runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-31:
Man opererer jo i konkurrenceretten normalt med det, man kalder substitution, altså om der er et alternativt produkt, og der er jo nogle virksomheder, som er blevet så store og dominerende på deres marked, at man kan sige, at der ikke er noget.
Nu er det ikke så tit, jeg siger noget positivt om EU, men jeg synes f.eks., det var godt, dengang EU-Domstolen gik ind og sagde til Microsoft, at det ikke duer, at de bundler deres styresystem Windows og browsersystem.
For det ødelagde browsermarkedet, og det gjorde, at der ikke var nogen virksomheder, der udviklede browsere, fordi alle brugte Windows.
Og det samme er tilfældet her, altså at man, hvis man ikke går ind og stiller nogle krav til Facebook for at sikre ytringsfriheden, også for folk, der siger noget, som hr. Alex Vanopslagh og andre, måske også jeg, ikke gider at høre, så begrænser den frihed, som faktisk burde være de liberales udgangspunkt.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-05-31:
Det er rigtigt, at man har retten til at ytre sig frit, men man har jo ikke retten til at ytre sig frit på andre mennesker eller andre virksomheders platforme imod de politikker, de fastsætter.
Altså, det er jo ikke en ret, man har, og jeg tror også lige, man skal holde tungen lige i munden, inden man tænker, at der kan sidde nogle alvidende væsener nede i Bruxelles eller for den sags skyld herinde, der så kan definere, at det her er en monopollignende tilstand, og at det, hvis vi ikke regulerer det, ikke går væk.
Det er de færreste, der mener, at Microsoft i dag har en dominerende position.
Facebook havde det måske for nogle år siden, og i dag har TikTok i løbet af et år fået langt flere brugere end Facebook, og færre og færre gider dette medie.
Så der er jo en rivende udvikling i verden, der gør, at man som politiker ikke bare kan sidde og sige, at man nu ved, hvilket produkt der skal reguleres for at ophæve en monopollignende tilstand.
Benny Engelbrecht (S), 2023-05-31:
Jeg vil tillade mig at parafrasere hr. Alex Vanopslaghs egen landsmødetale og sige, at det i ordførertalen i dag lyder, som om man har en overdreven kriseretorik, altså det, hr. Alex Vanopslagh anklagede regeringen for at have.
Sandheden er jo, at vi godt kan mærke, at Liberal Alliance godt kan mærke, at der er en sko, der trykker, ligesom regeringen også kan mærke, at der er en sko, der trykker.
Vores analyser kan være forskellige, og vores løsningsmodeller kan være forskellige.
Men er det ikke urimeligt med den tale, som hr. Alex Vanopslagh netop har holdt, at anklage regeringen for at have en overdreven kriseretorik, når vi netop kan se, at der er et behov for at lave reformer af samfundet for at kunne sikre, at vi kan levere de løsninger i fremtidens velfærdssamfund, altså det velfærdssamfund, som hr. Alex Vanopslagh selv har defineret som noget, der befinder sig i den terminale fase?
Martin Lidegaard (RV), 2023-05-31:
Jeg tror, de fleste er klar over, hvor Danmarksdemokraterne og Radikale Venstre kigger lidt forskelligt på tingene.
Men et område, som jeg faktisk synes er lidt uoplyst i vores indbyrdes relationer, er det, man kunne kalde for hele velfærdsområdet.
Nu har jeg jo spurgt nogle af de andre partier, hvordan de gerne vil prioritere det meget store ekstra råderum, vi har fået, og hvor vi er optaget af, at vi også får investeret lidt ind i fremtiden i børn og unge.
Jeg er lidt nysgerrig på at høre, hvordan Danmarksdemokraterne og fru Inger Støjberg tænker det – især fordi vi ved, at nogle af de steder, hvor børn og unge måske trives mindst og måske også får stillet færrest ressourcer til rådighed i form af daginstitutioner, skoler og personale, faktisk er i nogle af de områder, hvor der er mere tyndt befolket end i Danmarks byer, hvilket jeg ved ligger fru Inger Støjberg meget på sinde.
Derfor er der for os en eller anden kobling imellem at prøve at tænke ud over de større byer i Danmark og så også kunne tænke på børn og unge – herunder erhvervsskolerne i øvrigt – som befinder sig uden for de store byer.
