runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-06:
Da vi i Radikale i efteråret 2019 indgik en aftale med regeringen, SF og Enhedslisten om at indføre et nyt midlertidigt børnetilskud og annullere den vedtagne reduktion af integrationsydelsen for forsørgere, var det, fordi det for os er helt grundlæggende at bekæmpe fattigdom.
Gabet mellem dem, der har mest, og dem, der har mindst, havde vokset sig meget stort og stod til at blive endnu større med VLAK-regeringens planlagte nedskæringer i hjemsendelsesydelsen, som dette forslag også kræver indført.
Vi efterlader ikke dem, der har allermindst, på perronen.
Vi har familier i Danmark, hvor pengene er så små, at man undlader at spise de tre daglige måltider, man undlader at købe medicin, og jul og børnefødselsdage bliver aflyst, fordi der ikke er råd til gaver.
Hertil kommer, at disse familier jo også i denne tid rammes af stigende varme- og elregninger ligesom alle andre.
Venstre ved jo også lige så vel som alle os andre, at det at vokse op i fattigdom ikke bare har konsekvenser i barndommen, men også senere i livet.
Det kan medføre en lavere løn, kortere uddannelse og dårligere tilknytning til arbejdsmarkedet, og det kan vi i Danmark ganske enkelt ikke være bekendt.
Vi skylder alle børn i Danmark at have lige adgang til de muligheder, vi har i det danske samfund.
Med det tilskud, vi indførte i 2019, nåede vi ud til knap 28.000 børn, og det er over 14.000 familier.
Det er værd at glæde sig over, og det er ikke værd at pille i, før vi har resultatet af de forhandlinger, der pågår omkring et nyt ydelsessystem.
Radikale Venstre støtter naturligvis ikke beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-06:
Men jeg køber ikke præmissen om, at vi belønner nogle for at blive hjemme, for vores mål er jo netop, at folk ikke skal blive derhjemme.
Vores mål er, at folk skal ud at arbejde.
Der er der desværre en lang række udfordringer.
Der er kulturelle udfordringer, og det er der jo bl.a. redegjort tydeligt for, efter at Københavns Kommune iværksatte et nyt initiativ, der handlede om, at socialrådgiverne kunne indberette, når der var nogle, der prøvede at obstruere – f.eks. kvinder, der forsøgte at komme i job, og så kom der mandlige bisiddere med fra familien, som sad og sagde ting på arabisk, der gjorde, at kvinden endte med ikke at få et job.
Så der er jo meget andet end det, at vi nu prøver at skærme børn mod børnefattigdom, der er afgørende for at få folk i arbejde.
Morten Dahlin (V), 2022-04-06:
Men det gælder primært for ikkevestlige indvandrere, for det er den gruppe, der vil modtage klart flest af de her penge.
Og ordføreren svarede egentlig ikke på mit spørgsmål, og derfor stiller jeg det lige igen: Mener Socialdemokratiet, at det gavner integrationen at belønne arbejdsløse indvandrere for at blive derhjemme med 2.000 kr. ekstra hver måned skattefrit?
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-06:
Jeg mener, det er en lidt forsimplet måde at sætte det op på.
Der er tale om et midlertidigt tilskud, som er tilvejebragt for at skærme nogle børn mod børnefattigdom.
Lidt afhængigt af en families sammensætning er det jo omkring 700 kr. om måneden pr. barn, der er tale om.
Det her system gælder jo ikke kun for udlændinge; det gælder også for danske familier, der er omfattet af kontanthjælpslovgivningen.
Morten Dahlin (V), 2022-04-06:
Mener ministeren, det fremmer integrationen, når man belønner arbejdsløse indvandrere for at sidde derhjemme med 2.000 kr. ekstra om måneden skattefrit ?
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-06:
I Socialdemokratiet mener vi ligesom Venstre, at vi skal stille krav til arbejdsløse indvandrere.
Derfor foreslog vi i vores udlændingeudspil »Retfærdig og realistisk« fra 2018 at indføre en 37 timers arbejdsuge for personer i ydelsessystemet, der har indvandrer- eller flygtningebaggrund.
Forslaget går ud på, at hvis ledige indvandrere ikke kan finde et arbejde og derfor befinder sig i ydelsessystemet, skal de gøre nytte for deres ydelse.
