Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-09:
Mange tak for det.
Tak for alle inputtene, og tak for mere eller mindre opbakning.
Det har været dejligt at høre.
For Frie Grønne er det meget vigtigt, at vi sikrer et grønt mættende alternativ i alle offentlige køkkener.
Der er 140.000 mennesker her i Danmark, som er vegetarer eller veganere, og der er 660.000 mennesker, der lever delvis vegetarisk.
Det svarer faktisk til, at det er hver syvende af os, der lever enten vegetarisk, tæt på vegetarisk eller vegansk.
Der er 57 pct. af borgerne, der ønsker at spise mindre kød og mere grønt.
Og hvis man tager og kigger på de unge på 18-24 år, er procenttallet helt oppe på 70.
Coop har lavet en undersøgelse, hvor de spørger borgere efter et repræsentativt udsnit, om de støtter et frit grønt måltid i alle offentlige køkkener, og der er der 44 pct. af danskerne, der støtter det, og kun en lille gruppe, der er imod.
Og det, at man har et grønt måltid eller et grønt tilbud, når man er i et offentligt køkken, betyder jo, at der er mange flere, der spiser mere grønt og mindre kød.
Det kan man bl.a. se på Regionshospitalet Randers, hvor det er mellem en tredjedel og en fjerdedel af de indlagte, som faktisk benytter sig af det grønne måltid.
Men det er jo ikke bare, hvad vi synes hver især.
Det er faktisk også sådan, at Menneskerettighedsdomstolen har fastslået, at vi alle har ret til at leve vegansk.
I Norge har de taget det til sig, og ligestillingsombudsmanden har fastslået det samme, og det betyder, at sundhedsmyndighederne i Norge efterlever det her.
Det betyder også, at de i Norge har en kostvejledning til børn, der lever vegetarisk eller vegansk – en kostvejledning, som vi i Frie Grønne havde til førstebehandling i sidste uge, for vi har den ikke i Danmark.
Nu nævner jeg nogle tal, som siger, at der er flere unge, der lever plantebaseret, end der er ældre, der gør det –
men der er også mange ældre.
Som det tidligere har været fremme, er det faktisk sådan, at i 56 af kommunerne kan man ikke være sikker på som borger i et plejecenter at få lov til at leve vegetarisk, og derfor anbefaler Danske Seniorer og Ældre Sagen også, at man får den her lovgivning, der gør, at man har ret til at få et grønt måltid.
Jeg tror også, at vi alle sammen har hørt skrækhistorier fra folk, der har været indlagt på hospitalet.
Nogle af dem har været fremme, men jeg kan f.eks. tilføje en historie om en ung kvinde, der skal føde, og som får at vide, at hun skal tage en madpakke med, når hun skal ind at føde, fordi de ikke kan tilbyde hende et grønt måltid, eller en om en midaldrende læge, der lever vegetarisk, og som er indlagt en hel uge på sygehuset uden at få et tilstrækkeligt måltid.
Det betyder, at folk, som kommer på sygehuset for at blive hjulpet, for at blive raske, måske bliver raske, men samtidig bliver deres ernæringstilstand eventuelt ringere, og helbredstilstanden bliver sat lidt i stå.
Men det her har også betydning i børnehaver.
Altså, børn, der lever i vegetariske eller veganske familier, kan være nødt til enten at spise kød eller tage en madpakke med.
Og det kan man sige kan synes at være en lille udfordring, men faktisk er det at spise i et fællesskab jo en stor social ting for børnene, så det er ikke rart at skulle have en madpakke med.
Så derfor ved jeg, at der er mange, der så alligevel spiser kød.
Så har vi også samfundsøkonomien.
Det er jo veldokumenteret, at mere plantebaseret kost reducerer forekomsten af hjerte-kar-sygdomme, kræft og diabetes.
Det er sygdomme, som er meget belastende for vores sundhedssystem – og jo ikke mindst for folk selv.
Og det, at man spiser mere vegetarisk, mere grønt, kan simpelt hen gøre, at vi sparer penge på sundhedsvæsenet.
Og der har man i Norge regnet ud, at hvis man bare følger kostrådene, som omfatter, at man skal spise meget grønt, så kunne man spare 12 milliarder norske kroner om året.
Det vil selvfølgelig også gøre sig gældende i Danmark, at vi kan spare på vores sundhedsudgifter, samtidig med at vi kan skabe en bedre sundhed blandt folk.