runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-10-14:
Men kan man alligevel ikke se, at det her er lidt principielt, og at det måske går lidt for langt?
For kan Venstre virkelig være enige i, at det er imod den frie etableringsret, at man skal opgøre et regnskab i danske kroner?
Jeg synes, det er et skråplan, og hvorfor ikke alle mulige andre landes valutaer?
Så kan det være yen eller andre ting.
Kan Venstre virkelig være enige med regeringen i, at det er mod den frie etableringsret, fordi man skal opgøre noget i danske kroner, når man handler i Danmark?
Jeg håber virkelig inderligt, at Venstre kan se det principielle i det her, og at det er et skråplan, hvis vi begynder at acceptere de her ting.
Karsten Filsø (SF), 2021-10-14:
Tak for det.
Lovforslaget her, der er til debat, indeholder en masse relativt tekniske regelforenklinger og præciseringer på en ret stor blandet landhandel på det skattepolitiske område lige fra regnskabsføring til boligudlejning og til velgørende donationer.
Når der i højere grad er tale om præciseringer end substantielle ændringer, så har SF det fint med indholdet i lovforslaget.
Det kan bemærkes, at der i lovforslaget også er et forslag om at gøre det nemmere for små patientforeninger for sjældne sygdomme at blive godkendt som almenvelgørende foreninger.
Det gør det muligt for bidragsydere at få fradragsret, når de giver gaver og donationer til foreninger.
Det er i bund og grund et sympatisk og godt beslutningsforslag, som tidligere er fremsat af Venstre.
Da det i sin tid blev fremsat, udtalte vi os positivt om det, er jeg blevet fortalt.
Men da vi ikke kunne få oplyst, hvad det kostede i kroner og øre, kunne vi ikke støtte op om det endelige forslag.
Men det er nu oplyst.
Beskedne 1 mio. kr. om året skønnes forslaget at koste.
Så med den information på bordet er SF klar til både at stemme for den del af forslaget og det samlede lovforslag L 7. Tak for ordet.
Rune Lund (EL), 2021-10-14:
Det er som sagt et kludetæppe af forskellige lovændringer, vi her har med at gøre, og jeg vil starte med de to ting, som vi godt kunne tænke os lige at stille nogle spørgsmål til i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Men så er der er en lang liste af selskaber, der er undtaget fra lempelsen, og vi vil bare gerne være sikre på, at den liste så er fyldestgørende, og det vil vi spørge ind til i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Så er der yderligere en masse ændringer i lovforslaget – andre ordførere har været inde på det – som vi sådan set er enige i.
I forhold til det her med visse kulbrintebeskattede selskaber – og det er jo beskatning af indtægt ved indvinding af olie og gas, som vi taler om her, og det er jo ikke de mindste selskaber i verden, der typisk er tale om – vil de skulle kunne udarbejde deres skattemæssige årsregnskab i fremmed valuta, og der har jeg det på samme måde som ordføreren for Dansk Folkeparti, hr. Dennis Flydtkjær, altså at vi da gerne vil spørge lidt ind til, hvad baggrunden egentlig er for det og hvor stor en byrde det er, at årsregnskaberne bliver opgjort i danske kroner, som jo er dem, vi har i Danmark, hvilket alt andet lige også gør det nemmere for os andre at følge med i, hvad for en forretning de her selskaber måtte have, f.eks. ude i Nordsøen, og hvilket også kan hænge sammen med, hvordan vi i øvrigt synes deres skatteforhold er.
Altså, det kan også give noget øget gennemsigtighed, at vi sikrer os, at det er regnskaber, som foregår i dansk valuta.
Så det er i hvert fald noget, hvor vi gerne lige vil forstå begrundelsen for, at man gør det her,
og hvor vi gerne vil have belyst, om der kan være nogle problematiske sider ved det, og så er der også de principielle aspekter i det, som hr. Dennis Flydtkjær rejser, og som jeg også synes kan være interessante at kigge lidt på i udvalgsarbejdet.
En god ting er jo de lempelige regler for godkendelse af små patientforeninger for sjældne sygdomme som almenvelgørende foreninger, så man kan få fradrag ved bidrag.
Det er jo rigtig godt, at det også kommer med, og det synes vi er superfornuftigt, og det er dejligt.
