runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2025-09-09:
Vi kan jo alle sammen have ønsker.
Jeg forstår, at SF ønsker sig en klart rød regering, altså en SSF-regering, måske med Enhedslisten som støtteparti eller lignende.
Det er ønsket for SF.
Men hvis nu, det ikke er det, der ligger på bordet efter næste folketingsvalg, kan man så forestille sig, at SF så bare vil gøre det samme, som Socialdemokratiet gjorde efter valget i 2022, altså at gå i regering med de borgerlige og Socialdemokratiet og på den måde sikre SVM's fortsatte eksistens, nu med tilføjelse af SF?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-09-09:
Det er svært at svare konkret på, og det får jeg nok kritik for i anden runde, for der er jo mange ting, der påvirker en pris.
Tager man kilometerafgiften på lastbiler, er det jo ikke direkte på fødevaren, men fødevareproducenterne ligger ude i landdistrikterne, hvor der er lidt længere mellem husene, så der rammer afgiften meget hårdt på fødevareproduktionen.
Hvordan det præcis smitter af på prisen, kan jeg ikke stå og svare på i dag, men det smitter af.
Når der kommer en CO 2 -afgift på landbruget, smitter det da af på prisen, og kommer der en CO 2 -afgift på fiskeriet, smitter det af på prisen.
Der er også en dieselafgift, der er steget med 50 øre pr. liter.
Jeg kan ikke stå og svare på det her, da jeg ikke har tallene i hovedet, men det giver næsten sig selv, at der kun er forbrugerne til at betale regningen til sidst.
Så når regeringen finder på alle de her afgiftsstigninger, bliver priserne dyrere for danskerne, og dem vil vi gerne rulle tilbage igen, både på grund af priserne, men også fordi de er utrolig skadelige for vores landdistrikter, og det sidste argument er næsten også det vigtigste.
Vi vil gerne have, at vi har et Danmark, der hænger bedre sammen, men kilometerafgifterne på lastbilerne i landdistrikterne, CO 2 -afgiften på landbruget i landdistrikterne og dieselafgiften i landdistrikterne er dybt skadeligt.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-09-09:
Jeg tror, at hvis man skulle svare på det oppe i ordførerens valgkreds, ville man sige, at det ikke ville betyde møj, for det vil det ikke.
Det er ikke en ret stor del af prisstigningen, der ligger i det her, og det er jo det, vi er opmærksomme på, og det er derfor, at regeringen vælger at tage nogle skridt, som rent faktisk giver danskerne flere penge mellem hænderne, når man f.eks. banker elafgiften helt i bund.
Og det skal man bare huske er forskellen mellem den blå opposition og regeringen, som sidder nu.
Der kommer nogle konkrete løsninger, som her og nu kommer til at hjælpe danskerne, og Danmarksdemokraterne kan ikke rigtig svare på den politik, man farer ud i medierne med, altså hvad det egentlig kommer til at betyde i danskernes hverdag.
Det synes jeg er rigtig, rigtig ærgerligt, og jeg vil måske bare appellere til, at vi kunne hæve niveauet bare en lille smule, for det her betyder noget.
Det betyder noget for danskerne, hvad fødevarepriserne er nede i supermarkederne.
Så bliv mere konkret!
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-09-09:
Okay, lad os prøve at hæve niveauet lidt op.
Socialdemokraterne siger, at de vil gøre noget ved de høje fødevarepriser, så derfor fjerner vi momsen på bøger.
Det er noget, folk kan bruge derude.
Man sidder og snakker om, at min kødsovs godt nok er blevet dyr, men bøgerne skal helt sikkert være billigere.
Vi skal også have et fradrag på fitness og zumba, men til gengæld skal man betale skat, hvis man går til skak.
Det er jo regeringen, der skyder med spredehagl og ikke rammer der, hvor problemet er.
Fødevarepriserne er steget absurd meget.
Jeg er med på, at ikke det hele skyldes afgiftsstigninger fra regeringens side, men det er en del af det.
Regeringen svarer så ved at fjerne momsen på bøger.
Så kan man jo efterfølgende spørge, hvor seriøsiteten bliver af.
Benny Engelbrecht (S), 2025-09-09:
Tak for talen.
Det er jo som bekendt sådan, at regeringen har foreslået at banke elafgiften i bund i 2 år med den konsekvens, at en arbejderfamilie med to børn, som bor i et hus, vil få en årlig besparelse på knap 4.000 kr.
