runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jette Gottlieb (EL), 2018-05-17:
Men så vil jeg bare forstå det, der blev sagt før, nemlig, at vi ikke kan vide, hvad resultatet er.
Nogle siger, at det vil trække arbejdskraft ud, andre siger, at det gør det ikke.
Lad os dog forsøge.
Mit spørgsmål til ordføreren er: Skal vi så ikke bare forsøge – og se, hvad der sker?
Laura Lindahl (LA), 2018-05-17:
Jeg synes, at det er interessante refleksioner, og der er jo desværre på det her område ikke noget facit, og jeg kan ikke sige, at det tror jeg ikke vil ske.
Jeg kan heller ikke sige, at jeg tror, at det modsatte vil ske.
Så derfor synes jeg, at det, vi måske skal have politisk mod til, er at kaste os ud i nogle forsøgsordninger og prøve nogle ting af, så vi kan blive klogere på, hvilken effekt det vil have.
Helt grundlæggende er der nok ikke nogen her, der er i tvivl om, at det, der er allervigtigst for Liberal Alliance, er, at man er forsørger sig selv.
Men jeg anerkender også, at der både kan være et kort og et langt perspektiv, og hvor er snittet i forhold til det?
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-17:
Tak for endnu en god tale.
Vi ved ikke, om det ville virke at sætte mennesker helt fri i det her system, for vi har ikke prøvet det.
Så det er svært at spå om, hvad der egentlig ville ske, hvis man lavede et reelt forsøg med dagpenge uden modkrav.
Men er ordføreren opmærksom på, at hvis man gjorde det her, så kunne man f.eks. i min a-kasse – nu er det så min egen mening, og jeg kan ikke citere min a-kasse for det her – tage 40 stillinger, som bliver brugt til kontrol og regler og administration og alt det her, og flytte dem over i at forstærke den tidlige indsats, forstærke alt det, der duer, skabe mere af det, som vi ved bringer folk i arbejde?
Den eneste forskel ville være, at det ville være et tilbud.
Så dagpengemodtagerne vil blive mødt af flere tilbud om tidlig indsats på et tidligt tidspunkt, altså alt det, ordføreren gerne vil have, får vi mere af.
Det er så frivilligt.
Så det, som dagpengemodtageren kan se ikke fører direkte mod job, vil man så kunne melde fra over for og derimod tage imod det, som for den enkelte person virkelig har jobperspektiver.
Hans Andersen (V), 2018-05-17:
Jeg er helt enig i, at vi skal bruge færrest mulige ressourcer på kontrol, og jeg tror bestemt også, at it-teknologien kan hjælpe os til det, således at vi bruger færrest mulige ressourcer på kontrol.
Men jeg må også sige, at der jo skal være kontrol med, at man faktisk står til rådighed for arbejdsmarkedet, når man modtager dagpenge.
Det mener jeg sådan set ikke vi kan komme uden om.
Det skal a-kasserne jo også have styr på.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-17:
I det her forslag ligger jo også, at hvis man får tilbudt et job, skal man tage det.
Så vi har ikke gjort det helt frit.
Mit sidste spørgsmål går til ordførerens liberale hjerte.
Nu, hvor det er sådan, at vi har et samfund, der er så meget baseret på tillid, måske det samfund i verden, der er mest baseret på tillid, hvorfor har vi så midt i det tillidssamfund et dagpengesystem, der er så utrolig meget baseret på tvang?
Frister det ikke ordføreren en gang imellem at se, hvad mennesker kunne få ud af det, hvis man simpelt hen lod dem handle ud fra deres egen frie vilje og gav dem al den støtte, som alle dem, som gerne vil i arbejde, har brug for, men at man altså lod det være ud fra deres egen frie vilje?
Hans Andersen (V), 2018-05-17:
Vi går bestemt i den retning med regeringens udspil om en forenkling af beskæftigelsesindsatsen.
Det går jo i retning af, at de samtaler, der skal holdes, skal holdes, når det giver mening for den ledige, og det synes jeg sådan set er med til at give større frihed, for der har været for meget med proceskrav, og der har været ufrihed, i forhold til hvordan vi har administreret beskæftigelsessystemet.
Derfor er jeg enig i intentionen med at skabe større frihed i beskæftigelsessystemet.
