runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-19:
Tak for det, og tak for de positive tilkendegivelser i forhold til indsatsen i WHO.
Man kan sige, at WHO jo spiller en næsten endnu mere vigtig rolle nu.
Det er både i forhold til bekæmpelse af smitsomme sygdomme som malaria, tuberkulose og aids, hvor WHO har en afgørende rolle, og hvor indsatsen er forankret netop gennem WHO's indsats.
Men det er jo også i forhold til den meget usikre situation, vi står i globalt set, med risikoen for nye pandemier i stil med corona.
Det ville have enorme konsekvenser.
Derfor er det fuldstændig afgørende, også for at mindske den globale ulighed i sundhed, at der ligger store bidrag til WHO.
Som ministeren selv understreger, udgør USA's bidrag jo omkring 18 pct. af WHO's samlede budget.
Derfor er det jo positivt, at man er villig til at støtte en øgning af kontingentet med 20 pct., men jeg vil godt høre, om regeringen også er villig til at øge det frivillige bidrag, altså både det, at Danmark er villig til at bidrage mere økonomisk, så det ikke kun betyder, at en større del af det bliver udgjort af et øget kontingent, men også, om Danmark er villig til at lægge pres både på de øvrige nordiske lande, men også gennem EU for, at vi ser en samlet stigning i bidraget til WHO, der som minimum kan udfylde det hul, som USA's tilbagetrækning af støtten kommer til at udgøre?
Jeg havde selvfølgelig håbet, at regeringen klart ville signalere, at man var villig til at øge også det økonomiske tilskud, set i lyset af de dramatiske konsekvenser, som jeg tidligere har beskrevet i forhold til USA's ophør af indsatsen.
Men jeg vil egentlig også godt bare lige spørge udenrigsministeren om noget, når nu det også handler om sikkerhedspolitik, for det gør det jo.
Man kan sige, at en mindsket indsats fra USA og fra europæiske lande jo får konsekvenser.
Udenrigsministeren har selv tidligere signaleret, at det var vigtigt at have et fokus på Afrika og i særdeleshed Subsaharalandene, og det er jo primært de lande, vi hjælper med den indsats her.
Har udenrigsministeren ikke en bekymring for, at det også kan få langsigtede sikkerhedsmæssige konsekvenser, hvis vi ikke løfter den opgave her?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-02-19:
Jeg tror ikke, at der findes nogen partnere ude i verden, der er i tvivl om Danmarks position, og hvis de skulle være det, vil jeg gerne bidrage til at bringe dem ud af deres vildfarenhed.
Vi synes, at det her er et vigtigt prioriteret område.
Det er også derfor, vi bruger noget, der ligner 1 mia. kr. om året i sådan en udvidet fortolkning på det her område, og det vil fortsat være en prioritet.
Som sagt analyserer vi den konkrete impact, og jeg forbeholder mig også muligheden for at kunne handle på det.
Jeg er også bare nødt til at sige igen, at det må ske inden for rammerne af de ressourcer, vi har.
Det bliver en meget bredere diskussion, men vi bliver dårligt stillet, hvis det er sådan, at vores gensvar på den nye amerikanske administration, der eventuelt vælger at tage et mindre solidarisk ansvar for at opnå en række fordele, bliver, at vi fylder alle huller ud og så skal håndtere også de ting, de skaber for os.
Altså, så god er verden ikke.
Men inden for rammen af en stor dansk udviklingsbistand, som forhåbentlig vokser, i takt med at vores samfund bliver rigere, er det her et område, vi vil prioritere.
Vi vil selvfølgelig også tage pejling af, at USA og eventuelt også andre lande skifter fokus.
Altså, så bliver der selvfølgelig et større forventningspres på lande a la Danmark, der synes, at det her er vigtigt.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-19:
Nu har jeg jo oplevet en stor villighed, når USA siger, at de synes, at de bidrager for meget til de globale militærudgifter, og de siger, at de så ønsker et løft fra de europæiske lande.
Der kunne man jo vælge den samme tilgang i forhold til udviklingsbistand.
