runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2020-02-19:
Ikke alene er spørgeren den samme – og det er jeg glad for – men spørgsmålet minder også om det, der var før, og derfor minder svaret selvfølgelig også lidt om det.
For som jeg nævnte lige før i spørgsmålet, har vi jo igangsat et politisk forløb med Folketingets partier, hvor vi alle sammen skal blive klogere på de udfordringer, som politiet har, og på de udfordringer, som anklagemyndigheden har, og diskutere mulige løsninger.
Jeg kan selvfølgelig ikke inden for rammen af et mundtligt § 20-spørgsmål udtale mig konkret om den politimæssige dækning præcis i Vesthimmerlands Kommune, men henvendelsen fra kommunen, som vi også var inde på før, illustrerer, at vi har gjort ret i at have et fokus, som handler om at sikre et politi, der er tættere på borgerne, som en af prioriteterne i de forhandlinger, som vi er på vej ind i.
For der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at en af regeringens ambitioner er at have et nært politi.
For mig er det vigtigt, at vi har et politi, som både kan det nære, og som også kan det svære, altså den besværlige økonomiske kriminalitet osv.
Når vi skal have et politi, der er nært, tættere på borgerne, så er det selvfølgelig, fordi der ligger en betydelig tryghed i det, og når vi skal have et politi, som kan det svære, så er det, fordi vi også ser et nyt kriminalitetsbillede med f.eks. kompleks økonomisk kriminalitet, organiseret kriminalitet.
Den måde, som vi har valgt at gøre det på, er, at alle partierne er i gang med at foretage analyser af problemerne, så vi kan komme med politiske løsninger.
Det er også et arbejde, som spørgerens partifæller, retsordførere og formanden for Retsudvalget engagerer sig meget i, og jeg har store forventninger om, at vi kan komme til at forhandle os frem til et rigtig godt politiforlig, som også vil betyde, at vi får et politi, som er tættere på borgerne.
Marie Bjerre (V), 2020-02-19:
Tak for svaret.
Jeg har med stor interesse fulgt med i de forslag, der er kommet fra regeringens side, om at oprette 20 lokale nærstationer.
Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at man oplever politiet lokalt for også at føle sig tryg, og jeg har også forståelse for, at ministeren inden for rammen af det her § 20-spørgsmål næppe kommer til at love, at der så kommer en nærstation til Vesthimmerland.
Hvis ministeren ønsker at gøre det alligevel, er ministeren selvfølgelig meget velkommen til det.
Men når jeg rejser det her spørgsmål om, hvad ministeren kunne overveje at gøre, så er det jo set i lyset af det spørgsmål, jeg havde lige før, altså at der er nogle udfordringer i Vesthimmerlands Kommune med markant længere responstider og markant længere til nærmeste politistation.
Så derfor vil jeg gerne høre: Hvad er det, man kan forestille sig at gøre i Vesthimmerlands Kommune?
Og vil ministeren om ikke andet så i hvert fald overveje, om ikke sådan en nærstation ville være helt oplagt til Vesthimmerland?
Nick Hækkerup (S), 2020-02-19:
Det er jo rigtigt, at jeg ikke her kan love, hvordan resultatet bliver, også al den stund at vi skal ind i forhandlingerne.
Det vil jo i hvert fald facilitere, at vi kan finde en løsning.
Det er jo godt forsøgt.
Det må jeg give spørgeren.
For vi har jo i en forhandling et behov for at prøve synspunkter af, finde mulige løsningsveje osv., og det sker bedst, hvis man foretager det i et forhandlingslokale.
Så den kommer jeg til at tage med spørgerens partifæller.
Marie Bjerre (V), 2020-02-19:
Jeg har stor forståelse for, at man ikke her kan svare så konkret, men det ville nu alligevel være rart med lidt mere konkrete svar.
Jeg vil så prøve at spørge lidt omvendt: Hvad skulle tale imod, at man laver en nærstation i Vesthimmerlands Kommune?
Nick Hækkerup (S), 2020-02-19:
Det er jo det samme spørgsmål, man bare formuleret på en anden måde, så derfor bliver svaret ikke så meget anderledes.
Hvis jeg skal give et andet svar, svarer jeg ikke på spørgsmålet.
Så jeg vil straks kaste mig ud i at kvittere for, at spørgeren og Venstre i øvrigt også vil være med til at sætte politiets nærhed og trygheden for borgerne på dagsordenen i de diskussioner og i de forhandlinger, vi skal have.
