runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2022-01-28:
Selv tak.
Og det lovforslag håber jeg virkelig kan blive vedtaget, for der er noget der, vi lige skal have rettet op på.
Så vil jeg også sige, når det handler om rettigheder, at noget af det, som jeg tror vi skal have noget mere fokus på, er, at når vi herinde trykker på den grønne knap – når 90 af os gør det – så er der vedtaget en ny lov, og så er der nogle gange nogle mennesker, der får nogle rettigheder i vores samfund.
Men for en stor del af de kvinder, der vokser op i minoritetsmiljøer, er det bare ord på et stykke papir.
Det er ikke rettigheder, de i realiteternes verden kan gøre krav på.
Så vi kan godt herinde beslutte, at den seksuelle lavalder er 15 år, eller at man kan gifte sig med en af samme køn som en selv, men i store dele af det danske samfund er det i realiteten ikke en rettighed, de har adgang til.
Derfor tror jeg, vi skal interessere os lidt mere for forholdet mellem formelle rettigheder og reelle rettigheder, og noget af det, jeg håber at den kommission, som nu bliver nedsat, kommer til at arbejde med og komme med nogle anbefalinger om, er, hvordan de formelle rettigheder, vi er enige om herinde, også i praksis kan slå igennem i alle boligområder i Danmark og i alle befolkningsgrupper i det danske samfund.
Rosa Lund (EL), 2022-01-28:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare sige tak til udlændingeministeren.
Ligestillingskampen har altid været en kamp for at få flere rettigheder, og derfor er jeg glad for at se, at regeringen i sit lovkatalog har et lovforslag, som kommer på baggrund af et beslutningsforslag fra Enhedslisten, om at sikre, at unge mennesker, der bliver sendt på genopdragelsesrejse, selvfølgelig har ret til deres opholdstilladelse i Danmark.
Mattias Tesfaye (S), 2022-01-28:
Hvis vi nu tager 2021, mener jeg faktisk ikke, at problemerne er vokset.
Hvis du tager de mennesker, der er kommet til Danmark, og holder det op imod, hvad der er lykkedes med integrationen i det år, så vil jeg vurdere, at 2021 er et billede på et år, hvor Danmark kommer nærmere løsningen og ikke nærmere på problemerne.
Sådan skal det også være i 2022 og i 2023 og i mange år fremover, og så er jeg rimelig optimistisk.
Så jeg abonnerer ikke på en sammenbrudsfortælling, og jeg er ikke kulturpessimist.
Jeg er med på, at i populærkulturen – i musik, på Netflix og andre steder, i litteraturen – kommer der den ene dystopi om Europas fremtid efter den anden.
Jeg tror på, det lykkes, og det øjeblik, jeg ikke ville tro på det, så ville jeg aflevere min opsigelse, for så gider jeg ikke have det her job mere.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-28:
Tak for ordet, formand.
Jeg vil gerne sige til ministeren, at hvis der er noget, der er hæmmende for integrationen, så er det, at man som minoritet føler sig fremmedgjort i sit eget land og ser magthavere have en 4 timer lang diskussion, hvor de konsekvent siger, at det er muslimerne, man skal begrænse, at det er muslimsk indvandring, man skal begrænse, at indvandrerne ikke ligner os nok, at det er fra de her lande, og det er fra Tyrkiet, og det er fra Mellemøsten.
Hvis der er noget, der er integrationshæmmende, så er det at føle sig ekskluderet og udenfor.
Det var ikke et spørgsmål; det var en kommentar til ministeren.
Ministeren siger, at det handler om ikke at have en skør udlændingepolitik, men en stram udlændingepolitik.
Men vi så jo i EU-høringen, at selv socialdemokrater – socialdemokrater – sagde, at det her ikke er socialdemokratisk politik.
Vil ministeren ikke knytte nogle ord til det, da det jo også handler om vores udlændingepolitik?
Pernille Vermund (NB), 2022-01-28:
Det er en meget, meget mærkelig form for logik.
Altså, det svarer jo til at sige: Jeg har en kæmpe gæld, og nu bruger jeg stadig for meget hver måned, jeg bruger bare lidt mindre for meget, end jeg gjorde før.
Men det vil jo betyde, at gælden stiger.
