runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-04:
Jamen hr. Peder Hvelplund, det er jo helt absurd.
Det er jo ikke mig, der har fremsat det her beslutningsforslag.
Vi ville jo aldrig have foreslået det.
Jeg siger bare, at det må være helt almindeligt, at man for at kunne deltage i et demokrati, om det er et lokalt demokrati, regionalt demokrati eller et nationalt demokrati, kan forstå, hvad der bliver sagt, at man kan læse, hvad der bliver skrevet, og at man kan høre, hvad der bliver sagt.
Ellers er det jo ikke et demokrati, som er oplyst.
Hvordan kan det være så svært at forstå?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Det går over min forstand.
Rasmus Prehn (S), 2022-05-04:
Det er ud fra en betragtning om dyrevelfærd.
Jeg nævnte så også, at jeg er sikker på, at de kvæg- og mælkeproducenter og andre, som har et andet setup, har det ud fra de bedste intentioner.
Jeg nævnte også, at jeg ikke har noget behov for at pege fingre ad nogen.
Jeg tror, at man har siddet og lavet beregninger på, hvordan man både ud fra en økonomisk rationalitet, men måske også ud fra en klimaøkonomisk rationalitet driver det her.
Der kan man nok producere mere mælk for færre omkostninger – også energimæssigt – hvis man gør det, uden at køerne kommer på græs.
Så man har haft de bedste intentioner.
Men ud fra den glæde og begejstring og lykkerus, der er forbundet med at se det her kvæg komme på græs, kan man ærgre sig over det følelsesmæssigt.
Men jeg tror, det er vigtigt, at vi ikke står her og peger fingre ad nogen og siger, at der er noget, der er forkert.
Jeg tror, at folk har haft de rigtige intentioner, når de har omlagt det på den måde, de har gjort.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-04:
Jamen jeg er fuldt bekendt med, at der er landmænd og også kvægbrugere, som arbejder med dyrevelfærd – respekt for det.
Men når nu man ved at have kigget i Kvægdatabasen kommer frem til, at køer, der kommer på græs, er sundere end de køer, som går i en løsdriftsstald, så har vi jo en situation, hvor der er noget, der er bedre end noget andet, som kan se rimeligt ud.
Vil ordføreren ikke anerkende, at der er nogle plusser ved, at kvæg kommer på græs?
Erling Bonnesen (V), 2022-05-04:
Det er jo fint at kigge tilbage i statistikkerne.
Jeg tror, man skal prøve lige at hæve sig op og se, hvordan det er her og nu.
Vi har f.eks. for nylig været på besøg i nogle af de nyeste moderne stalde, som lige præcis giver mere plads.
Køerne kan gå rundt og lægge sig på de her store lejer, hvor der også er halm osv., og man har givet dem mere plads i de enkelte båse, så de kan bevæge sig frit rundt.
Så jeg er da glad for, at der i Enhedslistens spørgsmål måske sådan en lillebitte smule mellem linjerne også ligger en anerkendelse af, at der faktisk er tale om massive forbedringer.
Er vi så kommet fuldstændig i mål?
Nej, der ligger jo også nogle beslutninger, som skal tages, og som handler om, at erhvervet lige skal have tid til omstilling og forbedring, og det er de jo i fuld gang med.
Så det synes jeg da er godt.
Så jeg tror, man lige skal have opdateret nogle af de her statistikker.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-04:
Tak for det.
Ordføreren lægger jo op til, at markedet ligesom skal klare det her, altså de problemer, der måtte være omkring dyrevelfærd, og siger, at hvis bare der er tilstrækkelig mange forbrugere, som vælger en eller anden mærket mælk, så er alt godt.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, også i forlængelse af det, som ordføreren sagde omkring bygning af nye stalde osv.: Når vi nu står i den situation, at hver femte ko lider af hudbetændelse ved klovene, og man ved, at den hudbetændelse ville være der i mindre grad, hvis køerne havde rene klove, hvilket man kan sikre ved at sende køerne på græs, og når vi ved, at den hudlidelse, dermatitis, sådan set er smertefuld for koen, mener ordføreren så, at vi er kommet langt nok med de der nye stalde, hvor der godt nok er frisk luft og lidt plads, altså når nu det er sådan, at der er så mange køer, som lider af at have dårlige klove i de fine stalde med fri udluftning?
Erling Bonnesen (V), 2022-05-04:
Tak for det.
