runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2019-12-05:
Jeg er næsten ked af, at jeg sådan vil træde videre i det, men nu må vi jo tage fru Velasquez' ordførertale for pålydende, og det var jo et glødende indlæg for, at det her skulle ordnes.
Det første, jeg vil spørge om, er, om Enhedslisten har tænkt sig at stemme for eller imod, hvis man forestiller sig, at det her forslag kom til afstemning nu.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, hvor forslaget var henne her under finanslovforhandlingerne, når det nu betyder så meget for Enhedslisten.
Vi taler jo om en udgift her på over 15 mia. kr.
Det er det andet spørgsmål.
Det tredje spørgsmål er – en ting er den gensidige forsørgerpligt – hvad Enhedslisten mener om den reduktion, der findes, når folk flytter sammen med de, hvad kan man kalde det, stordriftsfordele, det giver.
Jeg ved ikke, om man kan kalde det stordrift, når der er to, der flytter sammen – men den beviselige besvarelse, der ligger i, at man er to om udgifter.
Er det et princip, Enhedslisten kan acceptere?
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-05:
Tak igen til ordføreren for spørgsmålet.
Desværre kan ét parti ikke få 100 pct. af sin politik igennem, og det synes man selvfølgelig kan være ærgerligt, når det er ens egen politik, og man kan have andre holdninger, hvis det var andres politik, det handlede om.
Det er sådan, at den regering, som vi har nu, jo ikke har haft en forhandlingsreserve, hvor der har været lagt op til og forhandlet om 12 mia. kr.
Tværtimod var oplægget til at starte med under 3 mia. kr., og så er det heldigt, at mange af de aftaler, vi laver, jo netop også er imellem finanslovene, hvor der er et budget på knap 1.000 mia. kr., og hvor vi også kan se på, hvad vi vil gøre.
Bent Bøgsted (DF), 2019-12-05:
Jeg håber, at Enhedslisten selv kan høre, hvordan det lyder, for Dansk Folkeparti er ikke med i førtidspensionreformen og fleksjobreformen.
Vi er heller ikke med i noget forlig om folkepension, og alligevel lykkedes det at få ændret på modregningssystemet.
Det kunne Enhedslisten også have gjort, hvis Enhedslisten havde været med i en finanslov.
Det bliver sagt, at det er med i forståelsespapiret – ja, men det er jo ikke finanslov.
Det er en hensigtserklæring.
Enhedslisten kunne have taget det med i finanslovsforhandlingerne og sagt til regeringen: Vi skal have noget igennem på det område her, ellers er der ingen finanslov.
Dansk Folkeparti tog det med over for Venstre dengang i 2018 og fik det igennem.
Det er ikke sikkert, at Venstre var oplagt til det, men det kom igennem i et godt samarbejde.
Det kunne Enhedslisten også gjort her, men det er bare ikke sket.
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-05:
Tak for spørgsmålet, og tak for kritikken.
Enhedslisten har i forhold til forståelsespapiret taget det generelle med om ydelserne, der er, førtidspensioner og de andre dele.
Der er nogle forlig, som hr. Bent Bøgsted udmærket er klar over, for Dansk Folkeparti er med i nogle af de forlig, og det er vi ikke i Enhedslisten.
Til finansloven har vi prøvet at se, hvordan vi med de forlig, der ligger, og med den aftale, der ligger, så bedst muligt kan prøve inden for de regler, der er, og hvor vi ikke kan få det ændret, fordi der er nogle andre, der sidder med i nogle forlig, at gå ind og gøre det, vi kan.
Det har bl.a. været retten til at blive afklaret.
Vi har foreslået, at vi simpelt hen skruede op i forhold til socialrådgivere i kommunerne, sådan at folk, der er syge, ikke skal være på kontanthjælp, men kan blive visiteret enten til arbejde, førtidspension eller andre dele.
Det ville være et skridt i den rigtige retning, men jeg er enig med ordføreren i, at det selvfølgelig ikke ville være at komme i mål, og her handler det også om, hvad det er for en forhandlingsreserve, regeringen har lagt op til vi kan forhandle om.
Her er beløbet jo en tredjedel af, hvad der er blevet forhandlet om i forhold til finansloven.
Bent Bøgsted (DF), 2019-12-05:
Tak for det formand.
Jeg kan forstå på Enhedslistens ordfører, at det er en vigtig sag for Enhedslisten.
