runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2023-05-04:
Det er bare, fordi det er sådan lidt mærkeligt.
For på den ene side er Enhedslisten sådan et meget woke parti ude på Nørrebro, der taler om seksuelle minoriteters rettigheder og kvindesag og feminisme og den slags – og det lyder jo alt sammen fint – og på den anden side vil man bombe udlændingepolitikken tilbage til en situation, hvor Danmark bliver en magnet for islamister, som ikke skal være her.
Så jeg tror bare helt grundlæggende ikke jeg forstår Enhedslisten.
Rosa Lund (EL), 2023-05-04:
Der er simpelt hen ikke noget, jeg hellere vil, hr. Peter Kofod.
Det er jo et stort spørgsmål, og vi kan bare starte fra en ende af.
For det første skulle vi afskaffe § 7, stk. 3 i udlændingeloven, som er den paragraf, der betyder, at mennesker lige nu bliver sendt tilbage til usikre forhold, bl.a. i Syrien og Somalia.
Så skulle vi tage omkring 2.000 kvoteflygtninge, gerne flere, men jeg siger 2.000 i dag.
Så skulle uddannelse tælle med, når man søger om permanent ophold.
Så skulle det være sådan, at hvis man er født i Danmark og har haft sine formative år her i landet, skulle man også have ret til dansk statsborgerskab.
Så skulle opholdstilladelser ikke genvurderes efter et år, fordi det skaber sindssygt dårlige, usikre forhold for integrationen.
Peter Kofod (DF), 2023-05-04:
Hver gang ordføreren er på talerstolen, er man altid sur over noget med udlændingepolitikken.
Hvilket land i Europa ville ligne os mest?
For jeg har simpelt hen ikke fantasi til at forestille mig, hvis fru Rosa Lund og kompagni skulle diktere dansk udlændingepolitik, hvor håbløst det her ville være.
Så kunne fru Rosa Lund ikke fortælle os andre, hvor slap man ville gøre udlændingepolitikken, hvis man bestemte i Danmark?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-04:
Det er jo på den måde en god debat, synes jeg, for nu får vi ligesom også skilt fårene fra bukkene, og vi får konstateret, hvor vi står i de her diskussioner.
Jeg synes, at Enhedslisten er meget tydelig på, at vi ikke skal etablere et modtagecenter uden for Europa, flygtninge er velkomne i Europa, og så må vi behandle deres sager her.
Der er vel et sted mellem 80 millioner og 90 millioner flygtninge i verden i dag, og så vil jeg bare spørge om, hvor mange af dem Enhedslisten så mener skal have ophold i Europa, og hvor mange af de 80-90 millioner der skal have ophold i Danmark.
Rosa Lund (EL), 2023-05-04:
Nej, vi går ikke ind for, at man deponerer hele varetagelsen af udlændingepolitikken.
Det, vi går ind for, er, at man i EU aftaler en fordeling af de flygtninge, som kommer til Europa, for det gør flygtninge jo.
Det synes vi ikke at Spanien, Italien og Grækenland kan stå med hele ansvaret for.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-04:
Jamen det, jeg vil spørge ind til, og som jeg synes manglede lidt i ministerens besvarelse, er det her med, hvad det egentlig er, der er sket fra den tidligere socialdemokratiske regering til den nuværende regering, hvor man vil afsøge løsningen i samarbejde med EU eller andre lande.
Er det at finde løsningen, eller er det, at det sker i EU-regi eller internationalt regi?
Altså, hvis Rwanda kommer i morgen og siger, at de er klar til at lave en aftale med den danske regering, er man så klar til at indgå den, eller venter man på andre lande først og i så fald hvorfor?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-04:
Vi har indkaldt til den her forespørgsel, fordi vi længe fra skiftende regeringer og efterhånden også mange partier har hørt, at man vil føre en stram udlændingepolitik.
Der er mange forskellige bud på, hvad en stram udlændingepolitik er, hvilket der åbenlyst er stor uenighed om, men det lyder så godt at sige: Vi går ind for en stram udlændingepolitik.
Og de fleste partier har også fundet ud af, at siger de det, er de i sync med rigtig mange danskere, som er lede og kede af den udvikling, indvandringen bibringer dem i deres hverdag og ikke mindst også den fremtid, som de ser ind i.
Et af de nyeste skud på stammen om en stram udlændingepolitik er, at vi skal asylbehandle i udlandet.
