runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Samira Nawa (RV), 2025-05-08:
Er det ikke noget, som man er nysgerrig på at se på?
For som jeg forstår det på fru Dina Raabjerg, føler man sig holdt lidt hen, fordi man som parti og som ordfører ikke er fuldt oplyst om det, som ministeren og regeringen er oplyst om, nemlig at internationalt adopterede har været omfattet af lovgivningen fra start af.
Så er man ikke fra konservativ side nysgerrig på at undersøge, hvad det er for en juridisk vurdering, der har ændret sig, siden internationalt adopterede i første omgang skulle være omfattet af loven og nu ikke er det?
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-08:
Nej, det har hun ikke.
Samira Nawa (RV), 2025-05-08:
Det tog jo lang tid for ministeren at sige, at internationalt adopterede skulle undtages fra den her lovgivning, og det var, fordi ministeren i lang tid var på banen med argumenter om, at man ikke måtte forskelsbehandle.
Altså, der lå ligesom en juridisk begrundelse til grund for, at internationalt adopterede i første omgang var omfattet af loven.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-08:
Det kunne fru Dina Raabjerg sikkert gerne.
Hun har selv lavet en lang liste, og jeg ved, at Justitsministeriet kigger på, hvor mange af dem vi ønsker at få undtaget, det også muligt at undtage.
Karsten Hønge (SF), 2025-05-08:
Vi må i hvert fald i fællesskab konstatere, at både undtagelserne og undskyldningerne var noget, der var lang tid undervejs.
Det var ikke noget, man i ministeriet eller ministeren var indstillet på.
Først efter et massivt pres fra de berørte familier er der kommet bevægelse i Beskæftigelsesministeriet og i beskæftigelsesministeren.
Men kunne fru Dina Raabjerg lige her måske antyde, hvilke andre grupper der skal undtages?
Men hvad med nogle af de andre mennesker, som vi har talt om?
Kunne fru Dina Raabjerg nævne nogle andre grupper, som skulle undtages?
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-08:
Jeg har jo kritiseret, som jeg har gjort, og har også deltaget i det samråd, som jeg har gjort.
Og jeg har involveret mig i processen om at få skabt et nyt lovgrundlag for at sikre, at de internationalt adopterede bliver ligestillet med børn, der er født her i landet.
Men der er jo ingen tvivl om, at jeg synes, det er kritisabelt, at vi overhovedet står i den her situation.
Det er ikke rimeligt, at der har ligget nogle vejledninger parallelt med en lovproces, hvor det tydeligt er fremgået, og så har Folketinget ikke vidst det.
Det synes jeg ikke er i orden.
Karsten Hønge (SF), 2025-05-08:
Jeg må sige til fru Dina Raabjerg, at beskæftigelsesministeren bestemt ikke bare tog sagen sådan med det samme.
Det var først om formiddagen, onsdag den 26. februar, at ministeren endelig meddelte, at de internationalt adopterede ikke skulle være omfattet af det.
Så det tog sin tid, både med den beslutning og især undskyldningen.
Det var en fødsel, hvor der skulle bruges tang.
Jeg står her med et interview med fru Dina Raabjerg i Politiken fra den 28. februar, hvor fru Dina Raabjerg siger: Men intet sted i høringssvarene og lovforslaget bliver der nævnt noget om adopterede børn.
Vi har ikke haft en chance for at vide, at de ville blive ramt.
Det er så langt ude.
Det kan jeg fuldstændig give fru Dina Raabjerg er ret i.
Men hvordan vil fru Dina Raabjerg balancere mellem at sige, at det er en fejl, og så ministeren, der siger, at det er noget, vi har vidst hele tiden?
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-05-08:
Jeg tror ikke, jeg sagde fejl konkret.
Jeg sagde, at generelt er jeg ikke tilhænger af dyrkelse af nulfejlskulturen.
Der sker fejl og ting, man ville ønske ikke var sket.
Det afgørende er, hvordan man griber det.
Men jeg kan sagtens sige til hr. Karsten Hønge, at dem, hr. Karsten Hønge nævner her, bestemt af nogle, der også har Moderaternes opmærksomhed.
Karsten Hønge (SF), 2025-05-08:
Så skal vi altså igennem processen igen om et stykke tid.
Nu siger fru Nanna W. Gotfredsen: Det var en fejl, og vi undskylder, selv om vi har vidst det hele tiden.
