runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-18:
Det er jo de problemer, der opstår, når man gør lovgivning abstrakt.
Lovgivning skal ikke være abstrakt.
Lovgivning skal være konkret og letforståelig og tage udgangspunkt i den enkelte nationalstats egne forhold og historie.
Det er jo det, konventionerne ikke gør, for der er tale om abstrakt lovgivning.
Retten til familieliv kan betyde alt, og det kan betyde noget andet i morgen, end det betød i går.
Altså, der stod i Jyske Lov, at lovgivningen skal være konkret, at den skal være let forståelig.
Det er menneskerettighedskonventionen ikke.
Den har ikke nogen demokratisk national forankring, og derfor er vi nødt til at tage forbehold eller udtræde, når den sætter begrænsninger for, at vi i Danmark kan føre den rigtige politik.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-18:
Altså, hvor går grænsen for hvad?
Det stod ikke helt klart for mig.
Grænsen for menneskerettighederne?
Jamen jeg synes jo i forhold til dit spørgsmål om dommene, at der jo er sager, der ikke er blevet ført ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, fordi der jo er sager, der har præcedens.
Vi har jo valgt at have den lov, der gør, at vi også indfører domme afsagt mod andre lande i dansk ret, så vi sidder jo også og lovgiver i Danmark på baggrund af domme mod Tyskland, mod Frankrig o.lign.
Så vi kan jo ikke nøjes med at kigge på de domme, der er gået imod Danmark; vi er nødt til at kigge ud over det.
Som jeg sagde før, kan man ikke gøre noget, før man har startet op på arbejdet.
Nu har vi ventet i 2 år på udnævnelsen af en ambassadør, og det er trods alt stadig 2 år, hvor der ikke er sket noget.
Det er det ene led i det.
Det næste led er det, som hr. Mikkel Bjørn selv siger, om en midlertidig udtrædelse af konventionerne og alle mulige andre ting eller at tage forbehold for konventionerne ved at træde ud af dem og så indtræde igen; der er alle mulige ting, som man ovre i Dansk Folkeparti ønsker sig.
I min verden ville det være bedst, hvis vi kunne få menneskerettighedskonventionerne til at blive nogen, som faktisk opfylder nogle af de mål og krav, som vi har til dem.
For jeg går ind for menneskerettigheder.
Jeg går ind for, at folk har nogle af de her rettigheder, som er her, og jeg synes også, at artikel 8 er fantastisk, som den er formuleret.
Så er spørgsmålet, hvad der er sket med tolkningen.
Hvorfor er det, at stk. 2 i den aldrig kan anvendes?
For jeg synes da, at folk skal have ret til et privatliv og et familieliv, men jeg synes jo så ikke, at den skal trumfe naboens ret til at leve et sikkert liv.
Og det er jo så det, vi gør.
Frederik Vad (S), 2024-12-18:
Jeg tror, det er længe siden, at cirkusaber blev forbudt i Danmark, og der er jo nok nogen, der vil argumentere for, at Bruxelles også er et sted, som er fyldt med mennesker, som vil leve op til hr. Mikkel Bjørns fordomme.
Jeg er uenig med hr. Mikkel Bjørn.
Vi leverer jo faktisk fremskridt.
Vi har lige fjernet trappemodellen.
Vi har strammet reglerne for, hvilke typer kriminalitet man kan udvises for.
Vi ansætter nu en konventionsambassadør, som skal udfordre de her ting.
Hvis man som Socialdemokratiet mener, at en regelbaseret international orden er vigtig for et land som Danmark, er man jo nødt til at arbejde inden for rammerne af det, altså hvis man vil forbedre Danmarks mulighed for f.eks. at komme af med kriminelle udlændinge.
Der står Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet jo bare forskellige steder.
Jeg anerkender, at Dansk Folkeparti som det eneste parti i Folketinget ønsker, at vi skal udtræde af det her system med det samme.
Det er bare ikke der, hvor Socialdemokratiet står.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-18:
Det her med en regelbaseret international verdensorden bliver jo bare en indholdsløs frase, som man kan læse op.
