runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-04:
Mange af de gæstearbejdere, der kom til Danmark i 1960'erne og 1970'erne, troede dengang, at de kun skulle være her i en kort årrække og bagefter vende hjem til f.eks. Pakistan eller Tyrkiet. Jeg har selv læst adskillige interviews med dem i gamle aviser, og jeg har også efterfølgende opsøgt dem og interviewet dem om, hvad de tænkte, og de har forklaret, at de kom til Danmark for at spare op til en traktor derhjemme til familielandbruget, og tænkte, at de skulle være i Danmark i en midlertidig periode, i en kort årrække.
Men årene gik, og efterhånden fik de kone og børn med herop, børnene lærte dansk og blev danskere, og efterhånden opgav forældrene drømmen om at vende tilbage.
I stedet har rigtig mange af de første gæstearbejdere fastholdt en tæt tilknytning til deres hjemlande, og mange har endda købt fast ejendom, f.eks. i Tyrkiet.
Nu er mange så blevet ældre, måske pensionister, og tankerne om at vende hjem begynder igen at trække i dem, og det er egentlig fuldt forståeligt.
Mange ønsker at leve de sidste år i de områder, hvor de også levede de første år.
Også blandt de mange flygtninge, der er kommet hertil i de seneste årtier, er der flere, der ønsker at vende hjem, måske fordi de aldrig rigtig er faldet til her i vores land.
Både gæstearbejderne og flygtningene skal da ikke blive i Danmark, hvis de hellere vil hjem, og derfor er det kun godt, at vi har ordninger, der kan hjælpe dem med hjemrejse.
Det er grundlæggende en rigtig god ordning, som mange udlændinge og det danske samfund har haft stor glæde af gennem mange år.
Men vores vurdering er, at potentialet for den her ordning er langt større end det nuværende omfang af ordningen.
Vores vurdering er, at endnu flere udlændinge egentlig gerne vil hjem, hvis de får den rigtige støtte til det og måske også nogle lidt andre vilkår og muligheder, og derfor ser vi egentlig positivt på det her lovforslag, som dels øger den økonomiske støtte, dels udvider kredsen af folk, der kan modtage visse dele af støtten, dels forpligter kommunerne til at vejlede mere systematisk om ordningen og dens muligheder.
Men vi kunne også godt tænke os, at vi gik endnu videre end det fremsatte lovforslag.
Vi kunne godt ønske os, at det blev endnu mere attraktivt for udlændinge at rejse hjem rent økonomisk, ligesom vi har en række mere konkrete forslag, som ikke handler om økonomi, men som måske kan medvirke til at styrke hjemrejseordningerne.
De forslag vil vi rejse i udvalgsbehandlingen, og vi håber egentlig, at der kan skabes et flertal for, at vi får styrket det lovforslag, der ligger her, så vi kan få noget mere gang i den her ordning.
Med de ord kan vi støtte lovforslaget.
Inger Støjberg (V), 2018-04-04:
Tak for det, og tak for modtagelsen fra de forskellige ordføreres side.
Lovforslaget har jo til formål, som andre også har sagt, at gennemføre de nødvendige lovændringer, som gør det muligt for Danmark på mellemstatsligt grundlag at være tilsluttet den del af den reviderede Eurodac-forordning, der angår retshåndhævelse.
Det øvrige indhold af lovforslaget er alene af teknisk karakter.
Det er vigtigt for regeringen, at de retshåndhævende myndigheder får mulighed for at foretage søgninger i Eurodac-systemet med henblik på forebyggelse og opdagelse og efterforskning af terrorhandlinger og andre alvorlige lovovertrædelser.
På den måde vil de retshåndhævende myndigheder få et yderst værdifuldt redskab, som vil bidrage til, at de kan udføre deres arbejde på bedste vis.
Danmark har allerede gennemført de ændringer i den reviderede Eurodac-forordning, som er omfattet af den eksisterende parallelaftale mellem Danmark og EU, og som knytter sig snævert til Dublinreglerne.
