Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Denne tale blev til i Nuuk på en kold forårsmorgen, hvor frosten og solen kæmpede, så vinterens sidste krampetrækninger endelig blev overmandet, og vi fik et længe ventet forår og den varme, som der kom fra solen.
Der er koldt i Grønland i år, og når sneen falder endnu en gang, fornemmer man, hvor klar folk er til sommer, hvilket er forståeligt nok.
I denne uge deltog mere end 400 mennesker i Future Greenland, også nogle af vores kollegaer her i salen – tak for det.
Fremtiden for Grønland definerer os, det grønlandske folk, og der er et klart ønske om at åbne Grønland op for et internationalt samarbejde og ikke mindst at styrke vores handel med andre lande.
Naalakkersuisut er derfor nu i gang med at lave en udenrigs- og sikkerhedspolitik strategi, som skal sætte en klar strategisk retning for vores samarbejde med andre lande.
Forventningen er, at den er klar her til sommer, og så skal vi i gang med kongerigets arktiske strategi.
90 pct. af Grønlands udenrigspolitik bør handle om at styrke samhandel og eksport med andre lande.
Her er det også tankevækkende, at USA er ved at blive det største eksportmarked for Grønland.
Det er nye tider, og det viser også, at forbindelsen mellem udenrigspolitik og erhvervspolitik bliver tydeligere og tydeligere.
Det betyder også, at det er vigtigt, at man selvfølgelig respekterer, at Grønland har lov til selvbestemmelse på egne hjemtagne områder.
En af de vigtigste ting, som jeg tog med fra Future Greenland, er, at vi er nødt til at sikre, at der er en klar strategi for udviklingen af forsvaret, også når vi snakker Arktis, også hjemme i Grønland.
Der er behov for, at der er en klar linje i forhold til grøn energi og i forhold til turisme.
På forsvarsområdet med et kommende forsvarsforlig giver det sig selv, at der er brug for, at vi har en klar forsvarspolitisk linje, og at det er vigtigt, at det er Grønland, der er med til at sætte den.
På turismeområdet ved vi, at de nye landingsbaner kommer i 2024 både i Ilulissat og i Nuuk, men landingsbanerne gør jo ikke, at turisteventyret kommer af sig selv.
Det er vigtigt, også når vi kigger på de nuværende tal for det øgede antal af turister, at vi kommer i arbejdstøjet og bruger knofedt i forhold til at sikre, at der både er samarbejde helt lokalt, men også internationalt i forhold til at udvikle turismen med særlig fokus på kvalitetsturismen.
I forhold til grøn energi er power-to-x på alles læber ved de internationale konferencer, og i forbindelse med Grønlands ønske om at udvikle brint til eksport og ønsket om mere vind- og vandkraftenergi er der også brug for, at vi snakker om en professionalisering af området.
I dag er rigtig meget af det i Grønland centraliseret omkring Nukissiorfiit, vores nationale energiselskab, men det bliver også vanskeligt, når det er en nettostyret virksomhed, som skal være med til at sikre, at det her skal være et eksporteventyr for Grønland, så der er også brug for at træffe nogle politiske beslutninger, og jeg er rigtig glad for, at regeringen har indgået den her aftale, hvor man vil se på, om man kan være med til at bidrage særlig i forbindelse med vandkraft.
Samarbejdet mellem Grønland og Danmark er der stadig væk behov for – det er der slet ikke nogen tvivl om.
Men Grønland orienterer sig også i højere grad mod Island og Canada.
Grønland havde for nylig besøg af Islands statsminister, og Island er tidligere kommet med 99 anbefalinger til, hvordan man kan have et tættere samarbejde mellem Island og Grønland.
Det er nye toner for mig at se
, og det bliver mere og mere konkret, både når vi snakker om Island, men også når vi snakker om Canada.
Det er tydeligt, når man er hjemme i Grønland.
Det betyder også, at behovet for at oppe sig fra dansk side er stadig mere presserende.
Der er stadig væk mange områder, som er stærkt forsømte.
Grænsehindringer og en to do-liste særlig på transportområdet er beskæmmende, men jeg ved, at transportministeren inden længe kommer til Grønland, og jeg ved, at hun kommer til at få rigtig travlt.
I Grønland har vi ikke haft et bilsyn i snart 20 år, og der er behov for en lovgivning om snescootere, ATV'er og mange andre områder på transportområdet, som kræver, at vi også giver det noget større politisk opmærksomhed.
På den positive side vil jeg gerne rose regeringen for at prioritere, at samtykkeloven bliver sat i kraft for Grønland.
For kun et år siden trådte den i kraft for Danmark, og jeg mener egentlig, at det er sådan, vi burde gøre med alle love.
Det åbner også op for en diskussion om, hvorvidt der bør være en automatisering, sådan at når love bliver opdateret i Danmark, så er man også opmærksom på at opdatere lovene i Grønland.
Det gør op med den praksis, der har været, hvor grønlandske love bliver opdateret 10-15 år efter.