runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-11:
Jeg vil starte med at give spørgeren ret i, at dette ikke er nok.
Vi er glade for den finanslovsaftale, der er indgået, men vi er langtfra tilfredse, og jeg vil godt vædde med, at når vi står her i december måned 2020, vil man stadig kunne pege ud i det danske samfund og se problemer i ældresektoren, og det er også problemer, som regeringen har tænkt sig at tage på sig.
Vi tager skridt for skridt, og den her finanslovsaftale er første skridt.
Jeg vil også påpege, at i finanslovsaftalen er der også afsat penge til at ansætte ekstra sygeplejersker, og mon ikke også, der er en enkelt pensionist hist og pist, der får gavn af det?
Men jeg vil sige mange tak for diskussionen og tak for interessen for de ældre; det er et sted, hvor Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet har nogle fælles interesser.
Lea Wermelin (S), 2019-12-11:
Jamen tak for den invitation til at mødes og drøfte nogle regler, som jo er komplicerede, og som jo ikke handler om grindehvalerne specifikt som udryddelsestruede, men handler om i det hele taget at sikre, at vi passer bedst muligt på vores dyr her i verden.
Jeg vil sådan set også gerne konkret følge op på det, som spørgeren siger, og vi kan mødes og prøve at tage en snak om de konkrete regler, som spørgeren er optaget af.
Tak for det.
Sjúrður Skaale (JF), 2019-12-11:
Tak for det.
Noget, man også kunne påvirke rimelig hurtigt, er, at man får 5.000 kr. i bøde for at medbringe hvalkød til Danmark første gang, 10.000 kr. anden gang.
Så jeg vil bare spørge ministeren, om hun måske vil være med på, at vi mødes og drøfter de her spørgsmål videre på et møde.
Lea Wermelin (S), 2019-12-11:
Jeg sætter pris på spørgerens tur rundt i, hvordan vi producerer.
Det er også derfor, det er vigtigt for mig sådan set at sige, at lige præcis i forhold til det her spørgsmål er reglerne for indførsel af hvalkød fra Færøerne til Danmark jo nogle regler, som følger af EU-regler.
Derfor kan vi heller ikke ensidigt fra nationalt niveau ændre på dem.
Så jeg er sådan set optaget af at lytte til, hvad spørgeren peger på af problem, og i den forbindelse noterer jeg mig jo også, at færinger, som ikke bor i Danmark, kan medbringe op til 10 kg grindekød i bagagen, når de rejser til Danmark.
Sjúrður Skaale (JF), 2019-12-11:
Tak for det.
I FN-regi skelner man mellem truede og ikketruede hvaler, og derfor er grindehvalerne ikke på listen, for de er nemlig ikke en truet dyreart.
Derfor er det efter min mening helt forkert, at Danmark har de restriktioner, som man har.
Det er sådan, at mennesket er et rovdyr.
Vi har reduceret deres liv til kun at have ét formål, nemlig at blive til vores mad.
Vi taler om kødproduktion, på samme måde som vi taler om bilproduktion.
Tænk på den lidelse, vi skaber.
Tænk på, at en gris kan føle kærlighed, længsel og sorg.
Kødproduktion er en af de største moralske sager i vores tid.
Hvalen bliver ikke holdt i fangenskab.
Der er ikke tale om kødproduktion.
Så jeg vil spørge, om ministeren er enig i den overordnede betragtning, at grindedrab sammenlignet med kødproduktion faktisk er økologi i særklasse, er eksemplarisk dyrevelfærd og, i og med at kødet ikke skal transporteres over den halve verden, også er langt mere miljøvenligt end kødproduktion.
Lea Wermelin (S), 2019-12-11:
Tak for spørgsmålet.
Grindehvalen er omfattet af de internationale CITES-regler om arter, der ikke nødvendigvis er udryddelsestruede nu, men hvor regulering af handel er påkrævet for at sikre, at det ikke sker.
Spørgeren har ret i, at grindehvalen ikke er en truet art.
CITES-konventionen er i EU gennemført med EU-CITES-forordningen, og EU har besluttet strengere regler for handel med hvalkød til og fra EU, end CITES-konventionen foreskriver, fordi hvaler i EU nyder streng beskyttelse i habitatdirektivet.
Som oplyst i mit svar på S 354 gælder der dog en særlig ordning for import af grindekød fra Færøerne til Danmark.
