runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2019-12-05:
Tak for det.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig fint med den her diskussion, og det, at man via et borgerforslag kan få en debat i gang i Folketinget, er godt.
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi har den mulighed for at få sat fokus på et emne, som jeg også ved interesserer mange mennesker.
Så tusind tak for det til dem, der har fremsat det, og dem, der henvender sig til os.
Det kan jeg også godt forstå, for det er meget svært, og det kræver utrolig meget, ofte et helt ministerium.
Men det betyder, at vi politikere skal diskutere det her, og vi kan yderligere ønske beregninger, hvis vi ønsker det, og skabe endnu mere debat.
Jeg synes, det er supergodt, at vi så også her får muligheden for det via sådan et forslag.
Problemet med dette forslag er, at gensidig forsørgerpligt jo kun gælder for kontanthjælpsmodtagere, som også ministeren påpegede, hvorimod der er andre modregningsregler for pensionister og førtidspensionister, hvis deres ægtefælle har en indtægt.
Det betyder, at kontanthjælpsmodtagere kan miste hele deres ydelse, hvorimod andre grupper kan miste dele af den, men aldrig miste det hele.
Derfor skal man jo så både kigge på forsørgerpligt og på modregningsregler, hvis man skal sikre, at alle får en større ydelse og ikke bliver modregnet i ægtefællens indkomst, som man ønsker med forslaget.
Det er i hvert fald sådan, jeg læser forslaget.
Så kommer man altså også til, som ministeren sagde, at hjælpe dem, som er gift med en, der har rigtig mange penge, og så giver man dem flere.
Det er jo så et sted, hvor vi, hvis man gjorde det her, ville prioritere at bruge adskillige milliarder.
Nu hører jeg så ministeren nævne mindst 12,3 mia. kr. om året.
Vi i Socialdemokratiet er meget optaget af dem, som ikke har ret meget i forvejen.
Derfor var vi jo med til at sikre, at pensionisterne fik mere, ved at stoppe for udhulingen af folkepensionen ved at afskaffe satspuljen, og vi sikrede et tilskud til de fattige børnefamilier, der ikke har meget.
Det er jo ikke ret lang tid siden, vi stod i salen med den del.
Og derfor vil vi hellere prioritere de penge, man nu har at prioritere, anderledes og lave nogle tiltag, der netop hjælper dem, der har mindst.
Vi vil hjælpe dem, som er de svageste i vores samfund.
Derfor stemmer Socialdemokratiet imod forslaget.
Men jeg vil også godt sige, at vi takker de borgere, der har skrevet til os.
Vi har alle sammen fået rigtig mange henvendelser.
Jeg takker dem, som er kommet ind og har snakket med udvalget.
Der var nogle, der kom ind og fremlagde deres ting.
Det synes jeg er rigtig godt.
Jeg takker alle dem, der har gjort det.
Det synes jeg er vigtigt at gøre.
For det er klart, at disse regler betyder rigtig meget for mange af de her mennesker.
Vi møder dem selv, vi kender dem selv, og derfor synes jeg også, det er godt at have den her diskussion.
Men det er bare ikke så nemt, for det er også en prioritering.
Jeg mener også, at det er forkert at bruge så mange milliarder.
De penge vil jeg hellere bruge på dem, som virkelig har brug for det, altså mange af dem, som ministeren nævnte, og som jeg også nævnte her.
Det tror jeg gavner meget mere.
Peter Hummelgaard (S), 2019-12-05:
Jeg tror ikke, jeg satte adresse på, hvor pengene skal tages fra.
Men som jeg også gjorde rede for i min indledende tale, vil det koste mindst 12,3 mia. kr. om året, hvis vi fjerner ægtefælleafhængigheden for førtidspensionister og pensionister.
Og jeg forstår godt, at man kan være frustreret over det.
Og der er jo også – altså, det anerkender jeg – et kulturelt skifte, tror jeg, altså fra at alle anerkendte et princip om, at selvfølgelig var det mest naturlige i verden, at der var ægtefælleafhængighed, og til at flere og flere mennesker i takt med tiden ser deres egen indkomst som deres egen og ikke som en del af en husstands.