Selv om man er en patientforening og repræsenterer personer med meget sjældne sygdomme, skal det jo ikke være sådan, at man er afskåret fra de fradrag, som man ellers ville få, hvis der havde været tale om en patientforening, som havde omfattet en sygdom, som flere mennesker kan blive ramt af.
Så vi synes, det er rigtig godt, at lovgivningen der bliver ændret.
Grundlæggende har vi altså en positiv tilgang til lovforslaget, men vi har nogle spørgsmål, som vi gerne vil have udboret i udvalgsbehandlingen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-14:
Tak for det.
Vi er også grundlæggende positive.
Jeg synes jo, det er nogle fine spørgsmål, der har været rejst af både Dansk Folkeparti og Enhedslisten, og dem bakker vi op om at få belyst i en udvalgsbehandling.
Der er også lidt uklarhed, for én ting er jo den regnskabsmæssige opbygning, og den anden er oplysningspligten.
Så hvad er det, der er omfattet af det ene og det andet?
For der er jo allerede nu – så vidt jeg lige har kunnet læse mig frem til – i hvert fald i § 29, stk. 1, en undtagelse for visse af de her dele.
Så det er derfor, at det lige er et spørgsmål om, hvordan det her reelt set bliver afgrænset, og hvem der er omfattet af det.
Men det er jeg sikker på vi kommer tæt på i en udvalgsbehandling.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-14:
Det her er en god samling af lidt forskelligt og noget, som er en del af en aftale, som vi er med i, og det stemmer vi selvfølgelig for.
Jeg er meget enig med min gode kollega fra Dansk Folkeparti i det med partshøring.
Jeg synes, der er nogle ting, der skal kigges på, og den del vil vi selvfølgelig gerne have taget ud, for den tror jeg heller ikke vi kommer til at stemme for.
Til alt det her med at værdisætte og værdisætte korrekt og beskatning af elladestandere eller ikke kan jeg ikke lade være med at sige, at hvis man nu kørte den gode borgerlige løsning og fjernede registreringsafgiften på biler, ville vi jo ikke have alle de problemer med administration, bureaukrati og bøvl, og så ville danske børnefamilier kunne køre i lige så sikre og lige så gode biler som svenske og tyske børnefamilier.
Så det ønsker vi i Nye Borgerlige.
Troels Ravn (S), 2021-10-14:
Tak for ordet.
Nu skal vi behandle et lovforslag, som grundlæggende handler om at sikre gode rammer for erhvervslivet.
Forslaget går ud på ikke at pålægge erhvervslivet unødige byrder, som virksomhederne skal bruge tid og omkostninger på som følge af regler, der kunne udformes eller håndhæves enklere.
Der lægges derfor op til at foretage en række justeringer af regulering af kontrol, dokumentation og fradrag på skatteområdet.
Justeringerne kan inddeles i fire grupper.
Først handler det om justeringer af skattekontrolloven.
Her foreslås det, at arbejdet omkring oplysningsskemaer i skattekontrollen skal overdrages til Skattestyrelsen for at samle opgaven, hvor det er administrativt mest effektivt.
Samtidig foreslås det at lade visse udenlandske selskaber, der betaler skat af kulbrinte, udarbejde deres skattemæssige årsregnskab i fremmed valuta.
Herudover foreslås det at tydeliggøre straffebestemmelsen om bl.a. rettidig indgivelse af transfer pricing-dokumentation og land for land-rapporten.
For det andet indeholder lovforslaget et forslag omkring transfer pricing-dokumentation.
Transfer pricing-dokumentation er en særlig omfattende skriftlig dokumentation, som visse virksomheder skal udarbejde.
Den skal medvirke til at sikre, at multinationale koncerner ikke kan udhule den danske skattebase.
Som følge af en dom fra EU-Domstolen er det vurderingen, at de omfattende dokumentationskrav kan lempes i nogle situationer, hvor dokumentationspligten reelt ikke er nødvendig.
Det foreslås derfor, at anvendelsesområdet for den særlige dokumentationspligt lempes for visse rent nationale transaktioner.
På den måde sikres det, at transfer pricing-dokumentationen er målrettet de situationer, som udgør en risiko for skattespekulation og skatteundgåelse, samtidig med at vi altså letter de administrative byrder for erhvervslivet.
Det tredje delelement i lovforslaget handler om deleøkonomi.
