runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Arne Christensen (M), 2024-05-16:
Tak for ordet, formand.
Tak til Det Konservative Folkeparti for at fremsætte dette forslag om at indskærpe sundhedspersoners pligt til dialog og samarbejde med pårørende til patienter.
I Moderaterne finder vi det positivt, at der sættes fokus på, at pårørende til patienter i sundhedsvæsenet i højere grad kontaktes, inddrages og støttes.
Vi er enige i, at pårørende udgør en vigtig støtte for patienten.
Jeg vil her kort nævne, at der allerede er iværksat en række initiativer på området for at støtte pårørende.
Det drejer sig om »Aftale om en 10-årsplan for psykiatrien og mental sundhed« fra september 2022, »Aftale om anvendelse af midler fra Aftale om finansloven for 2022 til at styrke hjælpen til børn og unge, som er pårørende« fra oktober 2023 og den netop indgåede »Handlingsplan for styrket forebyggelse af selvmord og selvmordsforsøg« fra april 2024, herunder bevillinger til relevante organisationer og foreninger, der gør en indsats for pårørende.
Vi er enige i, at pårørende kan fungere både som ledsagere og ressourcepersoner, der kan støtte patienten følelsesmæssigt og yde praktisk hjælp.
Det er og skal fortsat være patienten, som skal beslutte, om de pårørende skal inddrages, og hvilke informationer de pårørende skal have om patientens sygdom.
I Moderaterne mener vi dog ikke, at bedre inddragelse af pårørende nødvendigvis sikres ved de foreslåede ændringer af reglerne.
Den situation, som forslaget sigter mod at regulere, er en situation, hvor patienter ikke samtykker til, at fortrolige oplysninger videregives til de pårørende.
Her vil jeg påpege, at sundhedspersonen har en forpligtelse over for patienten, og at sundhedspersonen allerede kan give mere generelle informationer og gå i dialog med pårørende uden at bryde sin tavshedspligt.
I Moderaterne mener vi, at de pågældende regler sikrer den rette balance mellem patientens ret til fortrolighed og muligheden for at lytte til pårørende og give mere generelle informationer.
Jeg mener bestemt, at det kan overvejes, om der er behov for mere udbredelse og bedre forståelse af reglerne.
Det er derfor også godt, at Indenrigs- og Sundhedsministeriet vil se på, om der er behov for at udbrede viden om sundhedspersoners mulighed for inddragelse af pårørende, og at ministeriet, som ministeren netop har nævnt, også vil se på, om der er behov for opdatering af vejledningen.
Sluttelig vil jeg gerne sige tak til Det Konservative Folkeparti for at fremsætte forslaget og løfte en vigtig debat.
Selv om vi ikke kan stemme for beslutningsforslaget, som det er nu, betyder det ikke, at vi i Moderaterne ikke deler intentionen bag, for det gør vi.
Derfor har jeg også forud for behandlingen i dag rakt ud til fru Lise Bertelsen med ønsket om at lave en fælles beretning om sagen.
Det håber jeg at vi kan lande, og jeg ser derfor også frem til den videre udvalgsbehandling i sagen.
Tak for ordet.
Runa Friis Hansen (EL), 2024-05-16:
Tak for ordet, og tak til De Konservative for forslaget.
Jeg synes, det er en rigtig vigtig debat, og jeg forstår godt frustrationen og intentionen bag forslaget.
Sådan har vi det, når et nært familiemedlem bliver sygt.
Jeg ved godt, at der kan være tilfælde med og historier om, at det ikke sker, men jeg går ud fra, at vi i overvejende grad har et dygtigt sundhedspersonale, der følger den vejledning, der følger af loven.
Derudover må udgangspunktet være, at videregivelse af oplysninger fra sundhedspersoner til pårørende til habile patienter over 18 år kræver samtykke fra patienten, altså at sundhedslovens § 43 overholdes.
Der findes allerede undtagelseskriterier i lovens § 43, stk. 2, som giver pårørende mulighed for at få oplysninger, uden at der er et samtykke, og der er også skrevet ting i vejledningen, der tager hensyn til psykiatriske patienters indlæggelse, hvor særlige omstændigheder jo kan gøre sig gældende.
Vi vil rigtig gerne være med til at drøfte det her i udvalget, men vi støtter ikke forslaget i dets nuværende form.
