Maria Durhuus (S), 2025-05-20:
Tak for ordet.
Jeg er glad for, at vi har den her årlige status, hvor vi ikke bare diskuterer enkeltsager eller enkelte forslag, men hvor vi hæver blikket en lillebitte smule og kan drøfte de sådan større linjer i ældrepolitikken.
Men det må også siges at være noget af en særlig redegørelse i år, og det skyldes jo ikke kun det faktum, at der endnu en gang er leveret en grundig gennemgang af tilstanden i ældreplejen, men jo også, at det er den sidste redegørelse under det gamle styringsregime, for om lidt over en måned træder den nye ældrelov i kraft – en reform, der markerer et retningsskifte i vores tilgang til pleje og omsorg for alle ældre borgere i Danmark.
Den nye ældrelov er jo faktisk det skifte, hvor vi går fra ydelse til menneske.
Vi tager et afgørende skridt væk fra tænkning i enkeltydelser og minutregistreringer.
Som det fremgår af redegørelsen har vi over årtier opbygget en struktur, hvor dokumentationskrav og standarder har fået forrang over tillid og dømmekraft, og det er en udvikling, vi nu vender, fordi helhedspleje skal sætte mennesket, ikke systemet i centrum.
Vi skal rykke visitationen væk fra et skrivebord på rådhuset, hvor man ikke engang behøver at have set det menneske, man sidder og træffer afgørende beslutninger om, og meget tættere på mennesket, på den ældre.
Det betyder, at det i langt højere grad er de medarbejdere, som kender den ældre – kender livshistorien, kender familien og de pårørende – der også er de bedste til at vurdere, hvad der er brug for hos det enkelte menneske i den situation, menneskets står i.
Vi giver altså med andre ord fagligheden tilbage til dem, der hver dag er i kontakt med borgerne, og det giver både bedre beslutninger og meget mere meningsfulde relationer.
Samtidig ønsker vi at organisere plejen i faste teams, så det bliver færre og mere kendte ansigter, der kommer i de ældres hjem.
Det handler også i sidste ende om værdighed.
Jeg bliver oprigtigt ked af det, når jeg hører om en ældre kvinde med demens, som hver måned har mellem 30 og 35 forskellige medarbejdere forbi i sit hjem.
Det kan og skal vi gøre bedre.
Reformen kommer til at stille store krav, men den kommer også til at åbne store muligheder, og det er nu op til kommunerne og medarbejderne at gribe visionen og fylde den med liv, omsætte enkeltydelser til helhedsforløb og visitation på afstand til vurderinger i hverdagen.
Det er at vende en supertanker.
Det er ikke nogen nem opgave.
Vi forsøger at vende et kæmpestort system, som i 2 årtier har sejlet i en retning og de sidste mange år pløjet sig ind på grund, og hvor styring og mere styring og mindre tillid har været det, der satte sig fast i mennesker.
Jeg kender det fra min egen tid i ældreplejen: følelsen af, at skemaet var vigtigere end samtalen; følelsen af, at hvis man gik den ekstra mil for at yde værdig pleje, var det lig med overarbejde.
Derfor har vi også sat penge af til reformen, og når den er fuldt indfaset, vil der være over 1 mia. kr. ekstra til ældreområdet.
Det giver os muskler til både at styrke plejen og skabe de rette rammer for de medarbejdere, som skal få reformen til at lykkes.
Det er nemlig medarbejderne, der er velfærdens rygrad.
Vi må ikke glemme, at det vigtigste i ældreplejen ikke er systemet, men de mennesker, der hver dag møder ind for at gøre en forskel, for uden fagligt dygtige og engagerede medarbejdere har vi ingen ældrepleje.
Redegørelsen viser også, at der stadig væk er et højt antal ikkeuddannede medarbejdere i ældreplejen.
Det er bekymrende, ikke fordi de mennesker ikke gør deres bedste og yder en god pleje, men fordi den ældrepleje, vi ser ind i, kommer til at kræve kompetencer, erfaring og en stor faglighed.
Derfor er der også allerede sat flere initiativer i gang, nemlig både lønløftet og en styrkelse af uddannelserne og efteruddannelserne og en investering i rekruttering, og ikke mindst giver vi tilliden tilbage til medarbejderne for at skabe bedre pleje, men så sandelig også attraktive arbejdspladser.
For der er ikke nogen medarbejdere i Danmark, der har lyst til at komme på arbejde, hvis de hver morgen kl. 7.15 lægger deres faglighed på hattehylden og udfører, hvad der står på dagens smørrebrødsseddel.