Ofte kan partierne her i Folketinget ikke engang redegøre for de konkrete fordele ved de konventioner, som vi er medlem af.
Jeg vil spørge hr. Frederik Vad, om han kan nævne en eneste fordel, Danmark drager af at være medlem af statsborgerretskonventionen eksempelvis.
Jeg vil godt bede ordføreren om at være meget konkret i forhold til at nævne en eneste fordel, som Danmark konkret drager af at være medlem af statsborgerretskonventionen, som forhindrer os i at kunne tage statsborgerskabet fra kriminelle mennesker.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-18:
Men at fjerne inkorporeringsloven betyder jo ikke, at man forlader konventionen.
Konventionen har man stadig tiltrådt, selv om man fjerner inkorporeringsloven.
Inkorporeringsloven har dog den effekt, at vi lægger ekstra vægt på Menneskerettighedsdomstolen – og det er ikke kun Mads Bryde Andersen, men også flere andre, der påpeger det.
Bl.a. påpeger Højesteret selv, at det her betyder det.
Det betyder så også ved siden af det, at man i ministerierne kigger til alle domme mod alle lande for at se, om vi kan inkorporere den pågældende dom, der er kommet, i dansk lov.
Det betyder jo en gang imellem, at vi sidder hernede i salen og vedtager love i tide og utide fra udlændingeministeren og fra justitsministeren, som netop handler om inkorporeringsloven.
Frederik Vad (S), 2024-12-18:
Nu har vi jo inkorporeret det her i vores lovgivning.
Det skete vist i 1992.
Socialdemokratiet er åben over for alle idéer, der på en eller anden måde gør det her system nemmere at forstå for mennesker, som er meget vrede over, at vi har svært ved at komme af med vores kriminelle udlændinge i Danmark.
Det er vi sådan set åbne over for.
Jeg kan høre på ordføreren, at han også har læst det, som Mads Bryde Andersen har været ude at foreslå.
Han har også foreslået, at man skal træde ud af det her system for så at genindtræde med forbehold.
Der er mere, man kan gøre.
Storbritanien har taget en række forbehold, og der er jo også en række lande, der vælger ikke at følge domme på helt bestemte, specifikke områder.
Alt det der er vi sådan villige til at diskutere.
For os er der ikke nogen hellige køer i forhold til den diskussion.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-18:
Nu er ordføreren selv inde at berøre det her med den danske lovgivning.
Vi har jo inkorporeringsloven i Danmark, der gør, at den europæiske menneskerettighedskonvention i modsætning til i de fleste af vores nabolande er direkte inkorporeret i dansk lovgivning.
Det ville være et signal til domstolene om, man ikke skulle lade menneskerettighedskonventionen stå over alt i dansk lovgivning.
Det er jo et spørgsmål, om man så skulle gå den vej for også måske at lette nogle af de byrder, man lægger på de danske borgere, når vi har udvisningsdømte, vi ikke kan komme af med.
For med inkorporeringsloven gør vi jo også det, at vi inkorporerer dommene imod andre lande, der ikke har samme lovgivningskompleks som Danmark.
Så nogle gange giver det jo heller ikke mening, at vi reelt set går i gang med at lave den danske lovgivning om, fordi der er en dom mod Tyskland, en dom mod Frankrig eller en dom mod Italiens for den sags skyld.
Frederik Vad (S), 2024-12-18:
Problemet er, punkt 1, at de her konventioner er skrevet i en helt anden tid.
Punkt 2: Jeg tror, at det kan blive et problem for de europæiske demokratier, hvis ikke vi går ind og udfordrer det her, for så vil opbakningen til konventionerne gradvis falde, fordi folk ikke forstår, hvordan det kan være, at i en lang række tilfælde er det kriminelle, der bliver beskyttet, og ikke ofre.
Det er der en lang række eksempler på, og det er et problem.
Der er jo andre europæiske lande, som udfordrer det her, og det mener jeg også godt vi kan gøre i Danmark.