Ministeren må da erkende, at hvis vi har massive integrationsudfordringer i dag og man år for år lukker flere mennesker herind og samtidig fastholder, at de mennesker, der er her, som begår kriminalitet, og som ikke vil integrere sig på vores arbejdsmarked, får lov at blive her, jamen så vokser problemerne.
Altså, det kan godt være, at vi på højrefløjen og venstrefløjen har forskellige syn på økonomi, men det her må man da på en eller anden måde rationelt kunne tænke sig frem til.
Mattias Tesfaye (S), 2022-01-28:
Jeg er utrolig glad for, at fru Pernille Vermund siger, at det ikke ville være et problem, hvis de i løbet af en generation eller to havde integreret sig, var blevet en del af det danske samfund.
For jeg mener faktisk, at det, vi ser på i dag, nu, er, at andelen af de udlændinge, der kommer til Danmark og får en opholdstilladelse, som kommer fra lande, som vi historisk set ikke har integrationsudfordringer med, er langt den største, og at andelen af udlændinge, der kommer til Danmark fra de lande, som vi historisk set har integrationsudfordringer med, er ret lille.
Det er positivt, for det gør, at vi ikke hober en integrationspukkel op foran os.
Og det er kombineret med, at integrationen af de mennesker, der er kommet hertil fra alle verdens lande, faktisk går i den rigtige retning.
Det viser jo, at hvis man kan fastholde en stram udlændingepolitik, fastholde en integrationspolitik, der ikke er naiv, så får vi høvlet af på integrationsgælden, og så vil vi ende i en situation – ikke i morgen, heller ikke om 1 år og heller ikke om 10 år, men ude i fremtiden – hvor vi vil være et samfund, hvor folk har forskellige religioner, men også et samfund, hvor der er sammenhængskraft og fællesskab.
Det kræver bare, at vi har en fast hånd på rattet i mange år i træk.
Pernille Vermund (NB), 2022-01-28:
Tak for det.
Jeg vil også gerne vende tilbage til mine første spørgsmål, for jeg spurgte både statsministeren og udlændinge- og integrationsministeren til antallet, og at antallet betyder noget.
Det ændrer dog ikke ved, at befolkningstilvæksten i forholdsmæssigt højere grad udgøres af mennesker, som kommer hertil fra MENAPT-landene end fra vores eget samfund.
Altså, når man ser på, hvordan befolkningstilvæksten har været siden 1980'erne, så er den gruppe af befolkningen bare vokset relativt hurtigere.
Så det er et spørgsmål om tid, før vi kan se, at den her befolkningsgruppe udgør så væsentlig en del af vores samfund, at det er svært at gå tilbage.
Og som jeg sagde indledningsvis, havde det jo ikke været noget problem, hvis de havde integreret sig i vores samfund, havde assimileret sig, var blevet til danskere, over en generation eller to var blevet smeltet ind i det danske samfund.
Det er bare ikke tilfældet, så hvad har regeringen tænkt sig at gøre, for at vi ikke når dertil, hvor det her bliver irreversibelt?
Mattias Tesfaye (S), 2022-01-28:
Jeg synes måske, at det bliver rodet lidt sammen.
Hvis man begår alvorlig kriminalitet, kan man blive udvist.
Jo længere tid man har været her, jo mere alvorlig skal kriminaliteten være, for at der kan følge en udvisning med.
Det synes jeg intuitivt giver meget god mening.
Den udvisning kan jo foregå, uanset om man har permanent ophold eller ej.
Marcus Knuth (KF), 2022-01-28:
Men der er jo netop en fasttrackordning for bl.a. unge mellem 18 år og 19 år.
Den ordning bliver rigtig meget brugt af efterkommere til flygtninge, som er kommet hertil, som ikke skal leve op til beskæftigelseskravet, som får permanent ophold, og som dermed er meget, meget svære at sende hjem igen.
Så der er rigtig mange dele af den lovgivning, som jeg synes fortjener et serviceeftersyn – hvis man kan kalde det det.
Så det er egentlig bare en sidste opfordring til, at når nu statsministeren selv beskriver, at en ud af fem med ikkevestlig baggrund født i 1997 begår kriminalitet, at vi får kigget de her regler igennem en gang til.
Mattias Tesfaye (S), 2022-01-28:
De fleste opholdstilladelser til de syriske flygtninge blev givet i 2014, 2015, 2016 og 2017.
Det var i de år, der kom flest.
