Rasmus Jarlov (KF), 2019-03-01:
Tak for beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti.
Det er et beslutningsforslag, som hedder beslutningsforslag nr. B 78, og som handler om en autorisationsordning for bedemænd.
Beslutningsforslaget vil, hvis det bliver vedtaget, pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag om at indføre en autorisationsordning for bedemænd for at sikre, at bedemænds arbejde med begravelser og bisættelser foregår med værdighed.
Det er naturligvis et formål, som regeringen støtter.
Regeringen er dog ikke enig i, at en lovtvungen autorisationsordning er svaret på de udfordringer, som branchen måtte have.
Lad mig prøve at forklare hvorfor.
For det første er det vigtigt at understrege, at der i en godt nok relativt gammel forbrugerundersøgelse faktisk er evidens for, at de efterladte overvejende er tilfredse med de ydelser, de får hos bedemændene.
For det andet har branchen gjort en del for at styrke kvaliteten inden for deres område.
Det har en årrække været muligt for bedemændene at blive certificerede via nogle forskellige ISO- eller DS-standarder.
Der er en certificeringsordning, som blev indført i 2013-2014, og som jeg har fået oplyst, er der over 100 bedemænd, der har benyttet sig af den.
For at få sådan en certificering skal der være gennemsigtighed om pris og ydelser, og man skal følge brancheforeningens – som hedder Danske Bedemænd – etiske retningslinjer.
Pårørende og efterladte har derved allerede i dag mulighed for at vælge en bedemand, som er certificeret og lever op til retningslinjerne for god opførsel og gennemsigtige priser.
En autorisationsordning kan udgøre en adgangsbarriere for, at der kommer nye ind i branchen.
Den risikerer dermed at give forbrugerne dårligere ydelser, og at der bliver dårligere konkurrence.
I sidste ende går det ud over kvaliteten, og det går også ud over den pris, som de pårørende kommer til at betale.
For det fjerde mener vi, at vi kan udforme nogle andre initiativer i forlængelse af den seneste certificeringsordning, som vil kunne skabe bedre vilkår for de efterladte uden at skabe de negative virkninger på konkurrencen, som en påtvungen autorisationsordning risikerer at gøre.
Det her med, at der inden for en branche kan være utilfredshed med kvaliteten, kommer tit op, og det bliver også ofte foreslået at lave autorisationsordninger.
Det er der også blevet lavet i en række andre brancher.
Men grundlæggende er det ikke en løsningsmodel, som regeringen er meget tilbøjelig til at følge, fordi vi mener, at der er de her udfordringer, som jeg netop har gjort rede for, nemlig at det næppe er til fordel for forbrugerne, hvis man udelukker for mange fra at komme ind og levere en ydelse.
Men vi er tilhængere af, at der er gennemsigtighed, så forbrugerne kan træffe et oplyst valg.
Det mener vi generelt er bedre for forbrugerne, end at vi sådan afholder nogle fra at gå ind i en branche og bidrage med at levere høj kvalitet, innovation og at gøre tingene fornuftigt.
Jamen jeg ser selvfølgelig meget positivt på at sikre, at vi har en god procedure, og det går vi så i dialog med landsstyrerne på Færøerne og i Grønland om, hvis der er ønske om det.
Som sagt har vi kun én dagsorden, og det er at få tingene til at fungere, således at økonomien i Grønland og på Færøerne kan få mulighed for at fungere, uden at der er en masse handelshindringer, som gør, at man ikke kan overføre penge.
Altså, vi har jo stadig væk en rolle i at få finanssektoren til at fungere.
Jeg synes, vi har en udmærket dialog med både Grønland og Færøerne, og det er mit generelle indtryk, at samarbejdet fungerer godt.
Men jeg har også noteret mig, at man, i hvert fald fra Færøernes side, har givet udtryk for, at man i nogle situationer ikke synes at høringsfristen har været lang nok.
Her må jeg bare sige, at vi har haft travlt, og at det har været afgørende at få det her på plads.