runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2025-05-14:
Jeg synes, hr. Steffen W. Frølund har været en af eksponenterne for sådan en atompopulisme i Danmark, som vil give folk det indtryk, at der er en nem og billig omvej til at nå de klimamål, vi har, og i det hele taget gennemføre en grøn omstilling.
Lad os bare få et atomkraftværk op i Danmark, så behøver vi ikke at snakke om alt det andet.
Affaldet er heller ikke et problem.
Vedtagelsesteksten, der bliver fremlagt i dag, siger jo også, at man nu og her skal ophæve forbuddet.
Det synspunkt gentager man.
Jeg synes, at hvis vi skal have en saglig, ordentlig og redelig debat om, hvad fremtidens teknologier kan, og det er dagens beslutning om at lave en analyse jo en form for invitation til, så er det jo der, man bør starte og ikke ved uden videre at ophæve forbuddet og pålægge samfundet en masse omkostninger, som man ikke kender værdien af.
Liberal Alliance foreslår mange flere statslige ansatte i dag ved at ophæve det forbud uden videre og har ikke taget højde for en hel masse ting.
Burde man ikke starte med den analyse i stedet for at ophæve forbuddet uden videre?
Lars Aagaard (M), 2025-05-14:
Det vil jeg gerne bekræfte.
Det det var vel også det, jeg forsigtigt udtrykte en vis undren over, altså at man satte atomkraft og havvind op som hinandens modsætninger, fordi de nye typer af atomkraftteknologier jo endnu ikke er markedsmodne.
Det er jo ikke sådan, at der står nogen nede ved grænsen med en blokvogn og har sådan et anlæg klar, og som vil køre ind og fortælle os, hvad det koster, og svare på alle de andre spørgsmål, der er til det.
Derfor er hovedstrategien uforandret.
Danmark har en industriel styrkeposition, ikke så meget i forhold til solenergi, men i forhold til vindenergi, og det danske havterritorie kan rumme meget, meget store mængder energi, som Danmark har behov for, og som Europa har behov for.
Derfor arbejder vi fortsat sammen med de partier, der vil en ansvarlig grøn fremtid, og som vil havvindmøllerne, på, at vi meget snart kan lande en aftale, og det kan jeg fuldt ud bekræfte er det der er hovedstrategien, og at der dér ikke er noget, der bliver sat på pause.
For vi analyserer noget, vi måske kan rumme, og noget, vi måske får behov for, men som ligger betydelig flere år nede ad vejen.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-14:
Tak, og tak for talen.
Jeg synes, det ville være mere ansvarligt, at vi var tættere på at kunne håndtere et affaldsproblem, før regeringen når så langt, at den ikke længere vil udelukke at åbne for atomkraft i Danmark, altså fjerde generation.
Vi har kæmpet med det affald så længe.
Jeg ved godt, at landene omkring os har håndteret det, men det er jo, fordi de har en plan.
Så hvad er planen?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-14:
Jeg har observeret, at velsyltede ting kan holde sig i flere år i glasset.
Jeg synes også, jeg vil konstatere, at ministeren måske er en af de mest seriøse borgerlige politikere, når vi diskuterer atomkraft.
Jeg synes, at der er andre, der har lavet konklusionen helt uden at lave analysen.
Det er lidt mærkeligt at stå i de her debatter, især når man ved, at der i Danmark blev diskuteret grundigt i flere år, før man i Folketinget for 40 år siden traf en beslutning, og nu er det, som om man vil tage en hovsabeslutning.
Jeg er glad for, at ministeren nævner affald.
Vi har sådan set et affaldsproblem i Roskilde, der koster 85 mio. kr. på finansloven hvert år.
Siden årtusindeskiftet har det til nu kostet 2 mia. kr.
Man har sådan et mellemdeponi, som kan ligge der indtil 2073.
Hvad vil ministeren gøre ved det affaldsdepot?
Lars Aagaard (M), 2025-05-14:
Tak for de pæne ord fra Enhedslistens ordfører.
Jeg betragter mig selv mere som socialliberal end borgerlig, men det er jo ikke det, spørgsmålet lige nu handler om.
Det illustrerer jo bare meget godt, at der er nogle svære spørgsmål, vi skal tage stilling til.
Det arbejde, der blev lavet i forhold til danske lagringsmuligheder, og som jeg erindrer vist blev konkluderet i 2017, gælder jo desværre på mange måder stadig væk, altså at det er svært at finde oplagte steder, og den danske undergrund har ikke ændret sig på de år.