Men det er 12,3 mia. kr., som man skal finde andre steder, og jeg kan ikke se for mig, hvor vi skal finde de penge.
Torsten Gejl (ALT), 2019-12-05:
Det bekymrer mig lidt, at ministeren siger, at den her type sociale forbedringer absolut skal ske på bekostning af den bæredygtige omstilling.
Altså, mener ministeren, at hvis det er sådan, at vi tager sociale hensyn og lige så stille finder en måde at begynde at bruge penge på det her på, så skal det absolut tages fra den grønne omstilling?
Peter Hummelgaard (S), 2019-12-05:
Jeg synes jo, at jeg afslutter talen med i virkeligheden at nævne en række af de tiltag, der er taget i løbet af de senere år, og som jo rent faktisk forbedrer vilkårene for folk, der enten er samlevende eller gift, som en del af pensionssystemet.
De ting vil vi blive ved med at se på.
Men som jeg også gjorde klart i min tale, er der jo for det første ikke tale om gensidig forsørgerpligt for hverken folkepensionister eller førtidspensionister.
Der er tale om, at man kan få gradueret sin pension afhængig af sin ægtefælles indtægt.
Men man er hele tiden sikret et økonomisk niveau.
Og oven i det er der så også, og det er det kedelige argument, men det helt ærlige argument, at vi har en regering – og hr. Torsten Gejls parti har lige været med til at lave en finanslov – hvor ambitionerne på alle mulige strækninger er tårnhøje, og det er meget, meget omkostningstungt, hvis du skal ind og fjerne ægtefælleafhængigheden i pensionssystemet.
Torsten Gejl (ALT), 2019-12-05:
Mange tak.
Altså, jeg hørte ingen åbning af nogen art i forhold til at se på noget som helst i forhold til det her massive ønske fra befolkningen om at afskaffe gensidig forsørgerpligt.
Hørte jeg rigtigt?
Var der ikke nogen som helst udstrakt hånd i forhold til at se på noget, i forhold til måske at finde en startordning, i forhold til måske lige så stille at komme i med gang at løse det her store problem?
Peter Hummelgaard (S), 2019-12-05:
Der er ingen tvivl om, at der selvfølgelig altid spiller strukturelle forhold ind.
Og i forhold til de konjunkturmæssige forskelle, der kan være, er det jo også en af grundene til, at både jeg og regeringen og mit parti i øvrigt er meget store fortalere for, at alle borgere, der har en tilknytning til arbejdsmarkedet, bør forsikre sig selv mod ledighed gennem medlemskab af en a-kasse, sådan at man står stærkere i de konjunkturudsving, der er.
Men selvfølgelig kan der være strukturelle årsager til, at man er ledig, ligesom der også kan være andre årsager til, at man har et sæt af komplekse udfordringer – sociale, sygdomsmæssige m.v.
Og der har vi jo en forpligtelse til at sørge for, at dem, der grundlæggende ikke kan arbejde, heller ikke skal være på kontanthjælp.
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-05:
Tak, også for at slå fast, at syge selvfølgelig ikke skal være på kontanthjælp, og de forskellige dele.
Men når vi ser på, at kontanthjælp skal være en midlertidig ordning, så kan man selvfølgelig hæfte sig ved, at over 72.000 mennesker har været på kontanthjælp i mere end 2 år.
Og derfor får jeg lyst til at spørge ministeren, om vi ikke er enige om, at der er nogle strukturelle forhold, som spiller ind i forhold til ledighed.
Der kan være konjunkturer og andre forskellige dele, så det med, om man kan tage et arbejde, afhænger jo også af, om der er et arbejde at tage.
Og derfor vælger man ikke nødvendigvis selv, om man er selvforsørgende.
Så vil ministeren bekræfte, at der er strukturelle forhold, der kan spille ind i forhold til, om man kan være selvforsørgende og tage et arbejde?
Peter Hummelgaard (S), 2019-12-05:
Jamen altså, først og fremmest var formålet med at indføre gensidig forsørgerpligt for samlevende i kontanthjælpssystemet at sidestille gifte og samlevende.
