runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-22:
Det er ikke nogen hemmelighed.
Og jeg kan endda røbe datoen for, hvornår hr. Poul Nyrup Rasmussen blev statsminister; det var den 25. januar 1993.
Det var Socialdemokratiet, Radikale, CD og Kristeligt Folkeparti, der dannede regering dengang.
Jeg husker i min tid som VU-er, og jeg var VU-formand ved valget i 2001, at udlændingepolitikken var et stort og vigtigt tema, og at det var en debat, hvor det kunne være meget vanskeligt at få lov at påpege nogle af de åbenlyse problemer, der var.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-22:
Jamen tak til hr. Steffen Larsen og Liberal Alliance for, synes jeg, en rigtig god tale, som jo netop kommer ned i dybden med, hvad dansk kultur er mere end ligestilling og respekt for demokrati og meget andet, som jeg synes er vigtige ting, men jo ikke er den inderste kerne af, hvad det vil sige at være dansk, hvilket har rigtig meget med historie at gøre og meget andet.
Så det synes jeg var rigtig godt.
Så vil jeg også godt takke for en, synes jeg egentlig, glimrende vedtagelsestekst.
Nu har vi udformet vores egen, men jeg tænker egentlig, at Dansk Folkeparti afgjort godt kunne stemme for den eller være medforslagsstiller på den.
Så tak til Liberal Alliance for en, synes jeg, dybere forståelse for problemerne, end mange andre herinde har vist i debatten i dag.
Godt gået.
Steffen Larsen (LA), 2024-02-22:
Jeg hørte en masse rosende ord, og det er jo altid rart at få ros.
Men om ikke andet så tak for det.
Frederik Vad (S), 2024-02-22:
Mon ikke det er lidt for sent med det ego der – I kan slet ikke holde til de meningsmålinger, som kommer i de her dage.
Jeg synes også, det var en god tale, hr. Steffen Larsen holdt, og jeg synes, at hans blik for kultur er rigtig godt.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Steffen Larsen lidt mere ind til nogle af de meldinger, han er kommet med i dag og også er kommet med tidligere, om antisemitisme, og om han ikke vil prøve at folde lidt ud, især oven på den rapport, der er kommet i dag, hvad Liberal Alliance helt konkret opfordrer regeringen og jer selv til at gøre på det her område.
Steffen Larsen (LA), 2024-02-22:
Mange tak.
Vi bevæger os lidt væk fra emnet teknisk set, for det er jo egentlig ovre på mit område som retsordfører, jeg også rigtig meget beskæftiger mig med lige nøjagtig det emne her, og det er også på det område, vi har den her undersøgelse, vi prøver at få igennem med regeringen.
Lidt hvid røg er der da kommet, og jeg tror, vi lander en beslutningstekst i næste uge i den sag, som bl.a. vil medføre, at vi formodentlig kan komme i gang med også at få lavet nogle undersøgelser med data fra efter den 7.10.
For problemet med de undersøgelser, som regeringen selv har foretaget og egentlig ville have nøjedes med, er jo, at alle dataene er fra før den 7.10., altså før terrorangrebet.
Der synes jeg, det ville være passende, at vi også begyndte at tage de data med, som er efter terrorangrebet.
Det er bl.a. en af de første ting, vi gør, men en anden ting, vi gør, er at holde skarpt øje med, hvordan politi og efterretningstjenester måske kan bruges mere effektivt.
Der har vi også nogle bud, som vi kommer med.
Mohammad Rona (M), 2024-02-22:
Tak for ordet.
»Danskheden er truet, og den danske kultur er ved at blive udskiftet.«
Sådan lød det i Berlingske i går i et interview med hr. Mikkel Bjørn.
Både fremtidsforskere ved IFF og CEPOS kunne mere eller mindre skyde den dystre melding ned.
Svaret var, at der ganske enkelt er alt for mange usikkerheder forbundet med dette udsagn.
Otto Brøns-Petersen, som er fra CEPOS, skyder det også ned med følgende citat: »Hvis man lægger Danmarks Statistiks fremskrivning til grund, står vi ikke foran nogen befolkningsudskiftning.
Især andelen med ikkevestlig baggrund vil vokse langt mindre dramatisk end tidligere ...«
Danmark består hovedsagelig stadig af danskere, og det vil det også i fremtiden.
