runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-02-25:
Der er ikke noget krav forbundet med juridisk kønsskifte i dag, i forhold til om man har været gennem operationer eller har fået hormoner eller noget.
At der møder nogen op og siger og oprigtigt tror, at vedkommende er en kvinde, selv om vedkommende er en biologisk mand, er ikke en situation, som Højesteret står og venter på at tage stilling til.
Vi har alle sammen set, hvordan kvinder fra DBU skal stå og forsvare det at have deres egen liga.
Det sker, så drop det andet som, jeg ikke har dokumentation for, men som jeg bare ved er sket.
Ordføreren skal bare forholde sig til det, ordføreren har set.
Føler man ikke noget ansvar for, at vi beder kvinder om at skulle forsvare sig for at have deres eget trygge rum?
Rosa Eriksen (M), 2025-02-25:
Jeg går ikke, og det gør Moderaterne heller ikke, på kompromis med, at kvinder eller mænd skal have et trygt rum, når de eksempelvis skal skifte tøj.
Det har jeg også redegjort for.
Vi tror på mennesket.
Vi tror ikke på, at der er nogen, der tænker: Jeg går lige op og får skiftet juridisk køn her en fredag eftermiddag, fordi det synes jeg lige kunne være sjovt.
Det er også derfor, der er det her halve års betænkningstid.
Det er et dynamisk samfund.
Omkring det her med sport vil jeg sige: Ja, det virker skørt, at man bliver nødt til at kæmpe for det.
Det blev heldigvis også sat på plads og kom ikke til at ske, fordi DBU sagde, at det selvfølgelig ikke skal være sådan.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-25:
Det er fint.
Det er, hvad der kan ske, men hvordan kunne ordføreren dog regne med, at jeg ikke ville stille spørgsmål, når jeg ved, at ordføreren er så passioneret omkring det her emne, som hun er.
Ordføreren nævner, at man kan få lavet et juridisk kønsskifte, hvis man mistrives i sin krop, men anerkender ordføreren ikke, at man også kan få lavet et juridisk kønsskifte, selv om man trives i sin krop?
Nej, men jeg synes, det var et superfint svar, for hvis man kan få lavet et juridisk kønsskifte, selv om man trives i sin krop og måske i virkeligheden heller ikke har tænkt sig at lave et fysisk kønsskifte eller på anden vis tilkendegive, at man er et andet køn, hvorfor skal vi så give adgang til, at de mennesker også skal have lov at lave et juridisk kønsskifte?
Lad os tage Venstres ordførers eksempel fra paskontrollen om at ligne en mand og have et cpr-nummer som en mand.
I det her tilfælde ville man jo ligne en kvinde og have et cpr-nummer som en mand.
Rosa Eriksen (M), 2025-02-25:
Vi tror på, at dem, der ansøger om juridisk kønsskifte, gør det, fordi de har brug for det.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-25:
En løgn bliver ikke sand af at blive gentaget flere gange.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren for Moderaterne: Bliver en mand til en kvinde af at skifte sit cpr-nummer – ja eller nej?
Rosa Eriksen (M), 2025-02-25:
Jeg vil godt gøre opmærksom på, at Dansk Folkeparti og ordføreren selv har været med til at fremsætte et beslutningsforslag, hvor I anerkender, rummer og faktisk godt vil gøre vilkårene for de her mennesker, der virkelig mistrives i deres krop, bedre.
Til det konkrete spørgsmål vil jeg sige: En biologisk kvinde er en biologisk kvinde, og en biologisk mand er en biologisk mand.
Møder jeg et menneske, som ligner en kvinde, men egentlig er en mand, vil jeg så stå og sige til vedkommende direkte: Nej, jeg har krav på at kalde dig, efter hvad du har imellem benene, og jeg vil ikke tage hensyn til dig?
Vi tager hensyn til hinanden.
Men mindretallet skal ikke definere lovgivningen eller hele samfundet.
Det er klart.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-25:
Det er jo præcis det, man gør, når man laver en lovgivning, som simpelt hen siger noget faktuelt forkert.