For alt andet lige er det med at have en ensartet forståelse af, hvad der er af udfordringer, faciliterende i forhold til at få en aftale.
Så det vil jeg gerne kvittere for.
Marie Bjerre (V), 2020-02-19:
Venstre melder sig fuldt ind i den dagsorden.
Hvad vil man gøre?
Overvejer man en nærstation i Vesthimmerlands Kommune?
Overvejer man flere politivogne?
Hvad overvejer man?
Det er helt rigtigt, at responstiden er rigtig høj i Vesthimmerlands Kommune: 16 minutter kontra 10 minutter i gennemsnit i Nordjylland og 8 minutter i Frederikshavn.
Jeg synes ikke, ministeren svarede helt konkret, så nu prøver jeg lige igen: Er det i orden, at der går 16 minutter, før politiet kommer ud i Vesthimmerlands Kommune?
Tak for det.
Mener ministeren, at borgerne i Vesthimmerlands Kommune har tilstrækkelig politimæssig dækning?
Nick Hækkerup (S), 2020-02-19:
Tak for spørgsmålet.
Jeg går ud fra, at der med spørgsmålet henvises til henvendelsen fra Vesthimmerlands Kommune, som jeg også har modtaget.
Jeg har desuden fra en af spørgerens partifæller modtaget en række spørgsmål gennem Retsudvalget, som jeg selvfølgelig vil besvare snarest muligt.
Der skal, som jeg ikke er i tvivl om spørgeren også ved, i år indgås en ny flerårsaftale om politiet og anklagemyndighedens økonomi for 2021 og årene fremefter, og jeg har derfor her i januar i år igangsat et politisk forløb med alle Folketingets partier, hvor vi sammen kan blive klogere på de centrale udfordringer, der er for vores politi- og anklagemyndigheder, og guderne skal vide, at dem er der rigeligt af – altså ikke af politi- og anklagemyndighed, men af udfordringer – for på den baggrund at kunne diskutere forskellige løsninger og få forhandlet en ny stor aftale på plads.
Et af de temaer, som vi skal over, er netop det her med et politi, som er tættere på borgerne.
Jeg tror, vi alle sammen kunne ønske os, at responstiderne var kortere.
Hvis man tager hele landet, er det rigtigt, som det bliver sagt, at vi i første halvår af 2019 har en responstid på 9½ minut i gennemsnit, og det er også rigtigt, at den i Vesthimmerlands Kommune så er 16 minutter og 8 sekunder i første halvår af 2019.
Så på den måde er det jo altså et område, som ikke har en responstid, som svarer til det, som man kunne ønske sig.
Tak for det.
For først at gribe fat i den første del af det, som spørgeren sagde, vil jeg sige, at det med nærheden jo er centralt, og jeg tror, at hvis vi skal kigge på det retrospektivt, må man vel sige, at kommunalreformen, domstolsreformen og politireformen alle sammen var elementer, som man greb til i en tid, hvor effektivisering og centralisering var i fokus.
Og jeg tror, at noget af det, der er sket, er, at man er kommet til at smide barnet ud med badevandet eller i hvert fald sætte noget vigtigt over styr.
Den nærhed, som er røget, ikke mindst decentralt i Danmark, er en høj pris, som er blevet betalt i den sammenhæng – det synes jeg og regeringen, og det er jo også grunden til, at vi gerne vil bevæge os i retning af mere nærhed.
Marie Bjerre (V), 2020-02-19:
Det er jo helt rigtigt, som ministeren siger, at man har lavet en række ændringer, som har været nødvendige, fordi trusselsbilledet har været anderledes, og der har været behov for flere tiltag.
Men jeg tror faktisk, at borgerne i Vesthimmerlands Kommune gerne vil vide, om ministeren synes, at responstiden er tilstrækkelig, og om det er o.k., at der er over 50 km til nærmeste politistation.
Så jeg vil gerne høre, om ministeren kan svare mere konkret: Er det i orden, at der er så langt, og er det i orden, at man venter så længe på politiet?
Nick Hækkerup (S), 2020-02-19:
Jeg ved, at både politikredsene og også Rigspolitiet løbende følger med i responstiderne, og det kan jeg godt forstå, for det er jo noget af det, der hører med til trygheden: Når man foretager et 112-opkald til politiet, hvor lang tid går der så, inden politibetjentene kan forventes at være fremme?
