runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-17:
Det er netop min pointe, og jeg tænker på, om vi har nogle faglige fællesskaber, der ville være i stand til at stille sådan nogle krav til uddannelsen og ikke mindst kontrollere, at de her krav så rent faktisk også var opfyldt.
Altså, det er jo det, vi kan med vores professionsbacheloruddannelser eller vores erhvervsuddannelser, som ligesom er offentligt sanktioneret, i forhold til hvad man kan regne med, og hvad det er for en kvalitet, man får ud af uddannelserne efterfølgende.
Så ville det ikke have gjort en forskel, hvis det var sådan, at man havde en offentligt anerkendt uddannelse, når man gerne vil have autorisation til akupunktør?
Liselott Blixt (UFG), 2022-05-17:
Jamen det er helt sikkert, at man skal gå ind og kigge på, hvad det er for krav, man stiller.
Hvad gør man i andre lande?
Hvordan sikrer man, hvordan en uddannelse skal være?
Og det kan man lave sammen med de organisationer, der er.
Det er den måde, man gør det på.
Vi ved også, at man ikke har samme krav til læger, fordi de har en lang uddannelse, så der er noget merit, kan man sige – de har jo undervisning i kroppen og alt, hvad der ellers skal være af undervisning.
Så selvfølgelig kan man finde ud af det.
Men i dag kan du jo tage et kursus et eller andet sted i Østen – du tager sted 1 uge eller 14 dage, og så har du lært at stikke nåle i, og så kommer du hjem og siger: Jeg er akupunktør.
Der er jo dokumenteret meget.
Jeg har ikke selv prøvet akupunktur, så jeg kan ikke sige, om det ene opvejer det andet.
Jeg har også prøvet at tage en masse medicin, som heller ikke virkede.
Så der, hvor jeg vil hen, er, at vi har en stor skare af akupunktører i Danmark, og vi har rigtig mange mennesker, der bruger akupunktører, fordi de kan se, at det hjælper dem.
Og så kan vi diskutere, om det er placeboeffekt, eller om det er ene, det andet eller det tredje, men det er jo lige meget – det vigtigste er, at folk bliver hjulpet, og derfor mener jeg så også, at det er vigtigt, at man har en autorisation, og at folk ved, at den her person har taget den her uddannelse på det her antal timer.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-05-17:
Jeg er helt enig i, at al behandling, der virker, også giver risiko for bivirkninger – det ved vi.
Det gælder, om du tager en Panodil, eller om du får kemobehandling.
Det ved vi.
Så spørgsmålet er, om den positive effekt, man får ud af det, er det værd.
Der ved vi jo, hvad den positive effekt ved at tage en Panodil er, og vi ved, hvad den positive effekt ved at få en kemobehandling er, og så laver man en afvejning.
Det er det, sundhedsfaglige folk gør.
Så spørgsmålet er ikke, om der er en risiko ved akupunktur, for det er der, men om den positive effekt er så veldokumenteret, at den risiko er værd at løbe.
Det er det, jeg spørger ordføreren om, og ikke om alle mulige andre behandlinger, for jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at der også er risici ved dem, men det ved vi bare, og der kender vi så også den dokumenterede gavnlige effekt.
Liselott Blixt (UFG), 2022-05-17:
Mange tak.
Ja, vi kommer lige ovre fra ministeren, hvor vi forhandler sundhedsreform.
Det her er jo noget af det, som jeg gerne vil være med til at bidrage til, nemlig at gøre det mere sikkert for de borgere, der er ude i det ganske danske samfund, og i det her forslag handler det om en autorisationsordning for akupunktører.
I dag er der ingen lovkrav til, hvem der kan udføre akupunktur, og der er derfor stor forskel på, hvor meget eller hvor lidt uddannelse og dermed viden om akupunktur, de enkelte behandlere har.
Det er nødvendigt, at vi sikrer, at behandlere har de rette kompetencer, og derfor er det også vigtigt, at der er de rette uddannelsesniveauer, samt at der bliver ført tilsyn med det daglige arbejde.
Vi har jo debatteret det her før, og det er sikret, at der nu er kursus i at forebygge, erkende og håndtere skader på lungerne efter nåleakupunktur i brystkassen.
