runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2024-05-02:
Tusind tak for ordet, formand.
Forslaget er, som ordføreren jo også siger her, naturligt nok født af sagen om Nordic Waste, og jeg kan kun sige, at jeg synes, at det er ubegribeligt og utrolig trist, at en sag som den her kan komme så vidt.
Lad mig derfor prøve at være fuldkommen klar i spyttet, om man vil: Er der tale om uansvarlig ledelse, skal der selvfølgelig gribes ind over for det – det kan der ikke være to synspunkter om.
Regeringen vil bestemt tage alle skridt, som vi kan, også for at følge princippet om, at forureneren skal betale.
Med hensyn til de regler, som forslaget rent faktisk handler om, er udgangspunktet i selskabslovens nuværende regler, at ejere i et selskab kun hæfter begrænset; det vil sige, at de kun hæfter for deres økonomiske indskud i virksomheden.
Den begrænsede hæftelse er en grundsten i rammerne for dansk erhvervsliv, og det betyder, at virksomhederne så har gode muligheder for at tiltrække investorer og dermed jo også sikre, at virksomhederne kan være konkurrencedygtige.
En ændring af princippet om ejernes begrænsede hæftelse skal derfor, og det mener jeg virkelig, overvejes nøje og grundigt.
Det er endnu for tidligt at konkludere, om ejerne bag Nordic Waste kan gøres økonomisk ansvarlige.
Kuratorerne er i gang med at undersøge, om der er grundlag for at rejse et erstatningskrav mod ejerne.
Indtil vi har en afklaring på det, er det for tidligt at konkludere, om lovgivningen bør ændres.
Det afgørende er, at vi lærer af sagen og kommer til bunds i, hvordan den her sag kunne ende så galt.
Men vi skal ikke risikere, om man vil, at lave forhastede ændringer.
Derfor er det vigtigt, at vi først ser, hvordan sagen falder ud, og derefter om de nuværende regler er tilstrækkelige i sager som den her.
Og det er så det, der er baggrunden for, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Den begrænsede hæftelse er selvfølgelig en vigtig ting, men det må jo heller ikke være et system, der tilskynder til at tage store risici, som man så kan tørre af på fællesskabet.
Jeg kunne vel stille regeringen det her spørgsmål: Når man siger, at forureneren skal betale, er det, man reelt mener fra regeringens side så, at forureneren skal betale, undtagen hvis forureneren erklærer sit selskab konkurs og løber fra regningen?
Morten Bødskov (S), 2024-05-02:
Jeg mener faktisk, at det er ret principielt, hr. Pelle Dragsted, og jeg har fuld forståelse for kampretorikken.
Jeg er helt med på, at det her er en kæmpe skandale – der er ikke to synspunkter om det.
Men jeg tror, at vi her er inde ved noget helt principielt i, hvordan man driver virksomhed i Danmark, og det er sådan set bare det, jeg forsøger at holde fast i.
Vi kan sagtens tage den anden diskussion, og det ville måske være bedst, hvis hr. Pelle Dragsted tog den med mine kollegaer, som har ansvaret for den del af det.
Men jeg tror, det er værd at understrege, at hvis man driver virksomheder uansvarligt og bedriver uansvarlig ledelse i den her sammenhæng, så er der sanktioner allerede i dag i lovgivningen.
Er det nok i den her sag?
Har den her sag betydning for, hvordan det her fungerer?
Det er jo det, regeringen også har sagt, at den gerne vil kigge på.
Men inden vi har det overblik, tror jeg vi skal holde os til, hvad der er gældende regler i dag.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Jamen jeg er selvfølgelig oprørt over sagen, og jeg synes, det er vigtigt, at man, når det kommer til begrænset hæftelse, finder den rigtige balance, så reglerne ikke bliver misbrugt.
Jeg tror sådan set, at det er en del af grundlaget for, at folk vil bakke op om det.
Det er jo et meget stort privilegium, man giver til selskabsejere.
Jeg har fået et svar fra erhvervsministeren, som viser, at staten, samfundet, fællesskabet taber, jeg tror, det var omkring 4 mia. kr. om året på selskaber, som lukkes ned og tørrer regningen af på fællesskabet, så det er ikke småpenge.