Altså, kommer man her til landet, bliver man fluks transporteret til et asylbehandlingscenter i udlandet, hvor man skal være, mens ens sag behandles.
Tanken bag det er, at det ikke skal kunne betale sig at komme her til landet og ad den vej forblive her for evigt.
Får man afslag, mens man er i det asylcenter i udlandet, slipper vi også for bagefter at skulle bøvle med ikke at kunne sende dem ud af landet.
Derfor så støtter vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig op om idéen om et sådant center.
Men det store spørgsmål er jo så: Hvad er konkret regeringens planer for et sådant center?
Hvor langt er regeringen med det?
For planerne blev igangsat af den tidligere socialdemokratiske regering, og siden hen har der været valg, hvorefter regeringen er blevet udvidet med bl.a. Venstre og Moderaterne, så er der egentlig enighed om sådan et center?
Det hedder i regeringsgrundlaget nu, at Danmark ikke bare selv skal afsøge den her mulighed, men at det er noget, der skal foregå i internationalt regi eller EU-regi, og hvad er chancerne egentlig for det?
Hvilket land bliver det i?
Under den tidligere regering var det i Rwanda, at der blev trykket hænder, men hvad er der siden hen sket ud over et valg?
Det store spørgsmål i dagens forespørgsel er derfor: Hvor langt er regeringen egentlig med det her omtalte asylcenter i et land uden for Europa?
Susie Jessen (DD), 2023-05-04:
Der kan jeg kun gentage noget af det, jeg har sagt tidligere i den her debat, nemlig at vi bare også må være ærlige og konstatere, at der ligger meget social kontrol, også af de voksne kvinder, i forhold til det her med at gå ud og få et arbejde.
Hvad må de tage?
Hvad må de ikke tage?
Hvordan skal de gå klædt, når de kommer ud i det danske samfund?
Og jeg synes bare, at noget af det allerværste, vi kan se, er kvinder, som ikke får lov til noget som helst og sidder oppe i lejlighederne i ghettoerne.
Ahmed Akkari har beskrevet det meget levende i sin bog »Min afsked med islamismen«.
Nick Zimmermann (DF), 2023-05-04:
Apropos formand, så sikke da en opbakning ordføreren har i salen i dag fra sit parti.
Det er da i hvert fald bemærkelsesværdigt.
Det, jeg sådan set finder meget interessant ved ordførerens tale, er det forsvar, der er for at lade nogle bestemte grupper bære deres tørklæde.
I Dansk Folkeparti ønsker vi ikke tørklædet repræsenteret i det offentlige, overhovedet, og det har jeg meget svært ved at forstå hvorfor Danmarksdemokraterne gør.
Det synes jeg virkelig ordføreren skylder danskerne et svar på.
Susie Jessen (DD), 2023-05-04:
Jeg vil gerne lige undskylde for, at jeg kom til at grine.
Der må man ikke her i Folketingssalen.
Men jeg synes, det er lidt komisk at stå og sige, at Danmarksdemokraterne er et slapperparti, med den formand, jeg har, og når vi står her i salen i dag med et forslag om et forbud mod islamiske tørklæder i grundskolen.
Og så er Dansk Folkepartis kommentar til det, at vi er nogle slappere.
Det er måske lidt mærkeligt.
Nick Zimmermann (DF), 2023-05-04:
Det er jo helt vildt at høre Danmarksdemokraterne forsvare islam og forsvare tørklædet.
Hvorfor vil man ikke være med til at forbyde det i folkeskolerne, på hospitalerne, i hjemmeplejen og alle mulige andre steder?
Danmarksdemokraterne har jo slået sig op på at være et strammerparti.
Men det her beviser måske, at man i virkeligheden er nogle slappere.
Susie Jessen (DD), 2023-05-04:
Hvad angår det der med T-shirts og sådan noget, tror jeg da også, at der måske er flere, der har været vidne til at se lærere med kommunistiske T-shirts på og sådan noget.
Det har de måske fået lov til nogle steder.
Bare helt grundlæggende vil jeg bare sige, at det her ikke er nogen kamp mellem Dansk Folkeparti og Danmarksdemokraterne, for vi er enige om, at tørklædet er noget skidt.
