runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-05-29:
Tak for ordførertalen, og tusind tak for samarbejdet.
Jeg er rigtig glad for, at ordføreren også anerkender, at der er et godt udvalgsarbejde, og at vi i det hele taget forsøger at have dialog omkring det, der også er udfordringerne i vores samarbejde.
Jeg vil også sige til ordføreren, at jeg er rigtig glad for, at ordføreren er her i dag.
Det var rigtig ærgerligt, at det ikke var muligt for ordføreren at være her, da vi havde vores redegørelsesdebat om det arktiske samarbejde, hvor ordføreren var forhindret på grund af vejrforhold i Grønland.
Det er vilkårene, og det er også godt for os at være klar over; det er også et vidnesbyrd om, at vi trods alt har forskellige forhold.
Jeg ved, at det for Siumut er rigtig afgørende, at vi holder fast i, hvordan vores kendskab til hinanden de to lande imellem er, og at vi konstant er opmærksomme på det; og at vi godt ved, at der er mere debat i Grønland, end der er i Danmark, om rigsfællesskabets anliggender.
Derfor vil jeg spørge ordføreren: Har Siumut og ordføreren nogle helt konkrete tanker om, hvordan vi også fremover kan understøtte det her fra Folketingets side?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-05-29:
[Taleren talte grønlandsk].
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-05-29:
Nej, det mener jeg absolut ikke det er.
Jeg vil sige, at en af de videoer, som jeg går ud fra ordføreren refererer til, absolut har et kritisk blik.
Det er der flere af dem der har.
Men jeg synes på ingen måde, at det opfordrer til et misbrug.
Det, som det rent faktisk gør, er at tage politisk ansvar i forhold til et kriminelt marked, der lige nu er fuldstændig ude af kontrol.
Og den lægger som mange andre lande og også stater i USA op til, at en legalisering faktisk gør, at man har langt større kontrol med et marked, der i dag er fuldstændig styret af kriminelle bander.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-29:
Anerkender Alternativet slet ikke, at når partiet laver sådan en kampagne, så sender man altså også et signal til unge mennesker om, at det er ganske, ganske ufarligt at tage stoffer, og at det bare er noget, de skal kaste sig over?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-05-29:
Tak for spørgsmålet og for anerkendelsen af en underholdende kampagne, men emnerne er jo meget alvorlige, og det er helt klart, at Alternativet går til valg i Europa-Parlamentet på et grønt og progressivt EU.
Vi ser klart klimaforandringerne som den største trussel, som vi skal håndtere nationalt, i EU og globalt.
Mærkesagerne fra Alternativet handler om at omstille landbruget, også i EU; de handler om fair handelsaftaler; de handler om at lave et grønt og progressivt EU.
Når det så er sagt, er det også en mærkesag for Alternativet – ikke den vigtigste, men det er en mærkesag – at vi får afkriminaliseret og legaliseret cannabis, fordi det rent faktisk er sådan, at det ikke er et marked, Alternativet ønsker at skabe, men et marked, der er der.
Det, vi ønsker at gøre, er at regulere det, sådan at staten faktisk tjener nogle penge og vi får gjort banderne arbejdsløse, og så kan vi faktisk bruge de penge på langt mere forebyggelse og oplysning om, hvad det vil sige at bruge rusmidler.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-29:
Lad os skifte spor.
Jeg vil gerne komplimentere Alternativet for nogle virkelig spændende og utraditionelle valgplakater og valgvideoer til europaparlamentsvalgkampen.
Der er bl.a. en video med omkvædet »Jannabis til Cannabis« med det budskab fra Alternativets spidskandidat, Jan Kristoffersen, om, at det skal være en menneskeret at ryge hash i hele Europa, og det synes at være den helt store mærkesag.
Vi står med sikkerhedstrusler fra Øst, en biodiversitetskrise, vi står midt i en klimakrise, og vi har udfordringer med unge mennesker, der er afhængige af opioider – et misbrug, de ikke kan komme ud af – og så tænker jeg: Mener Alternativet virkelig, at det er vigtigere, at unge mennesker skal kunne ryge sig vinde og skæve, end at få løst de problemer?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-05-29:
Jeg synes, at det selvfølgelig er en del af en demokratisk samtale at være uenige – det er klart, det siger sig selv – og at man også kan diskutere på en ordentlig måde, hvor man prøver at lytte til hinanden.
