runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-09:
Tak for det.
Kan jeg så bruge det minut?
Nej, okay.
Tak for svaret.
Det er jo velkendt, at hvis man har nogle regler, der ikke bliver håndhævet, er det rigtig skidt, for det, der så sker, er, at de gode græder, og de onde ler.
Og det er jo, fordi vi heldigvis har masser af lovlydige borgere – i det her tilfælde vognmænd og chauffører – som overholder reglerne til punkt og prikke.
Og så har vi nogle fribyttere, som næsten gør en dyd ud af at bryde reglerne for at skaffe sig konkurrencefordele osv
Og det er jo det, som det her handler om – vi har nogle regler, der skal håndhæves.
Derfor vil jeg høre, om ministeren er enig i, at et passende kontroltryk i forhold til de tunge køretøjer er helt afgørende, ikke alene for trafiksikkerheden, men også for den fair konkurrence og for ordnede forhold på vejene.
Vi taler bl.a. om fælles regler i EU, køre-hvile-tids-bestemmelser osv.
Der berettes om, at der ofte gennemføres en sporadisk og meget overfladisk kontrol, som er meget kortvarig, i stedet for at man går grundigt til værks og virkelig laver en fornuftig kontrol.
Men her har vi altså en melding om, at det ofte er nogle meget overfladiske kontroller, der finder sted, netop for at det skal se godt ud i statistikkerne.
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
Tak for det.
Færdselsområdet er et strategisk prioriteret indsatsområde for politiet, for sikkerheden på vejene handler grundlæggende om vores alle sammens tryghed i hverdagen.
Derfor er det grundlæggende vigtigt for færdselssikkerheden, at der sker en effektiv kontrol, også af de tunge køretøjer.
Det gælder både kontrol med, at chaufførerne overholder køre-hvile-tids-reglerne, så det sikres, at chaufførerne ikke er for trætte til at køre, og det gælder i forhold til at sikre, at køretøjerne er i orden.
Rigspolitiet har oplyst, at politiet i år forventer at standse omkring 18.000 køretøjer som led i kontrollen med tunge køretøjer.
Det viser, at der er et højt kontroltryk, og det er jeg glad for.
Jeg forventer naturligvis, at det høje kontroltryk ikke går ud over kvaliteten af kontrollerne, og jeg forventer naturligvis, at Rigspolitiet og politikredsene sikrer det i det videre arbejde.
Og der har jeg så vundet 1 minut, formand!
Udgangspunktet er jo, at vi har et politi og en anklagemyndighed, der er presset.
På den helt korte bane har vi allerede i år afsat 130 mio. kr., så den meget store overarbejdspukkel kan købes ned, og dermed får politibetjentene mulighed for at få udbetalt deres overarbejde og kan så være på arbejde i stedet for at afspadsere.
I finanslovsforslaget for 2020 har vi så afsat 1,2 mia. kr. til politiet, og det handler om at dække den skrænt, som der var, altså, den bevilling, der manglede, på omkring 1 mia. kr. og så oven i det afsætte midler til bl.a. politiskolen i det jyske og til at uddanne 150 ekstra betjente, som jo betyder, at vi i 2020 får en politistyrke, der er 11.250 mand høj – og kvinder.
Ja, det synes jeg det er.
Så jeg synes faktisk, at det er fornuftigt, at vi har sagt: Nu løser vi overarbejdsproblemet på den korte bane.
Så sikrer vi, at økonomien i politiet er, som den var i indeværende år, plus lidt til næste år.
Og så forhandler vi om det store politiforlig, som kan give anledning til at tilrettelægge den samlede og ændrede version af politiet for de kommende år.
Inger Støjberg (V), 2019-10-09:
Jo, altså, det er tilsyneladende lidt en strid om ord.
For mig er det ikke en redningspakke, vil jeg sige, for mig er det en videreførelse.
Der er en lille lillebitte del af de her penge, der er nye penge, om man så må sige.
Resten er jo bare for at forlænge verden med brædder.
Men det, jeg gerne vil hen til, er egentlig også i virkeligheden det uhensigtsmæssige i at have udskudt forhandlingerne om politiforliget.
For vi har et politi, der er presset.
Det tror jeg vi er fuldstændig enige om.