Inger Støjberg (DD), 2023-05-31:
Hvis vi – ud over forsvaret, og det tænker jeg ligesom er en sag for sig – skal kigge på velfærdsområdet og også uddannelsesområdet, tror jeg overraskende nok, det fornemmer jeg ud fra nogle af de samtaler, vi faktisk har haft, at der er en fælles erkendelse af, at der er nogle skævheder i Danmark, der gør, at det f.eks. er svært at tage en uddannelse, hvis man bor væk fra nogle af de store byer.
Der kan man sige, at ondt jo bare er blevet værre, siden SVM-regeringen er kommet til og har aflyst de her udflytninger af velfærdsuddannelser.
Så det er helt klart, at det, at der er uddannelser i hele landet, er en topprioritet for os, for det er med til både at skabe liv, men også skabe vækst og udvikling, og at man i høj grad også kan tiltrække den arbejdskraft, som der er så stort behov for i Produktionsdanmark.
Man kan jo rent faktisk se det de steder, hvor der f.eks. ligger et lærerseminarium, og hvor der er gode erhvervsskoler og sådan noget, at der jo er en del af de unge, der selvfølgelig bliver der.
Martin Lidegaard (RV), 2023-05-31:
Det her er starten på en interessant samtale.
For vi synes nok ikke, det er en god idé at lukke velfærdsuddannelser eller uddannelsespladser i byerne for at flytte dem ud.
Det tror vi er svært.
Men til gengæld vil vi gerne tilføre langt flere midler til velfærdsuddannelser, som så bliver relativt dyrere pr. uddannelsesplads derude.
Vi synes også, det er vigtigt; vi vil bare nødig have, at det sker på bekostning af det samlede antal uddannelsespladser.
Det kræver så også – nu har jeg brugt de her 100 kr. som eksempel – at vi bruger nogle flere penge, end vi har været vant til, på at investere i børn og uddannelse, også uden for de større byer.
Inger Støjberg (DD), 2023-05-31:
Ja, det kan godt være, det er svært, men det kan godt lade sig gøre.
Hvis man nu f.eks. kigger på bioanalytikeruddannelsen, laborantuddannelsen i gamle dage, er den flyttet til Hjørring.
Der er et større optag nu, end der var tidligere, men det er selvfølgelig, fordi man i Hjørring også har lavet en campus; man har i den grad sikret, at der er et uddannelsesmiljø, for det følger jo selvfølgelig med, at der også skal være et uddannelsesmiljø og et spændende ungdomsmiljø at leve i.
Så på den måde kan man godt gøre det, hvis man flytter flere velfærdsuddannelser ud.
Og så mener jeg i øvrigt godt, at der også kan ligge enkelte velfærdsuddannelser i nogle lidt mindre byer, hvor der ikke behøver at være en campus.
Vi kan komme ind på senere, hvad det kunne være.
Maria Durhuus (S), 2023-05-31:
Fru Inger Støjberg annoncerer i sin tale mange ting, som bl.a. Venstre har gjort og regeringen har gjort og andre partier har gjort.
Jeg hørte før valget, at Danmarksdemokraternes principprogram ville blive præsenteret lige efter valget.
Derfor er jeg lidt nysgerrig på, om det er kommet, eller om det er på vej.
For jeg har rigtig svært ved, når jeg hører ordføreren tale, helt at få greb om, hvad det er, Danmarksdemokraterne så vil bidrage med.
Inger Støjberg (DD), 2023-05-31:
Det er egentlig utroligt, at det er svært at få greb om, i og med at Socialdemokratiet i høj grad har defineret sig op imod Danmarksdemokraterne ret længe, synes jeg.
Så på den måde må der da være noget, som sidder fast.
Når det er sagt, er det rigtigt nok, at vi arbejder på et principprogram.
Nu ved jeg ikke, hvor mange principprogrammer spørgeren sådan har læst igennem fra andre partier, men det kan spørgeren selvfølgelig prøve at svare på.
Hvor mange principprogrammer har spørgeren sådan egentlig læst igennem fra andre partier?
Vi skal nok komme med vores, det er ikke det.
Men har spørgeren læst Nye Borgerliges principprogram?
Har spørgeren læst Venstres og Konservatives principprogram?
Maria Durhuus (S), 2023-05-31:
Nu lyder det nok lidt nørdet, når jeg vil sige: Ja, det har jeg.
Jeg har dog ventet på Danmarksdemokraternes, eftersom det også var en meget særlig valgkamp at være i med kandidater, der jo ikke vidste, hvad politikken var.
Derfor efterlyste jeg det bare, i forhold til om principprogrammet var kommet.