Men lad mig spørge om noget andet ganske kort: Den 19. januar sagde justitsministeren, at man vil kigge på konkursloven, aktieselskabsloven og selskabsloven.
To af de love ligger, så vidt jeg ved, inden for erhvervsministerens ressort, så hvad er der sket, og hvad har man kigget på i de 3 måneder, der er gået?
Morten Bødskov (S), 2024-05-02:
Regeringen har gjort det, jeg siger her.
Vi afventer de videre undersøgelser i den her sag, og så kigger vi på, om der er regler, som der er behov for at ændre.
Anne Paulin (S), 2024-05-02:
Tak for det, formand, og tak til Enhedslisten for at fremsætte det her beslutningsforslag, som jo udspringer af sagen om Nordic Waste, som vi jo alle sammen fik vores opmærksomhed rettet mod denne vinter, desværre.
Beslutningsforslaget her er beslægtet med nogle af dem, vi også har haft på miljøområdet for nylig, og selvfølgelig forstår jeg fuldt ud interessen, og at man ønsker en debat her i Folketinget om, hvordan vi undgår lignende katastrofer i fremtiden.
Jeg er også helt enig med ministeren i, at vi skal afsøge alle muligheder for at placere ansvaret inden for de gældende regler og forfølge, at forureneren kommer til at betale.
Det er jo også det arbejde, som pågår lige nu i et juridisk spor, og som ikke er afsluttet.
Kammeradvokaten har konkluderet, at der er grundlag for, at staten og Randers Kommune kan rette krav mod et søsterselskab til Nordic Waste, og er i gang med at undersøge, om ledelse, ejere eller andre personer hos Nordic Waste kan holdes økonomisk ansvarlig.
Det er vigtigt at få konkluderet på det juridiske spor.
Så det er vigtigt, at vi kommer længere i de juridiske konklusioner såvel som i undersøgelserne om hele Nordic Waste, før vi konkluderer, hvad der skal være det politiske og lovgivningsmæssige efterspil, som også ministeren var inde på her.
Hver en sten skal selvfølgelig vendes, og vi skal tænke os godt om.
Omvendt skal vi heller ikke træffe forhastede beslutninger om lovændringer, før vi har et bedre overblik over det forløb, der har været, og også det juridiske efterspil.
Derfor bakker Socialdemokratiet ikke op om beslutningsforslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Jeg oplever sådan en diskrepans; en modsætning mellem de meget forargede toner og den meget højstemte retorik, som man var ude med fra statsministeren og også flere ministres side, da den her skandale rullede, og så det, jeg oplever nu, som er en meget henholdende tilgang.
Det sidste, vi har diskuteret, er, om det er de ældre og børnene i Randers Kommune, som kommer til at betale regningen.
Kan ordføreren garantere, at Socialdemokratiet vil gøre alt, hvad der overhovedet er muligt inden for loven, for at sikre, at den her regning ikke lander hos helt almindelige borgere i Randers, som intet ansvar har for det, der er foregået?
Nu var det jo justitsministeren, der er fra ordførerens parti, som den 19. januar var meget fremme, og som erklærede, at nu skulle man kigge på både konkursloven, aktieselskabsloven og selskabsloven.
Og det er jo derfor, jeg spørger ind til, hvad det er, Socialdemokratiet mener der kunne ske med de tre lovkomplekser for at kunne sikre, at dem, som forurener, også betaler.
Morten Bødskov (S), 2024-05-02:
Tak for det, formand.
Og tak for modtagelsen af forslaget.
Jeg er glad for, at der er enighed i Folketinget om, at vi skal finde en bedre balance, end tilfældet er i dag.
Som sagt er forslaget at gennemføre en lempelse af det, vi i folkemunde kalder kontantpligten.
Det betyder, at det i en afgrænset periode bliver frivilligt – og det tror jeg er vigtigt at understrege – om man vil modtage 1.000-kronesedler som betaling, hvis kontantbetalingen overstiger købesummen med mere end 500 kr.
Det betyder, at f.eks. dagligvarebutikker kan afvise betalinger med 1.000-kronesedler, hvis de skal give mere end 500 kr. tilbage i byttepenge.
Lempelsen vil gælde, indtil 1.000-kronesedlen ikke længere er et gyldigt betalingsmiddel.
Indtil den 1. juni 2025 vil den være et gyldigt betalingsmiddel, og derefter vil den ikke være det.
