runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen Larsen (LA), 2025-11-07:
Mange tak, fru formand.
Tak for ordet.
Der er flere fornuftige elementer i det her lovforslag.
Det er godt, når vi moderniserer og forenkler reglerne om konkursbehandling, og det er godt, når vi styrker effektiviteten i et system, hvor både kreditorer og ansatte ofte står i en meget svær situation.
Men Liberal Alliance har et meget væsentligt forbehold.
Lovforslaget ændrer nemlig reglerne for, hvem der kan være med til at vælge kurator i en konkurs.
I dag har medarbejdere, som har et krav mod virksomheden, altså løn, feriepenge osv., stemmeret, uanset om de er medlem af en fagforening eller ej.
Fremover skal denne stemmeret kun gælde, hvis medarbejderen er organiseret i en faglig organisation, og det er her, kæden hopper af.
For det betyder, at ca. en million lønmodtagere i Danmark, altså dem, der har valgt ikke at være medlem af en fagforening, bliver svækket i forhold til de organiserede.
Det er i praksis en forskelsbehandling af arbejdstagere baseret på foreningsmedlemskab.
Konkursrådet begrunder ændringen med, at der angiveligt skulle findes falske medarbejdere, som ledelsen bruger til at stemme på en kurator, de foretrækker.
Men det bemærkelsesværdige er, at man ikke kan henvise til et eneste konkret eksempel på, at det faktisk er sket, og det burde jo være muligt, hvis det var et meget stort problem.
Det er altså en teoretisk bekymring, som man nu laver til en reel og ret alvorlig indskrænkning af rettigheder på baggrund af det.
Ja, det gør fagforeningerne naturligvis, for det giver dem mere magt og en ny værdi at tilbyde deres medlemmer, men politik skal altså ikke bruges til at give særlige organisationer særstatus eller konkurrencefordele.
Vi støtter de fornuftige dele af lovforslaget, men vi stiller gerne et ændringsforslag om at få denne bestemmelse pillet ud.
Hvis det ikke lykkes, vil vi genoverveje vores endelige stillingtagen, for princippet her er vigtigt.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-11-07:
Det var så engelsk – det går helt galt nu.
Jeg skal gøre det ganske, ganske kort.
Alternativet kan støtte det her lovforslag.
Argumenterne for at støtte det er blevet fremført af flere ordførere fra Socialdemokratiet, Venstre og SF.
Vi mener, det er hensigtsmæssigt at skærpe kravene til udpegning af kurator samt reglerne for habilitet.
Jeg har så siddet og lyttet nysgerrigt her i debatten, og jeg synes, at både Liberal Alliance og Konservative rejser en relevant bekymring, og vi vil selvfølgelig kigge på et eventuelt ændringsforslag og eventuelt stemme for det.
Så det vil vi selvfølgelig kigge på med nysgerrighed.
Men vi støtter forslaget som helhed.
Nick Zimmermann (DF), 2025-11-07:
Jo, helt absolut.
Men jeg synes sådan set bare, at debatten i dag er gået meget tilbage til Fasar og hele udgangspunktet i »Den sorte svane«, og derfor følte jeg mig nødsaget til at lægge et par ord på det.
For en ting er jo, at det her et supervigtigt forslag, og det er jo også derfor, vi bakker hundrede procent op om det, men sagens kerne er jo, at hele Danmarks befolkning var vidne til den her dokumentar om den sorte svane.
Vi havde Fasar, som tilsyneladende også lader til at være hovedpersonen i det her lovforslag, der ærligt indrømmede, hvordan han løj sig til at slippe for fængselsstraf, og hvordan han løj sig til at få en førtidspension, og intet er der sket her siden.
Det synes jeg virkelig er utrolig skræmmende, og det er i hvert fald det, jeg noterer mig fra debatten her i dag.
Mette Abildgaard (KF), 2025-11-07:
Jeg er simpelt hen nødt til at spørge, om ordføreren ikke har et eneste ord at sige om det lovforslag, der bliver behandlet i dag.
For der blev sagt en hel masse generelt om udlændingepolitik, som jeg kan være enig i osv., men der er simpelt hen ikke et eneste ord, nu ordføreren har gjort sig umage og er i salen i dag, hvor vi behandler det her lovforslag.
Susie Jessen (DD), 2025-11-07:
Tak for det, formand.
Endnu en gang står jeg her som vikar for vores retsordfører, fru Betina Kastbjerg, og jeg vil derfor holde den her tale kortere.
Med det forslag, vi har her i dag, foreslås det, at antallet af dommere ved Vestre Landsret forhøjes, og at der tilføres byretterne flere dommere.
