runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-08:
Der har jo været diskussion omkring Ankestyrelsen, og der har også været en medarbejder, der har stået frem omkring Ankestyrelsens sagsbehandling, og så er mit spørgsmål bare: Hvis og såfremt vi kommer dertil, at ministeren skal give bemyndigelse til, at Ankestyrelsen skal føre de her sager og afslutte de her adoptioner, hvem fører så tilsyn med Ankestyrelsen?
Det er det, spørgsmålet går på.
Camilla Fabricius (S), 2024-05-08:
Altså, vi har jo rigtig mange myndighedsopgaver, hvor der ikke er noget eksternt tilsyn på den måde.
Vi har jo haft den her drøftelse før om, hvordan det er, vi forholder os i forhold til Ankestyrelsen, men jeg hører egentlig, og der må ordføreren rette mig, at det mere handler om, hvorvidt Socialdemokratiet tænker, at det ligger godt i Ankestyrelsen, og om vi er trygge ved det.
Og det er vi.
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-08:
Tak til ordføreren for talen.
Men det her handler jo om, at man vil skabe en lovhjemmel til social- og boligministeren, så ministeren kan give Ankestyrelsen tilladelse til at virke som adoptionsformidlende organisation og dermed varetage de opgaver, som DIA varetager i dag.
Altså, den vil blive anvendt, i tilfælde af at DIA ikke længere kan eller vil varetage opgaverne på betryggende vis.
Derfor bliver jeg nødt til at stille ordføreren et spørgsmål om noget, som jeg har haft svært ved at læse mig frem til, men det kan være, at ordføreren ved det.
I dag er det jo sådan, at Ankestyrelsen også fører tilsyn med DIA, men hvem skal egentlig føre tilsyn med Ankestyrelsen, såfremt de kommer til at overtage de her opgaver?
Camilla Fabricius (S), 2024-05-08:
Tak, hr. formand.
Vi står her med et lovforslag, som er til for de mennesker, som står på venteliste eller er matchet med et muligt barn, altså mennesker, som ønsker at adoptere.
Der giver vi nu mulighed for, at loven kan laves sådan, at en anden myndighed end den oprindelige, nemlig DIA, kan foretage det myndighedsrettede.
Altså, i virkeligheden handler det her jo om, at der i Danmark er en myndighed, hvis myndighed vi har givet væk.
Den enhed, en frivillig organisation, har været udfordret på at foretage det her, og de har faktisk ikke længere været i stand til det.
Det gør, at i forhold til de mennesker, som står på venteliste til at adoptere – nogle er endda matchet – er det simpelt hen ikke teknisk muligt at afslutte dem.
Med det her lovforslag giver vi myndighed til nogle andre, nemlig Ankestyrelsen, for at vi kan undersøge og overveje, om de mennesker, som står på ventelisten, skal have muligheden.
Så det her er i virkeligheden et ret teknisk lovforslag på den måde.
Når det også bliver lidt svært, er det jo, fordi adoptioner har fyldt rigtig meget i diskussionerne, fordi det at danne familie er betydningsfuldt og væsentligt for folk, og fordi vi har en historie, som også gør, at vi er nødt til at tænke os om.
I det hele taget er det væsentligt og vigtigt, at adoptionsdebatten er nuanceret.
Men med det her lovforslag er det altså vigtigt, at vi både tager hensyn til børnene og forældrene.
Vi giver altså muligheden for, at de verserende sager, som nu ligger hos DIA, kan blive behandlet.
Derfor støtter Socialdemokratiet selvfølgelig op om forslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-08:
Jeg synes måske bare, det er lidt friskt at kalde noget for en afviklingsplan.
Det er jo derfor, mit spørgsmål er sådan, som det er.
For en afviklings plan ville vel betyde, at noget var blevet ringere end i dag, eller at noget slet ikke er der længere.
Altså, min opfattelse er, at det helt utvetydigt i de fire områder, jeg kender bedst, er blevet bedre.
På den måde kan det godt være, at man indledningsvis var imod det, men hvis det nu viser sig at virke alligevel, er det alligevel noget friskt at blive ved med at holde fast i modstanden.
