runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2021-04-27:
Jeg bliver nødt til lige at gå et skridt tilbage.
For siger Radikale Venstre virkelig, at vi skal basere udlændingepolitikken på konkrete vurderinger og enkeltsager?
Hvad så?
Fordi der er nogle mennesker, man har mere sympati med eller for end andre, skal de så have en bedre behandling?
Altså, undskyld mig, men hvor er retssikkerheden i det?
Der kan da ikke være et sæt spilleregler for folk, man godt kan lide af den ene eller den anden årsag, og så et andet sæt spilleregler for dem, man ikke kan lide.
Det bliver da nødt til at være sådan, hvad enten man er flygtning eller udlænding, eller hvilket opholdsgrundlag man har, at der er nogle fuldstændig gennemskuelige, klare, transparente regler og en lovgivning, der ligger bag.
Man kan da ikke basere en udlændingepolitik på enkeltsager eller på sociale medier.
Man gør det da på lovgivning.
Og den lovgivning, Danmark står på, er, at hvis man kommer hertil og har et beskyttelsesbehov, så beskytter det folk.
Men den dag, hvor det behov ikke længere er til stede, skal man rejse til sit eget land, og man skal hjælpe med at bygge det land op, sådan at vi potentielt, hvis vi ønsker os at benytte os af det, så har plads til at hjælpe en anden flygtning, der har et endnu større behov.
Mai Villadsen (EL), 2021-04-27:
For nylig skete der noget opsigtsvækkende.
Sygeplejerskerne og jordemødrene stemte nej til deres overenskomst.
Jeg vil selvfølgelig ikke blande mig i konflikten eller forhandlingerne, men jeg må bare sige, at jeg godt kan forstå, hvis de er utilfredse.
Sygeplejerskerne, som passer vores syge og vores ældre og har så vigtigt et job, og jordemødrene, der tager imod vores alle sammens børn, får alt for lidt i løn.
Og hvorfor får de så det?
Jo, det skyldes en reform, som man har lavet her på Christiansborg, tjenestemandsreformen fra 1969, som indplacerede visse offentlige fag lavere end andre.
De kom på nogle af de laveste løntrin.
Det gav en enorm skævhed, og den skævhed eksisterer stadig i dag, fordi vi ikke har handlet på Christiansborg.
Så vil statsministeren nok svare mig om lidt, at vi politikere jo ikke skal blande os i overenskomstforhandlingerne, at det skal vi lade parterne om.
Man parterne har jo selv bedt Christiansborg om penge til at løse det her problem, så jeg køber faktisk ikke undskyldningen.
Vi har længe kæmpet imod den gamle tjenestemandsreform i Enhedslisten.
Vi har stillet forslag år efter år om puljer til at løse lige præcis det her problem.
Og nu gryr det.
Nu sker der noget.
SF, Radikale og Dansk Folkeparti siger jo, at de er klar til at gøre op med den her reform.
Så mit spørgsmål til statsministeren er i dag: Vil statsministeren være med til at gøre noget ved den her skæve lønreform?
Mette Frederiksen (S), 2021-04-27:
Men det er jo at blande sig.
Altså, vi kan jo ikke.
Der er varslet konflikt.
Der er varslet en konflikt, og så træder Folketinget til side og respekterer den model, Danmark bygger på.
Og man kan ikke stille sig op og sige: Vi skal ikke blande os i konflikten, men ... Der er varslet konflikt.
Når der så er en afgørelse på den konflikt, hvor det så end måtte ende, kan vi have en i mine øjne helt legitim diskussion også om tjenestemandsområdet.
Men så længe der er varslet en konflikt, bør vi træde et skridt tilbage.
Mai Villadsen (EL), 2021-04-27:
Jeg ser frem til den diskussion, der kommer, for i Enhedslisten kommer vi til at kæmpe benhårdt mod tjenestemandsreformen.
Til noget andet nu, som jeg også gerne vil berøre
Det er børnene i Syrien, særlig den 4-årige danske pige, som sidder dernede i fangelejren nu sammen med sin mor og sin bror.
De taler dansk sammen, de leger sammen, de har sågar en kat, der hedder Ole.
Men pigen er på ingen måde glad eller tryg.
Hun har så traumatiserende oplevelser i den lejr, er så bange for vagterne og for biler, der kommer, at hun har fået konstateret ptsd.