Jeg forstår bare ikke, hvorfor Enhedslisten ikke har haft det med i finanslovsforhandlingerne.
Dansk Folkeparti havde det med i finanslovforhandlingerne i 2018, altså at hæve bundfradraget i modregningssystemet.
Vi fik det igennem, og vi hævede bundfradraget fra 60.000 kr. til 100.000 kr., og det lykkedes at få det sat op til 122.000 kr.
Vi fik afskaffet satspuljen, så der ikke længere var den procentregulering, hvor det bliver skåret væk på overførselsindkomster.
Hvorfor har Enhedslisten ikke haft noget med i finanslovsforhandlingerne?
Der er ikke et ord om det her emne i finansloven, og hvis det har været så vigtigt for Enhedslisten, må det jo have været på sin plads at have taget det med der.
Samira Nawa (RV), 2019-12-05:
Jeg håber, at spørgeren også fik med, at der er situationer, hvor det ikke er holdbart for familierne, at der finder en modregning sted.
Det er Radikale Venstre klar til at kigge på i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Der er også et økonomisk spørgsmål, i forhold til hvor meget det vil koste totalt at afskaffe den gensidige forsørgerpligt, men det er klart, at der er nogle familier og nogle situationer, hvor det at tage et arbejde og arbejde yderligere, altså tage overarbejde, simpelt hen ikke kan betale sig.
Så der er nogle tilfælde, som vi skal kigge nærmere på.
Det er Radikale Venstre også klar på at kigge nærmere på.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-12-05:
Tak for ordet.
I Alternativet synes vi selvfølgelig, det er fint med en tredobling af afgiften på bæreposer af plast og af papir og en afgiftsforhøjelse på engangsservice.
Generelt handler det om, at vi skal bruge færrest mulige engangsprodukter.
Hvad angår cigaretter, er vi rigtig glade for, at vi i 2020 får prisen op på 55 kr. og i 2022 på 60 kr.
I den ideelle verden havde vi gerne set prisen endnu højere, så der var endnu flere, der blev forhindret i at starte på at ryge, og flere folk, der ville stoppe med at ryge.
Men det her er en god løsning, og det er en rigtig god ting, at vi har fået alle tobaksprodukter med, fordi det viser sig, at der er rigtig mange unge, som bruger andre tobaksprodukter, f.eks. tyggetobak.
Først og fremmest er vi jo interesserede i at forhindre unge i at starte på at ryge, og der er prisen afskrækkende – det kan vi se fra andre lande.
Og grunden til, at det er så vigtigt, at unge ikke starter på at ryge, er, at der er undersøgelser, der viser, at unge, der starter på at ryge, gennemsnitligt forkorter deres levetid med 10 år.
Vi havde også gerne set, at cigaretpriserne blev hævet i ét ryk, men er glade for, at det bliver 15 kr. i det første ryk i 2020, og at der så kun er de 5 kr. tilbage, for det skal gerne være sådan, at man ikke vænner sig til de prisstigninger, men at det foranlediger en til, at man stopper.
Vi er generelt for det her forslag og støtter det.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-05:
Det er, fordi Alternativets ordfører nu siger, og jeg mener også, at jeg har hørt andre røde ordførere sige det, at det er lidt uheldigt med den dér forhøjelse af afgiften på engangsservice, som er produceret til at være biologisk nedbrydeligt osv., »men det tager vi i forhandlingerne«, siger I så.
Det sagde Alternativets ordfører, og det tror jeg også at andre har sagt.
Men hør her: I har forhandlet.
Det er finanslovsforhandlingerne, I er gået ud af, og det er derfor, I skal stemme for det her lovforslag.
Hvis I skulle sænke afgiftsforhøjelsen på engangsservice, som er biologisk nedbrydeligt, ville der ikke være lige så mange penge, som I har forhandlet jer frem til at I skal bruge I jeres finanslov.
Så lad nu være med at bilde borgerne ind, at der er noget at gøre her.
I har allerede accepteret det her, selv om I nu står på talerstolen og siger, at det er ret skørt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-12-05:
Jamen jeg tror ikke, ordføreren har kendskab til vores gruppemøder; han har aldrig gæstet det.
Der har været en enkelt socialdemokrat en enkelt gang, men det var, fordi hun var leder af Socialdemokratiet.
Så jeg tror ikke, der er gået så meget videre til ordføreren.
Jeg synes, at jeg forsøger at bidrage med den viden og erfaring, jeg har.
