runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2023-03-01:
Tak for det svar.
Så bliver jeg nødt til at følge lidt op på det.
Det kunne ellers være bekvemt, hvis vi bare kunne klare det på den måde.
Nu er det jo sådan, at patienter ikke bliver behandlet af en garanti; patienter bliver behandlet af sundhedsfagligt personale.
Og vi har jo set en række eksempler, hvor det har vist sig, at bl.a. ortopædkirurgiske læger især i Østdanmark, men det har også vist sig at være et nationalt problem, har gjort opmærksom på, at det skaber en stor ulighed i sundhed, fordi behandlingsgarantien specifikt sikrer, at de mindst komplicerede patienter er dem, der bliver rykket foran i køen, hvilket kommer til at efterlade patienterne med de mest komplekse sygdomsforløb på en længere venteliste.
De bliver simpelt hen skubbet bagud på ventelisten.
Det er derfor, baggrunden for spørgsmålet er, om det ikke er fuldstændig afgørende, når der er begrænset kapacitet i sundhedsvæsenet, at vi sikrer, at den helt nødvendige prioritering, der sker i sundhedsvæsenet, sker ud fra sundhedsfaglige kriterier og ikke ud fra en mere teoretisk betragtning om, at der er nogle sygdomme, som er mindre komplekse, og at patienterne derfor kan sendes ud på privathospitaler og dermed blive behandlet først.
Men i en situation med kapacitetsmangel kommer det reelt til at betyde, at patienter med de mest komplekse forløb – altså typisk ældre medicinske patienter, hoftepatienter, som har tilstødende komplikationer, f.eks. diabetes eller psykisk sygdom eller andet, der gør, at et behandlingsforløb bliver mere kompliceret – så bliver skubbet bagud i køen.
Alle opgaver kan løses på et offentligt sygehus.
Men det er sådan, at der er nogle opgaver, som det private ikke kan løse.
Derfor betyder det jo, at når vi har en behandlingsgaranti, er der en del af den kapacitet, vi har, der bliver brugt på at løse mindre komplekse opgaver frem for de mere komplekse opgaver, fordi man igennem behandlingsgarantien opretter en form for fasttrack over i det private.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-03-01:
Så vil jeg gerne lige indlede med et citat fra regeringsgrundlaget: »Vi har brug for mere nysgerrighed, flere ideer og nye vinkler på gamle problemer.
Ellers får vi bare mere af det samme: Et velfærdssamfund, der langsomt mister vitalitet og kvalitet, og som drukner i regler og bureaukrati.
Det kræver tillid mellem partier, der normalt står over for hinanden.
Det kræver mod og indsigt.«
Sådan har I skrevet i jeres regeringsgrundlag.
Så kan jeg så med bekymring læse i Jyllands-Posten, at avisen har forsøgt at få aktindsigt i regeringens overvejelser om mulige alternativer til afskaffelsen af store bededag.
Det må jo så siges at være et ret stort tovtrækkeri frem og tilbage, for det lykkedes så avisen at få aktindsigt i mandags, altså dagen før vi skulle stemme ved tredjebehandlingen af lovforslaget.
Det vil sige, at det var, 32 dage efter at man forespurgte om det.
Så jeg vil gerne høre ministeren, om han mener, at det harmonerer med regeringens ambition om at skabe åbenhed.
Nicolai Wammen (S), 2023-03-01:
Det er hver eneste familie, det er statens budget, det er kommunernes budget, og det er regionernes budget.
Og jeg har meget stor forståelse for, at det stiller kommunalbestyrelserne over for nogle vanskelige valg derude, og det er ulykkeligt, at man står der.
Det ændrer ikke på, at vi har lavet kommuneaftaler med kommunerne, og at vi har fulgt den sædvanlige praksis, som gælder.
Nogle år har kommunerne kunnet vinde på de aftaler, andre år er mindre gunstige, og det her har så været et af de mindre gunstige år.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-01:
Okay, så de 1,6 mia. kr., som kommunerne har mistet på grund af inflationen, skal de tage op af lommerne, om man så må sige, eller tage fra velfærden.
Altså, det er nedskæringer på børn, på ældre, på handicappede.
Altså, i og med at man tager udgangspunkt i servicerammen for det foregående år efter midtvejsreguleringen, vil de aldrig blive kompenseret.
