runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Østerby (KF), 2017-05-30:
Tak for det.
Forslagsstillerne til folketingsbeslutningen her i dag er jo SF's hr. Karsten Hønge og hr. Jacob Mark, og mit spørgsmål er her til sidst: Hvordan er det, at det ser ud i rød blok, når hr. Karsten Lynge kan konstatere, at Socialdemokratiet jo ikke kan meddele, at de vil bakke op om at fjerne kontanthjælpsloftet?
Er det ikke en hård kamp, hr. Karsten Lynge er i gang med, når Socialdemokraterne melder hus forbi og ikke vil love, at den her ydelse skal føres tilbage, når eller hvis vi får en ny rød regering?
Karsten Hønge (SF), 2017-05-30:
Nej, det kan man jo ikke sige.
Man kan da sikkert leve for langt mindre.
Prøv at kigge på Uganda, der er der rigtig træls at være.
Så man kan da sikkert komme langt ned i leveniveau.
Det handler simpelt hen om, hvilken type samfund man vil have, altså, hvor stor spredning man vil have fra de folk, der er i job, til de folk, der ikke er i job, og hvor stort et spring man vil have blandt de mennesker, der er i job.
Jeg nævnte det der med, at den ene procent bare stikker af fra resten af befolkningen.
Det, jeg kan konstatere, er, at hvis man er enlig forsørger og har et barn, taber man 3.000 kr. om måneden, ved at der indføres den lavloftede kontanthjælpskælder, og jeg kan konstatere, at Rockwool Fonden jo simpelt hen har lavet en beregning på det.
Mange kommer nu under disse budgetter, nogle en hel del under.
Orla Østerby (KF), 2017-05-30:
Tak for det.
Jeg vil gerne lige spørge hr. Karsten Hønge om følgende.
Når man nu hører om al den her elendighed, det er at være på kontanthjælp, vil jeg gerne spørge til en familie med to voksne og to børn, der modtager 350.000 kr. om året, 29.200 kr. om måneden.
Når skatten er betalt er der 23.200 kr. tilbage.
For nogle er det her et ret godt beløb, 23.200 kr.
Mener hr. Karsten Hønge, at det er fuldstændig umuligt at kunne leve for 23.200 kr., når man har betalt sin husleje?
Karsten Hønge (SF), 2017-05-30:
Det er faktisk sådan, at i SF tror vi også på økonomiske incitamenter.
Det er jo ikke, fordi selve det at have økonomiske incitamenter til eksempelvis at komme i arbejde eller uddannelse under alle omstændigheder er dårligt.
Sådan er det ikke.
Men hvis man, samtidig med at man giver et økonomisk incitament, peger på, at de mennesker har en mulighed, eksempelvis hvis man er ung og under 30 og man er erklæret uddannelsesparat, og man så fra det offentlige siger, at der er den her uddannelse, du kan gå i gang med, så kan man i konkrete afgrænsede situationer faktisk opnå resultater, også med økonomiske incitamenter.
Så derfor er vi meget optaget af, at man finder ydelser, der passer til situationen.
Hele pointen for mig er bare, at hvis man giver økonomiske pisk, så skal folk have mulighed for at komme væk fra pisken.
Hvis man skubber til folk, der ikke kan flytte sig, så vælter de bare.
Laura Lindahl (LA), 2017-05-30:
Tak for det svar.
Et andet spørgsmål: Vi taler meget om de syge, der er på kontanthjælp.
Der er jo nogle borgere, som ikke har ret til andet end kontanthjælp, som simpelt hen ikke er berettiget til dagpenge, førtidspension, ressourceforløb, altså folk, som er for syge til at arbejde, men ikke for syge til at komme over på en anden ydelse, og dem har jeg en fornemmelse af at SF også er meget optaget af.
Hvad mener SF, at der skal til?
Skal der en ny ydelse til for de her, eller skal kontanthjælpsniveauet bare for alle sættes op til et niveau, uanset om du er jobparat, eller om du er syg?
Karsten Hønge (SF), 2017-05-30:
Der, hvor vi står nu, vil det være et realistisk bud, at vi fjerner de lave ydelser, sådan at man lander på den kontanthjælp, der tidligere var gældende.
Det er vores bud på det.
Derfor vil det også være sådan, at det jo er meningsløst at sammenligne en dansk kontanthjælpsfamilie med eksempelvis mennesker, der er vokset op i lande, der objektivt set er langt fattigere.