Der har derudover været en række af skrækkelige hændelser med krig i de sidste 20-30 år, som bl.a. har gjort, at folk er flygtet og bl.a. er endt i Danmark.
Herunder kan nævnes Jugoslavien i 1990'erne, Irak, Afghanistan, Syrien osv.
Det er naturligt, at folk flygter fra krig og ødelæggelse.
Både min familie og jeg tæller jo også med i den her statistik, da vi kom hertil i 1991.
Og hvis jeg selv skal sige det, synes jeg egentlig, det er gået o.k., hvis man skal sige det på nordjysk.
Det leder mig også hen til den egentlige problematik, som vi også har nævnt, og som vi har også talt om i dag, nemlig det om integration.
Ja, der har været problemer, og der er problemer i dag.
Det kan vi sådan set godt være enige om.
Der har været folk, der ikke er kommet ud på arbejdsmarkedet i tide; der er folk, der ikke har lært sproget; og der er steder i Danmark, hvor vi oplever et parallelsamfund og oplever et samfund, som i hvert fald jeg personligt også har svært ved at matche med det samfund, jeg selv lever i.
Men det handler om mange ting.
Det handler også om politiske beslutninger gennem årtier, som vi også har været inde på.
Vi har også et ansvar for at skabe de bedste muligheder for en vellykket integration og bevare respekten for den danske kultur.
Så må jeg om det konkrete tal sige, at ja, det er vigtigt, det er ikke ubetydeligt, men det er bestemt heller ikke altafgørende.
Og en anden vigtig faktor, som vi sådan set heller ikke rigtig har været inde på i dag, er jo, at vi selvfølgelig også lever i en meget mere globaliseret verden, hvor mobiliteten selvklart er steget markant siden 1980'erne, hvilket også har gjort, at vi har fået en befolkningstilvækst og en anden befolkningssammensætning.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-22:
Tak for det.
Jeg tror ikke, der var særlig mange af de ting, jeg rent faktisk sagde i mit interview med Berlingske, som blev skudt ned af nogen eksperter.
Jeg ved godt, at Berlingske selv fabulerede om noget med danskere, der kom i mindretal, og meget andet, men det var ikke noget, jeg nævnte i selve interviewet.
Men det, Instituttet for Fremtidsforskning, som hr. Mohammad Rona selv nævner her, siger, er, og jeg citerer: Der vil komme relativt færre etniske danskere, især når der ikke fødes flere børn, men udsigterne til, at de kommer i undertal, er meget, meget lange.
Det må jo betyde, uden at jeg forholder mig til det, at det sker på et eller andet tidspunkt.
Jeg kan bare sige, at for os i Dansk Folkeparti er det i hvert fald ligegyldigt, eller det er ikke ligegyldigt, men det er jo ikke afgørende for os, om det er noget, der sker lige nu, eller noget, der sker på meget, meget lang sigt.
For det, der er afgørende for os, er, at det selvfølgelig er noget, der ikke må ske.
Det vigtige for os er, at Danmark i fremtiden også er kendetegnet ved dansk kultur og danske værdier.
Og sådan fortsætter det jo ikke med at være i samme udstrækning, hvis den ikkevestlige befolkningstilvækst er så omfattende, som den har været de sidste 4 årtier.
Mohammad Rona (M), 2024-02-22:
CEPOS siger, at det her ikke kommer til at have nogen betydning, fordi der er langt flere faktorer, der spiller ind i forhold til en reel befolkningsudskiftning.
Det er i hvert fald det, jeg læser mellem linjerne, når jeg læser Berlingske.
For mig og for Moderaterne handler det sådan set meget mere om, hvordan vi integrerer folk, når folk kommer hertil.
Det er jo integrationsdelen, der er den vigtige.
Det er integrationsdelen, der må være temaet i det her.
Det er jo ikke, om der kommer den ene eller den anden slags.
Integration er vigtigt.
Når du kommer til Danmark, skal du integrere dig.
Det er jo en del af den samfundskontrakt, vi faktisk alle sammen mere eller mindre har skrevet under på, og det er også den samfundskontrakt, mange partier også i dag har skrevet under på.