Der skal med andre ord være en mere tydelig sammenhæng mellem indsats og ydelse og mellem ret og pligt.
Som der også står i beslutningsforslagets bemærkninger, indgik vi kort tid efter valget i 2019 en aftale om at indføre et midlertidigt børnetilskud med det formål at sikre, at børn ikke vokser op i fattigdom.
Siden hen er det blevet aftalt at forlænge det tilskud til og med juni 2022, indtil der falder en aftale på plads på baggrund af Ydelseskommissionens arbejde.
Forhandlingerne er i gang i Beskæftigelsesministeriet.
Problemstillingen i forhold til ydelsesniveauet for arbejdsløse indvandrere er svær.
Vi skal tage hensyn til, at børn ikke vokser op under urimelige forhold, og samtidig sikre, at ydelsernes størrelse ikke øger tilstrømningen til Danmark, og endelig er det et vigtigt hensyn, at der er en gevinst ved at have et arbejde.
På baggrund af de overvejelser støtter Socialdemokratiet ikke beslutningsforslaget.
Jeg skal hilse fra SF og Enhedslisten og sige, at de heller ikke støtter beslutningsforslaget.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-04-06:
Tak, formand.
Ja, hvor regeringens lovforslag ved første øjekast måske kan virke sympatisk og logisk, afslører en nærmere granskning af forslaget, at dets vedtagelse vil medføre nye uhensigtsmæssigheder i udlændingeloven.
Indledningsvis må det slås fast, at der må være tale om en meget begrænset problemstilling.
Af svaret på spørgsmål 2 på B 32 fra 2020-21, hvis vedtagelse nærværende forslag er en konsekvens af, fremgår det, at Styrelsen for International Rekruttering og Integration ikke kan svare på, i hvor mange tilfælde et medfølgende familiemedlem har fået inddraget sin opholdstilladelse som følge af, at hovedpersonen, altså arbejdstageren, har fået dansk indfødsret.
Formentlig er det et absolut fåtal, der søger indfødsret i Danmark, velvidende at ens ægtefælle kan risikere at fortabe sin ret til opholdstilladelse i Danmark, hvis denne bevilges.
Det kan umiddelbart virke sympatisk, at en medfølgende ægtefælle kan få forlænget sin opholdstilladelse, uanset at den udenlandske arbejdstager opnår dansk statsborgerskab, men en vedtagelse af forslaget skaber blot en ny uhensigtsmæssighed.
Det skaber den situation, at udenlandske statsborgere, der er kommet hertil som lønmodtagere, og som efterfølgende erhverver dansk statsborgerskab, de facto opnår en lempeligere adgang til at opnå familiesammenføring end danske statsborgere, der er danske fra fødslen.
Og det er ganske enkelt, fordi de, da de kom hertil som udenlandske lønmodtagere, har haft en lempeligere adgang til at få ægtefæller og børn til Danmark, netop fordi de kom som lønmodtagere.
I Dansk Folkeparti vil vi ikke være med til de facto at stille visse personer, der har erhvervet statsborgerskab ved lov, bedre end danskere, der har været danskere fra fødslen.
I det hele taget mener vi jo i Dansk Folkeparti, at adgangen til at opnå dansk statsborgerskab skal begrænses.
Vi har tidligere foreslået en kvote for, hvor mange udlændinge der kan blive danske statsborgere, og ligeledes ønsker vi en restriktiv adgang for særlig ikkedanske statsborgere til at opnå familiesammenføring i Danmark.
Afslutningsvis skal jeg altså konkludere, at Dansk Folkeparti ikke vil støtte forslaget fra regeringen, idet der er tale om en forskelsbehandling til fordel for personer, der har erhvervet dansk statsborgerskab, som hvis regeringens forslag vedtages, stilles bedre end personer, der er født danskere.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-06:
Tak, formand.
Jeg skal prøve at gøre det kort.
Det her lovforslag bygger jo på det beslutningsforslag, som netop kom fra Radikale Venstre, hvor vi jo egentlig var positive over for hensigten med det, ikke mindst fordi det kom i forlængelse af den sag om Mishti, som er blevet nævnt flere gange – den unge kvinde fra Indien, som stod til at miste sit ophold, da moderen fik statsborgerskab.