I forhold til børn født af danske diplomater eller andre udsendt af Danmark, og det kan jo også være folk, der er udsendt af Folkekirkens Nødhjælp, af Røde Kors eller af andre, er det så virkelig så vanskeligt for fru Nanna W. Gotfredsen at sige, at de børn selvfølgelig ikke skal omfattes af lavere sociale ydelser, og at de selvfølgelig er danskere på lige fod med alle andre?
Jeg må igen lige minde om, at formanden for Moderaterne er landets udenrigsminister.
Man er åbenbart i tvivl om, hvorvidt de her børn skal undtages eller hvad?
Charlotte Munch (DD), 2025-05-08:
Den fejl, jeg anerkender, er den, vi står og behandler i dag, altså vedrørende de adopterede.
De andre vil jeg ikke anerkende nu.
Det var det, jeg prøvede at sige, da jeg henviste til min kollega, Kim Valentin, om, hvad der skal undersøges, og hvad der juridisk kan lade sig gøre, og om det overhovedet er grupper, vi kan tage med, og sådan nogle forskellige ting.
Så er vi selvfølgelig også nogle aftalepartier, der skal blive enige, og respekt for det.
Sådan skal det også være.
Men det er da klart, at det da ikke nytter noget, at man laver en fejl og en fejl og en fejl.
Nu må det laves ordentligt.
Derfor synes jeg også, det er vigtigt, at vi tager den tid, det skal tage, også selv om det ikke er super sjovt at være dem, der skal stå og vente.
Karsten Hønge (SF), 2025-05-08:
Jeg skal forstå det rigtigt: Man har begået en fejl, selv om man hele tiden har vidst, at det var en fejl, og det har ministeren sagt.
Nu begår man altså en fejl over for nogle andre.
Hvor lang tid skal de så holdes på stegepanden?
Så hvornår får vi rettet op på det?
Eller er det også bare sådan en fejl, hvor vi skal afvente – om et eller andet stykke tid, når de her mennesker kommer i klemme – at de her forligspartier tager sig sammen til at få rettet op på en fejlagtig lovgivning?
Charlotte Munch (DD), 2025-05-08:
Men hvad angår, hvad der sker, må jeg læne mig op ad, hvad min kollega, hr. Kim Valentin, sagde for ganske kort tid siden, nemlig at de her grupper, som kan risikere at havne i en utilsigtet gruppe med hensyn til arbejdspligten, foreløbig skal undersøges.
Så det må vi tage, når vi når dertil.
Det handlede først og fremmest om at få det her lovforslag igennem, for det var det, der kunne lade sig gøre her og nu, og det var det, jeg syntes var vigtigt at gøre, når man kan gøre det så hurtigt som muligt.
Karsten Hønge (SF), 2025-05-08:
Vi er opmærksomme på, at Danmarksdemokraterne aldrig lader en chance gå fra sig for, at man kan komme til at tale lidt ondt om mennesker med etnisk minoritets-baggrund.
Det har også været hele kommunikationen omkring det her lovforslag, at man ønskede – ganske vist på en ekstremt dyr måde, hvor prisen er oppe i 0,5 mio. kr. for hver enkelt, man får i arbejde, helt ineffektivt – en stærk symbolværdi i det.
Men når jeg nu netop taler til en ordfører fra Danmarks demokraterne, hvordan har fru Charlotte Munch det så med Vibeke Würtz Jürgensen, der til DR Syd fortæller, at hun tilhører det danske mindretal i Tyskland, hun er en form for talsmand for de her borgere, og de bliver også ramt af det.
Vibeke her siger: »Det er så ekskluderende.
Det er at trampe på nogle følelser, der ligger dybt indeni.
Det er som at sige, at jeg er andenrangsborger ...«.
Det siger denne nationalt orienterede danskere i Tyskland.
Er det virkelig meningen, at de skal omfattes af den her lov?
Charlotte Munch (DD), 2025-05-08:
Tak for ordet.
Jeg vil gøre det ganske kort.
I Danmarksdemokraterne er vi glade for, at ministeriet har lyttet, og at vi i dag står med et lovforslag, der vil undtage adopterede fra beskæftigelseskravet og arbejdspligten i kontanthjælpssystemet.
Det har aldrig været vores intention, da vi indgik aftalen om indførelse af arbejdspligten tilbage i efteråret 2023, at denne arbejdsgruppe skulle omfatte adopterede danskere.