Vi har nogle debatdogmer i Alternativet, der bl.a. går ud på, at man lytter mere, end man taler, for at prøve at sætte sig i det sted, som man ikke nødvendigvis altid forstår.
Jeg mener absolut, at det er noget af det, der mangler i den her politiske diskussion om krigen i Gaza lige nu.
Jesper Petersen (S), 2024-05-29:
Der bliver jo både lyttet og set og hørt, og jeg tror da ikke, at der er nogen, der kan følge med i, hvad der foregår i Danmark, uden også at se, at der jo er mennesker, der meget forståeligt har stor medfølelse, sympati og bekymring for, hvad der sker, og derfor også giver deres mening til kende.
Det har jeg fuld respekt for.
Men det, der ikke duer, er, at man forhindrer andre, der faktisk er blevet bedt om at give deres mening til kende, i at tale – politiske magthavere, som kan stille sig op og sige, hvad de vil, og også blive holdt op på det.
Så sent som i går kunne man f.eks. ikke gennemføre et møde på Københavns Universitet.
Er det ikke i sin essens en antidemokratisk adfærd?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-05-29:
Jeg vil lige starte med at sige til ordføreren, at jeg ikke synes, at det, jeg har efterlyst, er sket.
Jeg efterlyser, at regeringen tager afstand fra de voldsomme krigshandlinger, som Israels militær lige nu udsætter den palæstinensiske civilbefolkning for.
Det har jeg ikke set.
Jeg ønsker, at vi som Danmark anerkender Palæstina som stat.
Det har jeg ikke set.
Jeg ønsker, at vi stopper med våbensalg og våbenteknologi til det israelske militær.
Det har jeg ikke set.
Jeg ønsker, at den danske regering bruger sine diplomatiske muskler til at lægge pres på Israel.
Når det så er sagt, er jeg enig i, at regeringen har ændret sin holdning de sidste par måneder.
Gudskelov for det.
Det kommer lidt sent, men det er klart til det bedre.
Nej, jeg vil selvfølgelig ikke opfordre nogen til at sabotere en demokratisk samtale.
Jeg prøver bare at folde ud, hvad det er, der er sket, og hvad det er, vi har set i historien, når befolkningsgrupper ikke føler sig set og hørt.
Det er det, jeg mener er et politisk ansvar, altså at vi så vidt muligt prøver at lytte til de store befolkningsgrupper, der ikke føler sig set og hørt.
Det føler jeg ikke altid at vi har gjort i den her konflikt.
Jesper Petersen (S), 2024-05-29:
Jeg ved ikke rigtig, hvor fru Franciska Rosenkilde har været henne, når det bliver efterlyst, at der er nogen i regeringen, der udtrykker sympati og bekymring, når det gælder palæstinensiske liv.
Regeringen har jo i månedsvis både doneret mere nødhjælp og arbejdet for en humanitær våbenhvile, præcis fordi der er behov for at gøre mere for lidende civile palæstinensere.
Det er sket for længe siden, altså det, fru Franciska Rosenkilde efterlyser.
Det, jeg så er nødt til at spørge om, er, om Alternativets forperson virkelig mener, at det er en sund og god del af vores demokratiske samtale og vores måde at være sammen på i forsamlinger, at man inviterer politikere, som så til et 8. marts-arrangement fratages muligheden for at komme til orde og levere den tale, de er blevet bedt om, eller at udenrigsministeren på Københavns Universitet ikke kan få lov til at gennemføre et debatmøde, men at det bliver saboteret?
Er det en demokratisk adfærd?
Eller er den antidemokratisk?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-05-29:
Had kommer som regel fra meget ekstremistiske grupper, så jeg tænker, at hadet mod Carolineskolen og jøder kommer fra meget ekstremistiske grupper fra forskellige sider af det politiske og religiøse spektrum.
Det er et problem, og det skal vi selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for at bekæmpe, for alle børn, lige meget hvor de kommer fra, og lige meget hvad de tror på, skal have sikre liv i Danmark – det skal de i hele verden, men selvfølgelig også i Danmark.