Ministeren og den foregående ordfører fra Socialdemokratiet har grundigt gennemgået sagen, så det skal jeg ikke gentage, men blot sige, at vi på mange stræk er på samme linje.
Så vil jeg også bare gøre det klart, at vi generelt har en god, høj dyrevelfærd i Danmark.
Køerne har en høj mælkeydelse, og der er også det, man kalder en god tilvækst blandt ungkreaturerne, og det kan jo kun lade sig gøre, hvis det er, at dyrene har det godt.
Man kan næsten sådan lidt lettere omskrevet sige, at hvis man er ko, er det bedst at være i Danmark frem for en masse andre steder rundtomkring i verden, tror jeg.
Køernes velfærd er først og fremmest et spørgsmål om god og omsorgsfuld driftsledelse, uanset om køerne er på græs eller ej.
Vi stoler på vores mange dygtige landmænd og ser positivt på den udvikling, der også har været på området og er på området.
Jeg kan nikke genkendende til nogle af de svar, som også den socialdemokratiske ordfører, Anders Kronborg, lige har givet på nogle af de spørgsmål, om at se rundt i staldene.
For danske staldsystemer har nu også over de senere år undergået en stærk modernisering, og det kan man jo forvisse sig om ved også at prøve at besøge nogle af de her stalde.
Danske landmænd har gennem de senere år foretaget massive investeringer, og næsten alle malkekøer går i dag i løsdriftsstalde f.eks., hvor der også bliver givet mere og mere plads.
En moderne kvægstald er i dag også med f.eks. åbne sider, med tag og med god plads, og der sikres god og frisk luft, temperaturen er den samme inde som ude, og det vil sige, at man på mange stræk oplever meget udendørsagtige forhold i et såkaldt skærmet miljø.
Så der har bestemt været fokus på at lave forbedringer på det her område.
Der er meget stor variation mellem besætninger og også en afgrænsning garanteret i forhold til dødelighed m.v. Der kan man jo bare kigge på statistikkerne.
Fordele og ulemper ved afgræsning varierer også fra besætning til besætning, idet velfærden vil være afhængig af de specifikke forhold såvel i marken som i stalden i de enkelte besætninger.
Der findes også en række gode incitamenter på området.
Vi synes, det er gode ting, som også er fint gennemgået af ministeren
Der har været en meget stor tilslutning og opbakning til velfærdsmærket fra kvægproducenterne, og efter blot 2 år med mærket er mere end hver fjerde malkeko faktisk tilmeldt.
Det er afgørende, at den markedsdrevne udvikling med endnu bedre dyrevelfærd får lov til at slå helt igennem, og at forbrugerne på den måde kan bidrage også ved deres valg til en fortsat forbedring af dyrevelfærden.
Incitamenter, udvikling og godt samarbejde er vejen frem.
Vi skal ikke kvæle et erhverv, som er et af de allerbedste i verden, også til dyrevelfærd.
På den baggrund afviser Venstre her forslaget fra Enhedslisten, og jeg skulle hilse fra Nye Borgerlige og sige, at de også afviser forslaget.
Anders Kronborg (S), 2022-05-04:
Jeg er fuldstændig overbevist om, at der, når vi kigger på det danske landbrug under et, er flere eksempler på, at vi kan gøre tingene endnu bedre, og jeg må også sige til ordføreren, at der er forskel på stalde.
Jeg har faktisk også eksempler på, at der er en høj dyrevelfærd, i forhold til at køer, der er indenfor, får massage, har god plads – om man så må sige – har god luft i staldene.
Så jeg tror ikke, man bare kan sige, at det danske landbrug over en kam er hundrede procent i orden.
Der tror jeg, at vi både i forhold til grise, i forhold til køer, og snart skal vi jo også diskutere kyllinger, kan finde eksempler på, at der er forbedringer at hente i forhold til dyrevelfærden.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-04:
Ja, det undrer mig lidt, for vi har jo indimellem nogle vedtagelser om, at vi skal begrænse antibiotikaforbruget, og det har jo bl.a. noget med dyrevelfærd at gøre.
Så jeg har lidt svært ved at forstå, hvorfor vi ikke politisk skulle kunne tage nogle beslutninger herinde, som faktisk har en konsekvens ude i virkeligheden.
Det er vel det, Folketingets arbejde går ud på, og hvis man ser på de problemer, der er med dyrevelfærd, så synes jeg, vi skal tage det mere alvorligt.
