runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (M), 2025-11-05:
Afviklingen af EVA er en del af udmøntningen af regeringens flerårige statslige arbejdsprogram på Børne- og Undervisningsministeriets område.
Præmissen for det statslige arbejdsprogram er, at der er opgaver, funktioner og årsværk på det statslige område, som skal falde bort, og at der samtidig skal prioriteres midler til borgernær velfærd i kommuner og regioner.
Den prioritering synes jeg er rigtig.
Derfor er det også naturligt at se på, om der er overlappende funktioner i staten, som kan organiseres mere effektivt.
Analyse- og evalueringsopgaver på bl.a. uddannelsesområdet løses i dag både af VIVE og af EVA, og derfor samles analyse- og evalueringsopgaverne fremover i VIVE.
Uddannelsespolitiske beslutninger er jeg enig i skal træffes med afsæt i et solidt fagligt grundlag.
Jeg mener også, det er fornuftigt med et større fokus på,.at opfølgning på politiske aftaler også kan sikres via eksisterende data og lokalt fokus frem for omfattende løbende evalueringer.
Implementeringen af uddannelsesreformen på det videregående område vil fortsat blive fulgt og understøttet i tæt dialog med de relevante aktører.
Uddannelses- og Forskningsministeriet har derudover et meget solidt datagrundlag om kvalitet i uddannelserne, som følger den studerende både før, under og efter studierne.
Det er data, som er til rådighed for uddannelsesinstitutioner og alle mulige andre, som beskæftiger sig med de videregående uddannelser.
Sammen med institutionernes egne evalueringsaktiviteter kan det være med til at understøtte kvalitetsarbejdet og arbejdet med at implementere reformer, og så vil der også stadig væk være mulighed for at rekvirere analyser hos eksterne forsknings- og analyseaktører, om bl.a. beskæftiger sig med det videregående uddannelses-område, herunder f.eks. VIVE og DEA.
Der vil dermed fortsat være gode muligheder for at følge op på reformer og politiske aftaler på det videregående uddannelses-område, sådan som det er selvfølgelig også skal være.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-11-05:
Jamen jeg prøver på at tolke lidt på det, ministeren siger.
Jeg havde faktisk tænkt mig lige at rulle ud, at udfordringerne i de andre infrastrukturprojekter, som jo er blevet ramt af inflation og prisstigninger generelt, er blevet løst.
Jeg ved ikke, om jeg skal tolke det sådan, men det lyder, som om den her udfordring også bliver løst.
Jeg kan høre, at ministeren nævner de økonomiske rammer, man skal arbejde inden for, og det er jo en udfordring helt generelt i »Infrastrukturplan 2035«.
Jeg kan høre, at ministeren nævner noget om at tage ansvar.
Det er faktisk et stort ønske, vi har i Danmarksdemokraterne, og jeg ved også, at det ikke er ministeren, der er skyld i, at vi ikke er en del af forliget.
Vi vil rigtig gerne tage ansvar, og vi vil rigtig gerne være med til at forhandle de her ting.
Så jeg kan blive en lille smule bekymret, især når jeg ser på nogle af de ting, som jeg tror ikke er blevet valgt til, hvis det er det, der står til troende, bl.a. EMS2-togvognene, som kan blive lidt udfordrede med det, der er blevet lagt op til.
Skal jeg tolke ministeren derhen, at det her bliver løst?
Det håber jeg vitterlig jeg kan, og ellers vil jeg anbefale ministeren at stille sig i front sammen med forligspartierne og gå til finansministeren og finde pengene.
Thomas Danielsen (V), 2025-11-05:
Jeg tror faktisk ikke på, at spørgeren og hr. Peter Skaarup er nervøse.
Jeg tror faktisk, at det er helt bevidst, at man spørger, forholdsvis kort tid før alle vi partier, der har taget ansvar for det her, skal præsentere det samlet, altså at man vælger at gå i salen og spørge ministeren: Vil du ikke lige afsløre det, som alle I partier, der har lagt stemmer til det her og taget ansvar, sammen skal præsentere?
Så jeg tror faktisk ikke helt, at det er den rigtige forklaring, at I er meget nervøse.
Spørgeren har ret i, at i samtlige projekter, hvor der har været problemer med økonomien, har vi mig bekendt fikset det indtil nu.
Så jeg tror ikke helt, det er sandheden, at spørgerne er nervøse.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-11-05:
Jeg vil vove den påstand, at jeg nok var lidt mere nervøs, da jeg kom, end jeg er nu.