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-05-29:
Tak for det.
Jeg bed godt mærke i ordførerens passus i talen om de strukturelle udfordringer, og jeg synes jo præcis, at det er det, vi skal prøve at fokusere på – så vi bliver så konkrete som overhovedet muligt med hensyn til at kunne løfte det, der er reelle udfordringer.
Jeg er også glad for, at ordføreren anerkender, at vi regeringerne imellem har et godt samarbejde, og at man også der prøver at lægge lige nøjagtig den linje.
Jeg vil også sige til ordføreren, at det var en fornøjelse at være i Nordvestgrønland – så langt, vi overhovedet kunne komme – på udvalgsrejsen med Grønlandsudvalget.
Også her oplevede jeg lige nøjagtig en gensidig interesse og også i dialogen med grønlænderne højst mod nord, i nordvest, at de også havde en interesse i at få drøftet de her ting.
Er det ikke også ordførerens holdning, altså at det var et af vores udbytter på rejsen?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-05-29:
Jo, Grønlandsudvalget tog jo hele vejen op til det allerallernordligste bosted i hele kongeriget, i hele Grønland – så langt op til et arktisk bosted, som man næsten kan komme.
Det er jo netop også vigtigt at se, hvordan vilkårene kan være så forskellige mellem helt oppe i det nordligste Grønland, hvor der er så traditionelle arktiske vilkår, som man overhovedet vil kunne se, og helt nede i Sydgrønland, hvor du vil se landbrug og du vil se køer, og det ville du aldrig nogen sinde se der, hvor vi var.
Så selvfølgelig er det også vigtigt at se alle de her forskellige levevilkår og få en fornemmelse af, hvor stort et område det er, vi også lovgiver for herinde i salen.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-05-29:
Jeg havde jo fornøjelsen af at møde fru Aki-Matilda Høegh-Dams familie, da jeg var i Grønland sidste sommer, hvor hele familien blev sendt ned i forsamlingshuset i Nuuk for at stille spørgsmål til mig, og hvor vi havde en udmærket debat.
Så jeg ved jo også, at det er en meget dansk familie.
Jeg undres stadig væk over, hvorfor det egentlig er, fru Aki-Matilda Høegh-Dam sidder i Folketinget.
Er det primært for at tale dårligt om Danmark?
For man kunne jo også vælge at bruge pladsen her til at forsøge at få nogle resultater med hjem til Grønland.
Altså, hvad vil man på forsvarsområdet, og hvad vil man på justitsområdet?
Jeg hørte ikke andet, end at fru Aki-Matilda Høegh-Dam gerne vil holde en høring.
Der må vel være lidt mere på programmet.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-05-29:
For det første bliver jeg lige nødt til at kommentere på, at det var sjovt med lidt grønlandsk fra De Konservative.
Det kan vi godt høre mere af.
Det er egentlig ret upassende, at spørgeren fra De Konservative skal lave formodninger om, hvad mit modersmål er.
Jeg er glad for, at jeg lærte dansk allerede som 6-7-årig, fordi mine forældre lærte mig det og derfor også snakker det godt.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-05-29:
Qujanaq for talen.
Det er nok så langt, mit tosprogede rækker i forhold til dansk og grønlandsk.
Den allerførste del af talen var et spørgsmål om, hvorfor Grønland har to medlemmer af Folketinget i Danmark.
Det synes jeg jo ikke at man både kan vælge frivilligt og så samtidig brokke sig over.
Derfor er den anden del af det spørgsmål også lidt en undren for mig, nemlig hvorfor det netop er fru Aki-Matilda Høegh-Dam, som sidder på den ene af de to pladser, for jeg synes ikke, at pladsen bliver brugt til ret meget andet end egentlig at sige negative ting om Danmark.
Jeg sad og lyttede efter i en lang tale, som først blev holdt på grønlandsk og derefter på fru Aki-Matilda Høegh-Dams modersmål, dansk, og jeg syntes ikke, der var noget, hvor man egentlig gav udtryk for, hvad man vil med pladsen i Folketinget.
Så jeg efterspørger egentlig, hvad programmet er her i Folketinget.
Hvilke resultater vil fru Aki-Matilda Høegh-Dam gerne have med hjem til Grønland?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-05-29:
Tak for spørgsmålet om forsvarsområdet.