Derfor giver det ingen mening at sammenligne en dansk kontanthjælpsfamilie med en, der eksempelvis er vokset op i Uganda.
Det, der rammer hårdt i alle samfund, uanset hvor fattig eller hvor velhavende samfundet er, er den relative ulighed, det er forskellen mellem, hvor fattig man er, eller hvor rig man er.
Det er den, der slår hårdt igennem.
Så man kan faktisk godt vokse op i et land, som på det objektive plan er fattigere end det danske, men hvis befolkningen er mere lige, så vil den faktisk klare sig bedre.
Laura Lindahl (LA), 2017-05-30:
Jeg vil egentlig bare høre SF, hvornår man er færdig.
Er det bare at fjerne loftet?
Er vi så der, hvor man gerne vil være, eller hvor skal kontanthjælpen ligge, hvis det står til SF alene?
Orla Østerby (KF), 2017-05-30:
Regeringen og Det Konservative Folkeparti er jo ikke interesseret i at genere nogen børn.
Vi er optaget af, at vi i Danmark har en ordning om kontanthjælp og integrationsydelse, som er en af verdens bedste, hvis ikke den bedste.
Så er det jo selvfølgelig et spørgsmål om, om hr. Karsten Hønge mener, at det skal fordobles, eller det skal tredobles, men det løser ikke de her basale problemer, hvis en familie er ude og har store sociale problemer.
Det skal vi løse ved at hjælpe dem på mange andre måder, bl.a. med de ti mål for social mobilitet.
Det har vist sig gang på gang, og det gør det heller ikke i det her tilfælde.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2017-05-30:
Først og fremmest glæder det mig, at ordføreren har fået det indtryk af folkestyret, som ordføreren gjorde gældende i indledningen.
Det, der foregår herinde, er sådan set bedre end sit rygte, og jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi får rettet op på det, sådan at det billede, der er udeomkring, bliver nogenlunde det samme som det, vi har herinde.
Så vil jeg stille et spørgsmål, som måske meget godt viser lige præcis det her med, at vi deler os efter anskuelser, fordi der simpelt hen er noget, jeg ikke begriber hvordan kan hænge sammen.
Nu skal jeg forsøge at citere det så korrekt, som jeg lige kan det efter hukommelsen.
Ordføreren siger, at man skal stramme på alle skruer, så det er attraktivt at komme ind på arbejdsmarkedet eller noget, der ligner, ikke?
Jeg er bare ikke helt sikker på, at jeg forstår det.
Det er lige præcis der, jeg mener kæden hopper af omkring det kontanthjælpsloft.
Det er, lige som om man ikke har helt har styr på, hvad det er for en gruppe, vi taler om.
Klaus Markussen (V), 2017-05-30:
Jeg vil henvise til det, jeg sagde i min ordførertale, nemlig at det kræver skarpe prioriteringer.
Det, der bare er udgangspunktet, er, at jeg ikke tror på, at vi løser problemet med højere ydelser.
Det, der er rigtig, rigtig vigtigt, er, at vi holder fast i den politik, som den nuværende regering har, som er målrettet to ting.
Den første er at få skabt flere arbejdspladser i Danmark, og den anden er at sørge for, at vi har en indsats, som sikrer, at det kan betale sig at arbejde, og at vi hjælper folk i retning af varig beskæftigelse.
Det er den måde, vi får udryddet fattigdom på.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2017-05-30:
Ja, jeg mener, det er helt oplagt, at der er nogle meget store sociale udfordringer hos meget store grupper af dem, der er på kontanthjælp, og jeg synes, det er totalt urimeligt, at de så oven i det skal ligge og kæmpe med økonomien.
Og det er bare anderledes, end når man er på SU.
Så ja, jeg mener, der er nogle særlige problemstillinger her, og jeg kan simpelt hen næsten ikke have, at det, vi så udsætter dem for, er, at de oven i de problemer, de har i forvejen, skal bruge størstedelen af de små ressourcer, der er tilbage, på at skulle vende hver 25-øre.
Det er jo ikke for at sige, at alle, der er på kontanthjælp, har det på den måde, for der findes ved gud i himlen også virkelig stærke grupper på kontanthjælp.
Der er bare en meget stor procentdel, som bokser med rigtig mange ting, og jeg synes, det er så urimeligt, at vi så lægger den her byrde oveni.
Laura Lindahl (LA), 2017-05-30:
Nej, og det var egentlig også bare, fordi jeg netop, da ordføreren kom ind på det her, godt kunne se, at der er flere nuancer med, og det handler ikke alene om et beløb.
