runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-01-11:
Jeg tror udmærket godt, spørgeren kender den debatudsendelse, hvor jeg sagde det.
Og det, der var diskussionen, var, om vi skal diskriminere dem, der er her på asylgrundlag, på den måde, at vi siger, at dem, der er i arbejde, dem, der klarer sig godt i gymnasiet, skal have lov til at blive her, mens dem, der måske ikke gør det, ikke skal have lov til at blive her.
Der mener jeg grundlæggende, at når man er her som flygtning, er man udvalgt efter humanitære kriterier – hvem har behov for beskyttelse?
Og den dag, man ikke har det arbejde mere, kan man heller ikke være her.
Vi kommer ikke til at sidde og udvælge folk på flygtningeopholdstilladelse, alt efter hvordan de klarer sig i gymnasiet eller på arbejdsmarkedet.
Det mener jeg er en helt forkert måde at gå til det på.
Peter Kofod (DF), 2023-01-11:
Vil ministeren – med udgangspunkt i de seneste tal fra Sverige, hvorefter to tredjedele af de 5-19-årige i Malmø har indvandrerbaggrund – anerkende eller benægte, at der foregår en befolkningsudskiftning i Malmø, og tilkendegive, hvad ministeren synes om den befolkningsudvikling, der finder sted i Sverige og Malmø?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-01-11:
Jeg tror ikke, det er min opgave som minister i den danske regering at kommentere udviklingen i Sverige, men jeg kan i hvert fald sige, at regeringen vil føre en stram, ansvarlig og konsekvent udlændingepolitik, hvor hovedmålet er, at der er styr på det antal af flygtninge og indvandrere, der kommer til Danmark.
Vi skal selvfølgelig også stille krav til flygtninge og indvandrere, når de er i Danmark.
Folk skal bidrage til fællesskabet og være selvforsørgende.
Det gavner både vores fællesskab, men selvfølgelig også den enkelte.
Det er også afgørende, at man respekterer de grundlæggende værdier, som vores samfund bygger på.
Folkestyre, ligestilling, demokratisk børneopdragelse og alle de andre ting, som vi har skabt et velstående samfund ud af, insisterer vi selvfølgelig på at folk står på, men det er ikke min opgave som minister at vurdere, om et andet lands bestemte kommuner har oplevet en forkert demografisk udvikling.
Peter Kofod (DF), 2023-01-11:
Det her er det mest afgørende spørgsmål ikke bare for Danmark, men for hele den vestlige verden, for det er det spørgsmål, som fremtidige politikere ikke bare kan lave om med lovgivning.
Et flertal i det her Folketing vil altid kunne hæve skatten eller sænke den, lave om på vores uddannelser eller vores velfærdsstat eller anlægge nye veje eller rive de veje op igen – alt kan laves om.
Men lige præcis hvordan befolkningen er sammensat, hvem det er, vi giver statsborgerskab, vil have effekter i mange, mange generationer.
Når man ser på Sverige, må jeg bare sige, det løber mig koldt ned ad ryggen at se, hvad der foregår der, altså at høre en migrationsforsker tale om, at to tredjedele af børn og unge i svenske storbyer, her Malmø som eksempel, har indvandrerbaggrund.
Altså, det kommer til at forandre det svenske samfund radikalt ikke bare de kommende år, men i mange generationer – for altid.
Derfor forventer jeg selvfølgelig også, at regeringen mener noget om det.
Vi deler grænser med Sverige; det var indtil for nylig ministerens partifæller i Sverige, der sad i regering; der sidder en svensker som udlændingekommissær i Bruxelles og har enorm indflydelse på hele det område.
Så jeg forventer egentlig mere end en sang fra de varme lande om, at regeringen agter at føre en fast og fair udlændingepolitik.
Jeg tror, de fleste danskere vil sige: Fast og fair lyder da fint.
Men det her spørgsmål er simpelt hen for vigtigt til, at der bliver talt udenom, så jeg vil gerne igen bede ministeren om at besvare mit spørgsmål og måske besvare det lidt mere uddybende end under den første besvarelse.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-01-11:
Hvis man tager den gruppe af syriske kvinder, der er, har vi jo desværre set, at der er meget, meget få af dem, som er i arbejde.