Nu er regeringen så kommet med et tilbud til pigen og pigens mor, nemlig det at skille barnet fra moderen og broderen og tage pigen til Danmark, selv om lægevurderinger advarer mod det og siger, at hun vil blive mere traumatiseret af det.
Jeg har simpelt hen svært ved at se, hvordan man som statsminister – ovenikøbet en statsminister, der kalder sig børnene statsminister – vil tillade sig det.
Mette Frederiksen (S), 2021-04-27:
Først vil jeg gerne lige slutte den anden dialog.
Når jeg henviser til den danske arbejdsmarkedsmodel, er det ikke for at give en dårlig undskyldning.
Det er i et håb om – og et forsøg på at få Folketinget til det – at det her Folketing også holder fast i nogle af de principper, hvorpå Danmark står, og det er bl.a. den danske arbejdsmarkedsmodel.
Så det er ikke en dårlig undskyldning.
I forhold til den konkrete sag vil jeg sige, at jeg igen synes, det er svært stå i Folketingssalen og håndtere en konkret sag, et menneske, en konkret personsag.
Jeg kan sige, at helt generelt er det regeringens tilgang, at der kan være humanitære forhold, der tilsiger en evakuering fra de lejre, som huser – og det skal vi lige have med i fortællingen – mennesker, der ikke alene bakker op om Islamisk Stat, men som aktivt er udrejst af Danmark for at kæmpe sammen med Islamisk Stat mod Danmark.
Det er det, vi taler om.
Det er ikke en familie.
Vi taler om mennesker, der har tilsluttet sig Islamisk Stat.
Og der kan være særlige forhold, der gør, at der kan evakueres, og det gælder så i den konkrete sag.
Mai Villadsen (EL), 2021-04-27:
Det, vi taler om, er en 4-årig pige og hendes mor og bror – en 4-årig pige, som har det skrækkeligt, og som vil få det værre, hvis man gør, som regeringen nu har tilbudt.
Jeg kan godt forstå, at statsministeren står her og siger, at man ikke vil blande sig i enkeltsager, men den her enkeltsag har regeringen allerede blandet sig i ved at lave et tilbud, som er umuligt – umuligt for den her mor og for den her pige.
Det synes jeg er chokerende og helt modbydeligt at tilbyde dem.
Så jeg kunne faktisk godt tænke mig at høre af statsministeren, hvad statsministeren nu, når regeringen jo har blandet sig i den her sag, har at sige til den her pige.
Mette Frederiksen (S), 2021-04-27:
Jeg står selvfølgelig ikke og kommunikerer med en konkret borger i Folketingssalen.
Vi har gjort det her før.
Der er en dreng, hvis helbredsforhold var af en sådan karakter, at det blev vurderet fra myndighedernes side, at han kunne evakueres, og hvor Danmark har evakueret drengen med moderens samtykke til Danmark.
Mig bekendt har det fungeret fint.
Nu har vi så et andet barn, hvis forhold tilsiger, at der kan evakueres.
Og det er jo ikke et spørgsmål om, at Danmark giver et tilbud.
Det er et spørgsmål om, at Danmark siger til den pågældende familie, at pigens forhold er så dårlige, at pigen bør komme til et sted, hvor der er sikkert, og det giver vi nu muligheden for at pigen kan.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-04-27:
Tak for det.
Det, vi baserer alt det, vi gør herinde, på, er jo, at vi laver aftaler med hinanden, og at vi efterfølgende også holder de aftaler.
Det er jo det, der gør, at vi kan lave nye aftaler med hinanden.
Der har ikke været talt så meget om genåbning i dag, så det vil jeg bruge lidt tid på.
Vi må ikke forledes til at tro, at der, selv om vi fik åbnet og taget et godt skridt her sidste gang, ikke stadig er udfordringer.
Der er stadig væk børn, der mangler at komme i skole; der er stadig væk masser af dele af erhvervslivet, der mangler at komme i gang; der er stadig væk mange restriktioner for det liv, vi lever.
Og vi må ikke glemme den her diskussion, fordi vi nu ligesom er kommet et skridt videre.
Vi aftalte at åbne rigtig meget, bl.a. caféer og restauranter, på sidste møde.
Så konstaterede jeg efter 3 dage, at der var kommet en 30-minuttersregel for booking.