Men det, som Radikale Venstre lagde op til, var en form for nyt parallelsystem, således at i det øjeblik man fik indfødsret, skulle ens børn også automatisk have forlængelse af opholdstilladelse.
Det var jo lidt en skævvridning i forhold til alle mulige andre, der søger familiesammenføring her til landet.
Men der er jo et ekstra ben på det her lovforslag, netop at hvis familiemedlemmet på det tidspunkt for afgørelsen fortsat opfylder betingelserne for deres opholdstilladelse, som de havde, da der blev meddelt tidsubegrænset opholdstilladelse, skal det fortsætte – midlertidigt, vel at mærke, og ikke som permanent ophold.
Og netop på den baggrund, i modsætning til beslutningsforslaget, støtter Konservative lovforslaget her.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-04-06:
Jeg kan jo kun konstatere, at jeg heller ikke her i Folketingssalen kan få at vide, om inddrivelsen virker.
Jeg kan få at vide, at man har sendt nogle opkrævninger ud, men jeg kan ikke få at vide, om pengene er betalt.
Det synes jeg simpelt hen er dybt utilfredsstillende, men det falder jo egentlig meget godt i hak med, at en journalist fra Jyllands-Posten øjensynlig har spurgt fire gange, nemlig den 30. november, den 9. december, den 20. december og den 11. januar, og alle gange har fået at vide, at besvarelsen blev udsat indtil den 20. januar, og så har man fået at vide, at der ikke var ressourcer til at svare.
Jeg synes, det er utilfredsstillende.
Jeppe Bruus (S), 2022-04-06:
Som jeg refererede til, arbejder Skattestyrelsen løbende på at blive klogere på præcis det, og det er jo, som jeg også sagde, en prioritering, som jeg faktisk er helt enig i og også er enig med spørgeren i.
Konkret laves der altså en analyse, som er færdig i slutningen af året, og så ser vi da meget gerne på det sammen.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-04-06:
Tak for det.
Jeg synes jo stadig væk ikke, jeg fik noget svar.
Hvis det er sådan, at man specifikt kan gøre op – man kan i hvert tilfælde her ovenikøbet udsende med tre mellemrum – hvordan gælden gøres op, hvordan den opkræves hos de enkelte personer, så virker det altså højst besynderligt på mig, at man ikke kan svare befolkningen på, om pengene kommer ind.
Det er da dybt utilfredsstillende.
Synes ministeren, det er i orden, og vil man arbejde på at få de oplysninger frem?
Jeppe Bruus (S), 2022-04-06:
Logisk set er det sådan, at når man sender en opkrævning ud, så virker det,
tænker jeg, for de fleste af os ret intuitivt, at så må man også kunne se, hvor mange penge der kommer ind, altså om folk betaler den regning, de får.
Og har vi ikke krav på at vide det?
Først og fremmest har vi krav på at have et skattevæsen, som fungerer, og det er ingen hemmelighed for nogen af os, at skattevæsenet har været udfordret.
Den store kapacitet, der nu bliver brugt på it-udvikling, går på ejendomsgæld osv.
Det vil sige, at det at honorere det krav altså ikke bare er sådan ligetil.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-04-06:
Tak for det.
Jeg står her med nogle pressemeddelelser fra Skattestyrelsen, fint farvelagte, og lige til at ryge i avisen med overskrifter og sammenfatninger og grafer osv., henholdsvis marts 2021, september 2021 og oktober 2021.
Det var pr – pr ment i en positiv forstand – fra skattemyndighedernes side om, at her virker kontrolindsatsen mod kædesvig og mod hvidvask osv.
Vi opkræver nu så og så mange kroner, altså i alt 7,5 mia. kr.
Det dækker de her tre, jeg står med i hånden.
Synes ministeren så ikke, at det er højst mærkværdigt, at man har kunnet gøre det helt eksakt op til 7,4 mia. kr., er det vist, og har kunnet udstede sådan løbende meddelelser om, hvilke opkrævninger man nu sender af sted i de forskellige sager?
Og når det så kommer til at dokumentere, hvad der er kommet ind på de enkelte sager i kroner og øre, altså nok nærmest det, befolkningen er allermest interesseret i, ja, så kan det ikke lade sig gøre.
Jeg synes, det virker højst mærkværdigt.