Her foreslås en række mindre justeringer af beskatningsreglerne for personer, der overvejer korttidsudlejning af helårsboliger.
Justeringerne skal bidrage til et bedre overblik over de skattemæssige konsekvenser ved udlejningen.
Som det fjerde og sidste indeholder lovforslaget forslag om at bemyndige skatteforvaltningen til at fastsætte lempeligere regler for godkendelse af små patientforeninger for sjældne sygdomme som almenvelgørende foreninger, så bidragsydere kan få fradragsret for gaver til foreningerne.
På den måde er forslaget også med til at støtte foreningsarbejde for mennesker, der er berørt af sjældne sygdomme.
Skatteministeren lovede dengang at gå i dialog med de små patientforeninger for sjældne sygdomme med henblik på at finde en god løsning, og det er så det, der nu sker, og det er særdeles positivt.
Vi skal i Folketinget og fra denne talerstol altid huske på ordene, der står skrevet derude på væggen i Vandrehallen: Det er menneskers liv, der giver loven fylde.
Så med de ord støtter Socialdemokratiet forslaget her, og det samme gør Radikale Venstre.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-10-14:
Tak for det.
Lovforslaget indeholder jo mange forskellige elementer, og jeg vil egentlig bare tage et af dem ud, for der er lidt principiel karakter i det, og det er det om, at man kan lave regnskab i fremmed valuta for visse udenlandske kulbrinteskattepligtige.
Altså, hvis man driver virksomhed i Danmark, skal man ikke længere opgøre sit regnskab i danske kroner, hvad jeg ellers synes er ganske naturligt.
Det er så, hvad det er.
Men der, hvor det principielle kommer ind, er, at man skriver i lovforslaget på side 6, øverst: »Den byrde, dette er for virksomhederne, kan være en hindring for den frie etableringsret ...«
Altså, det er EU, der henvises til.
Kan det virkelig være seriøst ment, ifølge Socialdemokratiet, at det er en hindring nu, og at man ikke skal kunne drive virksomhed i Danmark, medmindre man så opgør det i yen eller australske dollars, eller hvad det kan være?
Det kan da umuligt være et EU-problem, at man i Danmark skal afregne sine ting i danske kroner.
Det er vores valuta, og det er ligesom det, man køber ind på.
Altså, jeg synes virkelig, det er principielt, hvis vi skal begynde at acceptere, at EU kan sige, at det er etableringsretten, der er udfordret, fordi man skal handle i danske kroner eller man skal føre regnskab i danske kroner.
Troels Ravn (S), 2021-10-14:
Det er ganske rigtigt, som ordføreren for Dansk Folkeparti siger, at der i forslaget her ligger, at visse udenlandske selskaber, der betaler skat af kulbrinte, kan udarbejde deres skattemæssige årsregnskab i fremmed valuta.
Altså, som socialdemokrat er jeg i forhold til det her lovforslag optaget af, at vi ikke pålægger erhvervslivet unødige byrder, som virksomhederne skal bruge tid og omkostninger på at følge og udarbejde et stort bureaukrati omkring, når vi kan håndhæve det enklere.
Og jeg synes faktisk, at det her er et godt eksempel på, at man kan gøre det, så jeg har ikke nogen problemer med det afsnit.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-10-14:
Så den socialdemokratiske ordfører kan ikke se det principielle i, at det er et problem, at vi nu pludselig anerkender, at fordi man snakker et andet sprog eller handler i en anden valuta, så skal vi bare anerkende det.
Det principielle er jo, hvorfor det så kun skal være den her kulbrinteskattepligt, det her gælder for.
Hvorfor ikke alle andre virksomheder?
Altså, skulle man ikke bare kunne indsende sit regnskab i yen eller australske dollars så?
For så er det jo nærmest en lempelse.
Eller hvorfor ikke også få den brasilianske valuta med?
Altså, det er jo det, der er det principielle.
Det kan da umuligt være en hindring for at etablere sig i Danmark, at man skal overholde, at vi har nogle ting, f.eks. at det er danske kroner, vi handler i, og at vi har et dansk sprog og andre ting.
Det er det, der er myndighedssproget.
Altså, jeg synes, det er et skråplan, hvis man går ned ad den her vej og siger, at det skulle være en hindring i forhold til EU-retten, og at man ikke kan etablere sig i Danmark, fordi man så skal opgøre noget i vores danske valuta.
