runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Pertou Mach (EL), 2024-02-07:
Man skal virkelig grave dybt for at finde troen på, at det kan lade sig gøre.
Alle siger, at bosættelserne er en hindring for fred.
EU har en associeringsaftale med Israel, hvori der står, at Israel skal overholde menneskerettighederne.
Det er en del af aftalen.
Mener ordføreren, at handelspolitik står hævet over menneskerettighederne?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-07:
Jeg gentager gerne, at jeg synes, det er ganske fornuftigt, at den handelsaftale, som EU har indgået, gælder for Israel, og at den ikke gælder for varer fra bosættelserne.
De kan ikke mærkes med, at de kommer fra Israel.
Der er rigtig meget, der skal ske, og det betyder jo også, at Hamas og andre, der sympatiserer med Hamas, også anerkender staten Israels ret til at eksistere, for det er jo tilfældet i dag, at det vil de simpelt hen ikke.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-07:
Der er i den grad brug for, at der her og nu bliver indgået en våbenhvile.
Men på bare lidt længere sigt skal der være en holdbar fred, og det kræver jo etablering af en selvstændig og levedygtig palæstinensisk stat.
Både israelere og palæstinensere skal kunne leve i tryghed bag sikre grænser, og en tostatsløsning kræver jo indlysende nok, at der etableres en palæstinensisk stat med udgangspunkt i Gaza og Vestbredden.
Det kræver jo også, at Israel anerkender, at Vestbredden rent faktisk er besat palæstinensisk område, men hver dag undergraver Israel dannelsen af en palæstinensisk stat gennem en aggressiv bosætterpolitik på Vestbredden.
Hver dag udvides eksisterende bosættelser, og der er konstant nye bosættelser under planlægning.
Der er udbredt vold fra ekstremistiske bosættere over for den palæstinensiske befolkning.
Israel bryder også her alle internationale regler.
Et lille bidrag til faktisk at etablere en varig fred og herunder en levedygtig palæstinensisk stat ville være, at Danmark ikke importerer varer fra bosættelser på besat område.
SF støtter beslutningsforslaget, men vi vil godt tilføje, at den vej, hvor det virkelig vil få en effekt, vil være at gøre det igennem EU.
Men som det ligger nu og med den situation, vi står over for, støtter SF beslutningsforslaget.
Jeppe Søe (M), 2024-02-07:
Det er såmænd ikke, fordi der ikke er meget at sige, men det er mest, fordi jeg synes, at det, jeg har at sige, er sagt, og så er der jo ingen grund til unødigt at holde på Tinget.
Jeg synes, at udenrigsministeren redegjorde vældig, vældig fint for både regeringens og dermed absolut også Moderaternes holdning – eller ikke »dermed«, for vi er ikke nødvendigvis altid enige som tre partier i en regering, selv om vi laver kompromiser på daglig basis.
Men det er tilfældigvis og selvfølgelig også Moderaternes holdning, at bosættelserne, som er ulovlige, er ulovlige, og at de skal fordømmes, hvilket vi også gør.
Jeg synes faktisk, at udenrigsministeren har redegjort så fint for de udfordringer, der er, også i forhold til det her beslutningsforslag, så jeg vil fatte mig i korthed og slutte her, hvor jeg lige præcis er nået til netop nu, og sige tak for ordet.
Moderaterne støtter ikke forslaget, men bakker op om de fordømmelser, der lå i den allerførste tale, vi hørte.
Henrik Dahl (LA), 2024-02-07:
Tak for ordet.
Jeg skal også prøve at fatte mig i korthed ligesom den forrige taler.
Vi er enige med forslagsstillerne i, at bosættelserne er kontraproduktive, når det gælder om at reducere spændingerne i området, og dermed stiller de sig jo også i vejen for en tostatsløsning.
Det tror jeg faktisk at alle ordførere har sagt før mig, og regeringen har også sagt det.
Nu, jeg har ordet, og inden jeg siger tak for det, vil jeg også sige, at jeg måske nok synes, at det er lidt svært at se, at det her enkelte forslag er en del af en større samlet plan, og derfor kommer det også i mine øjne lidt til at fremstå som symbolpolitik.
Tak for ordet.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-02-07:
Og tak til ordføreren.
Hvis det kunne interessere ordføreren, skal vi gerne komme med en stor, omfattende plan for, hvilke forskellige typer økonomiske sanktioner man kunne tage i brug.