Og det er sådan, at det her forslag – jeg var også lidt inde på det, da vi havde min runde tidligere – har en positiv effekt på ulighed, når man måler på det, der hedder Ginikoefficienten.
Helt konkret er det 0,1 procentpoint, som det forbedrer forskellen, som bliver mere lige, mellem de rigeste og de fattigste.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-09-09:
Det er jo velkendt, at Socialistisk Folkeparti og Liberal Alliance ikke deler vildt meget politik med hinanden.
Derfor giver det måske ikke mening fra min side at klandre Socialistisk Folkeparti for at have en anden finanslovspolitik, end Liberal Alliance har.
Så jeg vil gerne spørge ind til noget andet.
SF har været med i alle finanslove, siden Mette Frederiksen blev statsminister i 2019, også under den her regering – og især under den her regering med ret små indrømmelser til SF.
Regeringen har jo sit flertal og behøver ikke at give SF så meget.
Når nu den her regering mister sit flertal efter næste valg – det tyder alt på at den gør; i dag er det aktuelt kun hver tredje dansker, som siger, at de vil stemme på regeringspartierne – er SF's tætte forhold til den her regering så et forvarsel om, at SF vil gå ind og sikre en ny SVMSF-regering efter næste valg, så man ikke bare skal nøjes med smulerne ved finanslovsbordet, men kan få noget mere som regeringsparti sammen med SVM?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-09-09:
Det er det, og det tror jeg også jeg har været ude at sige flere steder, altså at vi egentlig synes, at der er fornuft i at kigge på elafgiften.
Ud over at den har en okay fordelingsprofil, hvor den også hjælper dem med de laveste indkomster, så er det jo også nogle penge, der ret hurtigt kan komme ud at hjælpe danskerne her og nu.
Jeg tror, at den diskussion, vi har om ulighed, meget handler om, om man kigger på det i procent af, hvor meget man har i forvejen, eller om man kigger på det i kroner og øre.
Og det er selvfølgelig lettere at sige til en med en lav indkomst, at vedkommende får den procentvis største forbedring ud af den her afgift, end at det giver direktøren lidt flere penge.
Men det er altså sådan i sidste ende med den her finanslov, at direktøren vil få 11.000 kr. mere om måneden og den arbejdsløse vil få 1.300 kr. mere om måneden, og det er for mig at se ikke en meget lige balance.
Jo, jeg synes bestemt, at det er noget, vi skal kigge på i forhandlingerne.
Det er også noget, vi har kigget på i SF indtil videre.
Det er en lidt speciel skelnen, at dem, der er på plejehjem, ikke også får en billigere ældremad.
Så er det jo også sådan, at der i dag allerede er et loft for, hvor meget man må betale for ældremad, og derfor vil det være ret forskelligt, hvor i landet det er, man faktisk får glæde af det her.
Det synes jeg egentlig også at man bør gå ind og kigge på.
Det er noget, der egentlig godt må komme de svageste ældre til gode i hele landet og ikke kun i nogle få kommuner.
Men jeg synes bestemt, at det er et interessant forslag.
Det har SF aldrig ment, og jeg tror, det må være udtryk for, at hr. Benny Engelbrecht ikke har set det interview, jeg gav, for der, hvor der blev svaret, at det var at klatte pengene væk, var i forbindelse med mange af de andre skattelettelser, som regeringen har lavet; det var de forslag, som var kommet fra flere af regeringspartierne over sommeren, om forskellige afgifter, man kunne lette.
Der sagde jeg bare, at det er vigtigt, at man ikke klatter pengene væk, men gør noget målrettet.
Så det var faktisk at tale for en elafgift, men det kræver nok, at man også havde set det interview.
Benny Engelbrecht (S), 2025-09-09:
Nu er det jo som bekendt sådan, at dem med de allerhøjeste indkomster i Danmark får en ekstra skat, en toptopskat.
Men jeg vil bare lige vende tilbage til, at det jo normalt er sådan, at vi regner ulighed i Danmark i Ginikoefficienten.
Og så vil jeg bare lige påpege, at når jeg spørger ind til det, så er det, fordi det godt kan være, at hr. Sigurd Agersnap nu mener, at man tog venligt imod det, men da forslaget blev præsenteret, sagde hr. Sigurd Agersnap, at man her var i gang med at »klatte pengene væk«.