Tak for ordet.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-16:
Tak, formand.
Og tak til Det Konservative Folkeparti for at have fremsat forslaget, som vi diskuterer nu, og som jo peger på noget utrolig vigtigt, nemlig hvordan vi i sundhedsvæsenet sikrer den bedste inddragelse af pårørende, der ofte spiller en afgørende rolle for behandlingen af patienterne.
Forslagsstillerne peger særlig på vigtigheden af det inden for psykiatrien, hvor et forløb jo ofte har store konsekvenser, ikke kun for den person, der har behov for hjælp, men også for familie og pårørende.
Der er nogle vigtige balancer, man skal have for øje her, som også flere af mine ordførerkolleger har været inde på.
For det er vigtigt at understrege, at det er helt afgørende, at vi fastholder fortroligheden mellem patient og sundhedspersonale, og at man som patient kan regne med, at denne tavshedspligt bliver overholdt.
Tillid og fortrolighed er vigtigt, og der kan være gode grunde til, at en patient ikke ønsker, at de pårørende skal inddrages.
Det skal man naturligvis kunne overholde.
Det hører jeg også forslagsstillerne sige, og det står også, synes jeg, ret eksplicit i forslaget.
Det peger på, at der er tale om en misforstået læsning af den vejledning, der findes, som leder til en alt for restriktiv tolkning af tavshedspligten, hvilket kan være til skade for patienterne.
Hvis det er tilfældet, er vi helt enige i, at der naturligvis skal rettes op på det.
Vi er også helt enige i, at det giver mening at genbesøge en vejledning, der er mere end 20 år gammel, for at se, om der skal ske nogle ændringer.
Vi deler også dog den bekymring, som ministeren nævnte i sin tale, nemlig at vi ikke her og nu skal beskrive – det er jeg i hvert fald ikke kvalificeret til – præcis hvordan vejledningen skal se ud.
Jeg håber, at vi i udvalget kan blive enige om, at vi skal kigge på området, at vi skal se på vejledningen, og at vi skal have noget kvalificeret input til, hvordan den skal udformes, og så lave ændringer, hvor det er nødvendigt.
Det vil vi meget gerne bakke op om.
Men den konkrete formulering, som den står i beslutningsforslaget her, føler jeg mig ikke kvalificeret til at afgøre om er den rigtige.
Så jeg håber på, at det også er Konservatives hensigt, at vi skal kigge på det her og lave det rigtige og ikke ordret det, der står i beslutningsforslaget.
Men det må vi jo tage i udvalget efterfølgende.
Så vi deler fuldt ud intentionen og håber på, vi kan nå noget, som vi kan bakke op om i enighed i udvalget.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2024-05-16:
Tusind tak.
Og tak til Det Konservative Folkeparti for at fremsætte et rigtig godt beslutningsforslag.
Det er jo faktisk ikke så længe siden, at vi her i Folketingssalen drøftede inddragelse af pårørende, og jeg tror også, jeg vil benytte muligheden i dag til at understrege, hvor sindssygt vigtigt det er.
Når man er syg og nogle gange måske også er ude af stand til at tage ordentligt vare på sig selv, er der jo ikke nogen nærmere end ens pårørende og ens familie til at passe på en.
Uanset om der er dygtige sundhedspersoner omkring en, er det altså vigtigt, at man inddrager de mennesker, som kender patienterne allerbedst, og det er alt andet lige de pårørende.
Jeg vil ikke undlade også at bemærke, når vi drøfter det her med pårørende, den store bekymring, som jeg fortsat har – jeg har nævnt det mange gange – i forhold til at børn på 15 år faktisk kan holde deres forældre stort set ude af deres eget sundhedsforløb.
Det synes jeg er en frygtelig vej at gå, for at være fuldstændig ærlig.
Jeg mener ikke, at man, når man er under 18 år, skal kunne stå på egne ben og slet ikke i sundhedsvæsenet.
Der skal man have familien tæt på.
Det må aldrig være staten, der overtager den forpligtelse og den omsorg og kærlighed, som familien skal levere.
Og det mener jeg man gør rigtig mange steder i sundhedsvæsenet, senest i forhold til at børn nu kan få abort uden forældresamtykke.