Så kunne jeg godt tænke mig at tage den videre.
Det er klart, at vi i Dansk Folkeparti sådan set ikke mener, at juridisk kønsskifte skal være der.
Men vi er indgået i et kompromis i forhold til at fremsætte et beslutningsforslag, som trods alt gør, at man kommer et skridt i den rigtige retning.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren om noget andet.
Vi er fuldstændig enige i Dansk Folkeparti i, at man skal lov til at leve, som man vil.
Men hvis man går med på den præmis, også i forhold til det her med, at staten skal bruge ressourcer og penge osv. på mennesker, som føler sig forkerte, altså at de er født i den forkerte krop, hvorfor vil man så ikke anerkende kønsdysfori som en psykisk lidelse?
For det er jo netop det, der er hele essensen i det.
Det er den her diskrepans imellem følelsen af, hvad man er, og det, ens krop er.
Hvorfor vil man så ikke anerkende det, så det giver mening, at de faktisk får den behandling, i stedet for at gøre, som man gør i dag, hvor det er hverken fugl eller fisk?
Rosa Eriksen (M), 2025-02-25:
»Forslagsstillernes bekymring er, at vi vil se stadig flere eksempler som ovennævnte, der udhuler empatien og forståelsen for de mennesker, der reelt mistrives i den krop, de er født i«.
Det er ordføreren, der er med på det her beslutningsforslag.
Det giver ikke nogen mening med de spørgsmål og de antagelser, ordføreren kommer med, i forhold til det beslutningsforslag, ordføreren er med på.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-25:
Tak for det.
Jeg ved godt, at det her er træls for Moderaterne, for nu tager vi et spørgsmål ud fra fakta, og så ved jeg, at så bliver Moderaterne altid sådan lidt rundforvirrede.
Virkeligheden er jo, at Højesteret med deres dom har sagt, at de ikke anerkender, at man, fordi man har fået juridisk kønsskifte, bliver til en kvinde, og derfor skal man både lave urintest og stå nøgen over for mænd.
Højesteret står jo nærmest på skuldrene af os i dag og siger, at det da er på tide, at der er nogen, der siger, at vi bliver nødt til at gøre det her bedre.
For tænk nu, hvis Højesteret stolede på, at vi havde styr på sagerne.
Så havde de aldrig nogen sinde behøvet at afsige den dom, for så var manden en kvinde, for vi havde jo styr på det.
Ja, ja, indtil for et halvt år siden, hvor DBU endelig kom til fornuft, fordi ganske almindelige besindige mennesker rundtomkring begyndte at brokke sig over, at deres søsters skulle spille bold med drengene, så var de ikke de klogeste, så var de de mest højtråbende.
Virkeligheden er, at der er behov for at sikre, at dem, der har et oprigtigt behov, kan blive stolet på i samfundet.
Rosa Eriksen (M), 2025-02-25:
For selvfølgelig skal det ikke foregå, og det siger jeg også i min tale.
Man skal ikke krænke hinanden.
Man skal ikke krænke hinandens blufærdighed.
Det siger jeg også i min tale.
Juridisk kønsskifte er jo noget andet.
Det handler om nogle mennesker, hos hvem I i det her forslag anerkender, at der er en uoverensstemmelse mellem det oplevede køn og deres biologiske køn.
Det anerkender I og vil værne om ved at gøre det sværere at få det, og det synes jeg da er fint.
Vi stemmer bare ikke for det.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-02-25:
Jeg vil spørge ordføreren om en ting, når ordføreren kigger på samfundet i dag.
Vi ved, at kvinder i vores breddeidræt fodbold skal forsvare deres ret til at have en liga for kvinder – noget, som man ellers har ment var en fuldstændig grundlæggende ret for kvinder.
Det forsvares med, at Højesteret kan finde ud af det, men Højesteret kommer ikke til at sidde i hver en svømmehal.