Vores regler for permanent ophold siger, at man kan søge om permanent ophold efter 4 år, og der skal man leve op til nogle ret stramme betingelser, og efter 8 år er de fortsat stramme, men ikke helt så stramme som efter 4 år.
Indtil videre ser det ikke ud til, at der er rigtig mange af de syrere, der har søgt om permanent opholdstilladelse, som har fået den, men det er rigtigt, at efterhånden som årene går, vil vi selvfølgelig se, at flere og flere af de syrere, der ankom dengang, lever op til betingelserne for at få permanent ophold.
Jeg er ikke tilhænger af, at bestemte grupper af udlændinge skal have et fasttrack.
Jeg mener, at de syriske flygtninge skal leve op til de samme betingelser som alle andre, og de er, som jeg sagde før, ret stramme.
Enhver kan jo slå op på nyidanmark.dk og se, at det handler om nogle danskkundskaber, at man skal have været i arbejde i 3 år og 6 måneder, at man ikke må have begået alvorlig kriminalitet, og en lang række andre bestemmelser.
Det synes jeg alt sammen er fornuftigt.
Marcus Knuth (KF), 2022-01-28:
Der er jo sket meget, siden ministeren sidst var på talerstolen.
Jeg har bl.a. holdt min ordførertale, som jeg håber har været med til at overbevise ministeren om, at vi er nødt til at gøre noget, især i forhold til den store gruppe, der kom her til landet under flygtningekrisen.
Det var 40.000 fra Syrien, Mellemøsten og Afrika.
Men nu ser vi jo, at flere og flere fra bl.a. Syrien hvert år søger og får permanent ophold, og hvis ministeren holder fast i, og det håber jeg ikke at han gør, at han ikke vil indkalde til forhandlinger om permanent ophold, hvad vil ministeren så gøre, for at den her store gruppe ikke lige om lidt – det er jo allerede ved at ske – får permanent ophold i Danmark og dermed de facto ikke kommer tilbage til deres hjemland?
Mattias Tesfaye (S), 2022-01-28:
Altså, konservativ politik defineres vel af De Konservative; socialdemokratisk politik defineres af Socialdemokratiet.
Det, som vores parti har vedtaget, og som vi klapper af på vores kongresser og rækker hånden op for i vores folketingsgruppe, er det, der er Socialdemokratiets politik.
Så det tager jeg stille og roligt.
Til indledningen i hr. Sikandar Siddiques bemærkning om at føle sig fremmedgjort vil jeg sige, at jeg egentlig er ret overbevist om, at ordføreren har ret i, at det er hæmmende for integrationen, hvis folk ikke føler sig hjemme i det her land.
Derfor vil jeg også selv anstrenge mig meget for ikke at give folk anledning til at få den følelse i maven.
Det skal bare kunne rummes inden for rammerne af, at der også kan være en fri og åben debat, hvor de forskellige synspunkter, der er i det danske samfund, skal kunne være til stede i den danske Folketingssal.
Så påhviler det jo selvfølgelig alle os, der har adgang til mikrofonerne, at tale på en ordentlig måde.
Men jeg vil også sige til de mennesker, som føler sig fremmedgjort, at en gang imellem – en gang imellem – skal man også sige, at ja, verden er uretfærdig, for det er den, og så ranke ryggen og blive ved med at gå fremad og ikke pakke sig sammen og have ondt af sig selv, for det kommer man ingen vegne med.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-28:
Ja, tak til ordføreren, og det overrasker mig selvfølgelig ikke, at det er Socialdemokratiets holdning, når ministeren lige har været oppe før.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om sådan det principielle i det.
Ordføreren siger jo i talen, at det handler om, at indvandrerkvinder ikke skal tvinges til at gifte sig med nogen, de ikke har lyst til.
Kommer man så egentlig ikke til at gøre det samme med den her lovgivning ved at sige, at selv om der så er nogle, der gerne vil giftes, må de ikke?
Når man er 24 år, kan man være færdig med sin videregående uddannelse og komme ud på arbejdsmarkedet.
Men du må ikke blive gift med den, du har fundet, fordi du er 22 eller 23 år, og det er noget, vi bestemmer.
Kommer man så ikke til at gøre det samme?
Altså, intentionen er at give kvinden det frie valg, men i virkeligheden tager man det frie valg fra kvinden med det her forslag eller den her lovgivning.
