runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-13:
Nye Borgerlige ønsker et mangfoldigt undervisnings- og uddannelsessystem – et system, hvor så mange handicappede unge som muligt kan få en reel kompetencegivende videregående uddannelse på lige fod med andre unge.
Herudover skal der sikres specialviden og adgang til de nødvendige ressourcer på de enkelte videregående uddannelsesinstitutioner.
B 99, som DF har fremsat, lægger op til at tilføre yderligere 175 mio. kr. til området.
Tanken er, at der mangler tilbud til at udarbejde bl.a. helhedsorienterede studieplaner for studerende med psykiske eller fysiske funktionsnedsættelser på de videregående uddannelser.
Jeg kan bare nævne nogle få muligheder: studievejledning samt særlig støtte til studerende – der kan den studerende allerede nu hente råd og vejledning om mulighederne for at tilrettelægge uddannelsen, så den kan tilpasses specielle behov – su med handicaptillæg, specialpædagogisk støtte og revalidering.
Så der er allerede mange muligheder.
Kort sagt er der ikke nødvendigvis behov for yderligere penge eller flere tilbud til de unge med handicap, der gerne vil læse og gennemføre en videregående uddannelse.
Problemet er snarere, at målgruppen her ikke kender de eksisterende særlige støtte- og dispensationsmuligheder.
En undersøgelse – bl.a. den nye undersøgelse fra tænketanken Perspektiv og Sammenslutningen af Unge med Handicap – viser, at kun hver anden studerende, altså ca. 50 pct. af de studerende med handicap, kender til og har modtaget vejledning om de særlige støtte- og dispensationsmuligheder, der findes for mennesker med handicap.
Jeg mener derfor, at bedre oplysning til de enkelte studerende med psykisk eller fysisk funktionsnedsættelse kan løse nogle af de studerendes fordringer, uden at vi behøver at tilføre området 175 millioner nye kroner af skatteborgernes penge, fordi tilbuddene i høj grad allerede er til stede.
Derfor kan Nye Borgerlige ikke støtte beslutningsforslaget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-13:
Selvfølgelig skal vi holde uddannelsesinstitutionerne fast på det, men det, vi bare ikke skal, er at lægge hele ansvaret tilbage på den unge med handicap, for så bliver det op ad bakke, og så er det, de falder fra igen.
Jeg kan godt forstå, at man ikke lige umiddelbart vil afsætte midlerne til at forlænge su'en, men mener ordføreren omvendt ikke, det er rimeligt, at man, hvis man har et handicap, der gør, at man reelt kun kan studere to tredjedele af tiden og dermed på forhånd godt ved, at man skal bruge et år længere på den her uddannelse, så kunne få vished for, at man rent faktisk kunne få su i hele forløbet?
Kasper Sand Kjær (S), 2020-05-13:
Der er jo muligheder i dag i su-systemet for at få forlængelser.
Mit indtryk er, at de muligheder sådan set er gode nok, men jeg er fuldstændig enig i det første, som spørgeren siger, nemlig at det ikke er den enkelte studerende med et handicaps ansvar eller skyld, hvis ikke det kan lade sig gøre at gennemføre en uddannelse, og det synes jeg vi skal holde fast i, altså at det er fællesskabets ansvar at sørge for, at det er muligt for alle unge, også unge med handicap, at gennemføre en uddannelse.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-13:
Tak, og mange tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte beslutningsforslaget her og dermed tage initiativ til en, synes jeg, utrolig vigtig debat her i Folketinget.
Man kan sige, at timingen faktisk også er rigtig fin, synes jeg, for en debat af den her karakter, for Dansk Folkeparti rejser nemlig med beslutningsforslaget her en vigtig debat om, hvad det er for vilkår, studerende med handicap har.
Faktisk tog den tidligere Venstreregering som den første initiativ til at få lavet en tværgående strategi for lige præcis handicapområdet, og i lyset af det kunne det selvfølgelig være meget interessant at høre, hvad der blev af alle de initiativer, som den strategi indeholdt.