Den danske ordning for import af grindekød fra Færøerne er sådan set også et udtryk for en forståelse for de særlige udfordringer, som de strenge EU-regler om handel med kød fra hvaler, kan skabe for færingerne.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-11:
Jeg vil starte med at sige, at man kan kalde det, hvad man vil.
Det er en ændring af udlændingeloven – i den forstand har spørgeren jo ret.
Vi gør det, fordi vi ønsker at imødekomme nogle ønsker fra erhvervslivet – i den forstand har regeringen og jeg selv jo ret.
Så lad os lade være med at gøre det til et slagsmål om ord.
Så vil jeg sige, at der ikke er noget nyt i, at flygtninge kan blive her, hvis de er i beskæftigelse.
Der er i forvejen ordninger, hvor man kan blive her og få et nyt opholdsgrundlag.
Det nye er, at der kommer en ny ordning, man kan få et opholdsgrundlag på.
I forvejen er der ikke så mange, der hopper over på beløbsordningen og positivlisten, og jeg tror heller ikke, der kommer til at være så mange, der hopper over på den her med arbejdsmarkedstilknytning, fordi der desværre ikke er særlig mange flygtninge, der faktisk er i fast beskæftigelse.
Derfor bør vores fokus jo i virkeligheden være: Hvordan får vi flygtningene i beskæftigelse?
René Christensen (DF), 2019-12-11:
Men det nye er jo, at nu kan folk, der er her på asylgrundlag, fortsætte med at blive i Danmark.
Det er ophørt; de har ikke længere opholdsgrundlag i Danmark.
Det kan være, at de har et lavtlønsjob.
Det kan være, at de kører ud med pizzaer, det kan være, at de laver noget andet, som er et lavtlønsjob, og så kan de få lov til at blive i Danmark, ene og alene på den baggrund, at de kan fortsætte med – for at blive i det billede – at køre ud med pizzaer.
Den dag, pizzabageren siger til dem, at de ikke kan fortsætte med at køre pizzaer ud, skal borgerne sendes hjem.
Derfor er det her jo en markant lempelse af udlændingepolitikken.
Det er jo ikke erhvervspolitik, og det er vel heller ikke fair over for de mennesker, som kommer så voldsomt i lommen på deres arbejdsgiver.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-11:
Til det vil jeg sige, at der jo er flere tusinde mennesker i Danmark, som er udlændinge, og som kun har et opholdsgrundlag i Danmark, fordi de har et arbejde.
Og det er der ikke noget nyt i – sådan er det for tusindvis af mennesker i dag, og sådan vil det også være i fremtiden.
René Christensen (DF), 2019-12-11:
Ja, men nu ville ministeren før gerne vædde med den tidligere spørger, og så kan vi jo vædde om, om det tal ikke vil stige markant i fremtiden – når vi står her om et år.
Det er jeg overbevist om at det vil.
Og derfor er det en udfordring.
Så vil jeg også godt spørge ministeren: Mener ministeren ikke, at der er nogle mennesker – og nu taler vi om lavtlønnede, for her er der jo ikke et loft over, hvad de skal tjene om måneden, så det kan også være lavtlønnede – som nu kommer i en situation, hvor hele deres opholdsgrundlag kommer til at bero på, hvad deres arbejdsgiver mener at deres arbejdsevne er værd?
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-11:
Jeg vil starte med at sige, at der nu egentlig ikke er så meget nyt i det her.
Hvis man så har et arbejde i dag, hvor man tjener mere end 35.000 kr. om måneden, kan man blive her på en erhvervsordning.
Hvis man har en uddannelse, som er efterspurgt i Danmark, f.eks. som sygeplejerske, vil man også kunne blive her.
Det nye bliver så, at der kommer en tredje mulighed, nemlig at hvis man har været 2 år i beskæftigelse samme sted, inden man får inddraget sin opholdstilladelse, kan man blive her.
Jeg har lige prøvet at undersøge, hvor mange af dem, der har fået inddraget opholdstilladelsen de seneste år, som har haft 2 års beskæftigelse, og det er faktisk under 2 pct. af dem, der har fået den inddraget.
René Christensen (DF), 2019-12-11:
Ja, det undrer mig ikke, at ministeren svarer, som ministeren gør, men det her er jo en lempelse af udlændingepolitikken.