Lovforslaget følger op på tilbagekaldelsen af 1.000-kronesedlen.
Lovforslaget kommer til at gøre det lettere for butikker at håndtere byttepenge.
Flere butikker og forretninger har fortalt, at 1.000-kronesedler bliver benyttet til meget små beløb, f.eks. køb af en pakke tyggegummi.
Det har for det første mere karakter af veksling af penge end af reelt køb, men det betyder jo altså også – og det tror jeg er vigtigt at være opmærksom på – at butikkerne under alle omstændigheder er nødt til at have mange byttepenge liggende.
Det er en byrde for butikkerne, og det kan faktisk også være en sikkerhedsrisiko for personalet.
Med lovforslaget lægger vi i regeringen derfor op til en målrettet lempelse, kan man godt sige, af kontantpligten, så vi letter den byrde her for erhvervslivet, og så vi også tager hånd om den bekymring, der er hos de ansatte i butikkerne i forhold til at have mange og måske også unødig mange kontanter og byttepenge liggende.
Lovforslaget styrker samtidig værnet mod hvidvask, fordi flere alt andet lige vil være nødt til så at gå i banken med sedlerne.
Men det skal selvfølgelig stadig være muligt for helt almindelige betalende borgere at bruge deres kontanter.
Derfor har vi lagt grænsen på 500 kr.
Beløbet er valgt ud fra et ønske om at balancere de her hensyn
Det er derfor, vi har fundet balancen og mener, at den skal ligge her.
Vi deltager hjertens gerne i drøftelser om, om balancen er fundet det rigtige sted, og så kan vi jo drøfte de forskellige hensyn, som vi i Folketingssalen her har drøftet.
Jeg ser frem til det videre arbejde med forslaget.
Nick Zimmermann (DF), 2024-05-02:
Jeg kan egentlig godt forstå dem, der mener, at rammen skulle have været sat til 250 kr., og jeg synes i virkeligheden også, det er lidt fjollet, at hverken ministeren eller regeringen har valgt at lytte til det, for så tror jeg sådan set, at det havde haft en helt anden ordlyd i dag.
Jeg kan også godt forstå de forretningsdrivende, altså at det kan være rigtig svært for mange, hvis man f.eks. har en iskiosk eller andet, når der kommer en og vil købe for 20 kr. og betaler med en 1.000-kroneseddel.
Hvad så, hvis der kommer ti personer i streg, der også vil det, osv. osv.?
Så jeg kan i hvert fald se det her punkt fra alle mulige sider.
Men vi er også bare nødt til at erkende, at 90 pct. af alle de betalinger, der bliver lavet i dag, er på beløb under 500 kr., og derfor kommer det her lovforslag jo til at berøre langt størstedelen af transaktionerne.
Og dermed er det jo et markant indgreb i danskernes mulighed for at komme af med de her 1.000-kronesedler, der jo udfases her lige om lidt.
Jeg kan også godt ligesom mange andre være bekymret for, at eksempelvis ældre, der hver måned har hævet kontanter, ikke får ordentlig mulighed for at komme af med sedlerne.
Og der må vi selvfølgelig som samfund insistere på, at det i fremtiden er muligt at betale med kontanter.
Hele den her udvikling – senest med at sænke grænsen for, hvor mange kontanter man må betale med – er jo bekymrende på den måde, at man jo gør det her, fordi man på et tidspunkt planlægger at udfase kontanterne helt og fuldstændigt.
Det er jeg i hvert fald slet ikke i tvivl om.
Så lige her støtter Dansk Folkeparti ikke lovforslaget.
Helle Bonnesen (KF), 2024-05-02:
Det er en urolig tid, vi lever i, og den er skræmmende, både historisk, menneskeligt og sikkerhedsmæssigt.
Det er også skræmmende, at vi bliver nødt til at indføre lovgivning som L 168, nemlig om national kontrol med eksport af visse produkter med dobbelt anvendelse.
Men for Konservative er det jo indlysende, at det er det rigtige skridt.
Vi er nødt til at forholde os til det trusselsbillede, vi har foran os.
Både produkter og teknologier med dobbelt anvendelse kan forekomme på overraskende vis.
Det er vigtigt, at vi sikrer, at eksport af produkter med dobbelt anvendelse ikke medvirker til udvikling eller spredning af masseødelæggelsesvåben.