Jeg tror også, vi er enige om, at skal have løst det her problem, og derfor synes jeg jo, at det er lidt ærgerligt – for at sige det mildt – at det er blevet udskudt.
Vi havde ligesom en klar forventning til hinanden om, at vi skulle i gang nu, og det tror jeg bestemt også at både politibetjentene og selvfølgelig også danskerne havde en klar forventning om, i og med at enhver kan se, at der er problemer i forhold til politiets ressourcer.
De løber stærkt, og jeg må sige, at jeg ikke kender en eneste politimand, der ikke er søgt ind i politiet for at skabe tryghed og for i virkeligheden at tjene både sit land og danskerne på den vis.
Men jeg kender også rigtig mange politifolk, der indimellem har svært ved at finde den fulde glæde i det arbejde, fordi man netop er ressourcemæssigt presset.
Derfor er tiden jo altså også kommet til at få lavet et nyt politiforlig, og det er jo så sådan set lidt et spørgsmål om, hvorfor vi skal trække det i langdrag.
Peter Skaarup (DF), 2019-10-09:
Tak for det.
De føler virkelig, at her er der noget utryghedsskabende, uhåndterbart, vanvittigt – ordet er jo vanvidsbilister – der foregår omkring ørerne på dem.
Og så har vi haft den tragiske sag for ikke så længe siden i København.
Der har været andre sager også efterfølgende, som medierne har beskrevet.
Det, som vi er ude efter i Dansk Folkeparti, er at lytte til dem, der ved, hvor skoen trykker, og det er jo bl.a. færdselspolitiet, som har til opgave at sikre, at den færdsel, vi har på vores veje, foregår på en ordentlig måde.
Og der har jo været en politibetjent, der igennem mange år præcis har arbejdet med det her, som mærker, at nogle af dem, f.eks. bandemedlemmer og bandetilknyttede, der kører rundt i de her biler, griner ad politiet.
Og så må jeg nok sige, at så er vi jo nok nogle, der kommer op af stolene, for det kan vi da bare ikke tolerere i et land, hvor vi gerne vil have lov og orden; at man griner ad politiet og de virkemidler, politiet har.
Så derfor kunne jeg jo godt tænke mig, at ministeren udviser handling.
Nu er der gået noget tid, der er gået nogle måneder, siden de her voldsomme sager og den tragiske sag med politibetjenten, der omkom.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren: Hvordan vil ministeren sørge for, at der sker noget nu til gavn for trygheden på vores veje?
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
Jeg håber, jeg modtager formandens anerkendelse for den måde, vi har håndteret tiden på, så det faktisk vil være muligt at nå alle svarene igennem.
Først og fremmest vil jeg gerne slå fast, at de udfordringer, der er med vanvidskørsel, skal tages fuldstændig alvorligt.
Jeg synes ikke, at vi på nogen måde skal acceptere, at der er nogle mennesker, der tilsyneladende mener, at de fælles regler ikke gælder for dem.
Det skal der gøres noget ved, det vil jeg meget gerne gøre noget ved.
Høj fart og hensynsløs kørsel er forbundet med meget stor fare og koster i værste fald menneskeliv, som det jo har gjort i nogle dybt beklagelige tilfælde.
Et af dem var jo eksemplet med en politibetjent i tjeneste for et par måneder siden, der mistede livet på Langebro her i København, og det skal vi gøre vores yderste for ikke sker igen.
Politiet gør i dag et stort stykke arbejde.
Det gælder lige fra den automatiske trafikkontrol, razziaerne, gaderæs og til konkret pågribelse af vanvidsbilister, og det skal vi fortsætte med.
Men jeg synes, vi bliver nødt til også helt åbent at se på, hvad vi i øvrigt kan finde på af midler, så vi kan komme efter det her uvæsen, som vanvidskørsel er.
Og derfor er mine embedsmænd i dialog med Rigsadvokaten og Rigspolitiet, som har inddraget politibetjente og anklagere, som til daglig beskæftiger sig med problemstillingen, og bedt dem om at komme op med noget, så vi kan styrke den indsats, der skal være mod vanvidskørsel, og som har behov for det at blive styrket.
Peter Skaarup (DF), 2019-10-09:
Mange tak for det, og spørgsmålet lyder sådan her: Hvad agter ministeren konkret at gøre for at stoppe vanvidsbilisterne?