Det var et første skridt på vejen til at øge patientsikkerheden på området, altså at stille de her krav til kompetencer hos behandlerne.
Men hvis vi skal sørge for patienternes sikkerhed, når de får akupunkturbehandling, og at den sker ordentligt i fremtiden, mener vi, at det er nødvendigt, at det sker med en autorisation for akupunktører.
Det er vores samarbejdsgruppe af løsgængere, som har stillet forespørgslen, og jeg håber på, at vi kan få en god debat og finde en løsning på udfordringen.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-05-17:
Og tak for talen og for at tage emnet op.
Nu nævner fru Liselott Blixt, at der jo er risici for alvorlige hændelser – det har der været tidligere, og det har man prøvet at tage hånd om i den tidligere lov, som ministeren også var inde på.
Som med al behandling vil der være nogle risici på den ene side, og så vil der være den gavnlige effekt på den anden side, og det er vel den afvejning, man, uanset om vi snakker almindelig medicinsk behandling eller akupunktur som her, altid skal gøre sig, altså om risikoen for noget negativt er det værd, i forhold til hvad man kan få ud af det.
Ordføreren nævner her, at der er lavet masser af forskning på området, og det er jeg enig med ordføreren i – der findes en del forskning på netop akupunktur, og der er foretaget forskellige forsøg, også i dansk kontekst.
Mener ordføreren så, at der er klar evidens for, at den gavnlige effekt af akupunktur er så tydelig, at risikoen for alvorlige bivirkninger eller bare milde bivirkninger er det værd?
Magnus Heunicke (S), 2022-05-17:
Det er meget, meget centralt, at vi hverken her i Folketinget eller i vores kommunikation eller i de forskellige alternative behandleres kommunikation til patienter siger, at RAB-ordningen på nogen måde udgør en autorisation eller et myndighedsstempel, for det er ikke det, der er tilfældet.
Jeg støtter den nuværende RAB-ordning – den har jo været ændret nogle gange.
Det er jo sådan – det kender vi inden for alle mulige brancher – at der kan findes brodne kar alle steder, og der er et stort, stort ønske i de forskellige brancher om at rydde op i det.
Det er noget af det, som vi giver mulighed for med RAB-ordningen, så det støtter jeg, men det er også vigtigt, at man ikke overkommunikerer og ikke overdriver, hvad man kan bruge den til.
Så tak for det spørgsmål.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-05-17:
Tak for det, og tak for talen.
Ministeren nævner bl.a. den eksisterende RAB-ordning, som er en form for garanti for brugerne af i det her tilfælde akupunktur.
Mener ministeren, at RAB-ordningen giver et stempel for, at den behandling, man modtager, er sikker og virkningsfuld, eller kan ministeren knytte et par ord til, hvordan ministeren ser på RAB-ordningen, som den er i dag?
Magnus Heunicke (S), 2022-05-17:
Jo, men når vi gik ind og lovgav præcis om nåleakupunktur på brystkassen – og det var en lov, der blev vedtaget tilbage i 2019 – så var det jo, fordi der var et behov for det.
Der var et fagligt behov for det, og dermed blev der også etableret de her kurser – det er Styrelsen for Patientsikkerhed, der varetager de opgaver.
Det, jeg har fået oplyst, er, at de første kurser blev gennemført i august sidste år.
Der er i alt afholdt 40 kurser sidste år, og det førte til 400 registreringer.
Vi kan så se i år, hvis vi gør status, at behovet for kurser har været væsentlig mindre.
Der er gennemført under 10 kurser, og der er kommet ca. 100 nye registreringer i år.
Den sundhedsfaglige vurdering, som man har foretaget, er, at det her kursus vil gøre det sikkert at foretage nåleakupunktur også på brystkassen.
Liselott Blixt (UFG), 2022-05-17:
Det kommer jo ikke bag på mig, men jeg undrer mig lidt over, at man siger, at der ikke er nogen grund til at gøre det af hensyn til patientsikkerheden, samtidig med at man i næste sætning fortæller, at nu har man ændret det, fordi der faktisk var nogle patienter, der var ude for nogle frygtelige oplevelser, hvor lungerne punkterede.
