runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2020-01-09:
Jamen det er rigtigt, at når vi ændrer skattelovgivning og her fjerner en fuldstændig mærkværdig forskelsbehandling i beskatning af avancer for nogle aktier til forskel fra, hvordan det generelle niveau er, så er der nogle mennesker, som vil komme til at betale noget mere, og det synes vi som udgangspunkt er rimeligt.
Vi vil altid gerne høre på, hvad andre partier måtte mene om denne sag.
Men vores udgangspunkt vil være, at det her sådan set er en skatteændring på linje med alle andre skatteændringer.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-01-09:
Jamen jeg synes lidt, det er noget andet, der er tale om her.
For jeg kan godt se, at hvis nu man er gået til valg på, at man synes, at topskatten skal falde, eller man synes, at topskatten skal stige, og der så er sket noget andet, så er det jo ikke med tilbagevirkende kraft.
Det er jeg enig i.
Men her er det jo noget, man disponerede efter helt tilbage fra år 2000, hvorefter man har fået den rabat eller det er nedslag, som man havde regnet med.
Den hverken stiger eller bliver mindre eller noget på det tidspunkt, men man har jo fået lov til med reglerne, som de er i dag, også fremadrettet at kunne udskyde beskatningen.
Men de beskatningsformer, som der var fra 1993 til 2000, mister man jo så med det nedslag.
Det er jo med tilbagevirkende kraft.
Rune Lund (EL), 2020-01-09:
Det er, fordi jeg egentlig synes, at der lidt sker en sammenblanding af måderne at forstå skattelovgivningen på, for ændringer i skattelovgivningen er jo ikke lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Jeg synes, at lidt af den argumentation, som der bliver brugt fra hr. Dennis Flydtkjærs side og også lidt fra Louise Schack Elholms side, er forkert.
De siger, at fordi man har indrettet sig efter en skattelovgivning, der var – og når skattelovgivningen så bliver ændret og man så ikke har de penge, som man oprindelig havde forudset man havde med den tidligere skattelovgivning – så er dette at lovgive med tilbagevirkende kraft.
Men hvis det skulle ophøjes til et generelt princip for ændringer i skattelovgivningen, ville enhver skatte- eller afgiftsstigning jo sådan set være lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Derfor anerkender jeg ikke rigtig præmissen for spørgsmålet, for så ville mange mennesker, som har købt et hus og antaget, at de måske ikke skulle betale så meget topskat, hvis Enhedslisten så får gennemført, at topskatten skal stige let, sige: Jamen jeg har indrettet min privatøkonomi efter, at topskatten var så lav, som de blå partier gerne ville have den, og derfor er det lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-01-09:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge om det med hovedaktionærnedslaget, som jeg også nævnte i min ordførertale, og som for nogle – det kan godt være, det ikke er mange, men for nogle i hvert fald – er med tilbagevirkende kraft.
Det er dem, som har lavet generationsskifte ved hjælp af reglerne om succession, altså hvor man kan udskyde beskatningen.
Der er det her nedslag blevet gjort op, så de ikke får noget ud af det fremadrettet, men nu mister de det jo med tilbagevirkende kraft.
Kan Enhedslisten ikke godt se, at der kan være et problem i det?
Jeg anerkender, at det er rent politisk, at man gerne vil afskaffe det fremadrettet.
Det kan jeg sådan set godt se noget fornuft i.
Men dem, der helt tilbage i 2005 eller i år 2000, altså for virkelig mange år siden, i god tro på reglerne har generationsskiftet, udskudt beskatningen lige efter bogen, mister nu det her nedslag.
Vil Enhedslisten ikke være med til i udvalgsarbejdet at se på, om man kan justere det til?
Det er trods alt en mindre flig, synes jeg i hvert fald, men vigtigt, for at de mennesker ikke skal rammes med tilbagevirkende kraft måske 15-20 år tilbage i tiden.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-01-09:
De Konservative vil også sætte pris på det, hvis vi kunne få opdelt lovforslaget i i hvert fald to dele, for ligesom Venstre vil vi gerne stemme for en nedsættelse af bundskatten, men vil ikke stemme for de to skattestigninger, som er i det her samlede lovforslag.
Der er jo ikke rigtig nogen relation mellem de tre elementer i lovforslaget, så vi håber, det kan imødekommes.
