runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2020-06-09:
Jeg tror lige, at vi af hensyn til historieskrivningen bliver nødt til at gå et par måneder tilbage, for jeg deltog selv i arbejdet om en ny seniorpension, og det er simpelt hen ikke korrekt, at Socialdemokratiet var imod at indføre en seniorpension.
Det har vi ikke været på noget tidspunkt, men vi har sagt, at vi ikke syntes, det var tilstrækkeligt.
Men vi indgik faktisk i en meget tæt dialog med den tidligere regering, og så opstod der sådan et lidt almindeligt kedeligt politisk spil, der gjorde, at det så ikke blev en bred politisk aftale.
Vi har ikke været imod, at man indførte en seniorpension, men vi har sagt fra starten, at vi ikke synes, at det er nok.
Der er jo tale om en gammel skillelinje her, for under det her ligger jo, om man synes, at mænd eller kvinder, der har været 40-50 år på det danske arbejdsmarked, ja, måske flere år, end både spørgeren og jeg overhovedet har eksisteret – som har knoklet, haft natarbejde, hårdt arbejde, er fysisk nedslidt, har betalt deres skat hele vejen igennem, har smerter, når de vågner om morgenen – skal ned og tigge og bede om at få lov til at trække sig tidligere tilbage, om de skal igennem en hård visitationsproces, om de skal have lov til at trække sig tidligere tilbage, eller om de skal have en ret , der eksempelvis funderes på, hvor mange år man har været på arbejdsmarkedet, altså ens anciennitet.
Det er en gammel ideologisk fejde – og jeg tager den i øvrigt gerne igen.
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-09:
Mine første spørgsmål kommer til at omhandle nedsat arbejdstid og en 30 timers arbejdsuge.
På grund af coronakrisen har næsten hele landet jo eksperimenteret med, hvordan vi egentlig håndterer det at have mere tid.
Dog ser vi også, at der har været skabt et åndehul for mange mennesker, der har været sendt hjem eller har sparet tid ved at arbejde hjemmefra.
Mange af os har været mere sammen med vores familie og vores børn, end vi har været længe, og samtidig har vi haft mulighed for at dyrke interesser og hobbyer meget mere intenst, end vi har kunnet længe.
Det er der mange mennesker der har været glade for, og jeg tror også, der er mange mennesker, der er på vej tilbage i hamsterhjulet med et vist vemod, fordi vi igen kommer længere væk fra det, der betyder meget for os.
Samtidig genindtræder vi på et arbejdsmarked, som for mange menneskers vedkommende tærer på både deres fysiske og mentale helbred.
Hver dag er der 35.000 mennesker sygemeldt på grund af psykisk stress.
430.000 mennesker oplever symptomer på stress hver dag.
500.000 mennesker føler sig udbrændte på jobbet på grund af stress.
Og så ser vi også, at der er rigtig mange mennesker, der bliver nedslidt på arbejdsmarkedet, så vi er nødt til at diskutere fleksibel tilbagetrækning og seniorførtidspension osv. osv.
Derfor er jeg interesseret i, hvilke tanker statsministeren gør sig om nedsat arbejdstid set i lyset af de erfaringer, vi har fået fra coronakrisen.
Hvad tænker statsministeren om de erfaringer, og hvordan kan nedsat arbejdstid konkret anvendes specifikt i genåbningen af samfundet efter coronakrisen?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-06-09:
Det handler jo om, at vi måske også i fremtiden skal bevæge os i mindre grupper.
Vi kan se ude i vores daginstitutioner, at man under corona har været i mindre børnegrupper, og at det faktisk har betydet, at smitten ikke har været voldsom stor blandt børnene.
Det kan der også være andre grunde til, det anerkender jeg, men det skyldes også, at vi derudover har haft minimumsnormeringer mange steder rundtomkring i landet.
Nogle steder har man i ældreplejen valgt at have faste teams.
Det vil sige, at man vidste med det samme, hvem det var, der blev smittet, for smitten var ofte kommet fra personalet ind i ældregruppen.
Det samme gælder på vores plejehjem, hvor man har delt det op i zoner.