Det vil sige, at der er tale om varige nedskæringer for 1,6 mia. kr.
Nicolai Wammen (S), 2023-03-01:
Jeg synes nu, at jeg svarede ret klart på spørgsmålet.
Alle danskere og alle danske familier er blevet ramt af inflationen, og vi har desværre ikke kunnet løfte byrden af nogens skuldre.
Vi har kunnet hjælpe på forskellig vis.
For så vidt angår kommunerne, lægger vi ikke op til en yderligere kompensation, i forhold til hvad der allerede er sket, eller andre initiativer.
Og derfor ligger det ikke i kortene, at der sker en særlig kompensation for kommunerne i forhold til inflationen.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-01:
Jeg synes, det er en lidt mærkelig måde at svare på, altså det med danskerne og kommunerne.
Kommunerne er jo også danskerne.
Det er jo danskerne, det rammer, hvis staten ikke kompenserer kommunerne for det her.
Det er jo ikke kommunerne; det er jo de ældre, det er de handicappede, det er børnene.
Så jeg fik ikke noget svar på mit spørgsmål: Vil regeringen kompensere kommunerne for det, de ikke er blevet kompenseret for, altså for de merudgifter, de har haft som følge af inflation?
Det værste ved det er jo, at det her er varigt, og det kan vi eventuelt vende tilbage til bagefter.
Men vil regeringen kompensere kommunerne for det her?
Det spørgsmål lyder: Hvordan vil regeringen sikre, at kommunerne fremadrettet kan sikre den samme service til borgerne, når der kun planlægges at sikre, at kommunernes økonomi skal følge det demografiske træk?
Tak for det.
I går lykkedes det jo regeringen med et snævert flertal at afskaffe store bededag, og regeringen har flere gange begrundet angrebet på den her fridag med, at det var nødvendigt, hvis der skulle være råd til at finansiere velfærden i fremtiden.
Det kan man så diskutere, og jeg har mange gange fremført, at man også kunne have opgivet nogle skattelettelser til nogle af de allerrigeste mennesker, men lad det nu ligge.
For hvorom alting er, med regeringens udtalelser om, at afskaffelsen af fridagen skulle redde velfærden, må danskerne vel nu have en rimelig forventning om, at de kan se frem til en forbedring af velfærden, eller at der som minimum ikke bliver skåret ned på velfærden i vores ældrepleje og børnehaver eller over for mennesker med handicap.
Derfor må jeg sige, at jeg er stærkt bekymret over nogle af de meldinger, der kommer ude fra kommunerne rundtomkring i landet nu, hvor der lægges op til omfattende nedskæringer på den helt borgernære velfærd, altså uden for budgettet, ekstraordinære, akutte nedskæringer.
Lad os bare tage en kommune som Sorø.
Der er man lige nu i gang med at finde besparelser på 43 mio. kr., og man ser på at skære i forhold til de ældre og i forhold til børnene og på handicapområdet, og billedet er det samme rundtomkring i landet.
Det skyldes flere ting, men det skyldes jo ikke mindst, at regeringen – om man så må sige – vil snyde kommunerne for at blive kompenseret fuldt ud for de udgifter, som den høje inflation har skabt.
For det er jo rigtigt, hvad Finansministeriet siger, altså at man har gjort som sædvanlig, men verden er jo ikke sædvanlig.
Det er et enormt højt tal, og det vil føre til drastiske nedskæringer.
Vil regeringen kompensere kommunerne for den her resterende del, som de ikke er blevet kompenseret for?
Nicolai Wammen (S), 2023-03-01:
Tak for det, og også tak, fordi jeg endnu en gang får lov at blive siddende, endda med Enhedslistens velsignelse.
I de seneste år har kommunerne løftet nogle meget vigtige opgaver i en vanskelig tid.
Kommunerne har løftet en kæmpe opgave i den helt ekstraordinære situation, som coronaepidemien skabte, og kommunernes stærke håndtering har været ekstremt vigtig for borgerne, og den har også bidraget til, at vi er kommet godt igennem krisen.
I 2022 blev de sidste restriktioner ophævet, og kommunerne blev i forbindelse med økonomiaftalen for 2023 kompenseret med 0,6 mia. kr. for deres nettomerudgifter til håndtering af covid-19 i 2022.
