Magni Arge (T), 2016-09-06:
Jeg kunne jo godt stå her og diskutere, om det er rimeligt at finansiere topskattelettelser med nedskæringer i SU-støtten, men det er ligesom ikke min boldgade, da mit fokus i høj grad handler om at skabe forudsætningerne for et Færøerne, der kan klare sig selv økonomisk.
Den danske stats udgifter til Færøerne svarer til ca. 1 promille på den danske stats finanslov, og på Færøerne har vi god grund til at forestille os en virkelighed, hvor promillen går i nul, for det går fremad i vores land.
Væksten i BNP i løbende priser forventes at lande på 8,5 pct. i 2016.
Men den bedste nyhed er, at folketallet sætter nye rekorder.
Det sidste år er folketallet steget med 614 personer til 49.552 – så nu mangler vi bare de sidste 448 personer, så vi for første gang i historien kan fejre en milepæl på 50.000 borgere på Færøerne.
Alle proklamationer fra EU og rederier i Hirtshals og omegn om rovfiskeri har vist sig at være grundløse, og vi kan derfor bryste os af i dag at drive et stort og bæredygtigt pelagisk fiskeri, som står for en betydelig del af vores eksport og økonomiske vækst.
Efterhånden har væksten i disse eksporterhverv også ført til en voksende privat og offentlig efterspørgsel, som har drevet vækstraterne endnu højere, og det har medført, at arbejdsløsheden nu er nede på 2,3 pct.
Og det er derfor på tide at genoverveje takten af offentlige investeringer, så vi undgår en overophedning af økonomien.
Vi har et pænt overskud på handelsbalancen, men overskuddet på statsfinanserne er endnu beskedent.
Med de rekordhøje laksepriser og store mængder af pelagisk fisk samt en rekordlav rente og en relativt lav oliepris bør vi fremover se et større overskud, så vi kan nedbetale den offentlige gæld i et hurtigere tempo.
Det er en udfordring, for der er ikke kun tryk på kedlerne i den private sektor; der efterspørges også mange offentlige tjenester.
Og trykket vokser i begge ender, da vi både får et voksende antal pensionister og relativt mange yngre tilflyttere.
Dyrtidsreguleringen af bloktilskuddet er blevet fastfrosset, så tilskuddet bliver stående på de 642 mio. kr. de næste år, og vi skal ikke have flere.
Det er et skridt i den rigtige retning, for det er i de fleste færingers interesse, at vi får styrket vores økonomi, så vores velfærd fuldt ud betales med egne penge.
Og vi nærmer os.
Når vi f.eks. har overtaget person-, familie- og arveret, får vi lettere adgang til at tilpasse lovene til de særlige forhold, som gør sig gældende hos os, men vi fritager også Danmark for en udgift på omkring 8 mio. kr.
Jeg skal i øvrigt hilse og sige, at arbejdet med hjemtagelsen af lovområdet foregår i en meget positiv samarbejdsånd, som vi værdsætter og gerne vil kvittere for.
Jeg forstår, at det også går planmæssigt med overtagelsen af udlændingeområdet, og at man også her vil kvittere for et godt samarbejde.
Til gengæld går det lidt mere trægt med luftrummet – her virker det, som om molekylerne bevæger sig i slowmotion.
Som jeg nævnte, er der også brug for imødekommenhed i forhold til at levere strategisk information, som kan forebygge f.eks. uheldig finansiel udvikling.
Landsstyret ønsker at forebygge, at fremtidige finanskriser rammer Færøerne så hårdt og så hyppigt, som de har gjort det historisk.
Man har derfor forelagt et lovforslag for Lagtinget om at etablere en færøsk landsbank og et finansielt risikoråd for Færøerne.
I fællesskab skal de modvirke tilløb til finansielle kriser og rådgive i sådanne sammenhænge.
Men da de fire færøske banker er reguleret af dansk lovgivning og underlagt det danske Finanstilsyn, ønsker landsstyret at indgå en aftale med Finanstilsynet om, at Finanstilsynet leverer information om mulige systemiske risici i de færøske banker til det færøske risikoråd, ligesom Finanstilsynet også leverer oplysninger til det danske risikoråd.
Det færøske risikoråd, som kaldes Føroya Váðaráð, skal bl.a. på den baggrund give færøske myndigheder løbende indstillinger og mulige advarsler med hensyn til systemiske finansielle risici i hele det færøske samfund.
På det udenrigspolitiske område handler det om at løsne de snærende bånd i den udenrigspolitiske lovgivning og skabe de bedste forudsætninger for adgang til markeder og ressourcer, så vi fortsat kan holde Færøerne konkurrencedygtigt i forhold til vores konkurrenter.
Det bør i høj grad også være i Danmarks interesse, for det modsatte vil svække vores evne til at betale for egen velfærd og dermed også vores købekraft.
Og den nyder Danmark godt af.
For hele 28 pct. af vores import kommer fra handel med Danmark, mens kun 8 pct. af vores eksport går til Danmark.
Det giver Danmark et handelsoverskud på 1,2 mia. kr. om året i forhold til Færøerne – eller næsten to gange bloktilskuddet.
Afhængigheden af EU som eksportmarked er blevet mindre i de senere år.
Det er en relativt ny udvikling, som hænger sammen med et stort skred i eksporten fra dengang, hvor Danmark sammen med andre nordiske og europæiske lande gennemførte en total embargo af pelagisk eksport fra Færøerne i 2013 og 2014.
Siden da har vi opdyrket markeder i Nordamerika, Rusland, Kina og Fjernøsten, så EU-landene nu kun køber halvdelen af vores eksport i forhold til 80 pct. tidligere.
Hele sagen om statsministerens flaginitiativ, som angiveligt skulle øge bevidstheden om Færøerne i den danske befolkning, udviklede sig til noget af en farce.
Men den historie tager vi op igen på et senere tidspunkt.
Jeg må dog bemærke, at også landets førende universitet hejste et forkert flag den pågældende dag – så bevidstheden om Færøerne var nok ikke særlig stor.
Jeg forstår derfor slet ikke, at man så samtidig overvejer at nedskære den ene stilling i hele det danske universitetsmiljø, der beskæftiger sig med forskning og undervisning i færøsk på netop Københavns Universitet.
Jeg synes, det er ærgerligt, for jeg ser en værdi i, at der også granskes og undervises i færøsk andre steder end på vores hjemmebane.
I det hele taget har jeg meget svært ved at forstå, hvorfor man også overvejer at forværre omstændighederne for Den Arnamagnæanske Samling på Københavns Universitet, som jo ikke bare er en historisk og filologisk diamant, men også et uvurderligt fundament under den nordiske kultur, som tåler sammenligning med de klassiske græske og romerske skrifters betydning for den europæiske civilisation.
I samlingen findes også færøske skrifter af stor historisk betydning, og hvis resultatet af disse nedskæringer bliver, at de bliver pakket ned i en eller anden fugtig kælder i København, vil jeg anbefale regeringens ansvarlige at udlevere skrifterne til Institut for Færøsk Sprog og Litteratur i Tórshavn, hvor de vil blive værdsat højt.
Der er jo tale om en kulturarv, som lyser op på samme vis som fyrtårnet på Nólsoy, der har de kraftigste lyssignaler i hele Nordeuropa.
Nu ved jeg ikke, om der er mere kaffe på finansministerens kande, men jeg tager gerne en snak om de forhold, jeg har nævnt.
I aften handler det om Færøerne, som om lidt skal i kamp mod Ungarn hjemme i Tórshavn.