Det er bare for at nævne det også her, og der mener vi i Dansk Folkeparti, at det skal man simpelt hen have afskaffet, for når man er under 18 år, er man et barn, og så er det forældrene, der skal stå som de ansvarlige, der kan tage beslutningen, gerne sammen med barnet, men det er alt andet lige dem, der er de voksne.
Men pårørende er vigtige.
Jeg har selv været pårørende, både til min farmor, da hun var meget, meget syg af kræft, men også til ældre i familien, hvor man har hjulpet til og bidraget og leveret den viden, som har gjort, at sundhedspersonerne også har kunnet give en endnu mere kvalificeret behandling – uanset om man så er meget, meget gammel eller meget, meget syg.
Lise Bertelsen (KF), 2024-05-16:
Tak for det, formand.
Jeg vil allerførst gerne sige tusind tak til regeringen, og jeg vil også gerne sige tak til de øvrige partier for at være sådan nogenlunde imødekommende over for forslaget, i hvert fald med hensyn til vigtigheden af, at vi får kigget på, om vi kan gøre det endnu bedre i forhold til at inddrage vores pårørende.
Og bare sådan lige for klarhedens skyld vil jeg sige noget.
Vi ønsker ikke, som Socialdemokratiet var inde på, et nyt afkrydsningsskema.
Det er slet ikke det, vi efterspørger.
Vi ønsker et samarbejde med de pårørende.
Det har vi faktisk også skrevet meget tydeligt i den her fremstilling.
Vi ønsker en opdatering af en 22 år gammel vejledning om tavshedspligten, der faktisk vil kunne gøre det endnu bedre og nemmere at være pårørende.
Jeg er fuldstændig enig, når LA's ordfører siger, at vi er her for hinanden.
Så det, vi faktisk beder om, er at få opdateret den vejledning og gøre det endnu nemmere for pårørende.
Lige nu er det faktisk ikke påkrævet at informere eller inddrage; det er bare god forvaltningsskik.
Lige nu kan man godt lave politikker ude i regionerne, men der er faktisk ikke rigtig noget sådan fuldstændig konkret eller rettigheder for, hvordan det skal udføres.
Effekten har været, at de er blevet bedre til at fortolke og praktisere tavshedspligten i forhold til både patienter og pårørendeinddragelsen.
Så tak for debatten i dag.
Tak for ordet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-16:
Jeg tror, at der er noget ligeværdighed i, at vi møder udlændinge med de forventninger, og at vi selvfølgelig også tror, at de vil gøre en indsats for, at de ikke trækker på ressourcerne mere end højst nødvendigt.
Det tror jeg har en gavnlig effekt på integrationen samlet set.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-16:
Tak for det.
Langt de fleste, som kommer her til landet, lærer også sproget.
Det tror jeg alle undersøgelser vil bekræfte.
Og så er der undtagelsen, der bekræfter reglen, og det er jo de mennesker, vi taler om her, og det er også typisk de mest sårbare borgere, når det kommer til stykket.
Jeg er med på, at regler er regler, og det lyder så enkelt, når ordføreren redegør for, at man bare kan gøre sådan og sådan, og så kan man i øvrigt dispensere.
Men det er jo den praksis, der er omkring at administrere reglerne, som viser sig at være enormt bureaukratisk, som er enormt tidskrævende, og som ovenikøbet koster regionerne penge at administrere.
Eller kunne man godt forestille sig, at det skulle foregå et andet sted i samfundet end lige præcis der, hvor vi i forvejen har brug for, at ressourcerne bliver brugt til sundhed og ikke til en integrationsindsats eller administration af en tolkegebyraftale?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-16:
Jeg tror generelt ikke, man kan isolere det til, at integrationen er noget, der foregår nede i kommunen eller et eller andet sted.
Det er jo noget, der foregår bredt i vores samfund, i forhold til hvordan vi møder hinanden.
Og selvfølgelig synes vi også, at hvis man er udlænding og har en god begrundelse for ikke at kunne tilegne sig sproget, skal man også have hjælp, og det afspejler reglerne også i dag.
Men vi har en forventning om, at vi alle sammen – også hvis man kommer hertil som udlænding – gør, hvad vi kan for selv at bidrage og ikke trække unødvendigt på ressourcerne.