Vi skal bare holde fast i, at der også er en ret og pligt, når man er på en offentlig forsørgelse, også når det handler om dagpenge.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-17:
For når folk får lov til at sige nej, er det vores opfattelse, at de begynder at sige ja, for så får man sin personlige vilje tilbage, og så handler mennesker, så gør de det, de gerne vil – og det er jo for langt, langt de fleste at arbejde.
Så det er egentlig en kvittering for det og også en kvittering for, at Enhedslisten i det fine 100-punktsprogram, man har vedlagt, også har åbnet for muligheden for måske at forsøge sig i kontanthjælp uden modkrav-genren.
Så tak for det, og tak for det indlæg.
Jette Gottlieb (EL), 2018-05-17:
Det kræver vist ikke andre kommentarer, end at vi nok skal stemme for det.
Laura Lindahl (LA), 2018-05-17:
Tak for det.
Overordnet set synes jeg, det er et spændende forslag fra Alternativet, og jeg vil sådan set gerne kvittere Alternativet for at skubbe lidt til os ved at foreslå nogle nye ting, så vi kan få nogle debatter om, hvad det er for en måde, vi vil gøre tingene på, og hvad vi synes er det rigtige.
Som man også kan høre, er vi jo alle sammen enige i intentionen om at nedbringe bureaukratiet.
Jeg har nogle konkrete bekymringer.
Det, jeg kunne være bange for, hvis man gav a-kasserne fuldstændig frit lejde, ville være, at de ville bruge for mange ressourcer på at lede efter og hjælpe den ledige med at finde det ideelle job, f.eks. det, man er uddannet til.
Jeg har jo et ønske om, at man, hvis man er ledig, og også hvis man er på dagpenge, gerne må tage et andet job, indtil man finder drømmejobbet.
Det er måske ikke drømmejobbet, og det er måske ikke det, der gør, at man springer ud af sengen om morgenen, men som trods alt gør, at man forsørger sig selv og ikke ligger andre skatteydere til last.
Der ville min bekymring være, hvis vi fjernede alle krav, at man ville bruge for mange ressourcer og holde folk for længe ude af arbejdsmarkedet i en søgen efter det helt rigtige job.
Det er jo ikke, fordi jeg ikke godt kan forstå, at man drømmer om det helt rigtige job, og det er ikke, fordi jeg ikke synes, at man skal gå efter det, men jeg synes, man skal gå efter det, mens man måske har et mindre rigtigt job for én og forsørger sig selv.
Det er min ene bekymring.
Så kan vi jo læse, og det var sådan set også det, vi hørte ministeren sige, at der er en forventning om, at det vil svække beskæftigelsesgraden.
Det hænger måske netop sammen med det, min bekymring går på, nemlig at man vil holde folk lidt ude fra arbejdsmarkedet.
Det ved jeg ikke, men jeg ville i hvert fald også være bekymret for den del lige nu, hvor vi har gevaldig brug for arbejdskraft.
Så jeg er ikke tilhænger af initiativer, som trækker i den modsatte retning og svækker beskæftigelsesgraden.
Uanset hvad man mener er positive elementer, som der kunne dykkes mere ned i, tror jeg ikke, at Alternativet havde en forventning om, at vi bare sagde, at det her gør vi.
Det er et oplæg til debat om, om vi kan gøre noget her.
Der sidder vi jo, som andre også har sagt, lige nu og forhandler om en forenkling af systemet.
Jeg vil i hvert fald gerne for mit og Liberal Alliances vedkommende færdiggøre de forhandlinger og se, hvor de lander, og se, om det så tegner et eller andet billede af, at der stadig væk er et eller andet, der skal gøres på den her bane.
Så jeg kvitterer for forslaget og synes, det er godt med nye og spændende ideer, men lige nu støtter vi ikke forslaget.
Vi vil gerne afslutte de pågående forhandlinger, før vi kan tage endelig stilling til, om det er noget, vi vil støtte.
Jette Gottlieb (EL), 2018-05-17:
Enhedslisten mener, at det er et sympatisk og meget nyttigt forslag, vi her snakker om.
Vi deler Alternativets opfattelse af, at der foregår en del unyttigt skemalagt bureaukrati ude i a-kasserne, og det kan vi jo høre de fleste ordførere er med på, altså at det er sådan.
Vi oplever, at medarbejderne i a-kasserne river sig i håret, når de for tredje gang på et år skal samtale seriøst med en bygningsarbejder, der bare er vejrligshjemsendt, eller med en vinterfyret gartner, som i øvrigt har fast ansættelse.
