runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2021-02-11:
Nu må man jo sige, at fortroligheden ikke er noget, den nuværende regering her har fundet på skulle med ind i det her.
Det er jo noget, der ligger i den EU-forordning, som der kommer, at der er den her mulighed.
Så har man valgt fra den danske regerings side at sige, at hvis den mulighed opstår og man vil bruge den, så skal den kun ligge hos ministeren, altså at det kun er en person, der skal afgøre, om man vil benytte sig af den.
Er ordføreren da ikke enig i, at der får må man da trods alt en bedre parlamentarisk kontrol med, om det er nødvendigt, at det her skal være fortroligt?
Så bare det at få det ind over udvalget ville give mere åbenhed.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-02-11:
Jamen det kan jeg da godt se, altså at det er en fordel, at der kan sidde en række repræsentanter for forskellige partier med forskellige holdninger til at vurdere det, frem for at det er en minister.
Så det ville da være et plus, hvis det var sådan.
Anders Kronborg (S), 2021-02-11:
Tak til Enhedslistens ordfører for en, synes jeg, grundig og saglig gennemgang.
Som jeg selv sagde i min ordførertale, er jeg jo dykket ret godt ned i det med – eller har i hvert fald forsøgt efter bedste evne – hvad det betyder, at der er fortrolighed i det.
Og det, jeg har lagt lidt vægt på, er, at der faktisk i lovforslagets bemærkninger står: »Indrømmet fortrolighed vil ikke i sig selv betyde, at oplysninger undtages fra aktindsigt.
Selvom der er indrømmet fortrolighed, vil der fortsat skulle tages konkret stilling til undtagelse af oplysninger ...«
Det er i virkeligheden også det, som jeg synes vi taler om.
For det handler jo ikke kun om, at et udvalg herinde får oplysningerne; det handler jo også om, at offentligheden kan få oplysningerne om de her sager.
Så jeg vil bare høre, om det ikke betrygger ordføreren, eller om det i hvert fald ikke er noget, som kan få ordføreren til at sove bedre om natten.
Zenia Stampe (RV), 2021-02-11:
Jeg var faktisk lidt i tvivl om, om det var folketingsgruppens aktuelle antal, eller om det var tallet fra folketingsvalget, som vi tager udgangspunkt i her.
Men hvor er det dejligt.
Det vil sige, at jeg ligesom har fået den ekstra tid til at tænke over, hvad jeg skal sige, ved at vi nu er røget en enkelt plads ned i rækken.
Og det er ikke mindst rigtig nyttigt med et forslag som dette, som man som menigt folketingsmedlem selvfølgelig læser med stor interesse og dykker ned i, og hvor man prøver at finde ud af, hvor der kunne være noget, der lå begravet.
Det er rigtig svært at finde, og så tænker man: Det kan jo være, hvis jeg lytter rigtig godt efter, hvad de andre ordførere siger, at de kan vise mig, hvor en eventuel hund ligger begravet.
Der kan jeg så forstå at der er et bud fra Enhedslisten.
Jeg er ikke selv helt overbevist om, om der ligger noget i forhold til gmo.
Sådan som jeg har forstået det her forslag, handler det om gmo, men det handler jo ikke om at give tilladelser til mere eller mindre gmo.
Det handler om regulering i forhold til indrapportering af dataformater, altså hvilke dataformater man bruger, hvordan man kommunikerer digitalt, og så selvfølgelig også de her regler om fortrolighed.
Der er oplistet noget i lovforslaget, som jeg tror kommer direkte fra det, vi er forpligtede til i direktivet, om udsætning af de her genmodificerede organismer i miljøet, altså nogle regler for, hvornår man kan få lov til at bevare oplysninger fortroligt.
Det er, så vidt jeg kan forstå, der, der kunne være noget politisk, altså en eller anden politisk afvejning af, hvilke oplysninger man så tillader der kan være fortrolighed omkring.
Derfor vil jeg bare sige, at vi som udgangspunkt er positive over for det her forslag, som vi jo egentlig også først og fremmest læste som implementering af EU-lovgivning.
Men hvis der ligger et eller begravet og der er en risiko for her, at der er nogle drøftelser, som det ville give mening vi havde i et bredere forum end bare hos ministeren, så er det da noget, vi bestemt er lydhøre over for, og som vi også meget gerne vil diskutere i udvalgsbehandlingen.
Der er vi fuldstændig på linje med de andre, der har hejst det flag.