En lovgivning er vel kun dårlig, hvis den sætter en dårlig udvikling i gang?
Det kan man vel ikke decideret sige har været tilfældet her?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-08:
Jeg siger, det er en dårlig lovgivning, fordi man har været i gang med gode processer.
Det kan man jo også se her med Tingbjerg.
De har levet op til kravene, sådan at de sådan set ikke længere er på den her ghettoliste.
Så opstår der så nogle familieboliger, som er private familieboliger, lige ved siden af.
Jeg synes, det er en kunstig lovgivning, og det er det, som jeg sådan set opponerer imod.
Jeg er stadig væk imod den her ghettolovgivning, og det er det, jeg forsøger at sige klart.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-08:
Nej, det er det ikke.
Det, der undrer mig – ret meget, faktisk – ved det, der bliver sagt her, er, at Enhedslisten seriøst vil påstå, at Vollsmose og Gellerup og i øvrigt Tingbjerg er blevet værre steder, efter vi har vedtaget parallelsamfundsaftalen, som har startet de byudviklingsprojekter.
Nu har jeg ellers hr. Søren Egge Rasmussen mistænkt for med ret jævne mellemrum at være i f.eks. Gellerup, og jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvis det skulle være beskrivelsen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-08:
Vi har jo med sager at gøre, hvor spørgsmålet er, hvad en kommune skal gøre, når man ligesom står over for, at der er en lovgivning, som pålægger kommunen at lave en afviklingsplan for boligområdet.
Der har jeg jo set flere eksempler på, at man virkelig forsøger at sno sig for at forhindre, at der er gode boliger, der skal rives ned.
Jeg synes godt nok, at ministeren, når ministeren refererer til, at det skulle være en af de bedste love i Danmark, er en stemme fra fortiden.
Så har vi så her med en anlægslov at gøre, hvor man meget klart definerer, hvad det er for en vejføring med den her betonbro på 36 m med tre fag.
Men noget, der måske også kunne være væsentligt at definere, er jo, hvor hurtigt man må køre på den her vej.
Det har da meget at sige for området.
Er det 30 km/t.?
Vi er jo nede i noget, hvor der i anlægsloven her nærmest står, hvad det er for nogle fliser, der skal være på fortovet, men jeg har ikke rigtig kunnet se, hvad det er for en vej.
Man kunne selvfølgelig have en mindre gene, hvis det var sådan, at man kun måtte køre meget langsomt på den vej ind i området.
Det kunne måske afbøde nogle ting.
Er det noget, man har gjort sig overvejelser om i de her processer, hvor man åbenbart har været meget forhippet fra ministeriets side på at få en bestemt vej?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-08:
Hvis man har 200 mio. kr. på et pengetræ, kan man jo altid bruge dem til noget positivt, herunder boligsocialt arbejde.
Men det ændrer jo ikke den grundlæggende struktur, som er problemet i området, nemlig at området er isoleret fra resten af byen.
Så kan man jo lave nok så mange boligsociale projekter – det har der i øvrigt også været igennem rigtig mange år i Tingbjerg – men det ændrer jo bare ikke det fundamentale problem, at Tingbjerg er, ligesom Vollsmose i øvrigt, isoleret fra resten af byen.
Det her er jo ikke Mjølnerparken, som ligger midt inde på Nørrebro, og hvor man ligger bynært og urbant.
Det er jo lige præcis noget, hvor man ligger isoleret, og derfor er det selvfølgelig også anlægsinvesteringer, der skal til for at forandre på den rigtige struktur i stedet for at blive ved med at lave lappeløsninger.
Jeg glæder mig rigtig meget til at få et meget mere sammenhængende byområde i Brønshøj.
Per Larsen (KF), 2024-05-08:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her udspringer jo af parallelsamfundslovgivningen fra 2018, som indebærer, at den almene boligorganisation og kommunalbestyrelsen i fællesskab skal udarbejde en udviklingsplan for området, som opfylder betingelserne i almenboliglovens § 61 a, stk. 4.
Den fælles udviklingsplan skal have som sit mål inden den 1. januar 2030 at nedbringe andelen af almene familieboliger til højst 40 pct. af alle boliger i det pågældende omdannelsesområde.