Jeg kan se, at den gennemsnitlige responstid er faldet ved Nordjyllands Politi, og den er også faldet i Vesthimmerlands Kommune, men jeg kan også, når jeg kigger ud over landet i øvrigt, se, at Vesthimmerlands Kommune har en responstid, som er høj.
Marie Bjerre (V), 2020-02-19:
Tak for svaret.
Jeg er også rigtig glad for kommentaren om, at ministeren har modtaget henvendelsen fra Vesthimmerlands Kommune, for det er ganske rigtigt, at det er det, der ligger til grund for de her spørgsmål, og et af mine formål med at stille spørgsmålene er sådan set også at gøre ministeren opmærksom på de udfordringer, der er i Vesthimmerlands Kommune vedrørende politidækningen.
Som led i den omstrukturering, der var af politiet i 2017, lukkede man desværre 8 nærstationer, heriblandt politistationerne i Løgstør og Aars, og nu begynder vi så at se virkningen af lukningerne.
Der er kommet dobbelt så lang responstid – 16 minutter mod 8 minutter i eksempelvis Frederikshavn Kommune – og der er længere til politistationerne, og det har givet grobund for større usikkerhed.
Hvordan ser ministeren på det – er 16 minutter godt nok for borgerne i Vesthimmerlands Kommune?
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-02-19:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Gør det indtryk på ministeren, at flere socialdemokratiske borgmestre kritiserer regeringen for ikke at fremlægge tallene bag det forslag til et nyt udligningssystem, som regeringen har fremlagt, hvorfor bl.a. Lejres socialdemokratiske borgmester, Carsten Rasmussen, til Ekstra Bladet den 14. februar 2020 siger: »Hvis vi skal have en seriøs debat om, om det er ret og rimeligt, så er man nødt til at vide, hvordan man er kommet frem til de tal«?
Astrid Krag (S), 2020-02-19:
Tak for det.
Regeringen har som bekendt lagt sit forslag til reform af udligningssystemet frem, som flytter fra de kommuner, der har mest og har det bedst, til de kommuner, som er mest trængt her i vores land.
Vores forslag er et udligningssystem, som er mere retfærdigt og mere rimeligt end det system, vi har i dag, og hvor vi udligner mere, end vi gør i dag, fordi vi mener, at Danmark er for lille til store forskelle, og fordi vi ønsker et Danmark i bedre balance end det, vi ser i dag.
Vi har fra regeringens side åbent – og også mere åbent end tidligere regeringer –
fremlagt vores politik med udspillet her, altså at der skal være en mere retfærdig udligning, at vi skal udligne mere, og at vi skal holde hånden mere under de mest trængte kommuner.
Ud over den klare politiske retning for udspillet er det jo baseret på Finansieringsudvalgets grundige analyser, der blev udgivet i 2018.
Det er de samme analyser, som den tidligere regering også brugte, da de lavede deres udspil, og de justeringer, der var foreslået dér i forhold til det eksisterende udligningssystem, som jo på mange stræk har nogle problemer og er kørt skævt.
Men det lykkedes jo som bekendt ikke den tidligere regering at indgå en aftale for et års tid siden.
I den nuværende regerings øjne er det en bunden opgave at få lavet et nyt udligningssystem.
Forhandlingerne er godt i gang, og jeg håber, at flest mulige partier vil være med og tage ansvar for det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-02-19:
Jeg tror også, at danskerne forstår, at vi ved, hvad det er, vi laver herinde.
Astrid Krag (S), 2020-02-19:
Som jeg også sagde, da vi lagde udligningsudspillet frem, så er der nogle af bevægelserne på det landkort, som man kan se handler om, at vi vil udligne mere, som handler om den bevægelse, vi vil lave fra hovedstaden og ud i landet, og så er der nogle af bevægelserne, der handler om de dele af det nuværende udligningssystem, der er gået i stykker.
F.eks. har vi et beskæftigelsestilskud, som overkompenserer nogle kommuner og underkompenserer andre – det samme med befolkningstilbagegangskriteriet, som i dag overkompenserer nogle, der ikke skulle have så mange penge ud fra den måde, som kriteriet skulle fungere på.
Lemvig er en af de kommuner, som man kan sige stritter, fordi nogle af de fejl, vi retter op på, trækker i den modsatte retning af den øgede omfordeling, vi ellers laver.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-02-19:
Men klarheden omkring de enkelte effekter er det jo ikke muligt at få.