Vi redder ikke verden ved at sætte overførselsindkomsterne op.
Det handler lige så meget om, at de menneskelige ressourcer hos forældrene er der, og der tror jeg bare, at ordføreren tænker, at SU-parret måske har dem, mens der netop hos nogle kontanthjælpsmodtagere også er nogle sociale problemstillinger på spil.
Og de skal have noget socialhjælp – og ikke bare, at vi sætter ydelsen i vejret.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2017-05-30:
Det er også et af verdens sværeste dilemmaer, og hvis jeg kunne give dig svaret på, hvordan man løser det der, så tror jeg, jeg ville vinde en eller anden fin pris i socialpolitik.
For vi taler om børn, der endnu ikke selv kan modtage pengene, ikke?
Og det vil sige, at det her jo er et spørgsmål, som man, hvis man beskæftiger sig med socialpolitik, har forsøgt at løse alle mulige steder i verden, altså hvordan det er, at vi kanaliserer pengene derhen.
For der er simpelt hen også det problem i nogle familier, at pengene går til det forkerte.
Heldigvis er det jo sådan i langt størstedelen af de fattige familier i Danmark, at de voksne tilsidesætter alt, for at børnene kan få det, de skal have.
Men i nogle familier gør de det ikke, og hvordan undgår vi så, at pengene bliver brugt på alt muligt andet end at putte mad i køleskabet?
Jeg ved det ikke, jeg kan ikke svare på det.
Det vil sige, at nogle af de redskaber, vi har forsøgt at bruge som samfund, jo er at sige, at man så har friplads i institutionen, og at man kan få – præcis som SF foreslår her – adgang til at være medlem af foreninger, altså dyrke sport, at man har ret til det.
Det er den type tiltag, hvor man kan sige, at der rammer vi meget direkte, at børnene faktisk får et bedre liv, og jeg tror jo meget på, at det er den slags, vi skal kigge på for at ramme rigtigt.
Men jeg har ikke sådan et svar, hvor man bare kan sige: Vupti, sådan her løser vi lige præcis det dilemma.
For en 5-årig kan jo trods alt ikke styre en bankkonto.
Laura Lindahl (LA), 2017-05-30:
Jeg var egentlig bare nysgerrig på det, som ordføreren sagde i sin tale om SU, nemlig at man ikke mener, at SU-satsen skal sættes op, for der har man ikke optjent noget, der har man ikke bidraget til samfundet.
Men man mener, at kontanthjælpen godt kunne sættes op, fordi kontanthjælpsmodtagere sådan set har bidraget til samfundet.
Men hvis fokus er på børnene og det er børnenes tarv, man varetager, hvorfor skal børnene så lide under, at mor og far har valgt at få børn, før de var færdiguddannet og har bidraget til samfundet?
Jeg synes, at enten er det barnets tarv, og så er det vel også SU, for så er det vel beløbet, det handler om; så er det børnefattigdom.
Så jeg har brug for en uddybning af det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2017-05-30:
Vi har en holdning, vi er imod kontanthjælpsloftet, og derfor har vi stemt imod det, og derfor har vi stillet ændringsforslag om det på finansloven.
Og det er det, der blev spurgt til.
I forhold til det her med, hvad der er for nogle grupper, så lad mig tage et andet eksempel.
Vi har lige haft et foretræde for Undervisningsudvalget fra Udviklingshæmmedes Landsforbund.
Det er jo en anden gruppe.
Det, de sidder og lægger vægt på, er, at de er utrolig glade for førtidspensionsreformen, fordi de har ønske om at være på arbejdsmarkedet.
Det er heller ikke altid utrolig let for udviklingshæmmede at få et arbejde, og de er derfor i kontanthjælpssystemet og bliver ramt af loftet.
Altså, vi kan godt blive ved med at stå og remse grupper op, som er på kontanthjælp, fordi de gerne vil arbejde og ikke vil parkeres.
De vil gerne være en del af vores samfund og bidrage, men bliver ramt af det her loft, alene fordi de ikke kan få et arbejde.
Det er efter min mening totalt urimeligt.
Orla Østerby (KF), 2017-05-30:
Jeg lagde i forhold til Socialdemokratiets politik og kontanthjælpsloftet mærke til, at det, Socialdemokratiet ikke har lyst til nu, er at melde ud, hvad det er for en politik, man har, for det kommer an på, hvordan lejligheden er i fremtiden.