Hvilke veje der fører frem til, at man ser færre kvinder med tørklæde i det danske samfund, er vi måske lidt uenige om, for jeg mener ikke, at vejen at gå er det der med at parkere dem oppe i en lejlighed på offentlig forsørgelse.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-04:
De mennesker, der insisterer på det, skal slet ikke være her.
De skal slet ikke være her.
Og så vil jeg sige til ordføreren, at hvis jeg som uddannet skolelærer insisterede på at møde på arbejde med en T-shirt, hvor der stod Dansk Folkeparti og noget med at lukke grænsen, så tror jeg ret hurtigt, jeg ville få at vide, at den T-shirt skulle jeg tage af.
Hvorfor beder vi ikke de her ansatte, som bærer rundt på tydelige politiske manifestationer i deres arbejde som skolelærer, sygeplejerske eller noget andet, om at tage det symbol af?
Susie Jessen (DD), 2023-05-04:
Det sidste kan jeg svare helt klart ja til, altså at der er grene af islam, som er en politisk ideologi, og som kan være meget, meget farlige.
Det er jeg fuldstændig enig i.
I forhold til det andet vil jeg sige, at jeg ikke kan lide at se tørklæder på hverken sygeplejersker, sosu'er, lærere eller nogen som helst andre i det her samfund.
Hvordan tror ordføreren at den mand ville reagere på, at hans kone ikke mere kunne få lov at have et tørklæde på?
Det ville ende med, at den kvinde sad i sin lejlighed derhjemme.
Jeg vil sige til ordføreren, at det her simpelt hen handler om, at jeg synes, at den bedste vej til integration, den bedste vej til at få smidt det tørklæde, er, at man kommer ud i det danske samfund og bidrager og omgiver sig med folk som dig og mig, som kan se, at det her er den forkerte vej at gå.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-04:
Tak for det.
Ordføreren for Danmarksdemokraterne siger, at vi har brug for kvinder med tørklæde i vores offentlige institutioner, og også, at ordføreren hellere ser, at der er tørklædekvinder i vores offentlige institutioner, end at de sidder på passiv forsørgelse ude i Vollsmose.
Altså, så skal de jo ikke sidde på passiv forsørgelse ude i Vollsmose; så skal de jo rejse hjem.
Så der må jeg sige, at jeg bliver en lille smule forvirret, i forhold til hvor Danmarksdemokraterne egentlig står.
Altså, skal de her kvinder overhovedet være her, hvis de insisterer på at sidde på passiv forsørgelse og ikke vil tage tørklædet af?
Så vil jeg afslutningsvis spørge: Er Danmarksdemokraterne enige med Dansk Folkeparti i, at islam foruden at være en religion også er en politisk ideologi?
Susie Jessen (DD), 2023-05-04:
Undskyld mig, men det her virker lidt komisk, fordi netop Socialdemokratiet i valgkampen stod og syntes, at det her var super spændende og da et godt forslag, som vi måske godt kunne arbejde videre med, og sådan noget.
Der er ikke noget, der har ændret sig i forhold til hverken grundlov eller konventioner siden folketingsvalget, og nu står Socialdemokratiet og hegler det igennem her efter et valg, hvor folk sjovt nok har sat deres kryds.
Altså, det synes jeg godt nok er lidt pinligt på vælgernes vegne; det vil jeg nok sige.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-04:
[Lydudfald]
... Jeg kan også godt forstå, at der lidt kamp om positionerne og lidt mange partier derovre, men jeg havde egentlig forstået det sådan, at Danmarksdemokraterne ville adskille sig fra de andre partier ved faktisk at være et parti, som var så ansvarligt, at man ville holde sig inden for grundloven og Danmarks internationale forpligtelser.
Men det er, som jeg forstår ordføreren nu, så alligevel ikke en rettesnor; det handler i stedet for lige præcis om, hvilke grupper der er, og hvilke grupper der ikke er inden for stregen af et tørklædeforbud, som jo så uanset hvad ville være i strid med både grundloven og Danmarks internationale forpligtelser.
Susie Jessen (DD), 2023-05-04:
I forbindelse med det beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti kom med i slutningen af februar, stod jeg selv heroppe som ordfører, og der var vores argument faktisk det her med, at det også handlede om ansatte og ikke kun om børnene.
Og det er derfor, jeg synes, at der er en stor forskel på de to beslutningsforslag.
Men jeg synes, det er vigtigt at få det her tryktestet, altså at få det testet af.