Rasmus Stoklund (S), 2022-01-28:
Med dette beslutningsforslag foreslår Frie Grønne at ophæve 24-årsreglen, så danske borgere fremover får frihed til at vælge, hvem de gifter sig med.
I Socialdemokratiet mener vi naturligvis også, at enhver frit skal kunne vælge sin ægtefælle, og derfor bekæmper vi negativ social kontrol.
Vi vil ikke se igennem fingre med, at kvinder med indvandrerbaggrund føler, at de ikke frit kan vælge deres partner.
Når det er sagt, er der meget, der tyder på, at 24-årsreglen virker efter hensigten.
Det afspejler sig særlig i, at herboende indvandrere og efterkommeres ægteskabsmønstre har ændret sig siden starten af årtusindskiftet.
Der er flere, der gifter sig med en herboende partner end med en partner fra udlandet.
Derudover vil vi understrege, at reglerne om ægtefælle- og familiesammenføring har været et af de vigtige værktøjer i forhold til at begrænse tilstrømningen og sikre kontrol med indvandringen fra lande i Stormellemøsten.
Endelig kan man argumentere for, at 24-årsreglen har fungeret som et værn imod tvangsægteskaber, da reglerne har medvirket til, at herboende unge mænd og kvinder med indvandrerbaggrund bliver gift senere, typisk efter de har færdiggjort en uddannelse.
Det giver dem bedre forudsætninger for at leve et liv i frihed og selvstændighed uden at skulle være afhængig af en ægtefælle.
Socialdemokratiet støtter derfor ikke forslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2022-01-28:
Men jeg vil sige det på den her måde: Der er kun en eneste årsag til, at vi har 24-årsreglen, og det er, at der er kommet indvandring til Danmark.
Hvis ikke vi havde haft den indvandring, havde der ikke været et eneste medlem af det her Folketing, der havde foreslået en 24-årsregel.
På samme måde har vi indført en masse anden lovgivning i Danmark – brøkpension, optjeningsprincipper i kontanthjælpssystemet, lov om omdannelse af store almennyttige boligområder.
Det er lovgivning, som vi aldrig nogen sinde ville have vedtaget, hvis ikke der havde været indvandring.
Så vi forlader jo lidt nogle liberale principper – vi giver os lidt på dem, fordi vi bliver nødt til at regulere og håndtere indvandringen til Danmark.
24-årsreglen er bare ét af mange eksempler i den forbindelse.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-28:
Problemet med forslaget her er, at man siger, at der er nogle få sager om tvangsægteskaber, og for at ramme dem skyder man med spredehagl, og så siger man, at så skal det gå ud over alle – så straffer man kollektivt.
Det er det, der er problemet med 24-årsreglen.
Den rammer flere uskyldige mennesker, end den rammer dem, som intentionen var at ramme.
Mattias Tesfaye (S), 2022-01-28:
Det er svært at sige med en solid statistik i ryggen, for vi ved jo af gode grunde ikke, hvem det er, der ikke har søgt familiesammenføring, fordi de var vidende om reglerne.
Men jeg er enig med hr. Sikandar Siddique i, at 24-årsreglen blev indført efter 2001-valget i en tid, hvor der var en stemning, som trak i retning af stramninger.
Jeg var dengang selv lidt splittet.
På den ene side var jeg imod 24-årsreglen, for jeg tænkte: Hvorfor skal staten blande sig i det?
Og på den anden side var jeg på det tidspunkt selv 20 år og havde bekendte, som var blevet gift med fjerne slægtninge i Tyrkiet, som de måske havde mødt, men som de ikke havde nogen relation til, men det var, fordi et ægteskab blev brugt som en metode til at få nye indvandrere ind i Danmark.
Så på den ene side havde jeg det tæt inde på kroppen, at folk mere eller mindre frivilligt blev tvunget ind i nogle ægteskaber med henblik på at sikre indvandring til Danmark, og på den anden side var jeg virkelig ked af, at Poul Nyrup Rasmussen var blevet væltet, og at vi havde fået en blå regering, som ville indføre den her 24-årsregel.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-01-28:
Tak for det, tak for talen, og tak for engagementet, som jeg virkelig tror er der.
Men jeg tænkte sådan lidt på noget under hele talen.
Ministeren kom gentagne gange tilbage til, hvordan det foregår ude kommunalt, og der fik jeg jo ikke svar fra statsministeren.