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
Jamen jeg deler også den opfattelse, som spørgeren jo selv får peget på lidt af kompleksiteten i forhold til, at det ville være underligt at lave et politiforlig, hvor man ikke havde sikret sig, at nogle af de vigtigste aktører – f.eks. Politiforbundet eller andre – også var med til at definere problemerne og beskrive opgaverne.
Og jeg vil meget, meget gerne have, at vi følges ad i forhold til at finde ud af, hvad det er for nogle analyser, vi yderligere mangler, så vi kan få lavet det bedst mulige forlig.
Inger Støjberg (V), 2019-10-09:
Altså, jeg håber, at det her så er en garanti for – et håndslag på, om man vil – at vi kommer i gang noget før end planlagt, og at vi jo så dermed stille og roligt kommer i gang med de ting, som vi kan gå i gang med, og selvfølgelig også meget gerne med inddragelse af Politiforbundet og andre.
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
Skal vi så ikke benytte den her onsdag eftermiddag til at give håndslag på, at vi, så snart det overhovedet kan lade sig gøre – og der kommer ikke til at gå uendelig lang tid – får sat os ned sammen og prøvet at se på, hvad det er for nogle værktøjer, vi gerne vil have fat i, og hvad det er, vi gerne vil ind og pille ved, så vi kan få lavet de analyser, hvoraf nogle allerede ligger der, så vi kan komme videre med det her arbejde?
Inger Støjberg (V), 2019-10-09:
Jeg tror godt, jeg kender resten af svaret, og jeg er sådan set heller ikke uenig i det.
Men jeg vil sådan set meget appellere til, at vi så bruger den tid, hvor der nu bliver udarbejdet analyser, sammen, og at vi ikke bare lader det hele gå i stå og så bagefter skal til at gå i gang.
Jeg vil sådan set opfordre ministeren til, at vi allerede nu så småt går i gang.
Jeg kan også sagtens se et smallere og mere effektivt Rigspoliti for mig, og jeg kan også sagtens se, at nogle af de ressourcer, der bliver brugt i Rigspolitiet, kunne lægges ud til noget langt mere borgernært.
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
Jeg synes sådan set, at bemærkningerne er relevante, og det kræver selvfølgelig et svar på, hvorfor jeg så har valgt at udskyde forhandlingerne.
Det har jeg grundlæggende, fordi jeg tror, vi bliver nødt til at skaffe os nogle analyser, som sikrer, at vi kan træffe nogle beslutninger, dels så jeg kan omkalfatre Rigspolitiet, som jeg gerne vil, så det kommer til at fungere på en anden måde, end det gør i dag, dels nok så meget, at vi får kigget på den samlede straffesagskæde fra anmeldelse til dom.
Vi skal have kigget på de enkelte elementer og se, hvad der skal til, for ...
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-10-09:
Jeg vil gerne svare på det hypotetiske spørgsmål, som skatteministeren jo vel af hensyn til forretningsordenen stillede til sig selv: I Venstre var vi jo ærlige over for danskerne, da vi i valgkampen sagde, at afgiften på cigaretter skulle hæves med 20 kr., og at det ville være dyrere at ryge, fordi vi ønsker, at færre skal begynde at ryge.
Hvad var budskabet fra Socialdemokraterne?
Afgiften skulle hæves for de unge, men så skulle der være en differentieret afgift, så de ældre ikke skulle betale, og det har skatteministeren jo måttet bekræfte i et svar i Folketingets Skatteudvalg ikke kan lade sig gøre.
Så budskabet er, at det er korrekt, at skatteministeren har afvist Socialdemokratiets egen model, hvilket betyder, at 23 pct. af danskerne vil få en højere cigaretafgift.
Hvorfor er de ikke omfattet i de 5 pct. som tidligere nævnt?
Morten Bødskov (S), 2019-10-09:
Jeg tror, det fremstår rimelig klart for alle, punkt 1, at der ikke er noget at komme efter her, punkt 2, at når man bliver anklaget for at hæve cigaretafgiften af et medlem af det ærede Ting, som så viser sig at ville hæve den dobbelt så meget som den nuværende regering, så udstiller det vel bare hulheden i det spørgsmål, der er stillet.