Så når vi oplever, at USA skruer ned for støtten, kunne man samtidig skrue op for indsatsen i andre lande, hvor SRSR-rettigheder har stor betydning.
Derfor vil jeg også gerne bare spørge ministeren om noget.
Ud over at man selvfølgelig skal se på muligheden for at øge de økonomiske tilskud til området, er man så også villig til at lægge pres på de europæiske lande såsom f.eks. Ungarn og Italien, som jo har signaleret, at de er villige til at gå samme vej, som USA er gået?
Er regeringen også villig til at lægge det pres på de lande?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-02-19:
Tak for det, og tak for helbredsønskerne.
Jeg tror egentlig, at vi er på samme side i den her sag.
Altså, SRSR-indsatsen er vigtig.
Danmark er en bannerfører, og det skridt, som USA har taget, er selvfølgelig dybt problematisk, når det gælder det her, men det gælder jo også bredere, altså i forhold til at fryse hele USAID i 90 dage.
Det skal vi selvfølgelig tage en pejling af, og det gør vi også, og vi er i tæt kontakt med de organisationer, som vi støtter, også for at kunne analysere mere præcist, hvilke implikationer der så vil være ved det.
Og så må vi selvfølgelig forberede os på at kunne gøre noget anderledes
, men jeg bliver bare nødt til at sige, hvilket jeg også sagde før, at man også er nødt til at have en eller anden realisme i forhold til det.
Vi giver 0,7 pct. af bni i udviklingsbistand, og det er vi vel fem lande i hele verden der gør, og det er jo inden for den ramme, at vi i lyset af, hvad man gør i USA her såvel som på andre områder, kan være nødt til at justere nogle indsatser, og det er jeg selvfølgelig åben over for.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-19:
Tak for det.
Jeg vil starte med at ønske udenrigsministeren god bedring – jeg kan godt se, at helbredet ikke er helt i top i dag, men tak for at stille op her i salen under alle omstændigheder.
Det er jo sådan, at tilbage i januar måned meddelte Trump-Vance-administrationen, at man både ville indføre et stop for amerikansk bistand gennem USAID , og at man også ville genindføre »Global Gag Rule« og tilslutte sig Mexico City-konventionen, som netop betyder, at man indefryser bistanden til alle organisationer, som også bidrager i forhold til oplysninger omkring abort som en del af familieplanlægningen og som en del af sundhedsindsatsen.
Et sådant stop er jo noget, som har temmelig vidtgående konsekvenser.
Som ministeren selv er inde på, er det jo et betragteligt bidrag, der kommer fra USA, og konsekvenserne ved et stop for den indsats er jo ret dramatiske.
Altså, det er vurderet, at der er 214 millioner kvinder i den reproduktive alder i udviklingslandene, der har et uopfyldt behov for prævention.
Det tegner sig for 84 pct. af alle de uønskede graviditeter i de regioner, og hvis kvinder havde adgang til prævention, ville antallet af uønskede graviditeter falde med 75 pct., og antallet af både uplanlagte fødsler og aborter ville falde med 75 pct.
Så det er jo noget, der har stor betydning.
Og set i det lys er det jo klart, at det ikke er en indsats, som Danmark alene kan løfte, men man kan jo bidrage mere, og hvis jeg skal lytte til det på en positiv måde, er det også det, jeg hører udenrigsministeren tilkendegive en villighed til.
Men der er også behov for at lægge et internationalt pres, både på USA, men også på andre europæiske lande, som jo har signaleret, at de er villige til at følge i USA's fodspor.
Er den danske regering også villig til at lægge det pres?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-02-19:
Tak for det meget relevante spørgsmål, som jeg nok ikke lige i dag kan svare sådan meget præcist ja eller nej til.
Vi er selvfølgelig bekymrede over den melding fra den nye amerikanske administration, og det er vi selvfølgelig, fordi vi betragter os selv som værende internationalt bannerførende på det her område.
Vi var med til at lave SheDecides-bevægelsen tilbage i 2017.