Der synes jeg da, at det, at man tager del i det danske arbejdsmarked, er et ret godt tegn på, at man ønsker at blive en del af vores kultur, hvor det jo er sådan, at både mor og far går på arbejde – det er det, der er normalt i Danmark.
Det synes jeg jo er et tegn på, at man er interesseret i det danske samfund.
Jeg tror som min forgænger og andre også, at det nogle gange kun tager 5 minutter at blive integreret i Danmark, og det er de 5 minutter, man bruger på at beslutte sig for, at man vil være en del af det her samfund.
Peter Skaarup (DD), 2023-01-11:
Jeg forstår ikke rigtig svaret her fra ministeren, for man siger, at man ikke vil ændre lovgivningen, men alligevel vil man gerne se på sagen og se på tingene, som ministeren siger.
Det, der for mig står tilbage, er et indtryk af, at Socialdemokratiet, Venstre og Moderaterne, som sidder i regering, i virkeligheden gerne vil lempe udlændingepolitikken på et centralt område, som i hvert fald et stort flertal i Folketinget har stået bag igennem en del år, nemlig hjemsendelsespolitikken.
Altså, når man kommer til Danmark som flygtning, skal man tage tilbage til ens hjemland, når der er mulighed for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren om noget helt konkret.
Men vi er helt inde i kernen af dansk udlændingepolitik: Når man er her som flygtning, så er man her midlertidigt.
Og det gælder uanset, om man er ledig, i arbejde, under uddannelse eller pensioneret, for alle er lige for loven.«
Hvordan hænger det, som ministeren her har sagt i valgkampen, sammen med det regeringsgrundlag, der jo altså åbner for, at man vil give opholdstilladelse til folk, der ellers skulle sendes hjem?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-01-11:
Svaret er: Nej, det er ministeren ikke enig i.
Vi vil heller ikke ændre reglerne for, hvornår der skal ske inddragelse eller nægtelse af forlængelse af opholdstilladelse til flygtninge.
Samtidig mener vi, at det er fornuftigt at justere lovgivningen, hvis den ikke fungerer hensigtsmæssigt, og vi har jo i den seneste tid set en del eksempler på, at udlændinge har mistet deres opholdstilladelse, til trods for at de var i gang med at uddanne sig inden for områder, som vi lige nu står og mangler arbejdskraft inden for i Danmark, eksempelvis sundhedssektoren.
Det synes vi ikke er hensigtsmæssigt, og derfor ønsker vi at give fortsat ophold til visse udlændinge på den måde, fordi de har vist, at de er interesseret i at være en del af det danske samfund.
Tak for ordet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-01-11:
Mener ministeren, at Kirkeministeriets håndtering af krænkelsessagen om den nu tidligere sognepræst fra Christians Kirke i København har været tilfredsstillende i forhold til de kvinder, der klagede over sognepræstens adfærd, set i lyset af fælleserklæringen fra biskopperne og Landsforeningen af Menighedsråd om håndtering af seksuelle krænkelser i folkekirken?
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-11:
Det er korrekt, at det ikke er en straffesag, der har været rejst her.
Det har været en sag for tilsynet med det.
Derfor har man ikke haft den samme adgang til politiets oplysninger som ellers.
I kommissoriet står der, at det var en indberetningsordning, som man lavede, og det vil sige, at man ikke havde den anden råderet i det kommissorium, der blev lavet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-01-11:
Men som jeg har forstået det, har der i hvert fald for nogle af de her ofres vedkommende været kontakter til politiet.
Mener ministeren, at selskabet bag advokatundersøgelsen så burde have kontaktet politiet for at finde frem til identiteten på de pågældende ofre?
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-11:
De pågældende ofre har ikke selv henvendt sig.
Berlingske har ikke offentliggjort identiteterne på de pågældende, og det er svært at række ud til nogen, man ikke ved hvem er.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-01-11:
Nu har jeg jo som retspolitisk ordfører beskæftiget mig rigtig meget med ofre for voldtægt, og jeg ved, at en af de psykiske bivirkninger, der er ved det, er, at nogle i hvert fald bliver meget usikre på, hvad det er, de har oplevet og trækker sig, ikke anmelder.
Derfor synes jeg godt, at det kunne give anledning til, når man nu ved, at der har været de her ofre, at man så rækker ud efter dem i stedet for at oprette en ordning, hvor man selv kan melde sig.
