Jakob Sølvhøj (EL), 2019-04-25:
Det her forslag har været lige knap så længe undervejs som det, vi behandlede lige før
, men det blev jo fremsat allerede den 1. marts, og jeg synes, det er en skam, at vi først behandler det i dag, for jeg tror, at det realistisk set nok ikke er muligt, at vi får gennemført forhandlinger på det her område.
Men det ændrer ikke på, at vi i Enhedslisten er utrolig enige med intentionen i SF's forslag.
Fritidsområdet er jo i virkeligheden blevet rigtig skidt behandlet i rigtig mange år.
En af ordførerne sagde – eller var det ministeren? – at det jo ikke er folkeskolereformen som sådan, som har gjort, at vi har fået langt flere sfo'er, og det er fuldstændig rigtigt.
Altså, folkeskolereformen har været et stort problem i forhold til skolefritidsordningerne, men omformningen af vores fritidsområde strækker sig i virkeligheden langt længere tilbage.
Det er jo en trist historie helt tilbage fra midten af 1980'erne, hvor der på det tidspunkt var et meget stærkt ønske om at få presset skolestartalderen ned, og derfor ønskede man ikke at have fritidsområdet under den sociale lovgivning, men flyttede den over under folkeskolelovgivningen i en forhåbning om, at det kunne være en rambuk for at presse en tidligere skolestart igennem.
Det har simpelt hen været rigtig synd for området.
Som årene er gået, synes jeg, at man retfærdigvis må sige, at der findes ualmindelig mange gode skolefritidsordninger, og at de stærke traditioner, der har været for fritidspædagogik på det gamle fritidshjemsområde, er blevet rigtig dygtigt båret videre af rigtig mange dygtige professionelle igennem årene i skolefritidsordningerne.
Så selv om det har været en uheldig udvikling, tror jeg også, at man skal passe på med sin retorik over for sfo'erne.
Der er faktisk mange af dem, der gør det rigtig, rigtig godt.
Men den måde, man har fået lovgivningen skruet sammen på – det går som sagt 35 år tilbage – har givet nogle dårlige forudsætninger.
Og derfor har vi også den der underlige konstruktion, hvor der er en meget udbygget målsætning ovre i den sociale lovgivning om, hvad vores fritidshjem skal kunne, mens det er fuldstændig sporadisk behandlet i folkeskolelovgivningen.
Det er meget ejendommeligt, også i og med at vi kun har en lille modstandslomme tilbage i København, hvor der er fritidshjem, mens hele resten af området sådan set er underlagt folkeskolelovgivningen.
Så derfor er det helt unaturligt, at der, hvor der er stærke formuleringer på det her område, faktisk er i den del af lovgivningen, som stort set ikke bliver anvendt i dag.
Det er rigtig ærgerligt, men det skal jo ikke forhindre, at vi prøver at tage en grundig diskussion om: Kan vi noget mere?
Og der nævnes jo i beslutningsforslaget mange udmærkede elementer, som vi som udgangspunkt er enige i – også ovre på klubområdet.
Altså, klubområdet har jo båret præg af – også lige så længe, nogen kan huske – at være splittet op i forskellige lovgivninger.
Det er en rigtig god idé, som BUPL har lanceret, nemlig at man får samlet lovgivningen, sådan at vi har én samlet klubtilbudslov.
Og det er vigtigt, at vi får gjort noget ved dækningsgraderne.
Der har folkeskoleloven haft en negativ betydning, i form af at der er færre, der går i skolefritidsordning.
Samspillet mellem den meget høje betaling og de korte dage, skolefritidsordningerne har, har fået en del forældre til at tage deres børn ud, og desværre – der henvises her til EVA-undersøgelsen – har det også en social slagside, i forhold til hvilke forældre der har taget deres børn ud.
Så der er egentlig rigtig meget, der bør gøres på det her område, og måske var det en god idé, at man fik taget en mere grundlæggende diskussion.
Som sagt tror jeg ikke på – det kan jeg også høre på andre ordførere – at vi kommer i gang med en forhandling nu.
Men altså, tusind tak for forslaget.
Jeg synes, det er godt, og vi støtter intentionen.