Og det må jo også være derfor, at regeringen selv i sit regeringsgrundlag lægger op til at få gennemgået bl.a. konventionerne, altså for at se, om de bliver fortolket på en forkert måde og i virkeligheden beskytter de forkerte mennesker.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-04:
Det, der er sket, er, at der er en række europæiske lande, som er meget positive over for de her tanker, vi har.
Nu oplever vi, at andre EU-lande uopfordret opsøger os, at folk i deres parlamenter, som de f.eks. har gjort i det hollandske parlament, vedtager erklæringer om, de gerne vil samarbejde med Danmark, og at andre EU-lande selv tager til bl.a. Rwanda for at undersøge, hvordan vilkårene er for sådan nogle løsninger.
Det er en markant forandring, i forhold til hvordan det var bare for noget tid siden.
Til det sidste i spørgsmålet vil jeg sige: Jeg vil hellere have en samlet europæisk løsning lidt senere end en ren dansk løsning lidt før, for den danske løsning løser noget for os – det er åbenlyst – men den løser jo ikke det samlede problem, hvilket er det, der er hele idéen.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Tak for det, og tak til ministeren for at understrege, at det skal være i sikre tredjelande og leve op til EU-retlige og internationale forpligtigelser.
Jeg er lidt interesseret i flygtningekonventionen og spørgsmålet om spontant asyl.
Er det rigtigt forstået, at man som land ikke kan nægte at give adgang til at søge spontant asyl i henhold til flygtningekonventionen, og at hvis det drejer sig om flygtninge med et særligt beskyttelsesbehov, som måtte stå i Danmark og søge om asyl – det kan være små børn, syge eller andre – så skal deres asylbehandling foregå i Danmark?
Vil det ikke være en grundlæggende præmis i flygtningekonventionen?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-04:
Det sidste tror jeg i hvert fald ikke er rigtigt.
For der ville være en række lande i Europa, som måske gerne vil følge efter, men som, sådan som det er nu, ville være forhindret af EU-retten, hvor vi jo så har et forbehold inden for dele af udlændingepolitikken.
Så det ville jo også kræve en eller anden form for handling i Europa, hvis andre EU-lande skal være med.
Jeg tror bare, at jeg vil sige, at prioriteringen er den, at vi går efter det, der har størst effekt.
Det er klart, at jo flere europæiske lande, for den sags skyld hele EU, der er med til at lave en løsning, jo større ville effekten jo være.
For det ville jo betyde, at man reelt ville være forhindret i at komme til Europa som spontan asylansøger.
Man ville blive overført til et modtagecenter.
Kan det så ikke lade sig gøre, må vi gå efter det næstmest effektive.
Det ville jo så være at have så mange lande i Europa som muligt med.
Kan det så af, hvad ved jeg hvilke årsager heller ikke lade sig gøre – det har jeg svært ved at se for mig i dag med de bevægelser, der er i Europa –
ja så må vi jo gå til den løsning, som stadig væk ville være effektiv for Danmark, men selvfølgelig ville have mindre indflydelse på det globale asylsystem, nemlig at lave en bilateral aftale.
Så det er jo en meget klar prioritering.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-04:
Tak for det.
Jeg morer mig bare eller undrer mig lidt, for jeg synes, at hver gang man snakker med Socialdemokratiet, er de altid meget åbne over for at sige, at kan det ikke lade sig gøre at finde en løsning i samarbejde med andre lande, er det selvfølgelig noget, der skal forfølges bilateralt.
Når man så hører regeringen udtale sig, eller når man eksempelvis laver en vedtagelsestekst til den her forespørgselsdebat, nævner man ikke noget om, at det her er en mulighed, der kan forfølges bilateralt; så er det noget, der skal etableres af EU eller i samarbejde med andre lande.
Det er der, jeg bliver lidt nervøs for regeringens prioriteringer – og for den sags skyld Socialdemokratiets prioriteringer.
Hvad er det egentlig, der er vigtigst her?
Er det, at vi får iværksat en aftale, der gør, at vi ikke pludselig risikerer at stå i en meget penibel situation i morgen, fordi der står 10.000 migranter ved Danmarks grænse, eller er det, at vi får skabt en eller anden international løsning?
Altså, jeg tror sådan set, at i det sekund Danmark vedtog den her løsning med eksempelvis Rwanda, ville andre lande følge med helt naturligt.