Jeg har ikke selv fået øje på de advarselslamper, men hvis vi kan bruge udvalgsbehandlingen til så lige at se, om de blinker, og om vi kan gøre noget ved det sammen, så vil vi kigge meget velvilligt på det.
Anders Kronborg (S), 2021-02-11:
Ja, og der skal vi også have med i hele den betragtning, synes jeg, at Danmark jo tidligere støttede en rådsbeslutning om, at Europa-Kommissionen skulle gennemføre en undersøgelse af status på nye teknikker.
Og som jeg forstår det, er det arbejde færdigt her i april 2021, og der synes jeg sådan set også, at når det arbejde er færdigt, fra EU's side, så vil det være helt nærliggende – og det kan hr. René Christensen måske også være med til at fremskynde – at det er noget, som man i udvalget, i og med at hr. René Christensen er formand for udvalget, også er nysgerrige på, om jeg så må sige.
Erling Bonnesen (V), 2021-02-11:
Tak for det.
Jeg kan med det samme sige, at vi i Venstre støtter det her lovforslag, som vi behandler i dag.
Det er jo et lovforslag, som bringer den danske lovgivning i overensstemmelse med EU-lovgivningen, og det er i forbindelse med en række ændringer af forordninger og direktiver osv. inden for gmo-området.
Det er godt at få det på plads.
Da det allerede har været gennemgået af den tidligere ordfører, vil jeg ikke gå ind i alle detaljer ud over at sige, at selve indholdet i lovforslaget jo betyder, at der fremover sikres en større gennemsigtighed i risikovurderingerne.
Det synes vi er godt, sådan som det allerede har været oppe i debatten, så det kommer til at gå for sig i fuld åbenhed, så vi kan tackle de her enkelte sager, og så vi kommer godt og grundigt rundt om det.
Og i de situationer, hvor vi synes det er noget, der gør noget godt for vores erhverv og produktion, og hvor det kan gøres sikkert og godt, vil vi selvfølgelig sige ja til det.
Så kan der være andre situationer – det må vise sig, om de kommer – hvor vi synes vi så ikke vil benytte os af den teknologi, og så vil man selvfølgelig afvise det.
Derfor er det sådan set godt at få det her på plads.
Og som allerede sagt, støtter vi lovforslaget fra Venstres side.
René Christensen (DF), 2021-02-11:
Tak for det.
Som de tidligere ordførere har sagt, er det her jo EU-lovgivning, vi skal implementere, og som udgangspunkt er det sådan set også positivt nok, at man skal det.
Det giver, som jeg tidligere har sagt, også i mit spørgsmål, ensartethed.
Det giver også sikkerhed, og det giver lige konkurrencevilkår i forhold til de fødevarer, som vi har.
Derfor er det godt.
Det er sådan set ikke EU, der beslutter, at det skal være på den måde.
EU beslutter, at vi skal indføre det, men ikke hvordan vi skal gøre det.
Der, hvor vi ser, at der kan være en udfordring – og igen vil jeg også gerne sige, at det bestemt ikke er af mistillid til den nuværende minister og heller ikke til de kommende ministre – er i forhold til at der er en mulighed for, at man kan få fortrolighed.
Det vil sige, at det ikke bliver offentligt tilgængeligt.
Det bliver ikke en offentlig debat, man kan få omkring en fødevare.
Det bliver ikke en offentlig debat, man kan få omkring eksempelvis levende dyr eller andre, hvor man jo faktisk, som der også står, har mulighed for udsætning af genmodificerede organismer i miljøet.
Det vil sige, at det faktisk er en organisme, som kan være levende, og som er genmodificeret.
Der kan være gode argumenter for, at man skal gøre det.
Der kan også være gode argumenter for, at man ikke skal gøre det.
Derfor mener vi jo, at man i hvert fald bør have en debat i Folketinget blandt Folketingets partier og i særdeleshed også i Miljø- og Fødevareudvalget.
Derfor er vi sådan lidt skeptiske over for, at vi giver en ministerbemyndigelse til at vurdere, om der skal være fortrolighed i de enkelte sager.
Det vil vi selvfølgelig tage op i udvalget, og vi håber på, at vi kan lave en bred aftale omkring, hvordan vi får rammet det ind på en måde, således at det er Folketinget, der kommer til det.
Det er formodentlig i nogle meget, meget få tilfælde, at man vil benytte sig af den her mulighed for, at der skal være fortrolighed, altså lukkethed.