For 3 år siden var det ikke muligt at gennemføre den del af den reviderede Eurodac-forordning, som angår adgang til Eurodac-systemet med henblik på retshåndhævelse.
Det skyldes, at retshåndhævelse udgjorde et nyt formål og ikke er omfattet af Danmarks parallelaftale.
Det betyder konkret, at en gennemførelse i dansk ret af denne del af Eurodac-forordningen forudsætter, at der opnås enighed om den tillægsprotokol til den eksisterende parallelaftale, som i øjeblikket forhandles i Bruxelles.
Lad mig afslutningsvis for en god ordens skyld bemærke, at der med lovforslaget bliver givet samtykke til, at regeringen på Danmarks vegne godkender aftalen om dansk tilslutning til den del af den reviderede Eurodac-forordning, der angår adgang til Eurodac-systemet med henblik på retshåndhævelse.
Der gives også samtykke til, at regeringen på Danmarks vegne på mellemstatsligt grundlag kan tilslutte sig, at de forventelige aftaler mellem EU og de Schengenassocierede lande også bliver anvendelige i forhold til Danmark.
Med det er der at takke for de bemærkninger, der er faldet.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-04-04:
Vi kan støtte det her lovforslag.
Det handler selvfølgelig også om det danske forhold til Eurodac og det europæiske politisamarbejde og retlige samarbejde, som vi, jævnfør den folkeafstemning, der var for vel halvandet år siden nu, støttede ganske kraftigt.
Så derfor synes vi, det er helt naturligt, at det lovforslag, som regeringen fremsætter her, bliver gennemført, og derfor støtter vi det.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-04:
Men de har ikke rigtig mulighed for at bruge de her ordninger.
Kunne Dansk Folkeparti bakke op om en mulighed for, at man kunne frasige sig den danske del af sit dobbelte statsborgerskab og derefter benytte sig af repatrieringsordningen?
Josephine Fock (ALT), 2018-04-04:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler her, om ændring af repatrieringsloven og integrationsloven og lov om sygedagpenge og lov om arbejdsløshedsforsikring handler jo samlet set om at styrke incitamenter til repatriering og om en systematisk kommunal vejledningspligt i forhold til at få folk til at vende hjem.
Der er ingen tvivl om, at vi i Alternativet bifalder de forbedrede økonomiske rammer, som der er lagt op til i lovforslaget, i forhold til at hjælpe de flygtninge, som gerne vil vende hjem.
Jeg er knap så positivt stemt over for den del af lovforslaget, som handler om, at kommunerne bliver pålagt at vejlede stort set hver eneste gang, de har kontakt med flygtninge.
Det synes jeg er problematisk, for det, der er helt afgørende, er, at folk og flygtninge skal have mulighed for at tage stilling til, om de synes, at det er trygt nok for dem at vende tilbage.
Det vil sige, at det skal hvile på et frivilligt grundlag.
Der hæfter jeg mig selvfølgelig også meget ved KL's høringssvar, hvor man er bekymret, endog meget bekymret – sådan som jeg læser det – hvis det skal være sådan, at kommunen hver eneste gang, der skal ske en opfølgning på f.eks. integrationskontrakten i jobcentre osv., skal vejlede om det her, selv om det ikke er relevant.
Det er decideret kontraproduktivt for den integration, som vi alle sammen ønsker skal ske.
Samtidig peger både Røde Kors og Dansk Flygtningehjælp på, at det vil vanskeliggøre integrationsprocessen, hvis alle udlændinge – og det vil sige mennesker, som fortsat ikke kan vende tilbage, fordi de har et beskyttelsesbehov – konsekvent skal mødes i det offentlige med vejledning om repatriering, selv om det ikke er en mulighed.