Erling Bonnesen (V), 2019-10-09:
Tak for det.
Jamen det synes jeg lyder godt.
Det er jo en god begyndelse, kan man sige, her i starten af en ny valgperiode med en nytiltrådt regering.
Og når vi ligesom rejser det, er det, kan man sige, fair nok, at Enhedslisten har det synspunkt, de har, men jeg synes, at det – for at komme hurtigt videre – er nogle gode signaler, som fødevareministeren her sender.
Det må jeg også opfatte sådan, at det kan være på hele regeringens vegne, for vi har begge, kan vi sige, forståelse for, at landbruget er i en udfordret situation, og vi kan sige, at det, det handler om, jo også er, hvilket landbrug vi skal have fremover.
Det kan vi jo tage i nogle senere debatter.
Men for lige at røre kort ved det, vil jeg sige, at vi jo skal sikre – synes jeg – at vi stadig væk har sådan et meget bredt, stort, varieret landbrug og fødevareproduktion, hvor vi både kan lægge et fokus på nicheproduktion og egnsspecialiteter og den slags ting, men også i høj grad stadig væk have et stort fokus på den konventionelle del af produktionen, for det er jo det, der giver grundlaget for den meget store fødevareeksport, som vi heldigvis stadig har og gerne skulle blive ved med at have i fremtiden.
Jeg har også den glæde at konstatere, at fødevareministeren bakker op om det ved forskellige lejligheder ved eksportfremstød.
Er det nogle ting, som klinger godt i fødevareministerens ører?
Mogens Jensen (S), 2019-10-09:
Først og fremmest tak for spørgsmålet, som jeg jo betragter som en udstrakt hånd fra Venstres landbrugsordfører.
Og på det her område er jeg jo fuldstændig enig med statsministeren.
Vores grundholdning er, at vi naturligvis skal gå efter i så vidt muligt omfang at indgå brede aftaler på det her område.
Med en bred aftale sikres landbruget jo et bedre og mere roligt investeringsklima og får mulighed for at foretage langsigtet planlægning og også langsigtede investeringer, samtidig med at vi sikrer de bedste rammer for at beskytte vores miljø og natur.
Og jeg er også glad for at kunne notere mig, at Venstres landbrugsordfører i den artikel i Landbrugsavisen, som spørgsmålet henviser til, har udtalt, at Venstre har forhandlingsvilje og en tilgang til tingene, hvor hensynet til landbruget og miljøet ikke er enten-eller, men både-og.
Jeg er glad for også at kunne notere mig, at Venstre nu bakker op om regeringens målsætning om, at Danmark skal nedbringe udledningen af drivhusgasser med 70 pct. Det lyder jo som et rigtig godt udgangspunkt for vores videre drøftelser.
Derfor ser jeg også frem til gode drøftelser med Venstre og andre partier, som måtte vise den samme konstruktive tilgang til miljøregulering af landbruget.
Erling Bonnesen (V), 2019-10-09:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til Enhedslistens landbrugsordfører, Søren Egge Rasmussens, udtalelser i Landbrugsavisen den 1. september 2019 om, at Venstre ikke skal være med i en fremtidig aftale på landbrugsområdet?
Mogens Jensen (S), 2019-10-09:
Der er jo ingen tvivl om, at jeg som fødevareminister og selvfølgelig også hele regeringen ønsker, at vi skal have et godt, velfungerende landbrug i Danmark, som kan bidrage til vores fødevareproduktion og selvfølgelig også eksportindtægter.
På samme tid har vi jo en ambitiøs klimamålsætning og en grøn målsætning, som vi skal leve op til.
Der skal landbruget også levere sin del.
Det har de også været åbne over for, og de har selv budt sig til.
Det er jeg utrolig glad for.
Og når vi skal lande en aftale, hvor landbruget skal realisere de her målsætninger, så er jeg glad for, at vi kan samarbejde med Venstre om det også.
Marie Bjerre (V), 2019-10-09:
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at ministeren mener, at det her kan være bedre for dansk landbrug.
Som jeg forstår dansk landbrug, er man også bekymret for den her tredobling af skatten på generationsskifte, og jeg synes ikke rigtig, at ministeren svarer på mit spørgsmål.