Det er sådan set en god dag, hvor bundskatten bliver sat ned med 0,03 procentpoint, og hvis vi gjorde det hver dag, ville der ikke gå mere end 2, 3 år, før vi var der, hvor vi gerne ville være i forhold til skattetrykket.
Så det er ikke sådan en kæmpe nedsættelse, men vi stemmer selvfølgelig for de skattelettelser, som vi kan.
Vi er ikke tilhængere af, at det skal være dyrere at have en bil, og vi er ikke tilhængere af, at det her hovedaktionærnedslag bliver afskaffet på den måde, som det bliver afskaffet på.
Jeg er sådan set med på, at det er en ret besværlig regel, og vi er ikke tilhængere af meget komplicerede skatteregler, og derfor kunne man godt have afskaffet det her i en eller anden form, men så var der to ting, der skulle være opfyldt, før vi kunne være med.
For det første skulle provenuet bruges til, at man satte nogle andre skatter eller afgifter ned, og for det andet skulle det være sådan, at det kun gjaldt fremadrettet.
De mennesker, som engang har erhvervet en virksomhed, skal jo ikke straffes for nogle gevinster, som kan være optjent før 1993, og så lige pludselig blive udsat for nu, at det beskattes mere, end det hidtil har været tilfældet.
Så det finder vi ikke rimeligt, og derfor kan vi ikke stemme for det samlede lovforslag, men vil som sagt gerne stemme for en nedsættelse af bundskatten.
Morten Bødskov (S), 2020-01-09:
Og det er det, der er omdrejningspunktet, også for den diskussion, vi har her.
Vi svarer gerne på spørgsmål i Skatteudvalget om det.
Vi mener ikke, at det her er med tilbagevirkende kraft.
Vi mener, det her er fremadrettet.
Og det er de generelle principper, man laver skattelovgivning efter.
Louise Schack Elholm (V), 2020-01-09:
Jeg kender simpelt hen ikke til tidligere eksempler på det her, hvor man har lovet et fradrag og stillet folk et fradrag i udsigt.
Det kender jeg simpelt hen ikke eksempler på man har gjort tidligere.
Det svarer jo lidt til, at man får et jobfradrag, og halvvejs inde i året fjerner vi det for hele året.
Altså, det er jo sådan lidt, at folk regner med, at der er en økonomisk tilstand, og så fjerner man det for noget, der allerede er sket.
Hvordan kan det være, at man ikke bare har valgt at se på de fremtidige avancer i stedet for også at tage de fortidige med?
Morten Bødskov (S), 2020-01-09:
Nej, det mener vi altså ikke det er.
Og vi mener også, at det her er helt i forlængelse af, hvad man har set tidligere: at man ændrer reglerne fremadrettet, og det er det, vi gør her.
Og vi kan sagtens udbygge det i et svar til Skatteudvalget, og derfor mener vi ikke, at der er sket nogen ændring her.
Så derfor mener vi, at det her er helt på linje med, hvad man også har gjort tidligere.
Louise Schack Elholm (V), 2020-01-09:
Det handler om den første del af lovforslaget.
Nej, lad mig lige først takke ministeren for, at ministeren er positivt indstillet over for at dele lovforslaget.
Det glæder mig meget.
Jeg vil stille et spørgsmål til den første del af lovforslaget, der handler om hovedaktionærnedslaget.
Og det, man kan læse, er, at f.eks. Dansk Industri i deres høringssvar er yderst bekymrede, fordi det her jo sådan set gælder tidligere avancer på aktier, ikke bare de fremtidige avancer på aktier.
Det vil sige, at det jo sådan set i realiteten er med tilbagevirkende kraft, fordi det er en gevinst, man allerede har opnået, og som man har fået lovet en rabat på, som nu lige pludselig bliver fjernet.
Så de facto vil det jo være med tilbagevirkende kraft, at de her skatter stiger.
Er det den nye måde, man kører politik på fra regeringens side?
Altså at de ting, man har lovet folk og stillet dem i udsigt – sådan her vil man køre – fjerner man fra den ene dag til den anden.
Men eftersom man ikke kan nå at få det til at træde i kraft – altså, at man ikke kan komme igennem processen, så man kan komme derhen inden 1. februar – så vil det i realiteten ikke give nogen handlemuligheder.
Er det en ny måde at føre politik på fra den her regerings side af?