Jeg er ærgerlig over, at ministeriet ikke sørgede for, at dette blev en større del af forhandlingerne om arbejdspligten, for formålet med arbejdspligten er at få de mange ikkevestlige indvandrere i Danmark, som ikke bidrager tilstrækkeligt til fællesskabet, op af sofaen og ud på arbejdsmarkedet.
Det er vi heldigvis alle i aftalepartierne enige om.
Derfor støtter vi dette lovforslag, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen, hvor vi kan arbejde videre med forslaget og vurdere, om der også skulle være andre grupper, der utilsigtet er blevet omfattet af lovgivningen på området.
Til alle jer danskere, der er adopteret, vil jeg give en stor undskyldning fra os i Danmarksdemokraterne.
Kim Valentin (V), 2025-05-08:
Tak for det.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-08:
Tusind tak for at modtage spørgsmålet på den måde her.
I processen og i hele høringsprocessen omkring lovforslaget har adoptionsorganisationerne jo været høringsparter, og de har ikke reageret, for de og deres medlemmer har jo aldrig set sig selv som indrejst.
Så jeg vil bare kvittere for den reaktion, der var her.
Victoria Velasquez (EL), 2025-05-08:
Jeg håber, at Danmarksdemokraterne kommer til at støtte de ændringsforslag, som vi kommer til at stille, for det tror jeg virkelig er vigtigt, for at folk ikke kommer til at opleve, at et flertal i Folketinget ser dem som andenrangsborgere.
Nogle af dem, som er enormt frustrerede over love som den her, er seniorerne på vores arbejdsmarked, for de jobs, folk bliver sendt ud i, f.eks. at skulle gøre rent eller skulle ordne nogle af de ting, som jo før blev gjort af specialarbejdere på overenskomstmæssige vilkår, eller som flere af FOA's medlemmer har gjort, skaber en fortrængning, og rigtig, rigtig mange af dem oplever, at arbejdsgiverne simpelt hen ikke indkalder dem til samtale eller ikke ansætter dem, og nogle af de stillinger, som nogle af dem faktisk havde set sig selv få, laver man så op til nyttejob, hvor folk får 40 kr. i timen for det.
Så hvad tænker Danmarksdemokraterne man kan gøre for ikke at skabe den her fortrængning, der går ud over seniorerne?
Charlotte Munch (DD), 2025-05-08:
Nu har jeg selv i sidste periode siddet i arbejdsmarkedsudvalget i en kommune, og det her handler jo ikke om at tage jobs fra andre.
Det her handler om nyttejobs, altså nogle af de ting, der ikke bliver gjort.
Så trods ordførerens indikation af, at det er noget, der bliver gjort, kan jeg bare fortælle, at det er det ikke.
Det kan f.eks. være rengøring af ribberne i en gymnastiksal, som måske er noget, der ikke er tid til at få gjort i løbet af året.
Det synes jeg sådan set glimrende.
Nyttejobs er det, der skal til, og jeg synes, det er så fint, at man er en del af en arbejdspligt, altså at man bidrager til det samfund, man rejser til.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-05-08:
Spørgeren bruger begrebet diplomatbørn.
Det bryder jeg mig meget lidt om.
Under alle omstændigheder foregår det.
Der er også undersøgelser af de juridiske rammer og implikationer, og hvad der ellers er, og det foregår jo, som andre har sagt før mig, med aftalepartierne.
Så det kommer der svar på, håber jeg, under behandlingen af det her forslag.
Karsten Hønge (SF), 2025-05-08:
Man siger, det er en fejl, og ministeren siger, at man har vidst det hele tiden.
Men man kan vel ikke sige begge dele, fru Nanna W. Gotfredsen?
Formanden for Moderaterne er jo landets udenrigsminister, og det, jeg egentlig vil spørge om, er, om fru Nanna W. Gotfredsen mener, at det ville være rimeligt, at børn af vores diplomater, som den danske stat har sendt til udlandet, skal omfattes af arbejdspligt og lavere sociale ydelser.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-05-08:
Tak for ordet, formand.
Nogle gange sker der jo fejl, helt beklagelige fejl, forfærdelige fejl, alle mulige fejl, og jeg står personligt et sted, hvor dyrkelsen af nulfejlskulturen er håbløs.
Væsentligst må det være, om man får rettet op på det.
Jeg er og vi er i Moderaterne alle virkelig kede af det, og vi undskylder og gør ved.
Samtidig må jeg også sige, at jeg stadig føler mig som en lidt ny.
Jeg var ikke beskæftigelsesordfører endnu, da diskussionen startede, og jeg føler mig stadig lidt ny, og jeg kan høre på debatten, at I har meget historik med hinanden, og jeg vil se at få læst mere op.