Forslaget her går jo ud på, at der skal være åbenhed, men der er også en mulighed for, at man kan lave lukkethed, og det mener vi i hvert fald så bør ske i et samarbejde blandt partierne og på den måde, som Folketinget til enhver tid er sat sammen på – altså et flertal, der beslutter det, og ikke en enkeltstående minister.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-02-11:
Jeg er glad for at høre, at ordføreren har den tilgang, at vi skal have åbenhed omkring de her gensplejsede afgrøder, eller hvad det kan være for nogle organismer.
Vi har jo tidligere haft nogle gode gmo-processer, hvor vi bl.a. tog til Spanien og besøgte gmo-producenter og faktisk havde møde og dialog med Greenpeace og andre gmo-modstandere, samtidig med at der var nogle landmænd i det samme lokale.
Det var lidt unikt – kaffe med Monsanto og den slags.
Da vi så kom hjem, besluttede vi så at skrive den her betænkning, som jo stadig væk er gældende.
Jeg synes, det er lidt spøjst at opleve, at den betænkning slet ikke ligger til grund her.
For vi har det dilemma, at hvis der skal være lukkethed om noget af det her om gmo-afgrøder og vi så har den betænkning, som stadig væk er gældende, og som vi i Miljøudvalget skal forholde os til i form af et eller andet forslag om en ny gensplejset afgrøde, og vi ikke kan få alle oplysninger, så er der da et kæmpeproblem i det. Så kan ordføreren ikke se, at det er et problem, hvis vi ikke har nok åbenhed om noget, som vi i Miljøudvalget kommer til at forholde os til?
Jamen jeg synes, at ordføreren kan være helt rolig med den æbletræspodning – det er i en helt anden kategori.
Jeg er stor tilhænger af podning.
Men lige med hensyn til gmo og hvad det er, vi kan blive udsat for, så synes jeg, det er væsentligt, at vi har en åbenhed omkring, hvad der kunne findes på; altså om der lige pludselig er et gen fra en dybhavsfisk, som bliver splejset ind i en tomatplante, så den kan tåle frost.
Det er jo den slags aspekter, vi skal have fuldt udfoldet, hvis det er sådan, at vi i Miljø- og Fødevareudvalget skal forholde os til, om der er noget, der skal godkendes.
Jeg håber, at ordføreren er enig med mig i det.
René Christensen (DF), 2021-02-11:
Jamen det er jeg hundrede procent enig i.
Derfor tror jeg, at alle har en interesse i, at der er åbenhed, så man ikke er bange for det nye, men er interesseret i det.
Og derfor håber jeg også, at vi holder fast i den beretning, som vi tidligere har skrevet i udvalget.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-02-11:
Da jeg sad og læste også det her lovforslag, tænkte jeg, at det jo er en implementering af EU-lovgivning, og så sætter man normalt et hak ud for det, for vi skal jo leve op til de EU-forordninger, der er.
Jeg synes også, det her på rigtig mange måder er fornuftigt, for det, der jo var hele idéen i den ændringsforordning, der blev lavet, var jo netop at sikre åbenhed.
Det er sådan set også derfor, at vi er positive over for det her lovforslag.
Der skal jo være gennemsigtighed i de her risikovurderinger osv., når man tager stilling til det.
Jeg kan sige, at normalt, når jeg får diverse komitésager ind omkring gmo, står alle advarselslamper og blinker på mit kontor.
Det er ikke bare A'et for afstemning; det er sådan set det hele, der står og blinker, for vi skal være ekstremt forsigtige med det her.
Som sagt læser jeg i det her lovforslag, at man faktisk tager højde for mange af de her ting, og det skaber den her gennemsigtighed og ensartethed i det.
Nu var der nogle elementer, jeg blev gjort opmærksom på af hr. Søren Egge Rasmussen i spørgsmålet til Socialdemokratiets ordfører, som jeg synes det er vigtigt vi lige får vendt i udvalgsarbejdet, men vi stiller os positive over for det.
René Christensen (DF), 2021-02-11:
Jo, helt klart.
Og det er jo faktisk også sådan, at det i sidste ende er Folketinget, der skal lovgive.
Jeg vil da håbe, at man stadig væk vil holde fast i Miljø- og Fødevareudvalget – sådan foregår det ikke i alle parlamenter.
Vi får jo også EU-sagerne igennem udvalget i Danmark.