Jeg synes, at befolkningen har et krav på at få at vide, hvordan inddrivelsen virker over for de her slyngler.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, om der er rejst skattestraffesager i de her tilfælde?
Det sidste er ikke skatteministerens opgave, det er justitsministers opgave at svare på.
Det er altså sådan, at jo mere kompliceret en sag er, jo vanskeligere er det at få taget fat på den i kongeriget Danmark.
Det er et gevaldigt problem omkring økonomisk svig.
Men det er ikke det, der er dagens spørgsmål til skatteministeren.
Det er spørgsmålet: Har danskerne ikke et krav på at vide, hvordan inddrivelsen virker i de her tilfælde?
Og hvorfor kan vi ikke få det svar, når man kunne publicere så kraftigt på de enkelte sager om, at nu havde man udstedt opkrævninger?
Jeppe Bruus (S), 2022-04-06:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne fremhæve, at de danske skatteydere generelt betaler skattekrav til tiden.
Der bliver årligt opkrævet over tusind milliarder kroner i skatter og afgifter – det er jo trods alt en sjat – hvoraf 79 pct. betales.
Det vil derfor kræve en stor og ressourcekrævende manuel gennemgang at opgøre de faktiske betalinger for de enkelte kontrolprojekter.
Når det er sagt, arbejder Skattestyrelsen løbende på at blive klogere på, hvor stor en andel af skattekravene i kontrolprojekter der betales.
Det er en prioritering, som jeg er helt enig i.
Konkret er der igangsat en analyse, som forventes afsluttet ved udgangen af indeværende år.
Jeg vil også fremhæve, at der generelt sættes ind over for skatteydere, som hverken kan eller vil betale.
Bliver kravet ikke betalt efter Skattestyrelsens rykkeprocedure, sendes det til Gældsstyrelsen, der har sanktionsmuligheder, hvilket øger betalingsprocenten yderligere.
Gældsstyrelsen kan f.eks. foretage udlæg i virksomhedernes aktiver eller indeholde beløb direkte i skyldnerens løn.
Afslutningsvis er jeg glad for, at der er bred opbakning fra Folketingets partier til regeringens reform af skattekontrollen, som bl.a. sikrer ansættelse af i alt 1.000 nye medarbejdere i Skatteforvaltningen.
Opkrævningsområdet er i den forbindelse blevet styrket til bl.a. mere målrettede opkrævningsindsatser.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-04-06:
Tak for det.
Det gik lidt hurtigt i spørgerrækken, derfor var vi ikke helt forberedt.
Det er vi nu.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at det angiveligt ikke er muligt at få indsigt i, om der er indkommet provenu for de af skattemyndighederne udsendte opkrævninger i sager om kædesvig, hvidvask m.v. for henholdsvis 1,5 mia. kr., 270 mio. kr. og 2 mia. kr.?
Jesper Petersen (S), 2022-04-06:
Det var jo bl.a. regeringens ønske at gennemføre det her konkrete forskningssamarbejde, og hr. Morten Dahlin kender jo godt bevæggrundene for, at det så ikke kunne realiseres – at et flertal ikke gav støtte til det blandt de partier, der indgår i regeringens finanslovsaftale.
De formål, som det at have sådan et samarbejde skal løfte, afsøger vi så ad andre veje igennem europæiske forskningsprogrammer og andre bilaterale samarbejder, og det er jo så det, vi må gøre, når der ikke er flertal for at foretage den bevilling, vi gerne havde set.
Morten Dahlin (V), 2022-04-06:
Ministeren har flere gange i løbet af debatten her i dag brugt udtrykket polemik om oppositionens spørgsmål.
Jeg vil bare sige, at vi ikke opfatter det som polemik, vi opfatter det som snusfornuft, og vi opfatter det som vores pligt at holde regeringen op på, at man ikke igangsætter en masse projekter, der er dyre og tager lang tid, og som der ikke kommer noget slutprodukt ud af.
Derfor er det også vigtigt som regering en gang imellem at have evnen til at se indad og evaluere ens egen indsats.
Og derfor vil jeg bare endnu en gang spørge ministeren: Hvis ministeren sådan set mener, at den her tur til Israel har været anstrengelserne værd, hvad er der så rent konkret kommet ud af det?