Jeg kan så se, at der er foregået noget på et møde, hvor Enhedslisten også har deltaget, og hvor jeg synes, at konklusionen skulle have været en anden, men det er jeg i min fulde ret til at synes.
Jeg vil gøre alt for, at dyrevelfærden prioriteres, og i forhold til det her med uddannelseskrav har jeg lyttet mig til, at der er flere, der har forståelse for, at uddannelse faktisk kan være noget, der løser problemer.
Orla Østerby (KF), 2019-12-05:
Tak for det, formand.
L 80 er jo en genfremsættelse af L 192, og på det tidspunkt, hvor vi behandlede forslaget, indkom der 22 ændringsforslag.
Så lovforslaget har jo været igennem en behandling, kan vi sige, i første omgang, og nu er det så genfremsat.
Som udgangspunkt er formålet med lovforslaget her jo at gennemføre en forenkling i praksis, som det er blevet sagt tidligere.
Og med lovforslaget fremsættes så en ny hovedlov, som erstatter den gældende dyreværnslov, og som er en rammelov for langt størstedelen af dyrevelfærdslovgivningen med det formål at fremme dyrevelfærd og respekt for dyr som levende væsener.
Loven varetager også såvel dyrevelfærdsmæssige som dyreetiske hensyn.
Det er jo indarbejdet i loven.
Og de materielle bestemmelser, der er i dag, og som fremgår af de love, der ophæves,
indarbejdes i den nye dyrevelfærdslov, herunder tilhørende bekendtgørelse med hjemmel i loven.
Så vil jeg lige sige med hensyn til de sansende dyr, at det jo er skrevet ind i bekendtgørelsen, at man anerkender, at der er sansende dyr.
Så det er jo ikke sådan, at der i lovkomplekset her ikke er en anerkendelse af, at der er sansende dyr.
Og så synes jeg også, at vi skal være opmærksom på, at når vi lovgiver, kan vi jo skrive os ud af meget, men hvis vi ikke har tillid til det arbejde, de mennesker, der har med dyr at gøre i det daglige – altså professionelle – går og laver, så må vi som lovgivere sige, at vi virkelig har et problem.
Og vores dyrevelfærdslov, som er udformet her, er jo sådan set en håndbog i, hvordan vi som lovgivere ser området.
Carl Valentin (SF), 2019-12-05:
Jeg vil sådan set bare høre, om ordføreren og Det Konservative Folkeparti vil arbejde sammen med de partier, som nu har nævnt her, at vi synes, at man skal fortsætte forsigtighedsprincippet i forhold til aflivning ved drukning.
Vil Konservative stå sammen med de partier, der har presset på her, og presse regeringen til at tage det med som en del af lovgivningen?
Orla Østerby (KF), 2019-12-05:
Når ministeren har fremsat det her, er det også i forlængelse af arbejdet i den tidligere regering, og Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget, som det foreligger her, og vi går selvfølgelig til udvalgsbehandlingen med åben pande.
Carl Valentin (SF), 2019-12-05:
Man kan jo godt støtte lovforslaget, som det foreligger, og mene, at man kan stemme for, men så samtidig også arbejde for nogle forbedringer af det i udvalgsbehandlingen.
Derfor vil jeg gerne lige gentage mit spørgsmål: Ønsker Det Konservative Folkeparti, at vi får gjort det til en del af lovgivningen, at der fortsat er et klart forsigtighedsprincip i forhold til forbuddet mod aflivning ved drukning?
Orla Østerby (KF), 2019-12-05:
Jeg vil gerne gentage over for ordføreren, at Det Konservative Folkeparti støtter det lovforslag, som nu har været behandlet med 22 ændringsforslag i det gamle L 192.
Det er gennemarbejdet, og Enhedslisten var også med til lovarbejdet tidligere.
Det lovforslag, der ligger her på bordet, støtter vi fra Det Konservative Folkeparti, og vi kommer selvfølgelig til udvalgsbehandlingen med åben pande.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-05:
Jeg er også lidt overrasket.
Har Det Konservative Folkeparti allerede på forhånd givet tilsagn til den socialdemokratiske regering om, at det her støtter man bare betingelsesløst?
Der er jo ved at danne sig et flertal, så derfor synes jeg, det er sådan meget fastlåst, at Det Konservative Folkeparti bare siger, at det her støtter de.
Det er godt nok, som det er.