Så kan vi have den dialog, men det er ikke lige nu, vi skal det.
Jeg vil bare sige, at nu er ordføreren jo spidskandidat til europaparlamentsvalget, og spørgsmålet er selvfølgelig – også ud fra de udfordringer, som jeg anerkender der er med, at handelspolitikken ligger i EU – om det her er noget, som ordføreren vil tage med til sit arbejde, for så vidt ordføreren skulle blive valgt, og arbejde for, at EU rent faktisk indfører et regulært forbud mod import af bosættervarer.
Henrik Dahl (LA), 2024-02-07:
Jeg har forstået, at det er meget svært at få fingre i et ordførerskab i EU, hvor man får mulighed for at beskæftige sig med den slags ting, men hvis jeg skulle være så heldig, er det selvfølgelig også noget, jeg gerne vil arbejde med.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-02-07:
Held og lykke med det projekt med jagten på ordførerskaber, for så vidt ordføreren skulle blive valgt.
Men selv om man ikke får det konkrete ordførerskab, kan man jo bruge sin politiske røst og talerstolen til at agitere for det – lave lobbyarbejde, skabe alliancer – i Europa-Parlamentet.
Det er jo noget, ordføreren godt kan lide, ved jeg, så er det noget, man så vil gøre fra ordførerens side, hvis man skulle blive valgt og ikke får ordførerskabet?
Og tak for den tilkendegivelse.
Det er klart, at vores hensigt jo var ligesom at slå fast, at et eventuelt hensyn til EU's handelspolitik ikke kunne stå over hensynet til menneskerettighederne.
Men jeg hører egentlig også det, ordføreren siger, som en fremstrakt hånd til ikke at kigge videre på den her konkrete juridiske vurdering, som der er en henvisning til, men at kigge på, om man kan finde nogle andre veje – uden sammenligning – til at lave forbud over for tredjelandsimport.
Og det håber jeg vi kan kigge på sammen efterfølgende.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-07:
Altså, jeg noterede mig udenrigsministerens bemærkninger herom, nemlig at de har en anden juridisk vurdering.
Nu har jeg beskæftiget mig temmelig meget med EU's handelspolitik historisk, og det er også min klare umiddelbare vurdering, at det vil være svært, al den stund at det er enekompetence.
Nu er jeg også dyrevelfærdsordfører, og jeg har gjort en enkelt undtagelse fra mine regler om, at det altid skal være inden for EU, nemlig når det gælder de her hunde, der bliver fremavlet til et ekstremt udseende, så de ikke kan trække vejret og andet, og der har jeg bedt om, at man undersøgte, om man der kunne lave et forbud mod import fra tredjelande begrundet i dyrevelfærd.
Det er ikke for at nedgøre noget, men det er for at sige, at jeg gerne vil være med til at se på, om der kan være nogle tredjelandsmuligheder, så vi fra dansk side begrundet i international lovgivning kan gøre ekstra ting, når det gælder handel og investeringer – alt, hvad vi kan gøre – for at sende et klart signal til de her bosættere om, at vi ikke anerkender, at de er, hvor de er, og gør det, de gør.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-02-07:
Tak for det, og også tak for tilkendegivelsen af opbakning til intentionen i det her og det, der i virkeligheden er det overordnede mål, nemlig at det er noget, som alle EU-lande skulle gøre.
Det er klart, at det er mere ideelt, for det er mere effektfuldt.
Når vi alligevel fremsætter forslaget, handler det om det, som jeg har sagt et par gange nu.
Nu kan man sige, at tro og håb ikke flytter ret meget; kærlighed er måske det eneste, der kan bruges.
Men i politik er der brug for handling.
Vi har talt rigtig meget om at være kritiske over for og bekymrede over bosættelsespolitikken, men bosættelserne udvides; bosættelsespolitikken strammer stadig grebet i endnu højere grad omkring den palæstinensiske befolkning på Vestbredden.
Så er det, at der muligvis kan være en juridisk åbning, noget, som ordføreren vil være med til at kigge på?
Det er jo det, den her juridiske vurdering, der ligger, og som ligger i bemærkningerne, siger: at der faktisk er en mulighed for, at enkelte EU-lande kan gå vejen og initiere et nationalt forbud.
Er det noget, som ordføreren vil være med til at kigge på?
Eller vil man vente på, at det sker i EU, hvilket, som jeg kunne forstå på udenrigsministeren, aldrig kommer til at ske?