Det var jo, sådan som jeg husker det, den borgerlige regering, der sammen med Socialdemokratiet, Radikale Venstre og SF lavede lovforslaget, og som fik det gennemført, og nu har vi så forslaget her, og det støtter vi selvfølgelig fra konservativ side.
Det er jo ikke, fordi jeg er så dybt inde i området og har tilknytning til det, men der er, når vi taler L 176, lige en enkelt problemstilling, som jeg godt vil rejse i forhold til fingerplanen fra 2019.
For det er jo rent faktisk sådan, at det kommer ind at berøre nogle af de indre grønne kiler, og det synes jeg jo i allerhøjeste grad at man skal have opmærksomhed på i forhold til at sikre grønne områder i et stort omfang, og det vil vi selvfølgelig tage med ind i udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Thomas Monberg (S), 2024-05-08:
Mange tak for spørgsmålet fra Enhedslistens ordfører.
Jeg må indrømme, at jeg ikke deler den opfattelse, at ghettolovgivningen, som den hed, da den blev vedtaget, eller parallelsamfundslovgivningen ikke virker.
Jeg synes faktisk, at den virker rigtig mange steder, og jeg synes faktisk også, at nogle af de tiltag, som man har taget i Tingbjerg, men også andre steder, hvor det har været udsatte boligområder, virker.
Der er flere og flere mennesker, der bor i de her områder, som i dag har en tryggere hverdag, end de havde tidligere.
Det synes jeg er rigtig, rigtig godt, og det er derfor, vi skal fortsætte den udvikling, altså for at lave endnu tryggere områder, så vi netop ikke ser, at mennesker, der bor i de her områder, er mindre trygge, har dårligere liv, dårligere uddannelser, dårligere sociale netværk og en dårligere fremtid.
Derfor synes jeg faktisk også, at det her er en god idé.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-08:
Det her lovforslag er jo en udløber af de her ghettoplaner, hvor man i Tingbjerg så har haft en boligsocial indsats, man har haft en udvikling, og man er sådan set kommet af de her ghettolister.
Alligevel skal man så gennemføre den afviklingsplan eller udviklingsplan, som den officielt kaldes.
Jeg synes, det er temmelig absurd, at vi oplever boligområder i Danmark, hvor de mennesker, der bor der, gør en ihærdig indsats og opnår en fremdrift, men hvor man så alligevel skal ud i det her med at afvikle gode almene familieboliger eller være kreativ i forhold til at finde frem til, at der skal bygges lidt nyt, og at nogle boliger skal konverteres til ældreboliger osv.
Eller er det det for Socialdemokratiet?
Vil man ikke have de her store almene familieboliger?
Er det noget, der ikke kan rummes i en blandet bebyggelse?
Kan ordføreren ikke se, at der altså er knaster i den her parallelsamfundslovgivning, og at den ikke dur?
Thomas Monberg (S), 2024-05-08:
Tak for spørgsmålet fra ordføreren.
Jeg må indrømme, at jeg ikke var i Folketinget på det tidspunkt.
Der sad jeg i byrådet i Horsens Kommune.
Men jeg kan da svare, at sådan som jeg ser det – og som vi ser det i Socialdemokratiet – er en forbindelse af den her slags, hvor der både er cykelsti, gangbro og biler, alsidig.
Den gør, at mange forskellige kører ind og handler.
Man kan gå, man kan transportere sig på cykel, og man kan transportere sig i bil.
Det synes jeg er meget bredt.
Og hvis man på et senere tidspunkt synes i Københavns Kommune, at der skal være en letbane, må man jo tage stilling til det.
Det har jeg ikke hørt at der har været tale om.
Det har jeg ikke deltaget i.
Jeg synes, at det her er rigtig godt.
Det synes vi fra Socialdemokratiets side, fordi det netop giver en alsidighed, i forhold til hvordan man kan komme ind i området.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-08:
Tak til ordføreren for talen.
Noget af det, der undrer mig ved det her lovforslag, er, hvorfor det absolut skal være en vejforbindelse, der skal forbinde Tingbjerg med Bystævneparken.