Så jeg skal bare lige være sikker på, at SF ikke længere mener, at forslaget om at lette elafgiften er at klatte pengene væk.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-09-09:
Tak for talen.
En del af regeringens forslag er jo, at det skal være billigere at få ældremad, hvis man er pensionist eller handicappet, men kun i eget hjem.
Men dem, der så bor på et plejecenter eller et plejehjem, skal stadig betale den høje pris.
Det er jo lidt mærkeligt, hvorfor man har lavet den forskel.
For pensionister har ikke ret mange penge, og så tænker jeg, at regningen kan være svær at komme igennem med alligevel.
Så jeg vil egentlig høre, om SF vil være med til at presse på i en forhandling for, at man også fik dem med, der bor på plejecenter, sådan at de fik billigere mad.
Kunne det ikke mening, at man i stedet for at nedsætte bogmomsen eller at give 60 mio. kr. til scenekunst eller et kulturpas til unge arbejdsløse mennesker faktisk brugte pengene på de ældre, der har svært ved at få budgettet til at hænge sammen, altså i stedet for at klatte pengene væk på kulturinitiativer?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-09-09:
Nej, det kan man ikke forestille sig.
Altså, SF har sagt, at vi vil have en rød regering, og den vil vi også gerne være en del af, men vi går ikke i regering med Venstre.
Det tror egentlig ikke at vi kan sige meget klarere end det.
Vi synes, at det er vigtigt, at politikken har en retning for Danmark, og det er jo også et udtryk for, hvad for regering man kan støtte.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-10-07:
Afstemningen kan starte.
Afstemningen er slut.
Hr. Søren Gade er hermed valgt som Folketingets formand.
Til første næstformand har Socialdemokratiet udpeget hr. Leif Lahn Jensen.
Som anden næstformand har Danmarksdemokraterne udpeget fru Karina Adsbøl.
Da Socialistisk Folkeparti og Liberal Alliance har lige mange medlemmer, har der fundet lodtrækning sted mellem de to grupper, hvorefter Liberal Alliance til tredje næstformand har udpeget hr. Lars-Christian Brask og Socialistisk Folkeparti til fjerde næstformand har udpeget hr. Karsten Hønge.
Tinget er hermed sat, og jeg skal bede formanden om at indtage formandsposten.
Tilykke med det.
Alex Vanopslagh (LA), 2025-10-09:
Lad mig først bare lige anholde det her med fællesskab.
Når vi ønsker at styrke familiernes mulighed for at bruge mere tid sammen, og når vi ønsker at give småbørnsforældre bedre mulighed for at være mere sammen med børnene, så er det jo også for at styrke et af de vigtigste fællesskaber overhovedet i det her samfund, nemlig familien.
Det er allerede sådan i dag, at 86, snart 87, ud af landets 98 kommuner har den rigtig gode ordning med, at der er mulighed for tilskud til pasning af ens eget barn, og der er allerede en række regler, der skal sikre, at de tilskud ikke bare bliver en yderligere understøttelse af folk, der aldrig har været på arbejdsmarkedet og aldrig har kunnet dansk, og som har de problemer, som spørgeren refererer til.
Så det er der jo taget højde for.
Vi mener bare, at den ordning er rigtig god, og at den skal man have ret til i alle landets kommuner.
Det har i øvrigt været LA's politik i mindst 4 år i hvert fald.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-10-09:
Ja, LA vil jo pålægge kommunerne, at de ikke længere kan tage udgangspunkt i, hvad det er for nogle mennesker, der bor i kommunen, og hvad det er for nogle problemer, man har.
Man vil give det som en rettighed nationalt og sige: Det ved vi bedre end kommunerne.
Jeg begik måske også en fejl ved at åbne en kattelem for at snakke om noget andet, og det skal jeg så beklage.
Men jeg kan bare spørge igen: Hvad vil sådan et forslag, når nu Aarhus Kommune, Københavns Kommune, Tingbjerg, Herlev Kommune, tror jeg også det er, og Odense Kommune ikke længere selv kan få lov til at bestemme, komme til at betyde for de børn og de kvinder, der bor der, og deres frihedsrettigheder?
Alex Vanopslagh (LA), 2025-10-09:
Men der er jo flere af de der kommuner, der allerede har den ordning i dag – de har indført den.
Aarhus er på vej til at blive den syvogfirsindstyvende kommune.