I Venstre er vi løbende i dialog med de forskellige organisationer på området, og vi er også opmærksomme på nogle af de udfordringer, som skitseres i beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti.
Og vi er enige i, at vi bør se på, hvilke barrierer der er for, at man som studerende med handicap ikke har mulighed for at gennemføre sin uddannelse.
Jeg vil gerne sige tak til ministeren for at have fremhævet den lov, der jo rent faktisk forbyder forskelsbehandling på grund af handicap.
Det var også en lov, som den tidligere venstreledede regering tog initiativ til endelig blev gennemført her i Folketinget.
Så som udgangspunkt burde vi sådan set have grundlaget på plads.
Men hvis jeg nu skal prøve at lege brobygger imellem forslagsstilleren og ministeren, kunne jeg godt tænke mig at foreslå, at ministeren nedsætter en hurtigtarbejdende arbejdsgruppe, som skitserer, hvad det så egentlig er, der er brug for på området her, sådan at det, vi mener vi i Folketinget har banet vejen for, skal ske, også rent faktisk sker derude, og at det opleves på den måde, at der ikke foregår forskelsbehandling derude.
Så jeg kunne godt tænke mig, at vi fik konsolideret forslaget fra Dansk Folkeparti med henblik på at sikre, at den lovgivning, som er vedtaget her i Folketinget, rent faktisk også er virkeligheden ude på vores uddannelsesinstitutioner, og jeg vil gerne opfordre ministeren til at få iværksat det så hurtigt som muligt.
Ellers deler jeg fuldstændig de betragtninger, som både ministeren og den socialdemokratiske ordfører gav udtryk for omkring vigtigheden af at sikre, at studerende med handicap har samme muligheder, som hvis de ikke havde et handicap, til at kunne gennemføre en videregående uddannelse.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-13:
Jeg er helt enig i, at loven, der hindrer forskelsbehandling, gør noget, men problemet her er vel næsten omvendt på en eller anden vis, i og med at det jo er, ved at de bliver behandlet ens og skal søge i det almindelige system, men qua deres handicap har brug for at søge igen og igen, og derfor har brug for nogle andre rammer for at være ligestillet med de øvrige studerende.
Hvis man ikke kan studere fuld tid, og egentlig skal søge om sin su og sin su-forlængelse undervejs i forløbet, bliver man også stillet dårligere end de almindelige studerende.
Alle har selvfølgelig mulighed for at søge, hvis det er på grund af sygdom, akut eller noget andet, men at vi der, hvor vi ved, at den unge har et handicap, der skal håndteres, så ikke på forhånd ligesom kan sige, at det ved vi godt, at vi godt kan lægge den her plan, og at vi med hensyn til su godt ved, at der er brug for 1 år mere, og godt kan give det.
Så kan alle slappe af, og så kommer man forhåbentlig både hurtigere og bedre igennem uddannelsen, fordi man ikke har det pres på sig.
Så der vil jeg egentlig gerne bare spørge ordføreren, om ikke fru Ulla Tørnæs er enig i, at her har vi brug for at gøre noget, der giver nogle overordnede rammer, der er bedre for de studerende.
Jeg håber, at ministeren også hørte det, og at det er noget, vi efterfølgende eventuelt kan arbejde ind i en beretning, for jeg mener, der er brug for at komme videre, og det hører jeg også ordføreren er fuldstændig enig i.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-13:
Altså, nu nævnte ordføreren for forslagsstillerne selv muligheden for, at vi måske kunne udarbejde en beretning.
Det synes jeg ville være en glimrende landingsbane for forslaget her, for som jeg i hvert fald har hørt både ministeren og min socialdemokratiske kollega, deler vi jo formålet om at sikre, at der er så gode vilkår som muligt.