Morten Bødskov (S), 2020-01-09:
Det, jeg læste op her, er Socialdemokratiet og regeringens holdning, og Dansk Folkeparti burde jo være i godt humør, for man får begge dele med den finanslov, som er blevet lavet med et i øvrigt meget bredt flertal i Folketinget.
Så det burde man da have udtrykt støtte til under finanslovsdebatten.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-01-09:
Faktisk støtter vi jo sænkelsen af bundskatten, som ligger i lovforslaget, men jeg har et spørgsmål for bare at blive klog på, hvad Socialdemokraternes linje er på området.
Ministeren slutter jo af med at sige, at det er i helt klar forlængelse af, hvad man tidligere har gjort – ja, det er i forlængelse af, hvad Folketinget tidligere har gjort, for under behandlingen af L 238 i 2018 stemte Socialdemokraterne jo imod den del.
Man stillede aktivt ændringsforslag nr. 10 til lovforslaget, fordi man var dybt imod den måde at gøre det på.
Jeg skal bare høre: Hvad er det for nogle overvejelser, man har gjort sig, siden man nu synes, at det er en rigtig god idé, og at det er i helt klar forlængelse af tidligere traditioner og alle de gode ting, når det hvert fald ikke er i forlængelse af det, Socialdemokraterne tidligere har givet udtryk for her i Folketingssalen?
Hvad er det, der ligger bag, at man har ændret holdning på det her område?
Det er et udmærket forslag, men det er bare det modsatte af, hvad Socialdemokraterne tidligere har gjort.
Carl Valentin (SF), 2020-01-09:
Tak for det.
I SF prioriterer vi vores velfærd, vores uddannelser, børn, sundhed og psykiatri – bare for at nævne nogle eksempler.
Vores fælles institutioner, som vi stoler på, for vores børn og unge og syge og ældre har været presset de seneste år.
En måde, hvorpå det kan gøres, er ved at ophæve hovedaktionærnedslaget og stramme beskatningen af leasede firmabiler.
Ud over at skabe enkle skatteregler er det et skridt i retning af at ligestille beskatningen af formueindkomst.
Derudover vil vi med lovforslaget sænke bundskatten med 0,03 pct. som kompensation for, at kommuneskatten samlet set stiger i 2020.
SF støtter lovforslaget, og så skulle jeg hilse fra Alternativet og sige, at det gør de også.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-09:
I sidste valgperiode rystede man simpelt hen på hovedet som borgerlig vælger over, at der fra en borgerlig regering kom en ændring, hvor der var sådan en misundelsesafgift på biler på over 400.000 kr.
Jeg har undret mig lidt over – og jeg håber, at ordføreren måske kan løfte sløret lidt, men jeg kan ikke finde på at tillægge det ordførerens parti – hvor pokker den kom fra.
For det giver ikke mening, hvis man har bare en snert af borgerlighed i sig, at man pålægger borgerne sådan en misundelsesafgift.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-09:
Afgiftsnedsættelser og skattenedsættelser er jo en god tone i Nye Borgerliges ører, og derfor er vi også grundlæggende positive over for det her forslag.
Der er nu nogle ting omkring det.
For det første så vi jo gerne, at man havde fjernet afgiften helt.
Det ville have fremmet elbiler.
For det andet undrer jeg mig over det her knæk, som man har i det.
Jeg kan så forstå, at det fra Enhedslistens side er noget med, at de rige ikke skal have lov til at købe så mange biler osv.
Der findes stort set ikke nogen elbiler under 400.000 kr.
Man kan få en Kia Kona, og så er der en Renault ZOE.
Det er sådan set på nuværende tidspunkt, hvad der er på markedet for elbiler til den pris.
Og hvis du vil have en Kia Kona, er der over 12 måneders leveringstid på sådan en, faktisk 16 måneder.
Så den er ikke på markedet nu, så derfor er der ikke et ret stort marked, så hvis man laver det her knæk og gør det dyrere for biler over 400.000 kr., så gør man en af de mest miljørigtige biler, der findes, en Tesla 3 – den mest sikre bil, der overhovedet findes på markedet i dag – dyrere.
Og i hvert fald en Tesla S og en Tesla X, ikke?
Så jeg forstår ikke det med knækket.
Det er sådan lidt misundelsespolitik, synes jeg.
Jeg bryder mig ikke om det.
Når vi så kigger på selve den miljøpåvirkning, som man siger det her forslag vil have, så er jeg faktisk ikke sikker på, om man ikke godt kunne have fået mere bang for the bucks, hvis man havde gjort det anderledes.