Orla Østerby (KF), 2019-12-05:
Så det er jo ikke noget nyt, vi behandler her i dag.
Der kommer jo også mange gode ideer frem i den nye forsamling, vi sidder med her.
Jeg siger bare, at Det Konservative Folkeparti kan man stole på, og vi bakker dét op, som foreligger her nu.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-05:
Så bliver jeg bare nødt til at spørge: Er det et tilsagn, der er givet i forhold til dét her forslag eller det forrige forslag, som forelå under den tidligere regering?
For det er jo sådan lidt lige meget lige nu.
Det er jo skubbet væk, og nu er der fremkommet et nyt lovforslag, som ordføreren – og i øvrigt vi alle sammen herinde – skal forholde os til.
Det ville da være for nemt og for tandløst, hvis en ny regering bare fremsatte alle de der forslag, der bare forelå, og som ikke var nået at komme igennem.
Det er da klart, man forsøger at sætte sit præg på det.
Der forstår jeg da udmærket godt den socialdemokratiske regering.
Og når der så samtidig er en hel del ordførere, der siger: Jo, jo, den vej, vi går, ser godt nok ud, men vi skal lige have det her med, så synes jeg bare at det lyder noget statisk for at sige det ligeud, at Det Konservative Folkeparti siger: Vi sagde ja i den forrige samling under en anden regering, så vi siger også ja nu.
Orla Østerby (KF), 2019-12-05:
Jo, men jeg vil bare sige til spørgeren, at det med at være statisk jo kan være meget godt.
Det Konservative Folkeparti er nogle, man kan stole på, og det vil sige, at når man sidder og forhandler og går lovforslaget igennem, er der ikke så stor forskel på L 192 og L 80.
Jeg gentager bare: Kommer der noget op i udvalgsarbejdet – det gælder også i forhold til de partier, der har flere nye forslag – så er Det Konservative Folkeparti parat til at diskutere det og parat til at tage det med, hvis det er fornuftigt.
Kasper Roug (S), 2019-12-05:
Tak for det.
Jeg vil bare lige kort kommentere og sige, at jeg da godt nok synes, at de borgerlige venner er lidt hårde ved ordføreren, for det, jeg hører, er jo – må jeg sige – at man lægger op til samarbejde, og at man selvfølgelig giver et tilsagn om, at man nu går konstruktivt ind i processen, og det er vi jo selvfølgelig enormt glade for fra Socialdemokratiets side af.
Orla Østerby (KF), 2019-12-05:
Ja, jeg kan i hvert fald bekræfte, at Det Konservative Folkeparti ikke har været indkaldt til forhandlinger hos ministeren, hvor vi er blevet spurgt, om vi havde nogle kommentarer til lovforslaget
– altså om det var sådan, at vi havde noget, vi ville have indføjet, eller noget, vi ville have slettet
Det lovforslag, der ligger her, er det, vi har taget stilling til, altså sådan som det er på papiret.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-12-05:
Tak for det.
Det er jo et lovforslag som forenkler og gør lovgivningen mere overskuelig i forhold til dyrevelfærd, og formålet er og skal være at fremme dyrevelfærd og respekten for dyr som levende væsener.
Det er en samling af smålove, som gør, at vi hurtigere og mere fleksibelt kan tilpasse udviklingen inden for dyrevelfærd, og som ministeren på baggrund af ny viden og praktiske erfaringer og forskning vil få beføjelser til at justere.
Så mit spørgsmål til ministeren er: Hvordan har man tænkt sig at inddrage dyrevelfærdsorganisationer i forhandlingerne om ændringer af regler af mere eller mindre indgribende karakter?
Alternativet ser meget positivt på, at dyrevelfærdsloven med grundlæggende bestemmelser om forsvarlig og omsorgsfuld behandling af dyr, operative indgreb og salg og fremvisning af dyr sikrer, at der bliver taget hånd om dyrene.
Aflivning bør vi se mere på.
I Alternativet kan vi ikke gå ind for, at man – hverken i særdeleshed eller i almindelighed – kan drukne dyr.
Transport af dyr er også et meget vigtigt tema.
Der har været mange dårlige sager fremme, så det er også vigtigt at få set på.
I forhold til husdyrproduktion er det et kæmpestort område med massivt mange dyr, hvor vi er langt fra, at forholdene for dyr ligger tæt på deres naturlige levevis og adfærd.