Vi har også ret store bevillinger, og det er klart, at hvis den her »Global Gag Rule« genindføres, så er det bekymrende, og jeg må ærligt sige, at USA jo har været en stor bidragsyder.
Det løber vel op i noget, der ligner 4+ mia. kr., tror jeg, og hvis det bliver et varigt hul, at det jo ikke et, vi kan fylde op.
, stort set.
Så man kan sige, at vi så en gang har reageret på en amerikansk position, og da der så kom en ny amerikansk administration, skiftede vi ikke kurs.
Så jeg kan ikke stå her i dag og love noget, men jeg kan sige, at hvis man efterlader et hul af den størrelse, som der er udsigt til, så kan Danmark ikke fylde det op.
Men vi kigger på det, og vi monitorerer det.
Vi er også i dialog med lande ude i verden, der har det samme syn som os på den her sag.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-19:
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at Danmark bør øge sine internationale indsatser og bidrag i forhold til reproduktiv og seksuel sundhed set i lyset af Trumps genindførelse af »Global Gag Rule«, som er en bombe under årtiers globale fremskridt i forhold til bl.a. abortrettigheder og kampen mod aids, idet initiativet forbyder sundhedsorganisationer og ngo’er at tilbyde, vejlede om og nævne abort for at kunne modtage amerikansk økonomisk støtte?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-02-19:
Ja, hvad er en god allieret?
Det er jo lidt som at spørge: Hvad er en god ven?
Jeg synes, at det, der karakteriserer en god allieret, er, at man kan have nogle robuste samtaler med hinanden og ikke nødvendigvis være enige om alt, men dele det samme mål og have det samme ambitionsniveau.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-02-19:
Så vil jeg egentlig bare spørge ministeren, om ministeren vil gøre rede for, hvad der i ministerens øjne er en god allieret.
Er det en, som gør det, som ens allierede part gerne vil have, eller er det en, som står fast på det, der er ens grundprincipper og ens grundlæggende interesser og værdier, og prøver at fremme dem, også i den alliance med en allieret, som åbenlyst er ved at ændre sig og kigger andre steder hen?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-02-19:
Jo, det har jeg.
Derfor er jeg selvfølgelig også dybt bekymret.
Ud over det her konkrete med »Global Gag Rule« er der det frys, der nu er lavet, foreløbig med 90 dages varighed, omkring USAID, som, hvis man forestillede sig, at det blev sat fuldt igennem – det hører jeg nu heller ikke at der er nogen tanker om at det skulle – ville komme med voldsomme implikationer.
Der vil være penge, der kommer til at mangle derude.
Det vil i øvrigt også være at åbne terrænet for andre.
Jeg er jo heller ikke sat i verden for at forsvare den nye amerikanske regerings dispositioner – det vil jeg heller ikke kunne gøre på det her felt – men til at reagere på dem, og der kan jeg bare sige, at vi følger dem meget, meget tæt, og vi vil selvfølgelig også inden for de muligheder, vi har, som jo er limiteret af, at vi har besluttet os for som et af få lande i hele verden at bruge 0,7 pct. af bni på udviklingsbistand, agere og reagere på det, som amerikanerne gør eller måske snarere ikke gør.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-02-19:
Tak til hr. Alex Ahrendtsen for spørgsmålet.
Selv havde jeg fornøjelsen af at blive kritiseret i et stort dobbeltopslag i Berlingske Tidende her den anden dag.
Professor Sten Schaumburg-Müller kritiserer mig og i øvrigt også hr. Alex Ahrendtsen og andre for at bryde armslængdeprincippet.
I mit tilfælde var det, fordi jeg mener noget om indholdet, mens det i hr. Alex Ahrendtsens tilfælde var, fordi man påkalder sig en række konsekvenser for de medarbejdere, der har produceret og publiceret dokumentaren.
Jeg mener, at armslængdeprincippet går dér, hvor man som politiker selvfølgelig kan bruge sin ytringsfrihed.
Man må til hver en tid sige, hvad man mener om et givent publicistisk produkt – det forbeholder jeg mig også ret til selv.