Og der er jo mange, der i dag ikke vælger at gifte sig, men lever på samme måde, og jeg anerkender fuldstændig det, som fru Victoria Velasquez lægger op til, nemlig: Kan det ikke i yderste konsekvens have store konsekvenser for den enkelte familie?
Jo, det må man jo bekræfte.
Men man må også sige, og jeg var også lidt inde på det i min tale, at når det gælder kontanthjælpen og kontanthjælpssystemet, så snakker vi om det underste sikkerhedsnet.
Og hele meningen er jo, at folk ikke skal være permanent på kontanthjælp.
Hvis man er for syg til at arbejde, skal man have en anden ydelse.
Hvis det er, fordi man mangler et arbejde, skal man have et arbejde.
Hvis det er, fordi man mangler kvalifikationer og uddannelse til at kunne få et arbejde, så skal man have det.
Så ægtefælleafhængigheden i kontanthjælpssystemet synes jeg er rimelig, og især når man ser på, at det er meningen, at det er en midlertidig ydelse.
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-05:
Tak til ministeren for hans tale.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens overvejelser, i forhold til hvad for nogle konsekvenser den her økonomiske afhængighed kan have.
Og er ministeren enig i, at det også kan være med til at skabe en ulige relation i et forhold, at man på den måde er økonomisk afhængig af sin partner?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-05:
Nu er det sådan set ikke bare Alternativets dagsorden.
Vi henviser tydeligt til Parisaftalen, som er en FN-aftale indgået af de fleste lande i verden – USA har så trukket sig ud, og fred være med det.
Men jeg synes egentlig ikke, at det, det handler om, er, om man skal kunne sætte pengene i andre selskaber.
Det er ikke noget, jeg har overvejet.
Jeg synes, det er fornuftigt, at vi har ATP, som giver nogle penge til borgerne, når de går på pension, og jeg ønsker bare, at pengene så også bliver investeret på linje med den politik, der bliver ført i Danmark, omkring et 70-procentsreduktionsmål i 2030.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-05:
Jo, men det var jo så ikke et svar på, hvad jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om man ville gøre det frit for folk at have deres penge stående i ATP.
Skal det stadig væk være et lovkrav, at folk skal have deres penge stående i ATP, eller må de sætte dem i et andet pensionsselskab?
Og hvis man ikke vil gøre det helt frit for borgerne, kunne man sige, at der var et krav om, at de skulle stå i et pensionsselskab, og hvor man måske godkender et par stykker til dem, som så kunne have den investeringsprofil, som folk syntes var rigtig for dem og deres tilværelse.
Hvis de ikke er enige i Alternativets dagsorden, skal der vel også være en mulighed for det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-05:
Det er det jo så ikke i dag.
Jeg er tvunget til at have investeringer stående i olie, gas og kul igennem ATP, og derfor prøver vi igennem de demokratiske redskaber, vi har, at ændre på det.
Og vi mener sådan set, det er fornuftigt at have ATP, for som mange ordførere var inde på, er det jo det, der giver ekstra penge til mange pensionister som den eneste tillægspension.
Det synes vi er fornuftigt nok.
Men i dag er det jo sådan, at vi er tvunget til at have vores penge stående på en måde, så de går til at ødelægge den fremtid, vi helst skulle bruge pengene i.
Og det er derfor, vi ønsker det her skifte i formålet.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-12-05:
Jo, det er jo netop det, vi gør
Der er jo en udstrakt hånd, når vi netop vil kigge på at give de mennesker – især børnefamilier, der er fattige – højere ydelser.
Vi har også været med til det med ældrechecken.
Vi har været med til det med pensionen.
Det vil vi da gøre alt for.
Vi er bare ikke enige i, at det her er løsningen.
Torsten Gejl (ALT), 2019-12-05:
Alternativet har jo sammen med Socialdemokraterne kæmpet kraftfuldt mod f.eks. kontanthjælpsloftet, som har betydet, at rigtig, rigtig mange kontanthjælpsmodtagere er blevet reduceret i ydelse gennem boligstøtten.