Det er jo dokumenteret bl.a. af juraprofessor Mads Bryde Andersen eller af hr. Rasmus Stoklund i bogen »Ingen over Domstolen«, at der er eksempler på, at domstolen er blevet mere aktivistisk, og at der er et fortolkningsrum, som domstolen på visse områder bruger til at gå længere, end de gjorde for årtier siden.
Der er noget, der skal udfordres der.
Danmark er jo også duksen i klassen på det her område, kan man sige.
Men der er et rum der at udfordre.
Der er også et rum at udfordre i forhold til den, hvad skal man sige, praksis, som bliver implementeret i dansk lovgivning.
En af grundene til, at vi vinder de fleste sager ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, er jo, at vores egen Højesteret hele tiden tager pejling efter, hvad Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol foretager sig, sådan at Danmark ikke kommer på kant med den senere.
Så jeg mener, der er et rum at kigge på der.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-18:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for ikke at være fuldstændig enig med Dansk Folkeparti her.
Jeg vil gerne sige, at jeg er enig med ordføreren i, at den internationale orden, og nu kalder ordføreren det den regelbaserede orden, men altså den globale retsorden, jo i høj grad er til gavn for små lande for at undgå, at vi bliver truet af de store.
Konventioner og menneskerettigheder er jo til, for at borgere ikke skal trues af stater, altså af politikere, som bruger staten til at krænke menneskers rettigheder.
Når ordføreren siger det her med, at det er godt, at vi ligesom udfordrer konventionerne, vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvad ligger der i det?
Hvad er det, ordføreren har i tankerne at man kan opnå i forhold til en stærkere global retsorden ved at udfordre konventionerne?
Frederik Vad (S), 2024-12-18:
Nej, for Danmark som land får ikke nogen særlig store fordele af statsborgerretskonventionen, men danskere i andre lande kan jo få gavn af statsborgerretskonventionen.
Statsborgerretskonvention er jo til for at beskytte konkrete mennesker.
Det er jo ikke specielt længe siden.
Jeg vil bare sige til hr. Mikkel Bjørn, at konventionsambassadøren jo netop skal undersøge, om vi kan påvirke nogle af de her konventioner, som ikke gavner os.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-18:
Jeg tror, at hvis man kigger på historikken, er Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol gennem de senere år faktisk blevet mere tilbageholdende, end den har været tidligere.
Jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren, om ikke vi grundlæggende som lille land og som forsvarer for demokrati og menneskerettigheder har en interesse i at forsvare konventioner, også selv om det – og det erkender jeg – indimellem fører til det, man ville kalde en mislykket udvisning.
For det, man skal veje det op imod, er jo en grundlæggende beskyttelse af alle statsborgere.
Har vi ikke en grundlæggende interesse i at forsvare det system i en tid, hvor de geopolitiske spændinger udfordrer hele den globale retsorden, inklusive konventioner og menneskerettigheder?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Nu spørger man jo om noget, jeg allerede ex officio har svaret på for et øjeblik siden.
Nu har vi spørgetimen her i dag, og nogle gange bliver jeg sådan lidt i tvivl om værdien af de her instrumenter, fordi man spørger, og vi svarer, og så hører man ikke efter, hvad vi siger.
Jeg har lige stået og gjort rede for, at der har været et stillingsopslag, og at stillingsfristen er udløbet, og det er i proces.
Og så sagde jeg, at jeg forventer, at vi straks i det nye år foretager en ansættelse.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-12-18:
Tak for det.
Nu har vi jo, som det er blevet nævnt, ventet næsten 2 år på bare at få jobopslaget her.
Med den tid, der er gået, og i forhold til tidshorisonten, man så kan forvente – jeg ved ikke, om det er, fordi der er uenigheder i regeringen om, hvordan det skal være – tror udenrigsministeren så på, at der rent faktisk kommer til at ske noget med den ambassadør her i indeværende valgperiode, eller kommer resten af tiden til at gå med afklaring af, om det er den rigtige person, man har fundet, og hvad personen må, og hvad personen så skal?
Kommer der rent faktisk til at ske noget fra ambassadørens side?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Tak for det.
Jeg tror i virkeligheden, man skal stille det spørgsmål til justitsministeren for at få det rigtige og også ressortforankrede svar, kan man sige.