Vi synes også, som Dansk Flygtningehjælp påpeger, at det kan sende et uhensigtsmæssigt signal til nye danskere og mennesker på flugt, som ønsker at bo i Danmark og bidrage til det danske samfund, hvis de konsekvent skal møde en sådan vejledning.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig, hvis det kunne lade sig gøre at få opdelt lovforslaget i to dele, sådan at den ene del af lovforslaget handler om økonomien, som Alternativet selvfølgelig kan bifalde, hvorimod vi synes, at den anden del skal handle om den der meget tvungne vejledning, hvor det ikke er relevant, og have sit eget særskilte lovforslag.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-04-04:
Tak for det.
Generelt er vi i Radikale Venstre positivt indstillet over for lovforslaget.
Vi vil gerne, som også nogle af de tidligere ordførere gør, gøre opmærksom på Institut for Menneskerettigheder, der opfordrer til at informere om alle de rettigheder, man har, og de konsekvenser, der følger af lovforslaget, så det ikke kun er, om jeg så må sige, den ene side af medaljen, der bliver gjort opmærksom på, når man bliver vejledt om repatriering.
Det er kun retssikkerhedsmæssigt rimeligt, at de får alt at vide, og at intet forholdes for de mennesker.
Jeg er også, som nogle af de tidligere ordførere også giver udtryk for, noget bekymret på baggrund af en række høringssvar, ikke så meget i forhold til den vejledningspligt, som kommunerne bliver pålagt, men i forhold til at man skal kunne få resultattilskud for at repatriere.
Det bliver jo nok noget tilfældigt, og det synes jeg sådan set blot er en mærkelig forskelsbehandling af kommuner og et mærkeligt incitament at have.
Ligesom Dansk Flygtningehjælp skriver i høringssvaret, mener vi i Radikale Venstre ikke, og det er der da heldigvis også historiske belæg for, at integration og repatriering er hinandens modsætninger, måske tværtimod.
De bedste erfaringer, vi har for repatriering,
er med de tidligere flygtninge fra Jugoslavien i 1990'erne, og de bedste resultater med repatriering, altså der, hvor flest er taget tilbage for at genopbygge, er i de kommuner, der allerallerhurtigst fik de på daværende tidspunkt flygtninge i arbejde og integreret.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-04:
Jeg er nødt til lige at forstå Enhedslistens principielle holdning her.
Inger Støjberg (V), 2018-04-04:
Altså, for det første kan der ligge noget internationalt.
For det andet er der også noget principielt i, at man jo heller ikke bare skal kunne plukke alle frugterne på alle mulige måder og have alle goder.
Jeg ser gerne, at hvis man ikke er faldet til her, må man rejse tilbage til det hjemland, man kommer fra, og så er man der efter min mening ligesom på samme vilkår, som hvis man ikke havde været i Danmark.
Sådan må det være.
Man kan ikke bare plukke alle de gode frugter og så lade alle de andre hænge – og så skal vi i øvrigt bare lige betale.
Altså, der må også være en grænse.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-04:
Et andet spørgsmål, folk har, handler om, at der f.eks. er mange, der gerne vil flytte til Tyrkiet.
Men de har stadig væk familie, der bor i Danmark, og de vil gerne hurtigt kunne komme til Danmark, hvis der opstår sygdom i familien eller de skal til en begravelse eller noget.
Og de er lidt trætte af at skulle til Ankara og søge visum hver gang.
Der er ventetid og sådan noget.
Der kunne det jo være godt, hvis man kunne give de personer, der er repatrieret, et nationalt begrænset visum.
Inger Støjberg (V), 2018-04-04:
Det ville i hvert fald være en forudsætning, at man frasagde sig det danske statsborgerskab.
Men jeg synes da, vi må prøve at kigge på, hvilke muligheder der er, og det vil jeg meget gerne være med til at diskutere – også hvilke hindringer der eventuelt ville være for det.
Men det er jo klart, at en forudsætning i hvert fald er, at man så ikke længere skal kunne opnå nogen goder her.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-04:
Nu har jeg ikke nogen sådan gallupundersøgelse i ryggen, men hvis jeg stiller mig ned med en bunke socialdemokratiske roser foran Bilka i Ishøj og snakker med folk, bliver jeg altid forbløffet over, hvor mange der egentlig er interesseret i de her repatrieringsordninger, hvor mange der har spørgsmål til dem.
