runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2024-11-01:
Tak for ordet, formand.
Social- og sundhedshjælpere og social- og sundhedsassistenter er nogle af de allervigtigste medarbejdere i vores velfærdssamfund.
De gør hver eneste dag en kæmpe forskel i den helt nære pleje og omsorg for sårbare ældre, for mennesker med handicap på botilbud og for patienterne på hospitalerne og i psykiatrien.
Derfor er vi i Socialdemokratiet så glade for den aftale, som regeringen tidligere på året indgik med Socialistisk Folkeparti, Liberal Alliance, Danmarksdemokraterne, Det Konservative Folkeparti, Radikale Venstre, Dansk Folkeparti og Alternativet om at uddanne flere social- og sundhedsassistenter og social- og sundhedshjælpere til vores sundhedsvæsen og ældrepleje og velfærden generelt.
Med det lovforslag, vi så behandler i dag, sikrer vi, at det bliver muligt at uddanne endnu flere dygtige og kvalificerede social- og sundhedsassistenter og -hjælpere.
Vi mangler dem, vi har længe set, at der er markant flere stillingsopslag, end der er udlærte på området, som søger stillingerne.
Derfor er det helt afgørende, at vi får uddannet flere, så vi sikrer, at det er fagligt dygtige medarbejdere, der passer på de ældre, der ikke kan klare det hele mere selv, og på sårbare borgere i alle aldre.
Konkret indeholder lovforslaget her to elementer.
Det gælder i dag kun for ufaglærte og faglærte, og derfor vil initiativet åbne op for, at endnu flere kan omskole sig og blive uddannede social- og sundhedsassistenter og social- og sundhedshjælpere via amu-systemet.
Det har vi set gode eksempler på i de seneste år, og jeg håber, at flere vil benytte lejligheden til at få et utrolig vigtigt og meningsfuldt arbejde.
For det andet bliver deltagere med uddannelse over faglært niveau sidestillet med de øvrige deltagere på amu-kurser inden for social- og sundhedsområdet med hensyn til adgang til veu-godtgørelse og tilskud til befordring, kost og logi.
Det er også med til at gøre det mere attraktivt for flere danskere at omskole sig til et af social- og sundhedsfagene.
I Socialdemokratiet er vi som sagt meget glade for hele aftalen og også for lovforslaget her, og vi vil følge tæt med i, om det også betyder, at flere søger ind på de uddannelser, som har så stor betydning i vores velfærd.
Det understøtter desuden også den grundlæggende tanke, vi har, at man skal kunne videreuddanne sig og skifte spor gennem arbejdslivet.
Så af mange gode grunde giver Socialdemokratiet det her forslag vores varme støtte, og vi skulle hilse fra Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten, der også støtter forslaget.
Lise Bertelsen (KF), 2024-11-01:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget er en udmøntning, som fokuserer på at hjælpe voksne med ordblindhed og andre læse- og skrivevanskeligheder.
Lovforslaget ændrer slettepolitikken for ordblindetest, så testresultatet kan tilgås hele livet, medmindre personen med ordblindhed selv ønsker, at det slettes.
Lovforslaget sikrer også, at oplysninger om ordblindhed kan bruges af offentlige myndigheder og uddannelsesinstitutioner.
Det er alt sammen initiativer, der kan gøre det lettere for mennesker med ordblindhed.
Det er sund fornuft, og derfor bakker Det Konservative Folkeparti selvfølgelig op om det.
Jesper Petersen (S), 2024-11-01:
Tak for det.
Som formanden indledte punktet med, har forslaget her til formål at udmønte dele af »Aftale om deludmøntning af Grøn Fond« af 15. april 2024 indgået af regeringspartierne sammen med SF, De Konservative, Enhedslisten og Radikale Venstre om forhøjelse af dieselafgiften og midlertidig lempelse af udligningsafgiften for dieselbiler og vejafgiften for lastbiler.