Troels Ravn (S), 2021-10-14:
Altså, som jeg både sagde i talen og i mit første svar, er vi med det her lovforslag jo optaget af, at vi ikke pålægger erhvervslivet unødige byrder.
Men i forhold til de eksempler, Dansk Folkepartis ordfører kommer med her, kan vi jo i lovarbejdet efterfølgende prøve at bore nogle af de ting ud.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-10-14:
Jeg vil egentlig bare stilfærdigt bede skatteministeren om at sætte nogle ord på, give en forklaring på, hvordan det kan være et problem for den frie etableringsret, at man opgør et regnskab i dansk valuta, og om man virkelig ikke synes, det er et skråplan, hvis det skulle være en hindring for at etablere sig i Danmark.
Vil ministeren ikke lige sætte et par ord på det?
Jens Joel (S), 2021-10-14:
Tak for det, formand.
Det er jo faktisk virkelig en god dag i dag – det er en rigtig vigtig lovgivning på ryggen af en meget vigtig trepartsaftale, som handler om at sikre lærepladser til de unge mennesker, der skal være vores faglige arbejdskraft, rygraden i samfundsøkonomien, og som i øvrigt skal have gode muligheder for at få den uddannelse, de drømmer om i fremtiden.
I alt, alt for mange år – faktisk al den tid, jeg har fulgt med i politik – har der været tusindvis af unge mennesker, som ikke har kunnet finde en læreplads.
Alt for mange falder fra, fordi de ikke kan finde en læreplads.
Og det er klart, at det også hænger sammen med, at det har været den enkelte 16-17-åriges ansvar at skaffe en læreplads.
Jeg tror, de fleste ville kunne se, at det ville man nok ikke købe, hvis det var i gymnasiet, man sagde til 3. g'erne: Desværre, du er selv ansvarlig for at finde en plads i 3. g, ellers må du falde fra.
Og der har vi en meget stor opgave i som fællesskab at løfte det og sikre, at der er lærepladser nok.
Med trepartsaftalen her og med den lovgivning, vi behandler i dag, sikrer vi, at ansvaret for at finde lærepladser nok placeres på skolerne, altså hos fællesskabet – selvfølgelig sådan, at man stadig væk, hvis man selv finder en læreplads, kan gå efter den.
Det er ikke sådan, at de unges initiativ eller mulighed for at vælge på den måde begrænses, men dem, der har brug for en hjælpende hånd til at finde en læreplads, skal også have den.
Vi sætter måltal for, at der skal være 60 pct. af eleverne, der har en læreplads allerede i 15. undervisningsuge på anden del af grundforløbet, og i 20. uge skal det være 80 pct. af eleverne.
Og vi siger, at skolerne skal lave et lærepladsopsøgende arbejde, og i øvrigt at de faglige udvalg skal bistå med det her.
Og apropos det med praktikpladser og lærepladser slår vi også fast, at det faktisk nu hedder lærepladser, fordi det handler om erhvervsuddannelserne, og der skal vi alle sammen lige lære efter i mange år at have sagt praktikpladser og/eller lærepladser i én skøn forvirring, at så hedder det nu lærepladser.
Og det synes jeg faktisk er rigtig godt.
Så det er svært at finde noget at være sådan rigtig utilfreds med i den aftale, der er lavet.
Og jeg synes, vi kan være glade for, at parterne har fundet sammen, og at vi her i Folketinget forhåbentlig også finder sammen om at gøre den trepartsaftale til virkelighed.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-14:
Minkskandalen
: En regering, der brød loven, vidste, at den brød loven, og fortsatte med at bryde loven.
Og så står vi her og skal behandle en sag, som handler om, hvornår minkavlerne skal beskattes.
Men de bliver beskattet af nogle penge, som de ikke har set noget som helst til endnu.
De har jo ikke fået de her erstatninger endnu.
Og så har vi et lovforslag her, hvor man siger: Jamen når I engang får dem, skal I beskattes på det og det og det tidspunkt.
Fint nok!
Det var sådan nogle ting, som vi faktisk gerne så at der blev sat ind i den aftale, dengang man lavede den op mod jul sidste år.
Men dér var der mange, der havde travlt med at komme på juleferie, så sådan nogle ting her fik man ikke lige styr på.