Vi har i fællesskab vedtaget forbud mod forskelsbehandling, og vi lavede som sagt en tværgående strategi i den tidligere regerings tid, som netop skulle bane vejen for, at vi får set på de barrierer, der er, både for så vidt angår Børne- og Undervisningsministeriets, Beskæftigelsesministeriets og selvfølgelig også Uddannelses- og Forskningsministeriets ressortområde.
Så en beretning tror jeg gerne jeg vil være med til at se på – om ikke vi kunne lande det der.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-05-13:
Tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte det her meget fine beslutningsforslag.
Men jeg vil meget gerne kvittere for beslutningsforslagets indhold.
Der er et stykke vej til, at handicappede har den samme uddannelsesgrad som folk uden handicap, og der er ingen tvivl om, at den virkelighed, som handicappede møder i uddannelsessystemet, er fint reflekteret her i begrundelsen for beslutningsforslaget.
Vi vil gerne fra radikal side være med til at adressere det og løse det.
Jeg vil i første omgang også meget gerne være med til at medvirke til en beretning, der så kan spille ind i det, som ministeren også har sagt.
Vi vil meget gerne se, hvor langt man kan komme med et hyrdebrev, der bringer den nuværende lovgivning i fuld anvendelse, sådan at man ude i virkeligheden som den enkelte handicappede på en uddannelsesinstitution ikke skal sidde og bøvle med de her gentagne ansøgninger.
Og hvis det ikke er tilstrækkeligt med en beretning og et forsøg på at få effektueret den eksisterende lovgivning, vil vi sådan set også være parate til at se på det, hvis der skal bruges flere penge, i en finanslovssammenhæng, men dog ikke ved at støtte et enkeltstående beslutningsforslag.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-13:
Jo, det var præcis det, jeg hentydede til, da jeg forsøgte at lege brobygger imellem forslagsstillerne og ministeren.
Altså, der er noget, der tyder på – det vidner de forskellige henvendelser, som vi også i Venstre har fået fra forskellige organisationer på området, om – at der er brug for, at vi får set på hindringer og barrierer for, at man har mulighed for at gennemføre en videregående uddannelse i Danmark, uden at man, som ordføreren har spurgt til flere gange, hele tiden skal søge igen og søge om dispensation og søge om dispensation.
Det er jo på alle måder uhensigtsmæssigt og spild af alle gode kræfter.
Astrid Carøe (SF), 2020-05-13:
Vi er i su-forligskredsen jo netop i gang med at arbejde med, om vi kan finde nogle andre løsninger, og vi bakker op om forliget, og at man derfor selvfølgelig skal holde sig under loftet.
Men vi synes, at det her loft over engelsksprogede uddannelser er en klodset måde at gøre det på, og vi glæder os til, at der kommer nogle andre forslag fra ministeriet.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-13:
Jo, det mener jeg.
Det var også det, jeg sigtede til, da jeg talte om de her forkerte incitamenter til at lave populært sagt fupuddannelser.
Det er jeg meget skeptisk over for, og jeg vil meget gerne være med til i su-forligskredsen at se på, hvordan vi kan undgå det.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-13:
Så kunne det være spændende, hvis fru Mai Villadsen ville fortælle os, hvem det er, der siger det.
Altså, hvem har stillet forslag om, at udlændinge ikke må læse på danske universiteter og få dansk su og gå i danske folkeskoler?
Jeg har ikke set det.
Hvis nogen har en eller anden idé om, at man ville afholde sig fra at læse, hvis ikke man kunne få snablen ned i den danske velfærdskasse, så vil der selvfølgelig være den der sammenhæng.
Men er der nogen, der har foreslået, at udlændinge ikke må læse i Danmark?
Nu var det jo en rørende gennemgang af fru Mai Villadsens livshistorie, vi fik her som en ordførertale, og alle de bekendtskaber, hun har gjort sig.
Der vil jeg bare spørge: Er der noget, der har afholdt alle disse mennesker fra at søge dansk indfødsret?