Det står vi i regeringen ved.
Den har ramt alle, virksomheder, offentlige institutioner og den enkelte borger.
Når det er sagt, er kommunerne blevet kompenseret for pris- og lønudviklingen efter sædvanlig praksis, og det vil vi også gøre fremadrettet.
Og det er mit svar på spørgsmålet fra hr. Pelle Dragsted.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-01:
Mange tak, og det er selvfølgelig helt i orden, at finansministeren bliver siddende, om ikke på sin post, så i hvert fald på sin stol.
Katrine Daugaard (LA), 2023-03-01:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om, at 70 ud af 98 kommuner ikke overholder lovkrav i forhold til behandlingen af danmarkskortet i byrådet?
Nicolai Wammen (S), 2023-03-01:
Allerførst vil jeg sige, at når vi afskaffede store bededag i går, var det jo med henblik på at passe godt på Danmark, vores sikkerhed og forsvar.
I forhold til kommunerne anerkender jeg fuldt ud, at de er i en svær situation.
Det har alle danskere været på grund af inflationen, og det har desværre også gjort sig gældende for kommunerne.
Peter Hummelgaard (S), 2023-03-01:
Jamen med fare for at gentage mig selv fuldstændig vil jeg sige, at jeg jo har en klar forventning om, at udleveringssager behandles med den prioritet og også den grundighed, som sådan nogle sager kræver.
Og jeg har altså ingen grund til at tro, at hverken Rigsadvokaten eller domstolene gør noget andet, heller ikke i den konkrete sag her.
Nicolai Wammen (S), 2023-03-01:
Der har været de sædvanlige lovbehandlinger, der har været briefinger, og der har været samråd, så ja, jeg synes, der har været en åben proces.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-03-01:
Tak for det.
Og tak for svaret, selv om jeg synes, det er dybt kritisabelt, at man udelader en hel branche fra en så afgørende beregning.
I tråd med min kritik af regeringen vil jeg gerne høre ministeren, om ministeren mener, at processen vedrørende store bededag har båret præg af åbenhed, inddragelse og tillid.
Nicolai Wammen (S), 2023-03-01:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan forstå, at forårshelligdagene er vigtige for dele af turismeerhvervet – det anerkender jeg – og at en del virksomheder kan opleve en stor efterspørgsel på de pågældende dage.
Det er dog ikke det samme, som at danskernes samlede efterspørgsel efter turistoplevelser vil falde.
Mange af de arrangementer, der i dag afholdes på store bededag, vil blive flyttet til andre dage, og desuden skal man også være opmærksom på, at når store bededag gøres til en almindelig arbejdsdag, så betyder det flere arbejdstimer og dermed også højere indkomster, og en del af de stigende indkomster vil med stor sandsynlighed også blive brugt på hotelovernatninger, en middag på en lokal restaurant, en tur i en forlystelsespark, eller hvad man nu måtte have lyst til.
Endelig bliver der med en ekstra hverdag mulighed for andre aktiviteter på hoteller og restauranter såsom konferencer og møder.
Jeg vil derfor gerne understrege, at der ikke er noget, der tilsiger, at der vil være mindre indtjening i turismeerhvervet, når store bededag bliver til en hverdag.
Der vil sikkert være virksomheder, der oplever en mindre omsætning, hvis de er meget fokuseret på de dage – herunder store bededag – hvor man har fri.
Der vil være andre virksomheder, som vil opleve, at de, i og med at danskerne samlet set tjener mere og dermed får flere penge at bruge, vil se en øget omsætning i deres forretning.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-03-01:
Er ministeren af den opfattelse, at udeladelsen af det forventede tab af indtægter fra danske hoteller, caféer, restauranter og turistattraktioner skaber øget usikkerhed om den økonomiske effekt ved afskaffelsen af store bededag?
Nicolai Wammen (S), 2023-03-01:
Jeg er glad for det her spørgsmål, for det understreger jo også, at den her regering, i øvrigt i lighed med den tidligere regering, har gjort det klart, at når der kommer flere ældre og flere børn i de kommende år – og det gør der heldigvis – så følger der også flere penge med.