Det er jo sådan, at før valget havde vi en stram udlændingepolitik, bl.a. ændrede vi fra at have en meget markant integrationspolitik til at have en hjemsendelsespolitik.
Vi skal opføre os ordentligt over for de her mennesker, som kommer til Danmark og har behov for ophold og beskyttelse, og vi synes også i Dansk Folkeparti, at hvis man har en arbejdsevne og kan bruge den, mens man er her, og bidrager til fællesskabet, faktisk måske også skaber sig en formue, som man kan tage med hjem senere hen og bruge til at genopbygge sit hjemland med, er det faktisk rigtig positivt.
Men det, man lægger op til i finansloven her, og det, som nu også kommer igennem, er, at man kan opretholde sit opholdsgrundlag i Danmark, hvis man er i beskæftigelse, og det er en udfordring, fordi det netop gør, at man går på kompromis med hjemsendelsespolitikken.
Kan ministeren ikke se, at det godt kan være, at man kalder det erhvervspolitik, ja, at det er en arbejdskraft, der kan blive i en virksomhed, men at der også er tale om nogle mennesker, som kommer i en forfærdelig situation, for nu er det pludselig deres arbejdsgiver, der bestemmer, om de kan blive i Danmark eller ikke blive i Danmark.
Det her handler overhovedet ikke om erhvervspolitik; det her er udlændingepolitik.
Der er truffet en beslutning om, at når ens opholdsgrundlag ikke længere er til stede i Danmark, skal man selvfølgelig rejse hjem.
Når det, man er flygtet fra, ikke er der mere, skal man rejse hjem med de kompetencer, som man meget gerne må have fået, mens man har opholdt sig i Danmark, og bruge dem i det hjemland, man kommer fra.
Men det, man gør med ordningen her, er, at nu er det ikke os, staten, regelsættet, der afgør, om man skal hjemsendes, nu er det ene og alene arbejdsgiveren.
Er det ikke en meget, meget stor magt at give til en arbejdsgiver over for en arbejdstager?
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-11:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil godt starte med at slå fast, at regeringen ønsker at videreføre den stramme udlændingepolitik, som et bredt flertal i Folketinget også bakker op om.
For regeringen er det vigtigt, at de virksomheder, der har investeret tid og ressourcer i oplæringen af en udenlandsk medarbejder ikke uden videre risikerer at miste en værdsat kollega, f.eks. hvis vedkommende bliver skilt.
Som jeg også har sagt i en tidligere besvarelse til en af spørgerens partifæller, skal vi huske på, at der med forslaget ikke ændres på reglerne for inddragelse af opholdstilladelser til flygtninge; de vil stadig skulle rejse hjem, når der ikke mere er grundlag for at beskytte dem, og derfor tror jeg heller ikke, at det her nye forslag vil få betydning for tilstrømningen til Danmark, men det vil få en betydning for de virksomheder, som nu får mulighed for at beholde en god medarbejder.
René Christensen (DF), 2019-12-11:
Tak for det.
Jeg vil starte med at læse spørgsmålet op for ministeren.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-11:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan betrygge spørgeren i, at vi står bag princippet om, at der skrives »midlertidige opholdstilladelser«.
Udlændingemyndighederne er opmærksomme på ændringer, der indtræder i de lande, som vi modtager flygtninge fra, herunder om der opstår forhold, der kan tyde på, at beskyttelsesbehovet for enkelte eller grupper af flygtninge ikke længere er til stede.
Udlændingestyrelsen foretager såkaldte factfindingmissioner til relevante lande for at indhente oplysninger om forholdene i de pågældende lande.
Resultatet af de her missioner indgår i vores vurdering af de konkrete asylsager.
Og hvis der er sket ændringer af forholdene i hjemlandet, sådan at beskyttelsesbehovet ikke længere er til stede, så inddrager myndighederne det i vurderingen af sagen om opholdstilladelse.
Det er bl.a. det, vi har set i forbindelse med myndighedernes behandling af sager vedrørende somaliske statsborgere, hvor Udlændingestyrelsen har inddraget og truffet afgørelse om nægtelse af opholdstilladelse i en lang række sager, fordi de generelle forhold i Somalia er forbedret.
Det skal vi selvfølgelig fortsætte med.