Flere EU-lande har allerede indført hjemmel i national lovgivning rettet mod produkter, som ikke allerede er opført på EU's kontrolliste.
Der er faktisk tale om rigtig mange lande, og flere er på vej.
Og selv om man måske godt kunne ønske sig, at det her blev håndteret lidt mere centralt fra EU's side, sådan at vi kunne have et sammenligneligt grundlag hen over landegrænserne, så mener vi stadig væk, det er uundgåeligt, at vi også fra dansk side tager det her alvorligt og tager initiativet.
Der er en række kommentarer til præciseringer i lovforslaget – det er der også andre der har været inde på – og med udgangspunkt i, at vi på forsvarlig vis skal adressere disse i udvalgsarbejdet, så kommer Konservative til at stemme for forslaget.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-02:
Det lovforslag, som vi behandler her, har til formål at styrke dansk kontrol med eksport ud af EU af produkter og teknologier med dobbelt anvendelse, altså ting, der bl.a. kan anvendes til krigsførelse, herunder mulig udvikling eller spredning af masseødelæggelsesvåben.
Det formål er vi som andre partier også meget store tilhængere af i Enhedslisten – og også af, at vi er nødt til at finde kloge veje, når de multilaterale eksportkontrolregimer er udfordret.
Vi kommer til at stille nogle spørgsmål under udvalgsbehandlingen, også med afsæt i de høringssvar, der er givet.
For vi synes selvfølgelig, det er helt afgørende, at det her bliver en reel styrkelse af kontrollen, og at det er klart for både virksomheder og borgere, hvad det er, den reelt indebærer.
Men vi støtter grundlæggende ethvert skridt, som skaber kontrol med våben og andre produkter og teknologier, som kan anvendes militært, og skridt, som sikrer kontrol med kritisk teknologi med dobbelt anvendelse.
Vi ser frem til den videre udvalgsbehandling.
Morten Bødskov (S), 2024-05-02:
Tusind tak for det, formand.
Og tak for den meget positive modtagelse af forslaget.
Som det også er blevet sagt heroppefra, er der jo ingen som helst tvivl om, at geopolitiske spændinger på mange måder også præger erhvervsområdet, bl.a. i forhold til eksportkontrol, hvor det internationale system simpelt hen ikke fungerer i øjeblikket.
Når det skal besluttes, om nye produkter skal kontrolleres, sker det ved konsensus i internationale samarbejder, men siden invasionen af Ukraine tilbage i 2022 – altså Putins anden invasion af Ukraine – har det ikke været muligt at opnå konsensus.
Rusland er ikke samarbejdsvillig.
De blokerer for, at en række nye teknologier kan underlægges eksportkontrol.
Det er f.eks. mikrochips og kvantecomputere.
Det har betydning for Danmark.
Det, der er foreslået, er, at når der er opnået konsensus internationalt, tilføjes produkterne til en fælles EU-liste.
Og det er den liste, som vi i Danmark skal føre eksportkontrol efter.
Den teknologiske udvikling stopper ikke, fordi der er krig i Europa.
Der er tale om fem tekniske forslag, som her og nu bliver blokeret af Rusland.
Vi forsøger at opretholde det nationale system, så Ruslands ageren forstyrrer mindst muligt.
De danske myndigheder vil derfor ikke på eget initiativ kunne udvælge og tilføje produkter til den nationale kontrolliste.
Udvælgelsen af produkter skal ske i de internationale eksportkontrolfora, som de hedder, præcis som det foregår i dag.
Danmark står ikke alene med det her problem.
Lande som Frankrig, Storbritannien og Spanien har for nylig indført tilsvarende nationale lister.
Flere lande ventes at følge trop.
På den længere bane løser vi ikke de internationale udfordringer bedst med nationale tiltag, og vi ser i regeringen selvfølgelig helst, at de nationale lister bliver erstattet af en fælleseuropæisk liste, så de samme vilkår gælder for virksomheder på tværs af Europa.
Europa-Kommissionen har heldigvis netop indledt drøftelser om at indføre en fælles EU-liste på området.
Hvis det sker, fjerner vi den nationale liste igen.