Det synes jeg jo vi bør lære af med henblik på fremtidens velfærdssamfund, og derfor vil jeg slutte af med et spørgsmål, som jeg ikke tror overrasker statsministeren: Skal vi ikke begynde at kigge på at fremrykke minimumsnormeringer i forbindelse med finansloven som netop et af de her elementer, som både er godt for børnene, godt for forældrene, fordi de er trygge i forhold til deres børn, men som i virkeligheden også er godt i forhold til coronaen?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-09:
Der er utrolig meget at lære efter corona – eller mere korrekt: efter første halvleg.
Det er rigtigt, at der jo er nogle gode erfaringer, også hvad angår smitten.
Noget af det handler givet om, hvordan man har organiseret sig, men jeg tror også, man må sige, at det ikke er mange snottede næser, man ser ude i daginstitutionerne lige nu.
Der er ikke mange medarbejdere, der møder halvsyge ind på deres arbejdspladser.
Det er jo givet en del af forklaringen også.
Så der er meget, vi skal lære.
Jeg synes, det er alt for tidligt at lægge sig fast på, hvad en finanslov for næste år skal indeholde, men jeg fornemmer jo, at der er ganske mange ønsker både til den økonomiske genopretning og til finansloven.
Så lad os tage den diskussion, når vi nærmer os efteråret.
Nej, det er ikke ligegyldigt, og der er kun grund til at tage afstand fra ægteskaber indgået mellem et barn på den ene side og en voksen på den anden side.
Det hører ingen steder hjemme, hverken i Danmark eller i andre lande, og man kan ikke gemme sig bag en religion eller en kultur.
Det er et overgreb – ikke andet.
Vores holdning er fuldstændig uændret.
Jeg havde håbet på, at citatet var mit eget, men det var det ikke – det var ministerens – men jeg kunne lige så godt have sagt det og har givet sagt det i andre sammenhænge og kan bakke fuldstændig op om det.
Ligegyldigt hvad man måtte mene om alle mulige spørgsmål, skal loven holdes, og det skal den, hvad enten det er en dansk lov, eller det er på baggrund af de konventioner, vi har tiltrådt.
Det nytter ikke noget at basere et samfund på lovløshed, hverken i den ene eller den anden sammenhæng, og det betyder jo konkret på udlændingeområdet – det gjaldt for den tidligere regering, det gælder for den her regering, og det vil også gælde for en fremtidig regering – at man nogle steder skal gå på kompromis med det, man mener.
Man kan jo ikke diskutere, om man skal overholde loven.
Et land kan jo ikke have en regering, der ikke vil efterleve enten den nationale lov eller de internationale forpligtelser, der findes, for så bliver det et lovløst samfund, og det er der i mine øjne ikke noget parti eller nogle politikere der kan forsvare.
Det ændrer jo ikke på, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at bekæmpe, at der er barnebrude, og ikke på nogen som helst måde vise vores opbakning eller vores støtte dertil og i hvert fald ikke relativisere og sige, at det sikkert er meget hyggeligt, fordi man kommer fra en anden kultur.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-09:
Og jeg fik desværre ikke noget svar på, hvad regeringen vil gøre for at forhindre det her –
eller jeg fik et svar, men det var nok mere til fordel for de muslimske mænd, end det var til fordel for mig og mange andre danskere, som ikke synes, at islamiske regler skal gælde på danske asylcentre.
Tillad mig at citere hr. Mattias Tesfayes afslutning her i salen fra den omtalte debat den 7. februar 2017: »Så vil jeg som en afslutning sige til de 17-årige flygtningepiger, der selv siger, at de hellere end gerne vil bo sammen med en voksen mand: ... Fint nok, men så må du vente, til du bliver 18 år ... og vise lidt respekt for de værdier, der findes hertillands«.
Hvilke værdier er det, der skal vises respekt for i dag?
Og kan danskerne have respekt for Socialdemokratiet, når der er så stor forskel på, hvad man sagde før valget, og hvad nu agter at gøre efter valget?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-09:
Men der er ikke en forskel i vores holdning.
Vi har ikke på noget tidspunkt været af den overbevisning, at man ikke skulle overholde loven eller det internationale regelsæt, som Danmark har tilsluttet sig.