Så jeg tror ikke, der er behov for, at det nødvendigvis først skal indgås i internationalt regi.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-04:
Om Danmark tager 200 eller 300 flere kvoteflygtninge, er nok ikke det, der er afgørende for menneskesmuglernes forretningsmuligheder.
I det store perspektiv vil jeg sige, at hvis eller når det lykkes at etablere et modtagecenter uden for Europas grænser, enten som en europæisk eller som en dansk løsning, må vi jo diskutere det.
Derfor vil det nok være en løbende diskussion, hvor mange kvoteflygtninge vi mener vi kan integrere i forhold til de hensyn, der følger.
Rosa Lund (EL), 2023-05-04:
Når nu det er en stor del af løsningen for Socialdemokratiet, at man skal tage flere kvoteflygtninge, og hele argumentationen handler om, at vi skal tage kvoteflygtninge for at bremse menneskesmuglerne, som ingen af os herinde jo bryder sig om, hvorfor så bare ikke gå i gang nu med at tage flere kvoteflygtninge?
I dag er kvoten jo meget, meget lille, selv om der er en socialdemokratisk minister, som sidder og bestemmer, hvor mange kvoteflygtninge man skal tage.
Så hvis det er en del af løsningen, hvorfor så bare ikke gå i gang nu?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-04:
Hvis vi starter med det sidste, altså hvornår det ville være, vil jeg sige, at det jo vil være, når vi har etableret et nyt asylsystem, som resulterer i, at spontane asylansøgere bliver overflyttet til et modtagecenter uden for Europa.
For det er klart, at når først vi har lavet det, kan vi begynde at tage flere kvoteflygtninge.
Det er jo, fordi vi så kan hjælpe dem, der har mest behov for beskyttelse, og ikke nødvendigvis dem, der har haft råd til at betale en menneskesmugler, sådan som systemet er i dag.
Vi ville også vide, præcis hvor mange der kom hvert år.
Det ville være en politisk beslutning i Danmark, hvor mange vi skulle tage.
Hvor mange det så præcis er, må vi jo tage til den tid.
Rosa Lund (EL), 2023-05-04:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg bed bare mærke i, at ordføreren sagde, at en del af strategien – kan vi kalde det det? – er, at man skal tage flere kvoteflygtninge.
Det synes jeg jo er gode nyheder.
Det har Socialdemokratiet sådan set også sagt i lang tid.
Så jeg vil bare spørge ordføreren: Hvor mange flere kvoteflygtninge ville det være, og hvornår ville det være?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-04:
Nej, jeg kan ikke sige det præcis, og jeg vil også sige, at vores erfaring i europæisk sammenhæng jo er, at man har en diskussion og får en afvisning, indtil der så lige pludselig sker noget alligevel.
Det var det, der skete med eksempelvis Tyrkietaftalen i 2016, som havde enormt stor betydning for, at vi fik stoppet den tilstrømning, der var dengang.
Det skete jo relativt hurtigt, at man besluttede sig for det.
Så jeg kan ikke sætte tidspunkt på, men jeg vil gerne understrege, at ser man på vores sydlige nabo, Tyskland, så er de tal, de har, mere voldsomme, end de var i 2015.
De er stigende i år, de er næsten steget med 50 pct. i forhold til sidste år.
Der er ingen som helst grund til ikke at antage, at det her bliver et kæmpe problem for mange europæiske lande.
Jeg vil sige, at jeg tror, at vi i Danmark står bedre end mange andre, fordi vi er lykkedes med at lave et system hen over de sidste par år, hvor folk, der ikke har lovligt ophold i Danmark, og som er afviste asylansøgere, også bliver sendt hjem, hvilket er noget, der ikke sker i mange andre lande.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-05-04:
Vi nærmer os jo sommeren, hvor man nok må formode at det tager til med de her migranter, der vil søge til Europa.
Nu nævner ministeren selv, at man jo gerne vil kigge på noget i EU-regi, men kan ministeren sådan lidt mere konkret komme ind på, hvor langt man er?
Jeg har jo en bekymring for, at vi lige pludselig står i en situation ligesom i 2015, hvor de vælter ind over grænserne, og så har vi bare ikke nået at være i stand til at handle på det i tide.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-04:
Jeg har været så uforsigtig at komme til at sætte dato på nogle gange i mine interviews, og det har jeg også bagefter fået at vide at man skal lade være med at gøre, for det er svært, når man samarbejder med andre lande.