Det er jo således, at vi nærmest fra barnsben er vokset op med at blive fortalt, at hvis der skulle ske noget, skal Danmark nok komme og redde os.
Og nu har vi lavet en aftale, hvor det faktisk kan blive muligt, og det er selvfølgelig mere betryggende.
For vi fandt jo ud af tidligere, at der var nogle af de her systemer og de her arktiske skibe, som netop ikke kunne forsvare Grønland, hvis det blev aktuelt.
Derfor er det lige så vigtigt, at man netop har taget de initiativer for at sikre, at hvis der skulle ske noget, vil man være forberedt i Arktis.
Henrik Frandsen (M), 2024-05-29:
Jeg kan jo gentage anden halvdel af mit spørgsmål; det første var egentlig ment som en kommentar om tosprogetheden.
Jeg ved det ikke, for jeg sidder ikke i Forsvarsudvalget og er ikke inde i forhandlingerne.
Men det vil jo også komme til at berøre det grønlandske og arktiske område.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-05-29:
Det kræver, at vi kan nå til en erkendelse af, hvad problemet består i, nemlig at vi har børn, som er utrygge i skolen, på baggrund af at de er jøder, og at de bliver truet og chikaneret, og at de bliver det af en grund.
Hvem er det, der truer dem?
Har ordføreren et bud på, hvem der truer dem?
Og har ordføreren et svar på det spørgsmål, som de andre ordførere har stillet: Hvilke andre skoler har brug for PET-beskyttelse?
Henrik Frandsen (M), 2024-05-29:
Tak for ordet, og tak for talen til fru Aki-Matilda Høegh-Dam.
Det var jo netop én tale, men den blev holdt to gange – den ene gang på grønlandsk og den anden gang på dansk.
Det ser jeg jo som et af de der skridt hen imod den udvikling, der er i forholdet mellem Danmark og Grønland inden for rigsfællesskabet og inden for kongeriget.
Fru Aki-Matilda Høegh-Dam nævner jo også, at når det gælder samarbejdet i Grønlandsudvalget, er der mere aktivitet, end der har været – positiv aktivitet.
Det, jeg egentlig vil spørge om, er om det, at vi skal til at investere massivt i forsvarsområdet.
Der kunne man jo sagtens forestille sig, at en hel del af de investeringer også vil berøre Grønland og det arktiske område.
Hvordan ser fru Aki-Matilda Høegh-Dam på det?
Det vil jo give noget mere aktivitet, kunne jeg forestille mig.
Det var spørgsmålet.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-05-29:
For at nævne et enkelt eksempel, som ordføreren ønskede, kan vi jo kigge på den meteorit, der netop står uden for et museum her i København, og der har det ikke været et ønske fra de inuit i Qaanaaq, der netop havde en helt særlig kulturarv; det ville have været, som om Børsen lige pludselig forsvandt, uden at den havde været brændt, og man ikke vidste, hvad der skete med den.
Karsten Hønge (SF), 2024-05-29:
Jamen det er jo rigtigt, at når Danmark har ansvaret for det, har vi også ansvaret for, at standarden er i orden, herunder at bygge anstalten i Nuuk til 1,5 mia. kr. Men det, jeg er interesseret i at påpege, er sådan set bare, at når der med god grund kan være meget utilfredshed med den måde, som Danmark håndterer det på, vil det måske være oplagt, at man fremlægger en konkret plan for, hvornår man hjemtager justitsområdet.
Jeg kunne godt tænke mig at stille et andet konkret spørgsmål.
Fru Aki-Matilda Høegh-Dam nævnte i talen, at Danmark havde stjålne kulturskatte fra Grønland.
Kan ordføreren nævne et eneste eksempel på en kulturskat fra Grønland, der er på et dansk museum, og som ikke bliver afleveret sådan som ønsket fra Grønlands side?
Er der et eneste eksempel på, at der er en ønsket ting fra Grønland, der ikke er afleveret af Danmark?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-05-29:
Tak for spørgsmålet, og først og fremmest også tak til SF's ordfører.