For Danmarksdemokraterne er det dog vigtigt, at dommerne fordeles jævnt i hele landet.
Byretten i København må ikke prioriteres højere end byretten i Holstebro.
Alle borgere skal have samme mulighed for en hurtig retssag, uanset hvor i landet de bor.
Derfor vil vi under lovbehandlingen spørge ind til, hvordan antallet af byretsdommere har udviklet sig rundtom i landet.
Derudover indeholder lovforslaget tiltag, der skal gøre sagsbehandlingen mere effektiv og ensartet.
Fremover skal kommunikationen mellem domstole, advokater og øvrige parter ske digitalt.
Det håber vi bliver til gavn for både domstolene og borgerne.
Jeg kan afslutningsvis sige, at vi i Danmarksdemokraterne støtter lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-11-07:
Tak for det.
Jeg skulle hilse fra Enhedslistens retsordfører og læse en tale op.
Lovforslaget, vi behandler i dag, kommer på baggrund af afsløringer i »Den Sorte Svane« og Nordic Waste, afsløringer, der viste, hvordan enkelte advokater og rådgivere systematisk har udnyttet vores konkurs- og rekonstruktionssystem på bekostning af både samfundet og de mennesker, der blev ramt af konkurserne.
Det handler ikke bare om enkelte fejl eller smuthuller.
Det handler om et system, hvor nogle har fundet måder at berige sig selv på, mens det for almindelige lønmodtagere og kreditorer, som i nogle tilfælde også kan være en kommune som Randers Kommune, ender med at efterlade en regning i børneværelserne i mange år.
Det er altså kreditorer, der er blevet efterladt uden dækning og uden tillid til, at systemet fungerer.
Med lovforslaget tager vi fat om noget helt centralt, nemlig hvem der udpeges som kurator, og hvordan vi undgår misbrug og inhabilitet i konkursboer.
Der kan være helt legitime grunde til, at en virksomhed går konkurs, der kan også være dybt kriminelle årsager, men uanset hvorfor en virksomhed går nedenom og hjem, skal det ske på ordentlig vis.
Der skal ikke være nogen, der kan udpege deres egne venner som kurator, og der skal ikke være nogen, der tjener penge på at udnytte systemet indefra.
Lovforslaget gør tre ting, som vi i Enhedslisten er særlig glade for.
For det første skærpes reglerne for udpegning af kuratorer.
Det betyder, at skifteretten fremover skal vælge en kurator blandt en kreds af faste kuratorer, hvor der ikke er stemmeberettigede kreditorer til stede.
Det mindsker risikoen for, at skyldnere eller nærtstående får indflydelse på, hvem der skal behandle boet.
For det andet udvides habilitetsreglerne.
Det burde egentlig være selvindlysende, men indtil nu har reglerne ikke været skrappe nok.
For det tredje – og det vil jeg gerne understrege – har ministeren lyttet til de bekymringer, som kom fra fagbevægelsen i høringen.
Det oprindelige udkast lagde op til, at lønmodtagere og fagforeninger kunne miste stemmeretten i konkursboer, fordi deres krav ikke altid er formelt overdraget til organisationen.
Det ville have været helt urimeligt, og det ville have svækket lønmodtagernes mulighed for at blive hørt, når arbejdsgiveren går konkurs.
Derfor vil jeg gerne give ros til ministeren for at justere lovforslaget.
Med den ændring, der nu er indarbejdet, kan stemmeretten fortsat udøves af en landsdækkende faglig organisation eller en a-kasse.
Det sikrer, at de mennesker, der faktisk har arbejdet for den virksomhed, der går ned, og som risikerer at miste løn og feriepenge, fortsat har en stemmeret i processen.
Det her lovforslag er ikke verdens mest opsigtsvækkende, men det er vigtigt.
Og det er et skridt i den rigtige retning mod et mere retfærdigt og mere ansvarligt konkursbehandlingssystem, hvor det ikke længere kan betale sig at snyde, og hvor fagbevægelsen stadig har en central rolle i at beskytte lønmodtagerne.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-11-07:
Jeg må sige, at det ikke er direkte til ordføreren her.
Men jeg glemte simpelt hen at sige, at der er forfald hos Moderaterne, og jeg lovede at tale tillige på Moderaternes vegne, og det har jeg gjort.
Mette Abildgaard (KF), 2025-11-07:
Tak for det, formand.
Som flere af mine kollegaer allerede har været inde på, er det her jo en afledt konsekvens af »Den sorte svane«.