Det er enten tiltag, der skal adressere konkrete problemstillinger og skal modarbejde omgåelse af skat, hvor det er fundet nødvendigt, eller tiltag, som skal lempe beskatningen, hvor det er mest rimeligt eller hensigtsmæssigt.
Transportsektoren står fortsat for en stor del af Danmarks CO 2 -udledninger.
Omstillingen af vores energiforsyning går godt og støt fremad.
Også i går kom der nye tal, der viser, at det går rigtig godt, men bl.a. på transportområdet er der meget at gøre endnu, og tiltagene her på området er altså et bidrag til at skulle tage fat på den udfordring.
Regeringen og aftalepartierne er enige om at hæve dieselafgiften med 50 øre fra den 1. januar 2025.
På samme tid foreslås en nedsættelse af udligningsafgiften for dieselbiler.
Lovforslaget indebærer også en midlertidig nedsættelse af vejafgiften for lastbiler og en mildere indfasning af afgiftsstigningen end det, der oprindelig var tiltænkt.
Forskellige tekniske ændringer skal også få indfasningen af de nye regler til at ske mere smidigt for virksomhederne.
Forhøjelsen af dieselafgiften og tilhørende kompensation vil bidrage til opnåelse af klimamålene med ca. 0,3 mio. t CO 2 -udledninger.
Der er en del andre tiltag i lovforslaget, også nogle få, jeg vil fremhæve.
Det foreslås at justere blandingsreglerne i energiafgiftslovene, så f.eks. biogas kan være afgiftsfrit, når det først er blevet blandet med fossilt gas inden for virksomhedens område og anvendes inden for samme virksomhedsområde, altså i praksis en forbedring af biogassens stilling og undgåelse af en slags unødig klimabeskatning af biogas.
Det er igen nødvendigt at lave en ændring på leasingområdet for at sikre regelefterlevelse her.
Hvis Skattestyrelsen finder, at en oprindelig værdifastsættelse er åbenlyst forkert, skal der være bedre mulighed for at genoptage sagen og altså undgå en mulighed for at omgå en rimelig beskatning på det her punkt.
Deltidsbrandmændene skal altså ikke betale privatbenyttelsestillæg for kørsel i et erhvervskøretøj, når de bliver hidkaldt til at hjælpe og bliver indsat i forskellige opgaver.
Samlet set står vi altså med et lovforslag, der giver mindre CO 2 -udledning fra transportsektoren, som dæmmer op for mulig omgåelse af reglerne vedrørende beskatning af leasingbiler, som giver mere rimelige regler for biogas, og som løser et problem for deltidsbrandmænd m.v.
Det er alt sammen positive tiltag for Socialdemokratiet, og vi kan selvsagt støtte lovforslaget.
Christina Olumeko (ALT), 2024-11-01:
Tak for ordet.
Lovforslaget her udmønter dele af trepartsaftalen fra september 2023 om en ny model for udbud af arbejdsmarkedsuddannelser, og der er tale om meget omfattende ændringer i den nuværende udbudsmodel.
Det er afgørende for det danske arbejdsmarked at have et stabilt og fleksibelt udbud af arbejdsmarkedsuddannelser, så der på tværs af brancher og landsdele er et relevant efteruddannelsestilbud, både når borgere og virksomheder efterspørger det.
I Alternativet er vi glade for, at man med lovforslaget vil styrke de faglige miljøer ved at skærpe kravene til udbyderne og ved at konsolidere aktiviteten.
I høringssvarene kan jeg, ligesom flere af mine kollegaer har været inde på,
Jeg synes personligt, det er lidt svært at vurdere på det nuværende vidensgrundlag, om de administrative byrder kan blive for store.
Derfor glæder det mig, at ministeriet vil foretage en løbende opfølgning og evaluering af den nye model, så vi forhåbentlig kan ændre i lovgivningen efterfølgende, hvis der er utilsigtede konsekvenser af de nye regler.