Der bliver jeg dem altid svar skyldig, hvorfor gør vi egentlig ikke bare det?
Er regeringen med på det?
Inger Støjberg (V), 2018-04-04:
Først vil jeg sige, at vi selvfølgelig har en forpligtelse til hele tiden at kigge de her sager igennem.
Så er det rigtigt, som hr. Martin Henriksen sådan indirekte peger på, at vi jo i fællesskab har opprioriteret det, og det har vi via aftaler i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Det har også betydet, at flere har fået inddraget deres opholdstilladelse.
Men for at sige det lidt firkantet: Det nytter ikke noget bare at inddrage opholdstilladelsen, hvis ikke vi kan få de her mennesker sendt ud af landet igen.
Tingene hænger rimelig meget sammen.
Men jeg kan i øvrigt opmuntre hr. Martin Henriksen med, at det er mange år siden, vi har haft så få i udsendelsesposition, som vi har nu, og det tilskriver jeg i høj grad den temmelig aktive måde, vi arbejder med det her område på, simpelt hen ved at få sendt de folk ud, der ikke har ret til at være her.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-04:
Men man kan sige, at det første skridt i forhold til at sende folk ud jo er, at man inddrager deres opholdstilladelse.
Og der har man fra udlændingemyndighedernes side kigget på de sager, der ligger om folk fra Somalia, hvor man har inddraget eller nægtet forlængelse af opholdstilladelser for en del personer.
Men vi kunne godt tænke os fra Dansk Folkepartis side, at man udvidede det til også at gælde andre landegrupper og personer, som befinder sig i Danmark.
Så spørgsmålet er egentlig, om ministeren vil være indstillet på, at man gør mere ud af den indsats, der handler om, at man skal inddrage eller nægte forlængelse af opholdstilladelse til personer, som kommer fra andre lande end Somalia, men som opholder sig i Danmark.
For ja, vi kan komme et stykke i forhold til frivillig repatriering, men vi bliver også nødt til i langt højere grad at tage fat på at forklare de her mennesker, at de skal vende tilbage til deres hjemland.
Gør de det frivilligt, er det fint, men vil de ikke det, bliver vi nødt til i højere grad at sende flere hjem med tvang.
Så vil man udvide den indsats, som er for øjeblikket?
Inger Støjberg (V), 2018-04-04:
Altså, nu må man sige, at det, vi diskuterer her i dag, jo netop er frivillig hjemrejse, og at man endda bliver støttet i den frivillige hjemrejse.
Men jeg kan garantere hr. Martin Henriksen for, at det at få sendt udlændinge ud af landet, som f.eks. ikke har ret til at være her, jo er noget af det, der fylder rigtig, rigtig meget for mig.
Og det mener jeg også det skal, for har man ikke ret til at være her, skal man selvfølgelig forlade landet.
Men jeg tror også, hr. Martin Henriksen er meget bekendt med, at der jo er lande, som ikke tager imod deres egne borgere, medmindre de er rejst frivilligt.
Der skal vi bestemt sætte ind, og det gør vi.
Jeg bruger, vil jeg sige, mere og mere af min tid på netop at forhandle med nogle af de her lande, for det er en fuldstændig uholdbar situation, at mennesker, der ikke har ret til at være i Danmark, som f.eks. ikke har et beskyttelseskrav, fortsat er her.
Så jeg kan sige til hr. Martin Henriksen, at det er noget, der fylder rigtig meget, ikke bare for mig, men selvfølgelig også for resten af regeringen, og det er jeg klar over at det også gør for Dansk Folkeparti.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-04:
Tak for det.
Det er jo ganske udmærket, at vi nu gør lidt mere for at se, om ikke vi kan overtale flere til at vende frivilligt tilbage til deres hjemlande.