Det mente den tidligere regeringen i øvrigt heller ikke.
Jeg har ved tidligere lejligheder sagt, at jeg synes, det er dybt problematisk, at vi har en konvention, der beskytter folk, der ikke vil Danmark det godt.
Så der er også elementer i konventionerne, jeg er skeptisk over for.
Men hvis man nu kører det her argument til ende, nemlig at vi efter forgodtbefindende – næsten ligegyldigt hvor godt et hjerte vi gør det med – kan vælge som politikere at tilsidesætte enten grundloven, almindelig lovgivning eller europæisk og international regulering, hvor ender vi så?
Skal det så være sådan, at man, fordi man synes, man er i sin gode ret – hvad jeg synes man er, når det handler om mindreårige og ægteskaber – så bare skal kunne tilsidesætte lovgivningen?
Hvad så med et andet flertal, der synes, man skal tilsidesætte lovgivningen på den anden side?
Så er det jo et lovløst samfund, og det kan vi vel egentlig ikke forsvare.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-09:
Men den store forskel her er jo, at man har mulighed for at lovgive sig ud af det her.
Men regeringen vil som tidligere regeringer hellere sætte internationale konventioner øverst end de danske værdier – det er så, hvad det er.
Tillad mig til slut at stille tre spørgsmål i et: Hvilken forøget smittefare giver det, hvis en norsk turist overnatter på Plaza Hotel i København frem for på Skovshoved Hotel i Gentofte?
Hvilken forøget smittefare giver det, at familien Hansen tager på ferie i Kroatien i stedet for i Tyskland?
Og hvorfor er der ikke mulighed for at blive testet for covid-19, når man ankommer til lufthavnen i Kastrup?
Jeg spørger, fordi rejsevejledningerne og restriktionerne i turistbranchen virker både ulogiske, ufornuftige og urimelige.
Vi kan ikke tillade os at føre politik baseret på følelser frem for fornuft og slet ikke, når det handler om titusinder af arbejdspladser og milliarder i omsætning.
Så venligst: De tre spørgsmål er enkle og ligefremme, og jeg vil selvfølgelig foretrække et svar baseret på fornuft og logik.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-09:
Vi har sagt, og vi har lagt til grund for vores regeringsførelse, at de internationale forpligtelser, Danmark indgår i og har tilsluttet sig, bliver man nødt til at overholde, og det er, fordi vi grundlæggende ikke tror på et verdenssamfund uden spilleregler.
Det er det, der har været det bedste værn, og derfor synes vi, vi skal hen et sted, hvor vi kan have en kvalificeret, substantiel debat om konventioner – hvad enten det er Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, eller det er nogle af de konventioner, der eksempelvis er i paraplyen under FN, uden at det betyder, at man skal opsige dem.
For hvis landene et for et begynder at frasige sig konventioner og gå ud af dem, så ryger det regelbaserede verdenssamfund, og det kan jeg simpelt hen ikke anbefale.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-09:
»Skal en 16-årig barnebrud kunne indkvarteres sammen med en voksen mand på et asylcenter?
Selvfølgelig ikke – det siger al sund fornuft.
« Det kunne have været mine egne ord, men det er det ikke.
Det er et citat fra den nuværende udlændinge- og integrationsministeren, hr. Mattias Tesfaye, her i Folketingssalen den 7. februar 2017.
I 2017 var der ikke nogen vaklen i de socialdemokratiske geledder, når talen faldt på barnebrude.
Dengang talte Socialdemokratiet lige ud af posen.
Det var til at forstå for enhver, at barnebrude fra den islamiske kultur ikke skulle accepteres i Danmark.
Men det blev de – konventionerne kom på tværs.
Til det sagde hr. Mattias Tesfaye under den samme debat: »Det ville være grotesk, hvis det skulle være bestemmelser i den europæiske menneskerettighedskonvention, og endnu mere grotesk, hvis det skulle være Børnekonventionen, der reelt skulle beskytte manden, der begår overgreb, og ikke barnet.«
Igen vil jeg sige, at jeg ikke kunne have sagt det bedre selv, men det var altså en socialdemokrat, der sagde det.
Nu viste det groteske sig så at være virkeligheden.