Så det må være de ord.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-22:
Dertil kommer jo en ganske lang række kulturelle markører, som gør, at vi udskiller os fra andre lande.
Og det er klart, at noget af det, der kendetegner vores land, er hele vores andelsbevægelse, vores foreningsliv og vores høje grad af tillid.
Vi er jo et tillidssamfund, hvor udgangspunktet er, at vi i forbindelse med folk, vi taler med, når vi agerer med myndigheder, forventer, at vi kan have tillid til, at vi bliver mødt af en korrekt og en fair behandling.
Jeg synes, at noget af det, der kendetegner os i Danmark, er, at vi ikke skal have alting på skrift, når vi laver en aftale med hinanden, altså at vi har tillid til hinanden.
Og det er da en tillid, som jeg synes er så central, at den ønsker jeg selvfølgelig fortsat skal være en helt central markør i forbindelse med det at være i Danmark.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-02-22:
Det betragter jeg mere som en bemærkning – tak.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-22:
Tak for det.
Ordføreren nævner de 18 indledende år efter udlændingeloven i 1983 og siger, at det er dér, problemet er.
Jeg vil godt bare lige bede ordføreren om at skitsere, hvad det er for partier, der i de 18 år har været ansvarlige for den uansvarlige udlændingepolitik.
Jeg vil nok også mene, at det også er senere.
Dansk Folkeparti har jo løbende kæmpet for stramninger igennem de mange år på indfødsretsområdet og på mange andre områder, hvor Socialdemokratiet og mange andre partier jævnligt har stukket en kæp i hjulet på de ønsker om stramninger.
Så er jeg lidt nysgerrig på, om ordføreren anerkender, at det, at der er et fald nu i fertiliteten blandt danskere, muligvis kan skyldes indførelsen af øremærket barsel.
Altså, man har set i rigtig mange europæiske lande, hvordan fertiliteten er faldet efter indførelsen af øremærket barsel, og Danmark har som et af de eneste lande haft en positiv fertilitet, op til at man nu for relativt nylig har indført den ordning.
Synes ordføreren, at det er en fornuftig ordning med det in mente?
Frederik Vad (S), 2024-02-22:
Det er jo stort set alle Folketingets partier, altså dem, der har siddet i Folketinget længe, der har taget fejl på det udlændingepolitiske område.
De statsborgerskaber, Dansk Folkeparti uddelte i 00'erne, blev uddelt efter nogle helt andre regler end dem, der bliver uddelt i dag.
Så alle partier er jo blevet klogere løbende.
Så vil jeg bare til det med fertilitet sige, at det er meget interessant, at det jo er en udfordring, der i virkeligheden er i alle industrialiserede samfund, at fertiliteten falder.
Og noget, jeg selv synes er ret interessant, er, at det, man kan se, er, at hvor det før i tiden var folk med korte uddannelser og lave lønninger, der stod for de store børneflokke, kan man se i lande som Sydkorea og i vestlige samfund, at det er omvendt nu.
Det er folk med lange uddannelser, høje lønninger og i virkeligheden også meget ansvar på deres arbejde, som får børn, og det er ufaglærte og faglærte, både mænd og kvinder, der ikke får dem.
Det synes jeg vi burde interessere os en lille smule for.
Jeg tror ikke, at hr. Mikkel Bjørns analyse holder hele vejen igennem.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-22:
Tak for det.
Så nævner ordføreren en masse ting, der definerer Danmark: ligestilling, respekt for jøders rettigheder og sådan noget.
Det er vi jo i Dansk Folkeparti fuldstændig enige i.
Det er der, jeg er lidt nysgerrig på, om hr. Frederik Vad ikke er enig i, at danskheden også udgøres af meget mere end det, også nogle ting, der stikker meget dybere end det, og at det derfor er bekymrende, når vi ser en så stor befolkningstilvækst fra 1980 til 2020, der primært er drevet af ikkevestlig indvandring.
For det handler jo om, hvad det er for en kultur, der bliver givet videre til de kommende generationer, og hvis langt hovedparten af befolkningstilvæksten er drevet af personer med helt andre kulturelle værdier, normer og tankesæt omkring mange ting i samfundet, som ikke kun handler om ligestilling og jøders rettigheder og sådan noget, er det også de værdier, der kommer til at forme Danmark og Europa fremadrettet.