Mai Villadsen (EL), 2024-11-01:
Tak for det.
De sikrer konkret, relevant videre- og efteruddannelse for rigtig mange mennesker hver evig eneste dag.
Derfor bakker Enhedslisten op om lovforslaget.
Lise Bertelsen (KF), 2024-11-01:
Tak for ordet, formand.
Formålet med lovforslaget er at lave en ny udbudsmodel, der bl.a. vil skærpe kravene til udbudsgodkendelser, herunder at antallet af udbud tilpasses aktiviteten, altså efterspørgslen.
Ligeledes bliver der indført skærpede krav for udbudsgodkendelser, herunder krav om både fagligt og økonomisk bæredygtigt aktivitetsniveau hos udbyderne.
Det er jeg faktisk sikker på tilsammen vil sikre en bedre arbejdsmarkedsuddannelse i fremtiden.
Derfor støtter Det Konservative Folkeparti lovforslaget.
Tak for ordet.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-11-01:
Vi behandler i dag lovforslag L 46, som foreslår en ny model for udbud af arbejdsmarkedsuddannelser, også kendt som amu-kurser.
Forslaget er en del af trepartsaftalen fra september 2023, hvor regeringen og arbejdsmarkedets parter blev enige om at styrke voksen-, efter- og videreuddannelserne.
Lovforslaget sigter mod at øge forsyningssikkerheden af amu-kurser ved at reducere antallet af aflysninger og sikre, at kurserne reelt bliver gennemført, når der er efterspørgsel fra både borgere og virksomheder.
Lovforslaget vil skabe et mere stabilt og pålideligt amu-system ved at fastsætte et forventet antal udbudsgodkendelser og krav om minimumsaktivitet forud for hver udbudsrunde.
Det vil sikre, at udbyderne opretholder et relevant og aktivt kursusudbud, som er i overensstemmelse med arbejdsmarkedets behov.
Moderaterne bakker op om dette lovforslag.
Det er afgørende for vores arbejdsstyrke, at vi har et amu-system, der kan levere kvalificeret arbejdskraft til virksomhederne og sikre ufaglærte og faglærte bedre muligheder for opkvalificering og omstilling.
Det er et skridt i retning af et mere fleksibelt og robust arbejdsmarked, som vi er glade for at støtte.
Tak for ordet.
Sofie Lippert (SF), 2024-11-01:
Tak for ordet.
Med dette lovforslag realiseres et af hovedpunkterne i VEU-trepartsaftalen fra sidste år, nemlig udviklingen af en ny model for udbuddet af arbejdsmarkedsuddannelser, også kaldet amu-kurser.
Konkret introduceres nye, skærpede krav til godkendelse af de enkelte udbydere.
Det handler om at sikre, at de udbydere, der får lov at tilbyde kurser inden for de specifikke fagområder, rent faktisk har de faglige og økonomiske rammer på plads til at kunne skabe stærke uddannelsestilbud.
De nye krav til udbudsgodkendelse og det indbyggede minimumsaktivitetskrav er redskaber, som skal sikre, at udbydere ikke blot får godkendelsen, men også rent faktisk opretter kurser og bidrager til opsøgende arbejde.
Med andre ord sikrer vi her, at udbyderne aktivt lever op til deres ansvar.
Et af elementerne i lovforslaget er en fastsættelse af de objektive kriterier, som ministeriet og efteruddannelsesudvalgene skal bruge til at fastsætte antallet af udbydere.
Formålet er at sikre geografisk tilgængelighed uden at gå på kompromis med fagligheden i uddannelsestilbuddene.
For SF er det afgørende, at man på tværs af brancher og på tværs af landet kan deltage i amu-kurser.
Dog skal vi samtidig sikre, at man ikke spreder ressourcerne så tyndt ud, at vi mister kvaliteten i uddannelserne.
