Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Ja, der er nemlig et forslag til vedtagelse.
Alternativet har lavet sit eget forslag til vedtagelse, fordi vi ikke synes, at der er krudt nok i de forslag, som vi har fået præsenteret.
»Folketinget konstaterer, at regeringen trækker Danmark i en langsom retning i forhold til klimahandling.
Globalt ser vi flere temperaturrekorder, oversvømmelser og andre naturkatastrofer relateret til klimaforandringerne.
Folketinget konstaterer, at med regeringens seneste klimaplan mangler vi fortsat at se initiativer, der kan bane vej til de vedtagne mål for 70 pct. reduktion af drivhusgasser i 2030.
Folketinget opfordrer regeringen til at arbejde for mere ambitiøse grønne skattereformer med fokus på væsentlig højere CO 2 -afgifter.
Folketinget udtrykker bekymring over regeringens planer om at indføre strengere regler for bestemte grupper i vores samfund.
Folketinget er bekymret over den retorik og den samfundsmodel, regeringen fremlægger, når de forhindrer ikke bare enkeltpersoner, men hele grupper i at opholde sig bestemte steder i længere perioder og vil muliggøre lettere at sætte folk fra hus og hjem.
Folketinget opfordrer regeringen til at aflyse sine politiske stramninger på dette område, der bidrager til øget forskelsbehandling og ulighed i samfundet.«
Spørgsmålet er bare: Kan de kommende forhandlinger på områderne transport og landbrug, især på dem, sammen med en grøn skattereform sikre de resterende reduktioner i CO 2 , eller skal vi håbe på teknologiske klimamirakler i sidste øjeblik?
Alternativet er ikke i tvivl: Vi skal have klare løsninger nu.
Det var os, der introducerede målet om CO 2 -reduktion på op til 70 pct. i 2030.
Vi ser gerne, at målet kommer helt op på 80 pct.
Det var os, der fik indført delmål for at sikre kontinuitet i processen, og vi ønsker et delmål på 60 pct. CO 2 -reduktion i 2025.
I Alternativet undrer vi os.
Hvorfor vil regeringen ikke gøre det, der skal til, for at sikre de nødvendige CO 2 -besparelser?
Regeringen skyder problemerne foran sig og håber, at der kommer en løsning i morgen.
Og er det, fordi regeringen er bange for at fortælle danskerne om de store forandringer, der kommer til at ske i vores liv?
Sandheden er klar.
Klima og ekstremt vejr er årsag til, at millioner af mennesker drives på flugt hvert år.
Forrige år blev 16 millioner mennesker drevet på flugt af klima og ekstremt vejr.
Sidste år var det 24 millioner.
Og ifølge Verdensbanken kan over 140 millioner flygtninge være på flugt på grund af klimaproblemer på verdensplan i 2050.
Men verden har ikke brug for flere flygtninge.
I Alternativet er vi ikke bange for at sige det, som det er.
Vi tør godt fortælle danskerne, hvad der skal til.
Vi vil oprette et grønt superministerium til den bæredygtige omstilling.
Vi skal stoppe alle udbudsrunder på gas og olie i Nordsøen og afvikle al udvinding så hurtigt som muligt.
Vi skal oprette ti nye havvindmølleparker frem mod 2030.
Det er en om året.
Så skal vi støtte udviklingen af bølgeenergi.
Teknologien er snart ved at være klar.
Allerede fra næste år bør vi begynde udfasningen af fossildrevne biler, og i 2020 vil vi have dem helt væk fra f.eks. Københavns gader.
Vi skal ombygge energisystemet, så vi får flere varmepumper og bedre energilagring, fordi Danmark skal være helt fossilfrit i 2035.
Vi skal omlægge produktionen, altså omlægge landbruget fra animalsk til mere plantebaseret produktion.
Vi skal opkøbe landbrugsjord og omlægge den til vild natur.
Og så skal vi have en grøn skattereform med en CO 2 -afgift, så priserne på klimabelastende varer som benzin, oksekød og flyrejser stiger, mens andre varer bliver billigere.
Det er utrolig vigtigt, at borgere med de laveste indkomster ikke kommer til at finansiere det meste af den grønne omstilling.
Det er de velhavende mennesker i vores land, der udleder langt mest CO 2 .
De har det største forbrug.
Vi skal også sikre trygheden i yderområderne i vores land, hvor mange borgere er afhængige af bilen.
Sådan lyder nogle af punkterne i Alternativets plan for at reducere CO 2 -udslippet, og det hele er lige til at gå i gang med, så hvorfor vente til i morgen?
Men grøn politik er ikke klimapolitik alene, det er også biodiversitet, og regeringen nøler ikke kun på klimaområdet, den er nærmest gået helt i stå i forhold til at skabe mere fri, vild og mangfoldig natur i Danmark.
Men desværre er vi det land i Europa med den ringeste naturtilstand, det viser EU's beregninger.
Omkring 60 pct. af Danmarks arealer er dækket af landbrug.
80 pct. af produktionen derfra bruger vi til at putte i dyr.
Vi har altså ødelagt næsten al vores vilde natur for at producere kød, og kødproduktion udleder meget, meget store mængder CO 2 .
Det er det, vi i Alternativet kalder en lose-lose-situation.
Ifølge Verdensnaturfonden er knap 1 pct. af vores natur til lands beskyttet, og til havs er det under 2 pct.
Det er jo alt for lidt.
Men regeringens reaktion er at vente.
Det er at udskyde den store biodiversitetsplan, som er blevet lovet i forståelsespapiret.
Vi blev så alligevel indkaldt til biodiversitetsforhandlinger og mødte glade op med vores ønsker.
Vi mangler bl.a. en biodiversitetslov og en revision af skovloven.
Vi vil have defineret reelle beskyttelsesmål for naturen i Danmark alene for at fremme biodiversiteten.
Alternativet vil have 105.000 ha statsskov omdannet til vild natur.
Vi har udpeget og navngivet 65.000 ha statsskov, som vi kan gøre til vild natur inden 2030.
Det er en rigtig god begyndelse.
Vi vil have Øresund, som er en sjælden perle af biologisk mangfoldighed, fordi man ikke må bundtrawle der, totalt beskyttet.
Det skal være den første af otte marine nationalparker.
Det er jo pinligt.
Heldigvis var vi flere partier, der satte foden ned.
Derfor har vi nu endelig taget hul på et længere forhandlingsforløb.
Vi håber på en stor, samlet plan for den danske natur både til lands og til havs, men det er op ad bakke, når finansministeren ikke vil bruge penge på det, både når det gælder klima og natur.
Og han gør det svært for sine ministre.