Helle Bonnesen (KF), 2024-02-07:
Enhedslisten foreslår, at regeringen indfører forbud mod import af varer fra israelske bosættelser.
Men ligesom andre ordførere mener jeg heller ikke, at samhandelen direkte kan sidestilles med en anerkendelse af bosættelserne, og spørgsmålet er, om manglende handel vil fremme situationen væsentligt.
Den store opgave er naturligvis arbejdet om en tostatsløsning, om end det har lange udsigter, og endvidere det diplomatiske arbejde, som er vejen frem.
Vi mener ikke, at det er boykottens vej, der vil være saliggørende.
Beslutningsforslaget angiver helt korrekt, at det er omdiskuteret, hvorvidt de enkelte EU-medlemslandes forbud er gyldige inden for EU-retten, og vi ved jo fra tidligere kommunikation, at et importforbud kun kan gennemføres i EU-regi.
Så det er altså her, opgaven skal løses, hvis man ønsker at gøre det.
Hvis vi som ene land indfører et forbud mod import af varer, kan det forstås som en sanktion rent diplomatisk, og vi vil som ene land kunne risikere at skubbe Israel væk frem for at bringe dem tættere på os og til at lytte mere til os.
Og så mener vi også, at vi kommer til at svække EU, hvis vi gør det som ene land.
Det siger sig selv, at EU vil stå væsentlig stærkere som aktør i forhold til Israel, hvis vi taler med én stemme.
Så kan jeg forstå fra tidligere, at vi jo også tager diplomatisk afstand fra handel med bosættelser.
Alt i alt kan Konservative ikke støtte forslaget, og jeg skal også hilse mange gange fra hr. Alex Ahrendtsen fra Dansk Folkeparti og sige, at de heller ikke kan støtte forslaget.
Charlotte Munch (DD), 2024-02-07:
Enhedslisten har fremsat forslaget, der pålægger regeringen at indføre et forbud mod import af varer fra de ulovlige israelske bosættelser.
Forslaget er fremsat på et tidspunkt, hvor der er krig mellem Israel og Hamas, fordi Hamas den 7. oktober 2023 angreb Israel og myrdede løs og tog gidsler.
Krigen er dybt ulykkelig, ikke mindst for det palæstinensiske folk, der lider under, at terrororganisationen Hamas har sat sig fuldstændig på Gazastriben.
Vi må håbe, at de sidste gidsler snart løslades, og at Hamas bliver nedkæmpet, så freden kan indfinde sig.
Når freden kommer, må forhandlingerne om en tostatsløsning genoptages.
En tostatsløsning må også finde svar på, hvad man skal gøre med de ulovlige bosættelser.
I 2005 fjernede Israel alle bosættelser fra Gaza, så der i dag kun er bosættelser i Golanhøjderne og på Vestbredden.
Så bosættelserne kan fjernes.
En tostatsløsning forudsætter, at palæstinenserne lader sig repræsentere af andre end terrororganisationen Hamas.
Til indholdet af beslutningsforslaget om at forbyde import af varer fra de ulovlige bosættelser vil jeg henholde mig til det svar, som daværende udenrigsminister Anders Samuelsen kom med i 2018.
Her havde Enhedslistens Søren Søndergaard spurgt til, om Danmark i overensstemmelse med EU-retten og de frihandelsaftaler, Danmark er omfattet af, kan forbyde import af varer fra israelske bosættelser, som er ulovlige i forhold til folkeretten.
Svaret var meget kort: »Handelspolitikken er EU-enekompetence.
Et forbud mod import af bosættelsesvarer vil derfor alene kunne gennemføres – i retlig og praktisk forstand – i fællesskab i EU-regi.«
Ergo kan det ikke lade sig gøre.
I bemærkningerne til forslaget skriver forslagsstillerne bl.a.: »Så længe Danmark tillader import af bosættervarer, er det efter forslagsstillernes opfattelse at betragte som en implicit anerkendelse af og assistance til bosættelserne.«
Hvis man skal følge den argumentation, kan man jo også påstå, at Danmark gennem samhandelen med Rusland anerkender Ruslands besættelser af Donbasregionen og Krim, hvilket vi naturligvis ikke gør.
Det fremgår af et notat fra Udenrigsministeriet den 10. januar 2024 om Danmarks samhandel med Rusland, at Danmark i 2022 har importeret varer og tjenesteydelser fra Rusland for et beløb på 9,4 mia. kr.