Men som mit opfølgende spørgsmål vil jeg egentlig gerne spørge fru Inger Støjberg til den her reformalliance, som Danmarksdemokraterne jo så også er gået ind i.
Jeg hørte, at Danmarksdemokraterne og ordføreren sagde, at Arnepensionen havde Danmarksdemokraterne ikke noget problem med.
Inger Støjberg (DD), 2023-05-31:
Altså, de her spørgsmål virker som sådan lidt forproducerede, men jeg har jo allerede ved partiets præsentation sagt, at Arnepensionen ikke er noget, der er groet i min have; men omvendt er det også vigtigt, at der ikke hele tiden bliver ændret på tilbagetrækningsordninger, og at der er sådan en rimelig klarhed om, hvornår man kan trække sig tilbage.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-31:
Tak, formand.
Vi var jo nogle, som meget helhjertet forsvarede fru Inger Støjbergs handlen som minister, da hun konsekvent sørgede for, at alle mindreårige piger blev adskilt fra deres ældre ægtemænd, når de kom hertil.
Vi brugte en hel del kapital på sådan set at forsvare fru Inger Støjberg, der jo så endte med at ryge et par måneder i fængsel.
Efterfølgende havde vi så nok en forventning om, at fru Inger Støjberg stadig væk ville støtte den praksis, som vi andre støttede at fru Inger Støjberg havde, altså det her med, at alle asylpar, der kommer til Danmark, hvor den ene er mindreårig, skal adskilles.
Men forleden dag, da vi så i Dansk Folkeparti havde fremsat det forslag, noterede jeg mig bare, at fru Inger Støjberg, eller i hvert fald nogle af dem, hun havde sendt herned, for hun var her vist ikke, erklærede sig imod det forslag.
Altså, den praksis, som fru Inger Støjberg førte som integrationsminister i forhold til piger og asylpar osv., ville vi gerne opløfte til lov, sådan at en ny integrationsminister ikke skal et par måneder i fængsel.
Men så stemmer fru Inger Støjberg imod.
Hvordan hænger det sammen?
Inger Støjberg (DD), 2023-05-31:
Det hænger sådan sammen, hr. Morten Messerschmidt, at den praksis, som jeg førte i sin tid, stort set er den, der er blevet indført ved lov i Folketinget siden hen.
Det stemte Dansk Folkeparti i øvrigt også selv for.
Jeg tror, det var 83 eller 86 pct. af Folketinget, der stemte for i sin tid.
Og det betyder jo nemlig, at alle bliver skilt ad.
Men hvis der nu f.eks. kommer et ukrainsk par, hvor hun er 17 år og han er 18 år, så sker der dog en individuel vurdering.
Og, hr. Morten Messerschmidt, jeg har intet imod, at man så får lov til at bo sammen.
Men jeg har meget imod, at man skal bo sammen, hvis det er en 32-årig og en 16-årig eller en 17-årig – så har jeg meget imod det.
Og så bliver man netop adskilt.
Så det er jo altså et falsum, når Dansk Folkeparti ligesom har forsøgt at sige – det har jeg godt set – at nu bliver der slækket.
Det gør der ganske enkelt ikke; det der er et falsum.
Med den regering, vi har nu, kommer vi forhåbentlig selv i regering på et tidspunkt, og så vil jeg gerne forsvare regeringens politik.
Men når det er sagt, tror jeg da, at der her i valgkampen faktisk var mange, der fornemmede, at det lige præcis var dem, der skulle have et lønløft.
Og jeg hørte ikke sådan lige under valgkampen, når statsministeren sagde, at der var mere i løn til mange, hvem det var, for man kunne ikke lige definere det.
Men jeg hørte ikke, at man sagde, at samtidig med det skærer vi lige ned andre steder eller sådan noget.
Det var et reelt lønløft, man gik ud og lovede.
Så derfor kan man sige, at nogle af de ting, der sker nu, jo er lidt på falske forudsætninger.
Victoria Velasquez (EL), 2023-05-31:
Ja, nogle kan arbejde i længere tid, men vi kan jo også tydeligt se, at mange ikke kan blive ved med at arbejde til, de er oppe i 60'erne og oppe i 70'erne, og jeg synes, det er uretfærdigt, at det skal være de mennesker, der skal betale for, at vi investerer i velfærden.