Og vi vil dermed også prioritere den borgernære velfærd på den måde.
Jeg tror også, vi må være åbne og sige til hinanden, at det ikke er tilstrækkeligt til at sikre en bedre velfærd i de kommende år og til at løse de udfordringer, vi står med.
Det er et afgørende vigtigt fundament, men det løser ikke hele opgaven.
Så ud over at lade pengene følge med, når vi bliver flere børn og ældre – og godt for det – så er det derfor også nødvendigt at kigge på indretningen af den offentlige sektor og på, hvordan vi kan bruge vores ressourcer bedre end i dag.
Det skal til, hvis vi skal lykkes med at skabe en bedre velfærd med borgeren i centrum.
Og det er jo også baggrunden for, at regeringen ønsker at gennemføre en omfattende frisættelse af den offentlige sektor og grundlæggende forandre den måde, velfærden i dag styres, dokumenteres, kontrolleres og leveres på.
Det kan lade sig gøre ved at sætte medarbejdere og borgere fri, skabe mere fornuft, når kommunerne får friheden til det.
Det viser bl.a. velfærdsaftalerne, hvor syv kommuner allerede i dag har fundet mange gode løsninger i en mere frisat hverdag til gavn for borgerne.
Derudover har vi også rekrutteringsudfordringer flere steder i den offentlige sektor, og derfor er det vigtigt, at vi får flere hænder i de kommende år.
Og det har regeringen også lagt forslag frem til.
Det er desværre ikke noget, som Enhedslisten indtil videre har valgt at støtte, men det kan jo komme.
Den konklusion må stå fuldstændig for spørgerens egen regning.
Jeg kan ikke genkende det billede.
Tværtimod siger jeg, at vi, når der kommer flere børn og ældre, og det skal vi være glade for, i de kommende år, så følger pengene med.
Og derudover vil vi bruge de penge, der er, klogere, end de bliver brugt i dag, så vi bruger færre penge på administration og unødvendig dokumentation og bruger pengene ude hos borgerne, til gavn for det enkelte barn og den enkelte ældre.
Det synes jeg er dybt fornuftigt, og jeg synes, det er ærgerligt, at Enhedslisten har en så negativ tilgang til, at vi bruger pengene bedre.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-01:
Nu er de her penge jo sådan set i kassen fremadrettet.
Det er jo bl.a. derfor, man har gennemført de reformer.
Man kunne også have fundet pengene på anden vis, f.eks. ved at annullere skattestop og mange andre ting.
Men altså – for at samle op – regeringen har fortalt danskerne, at nu snupper man deres fridag, til gengæld er der råd til velfærd.
Men når det kommer til stykket, skærer man aktuelt dybt i velfærden.
Og kigger vi fremad, vil regeringen altså heller ikke, ifølge finansministeren, sikre, at velfærden faktisk bevarer den standard, den har i dag.
Det må vel være konklusionen på de spørgsmål, vi har stillet i dag.
Nicolai Wammen (S), 2023-03-01:
Det, regeringen har som sit udgangspunkt, er, at vi skal dække det demografiske træk.
Men derudover er der brug for, at vi gør mere, og det, der bl.a. er brug for, er, at vi bruger mindre tid på bureaukrati og administration og får de kræfter ud til borgerne, og at vi i det hele taget sætter vores velfærdssamfund mere fri, til gavn for borgerne, og at vi dermed også får mere for pengene.
Det er en revolution, vi lægger op til, af vores velfærdssamfund med større frihedsgrader for at sikre, at det her handler om, at borgerne får den bedst mulige velfærd, også når der heldigvis bliver flere børn og ældre, samtidig med at vi har en økonomi, som selvfølgelig er der, hvor vi skal være meget påpasselige og bruge pengene klogt.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-01:
Så vil jeg blive mere konkret.
I holdbarhedsindikatoren, som vi snakkede om før, har man altså en antagelse om, at hvis man skal bevare velfærden, sådan som vi kender den, skal man op på en vækst, når man f.eks. når ud over 2030, på lidt over 1 pct.
Mit spørgsmål er: Er det finansministeren og regeringens ønske, at vi skal følge det, der hedder det velstandskorrigerede demografiske træk, og i modsat fald anerkender finansministeren så, at man ellers ikke vil få den samme velfærd i fremtiden?
