Kaare Dybvad Bek (S), 2023-12-08:
Tak for det, og tak for de fire beslutningsforslag.
Det er jo fire forslag, som vi behandler samlet, så min tale er lidt længere, end den plejer at være, men jeg håber, at I vil have tålmodighed til at være med til slutningen.
De omhandler alle sammen voldsbestemmelsen.
Det er den regel i udlændingeloven, der gør det muligt for udlændingemyndighederne at tage hensyn til, om en familiesammenført udlænding er endt i et voldeligt forhold.
Det betyder, at man i sager, hvor en ægtefællesammenført udlænding ellers ville kunne miste sin opholdstilladelse, fordi samlivet er ophørt, tager et særligt hensyn, hvis vedkommende har forladt en partner på grund af f.eks. vold, overgreb eller misbrug, og det mener vi i regeringen er en god og vigtig bestemmelse.
Vold er uacceptabelt i ethvert parforhold, og kampen mod negativ social kontrol er en af de vigtigste kampe på udlændingeområdet.
Jeg synes, at vi med loven har et godt udgangspunkt for at imødegå, at udlændinge bliver i et voldeligt forhold af frygt for at miste deres opholdstilladelse.
Jeg er også enig i, at der kan gøres mere på det område.
Derfor vil regeringen gerne udvide den persongruppe, som er omfattet af voldsbestemmelsen, så eksempelvis medfølgende ægtefæller til personer på en erhvervsordning, der i dag ikke er omfattet af ordningen, også omfattes.
De skal heller ikke fastholdes i et voldeligt forhold på grund af frygten for at miste deres opholdstilladelse i Danmark.
Først vil jeg sige noget om B 37.
Jeg er enig med forslagsstillerne i, at viden og data er en nødvendig forudsætning for at arbejde med partnervold og negativ social kontrol i øvrigt.
De tal, vi har,
viser, at der i år og sidste år har været ca. 205 sager om familiesammenførte til andre end flygtninge, hvor udlændinge har påberåbt sig at være udsat for vold.
Det er altså ca. 205 sager på små 2 år.
Ud af disse er 90 sager endt med, at udlændingen kunne bibeholde sin opholdstilladelse efter voldsbestemmelsen, og ca. 85 sager er endt med, at udlændingen har kunnet bevare opholdstilladelsen på grund af andre personlige forhold.
I de sidste ca. 30 sager er det endt med, at Udlændingestyrelsen har inddraget eller nægtet at forlænge vedkommendes opholdstilladelse.
Det viser for mig at se, at reglen bliver brugt i dag.
Langt størstedelen af dem, der påberåber sig at være udsat for vold, ender med også at kunne blive i Danmark.
Til gengæld har vi kun alle de nævnte data for familiesammenførte til andre end flygtninge, ikke for familiesammenførte til flygtninge.
Udlændingestyrelsen har i den forbindelse oplyst, at styrelsen vil indføre en ny registreringspraksis fra den 1. januar 2024, og det betyder, at det fremover vil være muligt at danne endnu mere statistik om afgørelser af den her type.
Helt konkret har Udlændingestyrelsen oplyst, at der fremover vil blive registreret følgende: for det første afgørelser, hvor den familiesammenførte har påberåbt sig, at der har været vold, og hvor opholdstilladelsen er blevet bevaret som følge af den regel, vi taler om i dag; for det andet afgørelser, hvor den familiesammenførte har påberåbt sig, at der har været vold, og hvor opholdstilladelsen ikke er blevet bevaret efter voldsbestemmelsen, men hvor den i dag er bevaret på baggrund af andre personlige hensyn eller Danmarks internationale forpligtelser; for det tredje afgørelser, hvor vold er påberåbt, og hvor opholdstilladelsen er blevet inddraget eller afslået forlænget.
Udlændingestyrelsens nye registreringspraksis er dog ikke i sig selv noget, der kræver lovgivning, og derfor støtter vi ikke B 37 sådan formelt, som det er formuleret, men det er altså en praksis, som vi kommer til at indføre her fra nytår.
Eller der bliver i hvert fald en anden praksis end den, der er i dag, og som omfatter det, som vi opfatter som beslutningsforslagets ønske.
I forhold til B 38 og B 39 vil jeg sige, at hvis man læser baggrunden for forslagene, får man det indtryk, at en del af kritikken kan basere sig på misforståelser om den regel, der er, og dens anvendelse, og det vil jeg gerne starte med at redegøre for.
For at udlændingelovens § 19, stk. 7, finder anvendelse, er det først og fremmest en betingelse, at volden eller overgrebene er godtgjort.
Vurderingen af den nødvendige årsagssammenhæng er individuel og beror på sagens konkrete omstændigheder, og det indgår allerede i dag i Udlændingestyrelsens vurdering, at den voldsramte kan have svært ved at bryde ud af et ægteskab, hvis vedkommende eller dennes barn har været udsat for vold eller overgreb.
Ja, altså, vi er i gang med at planlægge, at vi til næste år skal opfylde den del af regeringsgrundlaget, som handler om negativ social kontrol, både i forhold til de juridiske overvejelser, der kan være, bl.a. i de her paragraffer, men også i forhold til det bredere arbejde med at sikre, at der er en nødvendig hjælp til de især kvinder, som kommer i klemme på grund af forstokkede, konservative forestillinger om, hvordan et familiesamliv skal være.