Jeg kan ikke bekræfte, at der sådan generelt florerer generelle forbehold, og jeg er også bekendt med, at Justitsministeriet har oversendt et svar, der ligesom redegør for, hvorvidt man kan tage forbehold, når man allerede er indtrådt – og det kan man ikke.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-18:
Man kunne nævne Lichtenstein, der har et forbehold over for artikel 8.
Spanien har et forbehold over for artikel 5, 6 og 15, og selv Danmark har et forbehold over for artikel 2, protokol 7, i forhold til retten til appel.
Så det vil jeg bare bede udenrigsministeren om at bekræfte og derved også reflektere lidt over, om ikke også Danmark kunne have forbehold over for dele af konventionerne, som vi finder uhensigtsmæssige i forskellige sammenhænge.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-18:
Man skal, som ordsproget siger, smede når jernet er varmt, og i flere år har det nu set ud, som om jernet er aldeles varmt i Europa.
Og det er jo derfor, vi synes, at det er nu, man skal smede, og så synes vi, at det her med at vente i næsten 2 år med at lave det her jobopslag er lidt lang tid at vente.
Kan ministeren forstå, at den lange ventetid bekymrer os en smule?
Steffen Larsen (LA), 2024-12-18:
Mange tak, formand.
For hvad er der sket?
Jo, man har efter 2 år slået en stilling op, hvor man søger efter en ambassadør.
Men hvad skal den ambassadør overhovedet lave?
Ifølge stillingsopslaget skal ambassadøren bl.a. afholde konferencer og seminarer.
Det er sikkert også meget fint, men hvad er ambassadørens mandat?
Må ambassadøren forhandle på vegne af Danmark?
Må ambassadøren indgå forpligtende aftaler på vegne af Danmark?
Et andet spørgsmål, vi rigtig gerne vil have besvaret, er, hvordan det generelt går med regeringens arbejde med at få udfordret de internationale konventioner på det her område.
Og hvilke konventioner specifikt er det, regeringen ser som en udfordring?
Jeg ved godt, hvilke konventionstolkninger jeg har det svært med, for der er jo flere, der f.eks. sætter danskernes sikkerhed og frihed som en sekundær bekymring for i stedet at beskytte voldelige forbrydere mod udvisning.
Og jeg ved jo, at det også er noget, i hvert fald dele af regeringen går meget op i, og det er jo også et ønske fra et stort flertal i Folketinget, netop fordi de konventioner sætter snævre begrænsninger for, hvilken udlændingepolitik vi kan føre i Danmark.
Jeg håber, at udenrigsministeren og udlændinge- og integrationsministeren kan gøre os alle sammen klogere på, hvordan arbejdet skrider frem, og at vi også kan komme lidt nærmere, hvad den kommende ambassadør egentlig skal lave.
Så jeg ser frem til en god debat.
Tak for ordet.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Jeg er sådan set enig, at man skal smede, mens jernet var varmt.
Jeg tror, man så i al stilfærdighed må sige, at da spørgerens egen formand var udenrigsminister, var jernet vel endnu varmere, end det er nu.
Det var lige oven på, at der var gået totalt hul på Europa, og det var med det afsæt, at den daværende regering – nu svarer jeg lidt uden for mit ressort, fordi jeg trods alt har haft et ben også i den lejr – brugte det danske europarådsformandskab til prøve at trække det her arbejde så langt, man kunne, og man nåede også et stykke vej med Københavnererklæringen.
Men det er helt oplagt, at ting skal modnes, og jeg tror, at man helt ædrueligt må sige, at paratheden til at tage de her diskussioner også i en europæisk sammenhæng er større nu, end den var dengang.
Derfor skal vi give det et nyt skud, og det er baggrunden for regeringens to initiativer.
Så kan man selvfølgelig altid synes, at de skulle være taget noget før.
Jeg kan forstå, at man glædede sig over regeringsgrundlaget, og forventningens glæde er også en stor glæde.