Og i og med at det har været glædeligt at se Socialdemokraternes kraftfulde modstand mod kontanthjælpsloftet, kunne det her så ikke netop været en måde at kompensere f.eks. kontanthjælpsmodtagere op til den sats, de havde før kontanthjælpsloftet, ved at bidrage med en lille reduktion af den gensidige forsørgerpligt?
Det synes jeg faktisk var en meget, meget konstruktiv bemærkning – og tænk engang, at de konstruktive bemærkninger skal komme fra Venstre.
Det siger jeg ikke på nogen måde af mangel på respekt, men jeg synes, at det er meget spændende, hvad ordføreren siger med at se på de tilfælde, hvor den gensidige forsørgerpligt fører til, at folk faktisk ikke tager et arbejde, fordi det vil sænke deres indtægt.
Kan ordføreren komme lidt nærmere ind på, hvordan vi kunne se på det og måske komme videre med det?
Hans Andersen (V), 2019-12-05:
I Venstre synes vi, at det skal være sådan, at det kan betale sig at arbejde.
Det skal også kunne betale sig at arbejde for familier, som i øjeblikket befinder sig på kontanthjælp, men som kan skaffe sig et job.
Der skal altid være en økonomisk gevinst, og vi vil gerne se på de sager, hvor det har en negativ økonomisk konsekvens at tage et job.
Torsten Gejl (ALT), 2019-12-05:
Ordføreren fra Nye Borgerlige stillede faktisk et spørgsmål, som også lå mig på sinde, og jeg synes, at det er meget relevant at stille det til Venstre.
Nu er det sådan, at Venstres slogan er, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Hvordan harmonerer det med, at den her gensidige forsørgerpligt faktisk bevirker, at det for nogle ikke kan betale sig at arbejde?
Der er simpelt hen nogle, som bliver fattigere af at arbejde.
Hans Andersen (V), 2019-12-05:
Tak for det, tak til Socialdemokratiets ordfører hr. Leif Lahn Jensen for at redegøre for forslaget, og tak til ministeren.
Jeg vil starte med at sige, at jeg godt kan forstå, at man som borger først og fremmest koncentrerer sig om sin egen økonomi og situation.
Det er jo helt naturligt, og derfor forstår jeg også godt, hvis man synes, at det kan være ærgerligt at være omfattet af gensidig forsørgerpligt.
Men som politikere må vi jo tænke på, hvordan vi bedst muligt hjælper flest mulige og får mest muligt for borgernes skattekroner.
Derfor synes vi også, at den gensidige forsørgerpligt er rimelig og fornuftig.
Det gør vi af tre hovedårsager.
For det første er det sundt for vores velfærdssamfund, at vi målretter den største hjælp til de mennesker, der har mest brug for den.
Og når man bor sammen med en anden, som har en indtægt – den kan være stor, og den kan være større – har man ikke det samme behov, som hvis man er enlig forsørger.
For det andet synes vi faktisk, at det er helt rimeligt, at man er med til at forsørge sig selv og sine, når man har en indkomst; så kan vi som samfund hjælpe flere og målrette hjælpen til dem, der har mest brug for den.
For det tredje har vi jo fået et svar i går.
Vi har ikke fået svar på alle spørgsmål, der er stillet til det her borgerforslag, men vi har i hvert fald fået et svar i går, der nævner, at det vil koste 12 mia. kr., hvis man afskaffer ægtefælleafhængigheden for folkepensionister og for mennesker på førtidspension.
Det er jo så et beløb, som vi i givet fald skulle finde andre steder i vores velfærdssamfund – skoler, daginstitutioner, grøn omstilling – og vi er i Venstre ikke af den opfattelse, at det ville vi kunne.
Så vi har faktisk allerede arbejdet med den her problemstilling.
Ministeren nævnte ældrechecken.