Det er jo således, som jeg også nævnte i talen, at Siumut og IA i går stemte for igangsættelse af § 21, hvilket bare betyder, at man vil igangsætte forhandlingerne om at overtage ansvarsområder og blive en stat.
Det, vi siger, når vi holder tale her, er jo, at vi, uanset hvad, stadig har et ansvar som folketingsmedlemmer for at sikre os, at så længe de her ansvarsområder er i Folketinget, lever de op til menneskeretlige standarder, og at vi ikke differentierer imellem de danske statsborgere, der bor i Danmark, og de danske statsborgere med grønlandsk baggrund, der bor i Grønland.
Alle skal forhåbentlig have lige vilkår, og det kommer vi til at skulle arbejde for, uanset hvordan og hvorledes.
Karsten Hønge (SF), 2024-05-29:
For så kunne man jo indrette sig, som man vil.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-05-29:
Først og fremmest tak for spørgsmålet.
Hvis jeg lige må kommentere meget kort på den første del.
Det tager også ekstra af Folketingets tid.
Og det er ærgerligt, for hvis vi kigger på Europa-Parlamentet lige nu, er en af grundene til, at man sikrer, at et lillebitte land som Danmark i forhold til mange af de europæiske lande kan få lov til at komme og snakke sit sprog i Europa-Parlamentet, og at det bliver simultantolket, at der skabes en mere demokratisk ligeværdighed.
Så det med at kræve, at jeg f.eks. nu her klokken halv elleve om aftenen skal kunne begå mig på begge sprog, der ikke kunne være længere væk fra hinanden, gør det så udfordrende, at jeg, som I kan høre, snakker på et sprog nu.
Og jeg kommer til at få tid til at snakke om forsvaret i det andet svar.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-29:
Jeg vil gerne tage fat i noget af det, som ordføreren var inde på, omkring arbejdstid, omkring 30-timersarbejdsuge, 4-dagesarbejdsuge, nedsat arbejdstid – kært barn har mange navne.
Vi har en på mange måder fantastisk teknologisk udvikling.
Bare se nogle af de seneste muligheder, der kommer med kunstig intelligens.
Der er også mange problemer, men også rigtig mange muligheder.
Det vil sige, at rigtig mange, som måske arbejder inden for finanssektoren eller inden for den akademiske verden, på grund af bl.a. den teknologiske udvikling vil se frem til, at deres arbejdstid vil blive sat ned.
Hvad så med dem, som arbejder i nogle klassiske produktionsfag eller inden for velfærden?
Kommer vi faktisk til at stå i en situation, hvor der vil være nogle, som måske har dårligere lønninger, som har hårdere jobs, og som også kommer til at arbejde flere timer, og som på samme tid vil stå over for nogle, der vil tjene mere og have langt mere frihed og langt mere fritid?
Hvad tænker ordføreren om det?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Tak til ordføreren.
Noget af det, som ordføreren er inde på, er manglende data, og det er jo bl.a. i forhold til hadforbrydelser, men også i forhold til ligesom at få beskrevet, hvad det er for en form for diskrimination, der sker.
Regeringen har jo lovet, at de vil komme med en handlingsplan mod racisme nu – altså her ved sommerferien – og jeg synes sådan set, det er på sin plads at stille sig selv det spørgsmål videre: Hvordan kan vi være med til at sikre, at regeringen får pres nok til endelig at kunne levere på den handlingsplan mod racisme, og hvordan kan vi samarbejde omkring det?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-05-29:
Mange tak for spørgsmålet.
Det er meget, meget vigtigt, fordi rigtig mange mennesker med minoritetsbaggrund i Danmark desværre oplever racisme.
Det gør de i deres hverdagsliv.
Når de sender ansøgninger om arbejde, skal de have mange gange flere ansøgninger ud, før de får et job.
De oplever stigmatisering og diskrimination rigtig mange steder i vores samfund.
Det er meget vigtigt for Alternativet at bekæmpe den form for racisme, den form for stigmatisering, der er af mennesker med minoritetsbaggrund.
Og det gør vi bedst, hvis vi får et oplyst grundlag at diskutere det her ud fra, sådan at vi går fra at diskutere, om der er racisme i Danmark, til at diskutere, hvordan vi løser problemerne.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Tak til ordføreren for en rigtig god tale, og i øvrigt også tak for det gode samarbejde mellem IA og Alternativet.