Nu er der så også udsigt til, at det materialiserer sig.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-18:
Nu vil jeg jo nødig lyde som en, der forsvarer regeringen, men det bliver en smule rituelt med det her med: Regeringen skal ændre konventioner, de skal gøre det noget hurtigere, og vi kunne gøre det hurtigere, hvis det var os, der sad her; så kunne vi ændre konventionerne hurtigere.
Altså, det bliver jo lidt en absurd rituel forestilling.
Selv hvis regeringen ville, selv hvis udenrigsministeren syntes, det var en fremragende idé at ændre konventionerne og skrive alle de dårlige dele ud, så ville regeringen jo ikke selvstændigt kunne ændre konventionerne i morgen.
Det er jo noget, der skal gøres efter aftale med andre lande, som ikke nødvendigvis deler den ambition om at ændre konventionerne.
Jeg synes, at regeringen svigter, men det er ikke, fordi de ikke ændrer konventionerne hurtigt nok, for jeg tror, at selv hvis de ville, så ville de formentlig fejle.
Altså, jeg synes jo, at både regeringen og andre partier her i Folketinget svigter ved ikke at ville udtræde eller tage forbehold for de dele af konventionerne, som sætter uhensigtsmæssige begrænsninger for, at vi kan føre den udlændingepolitik i Danmark, som man bør føre.
Så det er bare det, jeg vil spørge hr. Steffen Larsen om.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-18:
Også herfra tak til Liberal Alliance for at have indkaldt til forespørgselsdebatten.
Regeringens holdning er sådan set meget klar: Vi ønsker at udvise flest muligt kriminelle udlændinge inden for rammerne af konventionerne.
Det fremgår af regeringsgrundlaget.
Der er uhensigtsmæssigheder ved konventionerne og den fortolkning, der er af dem, og derfor skal vi selvfølgelig forsøge at afsøge de grænser, der allerede er, og også skubbe til dem.
Heldigvis er dansk udlændingepolitik blevet strammet op løbende igennem en årrække.
Det er uacceptabelt; det skal vi ikke finde os i.
Derfor har vi besluttet os for at skærpe udvisningsreglerne ved at afskaffe den såkaldte trappestigeordning for alle de udlændinge, der idømmes en ubetinget fængselsstraf.
Det har været undervejs et stykke tid.
Trappestigen er blevet afskaffet for en række paragraffer, man nu tager vi så det endelige skridt.
Det betyder, at udlændinge, der bliver idømt en ubetinget fængselsstraf, som udgangspunkt kan udvises.
Det vil alene være vores internationale forpligtelser, der udgør den retslige grænse for, hvornår en udlænding, der idømmes en ubetinget fængselsstraf, kan udvises.
Hvis man med sikkerhed ved, at det vil være i strid med vores internationale forpligtelser, vil der i stedet skulle gives en advarsel om udvisning.
Det er en løftet pegefinger.
Det betyder ikke, at man bliver udvist gangen efter, men det betyder, at det vil ligge til grund for en eventuelt senere udvisning og blive vejet med i den domsafsigelse, der vil være.
Så med de ord vil jeg sige tak for replikken, og jeg glæder mig til debatten her til aften.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-18:
Det er jo ikke første gang, vi diskuterer det her.
En ting, jeg godt kunne tænke mig, var, at man blev lidt konkret om, hvad det specifikt er for nogle konventioner, som giver problemerne.
For det er også nødvendigt for os måske at konkretisere tingene en lille smule.
Derfor er det et åbent spørgsmål til udlændinge- og integrationsministeren: Hvilke artikler i menneskerettighedskonventionerne f.eks. – både EU's og FN's for den sags skyld – ser man som de største hindringer?
Jo, men det lange seje træk kan jo ikke starte, før man går i gang.
Vi har ventet i 2 år på, at man går i gang.
Det, vi står her for lige nu, og som er årsagen til, at vi står og diskuterer det her, er jo, at man netop ikke er startet.
Frederik Vad (S), 2024-12-18:
Jamen problemerne er der jo stadig væk.
Altså, hr. Steffen Larsen er jo ikke tilfreds.
Det lyder bare så nemt, når hr. Steffen Larsen siger, at regeringen skulle have gjort meget mere og meget hurtigere.