Det har vi jo valgt at få, inden de kommer i Europaudvalget, således at vi kan give bemærkninger til de EU-bilag, som der kommer.
Det håber jeg også den nuværende og kommende regeringer vil holde fast i.
Jo, så skal man jo huske, at gmo jo på mange måder er en fantastisk måde at arbejde på.
Meget af det er jo – hvad skal man sige – gammeldags teknologi.
Det er også en form for gmo.
Så meget af det er godt, men vi må også bare sige, at der altså er noget af det, der er rigtig skidt.
Vi har jo desværre set nogle firmaer, som har gjort nogle afgrøder modstandsdygtige over for et enkelt produkt.
Vi har også set nogle firmaer lave nogle afgrøder, der simpelt hen ikke kunne begynde at gro, før de blev sprøjtet med et produkt fra den pågældende virksomhed.
Dem vil vi ikke have i Danmark, og vi vil faktisk heller ikke have dem i EU.
Så der er meget politik, når vi taler om gmo-produkter.
Tak for det.
Det er jeg rigtig glad for Socialdemokratiets ordfører siger.
Vi plejer også at have et godt og fortroligt samarbejde omkring det.
Det, man bare skal være opmærksom på vi taler om her, er jo altså, at man ændrer direktivet.
Og det er altså en udsætning i miljøet af genmodificerede organismer, som vi sender ud.
Og der må man bare sige, at det her ikke er noget, man skal være bange for.
Det er heller ikke noget, man sådan skal være imod.
Og derfor tror jeg bare, at man på tværs af partier, på tværs af politisk observans, har en interesse i, at når man træffer de her vidtrækkende beslutninger, så gør man det også i enighed og i hvert fald i drøftelse med hinanden.
Men tak for svaret.
Anders Kronborg (S), 2021-02-11:
Den tilbagemelding kvitterer jeg for, for det er sådan set også det, jeg synes: at der skal være en balancegang i forhold til det her, altså fordi der jo også er nogle virksomheder, som har forretningsplaner; som har ting, man kan sige er uvedkommende for lige nøjagtig det her.
Så jeg vil bare kvittere for, at jeg fornemmer, at Enhedslistens ordfører ligesom undertegnede også forsøger om at finde balancen i det her.
Jeg anerkender også sværhedsgraden i forhold til at implementere det her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-02-11:
Jamen det kan være, der er udsigt til, at vi kan finde på et par gode ændringsforslag til udvalgsbehandlingen.
Det ser jeg frem til.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-02-11:
Tak for det, formand.
Og tak til ministeren for den venlige modtagelse af forslaget og det, at vi får den her debat om trafikstøj.
Jeg tror, der er mange ude i landet, der glæder sig over, at vi sætter fokus på det.
Jeg har selv været rundt mange steder, hvor skoen trykker, om jeg så må sige.
Jeg er helt enig i, at det jo ikke drejer sig om, at vi nu får lavet en forkromet plan eller strategi – det er jo ikke målet.
Det at få kigget på det og få kortlagt støjproblemet er jo et middel.
Ministeren nævnte den nuværende støjhandlingsplan for 2018, men kan ministeren se formålet i, at vi beder Vejdirektoratet og de andre tilknyttede om at kigge på den plan og opdatere den til 2021; for der er jo dog sket noget i de 3 år, og nu skal vi til at forhandle, og vi sætter forhåbentlig en stor pose penge af.
Derfor kunne det måske være godt at få en opdateret plan, således at vi virkelig har et godt beslutningsgrundlag for det her.
Benny Engelbrecht (S), 2021-02-11:
Som sagt vil min tilgang være, at vi både skal kigge på, hvor vi kan udmønte konkrete støjinitiativer, men også at kigge ud over det.
Så det synes jeg er noget, vi skal tage en drøftelse om, når vi når frem til forhandlingerne om en grøn mobilitetsplan.
Men jeg noterer mig selvfølgelig også det ønske og den intention
, som Venstres ordfører har i forhold til dette emne
, og jeg er som sagt glad for, at man er klar til at kigge på det her
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-02-11:
Der er jeg helt enig med ministeren.
Støj og midlerne mod støj skal forstås bredt.
Et er støjskærme, men der er jo mange andre metoder.