Det er så over en uge siden nu, og jeg er blevet mødt med en mur af tavshed og har ikke fået svar.
Jeg har bare konstateret, at det nu ligger hos erhvervsministeren, og at man siger, at det skal man have regnet på.
Altså, man kan jo ikke sætte sig på en café eller en restaurant uden at have et coronapas.
Hvad er det for en beregning, der skal laves?
Er det, fordi man tænker, at danskerne vil stå i lange køer foran caféer og restauranter, og at der nærmest vil opstå håndgemæng for at komme ind på dem, og at folk så måske vil smitte hinanden?
Prøv at tage ud i provinsen på en hvilken som helst café eller restaurant, og tal med dem om de frustrationer, de har.
Jeg ved godt, at statsministeren siger, at det for hendes vedkommende ikke er noget stort indgreb, at man skal ringe og bestille bord.
Nej, men det er jo restauratørerne og caféejerne, det her handler om.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-27:
Så skal der blæses i fløjten – ikke til en fodboldkamp, men i forbindelse med en ny lov om whistleblowere, der implementerer et EU-direktiv.
At blæse i fløjten er for whistleblower at gøre opmærksom på ulovligheder.
Det skal både føre til at håndhæve og sikre håndhævelsen af gældende lovgivning, og samtidig skal det give beskyttelse af konkrete whistleblowere, der blæser i fløjten, når noget ikke går rigtigt for sig, ligesom der fløjtes, når der sker noget ulovligt på fodboldbanen.
Men whistlebloweren adskiller sig fra fodbolddommeren, ved at han måske kan have en mistanke eller kendskab til en kollegas eller måske en vens mulige ulovlige handling, altså en slags holdkammerats ulovlige handling.
Det at være whistleblower svarer altså til – og derfor er det jo sjældent, at det sker – at en på fodboldholdet siger: Vores spiller begik rent faktisk et straffespark.
Kan du ikke lige dømme det, hr. dommer?
Så ville alle på holdet nok blive noget sure, og derfor er der et særligt behov for beskyttelse af whistleblowere.
Ulovlige handlinger og eventuelt misbrug er dog væsentligt mere alvorligt end hånd på bolden, og derfor stopper sammenligningerne her.
Men vi får nu kridtet banen op med en egentlig ramme for beskyttelse af whistleblowere.
Der er lagt op til, at loven omfatter overtrædelser af visse EU-områder omfattet af direktiver, men også indberetninger vedrørende alvorlige overtrædelser af dansk ret og øvrige alvorlige forhold, for ulovlige forhold skal stoppes så hurtigt som muligt, og man skal ikke frygte for sit job, bare fordi man gør opmærksom på, at spillereglerne i samfundet ikke følges.
Med loven skal alle juridiske enheder i den offentlige og den private sektor med 50 eller flere medarbejdere etablere whistleblowerordninger og procedurer for indberetninger, ligesom der også indføres en særlig ordning i Datatilsynet.
Udgangspunktet, når vi foretager implementering af EU-direktiver, er som oftest en minimumsimplementering, men her er særlig det materielle anvendelsesområde udvidet, således at loven også gælder whistleblowing om dansk ret, altså overtrædelse af dansk lov.
Det synes Radikale Venstre giver god mening, men vi synes også, der kan være behov for en præcisering af den her udvidelse af det materielle anvendelsesområde, f.eks. særlig det, der knytter sig til begrebet alvorlige forhold.
Det står noget uklart, og det gør flere høringssvar også opmærksom på, og derfor ser vi gerne, at der også i det udvalgsarbejde, der kommer, søges afklaring af nogle af de andre ting, der spørges ind til i høringssvarene, som flere gør opmærksom på er upræcise.
Radikale Venstre vil også gerne være med til at kigge på, om der, uden at det har betydning for lovens gennemslagskraft, kan være noget, vi kan gøre for at minimere virksomhedernes byrder i forhold til den bekymring, der rejses her.
Men samlet set er Radikale Venstre positive over for lovforslaget, og vi ser frem til den videre udvalgsbehandling.
Mette Frederiksen (S), 2021-04-27:
For det første vil jeg sige, at vi ikke har et utrygt dagpengesystem; vi har et ret stærkt, robust dagpengesystem.