Adopterede skulle selvfølgelig fra starten, for det er I, sidestilles med os andre, som så lige er født i Danmark, når det kommer til disse spørgsmål.
Jeg ser frem til det videre arbejde, og jeg benytter anledningen til at sige undskyld nok engang.
Moderaterne bakker op om forslaget.
Tak for ordet.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-05-08:
Mange tak.
Der har været et gennemgående ord fra de tidligere talere, nemlig undskyld.
Det er det eneste rigtige ord, der har været sagt i dag, og så har der været en masse gentagelser af alt muligt pladder om arbejdspligten.
Uanset hvor mange gange jeg hører ordførere stå heroppe og forsvare den, giver den bare ikke mening.
Kommer man hertil udefra, skal man bidrage.
Ja, det kan man sagtens uden at lave en arbejdspligt.
For man skal for det første betale mange bureaukratiske kroner og arbejdskraft til at holde den kørende, og for det andet formodes den ifølge egne beregninger ikke engang at virke.
Så har man lavet den, fordi der er nogle, der har et integrationsbehov, og det er da også helt fair, og det er der jo mange der har.
De er bare ikke adopterede.
Nu er jeg ikke selv adopteret, men hvis man snakker med nogen, der er adopteret, så er der rigtig mange, der på den ene eller anden måde har følelser i klemme om, hvor de hører til, hvor de kommer fra, og hvem de er, og det her har ramt lige ind i de følelser, og det har gjort ondt.
Vi er Liberal Alliance ikke med i aftalen om arbejdspligten, så derfor er det meget nemt for mig at sige, at vi bakker op om det her, og at vi også vil bakke op i forhold til alle de andre grupper, man vil undtage.
For vi vil gerne undtage alle fra arbejdspligten og have det som en konkret og individuel vurdering.
Men det skal dog siges, at Liberal Alliance har sin del af ansvaret her, da vi stod bag aftalen fra 2018, hvor man lavede den her målgruppe.
Der var så ikke det samme behov, så man lavede arbejdspligten, og derfor indgår vi også i et samarbejde om at få rettet op på det her, så det rammer den målgruppe, det skal ramme.
Ja, og det var så første generation fra mit parti, men jeg har så fornøjelsen af at arbejde videre med det, og derfor ser vi også frem til den videre behandling i forhold til at lave ændringsforslag, så vi i hvert fald kan sikre, at den, når den nu engang skal være der, også er til mindst mulig gene.
Tak for ordet.
Charlotte Munch (DD), 2025-05-08:
Først vil jeg sige, at jeg tror, det skal ses lidt i det lys, at nogle kommuner, sådan som jeg husker det, meldte ud, at de ikke havde de her nyttejobs.
Jeg tror, at nogle af de kommuner måske skal se lidt indad, for jeg tror faktisk, at rigtig mange har dem, hvis de virkelig kigger grundigt efter.
Så nævner ordføreren noget om et rigtigt arbejde.
Så slipper man for 40 kr. i timen og et nyttejob.
Victoria Velasquez (EL), 2025-05-08:
Derfor ville det give mening, at man gav dem et rigtigt arbejde i stedet for sådan et udnyttejob.
Men jeg er ikke helt sikker på, at det er den opdaterede information, som kom fra ordføreren, for der blev jo ændret i loven omkring nyttejob af ministeren, så man netop kunne udvide det, i forhold til hvad for nogle jobs det var.
Så har jeg spurgt ind til, hvad det er for nogle jobs, og det svar, der kom tilbage, var, at det er jobs, der i dag eksisterer på overenskomstmæssige vilkår.
Det er også derfor, at fagforeninger på stribe har kritiseret netop den her lov for at fortrænge.
Så skaber det ikke nogle problemer, sådan som ordføreren ser det, i forhold til seniorer, der har svært ved at få en fod indenfor på arbejdsmarkedet, at vi fortrænger flere jobs?
Kim Valentin (V), 2025-05-08:
Der er i hvert fald brug for, at vi har noget refleksion over den proces, vi havde, for det kommer vi jo tilbage til i andre sammenhænge, og det kan sagtens være, at den proces, som ordføreren foreslår, ville have været bedre.
Det er noget, vi skal tænke over, så derfor synes jeg, det er et godt forslag, at man eventuelt tager det ind til bordet på et meget tidligt tidspunkt og får drøftet nogle af de her mere definitoriske ting, f.eks. hvad en indrejst er.