Vareimporten fra Rusland udgjorde et beløb på 6,3 mia. kr., og den største vareimport var af jern og stål.
Samhandelen er fortsat ind i 2023, selv om det er på et lavere niveau.
Men bare fordi Danmark stadig væk har lidt samhandel med Rusland, ligger der ikke en accept af den krig, som Rusland fører mod det ukrainske folk – slet ikke.
Det, som Enhedslisten ønsker, kan ikke lade sig gøre.
Danmarksdemokraterne afviser derfor forslaget, da svaret fra den tidligere udenrigsminister meget tydeligt fortæller, at EU har enekompetence på handelspolitikken.
Tak for ordet.
Henrik Dahl (LA), 2024-02-07:
Ja, det betragter jeg da som en helt selvfølgelig ting; EU's forhold til verden uden for EU er jo også enormt vigtigt og selvfølgelig også noget, som jeg gerne vil tage op med dem, der vil tage det op med mig.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-07:
Tak for det.
De ulovlige bosættelser er jo virkelig en alvorlig barriere for en tostatsløsning og for en varig løsning i spørgsmålet mellem Israel og palæstinenserne, og jeg har selv haft meget ubehagelige oplevelser i bosættelser.
Jeg besøgte engang en bosætterfamilie – jeg har vist fortalt lidt om det før – og jeg syntes faktisk, vi havde en hyggelig snak.
Der var te, og der var småkager, og vi sad og talte stille og roligt om det her, og jeg tænkte, at her er der en samtale, og at det måske godt kan føre til noget, og at vi måske godt kan blive enige om, at der kan være en fremtid for både palæstinensere og israelere.
Da jeg så lige skulle til at gå, tog faren ligesom fat i armen på mig og sagde: Du skal ikke misforstå det her, vi tager det hele.
Der tænkte jeg, at det her bliver svært, det er voldsomt, og hvis man besøger Hebron, kan man se, hvordan de israelske bosættere, der bor i lejligheder dernede, tager deres toiletspand og tømmer den ud i hovedet på de palæstinensere, som går forbi nede på gaden.
Det er voldsomt, og det er blevet endnu voldsommere.
Nu ser vi jo rigtig mange angreb af bosættere på palæstinensiske landsbyer og palæstinensere, og det er klart, at det her er en af de vigtigste ting, vi bør tage os af, hvis vi skal få en varig og bæredygtig tostatsløsning.
Derfor skal vi gøre noget over for de her varer.
Den Europæiske Unions Domstol har jo i 2019 helt principielt afgjort, at handelspolitikken skal være baseret på international lov, også når det er israelske bosættere, og derfor kan man mærke varerne.
Man kan undgå at gøre dem til en del af præferenceaftalen og dermed pålægge dem told, og vi så gerne, at man gik videre, og vi så gerne, at EU indførte et egentligt importforbud mod varer fra bosætterne og fra de her ulovlige bosættelser.
Men Danmark kan ikke gøre det alene, og vi er jo stærke tilhængere af EU, det må vi sige, og derfor kan vi jo ikke støtte forslaget, som det ligger.
Vi støtter bestemt intentionen, men vi kommer til at stemme gult til forslaget, når vi skal stemme om det.
Men vi er glade for at høre udenrigsministeren sige, at man ser på meget målrettede tiltag, at man ser på sanktioner mod enkelte individer.
Udenrigsministeren udtrykte også en positiv tilkendegivelse over for det forslag, jeg kom med, nemlig at man også går ind og kigger på finansieringsstrømmene til bosætterne.
Det er ganske få banker, der står for den primære del af finansieringen, og det skal vi se på, og vi skal også se på, om der er danske finansielle institutioner, som på nogen måde har tilknytning til de finansielle strømme.
Så der er meget at gøre, og jeg noterede en tilkendegivelse fra udenrigsministeren om, at man vil gøre, hvad man kan, for at se, om man kan gøre mere, og det er jeg glad for at høre.
Så tak for et godt forslag.
Vi stemmer gult, men vi håber, at vi sammen kan arbejde på at gøre mere for at stoppe de ulovlige bosættelser og skabe en varig tostatsløsning.
Mette Kierkgaard (M), 2024-02-07:
Der er ingen tvivl om, at vi skal løfte det ansvar, der er delt.
Noget er statens ansvar og mit ansvar som minister; noget er kommunens ansvar.