Højesteret kommer ikke til at tage kampene for primært kvinder, som står i situationen, og som simpelt hen skal stå og forsvare, hvorfor kvinder skal have deres egen liga, hvorfor vi har behov for nogle gange at have vores sikre rum.
Mads Olsen (SF), 2025-02-25:
Om man skader børn og kvinder ved at give dem en mulighed for at skifte et tal i cpr-registersystemet, synes jeg ikke man har belæg for at sige.
Vi ved, at transpersoner, der ikke bliver anerkendt, oplever mistrivsel i meget stor grad, og i meget større grad end resten af samfundet.
Det er omkring 1,5 pct., der ender med at skifte tilbage til det originale.
Så nej, jeg er simpelt hen ikke enig i, at det skaber mistrivsel at anerkende andre.
Det er jeg ikke.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-25:
Så skal man hjælpe de børn med at føle sig godt tilpas, og man skal ikke køre med på en eller anden fuldstændig absurd tankegang om, at man bare lige sådan ved et snuptag kan løse nogle problemer ved såkaldt at skifte køn.
Det er ødelæggende for børn, og det burde forbydes, og børn skal nogle gange også beskyttes mod deres egne forældre, som propper de her tanker ind i hovedet på dem.
Men nu taler vi juridisk kønsskifte, og mener ordføreren reelt set, at en mand bliver til en kvinde, hvis de sidste fire tal i cpr-nummeret bliver ændret – ja eller nej?
Mads Olsen (SF), 2025-02-25:
Jeg ved, at der har været mange, der har spurgt ind til det her, og det kan vi godt tage en diskussion af, men jeg synes også nogle gange, at man bare lidt må spørge sig selv, om det virkelig skader en at anerkende, at der her er en person, der gerne vil skifte cpr-nummer.
Det synes jeg ikke det gør for mig personligt, ligesom jeg, når jeg har haft en ven, der siger, at vedkommende nu hedder Victoira, så også siger, at okay, du hedder så Victoria.
Når man måske så engang skifter tilbage til at hedde Christian, så siger jeg også, at det er okay, fordi det dybest set ikke går ud over mig at kalde dem et andet navn.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-25:
Tak for det.
Jeg skal bare lige høre, om ordføreren anerkender, at der er situationer, hvor kvinder er i fora, hvor de ud fra tryghedsgrunde eller andre grunde har en forventning om, at det er kvinder, der er til stede, og at en tilføjelse af en mand, som på det tidspunkt er en mand, som ikke blender ind, kan skabe utryghed.
Altså, det er bare det der med, om ordføreren anerkender, at kvinder dybest set kan føle sig utrygge i selskab med mænd.
Mads Olsen (SF), 2025-02-25:
Det har jeg jo også været inde på før, og andre ordførere før mig har forklaret det meget fint, men vi kan godt tage en diskussion om alle de eksempler, som forslagsstillerne lister op her i deres beslutningsforslag, og spørge, om det virkelig kan passe, og så kan vi, når vi kommer ud i virkeligheden og det her så bliver bragt i retten, se, at transpersoner som Ibi-Pippi Orup Hedegaard ikke har ret til at skifte køn og så sidde blandt kvinderne.
Sådan mener jeg det var.
Så den situation bliver altså ude i virkeligheden håndteret ganske fint.
Er der situationer, hvor kvinder kan føle sig utryggte sammen med mænd?
Ja, det er der da sikkert, men jeg vil, når det drejer sig om det med, at man nogle gange siger, at du, når du har skiftet cpr-nummer, så bare får lov til at gøre alt muligt, bare sige, at adskillige ordførere før mig har været inde på, at det altså ikke er virkeligheden derude.
Rosa Eriksen (M), 2025-02-25:
Det kræver jo eksempelvis, at transkønnede ikke begår kriminalitet.
Det er en helt specifik situation, der handler om, om man skal i det ene eller det andet fængsel.
Jeg vil godt gøre alle herinde opmærksom på, at vi taler om 0,5 til 1 pct. af befolkningen her.