Samtidig foreslår regeringen at indføre nye straffebestemmelser for overtrædelse af eksportkontrolreglerne – altså ud over straffereglerne – og at ensarte eksisterende straffebestemmelser, som man kan se af forslaget.
Det er, så vi kan sikre en så effektiv håndhævelse af reglerne som overhovedet muligt.
Det betyder, at groft uagtsomme overtrædelser ved eksport af dual use-produkter til militært brug i lande underlagt våbenembargo vil kunne straffes på samme måde, som hvis produkterne skulle anvendes i forbindelse med masseødelæggelsesvåben.
Det betyder også, at groft uagtsomme overtrædelser ved eksport af dual use-produkter på den nationale liste vil kunne straffes.
Samlet set skal lovforslaget understøtte den geopolitiske virkelighed, som vi befinder os i, men jo også sikre, at den ikke forhindrer os i at udføre effektiv eksportkontrol i Danmark.
Med de ord ser jeg frem til den videre behandling af forslaget i Folketinget.
Tak for ordet.
Kim Aas (S), 2024-05-02:
Tak for ordet.
I dag skal vi behandle L 169, som betyder, at vi ændrer i loven om betaling og midlertidigt lemper kontantreglerne.
Med forslaget giver det så mulighed for, at danske virksomheder og butikker kan afvise at modtage 1.000-kronesedler, hvis byttepengenes beløb er over 500 kr.
Vi gør det, fordi danske butikker ikke skal agere som vekselvirksomheder, i forbindelse med at 1.000-kronesedlerne ophører som betalingsmiddel i Danmark den 1. juni 2025.
De 1.000-kronesedler, som skal veksles, skal veksles i de danske banker, som er underlagt kontrol og regler i forhold til hvidvask.
Det er sådan, vi sikrer, at pengene ikke stammer fra kriminalitet såsom salg af stoffer eller hæleri, og at det ikke er en byrde, vi skal pålægge de danske butikker.
Der er tale om en midlertidig lempelse frem til den 1. juni 2025, hvor 1.000-kronesedlen ikke længere er et gyldigt betalingsmiddel i Danmark.
Man skal stadig kunne bruge 1.000-kronesedlerne til reelle køb, men ikke til en vekselforsyning.
Loven ændrer desuden ikke ved, at man selvfølgelig har pligt til at modtage alle andre pengesedler i butikkerne.
Hermed kan Socialdemokratiet stemme for lovforslaget.
Louise Elholm (V), 2024-05-02:
Tak for ordet.
Som hr. Kim Aas sagde, går lovforslaget ud på at lempe kontantreglen, således at man skal købe for over 500 kr. for at kunne betale med en 1.000-kroneseddel, når man handler i butikker.
I Venstre støtter vi i lovforslaget, da det er en meget tung byrde at pålægge de små virksomheder, og at presset, i forbindelse med at man afskaffer 1.000-kronesedlen, kan blive endnu større.
Det er dog vigtigt for os i Venstre, at man ikke som sådan fjerner kontantreglen.
For man fastholder stadig væk, at det er muligt at betale med kontanter, og det synes vi er vigtigt.
Så på den baggrund kan Venstre støtte lovforslaget.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-02:
Tak for ordet.
Det her lovforslag kan jo ses lidt som en uheldig afledning af det lovforslag fra januar, hvor et flertal i Folketinget vedtog, at 1.000-kronesedlen skal gøres ugyldig som betalingsmiddel fra den 1. juni 2025.
I Danmarksdemokraterne ønsker vi ikke en nedsættelse af kontantloftet eller udfasning af 1.000-kronesedlen, som desværre blev vedtaget i februar.
Men med vedtagelsen af lovforslaget er der naturligt nok kommet flere 1.000-kronesedler i omløb, for folk vil nødig ligge inde med sedler, som bliver ugyldige, og derfor bliver der nu betalt med flere kontanter end tidligere.
Det udgør naturligvis et problem for detailhandelen, men det udgør jo også et problem for de borgere, der primært bruger kontanter som betalingsmiddel.
Der er kun få bankfilialer i Danmark, der ligger inde med kontanter, og det vil sige, at borgerne ikke lige kan gå ned i banken og få vekslet de 1.000-kronesedler, som de måtte ligge inde med.
Lovforslaget lægger op til, at man kun kan betale med en 1.000-kroneseddel, hvis købet er på over 500 kr.