Jeg tror ikke, du kan isolere det til enkelte steder, så jeg tror, vi bliver nødt til at møde hinanden bredt set.
Og som sagt lyder det jo, som ordføreren fremlægger det i dag, voldsomt, at det er så tungt at administrere gebyrerne for lige nøjagtig den her gruppe, når vi kan finde ud af det alle mulige andre steder.
Så hvis der er noget specifikt der, vi kan gøre bedre, vil vi som parti selvfølgelig altid gerne være med til at kigge på det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-16:
Så hvis Venstre virkelig gerne vil være med til at fjerne bøvl og bureaukrati, kunne man jo tage fat på her.
Det kan godt være, at kommunerne ikke har løst opgaven ordentligt, og så tørrer man regningen af på nogle borgere, som ikke har lært dansk nok – det kan også være, det er nogle borgere, som ikke kan lære dansk.
Jeg er med på, at der er dispensationsmuligheder, men så er der en masse arbejde i forhold til at finde ud af, hvem der skal have dispensation, hvem der så skal betale, hvem der må rekvirere en tolk, hvad for en tolk man må rekvirere, og om man gerne må nøjes med at bruge børnene som tolke i en given situation.
Hvad er Venstres svar til regionerne, der siger, at det her er bureaukrati, som de rigtig gerne vil have fjernet, fordi det er dyrt?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-16:
Jamen vores svar er, at vi altid gerne vil have en dialog med regionerne, i forhold til hvordan man kan gøre noget administrativt mindre bøvlet.
Men vores svar er også, ligesom det jo er på alle de andre områder, hvor der er brugerbetaling i sundhedsvæsenet og i resten af vores samfund, hvor man også betaler for ydelser, at sådan er vores samfund indrettet, altså at hvad angår dem, der, havde jeg nær sagt, egentlig ikke har brug for hjælp, eller som har haft muligheden for selv at frigøre sig fra at have brug for den hjælp, tager man et gebyr for at sikre, at der er et incitament til f.eks. at lære dansk.
Det er jo et generelt princip i vores samfund, og det kan vi ikke gå fuldstændig bort fra.
Per Larsen (KF), 2024-05-16:
Tak for det.
Og tak til hr. Christoffer Aagaard Melson for talen.
Jeg kender jo ordføreren som et fornuftigt menneske, og hvis nu det koster et sted mellem 20 mio. kr. og 30 mio. kr. at inddrive de 8,7 mio. kr., som der blev betalt i gebyrer i 2023, giver det så ikke anledning til, at man måske kunne drøfte, om det også er hensigtsmæssigt?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-16:
Man skal jo altid drøfte, om noget er hensigtsmæssigt, og om bøvlet står mål med gevinsterne.
Vores vurdering er bare i forhold til det fremskridt, vi har set i integrationen i de sidste efterhånden 25 år – så lang tid er det, siden vi havde systemskiftet i 2001 – at meget af det handler om, at vi møder udlændinge ligeværdigt og med en forventning om, at man tager Danmark til sig, når man får gratis sprogundervisning.
Jeg synes egentlig, det er et generøst samfund, der giver gratis sprogundervisning i 3 år og tolkebistand i den periode, og det tror vi også på har haft en positiv indflydelse.
Vi har f.eks. set en positiv udvikling, i forhold til at der er rigtig mange flere udlændinge, der er kommet ind på arbejdsmarkedet.
Selvfølgelig tager vi altid gerne en snak om nye oplysninger og en diskussion om tal og bøvl.
Men vi synes bare, det er vigtigt, at vi som samfund holder fast i det her, altså at vi er meget generøse med hjælp, men at vi på et eller andet tidspunkt også har en forventning om, at du tager imod den hjælp, hvis du ikke af andre årsager ikke har mulighed for at tage imod den hjælp – altså at man ikke bare har en hjælp uden udløbsdato.
Jeg ved ikke, om Det Konservative Folkeparti har en holdning til, om det så skal være for evigt, at man ikke skal have et tolkegebyr, hvis man ikke har nogen begrundelse for ikke at kunne lære dansk.
Per Larsen (KF), 2024-05-16:
Jamen jeg tænker bare på, at vores sundhedsvæsen jo er meget presset på kapacitet i øjeblikket.