Det kan egentlig undre, at Socialdemokratiet ikke har en fast holdning i deres politik til, hvad det er, man vil, og så klart kan melde ud, selv om man ikke ser noget flertal, for der kan være mange politikområder, hvor man ikke har flertal.
Men det at have en holdning troede jeg at det gamle arbejderparti havde, og at det stod ved det, både før og efter et valg.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2017-05-30:
Det er utrolig simpelt.
Det kunne f.eks. være blinde, som faktisk udgør en rigtig stor gruppe af dem, der bliver ramt af kontanthjælpsloftet.
Jeg ved ikke, om De Konservative sådan går ind for, at blinde ikke skal kunne få tilknytning til arbejdsmarkedet – det skulle i givet fald være nyt – men når en blind kan være utrolig lang tid på kontanthjælp, er det, fordi det er rigtig svært at få arbejde, når man er blind.
Det er i sig selv et kæmpe problem, at vores arbejdsmarked er så lidt rummeligt.
Så det kunne f.eks. være en blind.
Og blinde er ikke undtaget, for blinde bor ikke i den type boliger, der blev undtaget for den her regel.
Og det vil sige, at blinde faktisk er et godt eksempel på en gruppe, for det er utrolig svært at gøre noget ved, at de er blinde, og det er utrolig svært at gøre noget ved, at arbejdsmarkedet ikke er rummeligt, i hvert fald inden for den tidshorisont, at det her forslag jo er gennemført.
Det vil sige, at de blinde har man bare taget pengene fra.
Det er jo så et eksempel på en af grupperne af handicappede, som er i kontanthjælpssystemet og kan være det i utrolig mange år, simpelt hen fordi det er svært at få arbejde, når man er blind.
Orla Østerby (KF), 2017-05-30:
Tak for det.
Jeg forstod tidligere, at ministeren efter ordførerens mening ikke var rigtig afmarcheret i forhold til kontanthjælp.
Forstår jeg det ikke rigtigt, at hvis man er kontanthjælpsmodtager og enlig mor med to børn, så har man en indkomst efter skat på 17.600 kr.?
Det er hvert fald det, som Center for Analyse, Internationalt område og Jura har her fra beskæftigelsesministeren.
Det tror jeg er blevet brugt før, så det tror jeg da er rigtigt.
Men kan ordføreren så ikke fortælle mig, om jeg ikke har ret i, at hvis det er sådan, at det er en enlig mor, der er syg, så vil den enlige mor være fritaget på nogle områder?
Og kunne vi ikke få ordføreren til at definere, hvordan den her kontanthjælpsmodtager, som er syg, hvis vedkommende ikke skal på førtidspension eller på sygedagpenge, i lang, lang tid kan være på kontanthjælp?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2017-05-30:
Man kan næsten på ordførerens stemme høre, hvor meget Enhedslisten ville elske, hvis Socialdemokratiet var på vej væk fra det.
Så ville man have århundredets anledning til at sige, at der er kæmpe forskel på Socialdemokratiet og Enhedslisten på det her punkt.
Nej, må jeg sige til hr. Finn Sørensen, det er faktisk ikke det, der er tilfældet.
Det er simpelt hen et spørgsmål om, at jeg ikke altid mener, at det, der var, var det bedste i hele verden.
Så når jeg åbner op for, at man kan rulle tilbage på en anden måde end ved at gøre det en til en med det system, der var engang, er det, fordi det ikke nødvendigvis er sådan, at det system, der var, var den bedste opfindelse, der nogen sinde er blevet gjort.
Det synes jeg sådan set er en meget god idé at åbne op for.
Altså, var der et flertal, ville det fuldstændig ligesom boligaftalen jo gælde lige så langt øjet rakte.
Så det, der er forskellen, er jo, om det er noget, der træder i kraft nu, hvor vi kender de økonomiske betingelser, eller om det træder i kraft i en eller anden fremtid, hvor vi ikke aner, hvad de økonomiske betingelser er, og dermed ikke kan finansiere det.
Vi vil gerne have, at ting er finansieret.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-30:
Boligaftalen er jo ikke bare nu og her.
Det er jo 20 mia. kr. i en årrække, hvor man garanterer boligejernes tryghed, sammenlignet med, at man ikke vil love fattige mennesker, der bliver ramt af et kontanthjælpsloft, en smule tryghed.
Det skriger da til himlen.
Men spørgsmålet er vel, om ikke Socialdemokratiet er på vej væk fra at afskaffe det kontanthjælpsloft.