Det mener jeg helt seriøst.
Jeg tror også, at jeg vil glæde mig lidt over det, jeg hører.
Men så vil jeg i hvert fald benytte lejligheden til at opfordre ministeren til sammen med forligspartierne at stå i spidsen for en gang for alle at få et møde hos finansministeren – vi har sådan set et rimeligt råderum – og så få tilpasset økonomien til de resterende projekter i Infrastrukturplan 2035«, så man ikke skal stå ved hvert eneste af de kommende projekter og bøvle med det her.
Vil ministeren gøre det?
Thomas Danielsen (V), 2025-11-05:
Tak for det gode råd.
Peter Skaarup (DD), 2025-11-05:
Det er godt, at ministeren tager imod gode råd og sådan noget, men tilbage står jo bare den her situation, at det har skabt meget usikkerhed.
Det har været oppe på mange møder omkring den her motorvej, at der nu ikke er styr på, at det er en helt og fuldt dækkende motorvej.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren her til sidst, om det her med, at man vil indsnævre tværsnittet, at man vil lave det hele smallere, trafiksikkerhedsmæssigt er holdbart.
Jeg kan læse af svarene, at det mener Vejdirektoratet, men mener ministeren virkelig, at det er fremtiden for motorvejene i Danmark?
Thomas Danielsen (V), 2025-11-05:
Jeg kan sige, at vi har nogle af de mest trafiksikre veje i hele verden, og det kan man også aflæse i statistikken.
Så vi laver løsninger, hvor der i den mindste detalje er taget hensyn til færdselssikkerheden, hvis det på nogen måde er økonomisk inden for rækkevidde.
Så det tror jeg ikke skal være en bekymring, og jeg tror heller ikke, at det er en reel bekymring.
Jeg tror ikke, at det er en reel bekymring, hvorfor jeg ikke vil løfte sløret for en endelig løsning, her kort tid før forligskredsen skal præsentere det.
Men jeg glæder mig over, at der er en nysgerrighed over for, hvad vi foretager os i forligskredsen.
Jeg forstår godt, at der er meget stor interesse for, hvad Venstre som et indflydelsesrigt parti siger, men det, jeg prøver at sige, er, at hvis der har været problemer med økonomien i motorvejsprojekter, har vi løst dem i samtlige tilfælde indtil nu.
Nu spørger spørgeren så, sådan meget kort før projektet skal præsenteres, hvad vi ender med at præsentere uden foran glasdøren.
Men jeg kommer ikke til at være illoyal og præsentere noget i dag alene.
Der er ikke nogen ordførere her, og vi har ikke drøftet det i forligskredsen officielt endnu med den proces, der er.
Så jeg tror, at ordføreren er fuldt ud klar over hvorfor.
Nick Zimmermann (DF), 2025-11-05:
Har de socialdemokratisk ledede regeringers udlændinge- og beskæftigelsespolitik fejlet, når antallet af ikkevestlige indvandrere og efterkommere på førtidspension er steget med 32 pct. siden 2019, svarende til en stigning på mere end 10.000 personer?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-05:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at den overrepræsentation, der er blandt ikkevestlige indvandrere på førtidspension er noget, som jeg synes kræver politisk handling.
Vi har indledt politiske drøftelser på førtidspensionsområdet, og jeg ser frem til, at vi også tager hul på overvejelserne om den her overrepræsentation.
Jeg tror, det er vigtigt, at man ikke drager alt for hurtige konklusioner, når man ser på det samlede antal af folk på førtidspension.
Det er jo en varig ydelse, og folk er derfor på ordningen i mange år, og hvis vi ser på tallene fra 2019, er det vigtigt at huske, at folkepensionsalderen jo er steget fra 65 år til 67 år, og derfor kan man sige, at dem, der er på førtidspension, jo så vil være længere tid på førtidspension, og det gør jo, det samlede antal også stiger, uanset hvad for en etnicitet folk har.
Men ud over det er jeg sådan set enig i, at vi nu betaler prisen for en forfejlet udlændingepolitik, og at skiftende regeringer ikke har stillet hårde nok krav til de folk, der er kommet hertil.
Det er bl.a. derfor, vi har indført en arbejdspligt, sådan at man ikke bliver parkeret på offentlig forsørgelse i flere år, men kan være en del af det arbejdende fællesskab.