Det ser vi også som et problem, da mange ældre ofte ikke handler ind for så stort et beløb, når de handler, og det bliver også nævnt i høringssvarene fra bl.a. Danske Seniorer.
De foreslår et varekøb på 250 kr., og der kunne jeg jo så kigge på ministeren og foreslå, at man kunne overveje at lave et ændringsforslag, der imødekommer de ældre, så de kun skal handle for 250 kr.
Vi bakker jo naturligvis også op om, at vores detailhandel ikke skal kunne bruges til hvidvask, så det er lidt et svært dilemma.
På den ene side skal vi varetage vores detailhandels interesser, uden at det går ud over de borgere, der fortsat er mest trygge ved at benytte kontanter, men da vi som udgangspunkt er uenige i, at 1.000-kronesedlen skal udfases, så kommer vi i Danmarksdemokraterne ikke til at stemme for forslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-02:
Som flere andre har været inde på, er der jo en afvejning mellem hensynet til detailhandelen, altså at det på den ene side er dyrt at håndtere kontanter, og at der er en risiko for hvidvask, og at der på den anden side er det faktum, at det er vores Nationalbank, der har udstedt 1.000-kronesedlen, at det er en legitim betalingsform, og at der er mange ældre, herunder min egen mormor, som har det bedst med at bruge kontanter, og det, at man laver sådan en kvasilovgivning, altså at man har lovlige betalingsmidler, men hvor man alligevel indskrænker det, er vi i SF lidt lorne ved.
Både Ældre Sagen og Forbrugerrådet TÆNK har jo også skrevet nogle høringssvar, hvor de påpeger, at det skal være let og sikkert for alle – altså ikke kun for de erhvervsdrivende, men for alle, så det også er det for de ældre og andre – at håndtere 1.000-kronesedlerne i den tid, de er gyldige.
Det er de jo kun et år endnu, og jeg håber også, at ministeren vil lytte til bl.a. Ældre Sagen, der foreslår, at vi i stedet for sætter grænsen på 250 kr.
Jeg vil synes, det er et godt kompromis imellem de forskellige hensyn, og jeg har også lyttet mig til, at vi er rigtig mange partier her i salen, der ønsker at honorere det ønske, der er kommet fra bl.a. Ældre Sagen.
Og jeg har sagt det før, men jeg synes simpelt hen, at de her skemaer bliver håndteret fuldstændig respektløst med den måde, de skal indgå i vores arbejde på, og jeg vil gerne, hvis der ikke lige er nogen, der kigger på det, citere fra skemaet på side 4, hvor der under »Økonomiske konsekvenser for erhvervslivet mv.« står: »Ingen«.
Jamen hele argumentet er jo, at en stor del af erhvervslivet siger, at det er dyrt at håndtere kontanter, og at der også er en del af erhvervslivet, der lever af at håndtere kontanter, altså dem, der transporterer dem.
Under »Administrative konsekvenser for erhvervslivet mv.« står der så også: »Ingen«.
Men det er ellers også noget af det, vi hører er det største argument for det.
Så står der under »Administrative konsekvenser for borgerne« også: »Ingen«.
Men det vil der jo være for nogle borgere, og der står også, at det er i strid med de fem principper for implementering, og ja, det er det.
Jeg vil gerne bede ministerens ministerium og alle andre ministerier om, at man ikke håndterer de her skemaer om, hvad det har af konsekvenser, så lemfældigt, som det næsten mere er reglen end undtagelsen at det sker.
For de er indført, for at vi og organisationerne og de folk, der er interesserede i den lovgivning, vi laver herinde, rent faktisk kan se, om det her har økonomiske konsekvenser for erhvervslivet eller for borgerne, eller om det er i strid med de fem gode principper for implementering.
Og ja, det er det, og så taler vi ikke mere om det.
Det er bare lige en opsang, men jeg synes efterhånden, at der er mange eksempler på, at det, der bliver beskrevet i de skemaer, overhovedet ikke er retvisende.
Men det var måske noget lidt mere internt.
Inden jeg vender tilbage med at sige, om SF støtter det her forslag, så vil vi gerne høre, om erhvervsministeren kan støtte det ønske, der bl.a. er fra Ældre Sagen om at sætte grænsen ved 250 kr. i stedet for 500 kr.