Det kan vi på nuværende tidspunkt jo ikke honorere totalt, men derfor er det også rigtig vigtigt, at ministeren får mulighed for at pålægge uddannelse til alle, som har med husdyrhold at gøre.
I forhold til herreløse katte, som jo tæller rigtig mange dyr, så vil vi også bringe muligheden for at indfange de herreløse katte og sterilisere dem, fodre dem op og sætte dem ud igen med ind i forhandlingerne.
Så med forbehold for vores holdning til drukning og uddannelse og involvering af dyrevelfærdsorganisationer vil vi gerne indgå i de videre drøftelser om forslaget.
Anders Kronborg (S), 2019-12-05:
Jeg har selvfølgelig fuld forståelse for, at hr. Søren Egge Rasmussen ikke tidligere har været ordfører på det her område, men jeg ved jo, at Enhedslisten har nogle ret gedigne gruppemøder, hvor tingene drøftes rigtig, rigtig godt.
Bare for at blive klogere er det, jeg sådan set søger – det kan jo være, at hr. Søren Egge Rasmussen kan oplyse mig om det uden at gå i detaljer – hvorfor det for lidt over et år siden var sådan, at man kunne gå med til at slække på uddannelseskravet og bemyndigelsen i forhold til det, og det så her halvandet år efter er et stort problem?
Jeg anerkender fuldt ud, at det er noget, vi skal drøfte, men det kunne være, at hr. Søren Egge Rasmussen kunne gøre mig lidt klogere.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-12-05:
Tak for ordet.
Nye Borgerlige støtter forslag om at gennemføre en forenkling af lovgivningsstrukturen på dyrevelfærdsområdet og dermed gøre lovgivningen mere overskuelig og brugervenlig i praksis.
Jeg vil dog gerne understrege, at Nye Borgerlige har den grundopfattelse, at nye regler for dyrevelfærd altid skal gennemføres med en tidshorisont og en økonomisk ramme, der respekterer de store investeringer i landbrugs- og fødevareerhvervet.
Hovedformålet med lovforslag L 80 er en strukturændring af lovgivningen på dyrevelfærdsområdet.
Der er derfor primært tale om en lovteknisk øvelse, der ikke indebærer alvorlige ændringer – og Nye Borgerlige kan derfor støtte forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2019-12-05:
Jamen som gode Venstremænd synes vi jo ikke, at tingene skal være dyrere end nødvendigt, og vi har så kunnet konstatere, at efter regeringsskiftet var prisen nødt til at stige lidt.
Men det, det handler om, er så også, at sagen kommer på plads til syvende og sidst.
Jeg er altid enig med min formand, og det tror jeg er en klog taktik, og når vi så også får sagen landet, kan vi være glade alle sammen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-12-05:
Tak til ordføreren.
Jeg synes, at den her debat om, om man skal betragte dyr som nogle, der både er levende og sansende væsener, er væsentlig.
Det er, som om der har været et eller andet skrivebordsarbejde, hvor man har forestillet sig et dyr, hvor man var i tvivl om, om det var et sansende væsen.
Og så har man ikke villet have det med.
Og når man har 30 millioner grise, bare for at tage én dyregruppe, så er det sådan set væsentligt, at man har en lov, som har et hovedsigte på det, i stedet for at man får en debat, hvor man mest snakker om elefanter.
Så jeg synes, det er rigtig glædeligt, at vi kan arbejde videre og diskutere videre, om vi skal forbedre det her lovforslag.
I Enhedslisten støtter vi sådan set, at vi både skal have det ind med, at dyr er sansende væsener, og også det med de naturlige behov, som ordføreren nævner som en anden ændring.
Den kan vi også fuldt ud støtte i Enhedslisten.
Så tak for den melding.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-05:
Velbekomme.
Jeg føler også anledning til at sige, at der har været rejst det om drukning, som nu udgår af det her forslag.
Og der er jeg faktisk også enig i, at hvorfor det?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Det er også ud fra den begrundelse, at man ikke rigtig kan finde ud af, hvilke dyr der skal regnes ind under det.
Og jeg tror, det er meget, meget svært at vurdere, hvilke dyr der egentlig føler en lidelse.
Jeg ved ikke, hvor meget dokumentation der er for det.
Men jeg synes sådan set, at det er bedst at lade tvivlen komme dyrene til gode, uanset hvilket dyr det er.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-12-05:
Jamen det er jeg sådan set enig i, for når det står, som det står nu, så er der sådan set en åbning over for, at man kan drukne dyr.
