Karina Adsbøl (DF), 2019-02-26:
Tak for det.
Lovforslaget, vi behandler i dag, består af to dele.
Den ene del vedrører ændringer i servicelovens magtanvendelsesregler, og den anden del vedrører ændringer i reglerne om botilbud efter serviceloven og almene plejeboliger efter almenboligloven, hvor vi laver en målretning af botilbud til unge.
Begge dele har der været forhandlinger om, og der er indgået brede aftaler.
Servicelovens regler om magtanvendelse over for voksne med betydelig og varigt nedsat funktionsevne skal først og fremmest sikre respekten for borgerens grundlæggende rettigheder, herunder retten til privatliv og til personlig integritet.
Over for disse grundlæggende rettigheder står kommunernes lovgivningsmæssige forpligtelse til at sikre omsorg, værdighed og tryghed for denne gruppe borgere, som ikke kan tage vare på sig selv eller overskue konsekvenserne af deres egne handlinger, og som ofte ikke vil være i stand til at give et informeret samtykke til pleje- og omsorgsindsatserne.
Det er den balancegang, vi politikere har prøvet at finde i aftalen vedrørende ændringer i magtanvendelsesreglerne, og derfor har vi også været i tæt dialog med pårørende og interesseorganisationer, som varetager disse borgeres interesser.
Ministeren og jeg har besøgt bl.a. Sølund ved Skanderborg for selv at få syn for sagen, og vi mødte bl.a. pårørende og fik en god dialog med personalet vedrørende deres udfordringer.
Dansk Folkeparti finder det vigtigt, at kommunerne sikrer, at der er personale nok ansat til at varetage målgruppens interesser, herunder til pleje- og omsorgsopgaver samt aktiviteter m.m., og det har også været vigtigt at tænke over de konsekvenser, det kunne medføre, såfremt man fik carte blanche til at aflåse alle døre, da det kunne medvirke til, at personalenormeringen blev nedsat.
Jeg skal være ærlig og sige, at det ikke har været en nem opgave, da der er rigtig mange hensyn og interesser, der skal varetages i sådan et lovforslag.
Serviceeftersynet af magtanvendelsesreglerne, som blev gennemført i 2017, viste, at de gældende regler i praksis kan være en barriere for, at personalet kan yde den nødvendige omsorg og beskyttelse over for borgere i de situationer, hvor gængse socialpædagogiske indsatser ikke slår til.
Det var således uklart for personalet, hvad de må gøre som led i varetagelsen af den almindelige omsorg, og hvornår der er tale om et indgreb i selvbestemmelsesretten.
Der skabes en ny, klar hjemmel til, at personalet kan anvende fysisk guidning af borgere som led i varetagelsen af den daglige omsorg, herunder for at sikre tryghed og trivsel på et botilbud eller plejehjem.
Fysisk guidning kan ske af hensyn til borgeren selv for at sikre hans eller hendes tryghed og værdighed.
Fysisk guidning har ikke karakter af magtanvendelse, men er en del af omsorgen og skal derfor ikke registreres og indberettes.
Der må ikke ske fastholdelse i forbindelse med fysisk guidning.
Der foretages en ændring af reglerne, som vil gøre det muligt for personalet at anvende kortvarig fastholdelse uden forudgående afgørelse, første gang der opstår en personlig hygiejnesituation, hvor dette er nødvendigt for at sikre borgerens omsorg, sikkerhed eller værdighed.
Dette skal altid registreres og indberettes til personalelederen og til kommunalbestyrelsen og socialtilsynet.
Der skabes også en hjemmel til, at personalet kan gribe akut ind, hvis det er nødvendigt for at afværge, at en beboer kommer til skade.
Så det tydeliggøres, hvornår magtanvendelse kan bruges.
Vi er i hvert fald glade for den aftale, vi i fællesskab har lavet, også når man tænker på, hvor svært det her område er.
Så i Dansk Folkeparti støtter vi lovforslaget.