Er det i orden, at der er så mange køer, som har betændelse ved deres klove, fordi de er udsat for et staldsystem, hvor de ikke kommer udendørs?
Synes ordføreren det?
Anders Kronborg (S), 2022-05-04:
Tak til hr. Søren Egge Rasmussen.
Først vil jeg sige, at jeg ikke synes, at vi – og det hører jeg heller ikke ordføreren sige, men det er bare for at understrege det – skal tale dansk landbrug og dyrevelfærd ned.
Som jeg er orienteret om det, kommer 47 pct. af køerne faktisk på græs årligt i Danmark, og jeg vil meget gerne være med til at drøfte øget dyrevelfærd med hr. Søren Egge Rasmussen, men i den debat tror jeg det er meget væsentligt at have balancepunkterne i forhold til det her.
Så når hr. Søren Egge Rasmussen siger, at det for Socialdemokratiet handler om økonomi osv., vil jeg sige, at ja, det handler også om økonomi.
For vi skal have et stort, et robust og et sundt landbrug i Danmark, og det hjælper altså ikke, hvis vi laver nogle regler og nogle metoder herinde fra det her hus, der bare gør, at produktionen må lukke, at produktionen må flytte til udlandet.
Det får dyrene det altså ikke bedre af.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-04:
Det er jo meget tydeligt, at økonomi for Socialdemokratiet er vigtigere end dyrevelfærd.
Men det er lidt spøjst, når ordføreren så siger, at køer skal have den fornødne plads, når man så har belæg for, at køer, som kommer på græs, har en bedre dyrevelfærd end køer, som kun er i stalden.
Så er der jo nogle køer, som ikke har den fornødne plads.
Nu refererede ordføreren tilbage til landbrugsaftalen, og det er korrekt, at vi der har en fordobling af det økologiske areal, ligesom vi også har det i forståelsespapiret, og vi har jo i nogle finanslove også haft elementer inde, som forfølger det mål, uden at vi sådan ved, om vi kommer helt i mål, og nu fastlægger vi så et arbejde med en strategi for økologi, og det synes jeg er rigtig godt.
Men for mig at se er det jo det eneste element i landbrugsaftalen, som arbejder med dyrevelfærd.
Kan ordføreren få øje på andre ting i landbrugsaftalen, som fremmer dyrevelfærd, bl.a. for køer?
Anders Kronborg (S), 2022-05-04:
Tak for ordet, formand.
Det er et beslutningsforslag, som pålægger regeringen at gennemføre nødvendige ændringer af love og bekendtgørelser, som kan sikre, at alle kreaturer i det danske landbrug kommer på græs mindst 150 dage i sommerhalvåret.
Indledningsvis vil jeg sige, at det er vigtigt, at køer har den fornødne plads, så de kan bevæge sig og trives.
Det har jeg set flere eksempler på under min rundtur til de danske landbrug og her senest sammen med Venstres ordfører på vores tour de landbrug, hvor vi netop besøgte kvægproducenter i Jylland.
Jeg har også set kvæg, der kommer på græs om sommeren, nemlig de økologiske køer, og der er jo ingen tvivl om, at man ikke kan blive andet end glad i låget, når man ser en ko hoppe og danse og ser børn og familie nyde det.
Det er en begivenhed, som trækker rigtig mange til hvert år.
Og derfor er jeg også personligt glad for, at vi i vores landbrugsaftale, en bred landbrugsaftale med langt de fleste partier herinde i Folketinget lige fra Enhedslisten, over midten og til Nye Borgerlige, har sat stærke ambitioner op inden for økologi.
Det, jeg tror vi derimod må holde os for øje, er, at selv om Enhedslistens forslag har gode intentioner i sig, vil det imidlertid også have nogle store drifts- og erhvervsøkonomiske konsekvenser for kvægbrugene.
Et sådant krav vil nemlig betyde, at særlig bedrifter med malkekvæg og opdræt af slagtekvæg og ungdyr vil skulle foretage meget store investeringer og ændringer i deres driftspraksis.
Dertil kommer den udfordring, at flere landbrug slet ikke har det fornødne græsareal til at indfri et sådant krav, hvilket også kan betyde et tvungent ophør af bedriften.
Det hjælper hverken på dyrevelfærd eller på den grønne omstilling, da vi i Danmark også er foran på den kant og har sat meget stærke og store ambitioner op i forhold til en bred landbrugsaftale.