Jeg må så forstå, at ministeren mener, at KL's administrerende direktør fuldstændig har misforstået det, når han så i dag til Ritzau siger, at de kan ikke regne på tallene, og at de kan ikke gennemskue, hvad det er, regeringen har lagt frem.
Astrid Krag (S), 2020-02-19:
Vi har været helt åbne fra starten i den her sag fra regeringens side, i forhold til hvad det er for et udligningssystem, vi ønsker.
Nu er det jo de politiske partier i Folketinget, som vi forhandler med, ikke de enkelte kommuner eller KL for den sags skyld – det kommer vi til, når vi skal diskutere økonomiaftale.
Og det er jo også værd at sige, at det er på et helt andet bagtæppe, at vi forhandler udligning nu end sidst, fordi vi faktisk har sikret et velfærdsløft.
Tak for det.
Jeg er faktisk glad for, at ordføreren kommer med så klar en melding om det, som jeg synes er åbenlyst, nemlig at der er politik i udligning.
Der er politik i udligning, for det handler om, hvad det er for et Danmark, vi vil have.
Det handler om, om vi skal have et Danmark i balance, og om vi vil holde hånden under de kommuner, der er mest trængte – om det så er de kommuner, der har de svageste ældre; de kommuner, der har mange socialt udsatte; de kommuner, der har mange børnesager; de kommuner, der betaler en alt for høj pris for den fejlslagne integration.
Det er det, man kan se i vores udspil.
Det er det, der burde være først på scenen, når vi diskuterer den politiske dagsorden.
Det, Venstre gør, er, at de kaster sig hovedkulds ind i Christiansborgfnidder, og jeg tror faktisk, at danskerne rundtomkring forventer mere af os herinde end det, altså at vi forholder os til den politiske substans.
Karsten Hønge (SF), 2020-02-19:
Hvad vil ministeren gøre for at sikre sig, at danske vinimportører, der handler med vin produceret i de af Israel besatte områder, lever op til EU-Domstolens afgørelse om korrekt varedeklarering af varer produceret i de af Israel besatte områder?
Mogens Jensen (S), 2020-02-19:
Tak for spørgsmålet.
Det er virksomhedernes ansvar, at de fødevarer, de sælger, er mærket korrekt.
Fødevarer, herunder vin, der er produceret i israelsk besatte områder, må ikke mærkes med Israel som oprindelsesland.
Fødevarestyrelsen har i en årrække haft en vejledning om mærkning af fødevarer fra de israelsk besatte områder på Fødevarestyrelsens hjemmeside, og der er også på den hjemmeside et link til Europa-Kommissionens fortolkende meddelelse med de tilhørende spørgsmål og svar.
Fødevarestyrelsen har endvidere flere gange orienteret den danske fødevarebranche om kravene, senest på et møde i Fødevarestyrelsens forum for kontrol den 27. november 2019, og Fødevarestyrelsen vil igen orientere om retningslinjer på det næste møde i forum for kontrol i marts 2020.
Markedsføring af vin fra de besatte områder udgør en meget lille niche af den vin, der bliver omsat i Danmark, og derfor har den ikke været genstand for målrettet kontrol, men hvis der under tilsyn konstateres forkert mærkning, vil det selvfølgelig blive sanktioneret efter Fødevarestyrelsens almindelige praksis.
Karsten Hønge (SF), 2020-02-19:
Det er jo rigtigt, som ministeren siger, at hvis man under kontrollen af alle mulige andre ting, altså i den sammenhæng, ser, at der er fejl, så siger man noget.
Men jeg kan også se citeret her i Dagbladet Information i en artikel skrevet af Ulrik Dahlin, at Erik Andersen fra Fødevarestyrelsen siger: »Hvis den tilsynsførende har tid til det, kan kontrol af mærkning af oprindelsesland være et yderligere kontrolemne.«
EU anerkender ikke den israelske besættelse af Golanhøjderne, og vin derfra må ikke sælges som israelsk vin, og alligevel kan vi konstatere rundtomkring, igen dokumenteret af Ulrik Dahlin i Information, at der i hvert fald er adskillige selskaber – op til 28 danske vinfirmaer – der importerer vin fra Golan.
Det sker, på trods af at vi kan se, at man fra EU siger, at det skal mærkes, og det er senest bakket op af en dom fra EU-Domstolen fra november sidste år.
Ifølge det skal hvert enkelt medlemsland håndhæve reglerne om oprindelse.