En del af mændene fik lov til at beholde deres barnebrude i sengen på værelset, for sådan ligger landet nu engang i Danmark, når det er andre end os selv, der vedtager lovene.
Da Socialdemokratiet fik magten, var noget af det første, man gjorde, at nedsætte en kommission, der kun er sat i verden for at passivisere den minister, fru Inger Støjberg, der rent faktisk gjorde en indsats for at sikre danske værdier, også på asylcentrene.
Den politiske skueproces må nu gå sin gang, men hvad agter regeringen at foretage sig for at sikre pigerne, barnebrudene, mod overlast både nu og i fremtiden?
Får vi en lov baseret på danske værdier, eller er det i dag ligegyldigt for regeringen, at ældre mænd beholder barnebruden i sengen på danske asylcentre?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-09:
Er det ikke sådan i eventyret om Askepot, at det hele ender godt og lykkeligt?
Man må igennem så forfærdelig meget, et græskar, onde stedsøstre og andre ting, men musene og fuglene hjælper, og så ender det hele godt.
Det bliver forhåbentlig også konklusionen på et år 2020, som skulle vise sig at blive helt anderledes, end nogen af os har kunnet forudse.
I forhold til diskussionen om bryllupper vil jeg sige, at det jo er en bøvlet diskussion.
Vi har regler i dag i forhold til udskænkning, og det er jo ikke særlig sjovt at skulle holde et bryllup, der slutter kl. 24.
Nu bliver der forhandlinger partierne imellem også på det område, og mon ikke vi så finder en mindelig, pragmatisk løsning også i forhold til det?
Det er jo lykkedes os på en række andre spørgsmål.
Turismen er jo en rigtig, rigtig svær sag.
Vi er blevet et stort turistland, og rigtig mange mennesker lever af turismen, og derfor skal vi have åbnet grænserne op så hurtigt som overhovedet muligt.
Det er det, der er mange partiers holdning, ved jeg, og det er også det, der er regeringens holdning.
Omvendt ved vi godt, at der er en vis risiko forbundet med turisme, for det var jo givet sådan, corona kom til Danmark.
Den flytter sig altså, og derfor skal vi finde ud af at gøre det her på en måde, hvor vi ikke sætter det, vi har opnået igennem foråret, over styr.
Helt generelt vil jeg også i forhold til grænserne og dermed turismen sige, at indtil nu har vi lavet en faseinddelt åbning af Danmark, og den er gået godt indtil nu, 7-9-13, men vi har også ad et par omgange kunnet fremrykke tingene og gøre det hurtigere, og det er da også mit håb, at vi kan det på grænsespørgsmålet.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-09:
Vi må da håbe, at det ender som i Askepot.
Den gode slutning ville være, at man fremrykker en åbning af grænserne yderligere og også af turisme til København, for ellers tror jeg desværre, at der også er en ulykkelig afslutning på de her ting – selvstændige, der går konkurs, ansatte i hotel-, restaurations- og turismeindustrien i København, der mister deres arbejde.
Det er ulykkeligt, og så vil de måske se imod den onde stedsøster og bebrejde hende.
De må gerne være i Nordsjælland og i omegnskommunerne, hvor der er et højere smittetryk, men i København må de ikke.
Efter midnat skal de ud, og de må ikke overnatte der, og hvis de overhovedet vil komme i nærheden af København, skal de have mindst 5 overnatninger.
Det virker ulogisk og arbitrært, og det har jo konsekvenser for virkelige mennesker.
Og da det er regeringens beslutning og ikke en myndighedsanbefaling, synes jeg egentlig også, at det er rimeligt, at statsministeren forklarer, hvorfor man har truffet det valg, at turister helst skal blive væk fra København, for det er jo konsekvensen af regeringens politik.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-09:
Mig bekendt er der ikke nogen lande endnu, der bare har åbnet op for alt, hvad angår deres rejserestriktioner.
Der er nogle lande, der laver korridorer, der er nogle lande, der ligesom os laver noget med nabolandene, og så har vi et Tyskland, der, så vidt jeg ved, er et af de lande, der er villige til at gå allerlængst.