Så vidt jeg kan forstå på Københavns Kommune, har man egentlig været i dialog med den daværende regering om f.eks. at lave en letbaneforbindelse, som kunne binde Tingbjerg bedre sammen med resten af København, så man kunne undgå at bygge den her vejbro, som der foreslås her.
Kan ordføreren ikke komme lidt ind på, hvorfor der er det her fokus på bilisme som værende det, der binder bydele sammen – og ikke f.eks. en letbane?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-08:
Det vil jeg gerne være ekstremt præcis på, og derfor synes jeg, det er rigtigt at tage et skriftligt spørgsmål, for der synes jeg også, at beløbene skal være ret præcise.
Man kan sige, at uanset om beløbet er præcis det samme eller noget mindre, vil det jo stadig væk være sådan, at begge beløb er nogle, der tilfalder kassen, uden at vi havde forventet det, og derfor er det egentlig principielt lidt ligegyldigt, om man tager pengene det ene eller det andet sted.
Men jeg er godt opmærksom på, at ordføreren var optaget af spørgsmålet om de 80 mio. kr. i forbindelse med behandlingen af lovgivningen, og jeg vil selvfølgelig gerne levere et præcist svar på, hvad beløbets størrelse er, inden tredjebehandlingen.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-08:
Tak for det, og tak til ministeren for også at uddybe det i forhold til HOI-midlerne.
Jeg har et spørgsmål, og det egner sig i virkeligheden nok også til at blive stillet skriftligt.
Men da vi sidste år vedtog L 108, fremgik det af forslaget, at der ville være en besparelse for stat og kommune på 80 mio. kr. til boligstøtten.
Når man nu så har fundet en ny model for, hvordan man kompenserer det i forhold til boligstøtten, og hvordan man giver huslejenedsættelsen, overrasker det mig lidt, at der ikke skulle være en mindre statslig eller kommunal besparelse på boligstøtten.
Så mit spørgsmål er netop, om de der 80 mio. kr. stadig væk står til troende, eller om det er et lavere beløb, og om det i så fald ville kunne finansiere det.
Men vi kan også tage det skriftligt.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-08:
Tak for ordet.
Jeg er vikar for vores boligordfører, Sascha Faxe, som ikke kunne være her i dag, så jeg har lige taget nogle noter med fra hende.
Alternativet er med i den pågældende inflationspakke, og forslaget her er, som flere af mine ordførerkollegaer har været inde på, et forslag om, at boligstøttemodtagere, som modtager det midlertidige tilskud til en huslejenedsættelse, ikke skal søge om boligstøtte igen for at undgå at miste boligstøtten.
Det er smart, det er godt, og for mig at se er det også et eksempel på, at vi måske er lidt hurtige til at lave politik nogle gange, og at vi har svært ved at tænke implementeringen ind.
Det synes jeg som sådan hverken er regeringens skyld eller Folketingets skyld, men jeg synes, det er noget, vi alle sammen bør påtage os et ansvar for at blive bedre til i fremtiden.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-08:
Der er jo nogle mennesker, der får boligstøtte, og så har vi en periode, hvor de så er berettiget til at kunne få en huslejenedsættelse.
Så er det jo fornuftigt, at man har edb-systemer, som kan gøre, at de igen kommer tilbage til at kunne få boligstøtte uden at skulle udfylde en ansøgning.
Hvis ikke man kan bruge edb-systemer til det her, kan man ikke bruge edb-systemer til noget som helst.
Det er jo et lille forslag, og vi støtter det.
Men nu må man bare konstatere, at Tingbjerg er kommet videre, og de er jo kommet videre, før man har bygget de her nye boliger ude på nogle af deres grønne arealer.
De er kommet videre, de er kommet af listerne, og så skal så straffes, fordi de i et bestemt år havde en beboersammensætning, som gjorde, at man ifølge lovgivningen skulle lave en afviklingsplan for nogle af boligerne.
Jeg synes, det her dokumenterer, at lovgivningen ikke virker.
Men den boligsociale indsats virker helt sikkert.
Thomas Monberg (S), 2024-05-08:
Da jeg var derude for 14 dage siden, gik vi rundt i de her grønne områder og var ude at se dem.