Jeg synes også, at vores armslængdeprincip stopper dér, hvor vi kan kræve konkrete redaktionelle beslutninger truffet, om en dokumentar skal forblive publiceret, og om en medarbejder skal ansættes eller ikke ansættes.
Det tror jeg dybest set også hr. Alex Ahrendtsen er enig med mig i.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-19:
Tak, formand, og tak til ministeren for at møde op.
Hvad er ministerens holdning til DR-udsendelsen »Grønlands hvide guld«, som blev vist i fjernsynet søndag den 9. februar 2025, hvor påstanden er, at Danmark har tjent 400 mia. kr. på udvinding af kryolit i Grønland, med en kraftig antydning af, at Danmark dermed har udbyttet det grønlandske samfund, og mener ministeren, at tallet er retvisende for, hvad danske firmaer og staten har tjent på udvindingen af kryolit, og vil ministeren iværksætte en udredning af, hvad fortjenesten i nutidskroner ved udvindingen af kryolit i Grønland kan have været?
Sophie Løhde (V), 2025-02-19:
WHO's spiller en afgørende rolle i indsatsen for at fremme global sundhed og håndtere globale sundhedsudfordringer som eksempelvis pandemier.
USA er jo i dag den største bidragsyder til WHO, svarende til ca. 18 pct. af organisationens budget.
USA er også den næststørste bidragsyder til WHO's regionale kontor for Europa, som ligger ude i FN-Byen her i København, og derfor har det naturligvis store konsekvenser, at USA nu har tilkendegivet sin intention om at ville melde sig ud af WHO.
I dag udgør Danmarks faste bidrag til WHO ca. 22 mio. kr. årligt.
Hertil kommer Danmarks frivillige bidrag til WHO på 70 millioner årligt.
Danmark finansierer desuden kontoret for ikkesmitsomme sygdomme i WHO's regionale kontorer for Europa med 20 millioner årligt i 2024 og 2025.
Jeg mener, og regeringen mener, at det er vigtigt, at Danmark, Norden og EU bakker klart og tydeligt op om WHO, og på den baggrund støtter Danmark også forslaget om en stigning på 20 pct. i medlemslandenes faste bidrag til WHO fra 2026 og frem.
I dag er det jo sådan, at WHO baserer en betydelig del af sin virksomhed på frivillige bidrag fra medlemslandene og fra andre donorer.
Derfor vil det at kunne øge det faste medlemsbidrag være med til at sikre, at WHO kan få en mere stabil og også forudsigelig finansiering.
Vi mener, at det multilaterale sundhedssamarbejde fortsat dermed skal have en høj prioritet, også fra dansk side.
Det er afgørende for verdenssundheden.
Nicolai Wammen (S), 2025-02-19:
Jeg har jo givet udtryk for, at jeg synes, det vil være fornuftigt, at man i forhold til det arbejde, der igangsættes på en række områder i relationen mellem Grønland og Danmark, også medtager de spørgsmål, der er blevet rejst, både i dokumentaren, men jo altså også i den efterfølgende debat, hvor der er blevet rejst spørgsmål ved en række elementer af den pågældende udsendelse.
Men som jeg nu har sagt det nogle gange – og også tak til spørgeren for, at man udviser respekt for, at sådan må det engang være – så er det sådan, at der er udskrevet valg i Grønland, og der tror jeg, at det er meget fornuftigt, at vi lader det valg få lov at gå sin gang.
Derfor kommer jeg heller ikke tættere ind på at svare end de svar, jeg allerede har givet på de spørgsmål, der er blevet stillet.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-19:
Ja, det er jo ikke let, når ministeren siger, at det er af respekt for valget i Grønland, hvilket jeg til dels har fuld forståelse for.
Vi har bare en ret alvorlig situation, som vi på en eller anden måde er nødt til at håndtere, så vi kan få sikret os, at den misinformation, vi oplever der foregår deroppe, kunne blive rettet til, så det er fakta, man går til valg på.
Det forstår jeg så at ministeren ikke rigtig har nogen holdninger til lige nu, og respekt for det.