Derfor står vi med et vanskeligt problem, og det skal vi have analyseret.
Jeg mener, at en del af det også skal inkludere, at man hele tiden skal være åben for at gå i dialog med nabolandene om, om der er nogen, som har bedre lagringsmuligheder og mere varige lagringsmuligheder end Danmark, og om man kan indgå aftaler med sådanne lande.
Og bare tak for at påpege relevansen af, at vi følger den rigtige rækkefølge: at vi analyserer, før vi konkluderer.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-05-14:
Tak, formand.
Tiden er kommet til at åbne øjnene for atomkraft.
Sådan lyder min sammensmeltning af regeringspartiernes egne dugfriske udtalelser om emnet.
Venstre har fuldstændig ret, når de for nylig går ud med en stor kampagne om, at tiden er kommet til at fjerne hindringer mod atomkraft.
Moderaterne skyndte sig ud inden Venstre og sagde, at de også ville, og sådan kan man pludselig slås om at ligne LA mest.
Socialdemokratiet er endda begyndt at sige ting som at skulle se på det med åbne øjne efter at have arbejde for at placere en klap på vores ene øje i årtier.
Samtidig med det her forhandles der om kæmpemæssige støtteordninger til havvind.
Det kan vi ikke være sikre på er den bedste brug af skatteborgernes penge, så længe vi skynder os med en klap for øjet.
Hen mod svimlende 60 mia. kr. har regeringen som betalingsvillighed for 3 GW vindmøller, som kun står i 30 år og kun leverer, når vinden blæser.
Hvad kan man ellers få af grøn sikker og stabil energi for de penge?
Det bliver vi nødt til at vide.
Det bør ethvert veludviklet land med en seriøs energipolitik vide.
Det kan jeg læse at regeringen nu også gerne vil vide – tak for det – bare efter at de har investeret milliarder halvt i blinde.
De nye meldinger er uagtet en kæmpemæssig sejr for en åben og teknologineutral energipolitik.
Det er en gedigen dårlig dag på atomkraft nej tak-kontoret, og energiselskabet med den million store cronykampagne må ærgre sig over deres horrible timing.
Protektionister og nejhatte begræder det allerede.
Alle os, der tænker lidt frem og er seriøse omkring Danmarks energifremtid, ser spændt på, hvad regeringen nedsætter for et arbejde.
Bliver analysen designet til at fejle, til at sylte, eller bliver den designet til reel oplysning?
Det er spørgsmålet nu.
Tak for ordet.
Lars Aagaard (M), 2025-05-14:
Jamen jeg vil sige igen, at det er korrekt, at regeringen ikke ser for sig, at vi ender i en situation, hvor det kan være relevant at ophæve det generelle forbud mod atomkraft.
Som jeg husker det, og jeg skal ikke lægge ordene i munden på nogen, men min erindring er, at sidste gang vi diskuterede det, udtrykte Alternativet også en vis nysgerrighed over for, hvad nye atomkraftteknologier kan levere.
Det er i virkeligheden den samme nysgerrighed, der er regeringens.
Teknologi bevæger sig, det har vi et åbent sind over for, men det er en stor beslutning, fordi der følger nogle svære ting, lige efter man eventuelt vil ophæve forbuddet.
Derfor skal spørgsmålet om affald selvfølgelig indgå i den politiske drøftelse, det skal indgå i analysen, men Alternativet må ikke høre regeringen sådan, at vi på forhånd har konkluderet på analysen.
Vi sætter den selvfølgelig i gang, fordi vi ligesom Alternativet, tror jeg, har en positiv og nysgerrig interesse for, om nye teknologier kan levere noget, vi har behov for i den grønne omstilling, og vi har behov for rigtig meget vind og sol, men vi har også behov for mere end det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-14:
Tak for det, og tak til ministeren.
Uh, der er mange spørgsmål, og jeg tror, at jeg kommer ind på noget af det i min tale, og bekymringerne er jo reelle, men hvis man laver en analyse uden at sige, hvornår analysen skal være færdig, så når man jo heller i mål.
svare mig på, hvornår analysen så skal være færdig?
Lars Aagaard (M), 2025-05-14:
Vi har ikke fået en præcis tilbagemelding fra de embedsmænd, der skal gennemføre analysen, og jeg kan i hvert fald garantere, at det ikke bliver i år, fordi det er et grundigt stykke arbejde, der skal laves.