Altså, regeringen har jo rent faktisk forringet patientrettighederne, sådan at det udvidede frie sygehusvalg først træder i kraft efter 8 uger, hvor det tidligere var 4 uger.
Og vi ved, at der er et voldsomt pres på det derude.
Mener ordføreren ikke, at det måske kunne være hensigtsmæssigt, hvis man tog nogle af de administrative byrder væk fra sundhedsvæsenet?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-16:
Jeg er meget enig i, at vi skal kigge på, hvordan vi kan nedbringe de administrative byrder.
Der har vi så den vurdering, at holdt op imod, at vi også har et behov for at kigge på integrationen i Danmark, har man her har fundet den rigtige balance.
Og det er det, vi står på.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-16:
Tak for det.
Og tak til ordføreren.
Jeg kan afsløre, at jeg ikke selv bestemmer, hvor jeg sidder; det er der folk der fortæller mig, og så makker jeg selvfølgelig bare ret.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, som jo plejer at lytte til gode argumenter og til fakta, om det gør noget indtryk på ham, når nu Lægevidenskabelige Selskaber, Lægeforeningen, alle sundhedsfaglige organisationer og Danske Regioner, som ordføreren jo selv er en del af, siger, at det her er en dårlig idé, at det ikke fungerer, at det koster os penge, at det er administrativt tungt, at det er til skade for patientsikkerheden, og at det øger ulighed i sundhed.
Mener ordføreren, at det er noget, man burde lytte til?
Jamen selvfølgelig koster det penge at lave integration.
Men her er der jo tale om, at man har prøvet at lave en ordning, som ikke virker, og som koster penge at administrere.
Det burde ordføreren jo også vide som regionsrådsmedlem, altså at det her noget, som vi bruger mere tid og flere penge på at administrere, end vi får ind igen i gebyrer.
Så mener ordføreren rent faktisk, at det her er en integrationsmæssig succeshistorie?
Har det medført, at der er personer, der har tænkt: Nu vil jeg lære dansk, for ellers skal jeg betale, når jeg bliver indlagt?
Eller kunne det være, at den gruppe, vi her taler om – og det er jo ikke noget, jeg står og finder på; det er jo noget af det, de faglige folk siger – er en gruppe af patienter, der af andre grunde ikke har lært dansk?
Ordføreren ved også, at der findes masser af danskere, som har svært nok ved at kommunikere med sundhedspersonalet.
Så måske er det ikke den rette gruppe, man rammer.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-16:
Altså, hvis du er født i Vestjylland og ikke kan forstå, hvad lægen siger, så er det nok lægen, der skal lære at snakke et dansk, som en almindelig dansker kan forstå.
Så er vi tilbage ved, at kravet må være et basalt dansk, ikke?
Jeg køber simpelt hen ikke ind på præmissen om, at det her er så stor og uoverskuelig en opgave, at det ikke kan løses.
Og jo, jeg mener faktisk, at det hjælper folk til at ville integrere sig, at de finder ud af, at vi er et samfund, der stiller krav til, hvad det er, vi som samfund, når vi giver dem velfærden og alle de her ting, har en forventning om.
Der bliver jeg nødt til at sige, at der har Radikale Venstre, hvis jeg skal skyde på dem, været gode til altid at sige: Det er også synd for dem, de skal ikke byde ind med noget selv, så vi laver et system.
Og så har vi fået noget, der er meget administrativt tungt, i stedet for egentlig bare at stå på vores ret og sige: Velkommen til Danmark, vi er nogle søde mennesker, men vi har nogle regler, I skal følge, og der er sproget en af tingene.
Sophie Løhde (V), 2024-05-16:
Tusind tak for alle de venlige og rosende ord.
Det går jo ikke, at hr. Kim Edberg Andersen ligefrem bliver bekymret.
Man skulle være et skarn, hvis man sådan stod heroppe på talerstolen og ligefrem afslog nordjysk hjælp.
Det tror jeg også at formanden vil være enig med mig i, om end vi kommer fra forskellige partier.
Jeg tror, at da jeg henviste til oppositionen, skulle det måske være med den yderligere specifikation, at det var den venstre del af oppositionen, som jeg omtalte, også kendt som den mere røde del af oppositionen.
Tak for, at alle ligefrem er på ministerens side her.