Nicolai Wammen (S), 2025-02-19:
Jeg har ikke set den pågældende leder i avisen.
Men jeg vil jo blot sige, at det er velkendt, at Danmark giver et bloktilskud til Grønland.
Det er jo en del af det samarbejde, vi har mellem Danmark og Grønland.
Så vil jeg i øvrigt ikke gå yderligere ind i den diskussion i respekt for, er der udskrevet et valg i Grønland.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-19:
Jeg forstår problemstillingen, og den er absolut ikke let, men det er faktisk megarelevant i forhold til netop det valg deroppe.
En anden ting er, hvad ministerens holdning så er til, at en leder i Jyllands-Posten den 11. februar 2025 har opgjort, at Danmarks bloktilskud til Grønland i den periode, vi taler om, har været på 685 mia. kr., altså 285 mia. kr. mere end tallet på de 400 mia. kr. Viser det ikke blot, at Grønland trods alt har været en underskudsforretning for Danmark?
Nicolai Wammen (S), 2025-02-19:
Som jeg sagde for et øjeblik siden, har jeg meget stor respekt for, at der er udskrevet valg i Grønland, og i lyset af det kommer jeg ikke til at gå yderligere ind i diskussionen i forhold til de svar, jeg allerede har givet.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-19:
Jeg skal da lige sige, at den udredning, der bliver omtalt, så vidt jeg er informeret om det, har udgangspunkt i tiden efter anden verdenskrig, altså for den mindste del af selve udvindingen.
Er ministeren enig i, at det er ødelæggende for debatten og for informationsniveauet i den grønlandske valgkamp, når det af udsendelsen fremgår, at Danmark har tjent 400 mia. kr. på udvindingen af kryolit, når professor i økonomi Torben M. Andersen, som jo ikke er hvem som helst, men formand for Grønlands økonomiske råd, modsat mener, at regnestykket er så kompliceret, at det næsten er umuligt at komme med et endeligt bud på, hvor meget ekstra Danmark fik ud af minen – hvis de fik noget ekstra ud af det – og at han altså ikke mener, at omsætningstallet alene svarer på det spørgsmål.
Ifølge ham skal en beregning af værdiskabelsen fra udvindingen af kryolitten tage hensyn til alle de omkostninger, der har været knyttet til minedriften.
Jeg er sådan set enig i, at vi står i et dilemma, og det er faktisk derfor, vi bringer det op, altså netop på grund af valgkampen, hvor man i vores optik oplever en voldsom misinformation og en manglende ordentlighed, der kan få stor indflydelse på det kommende valg i Grønland.
Jeg bilder mig faktisk også ind, at der af de 179 medlemmer, der sidder herinde, ikke er et eneste medlem, der ønsker noget skidt for Grønland eller grønlænderne.
Tværtimod.
Nicolai Wammen (S), 2025-02-19:
Tak for spørgsmålet.
Grønland og Danmark har en lang fælles historie, der har formet os som lande og som fællesskab, og vi har på mange områder udviklet os sammen i gensidig respekt.
Men der er også kapitler i vores fælles historie, som er mere mørke, og derfor har Danmark og Grønland aftalt en historisk udredning af forholdet mellem Grønland og Danmark.
DR har jo for nylig vist en dokumentar om udvindingen af kryolit i Grønland, og jeg har også noteret mig den offentlige debat i forlængelse af den her udsendelse.
Jeg finder, at den historiske udredning, jeg nævnte for et øjeblik siden, vil være en naturlig ramme for at afdække de problemstillinger, som dokumentaren og den efterfølgende debat beskæftiger sig med.
I forhold til spørgsmålet om tallene som sådan kan jeg sige, at Finansministeriet ikke har vurderet de tal, der fremgår af udsendelsen, og at de må stå helt for DR's egen regning.
Så kan jeg i øvrigt tilføje, at jeg i respekt for, at der er udskrevet et valg i Grønland, ikke på nuværende tidspunkt ønsker at gå ind i en nærmere diskussion af dokumentaren.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-02-19:
Men det bør have konsekvenser.