I lange perioder har fru Mai Villadsen og hendes parti jo kastet indfødsret til højre og venstre, så er der noget, der har afholdt de her mennesker fra at søge dansk indfødsret?
Og hvis ikke, hvorfor i alverden er det så egentlig vores problem, at de har forsømt at gøre det, når de nu føler sig så utrolig danske, som fru Maj Villadsens florissante livshistorie er vidnesbyrd om?
Mai Villadsen (EL), 2020-05-13:
Det kommer jo an på indholdet.
Jeg synes som udgangspunkt også, det kan være rigtig fint, at der er mulighed for, at udenlandske studerende på den ene eller den anden måde får ret til at optjene su, men det skal jo bero på regler, vi vedtager her i Danmark.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-13:
Jeg er da glad for at høre, at Enhedslisten mener, at det er Danmark, der skal bestemme reglerne i Danmark, og ikke EU-Domstolen.
Ville det så betyde, at hvis vi var kommet med et andet forslag, som greb ind over for en dom, der var kommet fra EU-Domstolen, så ville Enhedslisten bakke det op?
Mai Villadsen (EL), 2020-05-13:
Nu er de 12.000 vandrende arbejdstagere jo faktisk en mindre del af dem, som vil blive påvirket af det her forslag, men der er ingen tvivl om, at vi i Enhedslisten står fast på, at EU's regler ikke skal trumfe de danske, at arbejdskraftens frie bevægelighed og reglerne, EU laver i den forbindelse, ikke skal have lov til at trumfe danske love og regler.
Det betyder jo også, at der er forskel på, hvordan vi behandler studerende, der kommer hertil for at læse, fra tredjelande eller fra EU-/EØS-lande, og det synes jeg er forkert.
Så derfor synes vi, at de skal ligestilles, men jeg synes også, den debat, der har været her i dag, faktisk viser, at alle de vandrende arbejdstagere er en såkaldt god forretning for Danmark.
De betaler skat tilbage i forhold til den su, de får.
Så jeg er sådan set rigtig glad for, at de er i Danmark, men der er da ingen tvivl om, at jeg synes, at det skal bero på danske love og regler og ikke regler vedtaget i EU.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-13:
Tak for det.
Den udlændingepolitik, vi har ført igennem de sidste årtier, har jo skabt utrolig mange problemer.
Men hvad så med den anden del, altså når vi taler om vandrende arbejdstagere?
Hvad er ordførerens mening om, at EU-Domstolen har mulighed for at pålægge os at give su til alle dem, der har lyst til at komme hertil?
Enhedslisten er jo normalt et parti, som er kritisk over for EU.
Hvad mener Enhedslisten om EU-Domstolens ageren?
Astrid Carøe (SF), 2020-05-13:
Jeg glæder mig over, at udenlandske studerende på bundlinjen er et plus for Danmark, og så vil vi gerne leve op til det forlig, vi har, med det her loft for, hvor meget vi bruger af su til vandrende arbejdstagere.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-13:
Tak, formand.
Jeg bemærkede, at ordføreren sagde, at det var en god forretning for Danmark, at udlændinge kommer hertil og studerer, og det har jeg ingen grund til at bestride.
For nu hørte vi jo tidligere fra fru Ulla Tørnæs, at det regelsæt, vi har i dag, bygger på en EU-dom fra 2013, og der kom jo også udenlandske studerende til Danmark før 2013, blot uden at modtage su.
Så derfor vil jeg bare gerne høre fru Astrid Carøe, om hun er enig i, at den gode forretning, som udenlandske studerende måtte være for Danmark, ikke har noget at gøre med adgangen til su, men at det kan være, fordi Danmark er et dejligt samfund at leve i, og fordi vi har et højt akademisk niveau, men altså ikke fordi vi skal være et, for at bruge et Venstre-udtryk, tag selv-bord for hele EU.