I det hele taget er langt det meste af dagpengeregelsættet udformet på basis af årelange funktionæransættelser, som er dem, paragrafskaberne kender.
Men sådan er det danske arbejdsmarked ikke overalt, og det er vigtigt at være opmærksom på.
Derfor er det en rigtig god idé at lave forsøg, så at sige reagensglasforsøg, i nogle a-kasser, hvor man etablerer alle de arbejdsmarkedspolitiske redskaber som tilbud, som den arbejdsløse kan vælge, hvis det er meningsfyldt.
Men det er jo ikke meningsfyldt for en vejrligshjemsendt tømrer at skulle i praktik som et eller andet helt andet, hvis han ved, at han kommer i arbejde igen om 10 dage.
Det er der, hvor ikke alt passer med det, som man kender i regelsættet.
Men et forsøg af den art ville jo give os et indblik i, hvad der virker i praksis, og hvad der ikke virker.
Vi kunne måske endda få en bedre fornemmelse af, om gartneren får arbejde, fordi han har været til samtale, eller om gartneren får arbejde, fordi frosten er gået af jorden.
Så læser jeg forslaget på en bestemt måde, men jeg hører mange sige, at sådan er det ikke.
Det betyder, at arbejdsmarkedet står til rådighed for den arbejdsløse, og at den arbejdsløse selvfølgelig er forpligtet til at tage et arbejde, der bliver tilbudt den pågældende.
Sådan ser jeg forslaget, og sådan håber jeg også det er ment, for jeg synes ikke, der er grund til at ændre på det forhold.
Det bryder ikke med rådighedsopfattelsen, som jeg kan høre alle ordførerne deler.
I øjeblikket er vi på mellem 20.000 og 30.000 siders lovstof, som den enkelte arbejdsløse i princippet skulle sætte sig ind i, og når jeg siger lovstof, så mener jeg både lovparagraffer, bekendtgørelser, vejledninger og dertil hørende afgørelser af forskellig slags.
Det er mellem 20.000 og 30.000 sider, som den enkelte arbejdsløse skal sætte sig ind i for at være fuldt opmærksom på sine rettigheder og pligter.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-17:
Vi er jo sikre på, at det her vil styrke beskæftigelsen, men det er en fair holdning, hvis man er i tvivl om det, men vi gør kun det her for at få flere mennesker i arbejde.
Ordføreren tager fat på en utrolig spændende debat.
Det er det der med, hvor meget man skal arbejde med noget, der passer til ens uddannelse, og hvor meget man ikke skal.
Det var noget, vi også debatterede meget.
Jeg har selv haft masser af jobs som slikpasser under min uddannelse og er ikke bleg for det på nogen som helst måde, men jeg er meget optaget af at få folk ind på deres rigtige hylde.
Nogle gange tænker jeg, at hvis de måske får lov til at vente en måned længere eller halvanden måned længere, er der måske større chance for, at de kommer ind på den rigtige hylde og på den måde bliver længere på arbejdsmarkedet, og måske får vi det igen på den lange bane, hvis vi lige giver os lidt længere, i forhold til at folk bliver rigtig placeret.
Hvad tænker ordføreren om det?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2018-05-18:
Jamen ligesom ordføreren har jeg jo også siddet i Landdistriktsudvalget siden 2011.
Kan ordføreren bekræfte, at det her er den første landdistriktsredegørelse, vi har set siden 2011, hvor der er kommet et positivt befolkningsknæk på småøerne, hvor tallet faktisk begynder at gå opad?
Og kan ordføreren bekræfte, at det nok med al sandsynlighed skyldes, at vi fra Christiansborgs side har valgt, at vi vil investere i trafikal ligestilling?
Og kan ordføreren venligst sige, om ordføreren ikke synes, at det er hele rejsen værd?
Villum Christensen (LA), 2018-05-18:
Nu er det fredag, og solen skinner.
Jeg synes da ikke, at vi har nødig at ødelægge den gode stemning.
Altså, jeg har bare sagt, at det er vigtigt, vi støtter med åbne øjne.
Jeg har ikke på noget tidspunkt sagt, at vi skal skære ned.
Det er jo det rene guld for dem, og vi blev meget, meget positivt mødt, selv om vi skulle have de skarpe briller på.
Der er også lavet en rapport om det, hvor vi har sagt, at det her altså er givet godt ud.