Vi har ambitionen om, at økologien fordobles frem mod 2030.
Det er jeg rigtig glad for.
Det vil betyde, at endnu flere køer vil komme på græs frem mod 2030, og det er jo som bekendt et lovkrav, at økologiske køer skal på græs minimum 6 timer i sommerhalvåret.
Der er også gode frivillige tiltag, og dem må vi heller ikke glemme.
Generelt ligger dansk landbrug i front.
Vi skal blive endnu bedre, altså udvikle et grønt landbrug til at blive endnu grønnere og kvægbruget til dyrevelfærdsmæssigt at blive endnu bedre.
Jeg vil gerne takke Enhedslisten for at sætte fokus på det her og sige, at med de argumenter, vi har fremført, kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Men jeg vil give Enhedslisten, at vi vil blive ved med at have et kontinuerligt fokus på dyrevelfærd generelt i landbruget.
Tak for ordet.
Rasmus Prehn (S), 2022-05-04:
Jeg er helt enig med Per Larsen og Det Konservative Folkeparti i, at der er flere ting, der indgår i den her sammenhæng.
Det synes jeg at jeg argumenterede for før.
Men det er rigtigt, at vi sammenlignet med mange andre steder står stærkt og skarpt i Danmark.
Nu havde jeg lejlighed til sammen med en erhvervsdelegation og også Landbrug & Fødevarer at være i USA, i Californien, og kigge på, hvordan de bl.a. driver deres mælkeproduktion.
Der må jeg bare sige, at der skiller Danmark sig ud som enestående gode i forhold til dyrevelfærd.
Per Larsen (KF), 2022-05-04:
Fakta er jo, at dyrevelfærden i de danske stalde er meget høj.
Den har aldrig nogen sinde været bedre.
Det kan man se ud fra de produktionsresultater, der præsteres i besætningerne, og man kan også se det på behovet for dyrlægehjælp og andre ting.
Der er ingen steder i hele verden, man kan producere 1 l mælk med et mindre klimaaftryk end i Danmark, fordi man simpelt hen er så effektiv, som man er.
Det synes jeg også vi er nødt til at have med i den her ligning.
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-04:
Men det ville jo samtidig også indebære, at der var en solnedgangsklausul for de meget betydelige forbedringer af dagpengesystemet bredt set, som vores ændringer på dimittendområdet er med til at åbne op for.
Og det er vi selvfølgelig ikke interesserede i.
Og så vil jeg jo generelt sige til fru Jette Gottlieb, at jeg i hvert fald agter at gøre mit og mere til, for at der ikke sidder en anden regering i den næste valgperiode.
Anne Paulin (S), 2022-05-04:
Tusind tak for spørgsmålet.
Det er jo allerede muligt i dag for kommuner at sætte et solcelleanlæg op.
Jeg ved godt, at det ikke er så fordelagtigt sådan rent afgiftsmæssig, som rigtig mange kommuner kunne ønske sig.
Men nogle gange bliver det fremhævet i debatten, at det er en umulighed for dem, og det er det trods alt ikke, især hvis det er noget, som også er drevet af, at man netop ønsker at gøre en forskel ved at sætte et anlæg op.
Nu skal vi jo have nogle drøftelser omkring vedvarende energi, og hvordan vi sikrer noget mere af det.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi i forhold til det, vi har lagt frem, ser, at solenergi kommer til at spille en stor rolle, og derfor er det selvfølgelig også noget, vi må drøfte videre, altså hvordan vi bedst muligt får sat skub på, at vi får mere solenergi.
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-04:
Når jeg sagde det med objektivitet, mente jeg, at det er meget, meget fristende at stemme for et forslag, der gør, at Alternativet har lettere ved at komme i Folketinget.
Men jeg prøvede så at træde lidt tilbage og se på, om det er klogt for demokratiet.
Jeg synes, det er en meget, meget væsentlig problemstilling, Frie Grønne rejser, og det er også derfor, jeg kvitterer ved at prøve at finde ud af, om vi kan gøre det smartere, eventuelt med den australske model.
Uanset hvad vil vi gerne være med til at drøfte det i udvalgsarbejdet.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Tak for ordet, formand.
Tak for en god debat, kollegaer.
153.000 stemmer – så mange borgeres stemmer gik til spilde ved seneste folketingsvalg.
