Rasmus Stoklund (S), 2025-04-09:
Tak, formand.
Jeg vil gerne indlede med at takke for modtagelsen af lovforslaget.
Det er et lovforslag, der består af mange forskellige elementer.
Nogle af dem skal løse konkrete udfordringer opstået i løbet af det første år med den nye ejendomsskattelov, og andre skal være med til at komme et skridt nærmere en fuld implementering af det nye ejendomsvurderingssystem, som giver boligejere mere retvisende og retfærdige vurderinger af deres boliger.
Som flere ordførere har været inde på, opstod der i det tidlige forår sidste år en lille håndfuld sager, hvor en boligejer havde købt et hus på en grund, der var blevet udstykket fra en større byggegrund, og fordi der var en tidsforskydning mellem vurdering og beskatning, blev de berørte boligejere opkrævet grundskyld af et areal svarende til den samlede byggegrund – eller, som det blev udlagt i medierne, af deres naboers grunde.
Selv om det er almindelig praksis i disse tilfælde, at man aftaler at fordele grundskylden blandt samtlige boligejere, var det ikke det, der skete i foråret, og det uheldige resultat var, at den enkelte boligejer blev efterladt med den samlede opkrævning.
Det er naturligvis helt urimeligt over for boligejerne, som flere ordførere også har været inde på, og det er vigtigt, at vi gør, hvad vi kan, for at noget tilsvarende ikke sker igen.
Derfor vil lovforslaget flytte skattepligten fra boligkøberen til den, der udstykker, i op til 2 år efter udstykningen.
Skattepligten vil derfor typisk komme til at ligge hos en ejendomsudvikler, bygherre eller lignende.
Der er to fordele ved denne ændring.
Det ene er, at vi flytter risikoen fra boligkøberen til den professionelle aktør.
Den anden er, at vi giver den professionelle aktør et incitament til at sikre, at der kontraktuelt sker en fordeling af grundskylden blandt alle boligkøberne i disse udstykningssituationer.
Det skal sikre, at vi ikke ser en gentagelse af de urimelige sager, vi oplevede i foråret 2024.
En anden del af lovforslaget handler om at indføre en ordning vedrørende eftergivelse og tilbagebetaling af grundskyld i perioden 2021-2023.
Ordningen skal ses i lyset af efterreguleringen af grundskylden for disse år, som sker hos den til enhver tid værende ejer.
Det har betydet, at mange boligkøbere i en kontrakt har sikret sig imod, at de skal betale en eventuelt efterregulering af grundskylden for en periode, hvor den tidligere ejer boede i ejendommen.
I stedet skal efterreguleringen betales af den tidligere ejer.
Men vi har især i efteråret set tilfælde, hvor den tidligere ejer er afgået ved døden, og det har betydet, at den nuværende boligejer i henhold til sin kontrakt ikke har kunnet videresende en forholdsmæssig del af efterreguleringen.
Det er ikke rimeligt, og med lovforslaget foreslås det derfor, at man i disse tilfælde skal kunne ansøge skatteforvaltningen om enten at få eftergivet eller tilbagebetalt grundskylden.
Så kan man stille det spørgsmål, om lovforslaget skulle have været bredere på det her punkt og f.eks. også omfatte situationer, hvor sælger ikke er afgået ved døden, men hvor parterne af den ene eller den anden grund ikke har fået aftalt en fordeling af grundskylden.
Svaret er, at jeg grundlæggende er af den opfattelse, at man skal være varsom med at dispensere bredere fra de helt almindelige aftaleretlige principper, hvor det som udgangspunkt er salgsaftalen, der gælder.
Det er sådan, at et mellemværende om grundskyld typisk håndteres mellem køber og sælger i salgsaftalen på samme måde, som man aftaler håndteringen af mellemværender om varme eller vand.
Jeg har derudover fået oplyst af Vurderingsstyrelsen, at over 80 pct. af efterreguleringerne fra 2021 til 2023 på nuværende tidspunkt er gennemført.
Omkring halvdelen af de ejendomme, der er blev efterreguleret, har skullet betale i gennemsnit omkring 900 kr. for hvert af de 3 år.
Jeg har dog valgt at invitere forligskredspartierne til et møde, hvor vi i fællesskab kan få en faktuel gennemgang og drøfte den videre proces.
En tredje del af lovforslaget handler om at justere tilbagebetalingsordningen for ejendomsskat for perioden 2011-2020.
I slutningen af 2024 så vi tilfælde, hvor nogle boligejere ved en fejl havde fået udtaget et eller flere indkomstår fra tilbagebetalingsordningen.
Det betød, at selv om man eksempelvis havde fået et kompensationstillæg for 2012,2014, 2015 og 2016, så var 2013 udtaget.
Det er en fejl, som Vurderingsstyrelsen på nuværende tidspunkt ikke har hjemmel til at rette.
Det giver vi dem med dette lovforslag.
En fjerde del af lovforslaget er, at det indeholder permanente alternativer for landbrugsejendomme, skovejendomme og erhvervsejendomme, som ikke længere løbende får ansat en offentlig ejendomsværdi som led i deres ejendomsvurdering.
Den løbende offentlige vurdering af ejendomsværdien for disse ejendomme blev afskaffet i to tempi.
Det skete i henholdsvis 2018 og 2021.
Baggrunden for afskaffelsen var for det første, at ejendomsværdien i mange tilfælde ikke blev brugt til den løbende ejendomsbeskatning, og for det andet, at man ønskede at forenkle vurderingsprocesserne.