Den tidligere regering og Dansk Folkeparti har faktisk også i finansloven, senest her for 2019, lempet modregningsreglerne for folkepensionister, og sådan vil jeg også tro at vi løbende vil tage forskellige initiativer, men at fjerne ægtefælleafhængigheden fra den ene dag til den anden og at fjerne den gensidige forsørgerpligt kan vi ikke støtte i Venstre.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-12-05:
Det allerbedste, vi kan gøre, er rent faktisk at sørge for, at de her mennesker får et arbejde, eller at sørge for – hvis det er syge mennesker – at de i hvert fald ikke skal stå med de ydelser, som de har stået med.
Det er jo bl.a. også det, der var problemet med kontanthjælpsloftet.
Det er det, vi skal sørge for.
Der anerkender jeg også gerne, at det system heller ikke er hundrede procent perfekt – det sidder vi og slås med på beskæftigelsesområdet hver eneste dag.
Det allerbedste, vi kan gøre, er rent faktisk at sørge for, at de her mennesker får sig et arbejde og dermed en bedre indtjening.
Det hørte jeg jo også ordføreren sige, da ordføreren angreb mig på børneydelsen forleden dag.
Det er sådan noget, vi er nødt til at sige, nemlig at det selvfølgelig skulle skal kunne svare sig at arbejde.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-05:
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt ind til, hvad der er Socialdemokratiets bud på det her.
Hvad er Socialdemokratiets bud på, hvordan vi løser den grundlæggende problemstilling, at det ikke kan betale sig økonomisk for folk, der ikke er på arbejdsmarkedet, at komme ind på arbejdsmarkedet?
Så kan der være alle mulige andre gevinster ved det, som vi er enige om, f.eks. at det er godt for børnene at have nogle forældre, der trives og kommer ud socialt.
Men rent økonomisk er der for nogle par og nogle familier ikke en økonomisk gevinst ved, at den ene går ud og tager et arbejde, som kunne være sundt for familien; tværtimod kan det faktisk sætte dem i en økonomisk situation, som de har svært ved at klare.
Hvad er Socialdemokratiets bud på at løse det?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-12-05:
Det ville være underligt, hvis jeg ikke kunne anerkende det, for jeg står da også med mennesker, der fortæller mig det – og selvfølgelig anerkender jeg det.
Det problem er der derude.
Og det er også derfor, jeg siger, at det her samfund ikke er hundrede procent perfekt, og det system, vi har, er også med til at skabe sådan noget, som ordføreren siger.
Det anerkender jeg da fuldstændig.
Det, jeg bare siger, er, at jeg ikke tror, at det er det her, der er løsningen på at ændre de her ting.
Hvordan man så helt præcist skal løse det, ved jeg ikke, men det ville da være fuldstændig blindt og dumt af mig at stå og sige, at det anerkender jeg ikke – for det ved jeg da godt.
Det er også derfor, det er rigtig godt at have den her diskussion.
Jeg er også bare nødt til at sige, at jeg ikke tror, at det er det her, der er løsningen på det; det skal vi løse på andre måder, og så må vi diskutere hvordan.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-05:
Jeg skal bare høre, om ordføreren anerkender det incitament, der gør, at hvis der ikke er nogen økonomisk gevinst ved at gå fra en passiv ydelse til arbejde, altså hvis vi f.eks. har et par, der er på kontanthjælp, og den ene så kan se, at hvis vedkommende gik ud og tog et arbejde, så ville det reelt set stille deres familie dårligere økonomisk, og at de derfor ikke ville gøre det.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-12-05:
Jeg er ikke sikker på, at det er på grund af det her.
Jeg tror, at det er vigtigt.
Det her spiller jo sammen med alt mulig andet.
Det spiller sammen med vores beskæftigelsessystem.
Det spiller sammen med, at vi jo ikke har et beskæftigelsessystem, der virker hundrede procent, og heller ikke uddannelsessystemet virker hundrede procent.
Og der kan vi også gøre meget mere.
Jeg vil dog også sige til ordføreren for Enhedslisten, at de nu også er med til finanslovsforhandlinger og alt muligt andet.
De har da alle muligheder for at komme med ønsker til, hvordan de vil forbedre samfundet.
Men umiddelbart med hensyn til det her mener jeg ikke, at det er den rigtige vej at gå, og jeg mener, at vi er nødt til at prioritere pengene anderledes.