Der hæfter jeg mig ved ordførerens bemærkninger i talen og i det, som ordføreren sagde til Politiken her for et par dage siden, hvor ordføreren jo åbner op for, at man ikke vil afskaffe kontanthjælpsloftet generelt, men kun der, hvor det gør rigtig ondt.
Så spørger jeg bare: Hvornår gør det så rigtig ondt?
Er det, når man er oppe på de 36.000?
Eller er det det, der er gennemsnitsbeløbet for dem, der bliver ramt af det?
Er det 1.500 kr.?
Sådan et kontanthjælpsloft er i orden, hvis det er i nogle udkantsområder, hvor huslejen ikke er så høj, men i de store byer, hvor huslejen er høj, er det ikke i orden.
Er det ikke bare et udtryk for, at man er på vej væk fra ideen om at ville afskaffe det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2017-05-30:
Det er rigtigt, jeg glemte at sige, at vi stemmer gult – just for the record.
Det glemte jeg at sige, fordi tiden løb ud.
Det er et rigtig godt spørgsmål, og årsagen er egentlig også ret straight forward, nemlig den, at boligaftalen jo træder i kraft nu, og det vil sige, at hvis vi f.eks. stemte for det her beslutningsforslag, lad os sige det, ville vi først kunne gennemføre det, når vi på et tidspunkt fik et flertal.
Det træder ikke i kraft nu, og det vil sige, at vi foruddiskonterer en eller anden situation, vi ikke kender.
Boligaftalen starter jo nu, den kører nu, og det vil sige, at vi jo sagtens kan indgå aftaler nu, som træder i kraft nu, som er der nu, men der er ikke et flertal i Folketinget nu, der gerne vil afskaffe kontanthjælpsloftet.
Når vi stillede et ændringsforslag til finansloven her for nogle måneder tilbage, er det jo bl.a., fordi vi utrolig gerne ville have et andet parti med og gerne ville have et flertal for det – vi vil jo gerne have et flertal for det.
Det flertal er der ikke, og det vil sige, at det der med at give en garanti og på den måde lægge hænderne på kogepladen er vi ikke villige til, når vi ikke kan være sikre på at kunne gennemføre det.
Men boligaftalen er nu og her, så det er det, der er rationalet bag.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-30:
Nu hørte vi jo ikke, hvad ordføreren mener om det her forslag, og det kunne jeg da godt tænke mig at høre.
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil siger, at man ikke vil give en garanti for at afskaffe kontanthjælpsloftet, fordi man jo ikke ved, hvordan den økonomiske situation er efter et valg.
Det er selvfølgelig rigtigt.
Men den usikkerhed har jo ikke forhindret Socialdemokratiet i at indgå en boligaftale, der giver boligejerne tryghed mange år ud i fremtiden, jeg tror, det er 20 mia. kr., den koster.
Så har vi afskaffet både kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen og integrationsydelsen.
Så det er det første spørgsmål, jeg gerne vil have et svar på.
Hvorfor kan man ikke give fattige mennesker en tryghed, men man kan godt kontere 20 mia. kr. til boligejerne langt ud i fremtiden?
Karsten Hønge (SF), 2017-05-30:
Jeg vil da starte med at sige tak til hr. Bent Bøgsted for, jeg synes, et nuanceret indlæg.
Hr. Bent Bøgsted har ret i, at det er noget, vi har diskuteret på mange forskellige måder.
Vi har kredset omkring den samme problemstilling.
Men det, jeg vil bede hr. Bent Bøgsted om at tage stilling til, er, at i den mest optimistiske situation i regeringens egne beregninger vil kontanthjælpskælderen og 225-timersreglen maksimalt kunne få 700 mennesker ud på arbejdsmarkedet – jeg vil gerne have, at hr. Bent Bøgsted bekræfter det – samtidig med at antallet af børn, der vokser op i fattigdom i Danmark, bliver fordoblet.
Er der nogen rimelig sammenhæng imellem de værktøjer, man bruger, og så den minimale effekt, det har for de mennesker, der kommer ud på arbejdsmarkedet?
Til gengæld rammer det jo så utrolig mange børn.
Den sidste ting, jeg vil spørge om, er: Kan hr. Bent Bøgsted give et konkret eksempel på, hvor det bedre kan betale sig at gå på overførselsindkomst end at arbejde, mere end den der generelle henvisning til HK's overenskomst?
Har hr. Bent Bøgsted en konkret erfaring med, at det faktisk finder sted, for jeg har det nemlig ikke?
