områder f.eks. have nogle lavere tariffer?
Så er der også nogle ting, der vedrører, hvordan netselskaberne skal dække deres nettab.
Jeg synes, det er vigtigt at få afklaret, hvis netselskaberne skal afholde et sådant udbud, om de i deres udbud f.eks. kan lægge vægt på, at det er grøn strøm, man skal købe til sit nettab.
Så er der det omkring de her borgerenergifællesskaber.
Det bliver jo lidt rodet, når der så også er noget andet lovgivning, hvor man skal håndtere nogle VE-fællesskaber, som så også kan rumme noget med varme, mens det i borgerenergifællesskaberne udelukkende drejer sig om elektricitet.
Jeg synes, det havde været en fordel, hvis de to implementeringer af noget lovgivning var kommet på samme tid, så vi ligesom kunne se mulighederne i det ene og det andet.
Det står jo utrolig pænt i den skriftlige fremsættelse af det her lovforslag.
Der står: »Gennemførelsen af elmarkedsdirektivet har til formål at videreudvikle elmarkedsmodellen og skabe en forbrugerdrevet grøn omstilling.
Hvis man så kigger ned i nogle af de her mange høringssvar, er der altså nogle, der ikke er tilfredse med det, der har været sendt i høring.
Det er jo svært med sådan noget ret teknisk lovgivning, og derfor er det nødvendigt via udvalgsbehandlingen at få præciseret, om de her borgerenergifællesskaber er noget, som boligforeninger kan bruge til at få opstillet solceller på tagene.
Det er jo noget, der har været efterspurgt derude.
Er det her noget, sådan som det ligger, som borgere i en landsby kan gå sammen om for at lave et solcellelav og bruge tagfladen på den lokale idrætshal til et borgerenergifællesskab?
Det er lidt svært at se ud fra det her.
Det sker nogle gange, at der bliver vedtaget nogle ting herinde, som ser fornuftige ud, men så er der noget udmøntning, som gør det umuligt.
Det har bl.a. været på solcellesiden, hvor der opstår en eller anden rådighedstarif, som lægger gift ud for, at det kan være noget, der breder sig.
Så det vil jeg egentlig gerne have udboret.
Hvis man ser på tendenserne i den vedvarende energi-udbygning, er vi jo endt der, hvor det er meget store vindmølleprojekter, mens de der vindmøllelav, som i tidernes morgen gjorde en pionerindsats, har meget dårlige vilkår for at være med med de store anlæg, der ligger.
Hvis man ser på solcelleudbygningen, er den jo lidt for godsejerstyret.
Jeg er ikke forarget over, at man sætter solceller op på arealer, hvor man ellers dyrker korn, fordi solceller er mere effektive end kornproduktion.
Men vi oplever jo, at der er lokal modstand mod nogle af de anlæg, og jeg tror, at det ville være en fordel at have en bredere ejerkreds end én landmand.
Der kunne det være interessant at se, om det, der ligger her, er noget, der kan bruges ude lokalt, til at vi får nogle af de der store solcelleanlæg, som er ejet af lokalbefolkningen.
Er det her lovforslag noget, der fremmer det?
Det synes jeg ikke at jeg klart kan læse, men det kan være, vi kan komme frem til at få det præciseret i udvalgsbehandlingen.
Så er jeg da også der, hvor jeg ikke synes, at vi skal have dobbelt elledningsnet i Danmark.
Det er måske, fordi jeg er belastet af at have siddet 15 år i et netselskabs bestyrelse.
Men jeg synes altså ikke, det er smart at have flere ledningsnet.
Der har vi faktisk i Danmark en ret god løsning, hvor rigtig meget af vores elnet er gravet ned, og hvor der er en forsyningspligt for netselskaberne til at levere strøm til alle.
Kan man så forestille sig, at der kunne være nogle nye byvækstområder, hvor man lavede noget andet?
Det kan man jo godt, men jeg synes egentlig, at det der ejerskab af nettet er så basalt, at det i en eller anden form skal være på fællesskabets hænder, f.eks. i et andelsejet energiselskab.