Benny Engelbrecht (S), 2025-09-09:
Tak for ordet.
»Jeg holder af hverdagen/mest af alt holder jeg af hverdagen«.
Sådan skrev digteren og forfatteren Dan Turèll i 1984 i sin digtsamling »Kom forbi«.
Regeringens forslag til finanslov for 2026 kan også kaldes en hyldest til hverdagen, ligesom Turèlls digt.
Det er i al fald en finanslov, der på skuldrene af regeringens øvrige politik samlet set vil gøre hverdagen lidt lettere for den enkelte dansker, uanset om man er ung børnefamilie eller har mere livserfaring.
I en tid med global splittelse, krig i Europa og stigende dagligvarepriser får dagligdagens små øjeblikke endnu større betydning: når far henter sine børn i børnehaven og bliver mødt med et stort smil; når naboen kommer forbi til en kop eftermiddagskaffe; når pensionistparret har plads i budgettet til måske at gå på museum, tage i teatret med vennerne eller gå en tur i biografen; eller når hele familien flader ud i sofaen med fredagsslik efter en begivenhedsrig hverdagsuge.
Det er hverdagens glæder, og dem skal vi værne om.
Det forslag til finanslov, vi førstebehandler i dag vil give en hjælpende hånd i hverdagen.
Finanslovsforslaget har fem hovedprioriteter: velfærd, billigere og bedre hverdag for danskerne, vækst og grøn omstilling, sikkerhed og tryghed og kulturliv og styrkelse af demokrati.
Vi foreslår en sænkelse af elregningen for alle danskere ved at banke elafgiften i bund i 2 år for her og nu at give alle lidt flere penge mellem hænderne.
Det er den højeste stigning i 16 år.
Vi gør det i gennemsnit 3.200 kr. billigere om året at have et barn i daginstitution, samtidig med at vi investerer i flere voksne på stuerne.
Det kan lyde som små ting, men i hverdagen betyder det, at pensionisterne får flere penge til rådighed, og at børnefamilier kan mærke en forskel i både børnehaven og budgettet, når der kommer mere luft til at håndtere de høje fødevarepriser.
Alt i alt får en typisk familie med et hus og to børn sådan ca. 8.500 kr. mere mellem hænderne om året; da en del af besparelsen stammer fra sænkelsen af elafgiften, afhænger den enkelte husstands præcise besparelse naturligvis af, hvor meget strøm man bruger, men alt andet lige fylder elregningen altså relativt mest i de familier, der har de laveste indtægter, og derfor vil også netop de få mest ud af lettelsen.
Man skal samtidig erindre, at den 1. januar 2026 vil både lønløftet og den seneste del af skattereformen være fuldt indfaset.
Det er elementer, der også vil kunne mærkes i privatøkonomien for mange.
Når man samlet betragter finanslovsforslaget – med den bedste økonomiaftale for kommuner og regioner i årtier, endda bedre end sidste år, et markant løft af forsvaret og en hjælpende hånd til alle borgere – så medfører det selvfølgelig en forøgelse af det offentlige forbrug.
Rekordmange danskere er i arbejde, og i 9 år i træk har vi haft overskud på de offentlige finanser.
Det giver os et solidt udgangspunkt til både at lette danskernes hverdag med afgiftslettelser og samtidig investere i det, der gør Danmark stærkere: velfærd, tryghed og grøn omstilling.
For det er ikke et enten-eller; det er et både-og.
Vi kan godt både lette presset på almindelige danskeres økonomi, alt imens vi fortsat støtter Ukraine i deres forsvar mod den russiske invasion, og styrke vores velfærd, klimaindsats, politi og retsvæsen i en tid, hvor kriminaliteten bliver mere voldsom.
Denne og den tidligere socialdemokratiske regering har reformeret det danske samfund, skabt højere strukturel beskæftigelse og dermed grundlagt fundamentet for den utrolig stærke økonomi.
Det har krævet politisk vilje at reformere samfundet.
Det, der derimod var,