Så vil jeg sige, at jeg sådan set anerkender problemstillingen, og det er derfor, vi synes, det giver god mening at se på bestemte afgrænsede områder, hvor man kan se på, om der simpelt hen er blevet givet for mange førtidspensioner.
Mattias Tesfaye (S), 2025-11-05:
Nu spørges der konkret til Kolding Kommune, og hvis der fra Radikale Venstres side er et ønske om, at vi rækker ud til Kolding Kommune og siger, at vi har fået en henvendelse fra et medlem af Folketinget om koncepterne i Kolding Kommune, og spørger, hvorvidt det går længere, end det er beskrevet i dagtilbudsloven, så vil jeg meget gerne række ud til Kolding Kommune og sikre mig, at de har foretaget de overvejelser, der skal ske i henhold til dagtilbudsloven.
Jeg tror, jeg vil vente med at belemre alle 98 kommuner, men hvis der er en konkret bekymring om Kolding Kommune, skal jeg nok følge op på det.
Nick Zimmermann (DF), 2025-11-05:
Det er alligevel meget overraskende for mig, må jeg sige, at der ikke ligger et eneste konkret initiativ fra regeringens side, når man har kendt til det her problem siden 2019.
For én ting er jo, at der godt nok er nogle planer om at genåbne nogle sager, men hvad nytter det at genåbne måske 100 sager om året eller 200 sager om året, hvis den tilstrømning, der er lige nu, bliver ved med at fortsætte?
Der må jo være en eller anden plan i regeringen om at stoppe tilstrømningen, hvor så mange udlændinge får en førtidspension.
Når vi samtidig ved, hvor stort set umuligt det er som dansker at blive indstillet til en førtidspension, så kan det undre mig, at der er så mange udlændinge, der kommer på den.
Så én ting er regeringens tanke om at genåbne nogle sager, men noget andet er, at der jo også må være en helt generel tanke om, hvordan vi kan få stoppet tilstrømningen til, at der kommer udlændinge på førtidspension.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-05:
Der er jo flere ting at sige til det.
For det første var det jo Dansk Folkepartis egen regering i 2018, hvor man var det største borgerlige parti, der lempede reglerne, hvorfra vi har set en stigning i antallet af folk, der får førtidspension.
Så man er jo selv i høj grad medskyldig i den situation, der er nu.
Det kan man jo godt stå og grine af fra hr. Nick Zimmermanns side, men det ændrer ikke på, at det var der, det blev besluttet at lempe den reform, som blev lavet tilbage i 2013.
Det er klart, at så er der kommet flere på førtidspension, og nu tager vi konkret fat.
Det var ikke noget, man gjorde, mens Dansk Folkeparti sad med 37 mandater i Folketinget og var det største borgerlige parti.
Det er noget, man gør nu.
Nick Zimmermann (DF), 2025-11-05:
Samlet set, siden Mette Frederiksen blev statsminister, har hun brugt 102 mia. kr. på at udbetale bl.a. førtidspension, kontanthjælp og andre offentlige ydelser til ikkevestlige indvandrere og efterkommere.
102 mia. kr. er der blevet brugt.
I dag kan jeg så forstå, at der i regeringen ingen konkrete tanker er om at stoppe den tilstrømning, der er, af ikkevestlige udlændinge, der modtager en førtidspension.
Det er da rystende.
At vi så samtidig ved fra flere forskellige af landets jobcentre, at de fortæller os, at nogle af de indvandrerkvinder, som de sidder og holder deres møder med, fortæller dem, at de rent faktisk ikke er i arbejde, fordi de ikke må det for deres mænd eller deres familie, og at der ikke er en eneste konkret plan om at stoppe det, finder jeg simpelt hen rystende.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-05:
Det er da også for ringe, hvis der sidder nogle mænd og dirigerer med deres koner og siger, de ikke må få et arbejde.
Hvis ikke det er kommet frem til Dansk Folkepartis sekretariat, skal jeg da gerne fremsende en ekstra kopi.
Nick Zimmermann (DF), 2025-11-05:
Jeg synes, det kunne have været helt fantastisk, hvis vi her i dag kunne have hørt noget konkret fra regeringen om, hvad tankerne er.
De nyeste tal viser os, at ca. 18 mia. kr. om året koster det de danske skatteborgere at betale for bl.a. kontanthjælp og førtidspension til ikkevestlige indvandrere og efterkommere – 18 mia. kr. i gennemsnit om året.
De seneste tal er fra september.