Jesper Petersen (S), 2022-04-06:
Jeg må sige, at jeg synes, det er et noget snævert syn på, hvordan man som land og hvordan man inden for forskningen kommer til at bidrage til, at vi står stærkere.
Det kan vi ikke gøre alene.
Derfor har et hovedspor jo hele tiden været det europæiske samarbejde, forskningsprogrammerne dér – også konkrete indkøb af vacciner gennem EU, som jeg nævnte før, men jo altså også forskning.
Her var der en mulighed for at lægge yderligere samarbejder til.
Hvorfor skulle det være angribeligt, at man afsøger mulighederne for med lande, man samarbejder godt med, at gennemføre yderligere forskningsprojekter?
Jeppe Bruus (S), 2022-04-06:
Vi har et skattevæsen, som på mange områder er rigtig, rigtig godt og velfungerende, men som også er udfordret – det er ingen hemmelighed.
Som jeg også refererede til her, vil det kræve en stor og ressourcekrævende manuel gennemgang at opgøre det her.
Det kan jo være svært at forstå, at man, når man sender noget ud, ikke bare kan trykke på en knap og få resultatet af det, der kommer ind, men det er jo sådan, det er lige nu.
Nu laves der en analyse af det, som er færdig i slutningen af året, og så kan vi jo se på det sammen.
Ida Auken (S), 2022-04-06:
Mange tak.
Natten til den 24. februar iværksatte Rusland en omfattende militær operation mod Ukraine.
Det, vi ser, er en fuld invasion af en fredelig og fri suveræn nation.
Det er et angreb på fred og stabilitet, og det er et angreb på den fredelige tid, vi har oplevet siden ophøret af den kolde krig.
Det kalder på et modsvar.
Et samlet EU har vedtaget omfattende restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands invasion af Ukraine, og forslaget her skal ses i den sammenhæng.
Nu tager vi endnu et skridt i fordømmelsen af Ruslands invasion.
Som reglerne er i dag, er det muligt at godkende hele uddannelser i udlandet til su.
Det gælder også uddannelser i Rusland og Belarus, men som en konsekvens af Ruslands invasion af Ukraine mener vi ikke, at der fra dansk side skal godkendes hele uddannelser til su i Rusland og Belarus.
Derfor giver lovforslaget her uddannelses- og forskningsministeren midlertidig bemyndigelse til at fastsætte regler om, at hele uddannelser i visse lande ikke kan godkendes til su.
Det gælder både uddannelser, som allerede er godkendte, hvor godkendelsen vil kunne suspenderes, og potentielle nye ansøgninger om godkendelse.
Forslaget har en solnedgangsklausul, så loven automatisk ophæves den 1. januar 2024.
Uddannelses- og forskningsministeren har allerede opfordret de videregående uddannelsesinstitutioner til at indstille forsknings- og innovationssamarbejdet med institutioner i Rusland og Belarus.
Ligeledes har ministeren opfordret til at undlade at igangsætte nye udviklingsforløb med institutioner i Rusland og Belarus.
Det mener vi i Socialdemokratiet er fornuftigt.
Det er vigtigt, at vi tydeligt viser vores støtte til Ukraine.
Forslaget her er et lille, men vigtigt bidrag til fordømmelsen af Ruslands krig, og derfor støtter Socialdemokratiet forslaget.
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-06:
Tak, formand.
Det at få dansk statsborgerskab eller dansk indfødsret kan være en lang sej kamp, men den sunde fornuft ophører jo, når man bliver tvunget til at vælge mellem enten at få dansk indfødsret eller at give afkald herpå og bo sammen med sin familie i stedet for.
Det er et fuldstændig urimeligt dilemma at stå i.
I dag er reglerne jo sådan, og det er dem, vi er sammen her i dag for at ændre på, at man kan have sin familie med til Danmark, hvis man er på en erhvervsordning, men hvis man bliver dansk statsborger, er reglerne anderledes.
Så betyder det, at ægtefællen til den person, som går fra at være i Danmark på en erhvervsordning til at blive dansk statsborger, kan risikere at miste retten til at være i Danmark.
Der må gerne stilles krav til udlændinge, der kommer hertil, der må endog gerne stilles stramme krav, men det her er jo bare skørt.
Det savner sund fornuft.
Rigtige mennesker er kommet i klemme.