Mener ministeren ikke, at ministeriet eller dem, der lavede advokatundersøgelsen, skulle have rakt mere ud til ofrene i stedet for bare at sige: Vi har lige det her, hvor I selv kan melde jer?
Det lyder ikke, som om man sådan aktivt har haft lysten til at gå direkte til ofrene.
Så mener ministeren ikke, at man burde have rakt ud efter de pågældende ofre?
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-11:
Jeg forstår godt bekymringen.
Men ingen af de krænkede har henvendt sig til advokatfirmaet, uanset at det fra begyndelsen er gjort klart, at man også kunne henvende sig anonymt.
Berlingskes artikler har hverken nævnt den eller de krænkedes identitet, og selv hvis identiteten skulle have været kendt, har hverken Kirkeministeriet eller advokatfirmaet mulighed for at pålægge private at afgive forklaringer, hvis de ikke selv måtte ønske det.
Det stiller sig lidt anderledes med den præst, der ifølge medieomtalen foretog politianmeldelsen af den pågældende medarbejder i 2014.
Præstens identitet er kendt, men jeg forstår på Berlingskes artikel, at heller ikke præsten har anvendt advokatfirmaets indberetningsordning og derfor ikke er blevet indbudt til et opfølgende interview, selv om præsten har haft præcis samme åbne adgang til indberetningsordningen som alle andre.
At præsten ikke har kontaktet advokatfirmaet, er med andre ord præstens eget valg, og det er under alle omstændigheder ikke ensbetydende med, at præsten ikke har fået muligheden for at bidrage til sagens oplysning på anden vis.
Samlet set har advokatfirmaet leveret det arbejde, som det er blevet bedt om, og som har været muligt på grundlag af de henvendelser, som er kommet frem i indberetningsordningen.
Advokatrapporten indgår nu som et blandt flere elementer i den videre opfølgning.
Peter Hummelgaard (S), 2023-01-11:
Tak for ordet, og også tak til spørgeren for spørgsmålet.
Og lad mig med det samme slå fast, at hverken jeg eller regeringen ønsker, at formodede udenlandske kriminelle kommer til Danmark.
Det gælder selvfølgelig også formodede pirater.
Derfor besluttede min forgænger også at pålægge anklagemyndigheden at meddele tiltalefrafald til tre af de fire formodede pirater, som i efteråret 2021 blev taget til fange om bord på den danske fregat »Esbern Snare«.
Men som følge af de skader, den fjerde af de tilfangetagne formodede pirater havde pådraget sig i forbindelse med skudvekslingen med de danske soldater, var der ikke andre muligheder end at tage ham til Danmark.
Det har medført en række udgifter i forbindelse med bl.a. rejsen til Danmark og den efterfølgende straffesag mod den pågældende.
Det er udgifter, vi hellere havde været foruden.
Omvendt blev den daværende regering sammen med et bredt flertal i Folketinget, herunder også spørgerens parti, i maj 2021 enige om, at der skulle sendes et dansk bidrag til Guineabugten med henblik på piratbekæmpelse.
Derfor har det været nødvendigt for myndighederne at afholde en række udgifter i forbindelse med sagen som følge af de formodede piraters skud mod danske soldater.
Tak for ordet.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-11:
Jeg tror ikke, at jeg er den eneste i det her land, som har haft det indtryk, at nedslidte danskere, altså dem, der er blevet nedslidt af deres arbejde, var noget, der lå Socialdemokraterne på sinde.
Og hvad er det første, man gør, når man så danner en regering sammen med højrefløjen?
Det er at forringe vilkårene for den her gruppe.
Kan ministeren forstå, hvis der sidder nogen lønmodtagere derude og føler sig godt og grundigt snydt af Socialdemokratiet?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-11:
Jeg kan så klart bekræfte, at det stadig er en problemstilling, der i den grad optager Socialdemokratiet.
Victoria Velasquez (EL), 2023-01-11:
Tingene bliver blandet sammen.
Det her drejer sig om nogle, der er for syge til overhovedet at være på arbejdsmarkedet – for at tage tidligere beskæftigelsesminister hr. Peter Hummelgaards ord for det.