Jeg talte i går med min kollega i New Zealand, som jo nu sammen med den new zealandske befolkning er lykkedes med måske at komme helt af med covid-19 – og et kæmpe stort tillykke med det – og vi talte om grænsespørgsmål, og de er ikke der, hvor de åbner grænserne op, og det er der jo en grund til.
Vi er selvfølgelig bange for, hvad der sker i det øjeblik, vi åbner grænserne, og derfor har vi valgt, i øvrigt i høj grad af hensyn til den danske turismesektor, at sige, at Tyskland er et rigtig vigtigt land at få åbnet op i forhold til.
I forhold til København vil jeg sige, at der da ikke er noget, jeg hellere ville end at ønske alle turister velkommen til København.
Vi har bare den udfordring, at hvis mange mennesker er samlet på ét sted, er der også en risiko for smitte, og det er jo ikke udtryk for andet end en afvejning af, hvad vi tror kan lade sig gøre i den nuværende situation.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-09:
Det er derfor, vi har krav til, at man bruger håndsprit, når man er på en restaurant, at der skal være afstand, at der må være så og så mange i lokalerne, og at der er nedsat fart på karrusellerne i Tivoli, og hvad ved jeg.
Altså, det er jo ikke sådan, at smittefaren er større ved, at der tyskere i Tivoli, end ved, at der er danskere i Tivoli, eller at smittefaren er større ved, at det er tyskere, der overnatter på et hotel i København, end ved, at det er jyder, der overnatter på et hotel i København.
Så det er derfor, at det er svært at få det til at give mening, at man vil afskære turismen til København med de store konsekvenser, det har for folk – selvstændige, der går konkurs, folk, der mister deres arbejde.
Når det er sådan, at vi har retningslinjer, der gør, at det er forsvarligt for danskerne at samles rundtomkring i København, må det da for pokker også være det for udlændinge, særlig når de i forvejen godt må komme til København, men bare ikke må overnatte der.
og der savner jeg egentlig en bedre begrundelse end den, der indtil videre er givet i dag, på, hvorfor man vælger at gøre det, når det har så store konsekvenser for folk.
Jeg synes ikke, at begrundelserne er gode nok endnu, må jeg indrømme.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-09:
Sidst, jeg kiggede efter, var vurderingen, at den globale turisme går ned med 70 pct.
Nu så jeg lige, at England åbner op for turismen, men det er så med 14 dages karantæne, sådan som jeg forstår det.
Altså, alle lande forsøger jo at finde en vej i det her.
Og det eneste, vi to – hvis man må sige det i Folketingssalen – ved, er, at vi ikke ved alt om den her virus.
Vi ved faktisk ikke, hvad det betyder, når vi begynder at åbne grænsen op.
Vi ved heller ikke, hvad det kommer til at have af konsekvenser for Danmark, som er et lille land med et lille areal, hvis der kommer rigtig mange mennesker udefra.
Vi ved ikke, hvad den konsekvens er.
Vi er endda et af de lande, der gør det før mange andre, også af hensyn til vores turisme.
Og igen: Jeg håber selvfølgelig på, at vi kan fremrykke det, hvis det viser sig muligt.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-09:
Tak for det.
De seneste dage har jeg gået og tænkt på eventyret om Askepot, som jo som bekendt går ud på, at Askepot skal til det store bal, men desværre skal hun inden midnat fordufte, for hun skal hjem.
Jeg har som sagt flere gange de sidste dage tænkt på det fine eventyr, dels selvfølgelig på grund af bryllupspolitikken, for det er jo lidt det samme, da alle gæsterne efter brudevalsen skal fordufte og hjem inden midnat, og det kan man selvfølgelig have lidt svært ved at forstå, dels på grund af regeringens politik i forhold til turisme i København.
Det er nemlig også lidt en askepotpolitik så at sige, hvor turisterne gerne må besøge København, for det er trygt, det er sikkert, og det er fint, men så snart klokken er midnat, skal man fordufte, formentlig ud til en omegnskommune, hvor der er et højere smittetryk, og så overnatte der.