Derudover er flygtninge og familiesammenførte også omfattet af muligheden for frivillig hjemvenden via repatrieringsordningen, hvor vi giver et økonomisk tilskud til udlændinge, der selv ønsker at vende hjem.
Og jeg synes grundlæggende, det er godt, at de flygtninge og familiesammenførte, som ønsker at vende hjem, også har mulighed for det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-12-11:
Tak, fru formand.
Påtænker ministeren at øge repatrieringsindsatsen, eller ønsker regeringen at sende det signal til flygtninge og migranter, der udnytter flygtningesystemet, at man kan blive i Danmark uden at skulle frygte at blive hjemsendt, når der er fred i ens eget hjemland?
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-11:
Tak for spørgsmålet og interessen for vores forslag, som vi er glade for nu at kunne forfølge fra regeringskontorerne.
Lad mig starte med at sige, at selv om indrejsetallene i Danmark er lavere end i 2015 og 2016, er situationen i Mellemøsten og Nordafrika stadig meget skrøbelig.
Alene i Tyrkiet opholder der sig nu mere end 3,5 millioner flygtninge, og mere end 0,5 millioner mennesker registreres som asylansøgere i EU årligt.
Samtidig må vi tage ved lære af de seneste års udfordringer, og vi må erkende, at det nuværende asylsystem fortsat motiverer mennesker til at rejse irregulært til Europa og i den forbindelse udsætte sig selv for meget stor fare.
Derfor har regeringen som klar ambition at fremme et mere retfærdigt asylsystem i Europa.
Målet er at få en markant nedgang i antallet af spontane asylansøgere i EU, at langt færre dør på Middelhavet og udsættes for overgreb på ruterne, og at vi får en markant bedre beskyttelse og hjælp til flere flygtninge i nærområderne og langs migrationsruterne.
Adgangen til Europa skal kontrolleres af Europa selv, ikke af menneskesmuglere.
Det er en svær opgave, og der findes ingen snuptagsløsninger, men vi ser på en række forskellige indsatser, der hver for sig skal bringe os tættere på målet.
Etableringen af et modtagecenter i et sikkert tredjeland er et af de elementer, som vi kigger på.
Der er en række udfordringer, som vi er ved at se på, af praktisk art, juridisk og økonomisk, men ideen er, at spontane asylansøgere, der kommer til Danmark skal overføres til et modtagercenter i et sikkert tredjeland; her skal deres asylsag behandles.
Er der tale om flygtninge, skal de have beskyttelse, men ikke i Danmark; får de afslag på asyl, vil de skulle sendes hjem.
Når jeg taler med kollegaer fra andre EU-lande, f.eks. til rådsmøder, eller som da jeg for nylig var i Tyskland for at besøge den tyske indenrigsminister, præsenterer jeg selvfølgelig den danske regerings tanker om et helt nyt asylsystem; det gælder også vores ideer om et modtagecenter uden for EU.
Jeg må indrømme, at jeg er positivt overrasket over, at der er rimelig bred enighed om analysen af, at der skal ske noget med det nuværende system.
Mange lande har også gode forslag til løsninger, ligesom de lytter interesseret til den danske regerings forslag.
For mig er det derfor også vigtigt at slå fast, at ethvert skridt, stort eller lille, er et skridt i den rigtige retning, og det glæder jeg mig til at diskutere.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-11:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvad kan ministeren oplyse om regeringens holdning til og bestræbelser på at få gennemført, at asylbehandlingen fremover skal foregå i modtagecentre uden for Europa, sådan som ministerens parti har foreslået i oplægget »Retfærdig og realistisk. En udlændingepolitik, der samler Danmark«, side 13, februar 2018, og kan ministeren oplyse nærmere om, hvordan det går med forslaget?
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-11:
Jeg har lige i dag fået asyltallet for sidste uge, og det går i den rigtige retning; det er virkelig positivt.
Til næste år forventer vi at skulle fordele 600 flygtninge ud til danske kommuner plus eventuelt kvoteflygtninge.
Nu bliver de fordelt lidt skævt ud på landets kommuner, men hvis man nu tager en gennemsnitskommune som Holstebro, Gladsaxe eller Næstved, så vil det svare til, at de skulle have ca. 1 pct. af dem, altså seks personer.
Hvis de kommuner kun får nogle i den størrelsesorden i en årrække, tror jeg på, at de vil kunne lykkes med ikke alene at integrere de nyankomne, men også få høvlet af på integrationsgælden i forhold til dem, der allerede er kommet hertil.