Så er det ret flot og offensivt, at nogle partier står og siger: Jamen det er vigtigt, og nu er det godt, vi får det her, for nu får vi styr på det, og det er vigtigt for os, at der kommer styr på det.
Da vi sad der i forhandlingslokalet, kunne man have fået styr på de her ting.
Man kunne have krævet, at der var en ordentlig aftale for de her minkavlere på alle områder; en aftale, som var gennemarbejdet, så vi ikke kom til at stå med det her makværk, som vi skal til at stemme igennem efterfølgende.
Men det ville man ikke.
Nu er der så et lovforslag, hvor minkavlerne kan bestemme, om de skal beskattes det ene eller det andet år.
Det ser vi sådan set som positivt, og derfor kommer vi selvfølgelig til at stemme for det her lovforslag, men jeg må også sige: Det er jo et lovforslag, som aldrig nogen sinde burde være blevet til et selvstændigt lovforslag, for det burde selvfølgelig have været en del af den minkaftale; man burde ikke have forladt den, og man burde ikke have sat sin underskrift på den aftale, før de her ting var på plads.
Så minkskandalen bliver ved med at give.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-10-14:
Tak for det.
Vi taler meget i disse år om, hvor meget vi har brug for dygtige håndværkere og andre med erhvervsuddannelser, og med god grund, for der er masser af opgaver, som skal løses, og det er jo en fornøjelse at se, hvordan håndværkere kan løse opgaverne.
Jeg har netop haft en tømrer til bygge et gelænder til en eksisterende trappe, og det er jo næsten trylleri, når man ser, hvordan form og funktion dukker op af træet.
Lovforslaget udmønter en del af »Trepartsaftalen om flere lærepladser og entydigt ansvar« fra den 21. november 2020, selv om der i fremsættelsestalen faktisk står 2021.
Men så hurtige er vi nok trods alt ikke.
Aftalen har fokus på, som navnet også siger, at sikre flere lærepladser og placere et entydigt ansvar.
Det er vigtigt, at hele ansvaret for at finde lærepladser ikke udelukkende ligger på den enkelte unges skuldre.
Hvis vi gerne vil gøre det mere attraktivt at vælge en erhvervsuddannelse, bliver vi nødt til at gøre mere, for at man som ung kan vælge ud fra ens lyst og evner og ikke ud fra, om man er god til at overbevise en mester om, at man skal have en læreplads.
Man behøver jo ikke at være udadvendt og en god sælger for at blive en god murer.
Vi bliver nødt til at sige, at der skal være en voksen, som tager over, når det bliver svært.
Derfor er det også rigtig godt, at der med den her aftale lægges et entydigt ansvar på erhvervsskolerne for at hjælpe med at finde praktikpladser – nej, lære pladser, beklager, jeg prøver også at lære det – og dermed lægges der også et ansvar på de faglige udvalg.
Jeg har også en klar forventning om, at kommuner og erhvervsorganisationer påtager sig et øget ansvar for at medvirke til, at det lykkes at finde relevante lærepladser.
Der er jo også i lovforslaget afsat midler til projekter vedrørende lærepladsunderstøttende tiltag.
Derfor støtter Dansk Folkeparti lovforslaget.
Rune Lund (EL), 2021-10-14:
Uagtet hvad man måtte mene om indholdet i forskellige hjælpepakker, er det Enhedslistens opfattelse, at det her lovforslag tilsyneladende skaber en fornuftig teknisk klarhed omkring tidspunktet for beskatning af hjælpepakker, og derfor er Enhedslisten positivt indstillet over for lovforslaget.
Morten Bødskov (S), 2021-10-14:
Det kan jeg godt.
Det er sådan, at der faktisk allerede i dag – jeg tror også, hr. Lars Boje Mathiesen var inde på det i dag – er udenlandske selskaber eller virksomheder, der er begrænset skattepligtige i Danmark, som allerede kan afregne i fremmed valuta.
Og det, som vi jo så sikrer med det her, er, at de virksomheder, der eksplicit beskattes efter, kan man sige, kulbrinteskattepligten her, nu ligestilles med det.
Og som det fremgår af lovforslaget, er vurderingen, at det her kan betyde, at det for virksomhederne kan være – kan være – en hindring for den frie etableringsret.