Som ministeren nævner, blev der identificeret 120 særligt ramte områder for 3 år siden, og i nogle af dem har vi fået løst problemet, og så ved jeg, at der er kommet nye områder til, og derfor vil jeg spørge ministeren, om vi ikke i udvalget kunne lande det her i en beretning om, at vi lige skal have opdateret de planer, der ligger, så de er up to date, og vi har et godt beslutningsgrundlag, når vi skal til at udmønte den store støjpulje, vi forhåbentlig afsætter.
Benny Engelbrecht (S), 2021-02-11:
Altså, der er ingen tvivl om, at det er vigtigt, at vi får opdateret vores viden, og derfor glæder det mig også, at der ved en række af de vvm-undersøgelser, som er blevet lavet på vejområdet, og som også er blevet præsenteret og løbende bliver præsenteret for Folketingets Transportudvalg, også er tænkt støj ind i det.
Et godt eksempel er den senest opdaterede vvm-undersøgelse af Frederikssundsmotorvejen, hvor der netop er tænkt støjprojekter ind, og man kan for den sags skyld også nævne støj fra godstog i Ringsted, som også er noget af det, som kan blive et fremtidigt problem.
Så vi ser altså bredt på det her som en udfordring.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-02-11:
Tak for det.
Tak til hr. Thomas Jensen for en god tale.
Jeg synes, der var mange gode elementer, og vi er fuldstændig enige om, at man skal se støj i et bredt perspektiv.
Jeg er glad for meldingen om, at man vil kigge på at lave en beretning, hvor vi netop prøver at mødes om de her fællesnævnere, og det arbejde er jo ikke spildt, for det kan vi så bruge i vores forhandlinger bagefter.
Så det synes jeg er rigtig gode toner, også den europæiske dimension, der bliver nævnt her, og fokus på dækvalg.
Vi har problemer på Fyn, på Vestegnen, ved Kolding, ved Randers og mange andre steder.
Det er jo eksisterende vejprojekter, hvor der er et efterslæb – hvor trafikken er steget og der er kommet et problem og vi så er nødt til at gøre noget.
Men der er jo også de nye vejprojekter, hvor vi fremover i den grad skal sørge for, at det med støj er tænkt ind fra starten.
Er hr. Thomas Jensen enig i, at vi fremover i højere grad skal bruge målinger frem for beregninger, når vi taler støj, og hvad vi skal gøre ved den?
Thomas Jensen (S), 2021-02-11:
Når man er ude blandt borgere, og når man deltager i høringer om trafikstøj der, hvor folk er meget plagede, er det et element, der bidrager til manglende tillid til politikere, at man i Vejdirektoratet insisterer på, at det skal være beregninger.
Det er mine egne erfaringer.
Jeg tror, at vi skal komme borgerne i møde og se på, hvordan vi kan sammenholde målinger med beregninger, og se på, om vi på den måde kan blive mere præcise til at sige, hvor stor belastningen er et givent sted.
Så står vi selvfølgelig i den situation, at når vi skal lave nye vejprojekter, kan vi ikke måle på forhånd, og det må så bero på beregningerne.
Efterfølgende kan man så måske supplere op med målinger.
Konkret ser vi jo netop ved Buskelund i Silkeborg, at de antagelser, der lå til grund for støjberegningerne, ikke holdt, og derfor er der en masse borgere, der i dag er støjplagede.
Derfor er det også et af de projekter, jeg synes vi skal prøve at se på, når vi engang skal til at se på konkrete støjproblemer, der skal afhjælpes.
Rasmus Prehn (S), 2021-02-11:
Forslaget her handler om at implementere EU-regler på det her felt, og målsætningen er mere åbenhed, ikke mindre.
Er der hjørner i det, der kan gøres bedre, må vi kigge på det.
Og det er jo derfor, vi har en god udvalgsproces her i Folketinget, hvor man i forbindelse med anden behandling og andet kan komme rundt om de her ting.
Og det er sådan set det, jeg vil opfordre til, altså at man stiller sine spørgsmål, kigger på de her ting, og så må vi bore det ud.
Per Larsen (KF), 2021-02-11:
Tak for det.
Vi bliver alle sammen så gode til at gøre rent.
Vi kunne også se, at statsministeren selv kunne gøre rent på Marienborg.
Det er jo ganske fornuftigt og fornøjeligt – og en god tjans i weekenden.
Jeg vil gerne sige, at Det Konservative Folkeparti støtter L 155, som jo handler om udsætningsdirektivet og digital kommunikation.