Årsagen til, at jeg egentlig mener, det ligger fornuftigt ved kommunerne, er også, at dem, der ansætter og sikrer, at der er den daglige, faglige ledelse, i sidste instans er kommunerne.
Og så har vi jo de kvalitetsmekanismer, der ligger omkring at sikre det ansvar fremadrettet.
Jette Gottlieb (EL), 2024-02-07:
Igen vil jeg takke for de gode viljer.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad Liberal Alliances måde at gribe ind i situationen
Jeg har ikke nogen konkrete eksempler på noget, der foregår lige nu, men jeg kigger mig omkring i salen og ser folk i en aldersgruppe, der kan huske, at det har fungeret.
Altså, togdrift over grænserne har fungeret, togdrift om natten har fungeret indtil eller andet tidspunkt for mellem 15, 20 og 25 år siden, lidt forskelligt hvorfra og hvortil.
Hvordan kan det være, at det har kunnet lade sig gøre med de samme grundlæggende regelsæt at få det til at fungere dengang?
Og hvad er årsagen til, at det ikke fungerer nu?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-02-07:
Tak for det svar.
Jeg undrede mig bare over, da det her eksempel fra TV 2 kom frem her i sidste uge, tror jeg det var, at ministeren så var ude at sige, at det altid var kommunens ansvar.
Altså, vil det være standardsvaret fremover, hver gang der er et eller andet, at det må kommunerne selv tage sig af?
Jacob Jensen (V), 2024-02-07:
Dem, vi skærmer, dem, vi i hvert fald forsøger at skærme, er minkavlerne imod fortsat at skulle sidde og vente på at få deres erstatning, som de er fuldt ud berettiget til.
Og det gør vi altså ved at gå ind og tage et ansvar for, hvordan vi får ryddet op og sikret, at erstatningerne bliver udbetalt, så hurtigt som det kan lade sig gøre og fuldt og helt.
Det gør man altså bedst ved at tage et ansvar i modsætning til andre, som stiller sig udenfor og kigger ind i rummet, hvor vi sidder og tager ansvar for at sikre, at det her kommer til at ske.
Man kan selvfølgelig vælge – og det er fair nok – politisk at sige, at man har sin rolle forskellige steder i samfundet.
Min rolle er at sikre, at erstatningerne bliver udbetalt så hurtigt som muligt, så minkavlerne kan komme videre med deres liv, og det er det, jeg arbejder på, alt, hvad jeg overhovedet kan.
Mattias Tesfaye (S), 2024-02-07:
Man skal aldrig afvise ændringer af lovgivningen, men jeg vil også godt prøve at holde fast i, at friskoler og privatskoler i dag får et statsligt inklusionstilskud og et tilskud til specialpædagogisk bistand, så det skulle også meget gerne være sådan, at friskoler og privatskoler også løfter deres del af opgaven med de elever, der har behov for noget særligt.
Det betyder ikke, at hver eneste skole nødvendigvis skal ramme en bestemt procentsats, men som skoleform samlet set, der står for cirka en femtedel af grundskoleundervisningen, ville det jo være godt, hvis man også stod for en rimelig del af den specialpædagogiske støtte og specialundervisningen.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-02-07:
Tak for det.
Vil ministeren være med til at se på, om lovgivningen vedrørende onlineundervisning skal justeres, så det bliver muligt for f.eks. skolevægrende børn eller børn med længere sygdomsforløb at modtage onlineundervisning, også fra private udbydere?
Mattias Tesfaye (S), 2024-02-07:
Tak til spørgeren for at give mig mulighed for at tydeliggøre regeringens holdning til privat onlineundervisning af elever, der er ramt af et langvarigt bekymrende skolefravær, også kaldet skolevægring.
Der skal jo være plads til alle børn og unge i folkeskolen.
Regeringen ønsker en folkeskole, hvor flere børn og unge mødes af en tidlig indsats, hvis de har udfordringer i deres skolegang.
Folkeskoleloven indeholder i dag en række krav om mulighed for at tilrettelægge undervisningen og give støtte, f.eks. specialundervisning.
Det hænger sammen med undervisningspligten i forhold til de børn, der er tilmeldt folkeskolen.
Private onlineundervisningstilbud er blevet brugt på en måde, som ikke er i overensstemmelse med folkeskoleloven, men onlineundervisning kan godt være et relevant alternativ, f.eks. for elever med et behov for sygeundervisning eller elever, som ikke kan være i skole som følge af udmattelse som følge af handicap.