Vores repræsentative demokrati har flere udfordringer.
I dag vil jeg italesætte en af dem.
Ved det seneste folketingsvalg havde vi et historisk stort stemmespild.
Over 150.000 danskeres stemmer kom ikke til gavn; det kan vi ikke være tilfredse med i et repræsentativt demokrati, for alle stemmer bør høres.
Når der er så mange borgere, der bliver stemmeløse, skaber det mistillid i samfundet, og der er jo allerede en stor mistillid til politikere.
På valgdagen skal vi sætte vores kryds ved det parti, som vi er mest enige med.
Alle andre faktorer, der præger ens valg, bør vi så vidt muligt udviske.
Alt for mange tør ikke sætte deres kryds ved partier, som er i risiko for at ende under spærregrænsen.
Vi skal derfor indføre valgforbund ved folketingsvalg på samme måde, som vi har det ved kommunal- og regionsrådsvalg.
Borgerne bør vide, at deres stemme ikke går helt til spilde, hvis det parti, der bedst repræsenterer dem, ikke bliver valgt ind.
Vores forslag handler om at gøre vores demokrati mere mangfoldigt.
Mangfoldigheden er vigtig i et demokrati, fordi demokratiet er til for folket.
Hvis ikke dele af folket kan se sig selv i vores demokrati, hvordan kan vi så kalde os selv for demokratiske?
Mere mangfoldighed betyder mere diversitet blandt partierne.
For vi ser, at mange partier står uden for Christiansborg og banker på for at komme ind, men de bliver afvist ved døren.
De fleste af de partier har en del af befolkningen i ryggen, så i virkeligheden er det befolkningen, som vi afviser at komme ind i demokratiet.
Og jo, vi har relativt mange partier i Folketinget allerede, i forhold til hvad Danmark er vant til.
Men det mener vi i Frie Grønne kun er godt, for verden har ændret sig, og vores samfund har ændret sig.
I dag er der mange emner, som præger befolkningens stemmer.
Det er alt fra skattepolitik, sundhedspolitik, klimapolitik og antiracisme til dusinvis af andre emner.
Så selvfølgelig vil der komme flere partier, når befolkningen føler, at vores nuværende partier måske ikke rummer dem.
Vores system skal tilpasses befolkningen og ikke omvendt.
Der er desuden noget udemokratisk over, at de store partier får stemmer fra de vælgere, som måske ikke tør stemme på nogen af de små partier på grund af stemmespild.
Det centrerer magten hos de etablerede partier.
Lad os vælge parti efter, hvem vi er mest enige med, og ikke, hvem vi er sikre på kommer ind.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2022-05-04:
Tak for ordførertalen.
Nu lovede jeg jo Frie Grønnes ordfører at stille et spørgsmål, så det vil jeg leve op til.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Mener Frie Grønne, at et parti kan blive for lille?
Man kan også vende det om og spørge: Er der nogle udfordringer, hvis man som parti kun har et enkelt mandat, som gør, at man måske ikke kan repræsentere befolkningen godt nok, når man sidder i Folketinget?
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Jeg synes, det er et godt spørgsmål.
Vi ser ikke i Frie Grønne, at det kan være et problem, som min kollega hr. Torsten Gejl gav udtryk for – eller var det en anden ordfører, der gav udtryk for det?
Det synes vi ikke i Frie Grønne.
Vi har den forståelse, at jo flere stemmer, der er repræsenteret, jo flere mennesker, der er repræsenteret, desto bedre er det.
Men for at svare på spørgsmålet, så det ikke lyder som udenomssnak, kan det umiddelbart godt være, at der er et parti, der er for lille, men hvis vi tager udgangspunkt i mandater, er et enkelt mandat ikke noget problem for Frie Grønne.
Vi tror på, at det vil styrke vores demokrati.
Vi tror på, at flere ville deltage i demokratiet, fordi man ville føle sig hørt; man ville føle sig repræsenteret.
Jeg håber, at jeg svarede på spørgsmålet.
Anni Matthiesen (V), 2022-05-04:
Ja, jeg prøver bare at blive lidt klogere på tankegangen hos Frie Grønne også i forhold til beslutningsforslaget.
Men når jeg oplever hverdagen her på Christiansborg, hører jeg egentlig tit det her med, at hvis man er et meget lille parti, har man måske også vildt travlt og har rigtig svært ved at nå tingene.