Er det ikke lidt selvmodsigende?
Samtidig ved vi, at når vi har diskuteret, at sundhedspersoner som social- og sundhedsassistenter, social- og sundhedshjælpere og sygeplejersker skulle have lov til at lave gennembrydning af hud og tage de kapillærprøver, man tager, når man skal måle blodsukker eller noget andet, så skal det være uddelegeret af en læge.
Er der ikke noget selvmodsigende i at sige: Du kan tage et weekendkursus om behandling med nåle, og så kan du faktisk bare få lov til at stikke løs, for vi mener ikke, at der er nogen usikkerhed her; vi har fjernet den, så det er lidt lige meget, om du har 5 års uddannelse eller du har et weekendkursus?
Liselott Blixt (UFG), 2022-05-17:
Jeg tror, at uanset hvor du bevæger dig hen i det danske sundhedsvæsen, kan du få bivirkninger eller virkninger.
Det har vi set.
Når det gælder vaccinen, er der nogle, der har fået senfølger af vaccinen, mens andre har fået det af sygdommen, og sådan vil det være, lige meget hvor du bevæger dig hen.
Du kan have en praktiserende læge, der laver en fejl, og sådan vil det også være med akupunktur.
Det er også derfor, jeg bare vil sikre borgerne så godt som muligt ved at sige: Her har vi en, der har taget en uddannelse på flere tusind timer, så her kan du i hvert fald føle dig lidt mere tryg end hos en, der har taget et weekendkursus i at stikke med nåle.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-17:
Tak for det.
Nu er Nye Borgerlige jo et af partierne bag aftalen om politiets økonomi i de kommende år.
Og jeg ville da sige det modsatte.
Jeg ville da sige, at hvis der pludselig kom nogle og sagde, at den aftale, som vi har indgået og finansieret, pludselig skal inkludere alt muligt andet, som ikke er en del af aftalen, så ville jeg synes, det var meget bemærkelsesværdigt.
Det kan også godt være, der er nogle punkter, hvor man ikke en til en kan ligestille, men i hvert fald kan bevæge sig derhenad.
Og lad os så finde ud af, hvad det koster, og hvordan vi kan finde finansieringen.
Altså, anerkender ministeren ikke, at det her jo ikke er noget, der indgår i aftalen?
Vi har godt nok behandlet veteraner og politiveteraner delvis i aftalen, men det indgår jo ikke i aftalen, og derfor kan man ikke bare inden for den aftale putte noget ekstra ind, uden at alle partier er med.
Og omvendt kan man jo heller ikke sige til et parti, som ikke er en del af aftalen: Det her kan vi slet ikke diskutere de næste 4 år, for det har godt nok ikke noget med aftalen at gøre, men nu binder vi alting op på den ene aftale, og så kan vi slet ikke snakke politi derudover.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-17:
Jeg synes ikke, man kan kalde en aftalekreds, der har taget ansvar for politiets og anklagemyndighedens økonomi i en del år frem, for en syltekrukke.
Det er jo et politisk værksted, hvori der foretages politiske prioriteringer.
Derfor kan man ikke diskutere forslag løsrevet; man bliver nødt til også at se dem i en sammenhæng.
Så forholder jeg mig til det konkrete forslag, der ligger her, og som handler om, at politiet og forsvaret skal sidestilles.
Og så rejser jeg bare lige den lille bekymring, at jeg godt kan forstå, hvis man sidder derude og er ansat i Vestre Fængsel, at man siger: Hvad er det i den undersøgelse, der gør, at det ikke er kriminalforsorgens ansatte, men at det er politiets ansatte, der skal have nogle bedre forhold her?
Og der synes jeg bare, vi fortjener lige at have et helhedssyn på det.
Morten Dahlin (V), 2022-05-17:
Til det første må jeg bare sige: Intet over Folketinget.
Og det der med at bruge en forligskreds på sådan en måde, hvor man siger, at det kun er der, man kan diskutere, hvordan vi skal behandle de betjente, der kommer til skade enten psykisk eller fysisk i tjenesten, er en syltekrukke.
Intet over Folketinget.
Hvis vi skal have politiske drøftelser, så er det i Folketinget.