Vi havde også tidligere beskæftigelsesminister fru Mette Frederiksen , der sagde, at hun angrede den aftale, man havde lavet om førtidspension og fleksjob.
Det her er nogle af dem, som er så syge, at de ikke kan være på arbejdsmarkedet mere.
Så lad os lige fokusere på dem i stedet for at begynde at snakke om nogle andre.
Det er de her mennesker, man nu vil fratage 3 år af deres pensionsalder, og man vil sænke deres ydelse.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-11:
Jeg mener faktisk, at der er en stor ærlighed i det her – inklusive jo også, at for dem, der er på Arnepension, vil det her være en forbedring.
Og så er der nogle andre balancer, i forhold til at det, vi kender som seniorpensionen i dag, ikke vil være der i fremtiden.
Der vil være en anden indgang ind i Arnepensionen, som er en visitationsordning, og som vil se anderledes ud end det, vi kender som seniorpensionen i dag, bl.a. ved at være kortere.
Og det synes jeg at vi har et fælles ansvar for også fortsat at have.
Peter Skaarup (DD), 2023-01-11:
Mange tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Er ministeren enig i, at det er et opgør med hjemsendelsespolitikken, når det fremgår af regeringsgrundlaget, at den nye SVM-regering vil give opholdstilladelse til f.eks. unge kvinder fra Syrien, som har mistet deres opholdstilladelse, hvis de uddanner sig inden for områder, hvor der er mangel på arbejdskraft?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-01-11:
Der er ikke nogen, der taler udenom her.
Der er fuldstændig konsensus i den brede midte af det danske Folketing og også den danske befolkning om, at det er altafgørende, at vi har styr på, hvor mange der kommer til landet, og integrationen, og at der er mulighed for, at folk rent faktisk tager Danmark til sig, tager del i de vaner, som vi har, bliver en del af det liv, som vi lever, går på arbejde og ikke tager nogle værdier med sig, som har vist sig ikke at være særlig bæredygtige i de lande, de kommer fra.
Det er jo sådan, det er.
Og hvis man indretter vores land på samme måde som nogle af de lande, som folk kommer fra, så tror jeg ikke det bliver godt for det danske samfund.
Hvis man skal snakke om svensk flygtninge- og udlændingepolitik, er problemet måske det, at man i for lang tid i Sverige ikke har stået fast på – eller ikke har erkendt – at antallet har en stor betydning.
Peter Kofod (DF), 2023-01-11:
Det sidste er jeg enig i, og derfor vil jeg spørge ministeren: Når to tredjedele af børn og unge i et område har ikkevestlig baggrund eller i hvert fald udlændingebaggrund, er der så tale om befolkningsudskiftning – ja eller nej?
Jeppe Bruus (S), 2023-01-11:
Jeg er lidt usikker på det her fænomen med det rød-grønne flertal.
Realiteten var jo efter valget, at der – i hvert fald hvis man lyttede til De Radikale – ikke var et rød-grønt flertal; der var et flertal i Folketinget, der ville en bred regering hen over midten.
Og det her er et udtryk for, at vi er nogle partier, der har fundet sammen om at levere på det, vi faktisk også gik til valg på.
Det er så det, der er lykkedes.
Jeg ved ikke, om nogen havde forestillet sig, at man kunne lave sådan en bred regering, uden at man også bøjer sig mod hinanden.
Og jeg er faktisk stolt af, at vi er lykkedes med ikke bare at bøje os mod hinanden, men også med at lave et regeringsprogram, som løfter ambitionerne over det, vi ellers havde kunnet hver for sig.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-01-11:
Tak, hr. formand.
Er ministeren enig i, at den planlagte passagerafgift på 100 kr. på flyrejser er i strid med regeringens skatte- og afgiftsstop?
Jeppe Bruus (S), 2023-01-11:
Nej, det er undertegnede ikke enig i.
Regeringsgrundlaget fastslår, at der er et skattestop i Danmark.
Regeringen vil ikke gøre det dyrere at være dansker eller drive virksomhed.
I det omfang, der træffes beslutning om at hæve skatter og afgifter, skal andre skatter og afgifter tilsvarende reduceres.
Vi vil også nedsætte beskatningen ved generationsskifte af erhvervsvirksomheder og annullere den planlagte lagerskat på selskabers ejendomsavancer og forhøje FoU-fradraget.
