Merete Riisager (LA), 2018-05-24:
Hvad er det gode børneliv?
Hvad er det gode ungdomsliv?
Hvad definerer det gode liv med trivsel, tillid til verden, tryghed, gåpåmod og nysgerrighed?
Hvilke rammer skal der til?
Det er i virkeligheden det, denne debat handler om, og det er vigtigt, at vi debatterer og bekymrer os om, hvordan børn og unge har det.
Derfor vil jeg gerne sige tak til SF for beslutningsforslaget, B 111, som sætter fokus på børn og unges trivsel – det, der er i min bog hedder det gode børneliv.
Jeg vil gerne slå fast, at regeringen ikke kan støtte det konkrete forslag.
Forslaget indebærer, at der nedsættes en trivselskommission, som skal komme med forslag til forbedring af børn og unges trivsel i dagtilbud, i grundskoler og på ungdomsuddannelser.
Jeg mener ikke, at der er nogen grund til at vente på en kommission – lad os bare komme i gang.
Faktisk er vi allerede godt i gang.
Der er i høj grad grund til at sætte fokus på dette emne.
Høje krav til børns forandringsparathed, både hjemme og i skolen, sætter børnelivet under pres.
En af de vigtigste forudsætninger for et godt børneliv er nemlig klare rammer og strukturer, både derhjemme og i skolen.
Sådan er det i dag, sådan har det altid været, men jeg mener, at man i nogen grad har glemt netop det.
Man forbereder nemlig ikke børn til en foranderlig verden ved at bygge foranderlige rammer omkring dem, ved konstant at forstyrre, lave om, nye voksne, nye projekter, ind, ud, nyt, nyt, nyt, nyt er det nye sort, så det sortner for øjnene af mange børn.
Børn skal være omgivet af nærværende voksne – voksne, som også tør, vil og kan tage myndighedsrollen på sig og sætte nogle faste rammer omkring børnene og de unges liv.
Når vi taler om det gode børneliv, er det vigtigt at huske familiens betydning, og alt, hvad den indebærer af kærlighed, tryghed og nærvær, også når det ikke er til stede.
Alle børn har brug for kærlighed og stabilitet.
Det må vi ikke glemme i jagten på de voksnes rettigheder og alt det, de gerne vil.
Et børneliv er hele barnets liv, og det kan vi ikke kun reducere til noget, der foregår i skolen.
Et børneliv er familie, foreningsliv, venskaber, leg, sommerferier og alt muligt andet.
Derfor kan vi aldrig skabe god trivsel blandt børn og unge ved kun at se på, hvordan de har det mellem 8 og 15.
Men når det så er sagt, er alle dagtilbud, folkeskoler og ungdomsuddannelser forpligtet til at sikre en god trivsel.
Jeg mener eksempelvis, at modsætningen mellem faglighed og trivsel er fuldstændig falsk.
Skolen skal være et trygt sted, hvor mobning ikke er tilladt, og hvor vold, trusler og chikane ikke har adgang, hverken over for elever eller lærere.
Der skal være ro og plads til at tænke, også gerne ro for de sociale medier, der hele tiden kan forstyrre hjernen.
Der er mange konkrete initiativer og indsatser i gang rundtomkring på skoler og ungdomsuddannelser.
Nogle er foranlediget af os politikere, andre af personalet på den enkelte skole.
Vi vil ikke have vold i skolen, vi vil have myndige og dygtige voksne, vi vil have gode rammer omkring børnene.
Og det er lokalt, at man arbejder med det.
Vi ved nemlig, at faglighed og trivsel ikke er hinandens modsætninger, men derimod går hånd i hånd.
Og god undervisning med høj faglighed helt tæt på eleverne tror jeg mere på end en trivselskommission langt væk fra elevernes hverdag.
Folkeskolen kan og skal gøre meget, men trivsel handler også om, at børn og unge kan engagere sig i aktiviteter uden for skolen.
Derfor har jeg sat gang i et forsøg på 50 skoler, som kan forkorte skoledagen.
Det giver bedre tid til at engagere sig i f.eks. sport og fritidsaktiviteter.
Det handler om det gode børneliv.
Det gode børneliv bliver til i en god balance mellem skolen og alt det børneliv, der ikke er skole.
Vi skal have fokus på det gode børneliv, men vi skal ikke lave dobbeltarbejde, og det er hovedargumentet for, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.