Det er et ikkeproblem for den almindelige dansker, og det bliver løst ude lokalt.
Det er både blevet vist ved kriminalforsorgen, ved landsretten og ved Højesteret.
Helt ærligt!
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-25:
Det er jo sådan et langt, langt svar, og de lange svar får man typisk fra folk, som bliver lidt usikre på, hvordan de sådan lige skal forklare det.
Jeg spurgte egentlig bare, om der er situationer, hvor kvinder kan føle sig utrygge ved mænd, og det hørte jeg de godt kunne.
Det, vi ønsker med det her, er jo at sikre os, at alle dem, som måske ikke skulle have haft et juridisk kønsskifte, bliver taget fra.
Ville det ikke bare være en bedre situation for alle?
Mads Olsen (SF), 2025-02-25:
En af grundene til, at SF ikke kan stemme for det her forslag, er jo også, at vi ikke ved, hvad det indebærer.
Vi ved ikke, hvad det er, man så vil give regeringen carte blanche til.
Er det en forlængelse af den her frist, hvor man igen skal tilkendegive, at man faktisk mente det, man sagde?
Skal den hæveas fra 6 måneder til 2 år?
Er det sådan, at man skal ind i et langt forløb, hvor man skal udredes af tre forskellige psykiatetere og to forskellige læger osv.?
Er det det, man er ude i?
Det kan vi heller ikke få et svar på, og jeg glæder mig i hvert fald til at spørge de andre ordførere ind til det, og når der er så stor usikkerhed om, hvad forslaget i sin essens vil indebære, så synes jeg heller ikke, man kan stemme for det.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-25:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne stille det spørgsmål, om ikke ordføreren mener, at man godt kan hjælpe de børn, som vi talte om tidligere, uden at man nødvendigvis laver et juridisk kønsskifte.
Mads Olsen (SF), 2025-02-25:
Den historie, jeg fortalte, der kom fra fru Halime Oguz' barndom, indebar jo ikke, så vidt jeg er orienteret, et juridisk kønsskifte.
For det er mere end 10 år siden, at fru Halime Oguz gik i folkeskolen.
Det, man gjorde, var, at man løste det pragmatisk, og det er jo også det, vi ser sker derude.
Forslagsstillerne henviser til det med, at der er folk, der kommer i fængsel og gerne vil sidde sammen med kvinderne, og det skulle så være et argument for, at de hundredvis af mennesker, der ansøger om juridisk kønsskifte, skal have en langt mere kompliceret og bureaukratisk proces hen imod at få det anerkendt.
Er det så et argument for at gøre det?
Men det, vi ser derude rent pragmatisk, er, at tingene bliver løst.
Derfor synes jeg ikke, at de her eksempler understreger, at der virkelig er behov for at gøre det til en langt mere langsommelig, besværlig og bureaukratisk proces for mennesker, der er i en dybt udsat position.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-25:
Jeg hører egentlig ordføreren sige, at jo, det kan man godt; man behøver ikke lave et juridisk kønsskifte, for at man kan lave et inkluderende miljø.
Men når man nu har lavet en mulighed for juridisk kønsskifte, er der så noget underligt i, at når mennesker søger juridisk kønsskifte, har de også en forventning om, at der følger nogle rettigheder med, som i det her tilfælde overhovedet ikke er specificeret i lovgivningen?
Mads Olsen (SF), 2025-02-25:
Man kan jo tage alle sager op i retssystemet, så vidt jeg i hvert fald er orienteret, og de her sager er jo blevet løst ganske fint, på fornuftig vis og på en måde, som jeg ikke hørt nogen i debatten indtil videre være uenige i.
Så kan man jo godt kritisere, at man har gået ind og lavet et markant mere kompliceret lovgivningsarbejde og centralt skulle bestemme her fra Christiansborg, hvordan alle praksisser skal være udmøntet i praksis, men det, vi ser her, er, at folk jo godt kan håndtere det ude i virkeligheden.