For at sikre denne balance er det helt afgørende, at man i fastsættelsen af antallet af amu-tilbud er i tæt dialog med efteruddannelsesudvalgene, da de kender til målgruppen og branchens behov.
Alt i alt synes jeg, at lovforslaget på afbalanceret vis sikrer, at amu-udbuddene bliver mere fagligt bæredygtige.
På den baggrund støtter SF lovforslaget.
Karina Adsbøl (DD), 2024-11-01:
Tak for det, formand.
Regeringen og arbejdsmarkedets parter indgik den 12. september 2023 en trepartsaftale om langsigtede investeringer i voksen-, efter- og videreuddannelse.
Lovforslaget er en udmøntning af den del af aftalen, der vedrører en ny udbudsmodel for arbejdsmarkedsuddannelser, dvs. amu.
Formålet med den nye udbudsmodel er en bedre understøttelse af forsyningssikkerheden, herunder at understøtte større faglig og økonomisk bæredygtighed for arbejdsmarkedsuddannelser, der bl.a. har været præget af mange aflysninger af kurser.
Lovforslaget her vil træde i kraft den 1. januar 2025.
Det er en del af en trepartsaftale, at der laves en ny udbudsmodel for arbejdsmarkedsuddannelser, og i forlængelse heraf, at der stilles skærpede krav for at få udbudsgodkendelse til en FKB.
En FKB beskriver et afgrænset jobområde med tilhørende kompetencer og er en forudsætning for at kunne udvikle og udbyde målrettede amu-uddannelser til medarbejdere i det enkelte jobområde.
Det foreslås, at der stilles nye krav til ansøgere om at udbyde amu.
I Danmarksdemokraterne ønsker vi et Danmark i balance, og vi finder også, det er vigtigt, at der er uddannelser i hele Danmark.
Jeg vil godt hejse et bekymringsflag, i forhold til at man skal være meget opmærksom på, at det ikke fører til endnu mere centralisering, og det er selvfølgelig også noget, vi vil spørge ind til i udvalgsbehandlingen.
Danmarksdemokraterne er enige i intentionerne i forslaget om at sikre et stabilt og fagligt og økonomisk bæredygtigt amu-landskab i hele landet.
Hvis der bliver længere til arbejdsmarkedsuddannelserne, kan det også betyde flere udgifter til transport og overnatning, også for virksomhederne, der i så fald muligvis vil være mindre tilbøjelige til at benytte sig af dette.
Danmarksdemokraterne mener, at virksomheder, medarbejdere og ledige overalt i landet skal have adgang til relevante efteruddannelsestilbud.
Derfor bør der også følges op på erfaringer med den nye udbudsmodel og korrigeres, hvis det medfører skævheder og færre f.eks. får korte amu-kurser, de før har haft adgang til.
I Danmarksdemokraterne ser vi frem til udvalgsbehandlingen.
Anni Matthiesen (V), 2024-11-01:
Tak for det.
Det er nødvendigt at nytænke udbudsmodellen for amu-uddannelser, fordi vi har set, at for mange kurser er blevet aflyst, eller at der ikke er blevet udbudt nok kurser.
Med den nye udbudsmodel, som vi behandler her i salen lige nu, fastsætter vi bl.a. et krav om minimumsaktivitet og et krav om et forventet antal udbudsgodkendelser.
For vi skal selvfølgelig sikre, at der bliver udbudt den kursusaktivitet, der bliver efterspurgt, og som er nødvendig for udviklingen af vores arbejdsmarked.
I dag har vi et meget dynamisk arbejdsmarked.
Mange skifter bane eller tager stilling i løbet af deres arbejdsliv og har måske lyst til at starte på noget nyt.
Det skaber et behov for efteruddannelse og opkvalificering, og hvad end kurset handler om førstehjælp, rengøring eller ledelse, har vi brug for at sikre os, at der er gode tilbud.