Det er en vigtig prioritet for regeringen at understøtte den grønne omstilling og fremskynde udviklingen af grøn transport – det gælder selvfølgelig også flytrafikken.
En passagerafgift på flyrejser på gennemsnitlig 100 kr. vil gøre det dyrere at flyve, men afgiften vil samtidig gøre det muligt at indfri regeringens ambitioner om en grøn indenrigsrute i 2025 og fuldt grøn indenrigsflyvning senest i 2030.
Samtidig skal provenuet bl.a. anvendes til tiltag i lufthavne og områderne omkring og en forhøjet ældrecheck.
Skattepolitikken betyder samlet set, at det ikke bliver dyrere at være dansker.
Og nej, den her afgift bryder ikke med et skattestop.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-01-11:
Der, hvor meningerne måske brydes lidt, i hvert fald i forhold til Danmarksdemokraternes forståelse af det, der står i regeringsgrundlaget, er, hvad det konkret betyder.
Indtil videre har vi kun kunnet se, at man lader skatterne stige; f.eks. øgede man jo i december måned danske virksomheders skatter med 720 mio. kr. i forbindelse med L 4 om ændringer af afskrivningsloven og investorfradragsmodellen.
Man bliver måske en kende mistænksom, når så regeringen, hver gang vi spørger den, alligevel siger, at man så sandelig også har vedtaget at gennemføre et konkret skatte- og afgiftsstop.
Jeg synes jo ikke, at det virker rimeligt, at regeringen nu på en måde skynder sig at gøre det dyrere at være dansker lige her efter valget, når man så samtidig siger, at man har indgået og aktiveret et skattestop, men at de gode elementer i det skatte- og afgiftsstop så bare kommer på et senere tidspunkt.
Og der vil jeg gerne høre – for at blive lidt klogere på den del af det – hvornår det er, at de gode elementer kommer, når vi nu indtil videre kun kan se, at der er stigende flyafgifter og ødelagte fradragsmodeller for afskrivning samt en planlagt toptopskat osv.
Hvornår kommer de gode elementer fra skatteministeren?
Jeppe Bruus (S), 2023-01-11:
Jeg tror i virkeligheden, at spørgsmålet meget godt illustrerer forskellen på at være i opposition og være i regering, for jeg har også noteret mig, at Danmarksdemokraterne faktisk gik ind for Arnepensionen og ønskede, at Arnepensionen skulle fortsætte.
Det er jo et sympatisk synspunkt at have, men skal det blive til virkelighed, skal det også finansieres.
De forslag, vi snakker om her, er jo en del af finansieringen af det.
Derfor er det nemt nok at sige i en valgkamp, at man støtter Arnepensionen; det er lidt vanskeligere, hvis man så ikke bagefter bakker det op her i salen.
Vi har så lagt et program på bordet, som gør, at man både holder fast i Arnepensionen og samlet set laver en skattepakke, der betyder skattelettelser, og det kommer vi selvfølgelig til at indfri.
Og når vi laver lovprogrammet osv., kommer vi selvfølgelig også til at tilkendegive, hvornår tingene kommer.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-01-11:
Så kunne jeg godt tænke mig at slutte af med at høre, hvad ministeren tror at der ville være sket, hvis Socialdemokraterne havde været ærlige om, at man var villig til at flytte sig på det her, som jo ellers har været en mærkesag for Socialdemokraterne, altså at vi er for lille et land til at have store forskelle – det er et tidligere valgoplæg fra Socialdemokratiet.
I kunne have undgået det her ved at bruge det rød-grønne flertal, som findes.
Hvad andet bør vi kalde det her end klassekamp fra oven?
Jeppe Bruus (S), 2023-01-11:
Men det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi brugte efteråret på først at tage en valgkamp og så en rum tid på at danne en regering.
Og det kan ikke være nogen hemmelighed for nogen, der sidder herinde i Folketinget, at hvis man skal nå at gennemføre nogle af de her forslag i hast – jeg er selv afsender på to af dem – så er aftrækket meget kort.
Der er jo ikke tale om ny finansiering, så det er ikke sådan noget, der kan komme bag på hverken Danmarksdemokraterne eller nogle af de rutinerede folketingsmedlemmer, der er blevet valgt for Danmarksdemokraterne.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-01-11:
Tak for svaret.