Bent Bøgsted (DF), 2017-05-30:
Ja, det har jeg faktisk, men det eksempel vil jeg ikke bruge her, for det er for tæt på.
Jeg vil ikke udlevere navne her, men dem kan jeg fortælle hr. Karsten Hønge bagefter.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-30:
Man bør vel interessere sig lidt for, om det store beløb på mange tusinde kroner om måneden, som man slynger ud i æteren den ene gang efter den anden, er et beløb, der skal betales husleje af, eller ikke er det.
Det synes jeg er meget relevant.
Derfor er jeg glad for, at jeg har stillet spørgsmålet.
Så kan jeg oplyse ordføreren om, at hvis vi tager et ægtepar med to børn, er deres rådighedsbeløb efter kontanthjælpsloftet 14.400 kr., når der er betalt husleje, og det er vel at mærke en billig gennemsnitshusleje, som jo slet ikke svarer til de huslejer, som man f.eks. har i de almene boligbyggerier omkring de store byer.
Det er altså 14.400 kr., og for de penge skal familien klare alt det andet.
Så kan man diskutere, om det er meget eller lidt.
Ordføreren synes sikkert, at det er lige i overkanten, men nu har man lagt sig der.
Jeg synes, det er meget lidt, hvis man skal matche de vilkår, som andre familier har.
Men man skal sammenligne med de vilkår, som en lavtlønsfamilie har, som har adgang til de samme tillæg, som jeg remsede op før.
Det er jo det, ordføreren og regeringspartierne og dem, der støtter kontanthjælpsloftet, hele tiden glemmer.
Men tak for, at vi lige fik mulighed for at få det på det rene.
Klaus Markussen (V), 2017-05-30:
Jeg har ikke gjort mig klog på, hvorvidt det var før eller efter husleje.
Med hensyn til det andet spørgsmål synes jeg jo, det er vigtigt at sige, at det her understreger vigtigheden af også fremadrettet at have fokus på, at hvis skatten skal lettes, er det vigtigt at gøre det i bunden af skalaen, så også dem med mindre indkomster får mulighed for at beholde en større del selv.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-30:
Jeg vil bare gerne høre, om ordføreren vil bekræfte, at det rådighedsbeløb, ordføreren nævnte, på 23.300 kr. for en familie med to børn er før huslejen, og at det reelle rådighedsbeløb derfor er langt mindre.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er, om ordføreren vil bekræfte, at de tillæg, man kan få som kontanthjælpsmodtager, hjælp til husleje, hjælp til daginstitution, børnecheck, børnetilskud – for at nævne nogle centrale tilskud for enlige forsørgere – er tillæg, som lavtlønnede i HK-jobs, f.eks. HK'ere i detailhandelen, også kan få.
Klaus Markussen (V), 2017-05-30:
Jeg skal ikke kloge mig på, hvad hr. Karsten Hønge mener er en lille gevinst.
Det er helt grundlæggende sund fornuft at sikre, at der er et incitament til at komme i beskæftigelse, og at der er en fokuseret indsats for at stramme på alle parametre for at sikre, at det er attraktivt at komme på arbejdsmarkedet og der bliver skabt flere job i Danmark.
Og med al respekt viser regeringens politik jo, at der bliver skabt historisk flere jobs i Danmark, og at tingene bevæger sig i den rigtige retning.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-30:
Men sagen er jo bare, at det er en meget lille gevinst, man opnår på kort sigt.
Alle undersøgelser viser, at hvis man spænder den slags snubletråde ud for børn, der vokser op i sårbare familier, så er der stor sandsynlighed for, at de selv ender med en meget løs tilknytning til arbejdsmarkedet.
De vil sandsynligvis få en mindre og kortere uddannelse og et dårligere arbejdsmiljø.
Så hvordan kan det hænge sammen, at man på kort sigt får en lille gevinst og på lang sigt rent faktisk får udgifter?
Det er dels menneskelige omkostninger, men det er jo også rent økonomisk.
Klaus Markussen (V), 2017-05-30:
Værktøjet hænger fint sammen.
Det er med til at sikre, at der er et reelt økonomisk incitament ved at komme i beskæftigelse.
Og personligt tror jeg ikke på, at vi udrydder fattigdom ved at øge ydelserne.
Jeg tror på, at den bedste måde at bryde den negative sociale arv og ringe sociale kår på, er at sikre en varig og fast tilknytning til arbejdsmarkedet.
Og det er det, som indsatsen skal fokusere på.