Et andet sted, hvor vi kan se, at uligheden slår igennem i pensionsårene, er i forhold til uligeløn, og der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ordføreren mener om, at regeringen vil give et lønløft ved at skære på kommunerne – det har vi lige set med økonomiaftalerne – og at regeringen dermed siger til sosu'en, sygeplejersken, pædagogen og de andre: Du kan godt få mere i løn, men du kommer til at miste en kollega.
Inger Støjberg (DD), 2023-05-31:
Man kunne jo med fordel måske have læst vores finanslovsudspil, for der ville man støde på en hel række forslag til reformer, som vi rent faktisk synes ville være relevante at gå i gang med.
Det er bl.a. en skattereform, der sænker skatten på de laveste indkomster, så det bedre kan betale sig at arbejde, og det er en reform, der gør, at ikkevestlige indvandrere i højere grad kan komme ud på arbejdsmarkedet, nemlig en ydelsesreform.
Vi vil gerne kigge på beskæftigelsesindsatsen, og det fornemmer jeg man bredt vil i Folketinget, så vi får noget af det bureaukrati væk, som der jo ligger i jobcentrene i dag, og så man som ledig hurtigere kan komme i arbejde.
Vi kunne også rigtig godt tænke os at kigge på en reform af erhvervsstøtteordninger, hvilket jeg også tror vi kunne være enige om at få kigget på.
Så der er en lang række reformer, vi gerne vil være med til at kigge på nu og her, og jeg forstår jo også, at der er en hel alliance omkring reformer nu.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-05-31:
Det er jo populært med de alliancer, ligesom det er populært med Liberal Alliance.
Men lad det ligge.
Et område, som ordføreren ikke nævnte, men som jeg er lidt nysgerrig efter at høre hvor Danmarksdemokraterne står i forhold til, er i forhold til udenlandsk arbejdskraft.
Inden folketingsvalget havde jeg den klare fornemmelse, at fru Inger Støjberg gik ind for at sænke beløbsgrænsen og gøre det nemmere at hente udenlandsk arbejdskraft til Danmark.
Er det stadig væk partiets holdning den dag i dag?
Inger Støjberg (DD), 2023-05-31:
Vi er på ingen måder bange for udenlandsk arbejdskraft.
Så længe man er her på helt almindelige arbejds- og lønvilkår, er man sådan set velkommen til at komme her og arbejde.
Men lige så klart er det jo, at vi skal være meget skarpe på, at man, den dag, hvor man så ikke længere har et arbejde, selvfølgelig skal forlade landet.
Det er ikke et socialkontor, vi driver.
Vi driver et land, hvor man skal arbejde, og hvor man skal tjene sine egne penge, og det skal man i høj grad, hvis man kommer udefra.
Per Larsen (KF), 2023-05-31:
Tak for det, og tak for en god tale med mange synspunkter.
Jeg bemærkede noget om det med at tage patent på, at man meget gerne vil have en advokatundersøgelse af hele minkforløbet i forhold til Mette Frederiksens ageren der.
Det er jeg ikke helt sikker på at Danmarksdemokraterne er alene om.
Det krav har vi bestemt også haft.
Men bortset fra det vil jeg sige, at både fru Inger Støjberg og jeg er valgt i Nordjylland, og det er vi jo glade for.
Vi har nogle af de samme problemer, som vi har i resten af landet, nemlig at der er stor mangel på arbejdskraft.
Det betyder bl.a., at ældre, som har behov for pleje, bliver lagt tidligt i seng om aftenen, fordi der simpelt hen ikke er personale nok til, at man kan fylde vagterne ud.
På samme måde er der også mange af dem, som bliver taget sent op om morgenen, så de simpelt hen ligger længe og sådan noget.
Derfor handler det om, at vi prøver at have så meget arbejdskraft på arbejdsmarkedet som overhovedet muligt, for de private virksomheder mangler jo også arbejdskraft.
Jeg synes jo bare et eller andet sted, at det er lidt uhensigtsmæssigt, at man sender folk tidligt på pension, selv om de ikke fejler noget.
Har Danmarksdemokraterne det med som ultimativt krav, hvis der skulle vise sig at være 90 mandater efter et valg?
Inger Støjberg (DD), 2023-05-31:
Det er rigtigt, at allerede ved præsentationen af partiet nævnte jeg, at Arnepensionen var noget af det, vi tog til os.
Det er ikke en idé, der er vokset i min have, men når vi har at gøre med pensionsområdet, og hvornår man kan trække sig tilbage, synes jeg, det er afgørende, at det ikke er noget, der bliver ændret hele tiden.