Og det kan det danske samfund godt holde til.
Marie Krarup (DF), 2019-12-11:
Dansk Folkeparti ønsker jo heller ikke en lukket grænse, men vi mener, at kvoten for muslimsk indvandring er fuldstændig opbrugt.
Der er ikke plads til flere, fordi antallet netop betyder noget, og fordi det er så vanskeligt at integrere muslimer i Danmark.
Derfor er vi nødt til at se i øjnene, at hvis vi skal have nogen form for arbejdskraftindvandring, så skal den komme fra områder, hvor der er en kultur, som er tættere på den danske.
Og vi skal sørge for, at vi får sendt flygtninge tilbage, sådan at der ikke kommer et større antal med muslimsk baggrund i Danmark.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-11:
Den ene er, at det tager længere tid, det medfører flere kulturkonflikter, og det koster flere penge at integrere folk fra de varme lande i det danske samfund.
Det mener jeg ikke er til diskussion.
Men det andet, vi også godt kan konkludere, er, at det godt kan lade sig gøre.
Det kan godt lade sig gøre.
Masser af mennesker, tusindvis af mennesker er faldet fuldstændig uproblematisk til i det danske samfund.
Derfor er regeringens politik ikke, at grænsen skal være lukket, og at ingen mennesker skal kunne komme hertil.
Vores politik er, at der i en årrække skal komme så mange færre til Danmark, at vi kan integrere de mennesker, der kommer hertil, og dem, der allerede er kommet hertil.
Vi skal så at sige betale af på integrationsgælden.
Marie Krarup (DF), 2019-12-11:
Og vi har set de sidste 50 år, at folk har haft kolossale besværligheder med at blive integreret; mange er overhovedet ikke blevet integreret.
Så hvis man ønsker indvandring, hvilket man i mange tilfælde godt kan ønske sig, så skal man selvfølgelig sørge for, at det er fra kulturelt nærtstående områder.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-11:
Jeg vil starte med at give spørgeren fuldstændig ret i, at det jo ikke kun handler om den ene person, der er i beskæftigelse, men også om eventuelle familiemedlemmer, og at det samlede tal må tages i betragtning, når man vurderer, hvad det har af betydning for det danske samfunds mulighed for at integrere det antal, der er kommet til vores land.
Jeg har det bare også sådan, at ethvert moderne samfund er nødt til både at have indvandring og udvandring.
Det er en del af det at være i en global verden.
Så vores opgave er ikke at lukke døren.
Vores opgave er at have kontrolleret indvandring og have det på et niveau, hvor vores integration kan følge med.
Så jeg er ikke modstander af, at folk kan komme hertil på en erhvervsordning, eller at de kan blive her på en erhvervsordning.
Marie Krarup (DF), 2019-12-11:
Tak for svaret.
Det, der er interessant her, er jo, at vi i teorien er fuldstændig enige.
Det svar, som ministeren her har givet, kunne jeg formentlig også selv have givet.
Det, der adskiller os, er jo, hvad man gør i praksis.
Der var det, vi talte om lige før, et eksempel på det, for med den nye arbejdsmarkedstilknytningsordning – det er et meget langt og besværligt ord – undgår man jo at sende folk hjem, som egentlig skulle hjem.
Det vil sige, at der kommer flere udlændinge i Danmark.
Så her er det en beslutning truffet af Socialdemokraterne og en socialdemokratisk minister, som i det store og hele er enig med mig i, at man skal fastholde en stram udlændingepolitik for at undgå, at vores kulturelle sammenhængskraft og respekten for individet skrider på lang sigt, for her tager man jo ikke højde for, at sådan en ændring, som bliver vedtaget med den nye finanslovsaftale, vil have en virkning i fremtiden.
Det kan godt være, at man kan sige, at det umiddelbart ikke er så mange mennesker, det omfatter, selv om jeg godt synes, at man kan så lidt tvivl om det, fordi deres familier også er talt med i det tal, vi har haft fremme – det ved jeg ikke – men derudover kan man jo ikke garantere for, hvilken effekt det vil have på den fremtidige tilstrømning, at man nu igen ophæver flygtningebegrebet og gør det til et indvandrerbegreb, sådan at folk kan komme som flygtning og få lov at blive her på ubestemt tid, selv om der kommer fred i hjemlandet, blot der er en arbejdsmarkedstilknytning.