Derfor har jeg stillet et spørgsmål til Skatteministeriet for at finde ud af det.
Nu er det her 350 elbiler, det koster 125 mio. kr.: Det er det, som er mindreprovenuet på det.
Det koster 100 mio. kr. i tabt provenu – ifølge Finansministeriet – at sænke den samlede registreringsafgift til 85 pct.
Jeg har så spurgt skatteministeren: Hvis man gjorde det i stedet for det her, hvad vil så have den største miljømæssige effekt?
Ville det måske reelt set
ikke faktisk have haft en større miljømæssig effekt at sænke registreringsafgiften til 85 pct. for alle biler, fordi folk ville skifte deres gamle bil ud og købe en ny?
Det bliver spændende at se, for hvis det viser sig, så har man jo her valgt en løsning, som er baseret på mavefornemmelse, i stedet for på hvad der er bedst for miljø og klima.
Og så håber jeg – med det, som jeg har hørt fra talerstolen her – at man vil walk the talk og sige: Jamen så lad os gøre det, som er bedst for klimaet og miljøet, og ikke bare, hvad der er bedst for mavefornemmelsen.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-01-09:
Det har jo – som sædvanlig – været en lidt ufrugtbar debat, hvor der blev luftet kendte synspunkter, uden at der var nogen, der skiftede holdning.
Jeg vil gerne meddele, at vi agter at støtte lovforslaget.
Det er jo en skattelettelse, det går vi ind for, og det er også miljøvenlige tiltag, det går vi også ind for, så det ligger lige til højrebenet, at vi selvfølgelig støtter forslaget, som i øvrigt også ligger på linje med nogle af de registreringsafgiftsomlægninger, som vi selv lavede, da vi sad i regering, hvor vi også prioriterede miljøvenlige biler over mindre miljøvenlige biler.
Så vil vi ligesom de andre borgerlige partier gerne gå videre end det, som regeringen og venstrefløjen lægger op til – vi vil gerne gøre mere for miljøet, end regeringen gør.
Men det er selvfølgelig klart, at når man også gerne vil prioritere at have nogle meget høje offentlige budgetter, kan man ikke også prioritere borgerne og miljøet lige så højt, som vi kan, når vi gerne vil have nogle mindre offentlige budgetter.
Vi synes selvfølgelig, det er ærgerligt, at vi ikke går endnu videre, men det er et godt forslag, og det stemmer vi selvfølgelig for.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-09:
Jamen historikken er jo den, at man oprindelig for år tilbage havde vedtaget en fuldstændig afgiftsfritagelse for elbiler, og brintbiler i øvrigt også, men den var kun midlertidigt finansieret.
Så da man nåede frem til den 1. januar 2016, var der ikke længere penge til at fortsætte den afgiftsfritagelse.
I 2015 lige efter valget satte Venstre, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og Radikale Venstre, så vidt jeg husker, sig sammen og besluttede, at de kun ville finde pengene til at finansiere en afgiftsfritagelse for de første 400.000 kr. af bilens pris.
Det er så den ordning, der er blevet forlænget nogle gange og ændret lidt, og som nu altså bliver forlænget en gang mere.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-09:
Det ved jeg godt, for jeg har faktisk læst Enhedslistens klimaforslag, og jeg vil faktisk godt rose det, fordi det er grundigt.
Vi kan være uenige om det, men jeg synes faktisk, det er et grundigt forslag, der er kommet frem, så det vil jeg godt anerkende.
Men det her er jo en midlertidig overgang.
Vi kan snakke om det store billede, men det her er jo en midlertidig løsning for et år, og der kunne man jo bare have fjernet det helt og sagt, at vi så derefter skal have lavet den store plan.
Så havde man fået flere elbiler på vejene, og det er forhåbentlig det, som jeg i hvert fald hører Enhedslisten gerne vil, og så har man derefter kunnet tage de her ting.
Rune Lund (EL), 2020-01-09:
Det er begrænset, hvad der er til rådighed af tid, men jeg prøvede faktisk i min ordførertale og også lidt i svaret til hr. Ole Birk Olesen at beskrive, hvad det er for en model, vi arbejder for.
Den er også beskrevet meget detaljeret i vores klimaplan fra februar sidste år.