Det, der er ved Arnepensionen, er, at det er en lav ydelse.
Så det er også noget, man selv har valgt og virkelig prioriteret.
Så hvis man er kommet meget tidligt ud på arbejdsmarkedet, har jeg det sådan set o.k. med, at man så også trækker sig tilbage tidligere, især når ydelsen er så lav, som den er på Arnepensionen.
Det ændrer jo ikke på, at vi godt vil være med til at kigge på, om man kan få skruet pensionsområdet bedre sammen.
Forudsætningen er bare, at man skal kunne trække sig tilbage i det øjeblik, hvor man er nedslidt.
Det må være sådan helt essentielt.
Per Larsen (KF), 2023-05-31:
Det er jo netop ikke noget krav i forhold til Arnepensionen.
Jeg har det bare sådan personligt, for der går ikke ret lang tid, før jeg sådan set kan være berettiget til Arnepension, at det synes jeg sådan set er ganske urimeligt, for jeg fejler ikke noget.
Men hvilke andre håndtag er det så, at Danmarksdemokraterne vil skrue på for at øge arbejdsudbuddet?
For vi har jo stadig væk problemet med mangel på arbejdskraft både i det offentlige og på det private arbejdsmarked.
Inger Støjberg (DD), 2023-05-31:
Jeg er meget, meget glad for, at hr. Per Larsen ikke vil trække sig tilbage nu.
Jeg ville da komme til at savne hr. Per Larsen som medkandidat oppe i det nordjyske og også her i Folketinget, hvis vi skulle være heldige at blive valgt begge to.
Som jeg nævnte før til hr. Alex Vanopslagh, kunne vi godt tænke os at kigge på en skattereform, der sænker skatten på de laveste indkomster, så det bedre kan betale sig at arbejde.
Vi vil rigtig gerne kigge på en ydelsesreform, der gør, at vi sænker ydelserne for ikkevestlige indvandrere, og en beskæftigelsesindsatsreform, hvor man får kigget på noget af det bureaukrati, der er.
Det er bare for at nævne nogle af dem.
Victoria Velasquez (EL), 2023-05-31:
Tak for det.
Jeg synes, det er meget alvorligt, at regeringen spiller lønmodtagere ud mod hinanden, nemlig dem, som er syge og nedslidte, og de lønmodtagere, som har haft et rigtig langt arbejdsliv.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Danmarksdemokraterne mener pensionsalderen skal være, og hvad Danmarksdemokraterne mener om, at regeringen på den måde spiller lønmodtagere ud mod hinanden og gør det til et enten-eller ved, at de nu foreslår at tage seniorpensionen og seniorjobbene.
Inger Støjberg (DD), 2023-05-31:
Altså, jeg har meget dårlig erfaring med ligesom at være overdommer i forhold til regeringen, men jeg kan sige, hvad vi selv vil.
Det velfærdsforlig, der blev lavet i sin tid, er jo altså det, der finansierer vores velfærdssamfund fremadrettet, og derfor er det også vigtigt, at pensionsalderen stiger i forhold til levealderen.
Det er jo klart, at vi ikke kan arbejde til, at vi er 90 eller 100 år, så der er jo altså også en top på et tidspunkt – det er klart.
Men når det er sagt, synes jeg, at det helt afgørende jo er, hvis vi kigger på pensionsområdet sådan helt generelt, at hvis man er nedslidt, skal man ikke være på arbejdsmarkedet længere.
Det er jo derfor, at vi også har sagt, at vi synes, at Arnepensionen skal forblive.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-31:
Fru Inger Støjberg blev dømt ved Rigsretten for ikke at foretage en individuel vurdering, hvilket dermed betød, at alle par, hvor pigen var mindreårig, skulle skilles ad.
Så fremsætter Dansk Folkeparti det forslag, at den praksis, som fru Inger Støjberg ulovligt administrerede efter, skal lovliggøres, for vi vil gerne forhindre, at fru Inger Støjberg skal bruge mere tid i fængsel.
Men så stemmer fru Inger Støjbergs parti imod, og det er det, vi ikke forstår.
Inger Støjberg (DD), 2023-05-31:
Nej, jeg kan sige, at sådan bliver det ikke.
Jeg er ikke kandidat til noget, hverken internationalt eller nationalt.
Når det er sagt, er det jo altså simpelt hen også bare en superunderlig logik, Venstre nu er rejst i byen med.
For det er, som om man, hvis man ikke har et flertal, så lige så godt kan kapitulere og slå sig sammen med Socialdemokraterne.