Jeg har lagt mærke til, at høringssvarene ikke har givet anledning til de store uenigheder, og det synes jeg er glædeligt.
Der er nogle få, der påpeger, at der godt kan være en bekymring for, om der er nogle steder, det giver noget unødvendigt papirarbejde.
Men jeg kan jo sige, at det så er det, vi kommer til at skulle følge undervejs, også efter implementeringen af lovforslaget.
Venstre støtter lovforslaget.
Astrid Krag (S), 2024-11-01:
Der er lidt højdeforskel på ministeren og ordføreren, må man sige.
Jeg må lige have talerstolen lidt ned.
Tak for ordet, formand.
Lønmodtagerne kan her efter- og videreuddanne sig, de kan få de lovpligtige certifikater om sikkerhed og arbejdsmiljø, og de kan holde sig ajour med den nyeste udvikling inden for deres fag.
Derfor er det rigtig vigtigt, at vi har vores amu-system, og det er rigtig vigtigt, at vi sikrer, at der er et tilstrækkeligt udbud af arbejdsmarkedsuddannelser i hele landet.
Med lovforslaget her udmønter vi en ny udbudsmodel for arbejdsmarkedsuddannelserne på baggrund af den trepartsaftale, som regeringen og arbejdsmarkedets parter indgik i september 2023 om langsigtede investeringer i voksen-, efter- og videreuddannelse.
Målet er at skabe et mere robust arbejdsmarkedsuddannelsessystem, som sikrer forsyningssikkerheden af amu-kurser overalt i Danmark.
Derfor skal forslaget bl.a. afhjælpe de problemer, vi ser i dag, med for mange aflysninger af amu-kurser.
Konkret vil lovforslaget sikre forsyningssikkerheden af amu-kurser ved at fastsætte et forventet antal udbudsgodkendelser og krav om minimumsaktivitet forud for hver udbudsrunde.
På den måde sikrer man, at der er overensstemmelse mellem antallet af udbudsgodkendelser og den faktisk forventede kursusaktivitet inden for de forskellige amu-områder.
Det vil også blive muligt at tilbagekalde en udbudsgodkendelse, hvis en udbyder ikke lever op til det fastsatte krav om minimumsaktivitet.
Der er i lovforslaget nogle undtagelsesmuligheder, hvis vi har at gøre med f.eks. nogle meget specialiserede amu-kurser – det er jo også meget fint – ligesom der også kan være geografiske forhold, der taler for, at man bevarer et amu-udbud lokalt, selv om stedet ikke lever op til minimumskravet.
Men det er der altså muligheder for med den måde, lovforslaget er skrevet på.
Med forslaget lægges der også op til skærpede krav for at blive godkendt som amu-udbyder.
Børne- og Undervisningsministeriet vil stå for vurderingen af, om amu-udbyderen kan sikre et tilstrækkeligt fagligt miljø til at varetage undervisningen og kan sikre forsyningen af amu-kurser.
I forlængelse af det lægges der også op til at tillade færre af det, man kalder udlægninger, altså færre aftaler om, at en anden end den, der er godkendt til at være udbyder, kan varetage undervisningen og aktiviteten.
Det vil sikre en bedre gennemsigtighed, i forhold til hvem der egentlig har udbuddene, og en højere kvalitet.
Så samlet set er det her et rigtig godt lovforslag, der er med til at understøtte ambitionen om, at man skal kunne videre- og efteruddanne sig igennem hele arbejdslivet, og vi kan derfor med glæde støtte lovforslaget fra Socialdemokratiets side.
Mattias Tesfaye (S), 2024-11-01:
Tak til alle ordførere for en god debat og til alle partier for at bakke op om lovforslaget.
Regeringen indgik i oktober sidste år en aftale med SF, Liberal Alliance, Danmarksdemokraterne, Konservative, Enhedslisten, Radikale Venstre, Dansk Folkeparti, Alternativet og Nye Borgerlige om en ordblindepakke.