Derfor er det også sådan – sådan er det i hvert fald i den blå blok – at vi forsøger at hjælpe hinanden.
Men kan Frie Grønnes ordfører ikke godt se, at det så kunne være et problem, hvis nu der var,
lad os sige 25 partier her i Folketinget, som kun havde ganske få mandater hver især?
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Vi er tre, og jeg kan roligt fortælle, at vi har utrolig travlt, så jeg kan godt genkende, at man har travlt.
Jeg tror bare, at man skal koble de to diskussioner fra hinanden.
For os handler det ikke om, som også har været et argument, der er blevet fremført i dag, at det vil blive sværere at lave aftaler; at det med hr. Brian Mikkelsens ord bliver et uregerligt Folketing.
For os handler det om at styrke demokratiet, at styrke repræsentationen.
Og i forhold til det, som ordføreren lige gav udtryk for, med, at man arbejder sammen i blå blok, vil jeg sige, at det tror jeg godt man kan i et Folketing, hvor der er langt flere partier, end der er i dag.
Anders Kronborg (S), 2022-05-04:
Tusind tak.
Jeg synes, der lidt er en tendens til – og ordføreren må have mig undskyldt – at vi i den her debat også bevæger os op på den meget moralske høje hest.
Ordføreren taler om mistillid i forhold til folkestyret, og han taler om, at alle skal føle sig repræsenteret.
Og jeg håber ikke, at ordføreren på nogen måde opfatter det som drilleri, men nu er det jo blevet en bred demokratisk debat, som vi har, og vi har – synes jeg – lige hørt et rigtig spændende indlæg og en ordførertale af hr. Torsten Gejl, som fortæller om, hvor hårdt det er kun at være sig selv.
Så derfor kunne jeg da bare godt tænke mig at vide, hvilke tanker der gik igennem ordførerens hoved, da han kort tid efter folketingsvalget den 5. juni 2019 sammen med fire andre meldte sig ud af det parti, som havde været med til at stemme ordføreren ind i det danske parlament.
Tror ordføreren ikke, at der var mange vælgere, der havde stemt på ordførerens gamle parti, som ikke længere følte sig repræsenteret af den stemme, som partiet bl.a. var med til at bære ordføreren ind i Folketinget med?
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
I 2019, altså ved det valg, hvor jeg blev valgt ind, blev Alternativet halveret.
Det eneste sted, Alternativet gik frem, var i min valgkreds, i Brøndby.
Det eneste sted på kortet, hvor der var grønt, var i den valgkreds, hvor jeg stillede op for Alternativet.
Uden at jeg vil gå ind i en længere diskussion omkring hvorfor – det kan man læse om i avisen – kan jeg sige, at der skete et politisk skifte, og vi tog konsekvensen af det, og jeg gik, fordi jeg netop ville repræsentere de vælgere, som havde stemt på mig i valgkredsen, og den linje, som jeg havde lovet dem, altså at det, jeg havde sagt til dem før et valg, ville jeg også gøre efter et valg.
Og det var det, der gjorde, at jeg gik.
Så jeg tror da faktisk og håber også på, valgresultatet og kontinuiteten i det, jeg sagde før et valg, under et valg og efter et valg, taget i betragtning, at det i sidste ende skaber tillid.
Men jeg kan da naturligvis ikke udelukke, at der vil være nogle, der vil være skuffede.
Anders Kronborg (S), 2022-05-04:
Derfor synes jeg jo også, den her debat er spændende, og det må ordføreren jo på ingen måde misforstå at jeg ikke synes.
Jeg synes faktisk helt oprigtigt, at den er spændende, og det var jo også derfor, jeg kvitterede over for Enhedslistens ordfører – det synes jeg selv jeg gjorde, eller forsøgte i hvert fald – for et nuanceret indlæg.
For jeg synes i virkeligheden, at den her demokratidebat er større end bare valgforbund til et folketingsvalg.
Det er også, at kommunerne er blevet større, samtidig med at vi kan se, at færre stiller op til kommunalbestyrelsen, og vi kan også se, at flere politikere herinde bliver stresset, fordi de har rigtig meget arbejde at se til.
Så jeg synes i virkeligheden, ordføreren her til sidst skulle kvittere for den, synes jeg, progressive og gode debat, vi har haft, og så glæde sig over, at så mange ønsker at diskutere det her spørgsmål bredt.