Jeg så ikke et eneste menneske derude, for der var lukket af på grund af den karrébygning, som der var på en del af dem.
Man glædede sig til at få slået hul igennem til de her grønne områder.
Man glædede sig til, at der kom bygninger der, f.eks. ejerboliger, så man også kunne møde nogle andre mennesker end dem, der bor der i dag, så der netop kommer et åbent samfund.
For integration handler jo netop ikke kun om, at dem, der bor inde i de her områder, skal ud derindefra.
Nej, det handler også om, at det omkringliggende samfund skal ind og være en integreret del af det her område.
Integration går i min verden begge veje.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2024-05-08:
Der er folk i lilla blok, der har mere at sige om det emne.
Jeg er helt på holdet.
Så på den måde tænker jeg jo vi er på vej.
Tingene tager tid, og gode ting har det nogle gange med at tage sig god tid.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-08:
Tak for talen til ordføreren for Moderaterne.
Noget af det, som Moderaterne har slået sig op på, er jo at ville fjerne tidslerne fra udlændingepolitikken i Danmark, og det er jo noget, som jeg synes er modigt og vigtigt.
For mig at se er ghettoloven og også de lovforslag, vi behandler her i dag, et godt eksempel på, at der er nogle tilbageværende tidsler i udlændingedebatten.
Vi har at gøre med et boligområde, som, siden de kom på listen, har haft en meget, meget positiv udvikling, og som blev kaldt et omdannelsesområde, og de er jo i bydelen så heldige, at de ikke skal rive boliger ned, ligesom det har været i så mange andre bydele i landet.
Til gengæld har man så den her gang sagt, at det, i stedet for at det skal gå ud over menneskeliv, skal gå ud over naturen ved at bygge en vejforbindelse, og det er ret gakket, og det er alt sammen en skrivebordsøvelse, så de kan tælle nogle boliger med i et byområde ved siden af.
Jeg vil egentlig bare spørge, om det her for Moderaterne ikke er et eksempel på, at der er en tidsel i udlændingedebatten.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2024-05-08:
Tak, og tak for ordet, formand, og jeg gentager mig selv, for det er vi tilbøjelige til at gøre herinde, og det må være virkelig, virkelig kedeligt at følge det derude og få det at vide så mange gange.
Mine gode kolleger af alle mulige farver har allerede beskrevet, hvad L 175 og L 176 går ud på.
Det er to lovforslag, som indeholder ændringer, som er efterspurgt af Københavns Kommune.
Det er både et stærkt ønske og et bredt ønske fra kommunens side, at vi giver en mulighed for at tage de her skridt.
I dag havde vi herinde en høring i forhold til tidligere anbragte, hvor det netop var hjerteskærende at lytte til boligproblemstillingen.
Når man har så beskedent et netværk og man har så meget brug for at kunne blive boende her i hovedstaden, og når vi så ikke kan imødekomme det, er det nærmest ikke til at holde ud.
Vi har også brug for boliger til andre svært udsatte mennesker, til studerende, til ufaglærte og faglærte, og det er blevet sagt mange gange før, til sygeplejersker, sosu'er og politibetjente, og det er ikke kun, fordi vi skal have en blandet by, men det er også, fordi vi på alle mulige andre områder har brug for, at dem, der arbejder i vores by med svære og komplekse problemstillinger, også kan bo i den by, de arbejder i.
Og det kræver flere boliger af alle mulige slags, og vi skal måske også finde helt nye boligformer, og det kræver, at vi tager det her mindre skridt og lytter til dem lokalt.
Jeg lytter mig til derude, at man gerne vil det her, lokaludvalget er med på det.
Moderaterne støtter forslaget.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-05-08:
Tak for det.
I aften behandler vi to forslag, der begge har til formål at gøre op med parallelsamfundene.
I Liberal Alliance mener vi, at det er afgørende, at vi får sat ind med tiltag, der gør op med parallelsamfundene rundtomkring i Danmark.
Der er nemlig tale om samfund med en høj grad af kriminalitet, arbejdsløshed og en generel isolation fra resten af samfundet.
Det betyder desværre, at der er mange med ikkevestlig baggrund, der isolerer sig i disse områder.