Min forventning vil være – uden at sætte en præcis dato på det – at det er et års tid, men der vil jeg altså tillade mig at have den respekt, at det er de embedsmænd, der skal lave det, og jeg forestiller mig også, at Energinet skal involveres, og at vi i øvrigt også skal søge råd og vejledning fra Det Internationale Energiagentur osv., som skal være med i det.
Så jeg vil meget gerne være mere præcis, men jeg har altså den ydmyghed, at dem, der skal lave arbejdet, også lige, når de er gået i gang med det, skal have lov at give en tilbagemelding på, hvor kompleks det er, og hvor lang tid det tager.
Samira Nawa (RV), 2025-05-14:
Ministeren er jo selv inde på, at vi sidder midt i nogle forhandlinger om havvindmøller, og at Liberal Alliance har meldt sig ud af de forhandlinger med henvisning til atomkraft.
Derfor vil jeg egentlig bare gerne have regeringens bekræftelse på, at det, uanset at der bliver sat en analyse i værk, så fortsat handler om at sikre en hastighed i den grønne omstilling, og at Danmark, når der kommer til sol- og vindenergi, har en førerposition, og at den satsning er en hjørnesten inden for dansk energiplanlægning.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-05-15:
Grunden til, at man har love, er, at man sætter retning, og at man beder folk om at opføre sig på en bestemt måde.
Når man så har en sproglov, vil det også opdrage, og det vil rammesætte det offentlige Danmark, f.eks. hvordan man kommunikerer, hvorledes man kommunikerer, og på hvilket sprog man kommunikerer på.
Kan hr. Mogens Jensen ikke se en idé i, at man får sådan en lov, som rammesætter, som igangsætter, som tager initiativ?
Mogens Jensen (S), 2025-05-15:
Jeg er selv tilhænger af, at alt, der foregår i Danmark, så vidt muligt skal foregå på dansk.
Men det er klart, at vi jo ikke lever alene i en verden, desværre, hvor folk taler dansk.
Vi er nødt til at kunne nogle fremmedsprog også for at kunne begå os udeomkring i verden, og for at kunne eksportere og for i det hele taget at kunne samarbejde omkring forskning og på tværs af institutioner.
Så vi kan jo ikke udelukke, at vi også er nødt til at kunne nogle fremmedsprog, også på universiteterne.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-05-15:
Hr. Mogens Jensen tog fat i Dansk Sprognævn og citerede også fra deres anbefalinger.
Jeg synes nu, at hr. Mogens Jensen glemte, at Dansk Sprognævn tidligere har advaret imod domænetab.
Domænetab betyder, at man opgiver at bruge sit modersmål på bestemte områder og går over til et andet sprog, f.eks. engelsk.
Det sker i forsknings- og universitetsverdenen, og det sker også i store dele af erhvervslivet.
Sprognævnet sagde, at det er første trin på sprogets dødsspiral – første trin på sprogets dødsspiral!
Når man først er slået ind på den vej, er det lettere, at sproget så holder op med at blive brugt også på andre områder.
Bekymrer det ikke hr. Mogens Jensen, at Dansk Sprognævn har advaret imod domænetab og opfordrer os til at gøre noget ved det?
Mogens Jensen (S), 2025-05-15:
Jo, det nævnte jeg lige præcis i min ordførertale.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi, når vi diskuterer, hvad vi skal gøre for at sikre og bevare det danske sprog, så retter opmærksomheden derhen, hvor problemerne i virkeligheden er.
Og det er jo, og det sagde Dansk Sprognævn også i 2007 og 2008 og har sagt efterfølgende, inden for fagområderne, altså forskningsverdenen og i undervisningsverdenen.
Min pointe er så også, at det er der, vi skal have opmærksomheden rettet hen, og det gælder jo bl.a. så, at vi udvikler sprogtermer og, som jeg talte om, etablerer termbanker osv., der kan hjælpe os i forhold til at sikre, at det danske sprog stadig væk spiller en rolle her.
Men jeg tror også, at det er en meget svær kamp at tage, fordi forskningsverdenen i dag er så international, som den er.
Men det er et område, som jeg gerne vil være med til at sætte ind på.