Vi ønsker ikke bare at afskaffe registreringsafgifterne, vi ønsker at indfase elbilerne i afgiftssystemet på lige fod med benzinbiler, men vi ønsker at undtage dem fra minimumsafgiften, og batterifradraget synes vi skal fastholdes.
Det vil betyde, at der ikke skal betales registreringsafgift for langt de fleste små og mellemstore elbiler, og på den måde er der både noget rødt og noget grønt i det.
Der vil komme et finansieringshul, og vi ønsker, at det bliver lukket, ved at vi indfører road pricing, og der er også et grønt element i det, for man betaler, alt efter hvor meget man kører.
Vi har en model, som vi synes hænger sammen både finansieringsmæssigt, men også i forhold til at bevare den sociale balance, og det betyder også, at man, når man skal skifte over til en elbil, har råd til det, uden det bliver dyrere at køre bil, også selv om man bor i områder uden for de større byer og måske er en familie, der har et kørselsbehov, der betyder, at man skal have to biler.
De vil ikke blive dårligere stillet med Enhedslistens forslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-09:
Nu har jeg spurgt Det Radikale Venstre, og jeg har spurgt SF, og de siger begge, at de sådan set gerne ville have haft fjernet de her registreringsafgifter helt på elbiler.
Er det også Enhedslistens opfattelse, at man gerne vil have fjernet de her registreringsafgifter på elbiler helt?
Så jeg vil prøve at finde ud af, hvem der bremsede det her.
Var det Socialdemokratiet, der bremsede det her?
Nu har vi hørt SF og De Radikale, og hvis også Enhedslisten nu mener, at man skulle have fjernet de her afgifter helt, er der kun Socialdemokratiet tilbage, som ikke vil fjerne de her afgifter på elbilerne.
Rune Lund (EL), 2020-01-09:
Der er flere ting.
Som jeg også nævnte i min ordførertale, ville den model, vi ville skrue sammen, i højere grad tilgodese de billigere elbiler.
Det er vores tilgang til det.
Så er der to argumenter for, hvorfor vi alligevel godt kan støtte det her.
Det ene er, at vi laver en forlængelse af de eksisterende regler, så der så at sige er maksimalt ro på, indtil vi får lavet en aftale i 2020 – hvilket er planen nu – som kan træde i kraft med virkning fra den 1. januar 2021 på det her område.
Den anden ting er, og det må vi jo erkende, at de dyre biler, eller overklassebilerne om man vil, har en rolle i forhold til at lave omlægningen af bilparken fra fossilbiler til elbiler.
Og der skal jeg være ærlig og sige, at vi da har haft en diskussion i Enhedslisten om, hvad vi skal vægte her, det røde eller det grønne, og om det kan være Enhedslistens politik at gøre meget dyre biler billigere, fordi det er elbiler.
Der må man sige, at man nogle gange må vælge mellem det røde og det grønne, og i modsætning til hvad hr. Ole Birk Olesen påstod her for lidt siden, valgte vi jo faktisk her at sige: Jamen den grønne omstilling er så vigtig og central, og de dyre elbiler er vigtige for omstillingen af bilparken.
Så der valgte vi det grønne til fordel for det røde.
Vi ville gerne have lavet mere allerede nu, men det var der ikke flertal for.
Eldrupkommissionen sidder og arbejder nu, og argumentet har været, at den skal komme med nogle anbefalinger, og dem vil vi kunne diskutere og forhandle om, og det vil så blive senere på året, og så er målet jo, at vi kan lave nogle aftaler, som gerne skulle kunne træde i kraft med virkning fra den 1. januar 2021.
Så det her handler om at forlænge nogle eksisterende ordninger, indtil vi får lavet et godt system fra den 1. januar 2021.
Vi får travlt, men vi får i det hele taget et travlt forhandlingsår i år, for der er rigtig mange ting, vi skal have landet, også på klimaområdet.
Marie Bjerre (V), 2020-01-09:
I Venstre havde vi lagt op til kun at fortsætte afgiftsfritagelsen for de billige elbiler, altså dem under 400.000 kr., fordi vi gerne ville have flere elbiler til helt almindelige danskere.
Med det her lovforslag fortsætter man også den lave afgift for de dyre elbiler på over 400.000 kr.
Hvad er de fornuftige argumenter set fra Enhedslistens side for, at man også gør de dyre elbiler billigere?
Malte Larsen (S), 2020-01-09:
Endnu en gang tak.