Rosa Eriksen (M), 2025-02-25:
Tak for ordet, og tak til ordførerne for deres pointer i diskussionen af, hvorvidt vi skal begrænse eller ændre retten til muligheden for at få foretaget juridisk kønsskifte.
Muligheden for juridisk kønsskifte blev indført med det formål, at personer, der oplever uoverensstemmelse mellem deres biologiske køn og det køn, de identificerer sig med, kan skifte deres køn juridisk.
Samtidig blev der indført en refleksionsperiode på 6 måneder fra ansøgningstidspunktet, til ansøgningen kan imødekommes.
Loven har fokus på de borgere, som mistrives i deres egen krop.
Det er mennesker, der måske er transkønnede, og som ønsker at opnå at blive anset som det køn, de identificerer sig med.
Forslagsstillerne bemærker en række tilfælde, hvor juridisk kønsskifte kan give anledning til problemer.
Det har vi talt en del om.
Der er jo tale om nogle, der prøver at teste lovgivningen af, og domstolene og de lokale fællesskaber har heldigvis også en helt pragmatisk tilgang til det.
Det er vigtigt, at vi tager beslutninger, der hensigtsmæssigt placerer personer i opholdsrum under hensyn til alles sikkerhed og blufærdighed.
Det har både domstolene, kriminalforsorgen og Ligebehandlingsnævnet vist i tidligere afgørelser.
Den ovenstående praksis indikerer, at en persons beslutning om juridisk kønsskifte ikke har uhensigtsmæssige konsekvenser for personens omgivelser.
Derudover ses det, at muligheden for juridisk kønsskifte benyttes af personer, der oprigtigt ønsker det, ligesom forslagsstillerne også gør opmærksom på i deres beslutningsforslag.
Der er heller ikke ret mange, der vælger at skifte deres cpr-nummer tilbage, og det indikerer jo, at vi har en lovgivning, der virker.
Som følge af dette mener vi i Moderaterne, at vi i dag har en fornuftig lovgivning for juridisk kønsskifte i Danmark, og derfor stemmer vi imod beslutningsforslaget.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-25:
Tusind tak.
Nu er jeg selv skolelærer, og man kan, som der også bliver nævnt her, sagtens løse sådan noget helt lavpraktisk, uden at man – hvad skal man sige – skal til at manipulere med børnenes virkelighed.
For Edith bliver jo ikke til en dreng, fordi hun skifter sit juridiske køn, og i øvrigt burde børnekønsskifte fuldstændig forbydes, og jeg ved også, at de partier, som bakker op om det, faktisk er med til at skabe massiv skade på de her børn.
Hvis det stod til os i Dansk Folkeparti, skulle man også droppe det juridiske kønsskifte, for det er jo en manipulation af virkeligheden.
En mand bliver ikke til en kvinde bare ved at skifte sit cpr-nummer, og i øvrigt bliver han heller ikke til en kvinde, hvis han får en operation.
Det står en jo frit for, men det der med at begynde at skifte ens cpr-nummer er jo en manipulation af virkeligheden, og man bliver jo som mand ikke til en kvinde, hvis man får en operation.
Så jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre SF, som jo normalt kalder sig både kvindernes og børnenes parti, om man ikke skader lige præcis de to grupper, som man gerne vil gøre sig til talsmand for.
Mads Olsen (SF), 2025-02-25:
Er det sådan noget?
Eller er det noget, hvor man skal have en masse spørgeskemaer tilsendt, man hele tiden skal svare på?
Hvor meget bureaukrati vil man f.eks. indføre med det her?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-02-25:
Vi vil eksempelvis kunne tage det fra dem, som ikke vil skulle bruge vores domstole til at finde ud af, om en dømt mand, endda en voldtægtsforbryder, skal sidde i et kvindefængsel.
Men det handler om at gå så langt, som vi kan.
Og som sagt er det ikke en vurdering, som partierne laver.
Det er jo ikke os, der vurderer, hvor langt Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol vil tillade, at vi ruller det her tilbage.