Det er jo ikke hver dag, at jeg får den slags tilkendegivelser her i Folketingssalen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-16:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg er enig med ordføreren i, at integration koster, men jeg mener faktisk også – og måske kan ordføreren være enig i det – at det stadig væk er klogt at bruge pengene klogt.
Derfor vil jeg bare gerne høre ordføreren, om det er ordførerens opfattelse, at den bedste måde at bruge penge på integration er at bruge de penge, som man bruger på bureaukrati i et presset sundhedsvæsen, eller om man kunne bruge de her penge bedre i eksempelvis jobcenteret på nogle flere sprogkurser.
Runa Friis Hansen (EL), 2024-05-16:
Hjælper tolkegebyret på integrationen?
Hvad tænker ordføreren om det?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-16:
Vi er jo nok lidt uenige i det.
De skal jo nok sige, at det er til skade for patientsikkerheden, for så får man i hvert fald med sikkerhed sat en dagsorden og en præmis, som måske ikke er rigtig.
Men ja, virkeligheden er jo, at integration desværre koster danskerne penge alle steder.
Det koster os tid, og det koster os rigtig meget administration.
Der bliver jeg bare nødt til at sige, at Radikale Venstre jo har været lidt en del af problemet ved at sørge for, at vi endnu ikke har fået den integration.
Jeg synes, de er meget dygtige til at forsøge at finde løsninger nu, men der er jo tale om fortidens synder.
Desværre viser det sig, at integration i Danmark koster milliarder på milliarder.
Det er jo virkeligheden, og det er en virkelighed, vi alle sammen forholder os til.
Og jeg ved, at Radikale Venstre jo også godt ved, at når man bruger milliarder på en ting, så kan man ikke bruge dem på en anden.
For så jeg hellere, at man brugte pengene fornuftigt, eller at man, hvis der var uendeligt med penge, kunne give nogle flere penge til den administration, til det, det koster?
Ja, men kassen er bare ikke uendelig.
Virkeligheden er, at vi faktisk står ret meget fast på, at det er et basalt dansk, du skal lære, og at det skal du kunne have lært efter 3 år.
Der findes ret gode muligheder for at lære dansk, altså når du kommer hertil som flygtning.
Det burde være muligt, såfremt du ikke har noget, som en af dispensationerne ville kunne dække.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-16:
Alle steder, hvor vi har brugerbetaling i vores sundhedsvæsen – det er jo ikke kun i forhold til tolkegebyret; det har vi også i forhold til medicin, fysioterapi og en lang række andre ting – er der jo selvfølgelig noget administrativt arbejde ved at opkræve en betaling.
For det lyder voldsomt, hvis det er så svært, lige når det gælder at opkræve de her tolkegebyrer.
Det er jo noget, vi godt kan finde ud af rigtig mange andre steder i sundhedsvæsenet, hvor vi også differentierer alt efter betalingsevne og kompetence, i forhold til hvilken brugerbetaling vi tager.
Runa Friis Hansen (EL), 2024-05-16:
Tak for det.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at det, som ministeren siger er ret og rimeligt, synes vi jo selvfølgelig hverken er ret eller rimeligt.
Så langt, så godt.
Men jeg blev lidt nysgerrig, da hr. Stinus Lindgreen stillede et spørgsmål før, nemlig spørgsmålet om, om det så har virket efter hensigten, altså om det her tolkegebyr virker.
Det synes jeg ikke at ministeren svarede på, så jeg ville lige give ministeren mulighed for at svare på det igen.
Sophie Løhde (V), 2024-05-16:
Til spørgsmålet om, om det virker at stille krav til udlændinge i det danske samfund, er mit svar et ubetinget ja.
At man så stiller nogle krav på forskellige niveauer i samfundet, altså at man forventer noget af dem, tror vi faktisk er en respektfuld måde at møde andre mennesker på.
Men selvfølgelig virker det også i forhold til integrationen, at der bliver stillet en række krav.
Hvem kunne forestille sig, at vi f.eks. skulle til at have et beskæftigelsessystem, hvor vi ikke stiller krav i forbindelse med eksempelvis offentlig forsørgelse?
Selvfølgelig skal vi også møde udlændinge med krav, også når vi snakker om integration i forhold til det danske samfund.