For hvis vi gør det her, er jeg bare nødt til at sige, at det at bruge 12,7 mia. kr. altså betyder, at de skal komme et sted fra.
Og der er jeg ikke sikker på, at Enhedslisten og andre er klar til at pege på, hvem der så skal betale for det.
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-05:
Jeg tænker, at vi jo også kan prøve at se på, om vi så skulle ændre beløbsgrænsen, så man netop tager et skridt ad gangen.
Eller skulle vi gøre noget ved nogle andre dele?
Tror ordføreren ikke, at det får en længere væk fra arbejdsmarkedet, at man får revet tæppet væk under sig og faktisk kan få nul kroner i indtægt?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-12-05:
Jeg synes, at det her med borgerforslag er supergodt.
Jeg er også klar over, at der ikke er ret mange af dem, der går igennem.
Men det, de virkelig kan, er, at de kan gøre, at vi politikere bliver nødt til at tage stilling til nogle ting.
Vi bliver nødt til at sætte os ind i nogle ting.
Det har jo også gjort, at jeg ligesom mange af dem, der er her, har sat mig ind i, hvad det betyder, og har tænkt ud og ind og lyttet til mange mennesker og snakket med mange mennesker.
Det synes jeg da er supergodt.
Det er jo også det, vi skal som politikere, nemlig tage stilling til det.
Jeg vil til enhver tid gerne være med til at forbedre de her menneskers liv med at få job, som ministeren sagde, og med en højere ydelse, som vi gjorde sidst, hvis de har meget lidt.
Jeg siger bare igen, at jeg ikke mener, at det her er løsningen, for jeg synes, vi kommer til at bruge alt for mange penge på noget, som ikke rammer dem, jeg gerne vil hjælpe.
Det er et problem, og vi kan jo så spørge de andre om det, når de kommer på talerstolen, altså om de er ligeglade med det.
Men det er jeg ikke helt.
Når vi er ude i de prioriteringer, vi nu er i, så vil jeg have, at de prioriteringer og de penge, vi har i det her velfærdssystem, vores alle sammens penge, kommer dem til gode, der har brug for det.
Det er jo det, jeg mener som socialdemokrat, og det er det, jeg vil kæmpe for til enhver tid.
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-05:
Tak for ordet, og tak for ordførerens tale.
Jeg tænker, at en del af konceptet med borgerforslagene jo netop også er, at vi kan få nogle ideer og nogle forslag ind her, som vi jo så kan arbejde med – drømmen om et gratis uddannelsessystem, eller at man skulle kunne gå til lægen uden at skulle betale penge for det.
Mange af de ideer er jo ikke blevet bremset af, at man først skulle have alle juridiske dele på plads og finde hele finansieringen.
Det er jo netop noget af det, som vi skal gøre.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-12-05:
Jeg kan også huske den der kraftige modstand mod kontanthjælpsloftet, for det var faktisk mig, der lavede den for vores parti, for jeg var ordfører på det tidspunkt.
Og jeg mener også, at det, man gjorde dengang, var fuldstændig forkert.
Det er jo også derfor, at vi foreslår det med højere ydelse.
Det var også derfor, at jeg skulle stå på talerstolen forleden og blive angrebet af dem, der er uenige med mig.
For jeg mener netop, at vi ikke kan have et samfund, hvor de børnefamilier har så lidt til sig selv og er så fattige.
Derfor vil jeg gerne gøre det.
Derfor vil jeg også gerne kigge på andre ting.
Jeg mener bare ikke, at det her er det rigtige at bruge så mange penge på, for det giver også noget til nogle af dem, som har nok.
Derfor skal vi gøre det anderledes.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-05:
Tak til den radikale ordfører.
Jeg kunne godt tænke mig at høre noget.
For ordførerens partikollega, fru Ida Auken, sagde i juli måned, at hun gerne ville give pensionsselskaberne mulighed for selv at gøre det, altså omstille deres investeringer, men ellers må man se, om man skal lovgive om det.
Hvor lang tid vil Radikale give til, at vi kommer i gang med den grønne omstilling, også i forhold til investeringerne fra ATP?