Det blev der ikke rigtig sat spørgsmålstegn ved, fordi det jo er et princip, vi har haft siden 2018; hvad en indrejst er, lå ligesom under hele lovgivningen.
Det er en forklaring, men det er ikke en undskyldning, og det er derfor, jeg siger: Det her er beklageligt.
Det er noget, vi ikke skal gøre.
Det er derfor, at jeg har undskyldt, og det er derfor, jeg gentager den undskyldning her.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-05-08:
Tak for det.
Først og fremmest handler det lovforslag, vi står med her, ikke om arbejdspligt; det handler om det skærpede beskæftigelseskrav.
Og sådan som jeg hører spørgsmålet om lovforslaget, handler det om en anden lov, men med formandens tilladelse vil jeg da alligevel godt forsøge at svare.
Det mener jeg er et ret grundlæggende princip, og det mener jeg i det hele taget, når vi taler om beskæftigelsesindsatsen.
Det er også mit svar på det spørgsmål.
Victoria Velasquez (EL), 2025-05-08:
Jeg synes jo, det er meget spændende, hvad der kommer til at ske videre herfra, fordi regeringen ikke har flertal i udvalget.
Men der er noget, som jeg tænker vi er enige om – og det vil jeg gerne have ministeren til at bekræfte – og det kommer jeg med nu.
Kan ministeren bekræfte, at beskæftigelsesrettede tiltag som arbejdspligten ikke må forværre borgerens tilstand?
Kan ministeren bekræfte, at kommunerne efter gældende ret ikke har hjemmel til at betinge tilkendelse af førtidspension af deltagelse i arbejdsprøvning eller arbejdspligt i tilfælde, hvor det på baggrund af en lægefaglig vurdering er dokumenteret, at en sådan indsats medfører en nærliggende risiko for forværring af borgerens helbredstilstand?
Er ministeren enig i og kan bekræfte, at afviser en person at modtage behandling foretaget af en læge i form af operation eller lægeordineret medicin eller lægebehandling af tilsvarende indgribende karakter, kan det ikke tillægges betydning ved vurdering af personens ret til seniorpension eller førtidspension, jf. lov om social pension, § 18 a?
Er ministeren enig i, at lignende bør gøre sig gældende få arbejdspligten, hvis det kan indebære en risiko for forværring af borgerens tilstand?
Og sluttelig, er ministeren enig i vurderingen af, at hvis det på grund af særlige forhold er helt åbenbart, at den pågældendes arbejdsevne ikke kan forbedres ved deltagelse i arbejdspligt efter pensionslovens paragraffen, indebærer det, at der kan tilkendes førtidspension alene på baggrund af sagens lægelige akter?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-05-08:
I betragtning af hvor mange års erfaring, der alligevel er med at stå i den her sal, er vi gode til tiltaleformerne i dag.
Jeg mener grundlæggende, at det er et fair princip, at der er optjening i vores velfærdssamfund, mest af alt, hvis man kommer hertil fra udlandet, kommer til Danmark og beder det danske velfærdssamfund om at forsørge en.
Så har vi jo en fælles tilgang om, at det vil vi gerne.
Fra dag et vil vi gerne forsørge dig og din familie; vi vil gerne hjælpe dig; du får sundhedsbehandling, du får uddannelse, du får forsørgelse; men du starter lavere.
Jeg mener, at det er det grundliggende princip.
For det første vil jeg sige i forhold til den der meget store gruppe, der har rejst rundt i verden og været udrejst i en årrække eller er kommet hertil fra udlandet, fordi man er født i et andet land, og dermed starter på en lavere sats i vores kontanthjælpssystem, at man stadig får ja til kontanthjælp, hvis man er berettiget til det.
Man kan blive forsørget i vores land, men man starter lavere.
Den form for værn synes jeg er fornuftigt at have i vores velfærdssamfund, men det gælder altså allerede i dag, og den her gruppe er defineret tilbage i 2018 og har gjaldt siden.
I forhold til det andet spørgsmål vil jeg sige: Ja.
Vi har skullet skynde os med det her lovforslag, for at det når at være med og kan træde i kraft, inden loven træder i kraft den 1. juli.
Det kommer også til at gælde for de øvrige undtagelser, der kommer ind som et ændringsforslag til det her lovforslag, inden der skal stemmes om det.
Undskyld, formand.