Konkursrådet blev anmodet om at komme med en udtalelse om, hvordan vi kan mindske risikoen for, at der udpeges en inhabil kurator, og om det vil være hensigtsmæssigt at ændre reglerne for inddragelse i udpegningen af kuratorer.
Det førte så til, at der fra Konkursrådet kom en udtalelse i marts sidste år, som min kollega fra Socialdemokratiet også var inde på.
Der er rigtig meget godt i det her lovforslag, hvilket der også er blevet redegjort for af flere af mine kollegaer.
Vi skærper habilitetsreglerne, hvilket der er al mulig god grund til at gøre, og laver andre gode, fornuftige ændringer.
Hvorfor var det ikke sådan i forvejen?
Burde vi ikke have ændret det for mange år siden?
Der kan være forskellige grunde for og imod, men det er i hvert fald godt, at der lægges op til at ændre det nu.
Men jeg synes også, at det er en problematik, som bekymrer mig, altså den her, som både er blevet adresseret af min kollega fra Liberal Alliance, Steffen Larsen, og som jeg også selv spurgte ind til tidligere.
Det er det her med, at man med den her ændring går ind og afskærer en million danskere, som ikke er medlem af en fagforening, fra at få indflydelse på, hvem der bliver valgt som kurator i sager, som vedrører dem.
Hvor stor betydning vil det få i praksis?
Ja, det er jo heldigvis de færreste, som står i den her situation, som får behov for at gøre brug af sådan en rettighed, men jeg synes, det er principielt forkert.
Når jeg bliver bekymret over den her måde at dele lønmodtagerne op på, altså om man er medlem af en fagforening eller ej, er det nok også, fordi man har set andre ændringer fra regeringens side på det her område, som også har givet bekymringer.
Bl.a. er der en ny ordning om international arbejdskraft, hvor man stiller fagforeningerne meget favorabelt, og andre tiltag.
Så derfor er min bekymring også et udtryk for en mere bred bekymring, i forhold til at man går ind og afskærer dem, der ikke er medlem af en af de fagforeninger, man fra regeringens side synes skal være førende i det danske samfund.
Jeg synes, at vi står i et dilemma i forhold til vores støtte til det her lovforslag.
Nick Zimmermann (DF), 2025-11-07:
Jeg er her som substitut for fru Mette Thiesen, og derfor må I tillade mig, hvis der skulle være et par spørgsmål, at lade dem gå videre til hende.
Hvis det handler om den berygtede rocker Fasar fra »Den Sorte Svane«, synes jeg jo i virkeligheden, det er skræmmende at tænke på, at det er en mand, der stadig væk kan gå frit rundt i Danmark.
Nu ved jeg godt, at det her handler om nogle andre dele af »Den Sorte Svane«, men jeg synes jo, at den største læring fra »Den Sorte Svane« er, at det er fuldstændig håbløst at tænke på, hvordan der i et land som Danmark kan være en dokumentar som den.
De fleste af os har siddet og set med, når den famøse Fasar for åbent kamera har siddet og udrullet, hvordan han har begået kriminalitet, og hvordan han har løjet sig til at være psykisk syg, så han er sluppet for fængsel.
Han er i øvrigt også den dag i dag førtidspensionist, og intet er der sket.
Vi kan stadig væk konstant læse om, at han rejser rundt i både Saudi-Arabien og Skotland, og at folk ser ham her og der og alle vegne.
Det synes jeg virkelig er en katastrofe, og jeg forstår simpelt hen ikke, at der ikke er de nødvendige mandater her i Folketinget til en gang for alle at sætte ind og gøre det nødvendige, for at folk som ham ikke har mulighed for at rende frit rundt i Danmark.
Det synes jeg faktisk er det, der er allermest skræmmende på baggrund af dokumentaren »Den Sorte Svane«.
Tak for ordet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-11-19:
Vi har her at gøre med to ting, jeg synes er en styrke i Danmark.
Den ene er, når folk mødes om et fællesskab, der giver dem noget socialt og noget at være sammen om, og som beriger deres liv, og den anden er, når man som politiker har indført nogle regler og opdager, at der er noget, der rammer på en måde, som man ikke havde tiltænkt det, og man så retter op på det.
Så det er det, at vi har nogle fællesskaber her, som der ikke var øje for, da man lavede rammerne for onlinespil, og at man så fra min forgængers side – det er der, æren rettelig skal ligge sammen med hos de ordførere, der har været med i arbejdet – går ind og siger, at okay, det her var en særlig kategori, og det, at der er et fællesskab om at spille walkie-talkie-banko og hygge sig med banko i lokalradioen, vil vi faktisk gerne værne om også er der i fremtiden.