Vi har alle herinde en meget, meget stor interesse i, at vi har en stærk dansk arbejdsmarkedsmodel, hvor man organiserer sig, så vi har styr på arbejdsmarkedet og vi har et stærkt overenskomstsystem og der er en sikkerhed, hvis man mister sit arbejde.
Jeg synes jo, at vi i fællesskab har vist, og det gælder i øvrigt bredt, at det, at man går igennem en meget, meget svær tid som samfund og en alvorlig krise, ikke behøver at betyde, at en masse mennesker mister deres arbejde.
Hvis vi havde håndteret opgaven anderledes i Danmark, nemlig ved ikke at rulle et stærkt sikkerhedsnet ud under virksomheder, selvstændige, lønmodtagere, hvis ikke vi havde ført en aktivistisk krisepolitik, ville arbejdsløsheden helt sikkert have været større i Danmark, end den er i dag.
Så jeg mener sådan set, at vi med den førte politik giver mange danske lønmodtagere en endnu større tryghed og endnu bedre sikkerhed end den, man kan give i form af kompensationsgrad, ved at sørge for, at de stadig væk har et arbejde at møde ind til, selv om vi har været igennem den krise, vi har.
Og med den førte økonomiske politik kigger vi ind i nogle ledighedstal, der er mindre end i mange andre sammenlignelige lande.
Det er det bedste, vi kan gøre.
Rosa Lund (EL), 2021-04-27:
Tak for det.
Vi er desværre kommet i en situation, hvor det er blevet sværere for offentligt ansatte at stå frem, når der foregår noget forkert i systemet, og samtidig har vi med begrænsningerne i offentlighedsloven gjort det tæt på umuligt for pressen at opdage, når ting ikke er, som de skal være.
Det betyder altså, at vi i dag står i en situation, hvor vi risikerer vores demokratiske principper og ikke længere kan garantere for en retsstat i verdensklasse.
Heldigvis har vi de sidste år taget initiativer forskellige steder i det offentlige system for at sikre, at whistleblowere risikofrit kan berette om, hvad de ved, og sørge for, at undersøgelser af mistænkelige forhold kan påbegyndes.
Og jeg synes jo egentlig, at den seneste kommissionsberetning er et rigtig godt eksempel på, at det er under pres – at det kan være svært for offentligt ansatte at sige fra, at det kan være svært at stå frem med det, man ved.
I 18 kommuner har man på eget initiativ oprettet whistleblowerordninger, og det synes jeg er rigtig fornuftigt, især henset til den situation, vi også står i, og som vi også har diskuteret herinde mange gange, nemlig den, at offentligt ansattes ytringsfrihed også er under pres.
Man skal kunne fortælle om, hvad der er galt på ens arbejdsplads, og det skal man både kunne gøre internt og eksternt, hvis man mener, at det vil have en effekt.
Vi ved, at folk bliver forbigået ved forfremmelser; vi ved, at folk bliver forflyttet; vi ved, at de her ting sker, fordi den ansatte faktisk har turdet at sige fra.
Så kan jeg jo egentlig godt forstå, at man ikke rigtig har lyst til at gøre det, når man ved, at det har så store konsekvenser.
Og derfor er whistleblowerordninger et skridt i den rigtige retning, når vi skal sikre, at ansatte kan være trygge ved at melde forhold på deres arbejdsplads, som ikke bør finde sted.
I forhold til det her konkrete lovforslag er jeg lidt i tvivl om, præcis hvad anvendelsesområdet er, og det er der også flere ordførere der har været inde på.
Der er i hvert fald også tvivl om det i høringssvarene, og derfor håber jeg, at ministeren kan hjælpe med at præcisere det en lille smule.
Jeg håber, at den her lov vil omfatte brud på ministeransvarlighedsloven, for jeg tror desværre, at mange embedsmænd, også dem, som sidder rigtig højt oppe i systemet, har svært ved at sige fra over for deres minister, hvis de ikke er enige i lovligheden af de opgaver, der udføres.
Og hvis man af frygt for sit eget forsørgelsesgrundlag afstår fra at sætte foden ned, risikerer man jo ansættelsesretlige repressalier senere, når ulovlighederne så kommer frem, hvilket lidt er en diskussion, der kører i pressen nu.
De situationer vil vi gerne undgå.
Derudover mener vi også i Enhedslisten, at whistleblowerordningerne bør forbedres i vores efterretningstjenester.