Justitsministeren kan ikke bruge forligskredsen som en syltekrukke.
Så det argument er ude.
Så er der det andet argument, der hedder: Jamen der er også andre grupper.
Skal jeg forstå det sådan på ministeren, at ministeren rent faktisk ønsker at lave modeller for andre grupper også, eller bruger ministeren det bare som et argument for at undgå det her?
Og der vender jeg tilbage til kernespørgsmålet: Hvorfor er det, at man ikke bare laver den model, og så kan den model jo føre til de grundlæggende politiske drøftelser, som er vigtige, og som vi skal have her i Folketinget?
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-17:
Jeg er ikke bange for noget, men jeg synes, det rejser flere spørgsmål.
Først vil jeg sige, at jeg synes, det er naturligt at tage de her diskussioner i den kreds af partier, som står bag politiets og anklagemyndighedens økonomi.
Men det, som egentlig er det vigtigste for mig, er, at jeg ikke tror, at den rigtige måde at gå til den her opgave på er at udarbejde en model, der ligestiller politiet med forsvaret.
Jeg mener i hvert fald, man f.eks. kan rejse det rimelige spørgsmål: Jamen hvad med ansatte i psykiatrien, hvad med ansatte i fængselsvæsenet, hvad med brandmænd, hvad med alle mulige andre grupper af offentligt ansatte, som også har et arbejdsliv, som kan medføre nogle ret voldsomme men?
Og der mener jeg bare, at hvis man kun udarbejder en model, der har til hensigt at ligestille politiet med forsvaret, kommer der til at være nogle blinde vinkler.
Morten Dahlin (V), 2022-05-17:
Tak til ministeren for talen og for egentlig at tage positivt imod i hvert fald intentionen bag forslaget.
Der var desværre ikke rigtig noget i ministerens tale, der gjorde det tydeligt for mig, hvorfor det er, at regeringen er modstandere af det her forslag.
For forslaget går jo ud på at pålægge regeringen at udarbejde en model for, hvordan man kan lave en ligestilling imellem politiveteraner og veteraner fra forsvaret, og at den model – som vi skriver i forslaget – skal danne grundlag for efterfølgende politiske drøftelser.
Årsagen til, at vi har gjort det på den måde, er jo netop, at vi ikke skulle blive skudt i skoene, at forslaget er totalt ufinansieret, og få en stor finansieringsdiskussion herinde i Folketingssalen, men prøve at samle en bred politisk opbakning til at pålægge regeringen at lave en sådan model, som så efterfølgende kan føre til politiske drøftelser.
Hvad er det helt præcis, justitsministeren er så bange for ved at gå i gang med at udarbejde en sådan model, der kan danne grundlag for nogle konkrete politiske drøftelser?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-05-17:
Jeg vil også gerne sige tak for de ordførertaler, der er faldet her, og hvor der jo generelt er god opbakning til, at vi skal sikre danske ofre for terrorangreb bedre, end de er i dag, når det handler om erstatninger.
Jeg synes jo ikke, at det skal være sådan, at fordi man bliver udsat for et terrorangreb i et land, hvor erstatning er ikkeeksisterende, så bliver man efterladt på perronen, og det er i virkeligheden det, som forslaget her er udtryk for.
Og vi mener også, at det er uholdbart, at det f.eks. skal være sådan noget som den efterfølgende eksponering i medierne og på nettet, som skal være en medvirkende faktor for, at det kan rent faktisk lade sig gøre at få erstatning, som det jo er i dag.
Så vi takker for debatten og den positive opbakning.
Og så vil jeg bare sige, i forhold til om det kun skal være danske statsborgere eller det også skal være andre, at jeg personligt ville være ked af det, hvis vi lander på en model, hvor f.eks. kvoteflygtninge, som jo i hvert fald ikke har en anden stat at vende tilbage til, ikke vil være berettiget til erstatning.
De er netop i Danmark, fordi de ikke kan vende tilbage til deres oprindelsesland.
Hvis de rejser ud til, lad os sige USA, som jo har haft en del terrorangreb, og bliver udsat for noget dér og de så ikke vil være berettiget til erstatning, synes jeg, det vil være en uretfærdig retsstilling.