Altså, der er her en reel bekymring for, hvordan det vil påvirke vores landbrugsbedrifter, når de kommer til at skulle generationsskifte, og vi står over for rigtig mange virksomheder, der skal generationsskifte.
Hvad er deres muligheder?
For der er et stort finansieringsbehov hos dem.
Hvad gør ministeren sig af tanker om de udfordringer, som de står over for?
Der hjælper det jo ikke, at man bare får mere uddannelse.
Der er et finansieringsbehov.
Morten Bødskov (S), 2019-10-09:
Jeg tror som sagt ikke, at en ordning, som landbruget jo vil se er bedre end den, der var i 2015, er en ordning, som vil vække den største bekymring, hvis man taler om et generationsskifte, der ligger 10, 15 eller måske 20 år ude i fremtiden.
Det tror jeg ikke.
Lytter man til Det Økonomiske Råd, er Det Økonomiske Råd jo også uenige, for så vidt angår, hvordan det her skaber vækst – og det forstår jeg også er noget af det, det handler om.
Regeringens holdning er altså den, at vi ikke synes, at de her penge skal bruges på især nogle af landets rigeste, men at det er langt bedre for dansk økonomi og også for Dansk Landbrug, at vi sikrer gode rammevilkår og dermed bl.a. investerer mere i ungdomsuddannelser.
Marie Bjerre (V), 2019-10-09:
Jeg synes, det er glædeligt, at regeringen vil investere mere i uddannelse, men det er jo sådan set ikke det, jeg spørger til.
Jeg spørger til, hvordan ministeren mener at den her tredobling af skatten på generationsskifte vil påvirke vores landbrugsbedrifter.
Morten Bødskov (S), 2019-10-09:
Tak for det, formand.
Det er klart, at dele af landbruget står over for andre udfordringer, tror jeg retfærdigvis også skal siges, men det kan man jo spørge den efterfølgende minister om.
Det, jeg tror er vigtigt også at have øje for her, er, at der er mange andre ting, som gør, at et generationsskifte kan komme på tale.
Jeg deler ikke vurderingen af, at det her er, om man vil, den største udfordring, når man ser det i et 10-15-årsperspektiv.
Der tror jeg, at det handler om de generelle rammebetingelser for dansk erhvervsliv.
Det handler om, hvordan vi sikrer en stabil udvikling, også for landbruget og for den vækst, som landbruget er med til at bidrage til.
Det handler om, hvordan man bruger pengene – nemlig ikke på skattelettelser til de allerrigeste, men på unges uddannelse.
Erling Bonnesen (V), 2019-10-09:
Så er det netop lige nøjagtig vigtigt, at man også har helhedsperspektivet med.
Jeg har fuld forståelse for, at ressortområder er delt ud på flere ministerier.
Det kan være fødevareområdet, det kan være miljøområdet, det kan være klimaområdet, det kan være andre områder.
Men man skal have et blik for, at der ikke foretages noget i andre ministerier, som, om jeg så må sige, så saboterer de her visioner, som vi et eller andet sted heldigvis et langt stykke ad vejen deler.
Nu noterede jeg mig også lige, at fødevareministeren jo selv sagde, at miljøregulering også er en ting, der spiller meget ind her.
Det tager vi også ved en senere lejlighed.
Men jeg har i hvert fald bare en opfordring til – og kan forhåbentlig få en bekræftelse på det – en slags helhedsorientering.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-10-09:
Jamen jeg er glad for, at ministeren også mener, at det frie valg er vigtigt, og at det er noget, der skal værdsættes.
Men det får mig alligevel til at spørge, om det bliver de samme krav, der er til det frie valg, både hvis man er kommunalt ansat og privat ansat.
Bliver det de samme regler, som ministeren vil komme til at stille op?
Magnus Heunicke (S), 2019-10-09:
Så lad mig slå fast en gang til: Regeringen går ind for det frie valg for vores ældre.
Det er med til at give de ældre medbestemmelse.
Spørger man de ældre selv, gør man sig den ulejlighed at være rundt og tale med dem, eller læser man statistikkerne, der er lavet ud fra spørgeskemasvarene, jamen så er der en høj grad af tilfredshed.
Det forstår man jo godt.