Det er så ikke en del af det her lovforslag, men det er en diskussion, som jeg ved vi har til gode.
Men i udgangspunktet kan Enhedslisten bakke op om det her lovforslag, selv om vi lige har nogle præciserende spørgsmål til anvendelsesområdet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-27:
Ja, det forstår SF sådan set meget fint.
Jeg tænker bare, at vi kan komme ud i noget med elementer af tvang, som jo også er ulovligt, og der tror jeg i hvert fald, at vi kan risikere, at der også eksisterer forhold, hvor der lægges enormt meget pres på medlemmer, og hvor det kan være tæt på eller i hvert fald i grænselandet til ulovlig tvang.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-27:
Jeg synes, at det er ekstremt usympatisk, hvis man i f.eks. Jehovas Vidner siger til børn, at hvis I forlader Jehovas Vidner, vil vi, jeres forældre, ikke længere have noget med jer at gøre.
Det er ekstremt usympatisk, men det er ikke ulovligt.
Når nu fru Karina Lorentzen Dehnhardt siger, at det her også foregår i kristne miljøer, kan ordføreren så give et eksempel på, at der er foregået ulovlig social kontrol i kristne miljøer i Danmark?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-27:
Nej, det kan jeg ikke lige umiddelbart give noget eksempel på, men jeg tror jo, at det, der er udfordringen, er, at man ikke altid får eksemplerne op til overfladen, og det er jo et af problemerne ved social kontrol, nemlig at det er noget, der foregår i det skjulte.
Jeg kan bare være rigtig meget i tvivl om, om det her redskab er det, der kan afhjælpe den situation.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-27:
Tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for at sætte fokus på negativ social kontrol.
Ingen skal begrænses i at leve et frit liv.
Derfor indgik regeringen, Radikale Venstre, SF, Enhedslisten og Alternativet i januar en aftale om udmøntning af midler fra finansloven til bekæmpelse af negativ social kontrol.
Her styrkede vi bl.a. uddannelsen af frontmedarbejdere, der i skoler og på uddannelser er tæt på dem, der kan opleve negativ social kontrol, så det så tidligt som muligt kan spores.
Samtidig styrkes den nationale taskforce, der er med til at handle på konkrete sager, og vi styrkede også den frivillige indsats, for der findes både frivillige organisationer og medarbejdere, typisk på ens skole og uddannelse, man kan gå til og i mange tilfælde anonymt, hvis man oplever negativ social kontrol.
Derfra kan man både få hjælp og vejledning.
Derfor, når man så læser det her konkrete beslutningsforslag om anonyme anmeldelser ved social kontrol, får man umiddelbart tanken, at jamen selvfølgelig skal man kunne det.
Men det, som er det mere principielle, og som der skal tages stilling til lige her, er, om der skal kunne ske anonyme anmeldelser i forbindelse med en straffesag, i dette tilfælde straffesager vedrørende negativ social kontrol.
I dag har vi det klare princip, at forurettede og vidner ikke er anonyme, og det er, bl.a. fordi man i forbindelse med en retssag skal kunne forsvare sig mod noget, hvis man er mulig gerningsperson og tiltalt.
Og hvis man ikke ved, hvad det er, man forsvarer sig imod, så bliver retssagen og retssikkerheden noget uklar.
Derfor er det også fint, at vi sammen med de fleste partier i Folketinget i forbindelse med politiforliget har aftalt at undersøge anonyme anmeldelser nærmere.
For måske er negativ social kontrol en kriminalitetstype, hvor vi skal åbne en dør for anonyme anmeldelser, hvis man samtidig kan sikre, at det sker på en retssikkerhedsmæssigt forsvarlig måde.
Netop derfor kommer vi heller ikke til at støtte nærværende beslutningsforslag, men vi er bestemt fra Radikale Venstres side tilhængere af at styrke indsatsen mod negativ social kontrol, herunder det at kunne gå til det offentlige med sin sag og sine oplevelser, så vi får flere mennesker ud af negativ social kontrol og ind i et frit liv med frie valg.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-27:
Det, der bringer mig til at stille et spørgsmål, er fru Karina Lorentzen Dehnhardts udsagn om, at det her findes i såvel indvandrermiljøer som ekstreme kristne miljøer, og der kommer jeg i tvivl om, om SF forstår forskellen på det, som er lovligt, og det, som er ulovligt, for det er ulovligt at true med vold eller andre ulovlige ting, hvis man ikke gør, som familien siger.