Hvis det nu var et spørgsmål om at bevilge nogle penge til daginstitutioner eller andre ting, kunne man jo selv præcis bestemme det, men når man samarbejder med andre lande, kan man ikke præcis bestemme, hvornår tingene kommer til at ske, fordi de jo i sagens natur også skal være indforstået med det.
Så jeg har ikke nogen fast dato for det, men jeg kan sige, at da vi startede med det her – nu tror jeg ikke, hr. Peter Skaarup kaldte det det – var der mange, der kaldte det det rene luftkastel, og at man aldrig kunne finde et land, der ville samarbejde om sådan nogle ting.
Men det er klart, at når jeg ser på muligheden for at lave en europæisk løsning, hvor det også vil være Tyskland og Sverige og mange andre lande, som vil komme i den fordelagtige situation, at de selv i deres parlamenter beslutter, hvor mange af dem, som eksempelvis er flygtninge, de vil give ophold til, holdt op imod en situation, hvor det kun kan ske i Danmark, så synes jeg, det første er mere attraktivt.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-04:
Tak til ministeren for gennemgangen.
Den tale, ministeren kommer med, er jo på mange måder rigtig positiv.
Der er nogle rigtige intentioner i det, som regeringen har gang i omkring etablering af et center i Rwanda – og det kunne også være et andet sted i verden, at man havde sådan et center.
Ministeren siger så, at ministeren gerne vil gennemføre den rigtige løsning, og at det ikke gør noget, at det bliver lidt senere i forhold til det, den tidligere socialdemokratiske regering mente før valget.
Det må godt være lidt senere, bare det er den rigtige løsning, som jeg forstår ministeren.
Men kan ministeren så sige, hvornår »lidt senere« så er?
For vi har talt om det her i mange år.
Socialdemokratiet og skiftende regeringer har talt lige præcis om det her i mange år, men det er jo aldrig blevet til noget.
Så hvornår er »lidt senere«?
Lad mig lige i parentes bemærket sige, at vi har en kæmpe migrantkrise lige nu.
Der er folk, der drukner på vej til Europa på vejen hen over Middelhavet.
Så hvornår er »lidt senere«?
Det er jeg meget nysgerrig på.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-04:
Jo, det vil være sådan, at man vil kunne søge spontant asyl her i landet, men at man i hovedreglen vil blive overført til et tredjeland og et modtagecenter der for at få behandlet sin sag og eventuelt også for at blive beskyttet der.
Men det er klart, at fra denne hovedregel vil der jo være undtagelser, som hr. Christian Friis Bach nævner, f.eks. folk, der er meget syge, eller folk, der har en meget stærk familietilknytning til Danmark.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-04:
Står vi i den situation måske allerede om et par måneder, at der er titusindvis af migranter på vej mod Danmarks grænser og Rwanda er klar til at indgå en bilateral aftale med Danmark, vil man så have den prioritering, at det her altså er noget, der i stedet for skal foregå i internationalt regi, og at man derfor er nødt til at vente lidt og forsøge at finde en international løsning?
Eller vil man prioritere Danmarks sikkerhed og danskernes tryghed og så få den her bilaterale aftale med Rwanda på plads hurtigst muligt?
Peter Kofod (DF), 2023-05-04:
Tak for det.
Så det parti, altså Radikale Venstre, der har været allermest begejstret for at underkaste Danmark konventioner, EU, overstatslighed, internationale domstole og uønsket indvandring, er så det parti, hvis ordfører går på talerstolen og taler om rettigheder og frihed.
Svar mig på, ordfører, hvad det er for friheder, Radikale Venstre har bidraget med over for det danske folk de sidste mange årtier.
Hvad er det for rettigheder, man har givet den almindelige dansker de sidste årtier?
For mig føles det ærlig talt, som om Radikale Venstre har været det parti, der har været bannerføreren for at give danskerne både håndfæstning og spændetrøje på, når det kommer til lov og orden, og når det kommer til selv at bestemme, hvem vi lukker ind i vores samfund, hvor det i virkeligheden drejer sig om at begrænse danskernes mulighed for at passe på det, der i tusind år har været vores fædreland.
Så hvilke rettigheder og friheder, ordfører, har Radikale Venstre bidraget med?