Så jeg har ingen ønsker om, at vi skal skære ned, men vi skal også vide, hvor meget vi giver.
Det er bare det, jeg siger.
Jo, det er positivt, og jeg tror især, at det er færgetaksterne, der har været den centrale driver for, at der også er vækst på nogle af øerne.
Det kan man jo ikke sige noget dårligt om.
Jeg tror også, at den samlede velstandsudvikling har betydning.
Jeg tror, at teknologiudviklingen har betydning.
Der er mange parametre, der gør, at det kan lade sig gøre at bo lidt længere væk end tidligere.
Nu kan man jo altid pinpointe en enkelt ordning og sige: Hvad lige med den?
Jeg prøvede at antyde før, at vi bør se det i en bredere sammenhæng.
Når man så, hvad det kostede pr. ekstra beskæftiget, vi fik ud af LAG-midlerne, mener jeg også at det faktisk var nogle voldsomme tal.
Men jeg ved godt, at man var meget glad for dem ude i landdistrikterne.
Jeg har selv været med til at administrere noget her.
Det er dejligt at få sådan nogle gaver fra det offentlige og sætte initiativer i gang for den lokale brugs, eller hvad det kunne være.
Men som politikere er vi nødt til at prioritere de få midler, der er, og derfor synes jeg, at den der transparens er så vigtig.
Hvad er det, vi får ud af det, og hvad er det, det koster pr. indbygger?
Det er klogt at se på en gang imellem.
Henning Hyllested (EL), 2018-05-18:
Altså, nogle af de ekstra udgifter, man har til øerne, er jo f.eks. transportudgifter.
Nu har vi nedsat færgetaksterne ved hjælp af nogle tilskud, og man har jo i forvejen økortordningen for dem, som bor der.
Jeg er også med på, at det helt klart må indgå i hr. Villum Christensens viden, at kommunerne jo også har nogle udgifter ved at have øerne.
Men det relaterer sig jo også til de specielle vilkår, der er ved at have beboere på en ø og – som sagt – transporten derover.
Handler det også om f.eks. LAG-midlerne?
Det har vi diskuteret en del, for de nedskæringer, man foretog fra regeringens side på LAG-midlerne, synes jeg selv er helt urimelige, også fordi det er et forholdsvis lille beløb.
Vil hr. Villum Christensen måske være med til at tilbagerulle den nedskæring på LAG-midlerne, der har været?
Villum Christensen (LA), 2018-05-18:
Jeg står ikke her og siger, at vi skal fjerne en masse støtteordninger, for selvfølgelig har man nogle særlige udfordringer på øerne.
Men jeg tror, det er klogt, at man nogle gange også ser sådan nogle støtteregimer i forhold til de proportioner, der følger med.
Og derfor mener jeg, at det der med at dividere antallet op i helheden en gang imellem kan være en meget sund øvelse, sådan at vi ved, hvor mange penge vi bruger.
Jeg har lovet ikke at offentliggøre tallet; det er derfor, jeg ikke siger det.
Men jeg tror godt, det er muligt at regne ud, at når man måske skal have sin egen genbrugsstation – man skal have sin egen af alting, som man jo også har i de store byer – så må det blive meget, meget dyrt.
Og det skal vi ligesom være bevidste om.
Jeg synes bare, bemærkningen skal ses i det lys, at når man puljer tingene, så kan man nogle gange blive helt forpustet over, hvor mange penge vi bruger til den slags ting.
Henning Hyllested (EL), 2018-05-18:
Hr. Villum Christensen ville ikke nævne det beløb, som en øbo, tror jeg det var, kostede det danske samfund.
Det kunne ellers være interessant.
Men lå der i den bemærkning – og det, at man ikke ville offentliggøre beløbet – at man egentlig synes, det er for dyrt?
I så fald må jeg jo så spørge: Skal der skæres ned på det beløb?
For det må jo fremkomme af diverse støtteordninger af den ene eller den anden slags, som hr. Villum Christensen var inde på.
Skal der skæres ned, og i så fald: Hvad er det for nogle støtteordninger, der måske skulle fjernes?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2018-05-18:
Tak for det.
Helt på linje med min gode kollega Henning Hyllested vil jeg blot sige til ordføreren: Det er sådan, at for at vores øer kan fungere som rigtig gode helårssamfund, hvor der er mennesker, der lever hele året, børn, der går i skole og sådan noget, så koster det.