Igen, som jeg har sagt det, jeg tror, at det vigtige er, at du anvender de konkrete redskaber på de konkrete områder, hvor det danske sprog er truet.
Og jeg har nævnt nogle eksempler på det, bl.a. i forhold til kunstig intelligens og andre nye teknologier, der har så stor betydning for vores sprog fremadrettet.
Vi indgår gerne i en dialog om at sætte ind der og sørge for, at det danske sprog lever og fungerer i de teknologier, og der kan også være andre områder.
Mai Mercado (KF), 2025-05-15:
Hr. Mogens Jensen nævnte, at det danske sprog ikke er truet, men det kan det jo godt blive på sigt.
Så spørgsmålet er, hvor langt vi skal hen, før end det danske sprog rent faktisk risikerer at blive truet, og vi skulle jo gerne sætte ind inden da.
Det er jo i virkeligheden derfor, at både Dansk Folkeparti og Konservative har fremsat et beslutningsforslag, altså for i tide at passe på det danske sprog.
Så spørgsmålet skal egentlig være, hvilket initiativer Socialdemokratiet bærer med ind i den arbejdsgruppe, som ministeren nedsætter.
Mogens Jensen (S), 2025-05-15:
Jeg er jo enig med den konservative ordfører i, at læsning selvfølgelig også er en vigtig vej i forhold til at bevare vores sprog og både sikre, at børnene læser, men at de selvfølgelig også gerne læser dansk litteratur.
Så en indsats på det område kan vi også kun helt bakke op om, og jeg tror også, man kan forvente, at der kommer yderligere initiativer til, hvordan du kan fremme en læselyst i årene fremover.
Så det tager vi gerne med.
Men som jeg nævnte, tror jeg også, at det fokus, jeg vil bringe med ind i det udvalg, hvis det måtte blive nedsat, er det fokus, der fra vores side er på at sikre, at sprogteknologier i fremtiden også indeholder dansk.
Mai Mercado (KF), 2025-05-15:
Inspireret af hr. Alex Ahrendtsen, som jo nævnte én dødsspiral for det danske sprog, så vil jeg gerne nævne en anden, nemlig når man indoptager engelske sætningskonstruktioner og bruger dem på dansk.
Et rigtig almindeligt eksempel er: »Jeg tænker, at«.
Det er der jo sådan set ikke noget, der hedder på dansk, men det er jo overtaget fra det engelske »I think that«, og det bliver så brugt på den måde.
Jarl Coruda har en glimrende artikel i Kforum om lige præcis det, der sker, når man bruger engelske udtryk, man oversætter dem til dansk og man så bruger sætningskonstruktionerne.
Mogens Jensen (S), 2025-05-15:
Jeg tror, jeg her har sagt ganske tydeligt, at det mener jeg også er formålet med hele den her debat, og vi har taget godt imod beslutningsforslagene fra ordføreren og fra Dansk Folkeparti, fordi vi selvfølgelig er optagede af, at vi skal bevare og udvikle det danske sprog.
Vi skal bare finde de rigtige redskaber til at gøre det, og jeg har også nævnt, at jeg synes, at nogle af de ting og de elementer, der er i beslutningsforslagene, er fornuftige.
Det er rammen med en sproglov, som vi ikke tror på.
Det er vi meget, meget åbne over for.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-05-15:
Nu nævnte ordføreren selv universiteterne, og i forbindelse med de her videnskabelig stillinger på universiteterne, der slås op, foregår det på engelsk.
Sådan er det.
Jeg kan sige, at jeg nødig vil være sjov i den her debat, som nogle forsøger, og det synes jeg faktisk ikke der er nogen grund til, men jeg har slået det op, og selv arkæologistillinger, der handler om den danske vikingetid, skal søges på engelsk.
Det er jo lidt for ikke sige meget besynderligt.
Sådan er det på universiteterne, og det er det, der former det i dag; det er det spor, man går videre ud af.
Der kunne vi sætte ind med en meget, meget større indsats.
Mogens Jensen (S), 2025-05-15:
Nu var jeg selv med i den debat og havde faktisk et udmærket samarbejde med hr. Søren Krarup på det tidspunkt om de forslag, man kom med.
Og jeg tror, at hvis fru Pia Kjærsgaard går ind og kigger, skal man heller ikke undervurdere sin egen indsats som parti, for der er blevet iværksat en række initiativer.