Og der er jo allerede en række forskellige forholdsregler, der gør, at det ikke bare er gud og hvermand, der får et barn, som kan få det her tilskud; der er jo nogle krav i forhold til arbejdsmarkedstilknytning, og at man ikke skal have været på offentlig forsørgelse i en evighed.
Så det er der jo allerede taget højde for.
Og ja, så står jeg åbent og gladelig ved, at jeg gerne vil tvinge kommunerne til at give borgerne mere frihed.
Det, at borgerne får mere frihed og stærkere rettigheder og mere frit valg, er vigtigere, end at kommunerne skal have friheden til at blæse stort på borgernes frie valg.
Benny Engelbrecht (S), 2025-10-09:
Jeg er ubetinget glad for den klare tilkendegivelse, der er fra hr. Alex Vanopslagh i forhold til Ukraine, men jeg må så også sige, at jeg er en lille smule bekymret for den tale, der er, i forhold til at man skal kunne unde hinanden nogle sejre, f.eks. i en blå koalition.
Kan hr. Alex Vanopslagh uddybe, hvordan han betragter udsigterne på det område?
Alex Vanopslagh (LA), 2025-10-09:
Jeg er fuldstændig overbevist om, at også en kommende borgerlig regering vil blive ved med at støtte Ukraine, ligesom vi ser med den nuværende regering.
Jeg er personligt også overbevist om – nu sidder hr. Morten Messerschmidt ikke engang nede i salen, ellers kunne jeg næsten få det bekræftet med et nik – at vi også kan få Dansk Folkeparti med på, at vi fastholder den høje støtte til Ukraine, hvis og såfremt vi sørger for at have orden i eget penalhus.
Så det er ikke en bekymring, jeg har.
Benny Engelbrecht (S), 2025-10-09:
Jeg må her tillade mig at rose fru Mona Juul, for den konservative formand har været langt mere klar og langt mere tydelig i sin afstandtagen til hr. Morten Messerschmidts udsagn, end hr. Alex Vanopslagh er nu.
Nu giver jeg lige ordføreren chancen en gang til.
Kan vi få en mere tydelig afstandstagen til de tilkendegivelser, der er kommet fra hr. Morten Messerschmidt i denne sag?
Peder Hvelplund (EL), 2025-10-09:
Tak for det, og tak til statsministeren for talen.
Nu ser det heldigvis ud til, at der er en form for fred på vej, om end den er skrøbelig, i konflikten mellem Israel og Gaza.
Det er jo rigtig positivt i forhold til de israelske gidsler, der er blevet taget under Hamas' bestialske angreb den 7. oktober, at de nu kan blive frigivet.
Men det ændrer ikke på, at Gaza er bombet i stykker, at der er et sundhedsvæsen, der er i totalt smadder, og der er muligheden for, at Danmark ligesom andre europæiske lande, ligesom Melonis Italien har gjort det, ligesom Norge har gjort det, kan bistå og tage imod medicinske evakuerede patienter – patienter, som ikke kan få hjælp andre steder end ved at blive evakueret til steder, hvor vi kan tilbyde en specialiseret behandling.
Den danske regering har indtil nu afvist.
Er tiden ikke nu til, at Danmark siger, at selvfølgelig vil vi også bidrage til det og bidrage til den skrøbelige fredsproces og tillidsopbygning, der er brug for?
Alex Vanopslagh (LA), 2025-10-09:
Jeg tror ikke, det er muligt med almindelige ord at være mere tydelig, i forhold til at vi insisterer på, at vi skal fortsætte opbakningen til Ukraine.
Alle i salen kunne høre, at jeg klart og tydeligt sagde, at vi skal blive ved med at støtte opbakningen til Ukraine.
Vi vil ikke acceptere en politik, hvor vi lader dem i stikken.
Det kan ikke siges klarere og tydeligere.
Sascha Faxe (ALT), 2025-10-09:
I Danmark har vi et alvorligt retssikkerhedsproblem.
Som det eneste land i EU har vi ikke en forvaltningsdomstol, en instans, en helt basal demokratisk instans for at sikre borgernes retssikkerhed, når de kommer i klemme i systemet, hvad enten det drejer sig om miljøet, sociale sager eller folk, der lever med handicap.
I Alternativet vil vi ...
der bliver rystet på hovedet af ordføreren.
Det er så fint.
I Alternativet kommer vi igen til at fremsætte forslag om, at vi skal etablere en forvaltningsdomstol i Danmark.