Rundtomkring i skolerne skal de bare stå fast, og dem skal vi bakke op.
Men det gør vi jo ikke, for vi gør det ikke herindefra, og jeg mener stadig væk, at det er nødvendigt, at vi tager nogle skridt herinde.
Der er rigtig mange kommunalpolitikere, der synes, at svømmeopdelt undervisning da er fint nok.
Man synes stadig væk, det er i orden, at skolelærere har tørklæde på i undervisningen osv. osv.
Det batter jo ikke noget med bare ordene, og det er det, jeg er så ærgerlig over, altså at vi herinde ikke står ved det, vi fuldt og helhjertet står og siger, og siger, at nu vil vi simpelt hen ikke finde os i det mere.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-28:
Tak for ordet.
Og tak til ministeren.
Jeg havde jo håbet på, at regeringen og Socialdemokratiet havde rykket sig i det her spørgsmål siden 2002, hvor det blev indført, fordi det var i en tid og en stemning, hvor man sagde, at nu skulle man stramme op, og nu skulle vi begrænse indvandringen, og derfor kastede man en masse symbolpolitiske forslag i salen og fik dem gennemført.
Selv om ministeren var inde på det, kunne jeg alligevel godt tænke mig at spørge ministeren: Hvor mange unge mennesker har 24-årsreglen hjulpet ud af tvang?
Kan ministeren redegøre for det ...
[Lydudfald]?
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-01-28:
Fuldstændig!
Det kan vi bestemt være enige om.
Jeg kræver ikke, at man skal frasige sig sine ritualer, lad os kalde det det, eller at man fejrer en højtid, som ikke er dansk – overhovedet ikke.
Jeg orker bare ikke, at vi skal indrette vores hverdag efter den muslimske tro.
Men jeg kunne ikke drømme om at tage folks tro fra dem.
Altså, jeg så gerne flere kristne.
Specielt synes jeg at man skal sætte ind over for de lande, hvor kristne helt klart bliver forfulgt; det synes jeg er ganske forfærdeligt.
Men hvis vi tager Danmark: Vi skal ikke forfølge hinanden, det synes jeg ikke at vi skal, men vi skal bare ikke overtage en anden tro hos os, og det er det, jeg er bange for.
Jeg synes bestemt, at man, hvis man er muslim i Danmark, kan indrette sig – det ville jeg også gøre.
Hvis jeg boede i udlandet, ville jeg indrette mig efter det land i det offentlige rum, men hjemme hos mig selv ville jeg da bestemt have et plastikjuletræ, danse om juletræet og fejre Kristus, hvis det var et land, hvor der var varme modsat i vores land.
Så det er jeg fuldstændig enig i – fuldstændig.
Ligesom den gamle debat om, om det gør noget, at man har en anden hudfarve: Nej, det gør ikke det fjerneste, overhovedet ikke.
Jens Rohde (KD), 2022-01-28:
Det er ikke for at forlænge debatten unødigt, men når vi har de her diskussioner, bliver det jo meget ofte sort-hvidt.
Derfor ville jeg bare lige stemme i i forhold til fru Pia Kjærsgaards afsluttende bemærkninger, som jeg synes var særdeles gode, og som jeg i den grad kan støtte op om.
Det handler jo dybest set om os selv.
Hvis vi føler, at noget er truet, er det jo, fordi vi ikke selv er stærke nok.
Derfor skal vi jo have modet til at stå op for vores egne værdier, vores egen tro og vores kristne kulturgrundlag – absolut!
Men andre skal jo også have lov til at stå op for det, de tror på, så længe det ikke skader andre.
Kan vi være enige så langt, fru Pia Kjærsgaard?
Mattias Tesfaye (S), 2022-01-28:
Altså, for det første vil jeg sige, at Europa-Parlamentet er et sted, hvor der er lidt større armbevægelser og lidt mere retorik, end vi måske er vant til herinde.
Det er også et sted, hvor jeg i hvert fald er blevet præsenteret for nogle standpunkter, som jeg synes lød som en stemme fra graven – en fuldstændig naiv indgang til, hvad indvandring gør ved Europa – fra nogle af repræsentanterne i Europa-Parlamentet.
Så er det rigtigt, at der er mange, der stormer frem, og heldigvis for det.