Det er ministerens eget ministerium, der har oplyst de her tal: 18 mia. kr.
Når man så samtidig tænker på, at statsministerens tanke er, at pensionsalderen skal sættes op og danskerne skal stå lidt længere ved samlebåndet, og hun alligevel er parat til bare at køre den helt store gavebod ud for arbejdsløse udlændinge, er det simpelt hen rystende.
Lotte Rod (RV), 2025-11-05:
Hvad er ministerens holdning til, at Kolding Kommune ved at pålægge alle dagtilbud styrings- og datakonceptet »Læringsledelse« forbryder sig mod vores dagtilbudsaftale fra 2017, hvoraf det jo fremgår, at staten og kommunerne som udgangspunkt ikke skal pålægge dagtilbuddene tiltag som lokale læreplaner, mål eller koncepter, der rækker ud over den pædagogiske læreplan, og hvad vil ministeren gøre for at indskærpe, at kommuner skal holde op med at pålægge koncepter?
Mattias Tesfaye (S), 2025-11-05:
Jeg er generelt ret skeptisk over for styrings- og datakoncepter i daginstitutionerne.
Regeringen ønsker, at det pædagogiske personale bruger mest mulig tid med børnene og mindst mulig tid bag skærmen.
Dagtilbudsområdet er i dag reguleret ved en rammelov, der giver kommunerne et ret stort kommunalt råderum.
Det følger af dagtilbudsloven, at den pædagogiske læreplan udgør rammen for det pædagogiske arbejde.
Bestyrelsen er efter loven forpligtet til at sikre, at dagtilbuddene i relation til den pædagogiske opgave ledes alene med udgangspunkt i den pædagogiske læreplan og i overensstemmelse med den pædagogiske læreplans børnesyn og brede læringsforståelse.
Ministeriet har ikke kendskab til det læringsledelsesprojekt, som der spørges til.
Hvorvidt projektet er i overensstemmelse med den grundlæggende tænkning i den pædagogiske læreplan, afhænger af, om kommunen eller dagtilbuddet anvender det i tråd med beskrivelsen af den pædagogiske læreplan.
Kommunen skal derfor vurdere det og sikre, at arbejdet med eventuelle koncepter og programmer m.v. er i overensstemmelse med det.
Det har jeg selvfølgelig en forventning om at kommunen foretager en vurdering af.
Jeg synes, det er vigtigt, at kommunerne løbende tager stilling til, om der er lokale processer og dokumentationskrav, der ikke bidrager til at højne kvaliteten, og som kan afskaffes.
Samtidig er det kommunernes ansvar inden for rammerne af lovgivningen at sikre kvaliteten i dagtilbuddene, og den opgave synes jeg også at vi som Folketing skal give dem plads til og mulighed for at løse.
Lotte Rod (RV), 2025-11-05:
Godt, det synes jeg vi skal undersøge, for virkeligheden er, at der er pædagoger, som er blevet pålagt koncepter, som tager deres tid fra børnene, og som tager deres faglighed fra dem.
Det foregår lige nu, og det skal stoppe, og derfor mener jeg også, at ministeren må give kommunernes besked på, at det skal stoppe.
Mattias Tesfaye (S), 2025-11-05:
Jeg skal måske bare lige for en god ordens skyld sige, at det, som fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, er, at kommunerne som udgangspunkt ikke må pålægge dagtilbuddene yderligere dokumentationskrav, registreringer og koncepter.
Det skal vi selvfølgelig stå fast på og holde fast i, for jeg er helt enig med spørgeren i, at pædagogerne skal bruge tiden i sandkassen og på forældresamarbejdet og med børnene omkring frokostbordet og i garderoben og ikke inde på kontoret.
Så derfor er jeg, som jeg indledte med at sige, også selv ret skeptisk over for de her koncepter, som jeg kan høre fylder meget.
Lotte Rod (RV), 2025-11-05:
Ministeren svarer, at vi skal stå fast på, at dagtilbuddene ikke bliver pålagt koncepter.
Hvordan vil ministeren stå fast?
Mattias Tesfaye (S), 2025-11-05:
Hvis der er bekymring om, at der er en konkret kommunalbestyrelse, som går videre end det, der fremgår af loven, er jeg da meget indstillet på at undersøge, om kommunen har foretaget en vurdering af, om det virkelig er nødvendigt at indhente den her data, eller om man har ladet sig besnakke af et firma, der skal sælge et eller andet koncept.