Så er det bare dyrt, og vi kan overhovedet ikke sammenligne det med nogen byer.
Jeg er rigtig, rigtig ked af, at ordføreren overhovedet kommer ind på at sammenligne det, for det er en forudsætning, at vi investerer i øerne, så vi er nødt til at spørge os selv: Vil vi øerne, eller vil vi ikke øerne?
Og hvis ordføreren ønsker, at vi på nogen måde skal skære ned på den støtte til øerne, så vil jeg jo rigtig, rigtig gerne vide det.
Ønsker Liberal Alliance, at der er nogle områder, hvor vi skal skære ned i forhold til landdistrikterne og øerne, så lad mig endelig vide det.
Brian Mikkelsen (KF), 2018-05-18:
Altså, det kræver ikke, at man er Einstein for at kunne se, at der selvfølgelig stadig væk er nogle udfordringer.
Selv om tallene er positive, er der selvfølgelig stadig væk større udfordringer med at få finansiering til ejendomme og erhverv i nogle dele af Danmark end andre steder.
Og Landsbyudvalget er kommet med en stribe forskellige forslag om at gøre nærmiljøerne mere attraktive med tidsvarende boliger, bedre adgang til forskellige services, en egentlig nedrivningspulje og sådan nogle ting.
Det er i hvert fald det, som man også i Landsbyudvalget har set på kunne være med til at åbne lidt mere op for sluserne, altså at det bliver mere attraktivt også for dem, som skal finansiere det, at investere i nogle af de områder
Henning Hyllested (EL), 2018-05-18:
Jeg vil spørge til noget, som ikke har været en del af debatten i dag, og som er en meget lille del af den landdistriktspolitiske redegørelse.
Jeg ved godt, at vi bl.a. i Udvalget for Landdistrikter og Øer på et tidspunkt tog initiativ til at få ændret på rådighedsbeløb og liggetid og sådan noget – og også hen ad vejen fik det gjort.
Og det har jo da helt klart haft en positiv effekt.
For nylig havde vi et møde i ULØ-regi med folk fra finanssektoren og andre.
Og det var tydeligt, at der er forskellige oplevelser af, om der stadig væk er behov for initiativer.
Og det er det, jeg godt vil spørge ministeren om, nemlig om ministeren mener, at der stadig væk er behov for nogle initiativer rundtomkring til at sikre bosætning og erhverv, altså finansiering af boliger og erhverv.
Det er jo, fordi boligsalget, som der også står i redegørelsen, har været stigende i alle kommuner.
Det er vi helt med på, men det er forskelligt inden for den enkelte kommune, og der er stadig væk dele af landdistrikterne, som oplever, at det er svært at få finansiering til erhverv og bolig.
Derfor vil jeg godt spørge, om der måske er behov for nogle yderligere initiativer her. Man kan sige, at den positive fremgang jo også er et resultat af den økonomiske udvikling i almindelighed.
Det nyder landdistrikterne selvfølgelig også godt af, men man kunne spørge – det er måske helt utidigt at sige det – hvad der sker, når vi kommer til den næste krise, for så skulle vi jo gerne være rustet.
Det er derfor, jeg vil høre, om ministeren måske vurderer, at der er behov for nogle yderligere initiativer.
Brian Mikkelsen (KF), 2018-05-18:
Jeg synes, det er en rigtig god idé, at man kommer længst muligt ud i Danmark.
Og jeg kan da kun opfordre til, at Erhvervsudvalget gør det samme, som man gør i Udvalget for Landdistrikter og Øer.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2018-05-18:
Tak for det.
Så vil jeg da også godt rose ministeren igen for ministerens gode tale og for ministerens engagement i landdistrikterne, som jeg tydeligt mærker.
Jeg vil blot give ministeren en lille opfordring: Det er jo sådan, at i Landdistriktsudvalget havde vi faktisk for første gang nogen sinde i Folketingets historie en høring, der foregik uden for Christiansborg.
Og jeg ved, at fra oktober er det faktisk muligt, at Folketingets udvalg kan begynde at have deputationer, altså foretræde, som foregår uden for Christiansborg.
Der synes jeg, at befolkningen fortjener, at vi politikere fra Christiansborg går først og tager på mange flere indenlands ture, hvor vi ligesom får hørt befolkningen, i stedet for at de skal komme ind på Christiansborg.