Det har Liberal Alliance tidligere bakket op om, og derfor vil jeg høre, om vi igen kan regne med Liberal Alliances opbakning til en forvaltningsdomstol.
Alex Vanopslagh (LA), 2025-10-09:
Ja, vi har ikke på det område ændret politik, og vi mener, at det er et godt forslag, som vi gerne vil bakke op om.
I det hele taget kan jeg jo godt være bekymret, når jeg ser, hvordan der ude i landets kommuner ofte er en tendens til, at man ikke holder sig på den rigtige side af loven, i forhold til hvad det er, man lovmæssigt skal give socialt udsatte borgere eller borgere, der har et handicap eller lignende, og mere udsatte grupper, og at der ingen konsekvens af det er, når kommunerne ikke overholder loven.
Der skal vi i det hele taget også gøre mere for, at borgernes rettigheder bliver respekteret.
Sascha Faxe (ALT), 2025-10-09:
Det kvitterer vi for, og vi glæder os til det samarbejde.
Vi vil også nævne i den her sammenhæng, at Rigsrevisionen er kommet med en ret skarp kritik af Ankestyrelsens ulovlige afgørelser i det her, bl.a. på handicapområdet.
Så tak for det.
Alex Vanopslagh (LA), 2025-10-09:
Jeg kan jo supplere.
Nu blev jeg spurgt, om jeg kunne bakke op om et forslag fra Alternativet, og det kunne jeg endda sige ja til.
Så det er jo næsten bekymrende, men det er faktisk et godt forslag.
Jeg kan jo lige gøre reklame for et andet forslag, som vi har i Liberal Alliance i samme boldgade.
Vi foreslår, at der bliver indført en bodsordning, således at når det er, at en kommune ulovligt ikke har givet det til de udsatte borgere, eksempelvis borgere med svære handicap, som de lovmæssigt skal, så skal de betale en bod, en erstatning, til borgeren, så der også er et økonomisk incitament til i højere grad at holde sig på den rigtige side af loven.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-10-09:
Tak for det.
Jeg har læst den pamflet, som blev præsenteret ovre i Fredericia på Borgerligt Konvent, og jeg synes, det var spændende.
En af de ting, der bliver foreslået, er, at alle landets 98 kommuner skal pålægges at betale forældre, som ønsker at gå hjemme og passe deres børn.
Det er jo et interessant forslag.
Det taler måske ikke så meget ind i den del af hr. Alex Vanopslaghs tale, som handlede om det der med fællesskab og rammer osv.
Men hvis man bare parkerer det en lille smule, kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre analysen af, hvad man tror det kommer til at betyde – det kunne også have været spændende at spørge hr. Morten Messerschmidt og fru Inger Støjberg om, men det kan være, at vi kan komme til det på et tidspunkt – for børn og kvinder i Vollsmose, i Gellerup, i Tingbjerg osv. og for deres frihedsrettigheder.
Alex Vanopslagh (LA), 2025-10-09:
Men hvis vi ser ind i en fremtid, hvor vi skal bruge en masse skattekroner på at understøtte udbygningen af mere energi, så mener vi, at vi skal bruge pengene på at opbygge nogle kernekraftværker i Danmark i stedet for at blive ved med at satse på en ustabil energikilde, der giver et usikkert elnet, der giver lavere forsyningssikkerhed, og som aldrig lever op til ønskerne om, at der både bliver billigere priser, og at det bliver markedsdrevet, og at der i øvrigt også bliver større indtjening til markedsudviklerne, selv om det ikke hænger sammen med lavere priser.
Altså, når det er sådan, at man forfølger en strategi, der ikke virker, så er tiden måske til at stoppe op og tænke sig om og sige: Skal vi ændre strategien?
Louise Elholm (V), 2025-10-09:
Som jeg forstår det, har Liberal Alliance valgt at sige, at råderummet skal gå tilbage til danskerne, dog med undtagelse af forsvaret.
Man vil gerne investere i forsvaret, men ellers skal alle pengene fra råderummet gives i skattelettelser.
Er det korrekt forstået?
Per Larsen (KF), 2025-10-09:
Tak for det, og tak til hr. Alex Vanopslagh for en rigtig god tale.
Vi vågnede op her til morgen til en erkendelse af, at danskerne vægter forsvar og sikkerhed over både klima og sundhed, altså at tingene har rykket sig.
I forhold til dronerne må man bare sige, at allerede i 2022 var der jo droneaktivitet omkring vores boreplatforme ude i Nordsøen.