Det giver jo rigtig, rigtig god mening.
Men vi mener også, at der skal være mere plads til medarbejdernes faglighed og vurdering.
Derfor er det, at vi vil kigge på hele området, herunder også, hvordan man organiserer systemerne bag det frie valg.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-10-09:
Nu mener jeg jo, det er sundt, at vores ældre kan vælge frit, og det er ikke os, der skal anfægte det frie valg.
Så jeg vil egentlig bare have klarhed over, hvordan det kan være, at det frie valg skaber bureaukrati, for jeg føler, at det er det, jeg hører ministeren sige.
Derfor spørger jeg lige igen: Mener ministeren, at borgerens serviceniveau kan beskrives konkret, hvis opgaven udføres af en privat leverandør; hvordan skal borgeren så kunne vide, om vedkommende reelt får den service, som kommunalbestyrelsen mener at borgeren i kommunen skal have, hvis kommunen har defineret serviceniveauet for kommunens borgere?
Magnus Heunicke (S), 2019-10-09:
Tak for det.
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at det er vigtigt for mig, det er vigtigt for regeringen, og jeg er helt sikker på, at det er vigtigt for hele Folketinget, at ældre borgere modtager en værdig ældrepleje med en høj grad af selvbestemmelse.
Jeg har set eksempler fra fagforeningen FOA på en medarbejders dag.
Den er planlagt så tæt, at der ikke er plads til uforudsete opgaver, og der er eksempler på, hvor meget der skal registreres.
Når jeg ser de eksempler, kan jeg ikke lade være med at tænke på, om vi har fundet den rigtige balance, som tingene er i dag.
Balancen skal for mig at se på den ene side sikre, at de ældre får den hjælp, de skal have og helt klart har krav på, men på den anden også sikre, at der er plads til social- og sundhedsmedarbejderens faglighed og vurdering
Der skal være tid, der skal være omsorg.
Lad mig slå fast her, at det overhovedet ikke for mig at se er et spørgsmål om, hvem der konkret støvsuger hos den ældre, altså hvor vedkommende er ansat.
Det er et spørgsmål om de bagvedliggende rammer for vores ældrepleje, og det gælder alle dele, herunder naturligvis også, hvordan man organiserer det frie valg.
Den måde, man har organiseret alle dele på, også det frie valg, har nok medført for meget bureaukrati, for mange dokumentationskrav i den enkelte kommune.
Så hvis rammerne for ældreplejen og det frie valg i dag er med til at skabe en oplevelse af minuttyranni, jamen så er vi altså, mener jeg, nødt til at se på, om vi har de rigtige rammer.
Derfor vil vi kigge bredt på de krav og regler og procedurer, som vi i Folketinget, men også kommunerne selv har formuleret.
Det tror jeg vil være til gavn for både borgerne og medarbejderne.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-10-09:
Vil ministeren forklare, hvordan borgernes frie valg fører til mere bureaukrati, når man skal beskrive en konkret opgave, end hvis det alene er en offentligt ansat hjemmehjælper/sosu-assistent, der skal udføre den praktiske hjælp for den ældre medborger?
Mogens Jensen (S), 2019-10-09:
Jeg vil give en kvittering for det.
Det har jeg ikke til hensigt.
Det glæder jeg mig til at samarbejde om.
Erling Bonnesen (V), 2019-10-09:
Det er jo mange gange sådan, at onsdagsspørgsmål bliver udråbt til at være noget med, hvordan man kan drille hinanden lidt, men jeg synes i hvert fald, at den her runde, vi har haft her og nu, er meget positiv, og jeg vil huske at have den i baghovedet, når vi forhåbentlig bliver inviteret til en række gode drøftelser på de her forskellige områder.
Mogens Jensen (S), 2019-10-09:
Jamen vi går helhedsorienteret til opgaven fra regeringens side, selvfølgelig gør vi det.
Og som det vil være spørgeren bekendt, er vi også klar over, at der er økonomiske udfordringer for landbruget.
Der er der jo nu nedsat en ekspertgruppe, der skal prøve at komme med forslag til, hvad vi gør langsigtet i forhold til også at sikre landbruget en god økonomisk fremtid – selvfølgelig også med henblik på, at nye unge landmænd kan udvikle landbruget yderligere.