I dag sletter vi oplysninger om personer, som er konstateret ordblinde med test foretaget, efter 15 år.
Det vil på sigt blive et problem for personer med ordblindhed, der ønsker at uddanne sig gennem hele livet, da de kan være nødsaget til at lade sig teste flere gange, hvis de f.eks. ønsker at få adgang til hjælpemidler eller tilbud om efter- og/eller videreuddannelse.
Det samme kan være tilfældet, hvis offentlige myndigheder, uddannelsesinstitutioner eller andre ikke er bekendt med oplysninger om, at en person tidligere allerede er konstateret ordblind.
Det vil man f.eks. kunne opleve nede på jobcenteret.
Med lovforslaget sikrer vi, at personer, der konstateres ordblinde ved test foretaget med ordblindetesten, kan tilgå det testresultat gennem hele deres liv, medmindre, selvfølgelig, personen selv beder om, at oplysningerne slettes.
Det foreslås, at ministeriet skal stille oplysninger om konstateret ordblindhed og dokumentation for det ved test foretaget med ordblindetesten til rådighed for den registrerede, indtil man afgår ved døden, eller indtil oplysningerne er slettet efter anmodning fra den registrerede.
Det foreslås samtidig, at ministeriet skal stille oplysninger om, hvorvidt en person er testet med ordblindetesten, resultatet heraf og dokumentationen for det til rådighed for offentlige myndigheder og uddannelsesinstitutioner m.v.
Med lovforslaget vil oplysninger om konstateret ordblindhed og dokumentation ved test foretaget med ordblindetesten skulle lægges uprøvet til grund, hvis den pågældende på baggrund af ordblindhed kan tildeles offentlige støtte m.v.
Christina Olumeko (ALT), 2024-11-01:
Mange tak for ordet.
Vi er jo rørende enige i dag.
Som det allerede er blevet sagt af flere af mine kolleger, udmønter dette lovforslag initiativ nr. 6 i ordblindepakke V.
Og som det også allerede er blevet sagt, er det sådan, at vi med lovforslaget her ændrer slettepolitikken, så personer, der testes som ordblinde i den røde kategori, kan tilgå deres testresultater hele livet, medmindre de altså selv anmoder om sletning.
Formålet med lovforslaget er jo, at man, hvis man er et menneske med ordblindhed, kan undgå at skulle lade sig teste flere gange, hvis det er sådan, at man gerne vil videreuddanne sig eller efteruddanne sig i løbet af livet, og det kan vi selvfølgelig godt støtte i Alternativet.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-11-01:
Tak, formand.
Alle, også dem med særlige udfordringer, skal have en fair chance for at lære at læse.
At kunne læse er ikke bare en praktisk færdighed; det er adgangsbilletten til vores kultur og viden, og det bør være tilgængeligt for alle.
Vi ved, at der er mange børn og unge, særlig de ordblinde, som kæmper med at få bogstaverne til at give mening.
Derfor er vi også mange her i Folketinget, der har kæmpet for, at lærerstuderende skal uddannes til at finde og støtte ordblinde elever.
Vi ved, hvor vigtigt det er, at alle børn, også de ordblinde, bliver mødt af lærere, som forstår deres behov.
Det bringer os nærmere en folkeskole, hvor ingen lades i stikken, og hvor alle kan få lov til at læse på deres egne præmisser.
I Dansk Folkeparti vil vi fortsat kæmpe for, at alle børn får den hjælp, de har brug for, og vi håber selvfølgelig på, at regeringen fortsætter med at have øje for de ordblinde.
Det har Dansk Folkeparti i hvert fald.
Tak for ordet.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-11-01:
Tak for det.
Med lovforslaget foreslås der en ny udbudsmodel for arbejdsmarkedsuddannelser med henblik på at øge forsyningssikkerheden.