Noget af det, som både IA og Alternativet er optaget af, er minoriteter, og det er en handlingsplan mod racisme.
Nu er der efterhånden gået rigtig, rigtig lang tid, siden vi har set noget om den her handlingsplan mod racisme, men for noget tid siden indkaldte IA og Alternativet sammen udlændinge- og integrationsministeren til et møde om netop det her med, hvornår der kommer en handlingsplan mod racisme.
Derfor vil jeg spørge Alternativet, hvorfor det er vigtigt, at der er en handlingsplan mod racisme i Danmark.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-05-29:
Mange tak for spørgsmålet.
Det er jo sådan, at meget af den såkaldte klimapolitik, der bliver ført i Danmark, dybest set handler om at tjene penge.
Nogle gange kan det så have en grøn frakke på, eksempelvis med vindmøller, men det handler altid primært om at tjene penge.
Derfor har vi desværre en klimaminister, der stadig er ude og opfordre til, at oliefirmaer og gasfirmaer får nogle leasingaftaler, der gør, at de kan udvinde mere gas og olie i Nordsøen, hvilket jo er helt absurd, når vi står i en accelererende klimakrise.
Det samme gælder lidt den tidligere ordførers spørgsmål, der gik på, at hvis vi var et grønt foregangsland, kunne vi i langt højere grad bruge moms og afgifter til at fremme en grøn omstilling.
For selv om Danmark er et lille land, har vi jo ikke ret til at forurene og forbruge næsten fem jordkloder om året.
For klimaforandringerne er her allerede, og de rammer meget skævt.
De rammer mange steder uden for Danmark langt hårdere, end de gør i Danmark.
Men derfor har vi jo et globalt ansvar.
Derfor mener jeg, at som et af verdens rigeste lande bør vi gå forrest, også for Grønlands skyld, i forhold til at lave reel klimahandling, hvor man fuldstændig går fra en fossil fortid over til en bæredygtig fremtid, sådan at der er et eksistensgrundlag for de næste generationer.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-05-29:
[Taleren talte grønlandsk].
Det er jo således, at klimaforandringerne siges at kunne mærkes tre gange mere i Arktis og dermed også Grønland end mange andre steder i hele verden.
Når vi snakker med rigtig mange af vores danske kollegaer om klimaforandringer, hører vi ofte, at man ikke gør nok i Grønland – bl.a. på trods af at man har lavet et forbud mod olie- og gasefterforskning.
Når man ser på f.eks. Danmark, er der jo stadig gas- og olieudvinding i Danmark.
Derfor har jeg bare lyst til at høre Alternativet, som jo snakker rigtig meget om klima og forbedringen af klimaet, som også kommer til at have en påvirkning i Grønland, hvordan Danmark skulle udvikle sig som et potentielt grønt foregangsland, hvis det var op til Alternativet.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-05-29:
Vi mener, økologi spiller en kæmpe rolle i dansk landbrug og den grønne omstilling, både økologi og andre regenerative metoder, for at genopbygge jorden, for at øge biodiversiteten, for at vi får renere drikkevand, og for at vi får livet tilbage i vores havområder.
Det, der er vigtigt at sige omkring en CO 2 -afgift på eksempelvis en økologisk landmand, der har kvæg, er, at man medregner alle de positive afledte effekter, der er af en økologisk bedrift, på vandet, på biodiversiteten og på, at man faktisk har dyr ude, der græsser, og alt, hvad det betyder af naturpleje.
Det skal modregne den CO 2 -afgift, sådan at det bedre kan betale sig at være økologisk landmand, også selv om man har dyr, end at være konventionel landmand, som ikke tager de samme naturhensyn.
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Men hvis vi skal derhen, hvad er så de rigtige virkemidler?
Hvilken rolle har f.eks. økologien?
Hvor stor en rolle kan den spille i det her?
For der har vi jo også animalske producenter, men en udstrakt grad af hensyn til natur osv.
Så det er en af de diskussioner, vi har hos os i hvert fald, altså hvilken rolle de økologiske bedrifter kan spille, for de kan jo let komme i klemme mellem en CO 2 -afgift og en markedsgørelse i EU.