Karsten Hønge (SF), 2025-05-08:
Som jeg forstod klummen fra Sara Vergo og Michael Bang Petersen, handlede det mere om, at det var dem, der potentielt ville kunne blive omfattet – ikke at de er omfattet af kontanthjælpen nu, for det ville der kun være en lille del af dem der ville være.
Men potentielt ville der være den her store befolkningsgruppe, som enten har været i udlandet i en periode som hr. Stinus Lindgreen, eller som på anden vis har været ude og er vendt tilbage igen eller er født i udlandet.
Så det er en blandet gruppe.
Men jeg følger da opfordringen fra ministeren til at få skriftligt spurgt ind til det, for det gør bare, at loven står i et helt andet lys, hvis vi her taler om så kæmpestor en gruppe.
Til sidst skal jeg bare lige have bekræftet, at inden loven træder i kraft den 1. juli i år, har ministeren fremlagt forslag til, hvilke andre grupper der kan undtages.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-05-08:
Jeg kan i hvert fald ikke genkende det der tal.
Det handler om, at der er meget få i den målgruppe, som den kronik omtaler, som er på kontanthjælp, eller som overhovedet er berettiget til kontanthjælp.
Det er en helt anden sag.
Jeg tænker, at hvis man gerne vil have et skøn, er det en rigtig god idé at henvende sig på skrift, og så skal jeg nok svare på skrift i forhold til de beregninger, der ligger nede i det her.
Jeg kan også, i forhold til hvor lang tid man skal vente, sige, at det har været gældende lov, at den her målgruppe har fandtes i vores land siden 2018.
Jeg har været meget ærlig om, med den debat, der så er opstået i indeværende år, at de adopterede, jeg har haft mulighed for at tale med, har gjort meget indtryk.
Dermed står vi med det lovforslag i dag.
Jeg sagde, jeg ville lave den her lov om, inden jeg havde et juridisk grundlag at gøre det på.
De næste undtagelser, vi kommer med, kommer vi med i indeværende måned.
Nu har ordføreren gentagne gange spurgt, hvor lang tid vi skal vente – ja, det bliver i den her måned.
Og det handler om, at det kommer som ændringsforslag til det her lovforslag, når juraen er på plads.
Karsten Hønge (SF), 2025-05-08:
Jeg kan undre mig over, at det tog så lang tid, inden den kloge opdagede, at man kunne blive klogere, og det, jeg især undrer mig over nu her, er, at det åbenbart skal tage endnu længere tid at finde ud af det for andre mennesker, som også burde undtages.
Hvor lang tid skal de lige være på stegepanden?
En anden ting, som jeg sådan virkelig undrer mig over, er, hvordan man på en og samme tid kan sige, at det er en fejl, men at man har vidst det hele tiden.
Det er da en tilstand, kan man ikke er i stand til at være i.
Man kan da ikke både sige, at det var en fejl, og at man vidste det hele tiden.
Det, jeg lige præcis godt kunne tænke mig at få opklaret, er, hvor mange mennesker ministeren vil anslå at det her kommer til at omfatte.
Her tænker jeg igen på den kronik, som Sara Vergo og Michael Bang Petersen har skrevet, hvor de vurderer, at op mod 400.000 mennesker – eller op mod ½ million – kunne blive omfattet.
Hvor mange tror ministeren det kan være?
Samira Nawa (RV), 2025-05-08:
Ministeren er tidligere citeret for at sige: »Reglerne om arbejdspligt er skruet sammen på en måde, så der ikke sker forskelsbehandling.
Det ville være ulovligt.«
Mit spørgsmål er så, at det jo var ministerens oprindelige argument for, at internationalt adopterede var omfattet af arbejdspligten.
I dag, og heldigvis for det, undtager vi internationalt adopterede.
Kan man med den nye juridiske vurdering, som ministeren jo må have, også undtage øvrige grupper som f.eks. hr. Stinus Lindgreen og hans børn?
Og hvor mange grupper skal man undtage, for at man så kommer et sted hen, hvor der er tale om ulovlig forskelsbehandling, sådan som ministeren oprindeligt sagde?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-05-08:
Men det er jo faktisk ikke et ukendt princip, at vi har optjeningsregler på beskæftigelsesområdet.
Altså, vi har jo de her optjeningsprincipper.
Det synes jeg er fornuftigt at vi har.
Det vil jeg i hvert fald arbejde for at vi bliver ved med at have, for jeg tror, det betyder noget for, om vores samfundsmodel også kan være der i fremtiden, når vores grænser er så åbne, som de er.