Men vi må se et oplæg fra ministeren, og så må vi jo se, hvor mange der hænger på i sidste ende.
Men tak for debatten.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-17:
Det er det andet gode beslutningsforslag fra SF i dag, og vi kan bakke op om forslaget.
Det tidligere forslag om rettigheder for terrorofre var et generelt forslag.
Nu behandler vi et forslag om danske borgere – det, jeg læser som danske statsborgere – som bliver ofre for terrorhandlinger i udlandet, og det bakker vi i Nye Borgerlige op om.
Hvis jeg mod forventning skulle have læst ordlyden danske borgere anderledes, end det er ment, altså så der ikke er tale om danske statsborgere, så bliver det nok svært for os at støtte op om forslaget.
Men med de ord støtter vi forslaget.
Peter Skaarup (DF), 2022-05-17:
Vi behandler i dag B 167, altså et forslag til folketingsbeslutning om retskrav på erstatning til ofre for en terrorhandling begået i udlandet.
Det drejer sig konkret om at pålægge regeringen at fremsætte de nødvendige lovforslag, sådan at danske borgere, der måtte blive ofre for en terrorhandling begået i udlandet, eller pårørende hertil, sikres et retskrav på erstatning efter offererstatningsloven.
Som ministeren var inde på, har der været nogle tilfælde, hvor der er blevet givet erstatning, men alligevel vil forslaget jo imødegå det problem, der er i, at ofre for tragiske terrorhandlinger i udlandet, der kan rammes af meget alvorlige konsekvenser af det, de har været udsat for, aldrig bliver tilkendt erstatning fra gerningspersonerne eller staten i det land, hvor terrorhandlingen har fundet sted.
Og ved en skade som følge af straffelovsovertrædelser begået i udlandet er der jo heller ikke tale om, at man i alle tilfælde efter dansk ret giver helt de samme muligheder for at få tilkendt erstatning fra den danske stat.
Det har vi jo oplevet flere eksempler på, som vi også er blevet konfronteret med, i hvert fald os, der er medlemmer af Retsudvalget.
Det er jo efter de gældende regler kun personer med tilknytning til Danmark, f.eks. gennem bopæl eller indfødsret, der har retskrav på erstatning for terror, der er begået i udlandet; det er forudsætningen.
Der er det så, at forslagsstillerne, dvs. SF, siger, at det er uhensigtsmæssigt, at der er forskel på retskravet for terrorofres retsstilling, afhængigt af om handlingen er begået på dansk grund eller er begået uden for Danmark.
Vi synes grundlæggende i Dansk Folkeparti, at der er fornuftige toner i det her forslag.
Vi synes grundlæggende, det er fornuftigt, at man hjælper danske borgere, også selv om det, de har været udsat for, ikke er foregået i Danmark, men kan være foregået et sted i udlandet.
Der er dog i forbindelse med behandlingen i udvalget og også af det forslag, som ministeren var inde på måske kunne blive udgangen på det, noget, vi skal være opmærksomme på.
Vi synes, at hvis det skal være et retskrav, så skal man forbeholde det danske statsborgere, at der skal kunne gives erstatning af den danske stat.
Det bør jo som udgangspunkt være den pågældende stat, hvori terroren begås, der bør sikre ofrene den rigtige erstatning, og hvis det så ikke lader sig gøre, jamen så er det jo den danske stat, der må gøre det.
Men at den danske stat skal til at betale og hjælpe med erstatning til folk, der ikke er danske statsborgere, synes vi fører lidt for vidt.
Der håber vi jo på, at når regeringen kommer med det udspil, der måske kan være opfølgningen på det her beslutningsforslag, så vil man skelne mellem danske statsborgere og ikkedanske statsborgere.
Men som sagt er der for vores vedkommende positive vibrationer omkring det her forslag.
Britt Bager (KF), 2022-05-17:
Tak for det, og tak til forslagsstillerne for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Terrorisme er en trussel mod vores demokrati, og derfor har vi en forpligtigelse til som samfund at sikre, at ofre og pårørende ved en forbrydelse får en erstatning, hvis de har været udsat for en terrorhandling, også hvis den terrorhandling er begået i udlandet.
Derfor kan jeg sige, at Det Konservative Folkeparti støtter op om det her forslag.