Man har solgt hele butikken for så at få lov til at gå og sætte varer på hylderne – vel at mærke nogle varer, som ingen af jer vil have.
Jeg har f.eks. aldrig hørt om nogen, der har efterspurgt, at store bededag skulle afskaffes.
Man sætter varer på hylderne i en butik, man bare har solgt.
Altså, så kæmp dog med os blå i stedet for; det er da den rette vej.
Anders Kronborg (S), 2023-05-31:
Jeg har bemærket, at man i Danmarksdemokraterne, også de gode kollegaer, jeg har arbejdet sammen med fra Danmarksdemokraterne, er lidt i gang med at se på, om man kan komme med i nogle forlig og nogle aftaler osv.
Og der kunne jeg godt tænke mig at spørge fru Inger Støjberg: Hvis nu der bød sig en mulighed i forhold til den der meget brede landbrugsaftale, som vi har indgået herinde i Folketinget, fra Nye Borgerlige hen over midten og helt ud til Enhedslisten, var det en invitation, som fru Inger Støjberg ville tage imod?
Inger Støjberg (DD), 2023-05-31:
Vi indgår i de aftaler, som vi kan se os selv i, og vi kommer ikke til at kunne se os selv i en CO 2 -afgift på landbruget.
Det sagde vi før valget, og det står vi selvfølgelig fast på.
Det kan man i øvrigt også se i vores historik, om end den er lidt kort – det vedgår jeg.
Men vi er jo både med i aftalen om vinterhjælp, som er fra før valget, inflationshjælpen, SSA-aftalen, uddannelsesparathedsaftalen, hvor man afskaffede det, aftalen om arbejdsmiljø og Ukrainefonden – bare for lige sådan at nævne dem i flæng.
Nu skal vi jo i gang med forsvarsforligsforhandlingerne, og der kan jeg bestemt også godt se Danmarksdemokraterne, for vi er et borgerligt parti, og jeg ser os helt bestemt også som en del af et kommende forsvarsforlig.
Anders Kronborg (S), 2023-05-31:
Jeg vil gerne lige blive ved landbruget, for der er jo rigtig mange arbejdspladser, også ovre i det jyske, hvor både fru Inger Støjberg og jeg selv er valgt.
Noget af det, jeg synes er det geniale i forhold til den brede landbrugsaftale, som vi har indgået i fællesskab, er jo netop, at vi har aftalt bindende mål med hinanden.
Det vil sige, at hvis vi ikke kommer i mål med de teknologiske løsninger, skal vi søge nye veje.
Og det, jeg lidt forstår på fru Inger Støjberg, er, at fru Inger Støjberg gerne vil kapitulere i forhold til de bindende mål, hvor man siger, at det er lidt ligegyldigt, om vi når det i 2030, i 2032, i 2035 eller i 2040.
Men vil fru Inger Støjberg ikke anerkende, at det med at lave bindende aftaler med hinanden om at nå nogle mål faktisk er progressivt i forhold til den grønne omstilling?
Inger Støjberg (DD), 2023-05-31:
Altså, nu har jeg godt nok ikke nævnt 2040, men det er rigtigt nok, at jeg har nævnt 2032 og 2035 – det er helt rigtigt; det har jeg.
Men det, der er det afgørende, er jo, at vi stadig væk skal have et landbrug.
Det er jo ikke sådan, at vi holder op med hverken at spise kød eller drikke mælk.
Jo, det kan man godt i Danmark, men så vil det bare blive produceret et andet sted.
Og tror hr. Anders Kronborg, at det bliver bedre af det i forhold til klimaet og miljøet?
Nej, det kan jeg godt røbe at det ikke gør, tværtimod.
Det er bare det, jeg advarer imod at man går ind og ødelægger.
Signe Munk (SF), 2023-05-31:
De fik mig til at trække på smilebåndet.
Men det, jeg gerne vil spørge fru Inger Støjberg om, er en lidt mere alvorlig sag.
Det er sådan, at når man ser på seniorpensionen, så bliver den mestendels tildelt i de kommuner, vi kalder yderkommunerne, eller i mangel af bedre landdistriktskommunerne.
Det er en ret stor bekymring hos SF, at vi har en regering, der går så målrettet efter at forringe seniorpensionen, forringe nedslidte danskeres mulighed for at komme tidligere på pension end folkepensionen.
Derfor vil jeg høre, om det er en bekymring, fru Inger Støjberg deler.