Så kommer der noget mere, som også er interessant: Toldstyrelsens presseafdeling oplyser – til Information altså – »at Golanhøjderne ikke anses for at være en del af Israel i forhold til toldreglerne«.
Toldreglerne er derfor de samme for import fra Golanhøjderne som for øvrige vine fra Syrien.
Information har så ringet til en af importørerne og foreholdt ham, at der ikke er mærket med Israel hos firmaet, der hedder SL Vildt & Vin, fra Horsens, og kommentaren fra firmaet er bare: Nå.
Man kan så ovenikøbet supplere det med den her vinhandlers yderligere kommentar, hvor han om Golanhøjderne siger: »Så kan man selvfølgelig diskutere, om det er Israel eller ej, men det tror jeg nok, at det bliver ved med at være«.
Det siger han og opfordrer til, at man henvender sig til Fødevarestyrelsen.
Derfor er det, jeg tænker, at vi da kan konstatere, at man i adskillige vinimportfirmaer importerer vin fra eksempelvis Golan, men mærker det forkert.
Astrid Krag (S), 2020-02-19:
Tak for det.
Regeringen har klart og tydeligt lagt et udspil frem.
For os handler det her om at sikre en mere retfærdig udligning.
Vi mener, vi skal udligne mere.
Vi mener, der skal ske en bevægelse fra hovedstaden ud i landet – det har vi lagt klart frem.
Vi har lagt tabeller frem.
Vi har lagt det grundlag frem, som svarer til Finansieringsudvalgets modeller, og vi har holdt tekniske briefinger.
Vi har svaret på spørgsmål fra partierne.
Vi har oversendt baggrundsnoter.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-02-19:
Jamen så lad os prøve med en anden socialdemokratisk borgmester.
Den 15. februar
– og jeg mener, det var til TV MIDTVEST – udtaler den socialdemokratiske borgmester i Holstebro, som nu har prøvet at se lidt nærmere på det: »Jeg aner ikke, hvordan de er kommet frem til det.«
Altså, kan det være tilfredsstillende, at en partifælle, der er borgmester i Holstebro, sidder tilbage med spørgsmål og siger: Hvorfor skal jeg betale?
Hvad er der for nogle årsager til det?
Er det tilfredsstillende?
Astrid Krag (S), 2020-02-19:
Jeg tror ikke, at spørgeren kan tænke tilbage på en proces omkring udligningsforhandlinger, hvor der ikke har været stor debat og kritiske røster fremme fra kommunerne.
Det er jo udligningens natur, at det er sådan, det ender.
Jeg kan jo citere spørgerens egen tidligere partiformand, som for lidt under et års tid siden beskrev det sådan her: Man får 98 uvenner, alle bliver sure.
Nu sidder vi faktisk inde i et forhandlingslokale med partierne og prøver at få løst den bundne opgave at sikre et udligningssystem, der ikke er gået i stykker som det nuværende, og som oven i det har den dimension, at vi skal udligne mere.
Og det er jo interessant at vide, om Venstre er med på den tanke.
Ud over det har vi lagt tabeller frem, så man kan se, hvordan bevægelserne er i forhold til kommunerne med det nye udligningssystem.
Vi har lagt frem, hvor vi omfordeler mere, hvor vi sikrer en bevægelse fra hovedstaden ud til de mest trængte kommuner i yderområderne, i landdistrikterne.
Og det, vi mest af alt står tilbage med og mangler, er jo at få at vide fra et parti som Venstre, om det er en bevægelse, Venstre er enig i.
Er det noget, Venstre kan se sig selv i?
Jeg synes også lidt – jeg ved, vi har en runde mere med spørgsmål lige om lidt – at det i stedet for det her Christiansborgfnidder ville være opløftende at få at vide, om Venstre kan se sig selv i den bevægelse og mener, at det politisk er rigtigt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-02-19:
Spørgsmålet lyder: Forstår ministeren den kritik, som bl.a. den socialdemokratiske borgmester i Hillerød Kommune, Kirsten Jensen, rejser af, at regeringen ikke har fremlagt hele regnestykket bag regeringens forslag til et nyt udligningssystem, hvorfor den socialdemokratiske borgmester til Ekstra Bladet 14. februar 2020 siger »Vi har ikke haft adgang til de tal, der ligger bag beregningerne.
Der er mange ting, som vi ikke har kunnet se endnu, og hvorfor det er, at vi står til at miste så mange penge«, og »det er et tal, som kommer til at gøre ondt på Hillerød Kommune«?