Men vi vil rulle det tilbage til så langt, som man vurderer vil være inden for konventionen.
Og det er jo derfor, vi skriver, som vi gør.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-25:
Tak for det.
Det er jo altid svært, når der står en nordjyde på talerstolen, for vi har sådan et telepatisk forhold til det, så vi kan godt se, at loven, som den er nu, er tåbelig.
Det er utroligt, man skal snakke så længe om det her.
Men der er jo også folk uden for Nordjylland valgt til Folketinget, så vi bliver nødt til at tage den, og den tager vi gerne gang på gang.
Virkeligheden er jo, at Højesteret siger til den her voldtægtsforbryder: Du har ingen kvinderettigheder; du bliver visiteret af mænd; du får taget urinprøve af mænd.
Højesteret har jo truffet et valg.
Men jeg ved jo, at ordføreren også har en skarp, skarp juridisk hjerne.
Er det ikke sandheden, at hvis nu den her mand bliver rigtig, rigtig god til sådan at bruge offentlige penge, kunne han eventuelt lægge en sag frem for Menneskerettighedsdomstolen og sige: Danskerne siger, at selv om jeg har fuldskæg, er jeg en kvinde.
Er det ikke rigtigt, at sådan som vi har sat systemet op nu, kan vi risikere at få en domstolsprøvelse af sådan noget?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-02-25:
Jeg tror, vi kommer til at se mere og mere af det ikke kun ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, men også andre steder i verden.
Det er en tendens, der ikke kun er dansk.
Men jeg synes, vi har et ansvar her i Danmark for at stå imod, og jeg synes også, vi har et ansvar for at påvirke i de internationale sammenhænge, vi kan.
Og nej, vi skal ikke mudre det noget som helst mere end nødvendigt i vores lille andedam og puste til de her skadelige tendenser.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-25:
Det kunne vi jo sagtens se i Nordjylland, nemlig at hvis du var født biologisk mand, var det jo det nemmeste i verden at sige, at der er nogle ting og nogle systemer, så det fungerer for alle.
Der bliver du bare – uretfærdigt eller ej – tildelt en virkelighed ved fødslen.
Derfor er det også imponerende at høre Socialistisk Folkeparti blive ved med at være så forvirrede, i forhold til hvor langt man vil gå.
Man skal bare gå langt nok til, at fornuften kommer tilbage i politikken.
Er det ikke bare det, det her forslag går ud på?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-02-25:
Det ville være rigtig rart.
Jeg synes, det, som hele problemstillingen handler om konstant, når vi snakker køns- og identitetspolitik, er, at man har blandet biologisk køn sammen med kønsidentiteter, og man har taget temaer, hvor man har behov for at adskille på baggrund af biologisk køn, og ladet den her sammenblanding påvirke de scenarier, f.eks. vores cpr-register, f.eks. kønsopdelte badefaciliteter, f.eks. kriminalforsorgen.
Det er simpelt hen bare hul i hovedet.
Jeg vil på vegne af partierne bag forslaget gerne kort begrunde, hvorfor vi har stillet det her forslag.
Det er noget så indlysende fornuftigt, at selv Socialdemokratiet har sagt det.
Omfanget af procedurer, dokumentation og bureaukrati skal mindskes.
Derfor skal der indføres et statsligt regel&#x2;stop.
Og næsten ti års voksende bureaukrati i kom&#x2;munerne skal rulles tilbage.
Det frigør 2,5 mia. kr. ekstra til lokal, borgernær velfærd.«
Vi ved godt, at vi blandt forslagsstillerne ikke altid helt kommer til at møde regeringen i synet på bureaukrati og i forhold til alle ambitioner, hverken i forhold til problemformuleringer eller løsningsforslag.
Men vi synes, at et meget moderat bud på at skubbe diskussionen fremad burde kunne være at gennemføre den politik, som Socialdemokratiet har lanceret i valgkampen.
Det må da kunne være laveste fællesnævner, vi forhåbentlig kan enes om.
Vi ser frem til en spændende debat.