Men folkeskolens undervisning skal efter loven varetages af undervisende personale, der er underlagt skolens leders ansvar og instruktionsbeføjelser inden for de mål og rammer, der er fastlagt af kommunalbestyrelsen.
Det synes jeg også er et udmærket princip.
Jeg anerkender så, at nogle elever kan have gode oplevelser med private onlineskoler, hvis de ikke får den indsats fra skolen eller kommunen, som de har krav på, og jeg har derfor tænkt mig som led i de kommende forhandlinger med folkeskoleforligskredsen omkring det udspil, regeringen er kommet med, at diskutere, hvordan vi bedst kan sætte ind i forhold til langvarigt bekymrende fravær.
Det er jo også forhandlinger, som Liberal Alliance deltager i.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-02-07:
Tak for det.
En ting, som børn med ufrivilligt skolefravær har tilfælles, er, at de rigtig gerne vil være ligesom alle de andre børn, der går i skole.
Der kan være mange forskellige grunde til, at børn ikke kan få sig selv ud af døren om morgenen, og jeg synes, at vi som politikere har et kæmpestort ansvar for at hjælpe de her børn så meget som overhovedet muligt.
Jeg vil gerne lige fortælle en historie om Elias, som jeg ved at ministeren også har fået tilsendt af Elias' mor.
Elias har asperger.
De første år i folkeskolen gik ret godt, men i 4. klasse kunne Elias ikke få sig selv til at komme i skole mere.
Ja, Elias troede faktisk, at han ville blive hjemløs, for som han sagde: Jeg kan jo ikke engang finde ud af at gå i skole.
Hans forældre gik til skolepsykologen for at få indblik i kommunens skoler og tilbud.
Skolepsykologen anbefalede, at han fik nogle timer i Den Frie Digitale Skole.
I samarbejde med Elias, hans forældre og skolen lykkedes det at få Elias tilbage i skolen igen.
I 7. klasse kunne han få få timer på kommunens specialskole.
I 8. klasse var han på fuldt skema, og i 9. klasse er han blevet vurderet uddannelsesparat.
Han har fået fine karakterer, og han har en kæmpe motivation, og htx er det næste, han har i sigte.
Vil ministeren virkelig stå i vejen for, at flere som Elias kan få den rette støtte igennem privat onlineundervisning?
Mattias Tesfaye (S), 2024-02-07:
Jeg mindes faktisk godt at have læst lige præcis den historie.
Jeg vil sige, at jeg også har modtaget andre.
Det er desværre ikke dem alle sammen, der ender så godt som Elias' historie.
Jeg er meget optaget af i første omgang, at børn, der ikke kan komme ud af døren om morgenen, får den støtte, de skal have.
Men jeg er også nødt til at sørge for, at det er en støtte, der overholder lovgivningen, og det er derfor, Styrelsen for Undervisning og Kvalitet har henvendt sig til en række kommuner, fordi nogle af de private onlinetilbud, der er blevet stillet til rådighed, ikke har levet op til folkeskoleloven.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-02-07:
Jeg kan godt undre mig lidt over den vurdering, som STUK har givet, og jeg ved ikke, om det ikke også undrer ministeren, at STUK mente, at privat onlineundervisning var okay i 2022, så længe det foregik på markedsvilkår, og så i 2023 måtte kommunerne ikke udbyde private digitale skoler til at sikre undervisning for børn med ufrivilligt skolefravær.
Mattias Tesfaye (S), 2024-02-07:
På stående fod er jeg ikke lige bekendt med, at der har været et skifte i den juridiske vurdering af, hvorvidt de onlinetilbud lever op til lovgivningen.
Så vidt jeg er orienteret – i hvert fald så vidt jeg kan huske – har vurderingen her i 2023 været, at STUK er blevet opmærksom på, at der er nogle kommuner, der benytter sig af nogle onlinetilbud, som ikke lever op til loven.
Det er med afsæt i det, at der er blevet sendt et brev til kommunerne, og jeg kan forstå, at der er nogle kommuner, der så på baggrund af det brev har opsagt samarbejdet med nogle private onlinetilbud.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-02-07:
Så vil jeg gerne til sidst spørge ministeren, om ministeren mener, det er hensigtsmæssigt, at nogle kommuner er nødsaget til at bruge ressourcer og tid på at skabe deres egne undervisningstilbud, i forhold til at der er nogle private udbydere, som egentlig klarer det ret godt, når man hører eksempler som Elias.