Selv om det er usympatisk, er det ikke ulovligt, hvis man i Jehovas Vidner f.eks. siger: Hvis du forlader Jehovas Vidner, så vil vi ikke længere have noget med dig at gøre.
Begge dele kan kaldes social kontrol.
Men det er det at true med vold eller at udøve vold, som er ulovligt, mens det andet faktisk er lovligt.
Forstår SF det?
Pernille Vermund (NB), 2021-04-27:
Tak for det.
Der er et eller andet med, at når man på venstrefløjen støder mod nogle konflikter i den politik, man har, og de udfordringer, man ser i virkeligheden, begynder man at finde på nye termer, nye navne for det, som man taler om.
Ordføreren nævner minoritetsmiljøer og siger, at der er nogle minoritetsmiljøer, hvor vi har brug for at gøre noget særligt i forhold til negativ social kontrol.
Kunne ordføreren ikke være lidt mere specifik om, hvad det er for minoritetsmiljøer, ordføreren taler om.
Se, det var jo dejlig, klar tale.
Og med den dejlige, klare tale bliver jeg nødt til at spørge om noget: Tror ordføreren, at der kommer mere eller mindre negativ social kontrol i Danmark, hvis man tilfører flere ekstremt islamistiske mennesker til vores samfund?
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-27:
Det er godt at høre, at vi alle sammen står på fængselsbetjentenes side, og det er også godt at høre, at vi alle sammen tager skarpt og kraftigt afstand fra livstidsdømte.
Det kan der ikke være to meninger om.
Jeg synes alligevel, at det er bemærkelsesværdigt, at der er nogle i den her debat, der sådan forsøger at udvide begrebet retsfølelse.
Normalt når vi taler om retsfølelse, taler vi om længden af straffe osv., men nu gælder det altså også, om man må date eller ikke date.
Der vil jeg bare høre, om ordføreren ikke også anerkender, at en del af rigtig manges retsfølelse også kan være, at det skal vi slet ikke blande os i; altså, hvorfor i alverden skal staten sætte begrænsninger for, hvad der foregår i relationer mellem mennesker, så længe de i øvrigt foregår inden for lovgivningen, tænker mange.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-27:
Jamen det er så egentlig i den her debat et meget godt bevis på, hvorfor der er meget, meget store forskelle på Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti, for i DF er vi da virkelig optaget af, at danskerne kan se, at når der finder en straf sted, altså når man kommer i livstidsfængsel og har lavet så vanvittige ting som f.eks. Peter Madsen, så skal man ikke kunne agere, som om man var en fri mand.
Det er jo det, borgerne ser, når man dater til højre og venstre og i øvrigt tvinger de her kvinder ud i ulykke; det er jo det, man ser som borger.
Derfor er det også vigtigt for retsbevidstheden, at det er en følelig straf, og at det ikke bare er, som om livet går videre, som om ingenting var hændt.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-27:
Jeg har nogle spørgsmål til justitsministeren.
Til trods for den politiske aftale, der er indgået, er det jo sådan, at eksperter på det her område siger, at der er nogle gevaldige mørketal, altså tal for borgere, der kommer i klemme på den her måde, udsat for social kontrol i et ghettoområde, hvor muslimske indvandrere øver et meget hårdt pres på den enkelte.
Der er mange, der bliver udsat for det her, som ikke tør at stå frem, og derfor vil jeg spørge regeringen, hvad regeringen vil gøre ved det.
For det er ligesom det råstof, vi har, og når vi fremsætter det her forslag om anonyme anmeldelser, ikke anonyme tips, men anmeldelser, er det jo, fordi vi skal have brudt de her mønstre, der er i parallelsamfundene.
I bermudatrekanten mellem imamen, banderne, forældrene og miljøet er det godt nok svært at stå frem og komme med en anmeldelse mod alle dem, der er tæt på en.
Men ikke desto mindre er der kvinder, der bliver tvunget ind i ægteskab, bliver tvunget ind i forhold eller bliver tvunget væk fra forhold, hvor det er fuldstændig urimeligt.
Så hvad har regeringen tænkt sig at gøre mere?
For vi tror på i Dansk Folkeparti, at der er brug for at gøre mere.
Ellers løser vi ikke opgaven.