Frederik Vad (S), 2024-02-22:
Jeg vil altid vælge den danske friheds- og åndstradition over den amerikanske, over den sydeuropæiske, over den britiske.
Der er rigtig mange ting, der kendetegner Danmark, lige fra jordbær med fløde til Storm P. og H.C. Andersen og Grundtvig osv., men jeg mener også, at vi har en helt særlig frihed og åndstradition i Danmark, som adskiller sig også fra andre vestlige europæiske samfund.
Så jeg mener egentlig, at det, jeg sagde, var inden for skiven.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-22:
Jeg var glad for, at hr. Frederik Vad nævnte det her problem med, at der skal flere underretninger til, før man skrider til handling i forbindelse med minoritetsetniske børn.
Men jeg synes, det var lidt underligt, at det blev brugt som et bevis på, at der sidder nogle konspiratoriske ikkevestlige indvandrere og styrer nogle ting, for det er vel et eksempel på det modsatte, nemlig at der er et dansk samfund, der svigter; altså, der er et dansk system, som ser gennem fingre med, at minoritetsetniske børn er udsat for omsorgssvigt, og ikke skrider ind.
Frederik Vad (S), 2024-02-22:
Men vi ved – og det har der været mange beretninger om; vi ved det også fra krisecentrene – at der er socialrådgivere derude med en bestemt kulturel baggrund, som henlægger sager, eller som ser igennem fingre med ting i forhold til at løfte deres arbejde ordentligt, når de møder en borger, som kommer fra den samme kultur som dem selv.
Det ved vi; det har vi hørt masser af eksempler på.
Vi har brug for mere viden på det område, men det er faktuelt korrekt.
Derfor er det et blandet billede.
Men det er jo egentlig ret vildt, at det forholder sig på den måde.
Det synes jeg vi burde have en fælles interesse i at gøre noget ved.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-22:
Ja, selvfølgelig.
Jeg har ikke hørt om masser af eksempler, må jeg sige.
Jeg har hørt nogle eksempler, bl.a. fremført af hr. Frederik Vad.
Jeg mener nu nok, at i den undersøgelse, der viser den her forskel, er der en så stor signifikans, at den ikke kan forklares med, at der sidder nogle brodne kar rundtomkring.
Det er et system, der fejler.
Derfor vil jeg bare gerne høre, om man ikke kunne forestille sig, at Socialdemokratiet kunne føre en integrationspolitik, der var en lillebitte smule mere aktiv.
For vi ser jo nu, at man trækker sig fra en fordelingsreform, der handler om at blande elever, så vi får en blandet elevsammensætning; man vil ikke være med til at støtte en organisation som Sabaah, som sørger for frisind i forhold til lgbt osv. i minoritetsmiljøer; man vil ikke støtte alle de mange eksempler på forebyggelse, vi havde med i vores bandeudspil.
Altså, ønsker Socialdemokratiet rent faktisk at prøve at gøre noget ved de her problemer?
Frederik Vad (S), 2024-02-22:
Jeg sagde, at der var flere grunde til, at vi ser de tal, som vi ser.
Men jeg må bare sige til fru Zenia Stampe, at vi har gjort så meget i det her land, og svenskerne har gjort så meget, og nordmændene har gjort så meget, og hele Nordeuropa har gjort så meget for at integrere de her mennesker.
Vi er den del af verden, der har stået længst tid med den udstrakte hånd.
Der er så mange muligheder for at blive en del af det her samfund.
Dem, der vælger ikke at blive en del af det danske samfund, har et ansvar for selv at stemple ind, for man får i pose og sæk i det her land.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-22:
Tak for det.
Noget, jeg synes bekymrer mig ofte, når mange mennesker taler om danske værdier,
er, at det, de ofte formår at fremstamme, når de skal sige noget om danske værdier, er frihed, ligestilling og respekt for minoriteter – værdier, som jeg og vi i Dansk Folkeparti bakker fuldtonet op om, men som jo ikke rigtig er udtryk for det inderste i de danske værdier.