Lotte Rod (RV), 2025-11-05:
Konceptet stjæler pædagogernes tid og faglighed, og det rammer jo børnene, og på den måde kommer det jo til at hænge sammen med de store ting i tiden, som vi diskuterer: fravær, uro og udadreagerende adfærd i skolen.
Det hænger jo sammen med, at der er alt for mange børn, som har for få pædagoger i deres børnehaver, og det bliver jo kun værre, hvis pædagogerne så skal bruge tid på dataindsamling og på koncepter i stedet for at være sammen med børnene.
Så hvad vil ministeren gøre for, at kommunerne kommer til at overholde vores aftale om, at de ikke skal pålægge dem koncepter og dataindsamling?
Victoria Velasquez (EL), 2025-11-05:
Det, ministeren siger, er jo ikke helt rigtigt.
Det er rigtigt, at der er nogle børnefamilier, som bliver stillet bedre, men der er jo også børnefamilier, der bliver stillet dårligere.
Det er jo også derfor, vi ser den ændring fra den kontanthjælpsaftale, som var med Enhedslisten, hvor 9.000 børn blev løftet ud af børnefattigdom, og så i forhold til den aftale, der er blevet lavet uden Enhedslisten, og også, hvor lang tid der går, før de 4.000 børn så bliver hjulpet.
Så vi har jo et konkret problem med, at vi på den ene side ser tiltag, som rigtignok stiller nogle børnefamilier bedre, men at vi samtidig også har en reform, som stiller andre børnefamilier dårligere.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-05:
Jamen så kender vi jo Dansk Folkeparti igen.
Man puster sig op og klager over, at der ikke er gjort noget, men hvad gjorde man selv, da man sad med 37 medlemmer af Folketinget, sad ved magten?
Man gjorde absolut ingenting.
Nu får vi en arbejdspligt.
Det er jo den her regering.
Ja, man kan da godt pege på sig selv fra ordførerens side, men det blev da ikke indført, dengang Dansk Folkeparti var det største borgerlige parti.
Der skete der ingenting, absolut ingenting.
Ingenting skete der for at nedbringe de 18 mia. kr., man står og flagrer med nu.
Men altså, hvornår sker det?
Det sker nu under den her regering.
Jeg er glad for, at Dansk Folkeparti er med, men det er ikke Dansk Folkeparti, der har sørget for det.
Tak for det.
Jamen det er jo farverigt, at man sidder som det største parti på rådhuset, sidder på Teknik- og Miljøforvaltningen, sidder og stemmer nej til en masse boliger og så siger: Vi har ikke noget ansvar for, hvor mange boliger der bliver bygget.
Altså, det er jo bare en konstatering.
Det blev opgjort op til sidste kommunalvalg, hvor meget Enhedslisten stemmer nej til af almene boliger.
Der kan man bare se i f.eks. Aarhus, at der bliver bygget masser af almene boliger, og der sidder Enhedslisten slet ikke i byrådet, så måske er der en sammenhæng.
Så vil jeg bare sige, at det da er fint nok, at Enhedslisten kommer til mig og siger, at man har solgt byen til Blackstone, men så vidt jeg ved, var jeg den, der var ansvarlig minister på det tidspunkt, hvor man gjorde noget ved de kapitalfonde.
Så jeg bliver ikke rigtig ramt af den kritik.
Victoria Velasquez (EL), 2025-11-05:
Jeg tror ikke, at de mennesker, som bliver ramt af det her, kan bruge mudderkastning til noget.
De har brug for, at vi konkret finder en løsning, og jeg synes, det er godt, at man har åbnet op for at se på, hvad vi kan gøre i 2026.
Vi er ikke i mål, men jeg synes, det er positivt.
For det har kæmpe konsekvenser.
Skal vi ændre i § 81 a eller gøre noget helt tredje?
Vi er meget åbne for at se på, hvad vi kan gøre, for konkret at hjælpe de mennesker, som det handler om.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-05:
Jeg er enig i, at der, hvis man går tilbage til det spørgsmål, der bliver stillet, er individuelle konsekvenser, både på den måde, at nogle mennesker får mere i kontanthjælp – det er dem, der har børn, og det sker selvfølgelig især ud fra en betragtning om, at børnene jo ikke er skyld i deres forældres situation – og at nogle mennesker får mindre.
Det er især enlige, som er på kontanthjælp.