Forslaget udmønter en trepartsaftale, og i Liberal Alliance er vi generelt glade, når arbejdsmarkedets parter træffer beslutninger om arbejdsmarkedet, da det ofte skaber bedre resultater, at dem, der er tæt på virkeligheden, træffer beslutningerne.
Vi kan dog se, at flere af interessenterne mener, at ansøgningsprocessen for udlægningen bliver for tung, og det er selvfølgelig ikke hensigtsmæssigt, at vi indfører en alt for bureaukratisk ordning.
Derfor kunne vi overveje, om vi kunne kigge forslaget igennem og se, om der var en mere lempelig proces.
Derudover tror jeg også, der vil være behov for, at vi tager en evaluering af den nye udbudsmodel, når den har været trådt i kraft i nogle år, og vurderer, om den har fungeret hensigtsmæssigt.
Men Liberal Alliance støtter den nye udbudsmodel.
Tak for ordet.
Mai Villadsen (EL), 2024-11-01:
Tak for det.
Man regner med, at der i Danmark er over 400.000 ordblinde i den danske befolkning, og i hver skoleklasse sidder der i snit omkring to elever, som har ordblindhed.
Ordblindhed varer hele livet, og det må ikke være en forhindring for, at man kan udleve sine drømme.
Derfor bakker vi fra Enhedslistens side selvfølgelig varmt op om det her lovforslag, som forhindrer, at man igen og igen skal testes for at bevise sin ordblindhed, hvis man skal have ret til hjælpemidler.
Det er rigtig fornuftig politik, det er på tide, og vi er i hvert fald åbne for at gøre endnu mere for en gruppe, som ofte oplever udfordringer, som de slet ikke har fortjent.
Men tak til regeringen for at fremsætte et rigtig godt lovforslag.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-11-05:
Men vi er vel enige om, at der er dansk våbenteknologi, der bidrager til det israelske militærs våben?
Når det så er sagt, slutter jeg af med et spørgsmål fra et af Alternativets medlemmer, som hedder Michael Madvig.
Han spørger: I et åbent brev har en række førende klimaforskere skrevet til Nordisk Ministerråd.
I brevet gør forskerne det klart, at der er en overhængende risiko for, at golfstrømmen kollapser, muligvis allerede inden for de kommende årtier, dvs. måske allerede inden for et overskueligt antal valgperioder.
Hvis det sker, vil det have katastrofale konsekvenser, også for de nordiske lande.
Det kan betyde, at her bliver så koldt, at det vil være fuldstændig umuligt at drive landbrug, som det gøres i dag, for bare at nævne en af de potentielle konsekvenser.
Hvordan tænker statsministeren at brevet og budskabet fra klimaforskerne vil få indflydelse på den danske klimapolitik?
Mette Frederiksen (S), 2024-11-05:
Der bliver sagt mange ting i det her indlæg, som kan diskuteres, og jeg vil have mig frabedt enhver påstand om, at Danmark bidrager til folkemord noget som helst sted på jordkloden.
Jeg vil til gengæld gerne forsvare Israels ret til at forsvare sig selv mod terrororganisationer, og det er ligegyldigt, om det er Hamas, om det er Hizbollah, eller om det er det Iran, som er i gang med at angribe ind i Israel via terrororganisationen, og som i øvrigt også er en trussel mod Danmark, ligesom jeg til enhver tid vil stå op for de civile ofre og insistere på, at der skal mere nødhjælp ind i Gaza, og at der i hele taget skal være en bedre beskyttelse af alle civile, men selvfølgelig især børnene.
Men jeg vil gerne have mig frabedt de der påstande, som ikke er rigtige.
Der er altid en restriktiv tilgang til våbeneksport fra Danmark, og det gælder i særdeleshed, når der er en konflikt som den, vi ser netop nu, men de der påstande om folkemord og Danmarks deltagelse i det vil jeg gerne have mig frabedt.