Det ser ikke ud til, at der kommer nogen konsekvenser.
Generaldirektøren er fuldstændig fraværende.
Hvor er hun?
Hvorfor hører vi ikke noget fra hende?
Hvad gør hun?
Har kulturministeren haft kontakt til henne?
Hvad sker der?
Jeg kan næsten ikke finde noget, der er værre.
Så er ministeren ikke enig i, at der bliver nødt til at være nogen konsekvenser?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-02-19:
Du hører nok i virkeligheden mest af alt beskæftigelsesministeren sige, at det ikke er beskæftigelsesministerens bord.
Hvis det skal tages op med en minister, er det derfor med min kollega.
Jeg er som beskæftigelsesminister optaget af, at vi har ordnede forhold på vores arbejdsmarked, at vi skaffer den arbejdskraft, vi har brug for, men at vi har styr på, hvem der er her.
Det er politisk mit opdrag, og der mener jeg, at vores ordninger med at kunne rekruttere udenlandsk arbejdskraft er fuldstændig centrale, men jeg mener også, at de krav, vi stiller til, at vi har styr på, hvem der er her, er helt centrale.
Vi vil altid gerne diskutere, om det kan gøres smidigere, men ikke på bekostning af, at vi har styr på vores arbejdsmarked og styr på, hvem der er i vores land.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-19:
Jeg bliver faktisk en lille smule forvirret, for jeg beder egentlig ikke om, at vi ændrer på vores krav; jeg beder om, at vi forenkler bureaukratiet og selve processen, så der ikke er så mange, der skal ind over.
Så hører jeg i virkeligheden beskæftigelsesministeren sige nej til, at man vil prøve at forenkle den proces?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-02-19:
Jeg må sige, at jeg oplever tilpas mange eksempler på, at vi ikke har styr på, hvem der er i vores land, så jeg ikke er klar til at stå her og give håndslag på at slække på nogen ting.
Tværtimod mener jeg, at det er klogt, at vi, hvis man kommer hertil fra den anden side af verden, har styr på, hvem man er, hvad for en løn man kommer ind til, og hvad det er meningen at man skal lave.
Det har vi ikke i alle tilfælde.
Men rigtig mange steder er der styr på det, og der er også rigtig mange virksomheder, som har orden i penalhuset.
Det er også derfor, vi har styrket fasttrackordningen.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-19:
Her er det ikke et spørgsmål fra min side om, at vi skal give køb på nogle af de krav, som vi stiller.
Det er mere et spørgsmål om, at vi ikke behøver gøre processen mere byrdefuld, både for virksomhederne, men også for de myndigheder, som skal ind omkring og godkende de her personer.
Så kunne man gøre det, at man i hvert fald som minimum lagde den identifikation hos det første sted, man møder, som jo er SIRI, som giver godkendelsen til, at man kan arbejde i Danmark, så alle andre myndigheder også kan stole på, at det er i orden?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-02-19:
Det er nu stadig min opfattelse, at fordi vi er så digitale i Danmark, er der mange af de her processer, der foregår ret smidigt, også sammenlignet med andre steder.
Men jeg understreger lige igen, at det er Udlændinge- og Integrationsministeriets ressort, hvordan vi opererer i de der myndigheder, der er tale om her.
Som beskæftigelsesminister er jeg selvfølgelig optaget af, at vores virksomheder har den arbejdskraft, de har brug for, med de kvalifikationer, de har brug for, samtidig med at vi har et arbejdsmarked, hvor vi har styr på, hvem der er her, og hvor vi ikke oplever, at der er en underbetaling eller en retsløshed for mennesker, der kommer fra udlandet.
Og det er de to balancer, der skal gå hånd i hånd.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-19:
Spørgsmålet kommer bl.a. af, at når der kommer en international medarbejder, skal man igennem indtil flere identifikationsprocesser.
Altså, man starter sagen oppe hos SIRI, som så verificerer, at det er den person, man nu engang siger at det er.
Har man identificeret vedkommende, er vedkommende identificeret, og så er det mere smidigt resten af vejen.