Astrid Carøe (SF), 2020-05-13:
Som Morten Messerschmidt tidligere har sagt, er f.eks. Københavns Universitet et rigtig godt universitet, og derfor tror jeg, at der er rigtig mange, der kommer hertil, for netop at læse på universitetet og blive dygtige akademikere.
Men vores klare udgangspunkt er, at vi skal leve op til EU-retten, og når der kom den her dom i 2013, må vi jo følge det.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-13:
Ja, ja, det ved jeg godt.
Altså, venstrefløjen elsker EU.
Det er jo den eneste måde, man kan få socialismen trukket ned i halsen på folk.
Men det, jeg spørger til, er, når ordføreren sætter lighedstegn mellem den økonomiske fordel, der er i, at udlændinge kommer hertil, og så adgangen til sociale ydelser.
Så spørger jeg bare efter: Hvor er det ordføreren finder den korrelation?
For jeg kan ikke se den nogen steder, al den stund at det vel også var en god forretning for Danmark, inden EU afgjorde, at vi skulle betale 0,5 mia. om året til andre landes studerende.
Astrid Carøe (SF), 2020-05-13:
Nogle af de værnsmidler, man har lavet, er jo f.eks. det her loft over engelsksprogede uddannelser, og det begrænser netop udenlandske studerende i forhold til at komme hertil og læse, og det er det, vi gerne vil undgå.
Det er derfor, jeg siger, at vi gerne vil fjerne det her loft og finde nogle andre måder til at sikre, at vi holder os under det loft, vi har aftalt i su-forligskredsen.
Men man må jo bare sige, at det er positivt, at vi, på trods af at vi giver su til udenlandske studerende – hvilket jeg er helt med på at hr. Morten Messerschmidt synes er en dårlig idé – så stadig væk har et plus på bundlinjen.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-13:
Tak for ordet.
Ordføreren starter med at tale om, at vi skal styrke su'en for alle, og det kommer såmænd ikke bag på mig, SF er normalt god til at finde forslag, som koster penge.
Men anerkender ordføreren ikke, at vi, i og med at vi udvider de danske ydelser – i det her tilfælde taler vi om su'en, men det gælder jo så også andre områder – til også at gælde for udlændinge, så gør det vanskeligere for Danmark at opretholde det gode system, vi har her, ganske enkelt fordi der er flere, der får mulighed for at modtage ydelserne?
Astrid Carøe (SF), 2020-05-13:
Vi skal selvfølgelig leve op til det forlig, vi har lavet i su-forligskredsen, og derfor skal vi holde os under det loft.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-13:
Men mener ordføreren, at det er et problem, at vi har så store udgifter til su til udlændinge?
Jeg ved godt, at I er forpligtet af det forlig, I har indgået, så derfor skal I holde jer inden for det, men mener ordføreren, at det er et problem?
Så ordføreren gerne, at det bare fortsatte med at stige?
Mai Villadsen (EL), 2020-05-13:
Det her forslag handler jo om, at man ikke har ret til at få su, og su er som bekendt en forudsætning for rigtig mange for, at de kan gennemføre deres uddannelse.
Det synes jeg faktisk min ordførertale kom meget godt ind på.
Men det her forslag handler jo om 16.000 unge, som lever i Danmark sammen med deres forældre, og som ikke ville kunne få su.
Det vedrører det danske mindretal i Sydslesvig; folk, der er kommet hertil og blevet gift med danske borgere; folk, der har opholdt sig her i mere end 5 år; flygtninge og mange andre.
De ville ikke kunne få su, fordi de ikke er danske statsborgere.
Det mener jeg er forkert.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-05-13:
Vi har et generøst uddannelsessystem med vores su her i Danmark, og vi har også et meget stærkt uddannelsessystem, for alle har lige mulighed for uddannelse, uanset hvad de kommer fra af økonomisk bagland.
Det bygger jo også på, at dem, der betaler ind til vores fælleskasse, får glæde af det, også i den næste generation, og det er vi rigtig glade for og stolte af i Det Konservative Folkeparti.