Jeg nævnte selv i min tale sange, myter, ritualer, traditioner, fortællinger og historie, og der er jeg lidt nysgerrig på, om Venstres ordfører ikke er enig i, at alt det udgør den inderste kerne i det danske, og at det er det, som vi skal sikre os at mennesker, som kommer hertil, har forståelse for og grundlæggende tager til sig, hvis de ønsker at blive en fuldbyrdet del af det danske samfund – altså at det ikke er nok at abonnere på grundlæggende vestlige værdier om frihed, ligestilling og demokrati og så generelt have et arbejde og opføre sig ordentligt, men at der også er nogle andre mere kulturelle ting, der betyder noget.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-02-22:
Tak for ordet, formand.
Mange familier i Danmark er meget glade for au pair-ordningen og den hjælp, som den giver dem i en travl hverdag.
Samtidig er mange au pair-piger rigtig glade for at kunne komme til Danmark.
Det betyder dels et møde med en anden kultur, dels en mulighed for at tjene penge.
Mange af au pair-pigerne bliver også en stor del af dagligdagen i den værtsfamilie, som de er hos, og de indgår også i aktiviteter uden for huset, i hvert fald dem, som jeg kender til.
Der skal selvfølgelig heller ikke herske nogen tvivl om, at ordningen skal fungere efter hensigten, og at pigerne selvfølgelig ikke skal udsættes for dårlig behandling.
Men at erstatte au pair-ordningen med en anden ordning, som der her lægges op til, og som vil lukke for au pair-ordningen, ønsker vi fra Det Konservative Folkepartis side ikke at støtte op om.
Så vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-22:
Jeg vil sige, at de forslag jo ikke er integrationsindsatser.
Det er konsekvenser for mennesker, der eksempelvis ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt.
Og så handler det om at føre en ansvarlig udlændingepolitik i forhold til det antal, vi tager ind.
Men når det er sagt, hvis jeg skal svare på det med integrationsindsatser, så er det vores holdning i Dansk Folkeparti, at integration er et personligt ansvar.
Det er derfor, det er så absurd at høre Enhedslistens ordfører sige, at det er på grund af vores udlændingepolitik eller vores måde at kommunikere på, eller noget helt tredje, at folk i visse grupper – somaliere, libanesere, afghanere og mange andre primært fra mellemøstlige lande – i langt, langt højere grad er kriminelle end eksempelvis vestlige indvandrere.
Det er absurd, at det på en eller anden måde skulle have med vores integrationsindsats at gøre.
Nej, det er et personligt ansvar, og det handler, som ministeren også påpeger – og det er jeg sådan set grundlæggende enig med ham i – om, at det er sværere at integrere mennesker fra kulturer, der ligger meget, meget langt fra den danske, end det er at integrere mennesker fra kulturer, der ligger tæt op af den vestlige og danske.
Det synes jeg burde være et åbenlyst faktum, og jeg håber, Radikale Venstre er enige i det.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-22:
Jeg kan godt være enig i den, hvad kan man sige, moralske tilgang om, at det er et personligt ansvar.
Men hvis den enkelte så ikke lever op til det personlige ansvar og den manglende integration skaber problemer for danskerne, er det så stadig væk ikke noget, som Dansk Folkeparti har tænkt sig at engagere sig i?
Er det bare lige meget?
Er det så den enkelte ikkeintegrerede indvandrers personlige ansvar at sørge for at lade være med at lave problemer for danskerne eller hvad?
Magnus Heunicke (S), 2024-02-22:
Det fremgår egentlig også meget klart af de rapporter, vi har fra Fiskerikommissionen, at fiskeri med bundslæbende redskaber er en presfaktor for livet på havet.
Men som jeg startede med at sige, findes der også andre presfaktorer.
Der findes tungmetaller i vores havområder, og der findes jo desværre også områder med iltsvind, især i indre farvande, på grund af for meget kvælstof, samtidig med at vi også har stigende temperaturer og klimaforandringer.
Det vil sige, at der er en række elementer, hvis man læser rapporterne, og jeg ved, at hr. Kristian Bøgsted også er meget inde i det her stof.
Så der er ikke én ting, som vil løse alle problemer; vi er nødt til at gøre mange ting, og vi er nødt til at gøre dem samtidig, for det holder ikke med den tilstand, der er i dag.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-22:
Jeg er faktisk enig med ministeren i, at der er forskellige niveauer af beskyttelse, grader, i det her, og der er nemlig også noget, der hedder sameksistens, når man tænker på, om det er en fugl på havoverfladen eller et marsvin, der skal beskyttes; det bliver altså ikke påvirket af trawlforbud.