Noget af det, der blev peget på, var jo bl.a., at der skulle være en sprogpolitik ude på universiteterne, sådan så der blev taget aktiv stilling til, hvordan man forholder sig til at sikre dansk og selvfølgelig også behandle fremmedsprogene på universitetet.
Det er sådan set blevet gennemført, og jeg kunne pege på andre forslag.
Så det er jo ikke sådan, at der ikke er sket noget igennem de her år.
Men jeg synes også stadig væk, at det er vigtigt at holde fast i, at vi skal rette indsatsen derhen, hvor behovet er.
Og som jeg har nævnt her i dag, er det, at vi sørger for, at de nye sprogteknologier har et dansk sprog og kan fungere på dansk i fremtiden, et af de vigtige indsatsområder, og det håber jeg også Dansk Folkeparti vil være med til.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-05-15:
Det er jeg sådan set meget enig med hr. Søren Søndergaard i.
Folketingsåret rinder på hæld, selv er min kalender meget presset, og jeg vil meget gerne gøre det rigtige, netop fordi jeg synes, det er vigtigt, og jeg hilser debatten velkommen.
Jeg er faktisk også lidt ærgerlig over, at jeg ikke selv har taget initiativ til den før, og det er jo også en anerkendelse af det, fru Mai Mercado og fru Pia Kjærsgaard her har gjort, og jeg synes, det er vigtigt og klogt.
Vi er så uenige et stykke ad vejen, men enige om formålet, og jeg er ikke afvisende over for at overveje, om vi skulle have en sprogpolitik udarbejdet af Folketinget i fællesskab.
Det tror jeg vil sende et stærkt signal, også i en tid, hvor jeg synes at en kulturel og åndelig bevidsthed er vigtigere end nogen sinde før, initiativer, der passer på vores kultur og fremmer den, måske også ud over vores grænser, og sørger for at beskytte den frihed, den ytringsfrihed, det særlige samfund, vi har, og det demokratiske sindelag, og den danske kultur er afgørende.
Så det vil jeg overveje meget, meget kraftigt og takke for det gode forslag.
Pause Pause (Pause), 2025-05-15:
Mødet er udsat.
Søren Søndergaard (EL), 2025-05-15:
Tak for det.
For jeg tror jo, der nogle gange, når oppositionen eller folketingsmedlemmerne fremsætter beslutningsforslag, sker det, at de ikke bliver vedtaget.
Vi ved jo alle sammen, at der skal meget til, for at et beslutningsforslag fra nogen, der ikke er i regering, bliver vedtaget.
Vi vedtog vist et her til formiddag, og det er vist også første gang i år – eller okay, det er anden gang i år, og det sker tre gange i løbet af en samling – så det er meget, meget sjældent.
Men så har vi jo, når ministeren ovenikøbet anerkender, at der er tale om reelle problemstillinger, behov for at vide, hvordan vi kommer videre.
Det ser vi frem til sker, når vi mødes med ministeren.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-05-15:
Ja, en kvittering herfra, og jeg håber sådan set også, at repræsentanterne fra de partier, der har fremsat forslaget, mærker, at jeg anerkender problemstillingen, synes, det er vigtigt at se på fælles initiativer og er åben over for gode forslag.
Det er det, jeg håber man vil tage med fra debatten i dag.
Så vil jeg sammen med kollegaer fra regeringen og resten af Folketinget arbejde på, at vi kan tale videre på et ikke alene oplyst grundlag, men også et mere specifikt grundlag.
Zenia Stampe (RV), 2025-05-15:
Tak for det, og tak for den åbne tilgang.
Jeg vil bare komme med en opfordring herfra, for jeg synes, der er blevet rejst mange gode spørgsmål i dag, og jeg er også af den holdning, at der skal gøres noget, og jeg vil gerne bakke op om en sprogpolitik.
Omvendt er jeg ikke helt sikker på, at vi er enige om bredt i Folketinget, hvordan balancen så skal være.
Jeg synes jo, at det her er en politisk diskussion, men også en diskussion, der skal baseres på et kvalificeret grundlag.
Så må jeg ikke bare opfordre ministeren til måske at overveje, om det på det her område var en idé at nedsætte et udvalg, der kunne se på, hvordan man håndterer den her problemstilling i andre lande.
Det synes jeg ville være vældig nyttigt, når vi senere eventuelt skal tage en politisk drøftelse og træffe politiske beslutninger om det her.