Det blev så til, at politiet blev inddraget i det.
I januar 2024 var der stor droneaktivitet omkring Køge Havn og Køge Marina, og vi har jo senest set, antager vi, at Putin har været inde og kigge på vores F-35-fly i Skrydstrup.
Det giver selvfølgelig stor, stor usikkerhed, og det er klart, at befolkningen ikke er trygge ved det her.
Alex Vanopslagh (LA), 2025-10-09:
Nej, det synes jeg ikke, og det tror jeg de færreste danskere synes.
Jeg synes som sagt, at det er en god ting, at Danmark går forrest i forhold til Ukraine.
Vi er det land i verden målt pr. indbygger, der gør allermest for ukrainerne, og vi er også ret højlydte omkring det.
Jeg tror ikke, jeg har oplevet statsministeren sige noget endnu om Ukraine, som jeg ikke var enig i.
Men det er jo indlysende for enhver, også inden alle de her dronehændelser, at selvfølgelig gør vi os selv mere sårbare.
Der undrer det mig bare, at man ikke tidligere har sat sig ned og sagt: Okay, vi skal gøre meget mere for at have reel antidronekapacitet.
Per Larsen (KF), 2025-10-09:
I min optik vil det i hvert fald være sådan, at der bliver sørget for at have noget at gøre med, når der opstår sådan nogle situationer der, og da vi så de første droner omkring vores boreplatforme allerede der i 2022, synes man jo, at der skulle være nogle alarmklokker, der ringede, og så skulle der være blevet sagt: Hvad kan det her udvikle sig til?
Så jeg er i hvert fald utryg, og jeg kan også forstå på ordføreren, at han ikke er helt tilfreds med den situation, vi er bragt i.
Alex Vanopslagh (LA), 2025-10-09:
Det er svært at være tilfreds med den.
Jeg kan supplere med en anden undren, for som jeg har forstået det, har forsvaret mandat til at nedtage dronerne, men det er en forsvarsfaglig vurdering, om man skal nedtage droner.
Det kan jeg godt undre mig lidt over.
Hvis det er sådan, at vi skyder russiske droner ned, er det jo en eskalering.
I sidste ende er det jo et politisk spørgsmål.
Hvis vi ender i en situation, hvor vi siger, at det er manden på gulvet, ham, der lige har søndagsvagten søndag aften i Skrydstrup, der skal tage en beslutning om, hvorvidt man skal skyde en drone ned eller ej, så undrer det mig, at det ikke kan være et politisk ansvar at vedtage en politik om det.
Så der er mange ting her, som jeg kan undre mig over.
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Ordføreren snakker om, at vi er en usikker tid.
Noget af det, vi ved gør rigtig mange danskere usikre, ikke mindst dem med lave indkomster, er, at priserne er stukket fuldstændig af nede i supermarkederne på dagligvarerne og på huslejerne, fordi der er nogle, der spekulerer priserne op og gør det dyrere at være dansker.
Jeg har kigget i Liberal Alliances omfattende skattelettelseskatalog – jeg tror, det er et pænt milliardbeløb – og ikke en eneste krone skal bruges på at sænke momsen, altså den her flade asociale skat på dagligdagens fornødenheder, ikke én krone.
Hvordan kan man prioriterer at bruge penge på at give skattelettelser til mennesker, der har mere, end de kan bruge, men ikke på at lette livet for dem, der har mindst i vores samfund?
Alex Vanopslagh (LA), 2025-10-09:
Lad mig bare starte med at slå fast, at vi på intet tidspunkt har sagt, at vi er imod at sænke momsen på noget.
Det er jo ikke et eller andet ultimativt krav om, at man ikke skal gøre det.
Det er alt sammen noget, der vil bidrage til lavere priser.
Jeg må sige, at noget af det, der generelt undrer mig ved Enhedslisten, er, at det ofte, når man debatterer spørgsmål om skat med jer, særlig når det er op til en valgkamp, er sådan, at uha, uha, I går også ind for skattelettelser.
Det skal bare være i bunden eller til dem, der har mindst.
Jeg har aldrig i den tid, jeg har været i politik, oplevet Enhedslisten dukke op til nogen som helst forhandlinger og så have krævet, at skatten skulle sænkes på noget som helst område.
Det er jo ren og skær snak.
I prioriterer jo aldrig skattelettelser.
Det er kun sådan noget, i siger, fordi det lyder lidt lækkert.