Det er med til at tiltrække danske arbejdspladser, investeringer i Danmark, og det her er med til at gøre hverdagen lidt lettere for de virksomheder, som jo rent faktisk beskæftiger rigtig mange mennesker.
Så jeg synes godt, vi kan give dem den håndsrækning.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-10-14:
For det nye er jo, at man pludselig henviser til EU-lovgivning og den frie etableringsret.
Det er nyt – at man simpelt hen gør det, fordi EU næsten har vredet armen om på os og siger, at alle selskaber kan registrere sig i Danmark, og så må de jo opgøre det i den valuta, de nu synes er mest spændende og uigennemsigtig for de danske myndigheder at kunne læse med i.
Altså, kan man ikke se, at det er et skråplan?
Det handler ikke om, om der er nogle undtagelser – det kan vi jo som Folketing vælge at gøre, hvis vi vil, men at det er imod den fri etableringsret, det er noget andet.
Og det var det, jeg bad ministeren om at svare på i første omgang, og nu kan man jo så få et forsøg mere.
Morten Bødskov (S), 2021-10-14:
Vi kan sagtens udbygge det, vi mener med det, der står i lovforslaget – altså, hvordan det kan være, at den byrde, som jeg grundlæggende mener det her er for de selskaber, kan være en hindring for den frie etableringsret.
Det kan vi sagtens udbygge i et udvalgssvar – jeg kan forestille mig, at Dansk Folkeparti stiller spørgsmålet.
Men grundlæggende handler det her jo om, at vi gerne vil sikre, at de virksomheder, som etablerer sig her, og som beskattes efter kulbrinteskattelovens § 3, får den mulighed, som andre virksomheder også har.
Det handler om at gøre hverdagen og etableringsmulighederne lettere for dem.
Troels Ravn (S), 2021-10-14:
Tak for ordet.
Forslaget her handler om at klargøre og fastlægge beskatningen af den kompensation og de erstatninger, som er blevet udbetalt til minkerhverv og følgeerhverv i forbindelse med covid-19-sundhedskrisen.
Konkret handler det om at modvirke den usikkerhed, der på nuværende tidspunkt er omkring, hvornår der skal ske beskatning af beløb modtaget i forbindelse med hjælpepakker og forskud på erstatninger og kompensationer modtaget som følge af det midlertidige forbud mod hold af mink.
I Socialdemokratiet mener vi, at det er grundlæggende vigtigt, at der er sikkerhed og forudsigelighed om beskatningstidspunktet af disse beløb.
Det foreslås, at modtagerne selv kan vælge beskatningstidspunktet for deres kompensation, og det betyder, at de kan vælge mellem at medregne beløbet til beskatning i det år, hvor beløbet er modtaget, eller at udskyde beskatningen til det indkomstår, hvor der træffes afgørelse om retten til beløbet.
På den måde får modtagere af foreløbigt udbetalte beløb i henhold til covid-19-hjælpepakker og foreløbig kompensation som følge af forbuddet mod at holde mink en valgret.
Derudover foreslås det at muliggøre, at andelsforeninger med minkavlere som medlemmer kan opretholde adgangen til at blive beskattet som andelsforeninger i perioden frem til, at der træffes afgørelse om erstatning eller kompensation til foreningerne.
Konkret betyder det, at det bliver muligt at fravige kravet i kooperationsbeskatningslovgivningen om, at omsætningen med ikkemedlemmer ikke væsentligt må overstige 25 pct. af den samlede omsætning.
Med muligheden for at fravige dette krav sikrer vi, at disse erhverv ikke beskattes utilsigtet hårdt.
Det er vigtigt for Socialdemokratiet at sikre, at dansk erhvervsliv, danske virksomheder og danske arbejdspladser kommer godt ud på den anden side af coronakrisen, og derfor bør vi også imødekomme de skattemæssige udfordringer, som er blevet rejst i forbindelse med udbetaling af kompensationer efter covid-19-hjælpepakkerne.
Det gør vi med det her lovforslag, som alt i alt skaber sikkerhed og forudsigelighed omkring beskatningstidspunktet for disse kompensationsbeløb, og vi sikrer, at en lang række følgeerhverv til minkavlere ikke beskattes utilsigtet hårdt. Socialdemokratiet støtter derfor forslaget, hvilket Radikale Venstre også gør.