For jeg kan også være lidt bange for nogle af de forslag, der bliver stillet i dag, selv om jeg samtidig er af den holdning, at der skal ske noget.
Men at man så pludselig ikke skulle kunne tale engelsk på danske institutioner osv., er måske at gå lidt for vidt.
Så det er bare en opfordring herfra.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-05-15:
Jeg støtter heller ikke et forslag om, at der ikke må tales engelsk på engelsksprogede uddannelser osv. osv.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi også har muligheden for at lære fremmedsprog og bruge dem på vores uddannelsessteder.
Det er nu heller ikke mit indtryk, at Dansk Folkeparti eller andre partier ønsker at fjerne muligheden for det.
Jeg har spurgt mennesker, der er klogere end mig selv, og Dansk Sprognævn fortæller, at i programmet »Ex on the Beach«, som de brugte som udgangspunkt for i reality-tv at undersøge, hvor mange engelske ord der har sneget sig ind, var det ca. 1,9 pct. af de ord, der blev sagt i programmet, der var engelske – selv om programtitlen naturligvis er engelsk.
Det kunne godt være, at vi skulle prøve at blive klogere og få et mere oplyst grundlag.
Det er jeg i hvert fald altid for.
Men jeg har også noteret mig, at måske er et spor med en arbejdsgruppe omkring det her noget, der kunne have interesse blandt Folketingets partier, og jeg kan se, at gode kollegaer fra Kulturministeriet sidder ovre i logen og noterer de gode forslag ned.
Zenia Stampe (RV), 2025-05-15:
Ja, for jeg tror, at det var ministerens forgænger, der nedsatte et udvalg til at udarbejde en arkitekturpolitik, og jeg tror endda, at ministeren selv har taget initiativ til en arbejdsgruppe, der skal hjælpe med at formulere en litteraturpolitik, så jeg synes sådan set bare, det er at fortsætte ud ad det spor, for jeg synes egentlig ikke, at det er en syltekrukke.
Det bygger sådan set på en nysgerrighed, men jo også en tro på, at sådan en vigtig diskussion skal ske på et kvalificeret grundlag.
Så det er bare en opfordring.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-05-15:
Ja, og arbejdsgruppen for litteratur udkommer inden så længe med en række anbefalinger til, hvordan man kan fremme dansk litteratur og forfatternes arbejdsvilkår og få litteraturen yderligere ud til flere borgere.
Anbefalingerne fra arkitekturpolitikken er netop udkommet.
Der er 25 generelle anbefalinger og 8 dogmer, hvoraf flere handler om at bygge bæredygtigt, sørge for biodiversitet i vores byer osv. osv.
I mandags tog jeg initiativ til en konference sammen med ministeren for byer og landdistrikter og boligministeren, og vi håber at kunne præsentere noget for kollegaerne inden for en overskuelig fremtid.
Det var lige på sekundet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-05-15:
Tak for det.
Jeg kan jo godt høre, hvor det bærer hen.
Der er masser af gode intentioner og gode hensigter, og nu må vi se, bliver der sagt, og det har vi så hørt på i 20 år.
Første gang var det hr. Søren Krarup, der fremsatte det i 2007, og der kan jeg så sige til ordføreren, at der gjorde man så det, at man nedsatte et sprogudvalg, som kom med 200 anbefalinger for at sikre det danske sprog.
Det er så nogenlunde det, man står og taler om man vil gøre igen.
Kan ordføreren ikke godt se, at det er bare det samme og det samme og det samme, same, same, same.
Undskyld, men der kommer nok en del engelske udtryk i den her debat, også lige for at fortælle, hvor slemt det egentlig står til.
Men det duer bare ikke.
Der er kun én ting at gøre, og det er at følge de her forslag, som vi har fremsat i dag.
Hvad har ordføreren at sige til, at i 2007 kom man med det, som ordføreren foreslår nu, som en enestående nyhed og noget, der skulle afhjælpe det her?
Tror ordføreren selv på det?
Claus Jørgensen (SF), 2025-05-15:
Tusind tak.
Jeg vil også lige fremhæve, at vi i Region Sjælland har noget, der hedder Kumult, som er et børnekulturprogram, hvor man bl.a. sætter fokus på kulturen, som børnene skal være med til, men også opleve, og meget af det foregår selvfølgelig også på dansk, og der er også skriveøvelser.
Sådan nogle ting synes jeg også klart vi fremover skal støtte.