Det er selvfølgelig ikke holdbart for integrationen, at disse parallelle samfund eksisterer, og derfor er det også afgørende, at vi får sat ind med politiske tiltag.
Derfor synes vi i Liberal Alliance, at det er en god idé, at Tingbjerg bliver bedre bundet sammen med resten af byen via en vej mellem Tingbjerg og Husum, og at der bliver bygget flere private boliger.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-08:
Tak for ordet, formand.
Lovforslagene her handler jo om muligheden for anlæg af en ny vejforbindelse mellem Tingbjerg og Husum i København, og så handler de om at fravige begrænsningerne af anvendelse af arealerne i det almene boligområde i Tingbjerg/Utterslevhuse i Københavns Kommune.
Det er jo samlet i en udviklingsplan for området, som har været besluttet lokalt, som har været besluttet i Borgerrepræsentationen af et bredt flertal, og som vi i Folketinget nu skal give mulighed for.
Det mener vi i SF at vi skal.
Vi mener, det er fornuftigt, at man laver en udviklingsplan for området.
Men vi mener også, det er fornuftigt, at man skaber bedre trafikale forbindelser på tværs af boligområdet, og at man samtidig laver en betydelig investering i familieboliger i området.
Det er godt med blandede boligområder med plads til forskellige mennesker med forskellige baggrunde, både kulturelt og økonomisk, det er godt for sammenhængskraften, og det er godt, at der også er trafik igennem et boligområde, ikke nødvendigvis trafik i form af biler, men at der er en bevægelse igennem boligområdet.
Det er det, man gør ude i Tingbjerg, og jeg har også noteret mig, at lokaludvalget også bakker op om det her som den bedste løsning.
Det er den mindst indgribende løsning, hvor man river forholdsvis få boliger ned, og i forhold til parallelsamfundsaftalens krav mener vi, at det her er den bedste model.
Så vi støtter lovforslagene.
Tak for ordet.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-05-08:
Tak for ordet, formand.
Med lovforslagene, som vi her sambehandler, vil man bemyndige transportministeren til at anlægge en vejforbindelse over Vestvolden samt fravige begrænsninger for anvendelsen af dele af arealerne ved boligområdet Tingbjerg/Utterslevhuse.
I Danmarksdemokraterne støtter vi, at man arbejder videre med planerne for omdannelsen af boligområdet, som det tidligere er aftalt, netop for at sikre, at man fortsætter en god udvikling i området, så man sikrer gode vilkår og gode boligområder.
Vi er dog meget bekymrede over udsigten til, at vi med det, der foreligger på nuværende tidspunkt, går ind og ændrer på et historisk monument, som Vestvolden er.
Det er for os i Danmarksdemokraterne vigtigt, at vi bevarer historiske monumenter som Vestvolden.
Så denne del af lovforslaget kan Danmarksdemokraterne ikke støtte.
Tak for ordet.
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Til det her med, at man lader stå til og lader børn vokse op der, og at mennesker skal bo steder, der er dybt, dybt utryghedsskabende, hvad vi jo ved er tilfældet fra undersøgelser, vil jeg sige, at vi jo ved, hvor store problemerne har været, at vi ved, at mennesker går og føler, at det ikke er trygt at gå på gaden om aftenen i sådan et boligområde, som de bor i.
Og det er altså mennesker, der går dér, som ikke er særlig bange af karakter, men helt almindelige mennesker.
Jeg synes ikke bare, man kan sige, at vi skal vente på det, og så kan man lave den næste ansøgning eller komme med den næste kritik af noget, og så skal man vente igen.
Vi er da nødt til at gøre noget for de mennesker.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-08:
Jeg vil sige, at rent principielt mener jeg, at lovgivningen omkring parallelsamfundsloven har rigtig mange problematikker.
Men noget af det, jeg også synes kunne være et argument for lige at trække vejret og tage en pause, er, at vi har en verserende sag ved EU-Domstolen, hvor man lige nu sidder i Domstolen og tager stilling til, om loven er i overensstemmelse med EU's racelighedsdirektiv.
Er der ikke en form for rettidig omhu, som man i Venstre ser vi måske ikke overholder med den her lov?