Nicolai Wammen (S), 2023-03-01:
Det, der er tanken med det demografiske træk – et frygtelig teknisk udtryk, som jo i virkeligheden dækker over, at når der heldigvis kommer flere ældre og flere børn i de kommende år, så følger pengene med – er jo, at der er en anerkendelse af, at selv om man gør tingene klogere og bedre, vil der også være behov for flere penge, når der bliver flere ældre og flere børn.
Det gør det så ikke alene, som jeg også var inde på.
Vi er nødt til også at se på: Hvordan kan vi sætte vores offentlige sektor fri, hvordan kan vi lade være med at bruge en masse tid på bureaukrati og i stedet for bruge det ude hos borgerne?
Så det demografiske træk er en del af puslespillet, men langtfra det samlede puslespil, hvis vi skal give den velfærd, som jeg gerne vil, og som regeringen gerne vil, og som jeg også forstår at hr. Pelle Dragsted gerne vil.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-01:
Det er jo rigtigt, at der står i regeringsgrundlaget, at man vil følge det demografiske træk.
Og tak for det.
Det er positivt.
Men problemet er, at det vil regeringen jo så ikke gøre alligevel.
Og de penge kan så, som jeg må forstå det, også trækkes fra det demografiske træk.
Det må finansministeren gerne bekræfte.
Så pengene kommer altså ikke til at følge med, når der kommer flere børn og ældre, sådan som finansministeren siger, hvis man indregner de to elementer.
Der er også andre elementer i regeringens politik, som man kunne sætte spørgsmålstegn ved.
Det, der gør det så bekymrende, og det er så det, som spørgsmålet særlig går på, er jo, at selv hvis regeringen faktisk holdt sine løfter – det gør den så ikke – men selv hvis den holdt sine løfter om at følge det demografiske træk, er det jo ikke tilstrækkeligt til at sikre en anstændig velfærd.
For virkeligheden er jo, at selv hvis regeringen følger det demografiske træk, vil befolkningen opleve en markant forringet velfærd omkring sig.
Altså, hvis man kigger på det, der hedder holdbarhedsindikatoren, som er det måske vigtigste nøgletal i dansk økonomi, så antager man jo, at hvis vi som borgere skal have samme oplevelse af velfærd i fremtiden som i dag, jamen så skal man følge det, der hedder det velstandskorrigerede demografiske træk, som ligger på lidt over 1 pct.s vækst i det offentlige forbrug om året.
Kan ministeren ikke bekræfte, at det demografiske træk ifølge Finansministeriets egne antagelser faktisk ikke gør, at vi vil have den samme velfærd i fremtiden som i dag?
Peter Kofod (DF), 2023-03-01:
Det er jeg enig i.
Men er det så ikke også en idé, at ministeren italesætter de her ting over for hr. Søren Pind?
For jeg synes ikke, at det er okay, at man, når man bliver sat i den meget, meget fine position, som det er at være formand for et så vigtigt udvalg, slynger om sig med den slags beskyldninger, og at man beskylder folk for at være æreløse, når man i virkeligheden er sat i spidsen for et stykke arbejde, der skulle handle om, hvordan vi beskytter borgerne bedre mod den slags digitale æreskrænkelser.
Så synes jeg, man er eksponent for det selv; så synes jeg, man selv er en del af problemet og bærer en del af ansvaret selv.
Jeg synes også, at kulturministeren skal anerkende sit ansvar i det her, og det er et ansvar som minister.
Så hvad vil ministeren gøre ved det?
Vil ministeren give hr. Søren Pind en opringning og sige, at det her søreme er for dårligt; det går jo ikke, at man gebærder sig på den måde?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-03-01:
Mit indtryk er generelt ikke, at der er meget adfærd på de sociale medier, der er forbillede for særlig mange.
Jeg mener ikke, at et udtryk som æreløs er et ord i det danske sprog, der hører hjemme i den offentlige og politiske debat, og jeg ville egentlig langt hen ad vejen ønske, at den debat, politikere udsatte hinanden for, var mere forbundet til sandheden og med et mere jovialt sprog, end det er tilfældet i dag.