Det vil selvfølgelig være væsentligt, at folk ved, om de må stille ølfælder ud i deres haver for at dræbe dræbersnegle uden at komme i karambolage med en lovgivning.
Det er da væsentligt at vide.
Men der vil jo være masser af andre tilfælde, hvor nogle kunne finde på at putte nogle dyr i en sæk og smide dem i en sø, og hvor der skal være helt klare linjer for, at det ikke er lovligt.
Hvis man vedtager loven, som den er nu, vil det sådan set være lovligt at drukne alle dyr.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-05:
Jamen det synes jeg bestemt også er en meget, meget speciel ting ved det her forslag, altså at der bliver åbnet for det.
Carl Valentin (SF), 2019-12-05:
Dansk Folkeparti har i mange år betragtet sig selv som dyrenes beskytter og bl.a. også brugt søde hunde i deres reklamekampagner – et dyr, der intelligensmæssigt minder rigtig meget om grisen.
I Danmark avler og slagter vi imidlertid flere end 30 millioner grise om året, som hr. Søren Egge Rasmussen også sagde før, og kun 2-3 pct. af de danske grise er økologiske eller frilandsgrise.
Langt de fleste er altså indespærrede i svinefabrikker, og mere end hver sjette so bukker under og når aldrig at gennemføre det planlagte produktionsliv, men aflives eller findes død i stalden.
Dagligt dør mere end 24.000 pattegrise, primært af kulde, tørst eller ved at blive klemt af soen, og en tredjedel af slagtesvinene og halvdelen af søerne når at udvikle mavesår, inden de kommer til slagteriet, og derudover dør en hel del af akut blødende mavesår.
Jeg vil egentlig bare høre fru Pia Kjærsgaard, om hun har lige så stor trang til at hjælpe grisene, som hun har til at hjælpe hundene, og om hun tror, at den nye lov, som vi behandler her, grundlæggende vil gøre op med de store problemer, som der er i dansk landbrug i dag?
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-05:
Jamen der gør jeg ingen forskel, og specielt grise er jo efter sigende meget, meget kloge dyr.
Det er hunde også, men grise er kloge dyr, og man skal behandle alle dyr ordentligt, og der er ingen tvivl om, at de områder, som bliver påpeget her af hr. Carl Valentin, er nogle, vi skal være opmærksomme på, også i forhold til landbruget.
Jeg vil ikke skåne landbruget alene.
Jeg synes nok, at jeg alligevel føler anledning til at sige, at landbruget gennem længere tid har været meget opmærksom på det her, og det er det, vi skal have gjort endnu mere opmærksom på.
For selvfølgelig skal vi ikke acceptere de tal, som hr. Carl Valentin kom frem med her.
Der er mavesår, og der er rigtig, rigtig mange ting, som vi bestemt ikke bryder os om i forhold til grisene – også andre produktionsdyr.
Carl Valentin (SF), 2019-12-05:
Tak for det svar.
Jeg synes, det er en ret markant holdning at tage grisenes ve og vel lige så alvorligt som hundenes, men jeg deler den.
Men det vil også betyde, at vi skal lave nogle ret voldsomme forbedringer.
I dag har grise ret til 0,65 m² at stå på.
Det er ikke på nogen som helst måde et liv, som vi ville byde en hund, og i virkeligheden er der rigtig mange grise, som lider en forfærdelig skæbne i dansk landbrug i dag.
Så jeg glæder mig til at arbejde sammen med Dansk Folkeparti for at forbedre det her område.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-05:
Vi skal bare være opmærksomme på, at vi skal finde en god balance, når det gælder landbruget, i forhold til dyrevelfærd og i forhold til, at der jo altså også er en produktion.
Det bliver jeg altså nødt til at sige, for sådan er det, og vi kan ikke bare sige til landbruget, at nu kommer der nogle enormt skrappe regler, som betyder, at vores produktion på en gang går væsentligt ned.
Men jeg er fuldstændig enig i, at vi naturligvis også skal se på det her område, naturligvis skal vi det.
Men jeg vil bare ikke lægge mig fast på, at nu gør vi bare sådan der over en bred bank, for det synes jeg simpelt hen ikke tjener landbruget og dermed alle os andre, som har en meget, meget stor fordel på mange, mange områder i forhold til dansk landbrug, hvor jeg også føler, at der er lydhørhed.
Og det skal der også være fra landbrugets side.