Samira Nawa (RV), 2022-05-17:
Mange tak.
Jeg kunne i virkeligheden genbruge store dele af min ordførertale fra den forrige behandling, men i stedet for vil jeg gå direkte til kernen af forslaget her.
For i Radikale Venstre bakker vi op om, at pårørende og ofre for en terrorhandling begået i udlandet sikres et egentligt retskrav efter offererstatningsloven.
Selv om Erstatningsnævnets praksis har været, at ofre for terrorhandlinger og også pårørende falder inden for offererstatningsordningen, kan et egentligt retskrav forhåbentlig give en forudsigelighed og ikke mindst en eller anden form for tryghed i en så traumatisk situation.
Erstatning kan naturligvis aldrig hele sår, men at have et klart retskrav kan forhåbentlig sikre, at erstatningsspørgsmålet i sig selv ikke giver anledning til unødig bekymring i en meget svær tid.
I Radikale Venstre støtter vi forslaget.
Det kunne teknisk set også være, at vi, som ministeren nævnte i sin tale, lander i en fælles beretning.
Hvordan det lige ender, ved jeg ikke, men udgangspunktet er, at vi støtter beslutningsforslaget.
Tak til SF for at have fremsat det.
Morten Dahlin (V), 2022-05-17:
Tak for det, formand.
Og tak til forslagsstillerne bag beslutningsforslaget.
I Venstre mener vi, at terrorisme udgør en af de groveste overtrædelser af de helt grundlæggende principper, vores demokratiske samfund bygger på.
Terrorisme er en trussel mod udøvelsen af de grundlæggende menneskerettigheder, som vores folkestyre og vores samfundsmodel står på skuldrene af.
Som jeg også sagde ved det tidligere beslutningsforslag, håber vi naturligvis ikke, at der er danskere, der i fremtiden vil blive ofre for terrorhandlinger, men det er en garanti, som hverken vi eller nogen andre partier her i Folketinget vil kunne give.
SF skriver i beslutningsforslaget, at partiet er overbevist om, at finansieringen kan klares inden for den ramme, der allerede er afsat.
Det er en overbevisning, som vi i Venstre deler, og som vi tror er rigtig, men som vi selvfølgelig også bliver nødt til at spørge ind til under udvalgsbehandlingen for at sikre os, at SF's antagelse er korrekt.
Så det vil vi gøre i udvalgsbehandlingen.
Men vi er umiddelbart positivt stemt over for forslaget.
Vi ser frem til den videre behandling.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-17:
Tak for ordet.
Beslutningsforslaget lægger op til, at der udarbejdes en model for, at politiveteraner og deres pårørende kan få samme vilkår som dem, vores veteraner fra forsvaret tilbydes i dag.
Gud, det er det sgu da også!
Øjeblik!
Hold nu op, men der er mere end et forslag i dag.
Tak for det.
Vi prøver igen.
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne fra SF for at rejse endnu et vigtigt forslag.
Jeg kan starte med at sige, at vi støtter forslaget.
Ofre for terror har været ude for helt ubeskrivelige traumatiserende oplevelser, som kan ændre både deres og deres pårørendes liv.
Og selv om spørgsmålet om erstatning kan virke som en mindre ting i det store billede om liv og død, så kan muligheden for at få erstatning forhåbentlig gøre en lille forskel i det efterfølgende forløb.
Og der synes vi ikke, at der er nogen grund til, at retsstillingen ikke skulle være den samme for ofre for terrorhandlinger og deres pårørende, uanset om et terrorangreb er sket i Danmark eller i udlandet.
Disse ofre og deres pårørende skal også have et retskrav på at få erstatning.
Så vi støtter det her forslag, og så må vi se, hvordan vi kan få tilrettelagt processen.
Tak til SF for forslaget, og tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-17:
Jeg er enig i, at det har betydning, om man har det ene eller det andet statsborgerskab, men om det også vil have betydning i i forhold til en offererstatningsordning, er jeg sikker på rejser nogle juridiske overvejelser, bl.a. med hensyn til nogle lighedsgrundsætninger og sådan noget.
Derfor tør jeg ikke lige svare på det her fra talerstolen.