Det er jo noget, som Folketinget har beskæftiget sig meget med inden for de seneste år, og der er blevet gennemført flere ændringer af repatrieringsordningen i forhold til frivillig repatriering.
Hvis man kigger på, hvor mange der er kommet til Danmark, og så kigger på, hvor mange der rejser frivilligt tilbage til deres hjemlande, kan man jo ikke ligefrem sige, at det sådan har været en dundrende succes.
For det bliver vi simpelt hen nødt til at gøre mere ud af.
Så jeg vil høre, om ministeren vil være indstillet på, at vi diskuterer, hvordan vi i endnu højere grad, ud over alle de initiativer, vi er enige om, kan sørge for, at myndighederne sender flere personer tilbage til deres hjemlande, også ved brug af tvangshjemsendelser.
Naser Khader (KF), 2018-04-04:
I Danmark har vi hjulpet tusindvis af flygtninge, der er flygtet fra krig og ufred i tidens løb, og også mange indvandrere har haft mulighed for at arbejde og bidrage til det danske samfund.
Andre er mentalt et helt andet sted og deltager ikke i det danske samfund og har måske endda heller ikke et ønske om det.
Nogle af dem vil gerne hjem, og det skal vi hjælpe dem med.
Derfor blev regeringen og Dansk Folkeparti enige om med finansloven for 2018 at styrke mulighederne og incitamenterne for flygtninge og indvandrere til at vende hjem.
I lovforslaget er der fokus på at ændre de dele af ordningen, som letter hjemrejsen og de udfordringer, der opstår, når man skal starte på en frisk i sit hjemland.
Vi indfører bl.a. støtte til anskaffelse af identitetspapirer, ligesom vi giver mulighed for at beholde offentlige ydelser, når man tager til hjemlandet for at finde ud af, om man skal vende tilbage permanent.
Vi ændrer også grænsen for støtte til transport af ejendele fra 2 m³ til 30.000 kr.
Det er meget nemmere for kommunerne at administrere.
Det giver sig selv, at hvis vi skal have flere til at flytte hjem, skal de også vide, at muligheden er der.
Danmark skal hjælpe flygtninge, så godt vi kan, men det er aldrig den bedste løsning at forblive på offentlig forsørgelse.
Det er meget bedre, at man kommer hjem og hjælper med at opbygge sit hjemland der, hvor man kan sproget og kender kulturen.
Derfor er vi i Det Konservative Folkeparti positivt indstillet over for dette lovforslag.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-04-04:
Det her lovforslag er jo en del af finanslovsaftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Det er jo så, kan man sige, endnu en illustration af, at også en blind høne kan finde et korn af og til.
For det her er faktisk et ganske fornuftigt lovforslag med nogle ganske jordnære forbedringer i forhold til repatriering og med større fleksibilitet, bedre muligheder osv.
Derfor kan vi støtte det her lovforslag.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-04-04:
Tak for det.
En række ordførere har redegjort for, hvad det her lovforslag handler om, nemlig at tilslutte os den revision af Eurodac-forordningen, som de øvrige EU-lande – dem, som har et fælles retssamarbejde – har vedtaget.
Og her er vel blot at sige tak, fordi vi har et fælles retssamarbejde, og tak, fordi vi har foranstaltninger, der kan gøre det muligt for politiet at samarbejde, bekæmpe terror og grænseoverskridende kriminalitet og have styr på tilstrømningen og de ydre grænser.
Det er det her jo også med til.
Og vi håber, at de øvrige EU-lande også vil godkende, at vi nu kan være med i revisionen.
Det er ærgerligt, at vi ikke kan få indflydelse på indholdet, men i Radikale Venstre støtter vi, at Danmark går med, og vi mener ikke, at der er nogen fordele i at splitte tingene op og kun være med i enkeltdele nu, hvor vi i forvejen er et land med forbehold.
Naser Khader (KF), 2018-04-04:
I 2015 oplevede vi en historisk stigning i antallet af asylansøgere og illegale indvandrere både til Vesteuropa, men også til Danmark.
