Jeppe Bruus (S), 2023-04-27:
Nej, vi fjerner den jo nu, for du kan sige, at det er en finansiel ydelse eller transaktion, vi beder energiselskaberne her om at løfte.
Det er også derfor, vi foreslår at fratage dem det.
For det er jo forbundet med lønsumsafgift.
Og som jeg også sagde før, er det bundet op på indefrysningsordningen.
Når jeg siger, at det formentlig er utilsigtet, vil jeg sige, at jeg ikke sad i lokalet og var med til at forhandle om vinterpakken, men jeg vil antage, at man ikke der har siddet og tænkt: Okay, vi laver den her model med en indefrysning af regningerne; vi beder selskaberne om at håndtere den model; og i øvrigt ved vi alle sammen godt, at de så også skal betale lønsumsafgift.
Tak for det, og tak for en meget, meget fornem modtagelse af det her lovforslag, som jo er et samlelovforslag.
Er det så et bunkebryllup?
Det er jo så et ægteskab, man indgår, før det tidligere ægteskab er opløst.
Det er så i øvrigt ulovligt efter straffeloven og er strafbart i Danmark, og jeg ved heller ikke helt, om det er et passende billede på det her.
Så var der sådan nogle fabuleringer: Hvad med andre afgifter osv.?
Det er altid spændende og relevant.
Jeg tror ikke, jeg ville kalde det for bigami og heller ikke for et bunkebryllup, men måske noget så kedeligt som et samlelovforslag.
Selvfølgelig kunne man godt have præsenteret en række lovforslag, og så kunne vi have hygget os med det, men noget af det blev lige lovlig småt, og der er rigtig meget – det anerkender jeg – på mit område, hvor vi lovgiver og laver justeringer, og derfor forsøger vi også en gang imellem at samle det lidt sammen.
Og jeg takker sådan set også for det gode humør i de indlæg, der har været.
Selve lovforslaget – jeg skal heller ikke nævne dem alle sammen her – indeholder jo så en lang række initiativer.
Nogle er selvfølgelig sammenfaldende i forhold til formål og hensyn.
E-handel er i kraftig vækst, og der er brug for redskaber til at kontrollere, at virksomheder i andre EU-lande, der sælger varer og ydelser til danske forbrugere, betaler den korrekte moms.
For at bekæmpe momssvig ved e-handel foreslår regeringen derfor, at vi gennemfører nye EU-regler om indberetning af visse betalingsoplysninger fra betalingstjenesteudbyderne.
Det er konstateret, som det også er blevet sagt tidligere i et indlæg, at der kører momskarruselsvig med teleydelser i bl.a. Tyskland og Sverige.
Tyskland har for at bekæmpe denne svig indført en omvendt betalingspligt.
Der er selvfølgelig en risiko for, at denne svig flytter til Danmark, og derfor foreslår vi at indføre en omvendt betalingspligt for virksomheder, der hovedsagelig indkøber teleydelser med henblik på videresalg.
Normalt er det sådan, at det er sælgeren, der opkræver og indbetaler salgsmoms, mens køberen kan fradrage denne moms som købsmoms.
Forslaget betyder, at det i stedet bliver køberen, der skal indbetale salgsmomsen, samtidig med at køberen kan tage fradrag for denne som købsmoms.
Det er lidt teknisk, men resultatet er, at der altså ikke er en sælger, der kan stikke af med salgsmomsen, og at der heller ikke er en køber, der kan tage fradrag for en moms, der ikke bliver betalt.
Skatteforvaltningen får på nuværende tidspunkt ikke oplysninger om, hvilke virksomheder der kun har delvis fradragsret, og hvad den delvise fradragsprocent så er.
Derfor foreslår regeringen, at virksomhederne en gang årligt skal oplyse til skatteforvaltningen, om de har delvis fradragsret, og i givet fald oplyse fradragsprocenten.
For at gøre det lettest muligt for virksomhederne foreslår vi, at der kommer et pop op-vindue på en af virksomhedernes årlige momsangivelser, hvor de bliver bedt om at opgive relevante oplysninger.
Derudover foreslår vi at justere skattekontrollovens regler om ansvarsfrihed.
Justeringen vil gøre det klarere for borgere og virksomheder, hvad de skal holdes ansvarlige for, når oplysninger til årsopgørelsen indberettes af tredjeparter.
Derfor foreslår vi en notifikationsordning, der både skal gøre retstilstanden klarere, hjælpe de godtroende virksomheder og sikre Skattestyrelsens kontrolmuligheder.
En lignende ordning kendes fra momsområdet.
Desuden foreslår vi at justere en overgangsbestemmelse i lov nr. 203 af 13. februar 2021 for at lette administrationen på motorområdet.
Justeringen vil betyde, at overgangstilfælde af værditabsberegninger ikke længere skal vurderes ud fra de regler, der var gældende, før lov nr. 203 trådte i kraft, men de regler, der følger heraf.
Ejeren af køretøjet kan dog anmode om, at beregninger af værditab bliver gennemført efter de regler, der gjaldt før lov nr. 203, hvis det vurderes fordelagtigt.