Vi er i teorien formentlig fuldstændig enige, og ministeren har en mulighed for at udføre en stram udlændingepolitik, men gør det tilsyneladende ikke, selv om vi altså retorisk set er enige.
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Men er det ikke rigtigt, at vi netop også med vores element omkring henstand – vi fordobler tiden fra 15 år til 30 år – styrker mulighederne for at bevare den sunde likviditet i virksomheden?
OECD siger det helt klart.
Det er jo ikke noget med at læse længere ned.
De er helt klare i deres vurdering.
De skriver, at skattefavorisering af generationsskifte inden for familien hæmmer iværksætteri og investeringer.
Så det er et tosidet sværd.
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-11:
Man må bare sige, at sådan en henstandsordning jo ikke betyder det helt store.
Man står over for at skulle betale en regning.
Det betyder, at de penge kan man ikke låne ind i virksomheden til at investere for.
Og der har været adskillige historier om forskellige virksomheder, der kommer ud og siger, at det koster os i investeringsøjemed.
Når det koster en virksomhed i investeringsøjemed, så koster det også i vækst og i arbejdspladser, for det betyder, at vi mindsker konkurrenceevnen for Danmark.
Jeg ønsker, at de danske virksomheder klarer sig godt i den internationale konkurrence, og jeg ønsker, at vi har arbejdspladser i hele landet.
Derfor kan Venstre ikke støtte stigningen i generationsskiftebeskatningen.
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-11:
Jeg må indrømme, at jeg jo havde håbet, at Det Radikale Venstre trods alt havde været et lidt stærkere bolværk for de familieejede virksomheder.
Jeg ved godt, at Det Radikale Venstre gerne vil have, at afgiften stiger, men jeg havde en forhåbning om, at man kunne få noget igennem på værdiansættelsen, for det var jo, dengang Det Radikale Venstre sidste gang var i regeringen, at man afskaffede formueskattekursen.
Kathrine Olldag (RV), 2019-12-11:
Formueskattekursen har vi ikke fået genindført af den simple grund, at vi har taget dialogen med både virksomhederne, men også med de øvrige støttepartier og faktisk spurgt helt ærligt, hvad det er for et værdigrundlag, der ønskes.
Skatteministeriet har også haft en praksis i mange år med rent faktisk at anvende aktie- og goodwillcirkulærerne, og derved finder vi det mest formålstjenligt, at det er den måde, vi værdiansætter på, når det nu er den måde, der anvendes hyppigst, og det er den måde, som virksomhederne faktisk selv har ytret ønske om at gøre det på – det gælder både interessegrupper, men også konkrete virksomheder.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-11:
Tak for svaret.
Nu synes jeg faktisk, jeg har været umådelig konstruktiv, for jeg kommer jo sådan set ind på Socialdemokratiets eget forslag i valgkampen, som jeg kan erklære mig enig i meget langt hen ad vejen – måske ikke i forhold til det hele, men rigtig mange steder, for det var jo konstruktivt.
Det handlede om, at man skulle lave modtagecentre; man skulle faktisk ikke have folk til Danmark, så vidt det overhovedet var muligt.
Det er jo meget godt, at ministeren sådan kan læse op, at det er godt, og at han igen kan forklare, hvordan oplægget lød i valgkampen, men det er ikke det, jeg efterlyser.
Jeg efterlyser et svar på, hvor langt regeringen er kommet med de bestræbelser.
Og det er jo ikke nok at sige, at det er man stadig indstillet på, og at der er positiv indstilling til det rundtomkring.
Mit spørgsmål er: Hvad gør ministeren for at få det etableret?
Jeg mener altså, det er vigtigt.
Nu hørte jeg jo lige ministerens besvarelse i forhold til den forrige spørger, og jeg har også lagt mærke til, at regeringen lægger mere og mere vægt på, at det, man går ind på, ikke er udlændingepolitik, det er erhvervspolitik, som jeg kunne forstå på ordføreren i en udsendelse her i forrige uge.
Det synes jeg er at blande tingene sammen.
Men tilbage til selve spørgsmålet, som er: Hvor langt er bestræbelserne kommet?
Og jeg ønsker ikke en gentagelse af det, man sagde i valgkampen.