Med finansloven for 2020 har regeringen, Enhedslisten, Socialistisk Folkeparti, Radikale Venstre og Alternativet sat en ny retning for Danmark – en retning, hvor vi investerer i mennesker og den grønne omstilling.
Som vi lovede før valget, lader vi pengene følge med, når der kommer flere børn og ældre.
Vi har lavet bedre aftaler med kommuner og regioner; vi sikrer midler til, at der kan ansættes flere sygeplejersker; vi vil sikre bedre forhold for vore børn i daginstitutioner og folkeskoler, styrke indsatsen for personer, som lever med psykiske lidelser.
Og modsat den tidligere regering vil vi investere i uddannelse.
I Socialdemokratiet sætter vi velfærden først, men alle de gode initiativer kræver også finansiering – det siger sig selv.
Lovforslaget her i dag skal derfor ses som en del af den samlede finansiering af finansloven for 2020.
Konkret vedrører det den del, der relaterer sig til ophævelse af hovedaktionærnedslaget og stramning af beskatning på leasede firmabiler.
Hovedaktionærnedslaget muliggør, at hovedaktionærer, der har erhvervet sig aktier før 19. maj 1993 efter reglerne i aktieavancebeskatningsloven, kan opnå et særligt hovedaktionærnedslag i beskatning af avancen på op til 25 pct. ved salg af aktierne.
Et maksimalt nedslag indebærer, at skatten af aktiegevinsten nedsættes fra 42 pct. til 31½ pct.
Hovedaktionærnedslaget er reelt en overgangsordning, som skulle lempe for den forøgede beskatning af hovedaktionærer, der blev gennemført i 1993.
På nuværende tidspunkt har der derfor været god tid til at indrette sig på de almindelige regler for beskatning af aktiegevinster.
Med ophævelsen af hovedaktionærnedslaget vil alle hovedaktionærer blive beskattet ens og på samme vis som andre personer, der ejer aktier.
Det vil bidrage til at mindske forskellene i beskatningen af formueindkomst og vil samtidig medvirke til at gøre skattereglerne enklere og mere robuste.
Reglerne for beskatning af fri bil er indrettet med henblik på at beskatte arbejdsvederlag nogenlunde ens, uanset om vederlaget udbetales kontant eller gives i form af rådighed over bil til privat brug.
Det er imidlertid et udbredt fænomen, at biler lejes og stilles til privat rådighed som fri bil med et beskatningsgrundlag, der er væsentlig lavere end prisen på en tilsvarende bil i normal handel.
I registreringsafgiften er der indført stramninger for leasede biler, som ikke er afspejlet i beskatningsgrundlaget for fri bil.
Reglerne for beskatning af fri bil bør derfor tilpasses, så der ved beskatning af fri bil tages højde for den højere værdi, som en genberegnet afgiftspligtig værdi er udtryk for.
Socialdemokratiet støtter selvfølgelig forslaget.
Morten Bødskov (S), 2020-01-09:
Min og regeringens holdning er jo den, at der skal komme et stort grønt bidrag, også fra transportsektoren, for at nå de mål, vi har sat os bredt her i Folketinget for omstillingen.
Derfor tror jeg, at vi kommer til at diskutere, hvordan det kan sikres, og vi kommer også mere grundlæggende til at diskutere – man kan bare se på kommissoriet for kommissionen her – hvordan registreringsafgiftssystemet så skal tilrettelægges, også for grønne biler, fremover.
Så jeg tror, at man får en meget åben diskussion om det, og det ser jeg frem til.
Jeg håber som sagt, at vi kan finde sammen i enighed om det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-09:
Men kunne man så ikke, da man dannede den nye regering i 2016, have sat sig ned med måske Dansk Folkeparti og sagt: Fint, nu laver vi en ny aftale, for de ændringer, de lavede dér, synes vi er de rigtige; samfundet har ændret sig, og vi har brug for at gøre det her, og det vil være det rette at gøre?
Der må være nogle i den borgerlige fløj, der har strittet imod og sagt, at vi skal beholde den her misundelsesafgift.
Morten Bødskov (S), 2020-01-09:
Sådan helt generelt tror jeg, at vi skal se meget åbent på det, der kommer til at ske.
Det bliver en stor opgave, en meget stor opgave.
Og derfor er det også godt, at vi forhåbentlig kan fastholde den brede enighed, der er her i Folketinget om det.