Men ministeren nævner så den her nyeste rapport, der er kommet fra Aarhus Universitet.
Er ministeren ikke enig i, at det godt kan virke som et lidt tyndt grundlag, når man på seks linjer læser, at det er beregnet ud fra en formodning om en formodning om en formodning?
Magnus Heunicke (S), 2024-02-22:
Jeg har den største respekt for de eksperter, der vejleder Danmark og Folketinget og selvfølgelig også styrelser og regering i at beskytte vores miljø, og det gælder også forskerne på Aarhus Universitet.
Og jeg deltager ikke i den form for sådan politisk skælden ud på forskere, der stiller deres viden til rådighed.
Jeg synes, vi skal være taknemlige for, at de gør det; det er virkelig vigtigt for os.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-22:
Først vil jeg sige tak til ministeren for, at jeg kan høre, at der er nogle områder, han rent faktisk har sat sig godt ind i her.
Ministeren refererer meget til Øresund, og det vil jeg gerne frabede mig, for der står mange steder i rapporter og udtalelser fra DTU Aqua, at trawlforbuddet i Øresund blev indført for at sikre skibstrafikken, og at man ikke kan konkludere, at det er det, der er skyld i de forhold, der er for fiskene der, da der er meget specielle forhold.
Det er, hvad det er, så det kan vi ikke helt bruge i forbindelse med det andet.
Når ministeren siger, at man kan se, at et trawlforbud virker, vil ministeren så ikke godt være rar at oplyse mig om, hvorfor det så er, at der stadig væk 40 år efter trawlforbuddet oppe ved Ålbæk Bugt, fra Limfjorden og op til Lyngså, ikke er kommet flere fisk?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-02-22:
Altså, nu går det her beslutningsforslag ud på, at vi skal beskytte nogle beskyttede områder bedre og dér komme frem til, at der ikke bruges bundtrawl.
Det er ikke et spørgsmål om, at der ikke må fiskes i de områder, så der vil jeg godt korrekse ordføreren.
Det er ikke det, der er hovedsigtet her.
Det er at slippe af med de uhensigtsmæssige fiskemetoder.
Nu er der jo nogle gange lidt valgkamp, og den 7. februar sagde Niels Fuglsang i et læserbrev i NORDJYSKE, som ordføreren sikkert læser: »Vi skal simpelthen blive bedre til at beskytte vores natur og miljø, hvilket for mig bør omfatte et forbud mod bundtrawl i beskyttede havområder.«
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om han er enig med sin partifælle Niels Fuglsang i, at bundtrawl ikke hører hjemme i de beskyttede områder.
Er det noget, som Socialdemokratiet mener reelt, eller er det bare endnu en grøn friløber under en valgkamp, som kan gå ud og sige hvad som helst, eller er det funderet i Socialdemokratiets politik?
Det var ikke så konkret et svar.
Jeg kunne ikke helt høre på ordføreren, om Socialdemokratiet så går ind for, at der er mange steder, hvor vi skal beskytte de beskyttede områder bedre, så vi kommer frem til, at det er mere end 2 pct., der reelt er godt beskyttet.
Mener ordføreren, at Niels Fuglsang er helt galt afmarcheret, når han kommer ind på, at vi skal frem til, at der skal være trawlforbud i sådan nogle beskyttede områder?
Bjarne Laustsen (S), 2024-02-22:
Det, jeg siger, er, at vi skal beskytte de områder, hvor der er en faglighed til stede, der siger, at det marine miljø, vi ønsker at beskytte, ikke må forværres, men tværtimod skal forbedres.
Hvis det er det, der skal til for at forbyde i nogle bestemte områder bundslæbende trawl, er det det, vi gør, men det skal bygge på en faglighed, og så skal det bygge på de der aftaler, for vi kan ikke lave aftaler alene med os selv.
Vi skal lave aftaler med andre, for det duer ikke, at vi bare lukker et bestemt område, og at så er der andre fiskere, der fisker i det område med bundslæbende trawl.
Derfor giver det god mening, at vi gør det sammen.