Jeg tænker tit på, når jeg er i Folketingssalen og debatterer med mine kollegaer, at vi netop er kollegaer, og at vi skylder de mennesker, der har stemt på os, at få klarhed over vores uenigheder holdningsmæssigt, men at vi måske også kunne gøre os umage for at sende et bedre signal om, at vi faktisk er kollegaer og respekterer hinanden som mennesker og som individer, der har et stærkt politisk engagement.
Selv om Dansk Folkeparti og Moderaterne som to forskellige partier ikke altid er enige, er det mit indtryk, at der med det samarbejde, vi har haft hidtil, er fundet fælles fodslag på flere områder, og at der er en god og høflig dialog, som jeg ønsker at fortsætte.
Peter Kofod (DF), 2023-03-01:
Det her udvalgsarbejde skulle handle om at beskytte borgere mod bl.a. digitale æreskrænkelser, og udvalget har altså en formand, der bl.a. kalder hr. Morten Messerschmidt for æreløs.
Jeg vil gerne vide, om hr. Søren Pinds adfærd er et godt forbillede for, hvordan medierne generelt skal virke.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-03-01:
Jeg nærmer mig jo 40 år, og da jeg var en yngre politisk interesseret mand, kunne jeg godt lide at iagttage og deltage i en meget hård debat.
I takt med at jeg bliver ældre og måske også lidt klogere,
har jeg fået den holdning, at debatten er bedst, hvis den gør alle klogere og udstiller de forskelle, der måtte være, i meninger, holdninger og livssyn.
Jeg vil gerne gentage: Jeg går ind for, at hvis man siger noget, der ikke er rigtigt, giver man den pågældende en undskyldning og sørger for at berigtige det, man har sagt.
Jeg kan ikke forholde mig til formanden for Medieansvarsudvalgets udtalelser på alle sociale medier; jeg har intet overblik over dem.
Og så synes jeg, at karakteristikken som mimose er interessant.
Det er et udtryk, man sjældent hører i det danske sprog.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-03-01:
Det er jo pudsigt nok, for den seneste tids medieomtale har også betydet for Søren Pind, at han viser, at han selv er noget af en mimose, for at sige det ligeud.
Altså, han er blevet angrebet meget, også af en tidligere næstformand i et andet politisk parti, og larmede vildt på forsiden af aviserne og ville lægge sag an.
Så det er lidt modsatrettet, må jeg nok sige.
Altså, han kan godt klare det, når han selv skal klage over behandlingen af ham selv, men han kan ikke krybe til korset og sige, at der optrådte jeg faktisk forkert – og specielt for så inderst inde at tænke i sit hoved: Hvis jeg i øvrigt ønsker at fortsætte med den her formandspost.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-03-01:
Og hvis en formand for et udvalg forbryder sig mod de regler, der er opstillet for udvalgsarbejdet, er jeg altid villig til at tage en diskussion i det rette forum, om det arbejde skal fortsætte.
Men mit indtryk er, at hr. Søren Pind rent fagligt passer sit arbejde som formand for Medieansvarsudvalget med de interessenter og de medlemmer, han er blevet betroet ansvaret for.
Jeg kan ikke som minister for området tage ansvaret for hr. Søren Pinds virke på sociale medier eller for, hvad han skriver på sociale medier.
Han er jo et individ med ytringsfrihed og den lange række af andre frihedsrettigheder, som grundloven giver hr. Søren Pind, og dem er han jo i sin friheds ret bemægtiget til at bruge.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-03-01:
Ja, det føler jeg slet ikke anledning til at så tvivl om.
Men det er jo lige præcis derfor, at der er nedsat det her udvalg, som Søren Pind er formand for, og det er Søren Pind, der i øjeblikket er i vælten med nogle fuldstændig vanvittige udtalelser.
Altså, han taler imod det, som han faktisk er formand for.
Udvalget er jo nedsat, fordi det skal se på, hvordan borgere, der udsættes for digitale ærekrænkelser, kan sikres en lettere og mere smidig adgang til genoprejsning og eventuel godtgørelse.
Men det kan ministeren jo gå ud ad døren bagefter og forsøge at udbrede, hvis ikke man vil gøre det her i Folketingssalen.
Jeg synes bare, at der skal være et værdigt punktum for det her.
Det synes jeg ikke helt ministeren lægger op til, desværre.