Det er fremstillings- og produktionsprocesser, kommercielle forbindelser mellem producent og importør, kommercielle oplysninger vedrørende ansøgerens indkøb, markedsandel og forretningsstrategi og den slags ting.
Det kan vi som udgangspunkt ikke have noget imod.
Vi ser selvfølgelig frem til udvalgsbehandlingen, og hvis der er nogle ting, der giver anledning til bekymring, skal vi selvfølgelig have dem boret ud.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-02-11:
Lovforslag L 155 er et forslag til lov om ændring af lov om miljø og genteknologi.
Forslaget giver fødevareministeren beføjelse til at gennemføre artikel 9 i forordning om åbenhed og bæredygtighed i EU's risikovurdering i fødevarekæden, der ændrer direktivet om udsætning i miljøet af genetisk modificerede mekanismer.
Ændringerne vedrører krav om brug af standardiserede dataformater ved anmeldelser og ændrede regler om fortrolighed for visse oplysninger i anmeldelser.
Jeg kan se, at lovforslaget har været i høring hos en lang række høringspartnere, uden at det har givet anledning til indsigelser af betydning.
Rasmus Prehn (S), 2021-02-11:
Jamen først og fremmest tak til ordførerne for gode, konstruktive og også opklarende indlæg her i førstebehandlingen af regeringens lovforslag om ændring af genteknologiloven.
Formålet med lovforslaget er, som flere ordførere også allerede har været inde på, at gennemføre de ændringer i udsætningsdirektivet, der er vedtaget i EU med den nye åbenhedsforordning.
Åbenhedsforordningen skal sikre øget åbenhed i forhold til de roller og opgaver, som EU har på bl.a. gmo-området.
Som en konsekvens af forordningen er udsætningsdirektivet ændret på to områder.
For det første skal vi kunne stille krav om, at virksomhederne bruger særlige digitale dataformater, når de ansøger om tilladelse til udsætning af gmo.
Derfor foreslår regeringen, at der indsættes en bestemmelse om digital kommunikation inden for genteknologilovens område.
På det her område har vi med højteknologiske virksomheder at gøre, hvor den digitale kommunikation er en integreret del af hverdagen.
Det er derfor heller ikke virksomhederne, der burde opleve et digitaliseringskrav som problematisk.
For det andet skal vi kunne gennemføre en ændring af reglerne om fortrolighed i udsætningsdirektivet.
I dag er det i udsætningsdirektivet fastsat, hvilke oplysninger der ikke kan betragtes som fortrolige; alle andre oplysninger kan være fortrolige.
Med ændringen her bliver det omvendt.
Der bliver nu en samlet liste over oplysninger, som kan være fortrolige, og det var det, som hr. Per Larsen var inde på, da han ridsede op, hvad det er, der kan være fortroligt; andre oplysninger kan ikke være fortrolige.
Det betyder, at der fremover vil være meget klarere rammer for, hvornår en oplysning kan være fortrolig – altså i forhold til mere åbenhed, om man så må sige.
Samtidig skal virksomhederne begrunde, hvorfor det er vigtigt, at de enkelte oplysninger behandles fortroligt.
Men , men, men det er vigtigt at understrege, at det altså er myndigheden, altså Landbrugsstyrelsen, der træffer afgørelse om, hvornår noget er fortroligt
Jeg hørte Dansk Folkepartis hr. René Christensen sige: Nåh, jah, men en virksomhed kan jo nok forklare, at man er nødt til at have lidt fortrolighed osv.
Der ser jeg det bare som vigtigt at slå fast, at det er Landbrugsstyrelsen, altså myndigheden, der på vegne af os alle sammen vurderer, om der er grundlag for fortrolighed eller ikke.
Det er vigtigt for mig også at gøre klart, hvad virkningen af Landbrugsstyrelsens afgørelse om fortrolighed vil være.
Virkningen af en afgørelse om fortrolighed vil være, at oplysningerne ikke skal indgå i det materiale, der sendes i offentlig høring, før Landbrugsstyrelsen træffer afgørelse om udsætning af gmo.
Afgørelsen har også betydning for, hvilke oplysninger der offentliggøres, når EU høres i en sag.
Det ligger mig meget på sinde, at der er åbenhed på gmo-området, og det er derfor også vigtigt for mig, at der fortsat vil kunne søges aktindsigt efter de almindelige regler om aktindsigt.
Med de her ord takker jeg for ordet og ser frem til en behandling af lovforslaget i udvalget.