Men det ændrer ikke på, at Danmarksdemokraterne ikke blev inviteret – og så er det jo ikke nogen skam at blive væk, vil jeg gerne have lov at sige.
Så vil jeg spørge ministeren i forhold til den her passagerafgift.
Nu var ministeren inde på, hvad man gik til valg på, og de tre regeringsbærende partier gik jo til valg på, at der skulle være en passagerafgift på 0 kr., på 13 kr. eller på 80 kr.
Så var det, at den nye udenrigsminister sagde, at man lavede sådan en kollektiv brainstorm, og så fandt man ud af, at afgiften skulle være på 100 kr. Hvor kom det tal fra, hr. skatteminister?
Jeppe Bruus (S), 2023-01-11:
Jamen er det ikke fantastisk, at det faktisk kan lade sig gøre?
Det er da fantastisk, at politik betyder noget, og at politikere kan sætte sig i et rum og snakke sig til rette og finde ud af det, altså at man siger: Prøv at høre, vi har haft de her synspunkter, men tænk, hvis vi gjorde det på en anden måde og vi så kom frem til en løsning, hvor vi faktisk lægger en afgift på 100 kr. på flyrejser, og vi så kan bruge de penge både til den grønne omstilling og til at gøre noget godt for de ældre, der har mindst.
Dette er jo et meget, meget tydeligt vidnesbyrd om, hvad den her regering kan, nemlig at sætte sig sammen på tværs og lægge nogle af de normale skyttegravsargumenter, man har, på hylden og finde ud af, hvordan man udvikler noget i fællesskab, som alle kan se sig selv i.
Derfor er jeg rigtig, rigtig glad for den her flyafgift.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-01-11:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Kan ministeren have tillid til konklusionerne i advokatundersøgelsen af krænkelsessagen i Vor Frue Kirke, når man alene interviewer krænkeren, men hverken anmelderen eller de tre ofre i sagen?
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-11:
Tak for spørgsmålet.
Det handler om en sag, som Berlingske Tidende har fulgt indgående siden maj sidste år.
Den 22. maj 2022 bragte avisen nemlig en artikel om en medarbejder ved Vor Frue Kirke i København, som ifølge avisen tilbage i 1990'erne og 00'erne skulle have udvist krænkende adfærd i forskellige sammenhænge.
Den slags anklager skal man naturligvis altid tage meget alvorligt, både i folkekirken og andre steder i vores samfund.
Det gælder, uanset om man som menighedsråd har arbejdsgiveransvar for en medarbejder, der anklages for krænkende adfærd, eller om man fører tilsyn med et menighedsråd, sådan som folkekirkens biskopper gør.
Selv om relationen mellem den pågældende medarbejder og den mindreårige ikke havde forbindelse til kirken, rejste Berlingskes dækning af sagen et spørgsmål om håndteringen af krænkelsessager ved Københavns Domkirke.
Derfor bad Kirkeministeriet under min forgænger et eksternt advokatfirma, nemlig Kromann Reumert, om at etablere en åben indberetningsordning og bevisvurdere de oplysninger, der måtte komme.
Hensigten var at sikre, at nuværende og tidligere ansatte menighedsrådsmedlemmer og andre frit kunne oplyse om deres eventuelle kendskab til tilfælde af krænkende adfærd i Vor Frue Kirke i den periode, hvor den pågældende havde været ansat.
Resultatet fremgår af den advokatrapport, som spørgeren henviser til.
Hverken Kirkeministeriet eller jeg som kirkeminister kan naturligvis gå i konkrete detaljer i personsager som denne, men jeg er opmærksom på, at sagen fortsat har Berlingskes og offentlighedens interesse.
Derfor har Kirkeministeriet også offentliggjort advokatrapportens sammenfatning, som er anonymiseret, så den ikke indeholder konkrete personoplysninger.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-01-11:
Det findes der mange forklaringer på, men man kunne jo også, vil jeg her sige til skatteministeren, måske starte med at invitere de partier, der skal være med til at finansiere en Arnepension, til også at være med til at finde pengene, frem for at det bare nærmest bliver lovdikteret af den nye regering.
Synes ministeren, at det er fair, at man ikke involverer Folketingets partier i, hvor pengene skal findes?