Orla Hav (S), 2020-04-30:
Ja, og det er igen for Thomas Jensen, som er sygemeldt.
Formålet med lovforslaget er at opdatere de retlige rammer for godkendelse af køretøjer, systemer, komponenter og separate tekniske enheder.
Lovforslaget omfatter derfor til forskel fra periodesynsreglerne, der omhandler de krav, som køretøjet løbende skal overholde for at køre lovligt i Danmark, regler om godkendelser af køretøjer, inden de tages i brug i Danmark, og krav til køretøjer, hvor der efter ibrugtagning er foretaget konstruktive ændringer i Danmark.
Lovforslaget opdaterer den retlige ramme på dette område, dels fordi typegodkendelsesreglerne i vidt omfang hviler på tre EU-typegodkendelsesforordninger, som finder anvendelse i alle medlemsstater, herunder også Danmark, dels fordi vi også i Danmark har en interesse i at sikre, at de køretøjer, som kører på vejnettet her i landet og i det øvrige Europa, lever op til alle relevante tekniske krav med henblik på at understøtte trafiksikkerheden og miljøet.
Med lovforslagets indhold og de tre typegodkendelser fastlægges specifikt, hvorledes køretøjer eller komponenter hertil skal godkendes af relevante instanser i EU.
Denne godkendelsesproces indeholder tre primære aktører: en fabrikant, der fremstiller køretøjet eller komponenter hertil, en teknisk tjeneste, der foretager uvildige prøvninger af fabrikanternes produkter, og en myndighed, som på baggrund af den tekniske tjenestes prøvninger endeligt godkender køretøjet.
Det er den retlige ramme for godkendelse af køretøjer, som vi behandler i dag.
Godkendelsesprocessen er fælles for alle tre forordninger og gælder derfor for nye køretøjer, der er fremstillet i ubegrænsede serier eller i små serier – nærmere bestemt motorkøretøjer, to- eller trehjulede køretøjer, quadricykler, landbrugs- og skovbrugskøretøjer samt påhængskøretøjer og udskiftelig trukket udstyr hertil.
Herudover er godkendelse af individuelle nye motorkøretøjer og påhængskøretøjer også omfattet af forordningen om motorkøretøjer.
De gældende danske godkendelsesprocesser på dette område opleves som tunge og komplicerede og trænger derfor generelt til en opdatering, som både sikrer en ensartet godkendelsesproces til gavn for branchen og de instanser, som skal afprøve og godkende køretøjerne, og at godkendelsesprocessen i Danmark lever op til forordningerne.
Forordningerne om motorkøretøjer finder anvendelse fra og med september 2022, hvilket er baggrunden for, at denne tidsramme benyttes som en oplagt lejlighed til en generel opdatering af de danske regler og godkendelsesprocesser.
Med lovforslaget foreslås det derfor, at den tredelte godkendelsesproces indarbejdes udtrykkeligt i lov om godkendelse og syn af køretøjer, også kendt som synsloven.
Det betyder, at der i Danmark skal udpeges tekniske tjenester til at afprøve fabrikanternes køretøjer, ligesom det foreslås, at Færdselsstyrelsen skal varetage opgaven med at udstede endelige myndighedsgodkendelser af de køretøjer m.v., som en teknisk tjeneste har afprøvet.
I forhold til godkendelse af køretøjer, som ikke er omfattet af de tre typegodkendelsesforordninger, vil det være op til de enkelte medlemsstater at fastsætte nationale godkendelsesordninger.
Her foreslås det med lovforslaget, at der indrettes en godkendelsesproces, som flugter med den godkendelsesproces, der følger af forordningen, dvs. samme tredelte proces, som jeg omtalte før.
I forhold til de nationale godkendelsesordninger etablerer vi i dansk regi, i dansk ret, muligheden for et uvildigt tredjepartsorgan, som skal udføre afprøvning af køretøjer m.v., der er tilpasset danske forhold.
Det vil sige, at vi i Danmark fastsætter en retlig ramme for tredjepartsorganets virke, som er mere lempelig end de skrappere krav, som gælder for en teknisk tjeneste efter forordningerne.
Jeg skal med de her ord sige, at vi fra socialdemokratisk side støtter forslaget og konstruktivt tager del i det efterfølgende arbejde med at få det udmøntet.