Det interessante er jo, om regeringen vil give svar på de spørgsmål, som landets kommuner sidder med.
Altså, jeg synes da, det er en enormt lukket tilgang at sige: Joh, men der er nok ikke nogen, der bliver tilfredse.
Der er jeg sådan set meget enig med min tidligere partiformand: Det er en vanskelig øvelse, og uanset hvilke kunster der måtte blive lavet, er der ikke nogen, der vinder en popularitetskonkurrence blandt landets borgmester på at lave en udligningsreform.
Det er jeg sådan set enig i.
Men fortjener borgmestrene i det mindste ikke at kunne gennemskue, hvordan regeringen er kommet frem til sine tal?
Astrid Krag (S), 2020-02-19:
Det er jo på en eller anden måde en genudsendelse af det sidste spørgsmål, som spørgeren stillede, hvor vi også kom lidt rundt i landet.
Jeg tror, vi må sige, at det ikke kommer som en stor overraskelse, at der er kommuner, som skal aflevere mere, og som er utilfredse med det, eller at der er kommuner, der havde ønsket, at de ville få mere.
Det tror jeg sådan set også godt spørgeren ved, og derfor er der jo en vis grad af Christiansborgfnidder i det, vi ser fra Venstre her i salen i dag.
På den måde synes jeg egentlig at den tidligere formand for Venstre, hr. Lars Løkke Rasmussen, sagde det meget præcist i forhold til udligning, nemlig at man får 98 uvenner, at alle bliver sure.
Men der er jo en bunden opgave her.
Det er en bunden opgave at sikre et udligningssystem, der ikke er i stykker som det nuværende, og, mener jeg, så oven i det ikke bare reparere, men sørge for et mere retfærdigt udligningssystem, hvor vi holder hånden mere under de trængte kommuner, og hvor vi flytter penge fra hovedstadsområdet, særlig fra de mest velstillede kommuner nord for København, til de mest trængte yderkommuner, hvor man har mange udsatte ældre; hvor der er langt mellem arbejdspladserne; hvor man har mange socialt udsatte.
I stedet for alt det her Christiansborgfnidder fra Venstres side er det jo det, der er det interessante.
Synes Venstre, at det er den rigtige model?
Synes Venstre, at det er rigtigt at have den ambition at sikre et Danmark i bedre balance og gøre noget ved, at Danmark er for lille til store forskelle?
Det mangler vi jo at få svar på.
Og så tror jeg ikke, det kan komme som en overraskelse for særlig mange, at der selvfølgelig vil være borgmestre, der blander sig i debatten, når vi diskuterer udligning.
Men det er jo nu engang Folketingets partier, vi sidder og forhandler med, og her bliver der løbende besvaret, skal jeg også hilse og sige, temmelig mange spørgsmål og oversendt hundredvis af sider med svar – som det skal være i et forhandlingsforløb.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-02-20:
Tak, hr. formand.
Jeg vil gerne kvittere for ministerens redegørelse for regeringens stillingtagen til forslaget.
Jeg er selvfølgelig træt af, at regeringen ikke kan se de samme urimeligheder, som Dansk Folkeparti kan.
Jeg synes jo, det er noget, der har været synligt for langt, langt de fleste, i hvert fald som befinder sig uden for Christiansborg og måske arbejder eller befinder sig meget inden for den danske detailhandel og i de danske butikker i det hele taget.
Ministeren nævner eksempelvis, at man ikke vil være med til at konfiskere kioskens varelager.
Det undrer mig egentlig meget, for jeg har faktisk tidligere spurgt – det var dengang, hr. Holger K. Nielsen var skatteminister – hvor mange af de bøder, der blev udskrevet på grund af kiosksvindel, der egentlig blev betalt.
Og der var det beskæmmende svar, at ud af bøder for 100 mio. kr. var der kun en tredjedel der gjorde det.
I resten af tilfældene var man kreativ og fandt snedige måder at undgå det på ved at skifte ejerskab i døgnkiosker osv., og så endte vi desværre med en situation, hvor bøderne blev udskrevet, men der kom ingen penge ind.
Nick Hækkerup (S), 2020-02-20:
Men vejen at gå her er jo bøder og fængsel, herunder at dem, som måtte have begået ulovlighederne må sættes i gang med at fremtvinge de midler, der skal til for at betale bøderne.