Dengang man selv havde ansvaret, fik man lavet en erklæring i Europarådet; javel, men vi har jo stadig væk problemerne.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-18:
Altså, indtil vi ser noget handling, må vi jo konstatere, at VLAK-regeringen med Københavnskriterierne, som udenrigsministeren jo så fint har nævnt, trods alt stadig væk er den, der har gjort mest.
Vi må jo se nogle resultater fra den her ambassadør, inden vi faktisk kan se noget ske.
Frederik Vad (S), 2024-12-18:
Tak for det.
Det er meget sjovt med den der krig, Liberal Alliance fører retorisk mod bureaukrater i den offentlige sektor, for hver gang det bliver konkret, skal der jo ansættes flere bureaukrater, hvis det står til Liberal Alliance.
Det kunne være i forhold til indfødsret, og det kunne være ovre i Sundhedsministeriet, hvor man er imod de besparelser, man der vil gøre på kolde hænder og alle mulige andre steder.
Det er bare sådan, at hver gang det bliver konkret, vil man jo i Liberal Alliance gerne ansætte flere akademikere i staten.
Nå, jeg kunne bare godt tænke mig efter den her svada at spørge ordføreren: Er ordføreren ikke enig i, at nu, hvor vi får en konventionsambassadør og der bliver sat et arbejde i gang med at sikre, at Danmark kommer til at udfordre de her konventioner, så er den regering, vi har nu, vel den, der sådan aktivt har gjort mest i nyere tid for at udfordre det system, som ordføreren klandrer regeringen for ikke at bruge noget tid på at udfordre?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-18:
Jeg tror måske, at både mit og måske også spørgerens sådan temperament ikke er til alt for mange konferencer af den slags, men det er jo det, en ambassadør tit laver.
Der er jo mennesker, som synes, at det er meget spændende, og som også lykkes med at overtale andre mennesker på konferencer – konferencer lyder så stort – eller, som det jo tit er, ved at holde møder med folk en til en eller i flere forsamlinger, hvor man præsenterer det danske synspunkt og de overvejelser, som vi har haft.
Det er jo der – og det har jeg jo selv oplevet på europæisk plan – den stemning, der er omkring sådan noget som hjemsendelse af kriminelle udlændinge eller det at lave modtagecentre i tredjelande f.eks., vender, selv om jeg i starten kan synes, det virker meningsløst at sidde og holde alle de her møder og snakke med folk og sige det samme.
På et tidspunkt har det jo en effekt, hvis ellers man har bund i de argumenter, som man kommer med.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-12-18:
Tak for det.
Jeg er åbenbart nødt til at omformulere spørgsmålet, for jeg hørte skam godt, hvad udenrigsministeren sagde før om, hvornår man forventer at have en ambassadør ansat.
Men spørgsmålet gik faktisk mere på, og det omformulerer jeg så nu, om ministeren forventer, at vi så rent faktisk ser nogle konkrete resultater fra den ambassadør, når vi får ambassadøren ansat nu her.
Forventer man, der kommer nogle resultater, eller går det også bare op i konferencer og snakke, og så sker der ikke noget, selv om man har ansat ambassadøren?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-18:
Først og fremmest er det jo menneskerettighedskonventionens artikel 8 – vi har også haft samråd om det ved flere lejligheder – som forhindrer os i at udvise folk, der er kriminelle, også groft kriminelle.
Så er der en række mindre ting, som betyder noget, og hvor vi løbende tilpasser det.
Vi havde en dom imod os ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol for nylig, hvor det handlede om, at de visumregler, som vi har i Danmark, er så skrappe for det pågældende land, at det bliver betragtet som en egentlig udvisning for bestandig, selv om den var tidsbegrænset.
Dermed stod det i vejen.
Der kan vi jo så sige: Okay, så må vi tilpasse de visumregler, sådan at vi ved en fremtidig lignende sag har mulighed for at udvise.
På den måde foregår der hele tiden et arbejde i mit ministerium med at sikre, at vi kan gå så langt, som det nu er muligt inden for de konventioner, der er.