Det fortæller mig jo også, at selv om Frie Grønne siger, at der er ført en politik med 20 års, må jeg forstå, statsracisme, så ændrer det dog ikke på, at på væsentlige områder peger statistikken jo i den rigtige retning.
Så mon ikke en del af den politik, som Frie Grønne banker så hårdt imod, trods alt måske er selve årsagen til, at det går fremad med integrationen?
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-28:
Det er jo lige præcis det, de minoritetsunge gør i dag.
På trods af 20 års dæmonisering og fremmedgørelse stormer de jo frem på uddannelserne.
De er jo ikke til at holde tilbage.
Kvinderne med tørklæde er jo ikke til at holde tilbage.
De stormer frem på vores uddannelser.
Nu skal vi bare sørge for at fjerne de barrierer, der er, så de kan komme ind på arbejdsmarkedet.
For lige at vende tilbage til kollegaerne i EU: Når jeg nævner det, er det jo, fordi det må give anledning til eftertanke, at socialdemokratiske kollegaer siger, at det er en skør politik.
Jeg tror faktisk, der var en kollega, der spurgte: Hvordan kan du sove om natten?
Det er for at få ministeren til at reflektere over, at det, ministeren kalder en stram udlændingepolitik, kalder andre socialdemokrater en skør udlændingepolitik.
Det var godt svaret.
Jeg vil sige, at det var godt svaret.
Jeg har kun ét spørgsmål til, så jeg kan ikke følge op på det.
Jeg har nemlig et andet spørgsmål, jeg gerne vil stille, så den debat må vi tage senere.
Er det det, man siger?
Kan ordføreren bekræfte det og helst svare enten ja eller nej, så man forstår hvad positionen er?
Kathrine Olldag (RV), 2022-01-28:
Jeg er glad for, at det efterhånden begynder at gå op for folk, hvad Radikale Venstres udlændingepolitik handler om, og hvad den har handlet om i nogle år.
Jeg tror faktisk også godt, at jeg kan finde et citat af Morten Østergaard, hvor han siger, at udlændingepolitikken skal være stram, og at der i hvert fald skal stilles krav.
Men de gange, hvor vi ikke er gået ind for den, er jo, når den har været skør.
F.eks. har der dernede, hvor jeg selv bor, i Vordingborg Kommune, været hele kampen om Lindholm.
Det er dejligt, at vi fik det stoppet.
Alle disse tiltag forstår jeg på en eller anden måde godt intentionen med – og de kommer måske fra et desperat sted – men vi ender trods alt ikke med at gå så langt.
Vi finder en eller anden mellemstation, som SF's ordfører også siger, hvor vi kan tage de der elementer, der er i udlændingeloven, og så spørge
: Hvor er det, det ikke længere giver mening for os og for befolkningen?
Det er der, vi gerne vil hen.
Så kan jeg faktisk ikke helt placere, om det er stramt eller slapt, eller hvad det er, og det er jeg egentlig også lidt ligeglad med, for jeg vil gerne indtage en tredje position, hvor der råder sund fornuft.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-01-28:
Både statsministeren og integrationsministeren holdt egentlig glimrende taler med gode, fornuftige betragtninger, så det vil jeg faktisk ikke kommentere.
Men i stedet vil jeg gerne tale lidt om beløbsgrænsen, altså den grænse, vi har i Danmark, for, at man kan hente arbejdskraft uden for EU.
Jeg har noteret mig, at Nye Borgerlige gerne vil hente arbejdskraft fra bl.a. lande som Indien og Indonesien, som tilsammen har cirka 500 millioner muhammedanske borgere.
Er ordføreren enig med Nye Borgerlige i, at det er en god idé at gøre den slags?
Regeringen har jo på linje med den borgerlige blok foreslået at sænke beløbsgrænsen.
Tak for det.
Rasmus Stoklund (S), 2022-01-28:
Jeg synes, at familier har et ansvar for at tage stilling til, hvad det er for en nationalitet, der er den naturlige for dem.
Men omvendt forstår jeg også godt, at man, hvis man f.eks. er her for at arbejde på Novo Nordisk i et par år og kommer fra Indien, så ikke synes, det er naturligt, at man skal være dansk statsborger af den grund – ligesom jeg ikke ville synes, at det var naturligt, at mit barn, hvis vi flyttede til Indien nu og fik et barn mere, skulle være indisk statsborger.