Rigtig mange fik asyl dengang i Danmark, og det var en stor udfordring, men siden har regeringen gennemført en række tiltag, og i dag er antallet faldet igen.
Det er vigtigt, at Danmark kan være med til at beskytte mennesker på flugt, men asyl og beskyttelse behøver ikke at betyde, at man bliver i landet permanent.
Det er faktisk et grundlæggende princip for flygtninge- og beskyttelsesstatus, at beskyttelsen ophører, når der ikke længere er behov for den.
Derfor indførte regeringen i sin tid nye regler, der hverken begrænsede eller indsnævrede muligheden for at få beskyttelse, men derimod sikrede, at vi også har mulighed for at hjemsende personer, der ikke længere har et beskyttelsesbehov.
Når der ikke længere er et beskyttelsesbehov, skal man hjem.
Så hjælper det ikke at leve et liv på kanten af det danske samfund.
Ministeriet har foretaget en evaluering af loven og konkluderet, at den lever op til formålet.
Det Konservative Folkeparti ønsker en fair og realistisk flygtningepolitik.
Vi mener, at det er en rimelig forventning, at en midlertidig beskyttelsesstatus rent faktisk også er midlertidig.
Derfor støtter vi op om forslaget om at gøre reglerne permanente.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-04-04:
Der er sagt mange fornuftige ting af de sidste ordførere, så jeg har ikke så meget at tilføje.
Vi stemte i sin tid imod loven om midlertidig beskyttelse for flygtninge, og det var de syriske flygtninge, det handlede om.
Man kan sige, at i den revisionsbestemmelse, der blev indsat, var der sådan en ventil i det dårlige lovforslag, der var der dengang.
Nu vil man så fjerne den ventil og permanentgøre det, som vi dengang var imod, og det kan vi selvfølgelig ikke støtte at man gør.
Der er fremført mange argumenter, og jeg kan også henvise til de mange høringssvar, der er kommet fra de forskellige organisationer, der har med menneskerettigheder og flygtninge at gøre, og det er specielt de forringede familiesammenføringsregler, og hvad de vil få af konsekvenser for ikke mindst børnene.
Jeg tror i det hele taget, at man er nødt til at diskutere mere, hvordan konsekvenserne for flygtningenes børn er, den måde de bliver behandlet på i det danske asylsystem i det hele taget.
Men som sagt kan vi ikke støtte det her lovforslag.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-04-04:
Jeg synes, at den tidligere ordfører glimrende har redegjort for vores fælles betænkningsbidrag fra hastelovgivningen i 2015.
Det var der, hvor regeringen ændrede udlændingeloven sådan, at flygtninge med midlertidig beskyttelsesstatus nu kunne have denne status i 3 år.
Og derfor blev det jo også muligt for regeringen at udskyde familiesammenføringer for den her gruppe af flygtninge – som er en mindre gruppe, men stadig en berørt gruppe – i 3 år.
Det er alt for længe at være adskilt fra sin familie i en krigszone.
Vi kan se, og vi ved fra adskillige undersøgelser, at det skader muligheden for at bidrage og integrere sig i Danmark, hvis børn skal vente 3 år på deres forældre eller en ægtefælle skal vente 3 år på at få sin mand eller sin kone eller sine børn hertil.
Dengang blev der jo indført en revisionsbestemmelse i loven.
Det var der, som jeg spurgte Liberal Alliances ordfører til tidligere, flertal for dengang, og det var en god idé.
For det er dybt relevant at tage op til overvejelse igen, om det gør noget som helst godt for mennesker og for integrationen i Danmark, at man kan have midlertidig beskyttelsesstatus i så lang tid; at man altså ikke kan være sammen med sin familie i så lang tid; at man skal bekymre sig i så mange år, som vi ser det nu i Danmark med børn, der sidder og venter på deres forældre i mange år.
Den revisionsbestemmelse ønsker ministeren at afskaffe nu.
i Radikale Venstre.
Det mener vi ikke, og derfor er vi imod.