Det kunne vi se i medierne og i den offentlige debat.
Det gjaldt for den indiske pige Mishti i februar i år såvel som for indiske Deepak, hvis sag kom frem i 2020.
Det er to gode eksempler på, hvorfor det er vigtigt, at vi som politikere lytter til de mennesker, som rammes af vores lovgivning.
Det kan jo være, at der indimellem er noget, der skal ændres.
Udlændinge, som er kommet til Danmark på en erhvervsordning, skal ikke være dårligere stillet, hvis de får dansk statsborgerskab, og det er jeg rigtig, rigtig glad for at vi er et flertal af Folketingets partier der nu kan se det fornuftige i, så vi støtter naturligvis.
Morten Dahlin (V), 2022-04-06:
Tak for det, formand.
Det er vigtigt for Danmark, at vi som samfund har mulighed for at tiltrække kvalificeret international arbejdskraft.
Når dygtige internationale medarbejdere kommer til landet, bidrager de til at gøre Danmark rigere og vores fællesskab stærkere.
Derfor er det vigtigt, at vi har et system, der gør det smidigt og ubureaukratisk at rekruttere kvalificeret international arbejdskraft.
Jeg mener derfor også, at vi fra politisk side har til opgave at sikre, at danske virksomheder har gode muligheder for at tiltrække den nødvendige arbejdskraft.
er, at mennesker, der kommer her til Danmark på en erhvervsordning, som bidrager, opfører sig ordentligt og integrerer sig og er her så længe, at de opnår dansk statsborgerskab, kan støde ind i det problem, at deres families opholdstilladelse er bundet op på deres egen opholdstilladelse, og at den opholdstilladelse jo forsvinder, når de får et dansk statsborgerskab. Det betyder, at familien til den nu danske statsborger kan miste sin opholdstilladelse og derfor skal søge om familiesammenføring, og at den i øvrigt i den periode ikke må arbejde i Danmark.
Det kan de fleste nok se er uhensigtsmæssigt, og det har ikke været intentionen med den danske udlændingelovgivning.
Derfor er vi i Venstre positivt stemt over for at lave den her lovændring, så man ikke stiller folk og deres familier værre, fordi de opnår dansk statsborgerskab.
Vi var egentlig også positive over for idéen, da det oprindelige beslutningsforslag fra Radikale Venstre blev diskuteret her i salen.
Dengang stemte vi dog imod beslutningsforslaget, fordi vi ville sikre os, at forslaget ikke førte til, at man kunne finde en måde at snige sig uden om kravene til familiesammenføring på, samt en række andre ting.
Men vi sagde også dengang, at når regeringen var færdig med at kigge på det her område og havde lavet en gennemgang af reglerne, var vi villige til at gå i dialog om det.
Det arbejde er nu færdiggjort, og resultatet er det lovforslag, vi behandler her i dag.
Og vi mener umiddelbart, at regeringen har fundet en god balance og har løst de udfordringer, som vi så i det oprindelige beslutningsforslag.
Derfor ser vi fra Venstres side positivt på det her lovforslag, og vi ser frem til den videre udvalgsbehandling.
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-06:
Med dette lovforslag sikres det, at udlændinge, der er medfølgende familiemedlem til en udenlandsk arbejdstager, som opnår dansk statsborgerskab, fortsat kan opholde sig i Danmark.
Derudover foreslås det, at udlændinge, der er medfølgende familiemedlem til en udenlandsk studerende eller praktikant, også kan få lov til at blive i Danmark og ikke miste deres opholdstilladelse, hvis deres familiemedlem opnår dansk statsborgerskab.
Da den indiske arbejdstager ønskede at søge om dansk statsborgerskab, viste det sig, at hans medfølgende familiemedlemmer ville miste deres opholdstilladelse i Danmark.
For et par måneder siden kunne vi læse om en gymnasieelev, som stod til at blive sendt ud af Danmark, fordi hendes mor var kommet hertil som udenlandsk arbejdstager, men var blevet dansk statsborger.
De nævnte eksempler med medfølgende familiemedlemmer, der mister deres opholdstilladelse i Danmark, fordi deres familiemedlem bliver dansk statsborger, er udtryk for, at reglerne på området ikke har været hensigtsmæssige.
Socialdemokratiet støtter derfor lovforslaget.