Til gengæld får de mulighed for at tjene mere ved siden af, og det, vi heldigvis har set, siden reformen blev vedtaget, er jo også, at der er en femtedel af dem, der var på kontanthjælp dengang, som ikke længere er på kontanthjælp.
Så en eller anden effekt har det haft, og forhåbentlig er der da rigtig mange af dem, der er kommet i arbejde, og så har man jo mulighed for også selv at betale for den bolig, man bor i, hvis det er den situation, man er i.
Først vil jeg gerne slå fast, at regeringen står på mål for den kontanthjælpsaftale, som vi har lavet.
Samtidig er det også virkeligheden, at der er udfordringer på boligområdet, særlig i store by, hvor der er mangel på billige boliger, og desværre er det jo også tilfældet, at leveomkostningerne er steget, så inflationen er stigende, og fødevarepriser presser rigtig mange danskere.
Derudover synes jeg, det er for unuanceret blot at pege på afskaffelsen af særlig støtte i kontanthjælpsreformen som forklaring på problemstillingen.
Regeringen ønsker at holde hånden under de mest udsatte, som risikerer at blive udsat fra deres boliger, og derfor har vi afsat de her 15 mio. kr. i 2026, som giver mulighed for at holde hånden under de mest udsatte gennem et huslejetilskud, og vi foreslår også at tilføje 100 mio. kr. ekstra til midlertidig huslejenedsættelse i Fonden for blandede byer.
Samtidig har kommunerne stadig væk mulighed for at yde hjælp til rimeligt begrundede enkeltudgifter og løbende hjælp til betaling af husleje i en midlertidig periode til personer, der f.eks. er udsættelsestruede på grund af huslejerestance.
Kontanthjælpsmodtagere, som modtager de laveste satser, har desuden fået mulighed for at tjene op til 5.200 kr. om måneden helt uden modregning i kontanthjælpen, og derfor har de også bedre mulighed for at skabe sig et rådighedsbeløb og dermed også betale deres husleje.
Victoria Velasquez (EL), 2025-11-05:
Der er sket noget, siden at det her spørgsmål blev stillet, det må man sige.
Jeg antager, at Socialdemokratiet også har flyttet sig oven på de meldinger, der har været.
Og det e rder virkelig, virkelig brug for, så det vil jeg meget gerne anerkende.
Og jeg håber, at den dør, som lidt er blevet sat på klem, for at der skal findes en løsning, kan blive åbnet helt op for de mennesker, som har brug for den hjælp.
Vi ved, at det har store konsekvenser ikke at kunne være i sin bolig.
Jeg talte med en socialrådgiver, som arbejder på et ydelseskontor.
På den ene side laver vi en housing first-aftale, og vi laver aftaler i forhold til at skulle sikre børns trivsel, men på den anden side oplevede hun pludselig, at der var den her enlige far og hans søn, som ikke kunne blive boende der, hvor de boede før, og sønnen blev nødt til at blive taget ud af folkeskolen og væk fra sit netværk og det foreningsliv, han var en del af.
Derfor er jeg selvfølgelig ked af, at der har skullet være konsekvenser af reformen, og at man ikke lyttede til de høringssvar, der var helt fra start, og den kritik, der var helt fra start.
Men nu står vi her, og der er åbnet op for at kigge på en løsning i 2026.
Men hvad gør vi konkret i forhold til 2025?
Hvad gør vi konkret for at løse problemet?
Og det må gerne være en løsning, som kan være permanent.
For én ting er, at der er blevet sat nogle ressourcer af i 2026, men jeg håber ikke, at nogen her i salen ønsker, at vi skal stå med det problem igen i 2027.
Så hvilke overvejelser har ministeren der?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-05:
Man får det til at lyde, som om at den her reform skulle have taget penge væk fra dem.
Den her reform tager ikke penge væk fra dem.
Den fordeler penge til børnefamilierne på bekostning af enlige, som er på kontanthjælp.
Jeg synes, det er enormt vigtigt at holde fast i, for jeg ville være ærgerlig over, hvis folk, der sidder og lytter til det her eller ser det, skulle tro, at vi her tager penge væk fra børnefamilierne.
Og jeg er enig i, at der er behov for mere end de 5 mio. kr.
Det er derfor, vi har lavet det om til, at vi på boligområdet forlænger de tilskudsmuligheder, der er, med 100 mio. kr.
Det er derfor, vi grundlæggende også har brug for, at der bliver bygget flere helt billige almene boliger.