Jeg tænker trods alt ikke, at regeringen eller statsministeren er så vild med Askepot, at man ligefrem baserer sin politik på det eventyr, og derfor mener jeg egentlig, at det ville være rimeligt over for de mange virksomheder og ansatte i turismeindustrien i København, at vi får en forklaring på, hvorfor København ikke må tage imod overnattende turister.
Pernille Skipper (EL), 2020-06-09:
Vi kan da godt give sådan et lille show, måske, mig og Pia, det tror jeg ville være ...
Nej, undskyld, det var for meget.
Vi skal tilbage til at snakke økonomisk krise, for selv om det går godt med sundhedsdelen af coronakrisen lige nu, står vi også over for en alvorlig økonomisk krise.
Rigtig, rigtig mange tusinder har allerede mistet deres job, tusindvis er på lønkompensation og i risiko for at miste deres job, når vi skal udfase hjælpepakkerne på et tidspunkt.
Og især de små virksomheder er ramt på trods af hjælpepakker og har ikke af gode sundhedsmæssige grunde udsigt til, at der kommer en strøm af turister ind i Sommerdanmark.
I Enhedslisten har vi foreslået, at vi stimulerer den danske indenlandske efterspørgsel ved at lave en sommercheck på 10.000 kr. til alle danskere med en indtægt under 350.000 kr. om året.
De ville kunne få en lidt sødere sommer.
For nogle af de fattigste børnefamilier ville det måske endda betyde, at det der med at få en badebold eller en tur i Fårup Sommerland ikke var noget, bare de andre børn ville få.
Samtidig ville det jo have en stimulerende effekt på vores økonomi.
Det ville hjælpe de små virksomhedsejere, øge deres omsætning, fordi, som flere økonomiske vismænd også har påpeget, dem med de færreste penge oftest er meget mere tilbøjelige til rent faktisk at gå ud og bruge dem derude, hvor der er behov for, at der kommer gang i hjulene.
Det ville være en investering i vores fællesskab, ingen tvivl om det, ligesom vi har gjort det med hjælpepakkerne.
Det er ikke gratis, men det ville styrke den indenlandske efterspørgsel, og det ville hjælpe rigtig mange små virksomheder.
Er det et forslag, som regeringen kan se sig selv i og se muligheder i, når vi nu forhåbentlig snart skal forhandle om en såkaldt stimulipakke?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-09:
Det er jo sådan et mærkeligt begreb, altså det her med, at du på grund af den situation, som vi er i, stimulerer efterspørgslen herhjemme.
Jeg tror i øvrigt, det er rigtigt, at der er nogle i et samfund, der har en større tendens til at omsætte sådan en sommercheck eller penge, man på anden vis får ind direkte, til noget, der også sætter sig i beskæftigelse for nogle andre.
Det minder jo lidt om den diskussion, vi er i gang med at have med hinanden om feriepenge, som er en anden måde i forhold til helikopterpenge.
Der har også været andre forslag, og vi er ikke et sted lige nu, hvor vi som regering afviser gode ideer.
Vi kommer nok til at være den kedelige part i de her forhandlinger og gøre opmærksom på, at der også er en økonomi, der skal hænge sammen ovre på den anden side af det her.
Men vores tilgang er jo i virkeligheden den samme som flere andre partiers: Vi skal have gang i økonomien igen.
Vi noterer os jo altså også, at statsministeren har taget fejl i den her proces, for hvis man havde spurgt mig for 2 måneder siden, da coronaen buldrede frem i verden, om statsministeren, når vi nåede frem til juni måned, troede, at danskerne igen ville være flittige restaurantbesøgende og svinge dankortet, ville jeg have sagt nej.
Jeg sagde faktisk nej.
Men når jeg kigger ud i gadebilledet, og det er både i Randers og i Aalborg og i København og andre steder, jeg har været, og vi kan også se det på tallene, så går det faktisk godt med forbruget.
Så der er nogle ting, der går godt.
Vi er ikke i tvivl om, at vi har behov for at stimulere økonomien både nu og givet også til efteråret, men nu går vi i gang med forhandlinger i Finansministeriet om udfasning af hjælpepakker og dermed også noget mere langsigtet økonomi.
Og jeg synes egentlig ikke, det er vores opgave bare at skyde ideerne ned.