Som det også er blevet sagt af den tidligere taler, er der jo mange udlændinge her, hvis forældre er her, og som faktisk også betaler skat til vores system, og som faktisk ikke er danske statsborgere, og det er deres børn derfor heller ikke, men de går på vores uddannelsesinstitutioner.
Vi ville synes, det var dybt problematisk, at mange af dem ikke fik lov til at have den samme mulighed for en uddannelse som danskere.
Nu har vi også, som der er blevet nævnt flere gange, en EU-dom af 2013, en dom, der jo siger, at man ikke kan få su, hvis man kun er her for at læse, men at man kan få det, hvis man er vandrende arbejdstager.
Man kan heller ikke få su, hvis man kun er her i et semester.
Så der er jo altså nogle regler for, hvordan man kan få su som udlænding.
Så kunne man som Morten Messerschmidt sige, at de jo vil komme hertil, og at de jo bare kan komme og læse og så ikke få su.
Det kan man mene, men vi kan ikke sætte os ud over EU-loven, og derfor kan vi heller ikke stemme for.
For vi respekterer den EU-lovgivning, der er omkring det her.
Derudover er vi heller ikke så skræmte over at have udlændinge inde i vores land.
Vi har så et værn, som der er blevet sat, et loft over su til udenlandske studerende og for at have engelsksprogede uddannelser.
Det har også været drøftet her tidligere, og om det skal fjernes, og det er jo som en del af forligskredsen.
Vi vil jo hellere se på, hvordan vi kan gøre det, at vi styrker de uddannelser, hvor vi faktisk også har brug for nogle af de udenlandske studerende, og man kunne jo tale om, at man kunne have et differentieret loft over engelsksprogede uddannelser.
For jo, der er en hel del udenlandske studerende, som bidrager nettopositivt til Danmark, og det er jo særlig i vores it-uddannelser, og det er vores ingeniøruddannelser.
Man ville faktisk på IT-Universitetet ikke kunne opretholde den standard for uddannelsen, hvis man ikke havde de udenlandske studerende.
Så der er jo god mulighed for at sige, at vi egentlig her også har brug for, at vi tiltrækker udenlandske studerende, og de bidrager faktisk i gennemsnit med op til 500.000 kr. i en 8-årig periode, og de tilskynder også til, hvordan de kan fastholde dem, både med studenterjobs og med danskundervisning m.m. Så det vil vi meget hellere se på, altså hvordan man kan differentiere loftet med su til engelsksprogede uddannelser, og det er faktisk noget, som vi her forventer at vi vil stille et forslag om.
Så ja, vi stemmer nej til forslaget af flere grunde.
Så det synes jeg ikke der er nogen grund til at tage stilling til her.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-13:
Jeg tror ikke, at det er hypotetisk.
Det er set i andre tilfælde, at man er kommet væsentlig ned under også de 10-12 timer, så det kunne sagtens ske.
Så kan vi tage det mere generelt: Mener ordføreren ikke, det er et problem, at EU-Domstolen kan give adgang til vores ydelser baseret på at gøre folk til vandrende arbejdstagere generelt, så vi ikke selv har styr på det?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-05-13:
Jo, det kan være en udfordring for vores danske system, at vi har nogle helt særlige ydelser.
Vi har det jo også omkring mindsteløn og på andre områder, hvor vi arbejder på at få en særstatus.
For vi har et unikt velfærdssystem.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-13:
Tak for det.
Forstår jeg det korrekt, altså at ordføreren siger, at hvis det kun drejede sig om 5 timers arbejde, så ville ordføreren ikke anerkende det som værende tilstrækkeligt, for det er slet ikke usandsynligt, at det kunne blive tilfældet, hvis der blev anlagt en ny sag, som omhandlede en person, som arbejdede 5 timer?
Hvis EU-Domstolen så traf beslutning om, at vedkommende også var berettiget til su, ville Det Konservative Folkeparti så ikke anerkende den dom?