Så jeg vil bare høre, om ikke ministeren vil være så venlig at opfordre – jeg kan love ministeren, at vi nok skal gøre det i Landdistriktsudvalget – Erhvervsudvalget til på indenlandsturene lige at åbne op for nogle deputationer.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-05-18:
Jeg har ikke skudt nogen noget i skoene.
Jeg sagde udtrykkeligt: Jeg deler bekymringen fra Socialdemokratiet om, hvad topskattelettelser og nedsættelse af arveafgiften vil gøre.
Det var det, jeg sagde i talen.
Peter Juel Jensen (V), 2018-05-18:
Jamen jeg prøver bare at rette en misforståelse, for jeg kunne forstå på ordførertalen, at der var mange ting, der ikke kunne lade sig gøre, fordi der er brugt penge på topskattelettelser.
Mit argument er bare, at den sidste regering, der har givet topskattelettelser, var Thorningregeringen – den sidste regering, der har givet topskattelettelser, var Thorningregeringen.
Man prøver på at skyde en regering og en minister noget i skoene, som ministeren og regeringen ikke har haft mulighed for at påvirke på nogen måde.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-05-18:
Tak for spørgsmålet.
Skal jeg forstå det sådan, at Venstres ordfører mener, at de er ofre nu i en eller anden økonomisk konspiration, når vi siger, at vi ikke ønsker os topskattelettelser, eller at arveafgiften ikke skal nedsættes?
Er det det?
For ordføreren bruger talen om undertrykkelse af mindretal til så at fortælle, at når vi taler om topskattelettelser, er det, fordi vi stigmatiserer og marginaliserer befolkningen, dem, der har allermest.
Er det sådan, jeg skal forstå ordførerens spørgsmål?
Ellers forstår jeg det ikke.
Peter Juel Jensen (V), 2018-05-18:
Tak, og tak for en meget indholdsrig og meget spændende ordførertale, og selvfølgelig også tak for ordførerens engagement i udviklingen af vores landdistrikter.
Ordføreren nævnte tidligt i ordførertalen topskattelettelser.
Jeg undrer mig lidt over, hvad det er for nogle topskattelettelser, man mener der går ind og stjæler al fokus fra landdistrikterne og også fra økonomien, fordi – og jeg synes, at jeg følger godt med – den sidste regering, der gav topskattelettelser, var Thorningregeringen.
Vil ordføreren, for at bruge ordførerens egne ord, anerkende og acceptere, at det der med, at man hele tiden skyder den her regering topskattelettelser i skoene, er at stigmatisere en regering, det er at udstille den?
Så alle de fine ord, som ordføreren brugte i sin ordførertale, kan ordføreren jo rette mod sig selv.
Henning Hyllested (EL), 2018-05-18:
I forlængelse af det og for lige at oplyse debatten
Magnus Heunicke (S), 2018-05-18:
En ting til: Når man rejser rundt i kongeriget og besøger de her stationsbyer, kan man se, at hvis der er noget, man måler sig på, er det, hvor lang tid det tager at komme fra A til B, og om man kan komme frem lidt hurtigere.
Og i dag er det bare sådan, at køreplanerne jo ikke er blevet forbedret, rejsetiden ikke er blevet sat ned siden 1950'erne mange steder.
Nogle steder tager det endda længere tid at rejse fra en stationsby og et andet sted hen.
Og det synes jeg er meget, meget fornuftigt.
Villum Christensen (LA), 2018-05-18:
Tak for replikken.
En anden ting, der lige ramte mig, var bemærkningerne om Togfonden DK.
Og nu er det jo en tidligere transportminister, vi har på pladsen.
Og derfor ved hr. Magnus Heunicke jo godt, at Togfonden DK var noget med 28,5 mia. kr. eller sådan noget lignende.
Det er rigtig mange penge.
Er det en fornuftig indsats, hvis man vil gøre noget godt for de svage yderområder?
Jeg vil tro, i min bog, at det primært vil komme til at gavne djøf'ere fra ministerierne, der skal til møde ude i landet, eller den anden vej, altså nogle, der skal ind til København, offentligt ansatte.
I forhold til de ganske få ekstra, der vil komme med, og hvor det koster mellem 5 og 10 mio. kr. pr. passager, er det så en god indsats for de områder, som vi godt ved er meget belastede ude i de alleryderste regioner, og hvor vækst og beskæftigelse går nedad?
Er det en togfond til så mange milliarder kroner?