Jeg er, som flere af de foregående ordførere også har været oppe at sige, også meget optaget af, at vi har nogle stramme regler for onlinespil i det her land, men det er også derfor, at jeg synes, at vi skal holde fast i de generelle, stramme regler.
Onlinespil kræver i dag, at man har en ret dyr tilladelse og skal leve op til en række regler.
Det ønsker jeg ikke vi laver om på.
Det er også derfor, vi skal holde tungen lige i munden, når vi så samtidig gerne vil bevare, at fællesskaber som de her findes.
Konkret er løsningen på bordet en ny tilladelsestype, der kan benyttes af udbydere af banko via walkie-talkie og radio, og som er markant billigere og har langt færre krav.
Helt konkret skal den koste 1.000 kr. om året, og det dækker både ansøgning og tilsyn; omsætningen må ikke overstige 1 mio. kr.; og så er der det, der også har været omdiskuteret i dag, nemlig at tilbagebetalingsprocenten i spillet ikke må være under 80.
Det er jo netop for at værne om, at det handler om fællesskab og ikke noget kommercielt, hvor man tjener mange penge.
Derfor vil jeg i hvert fald godt anmode om, at vi, når vi har de her diskussioner, så holder tungen lige i munden, hvor vi på den ene side bevarer vores stramme regler for onlinespil og på den anden side laver nogle særlige regler, der bevarer de her fællesskaber.
Når der i lovforslaget er lagt op til en høj tilbagebetalingsprocent, er det jo et udtryk for, at spillet ikke er en forretning.
Når vi ønsker, at det er dem, der skal have de her helt særlige rammer uden mange krav og uden stor tilladelsespris, så er det jo, fordi vi ønsker, at det skal handle om fællesskabet, og derfor er der også et krav om, at 4 ud af 5 kr. skal sendes tilbage til dem, der spiller.
Det er derfor, at snittet er lagt, som det er.
Det er en god anledning til lige at kvittere over for de mange af ordførerne, der er i salen netop nu, og som var med til at vedtage den spilpakke 1, vi vedtog for nylig, men samtidig også har modet til at gøre noget, når vi politisk opdager nogle fællesskaber, som har en anden karakter, og som vi gerne vil skabe nogle andre rammer for, og det gør vi med lovforslaget i dag.
Samira Nawa (RV), 2025-11-19:
Fuldstændig i tråd med den socialdemokratiske ordfører er det også lykkedes mig at lære nogle nye ting, f.eks. at der er forskel på bingo og banko.
Det, som lovforslaget her handler om, er jo, at bingo og banko kan være noget, man spiller fysisk, og så er der så onlinekasino, men midt imellem det hele kommer walkie-talkie-banko, bingo og banko udbudt over radio, i klemme.
Det er vi selvfølgelig nødt til at finde en løsning på.
Selv om vi i Radikale Venstre meget gerne er meget hårde på spilområdet, handler det jo ikke om at ødelægge de sociale fællesskaber og de foreninger, der findes derude, og derfor er det godt, at vi finder en løsning for det, der foregår over walkie-talkie og radio.
Så er tilbagebetalingsprocenten blevet nævnt ad nogle omgange.
Jeg er spændt på, hvad ministeren siger til det, men for Radikale Venstre er det i hvert fald vigtigt, at vi fastholder det på et niveau, forstået på den måde, at der jo ikke er tale om kommercielt udbud her, og sådan skal det fortsat være.
Som jeg har forstået det, er det efter det, at tilbagebetalingsprocenten er sat på 80.
Om det lige er det rigtige sted, må vi jo kigge på, men det er i hvert fald vigtigt at holde fast i, at det handler om, at det her er ikkekommercielt og fortsat skal være sådan.
Vi støtter lovforslaget.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-11-19:
Tak, formand.
Dette lovforslag løser en konkret problematik, som rammer et lille hjørne af det danske foreningsliv hårdt.
Med dette lovforslag slår man ring om foreninger, som f.eks. udbyder bingo via walkie talkie eller lokalradio, og muliggør den fortsatte drift af sådanne tiltag, uden at de bliver viklet ind i et større regelsæt, der jo egentlig er beregnet til aktører af en anden størrelse og med et andet sigte.
Med lovforslaget får udbyderne enklere vilkår, og de kan udbyde deres spil uden at være bange for, at myndighederne sætter dem under en lup, der ikke passer til dem.
Alt i alt er det godt, men der bør også, som FSR – danske revisorer påpeger i deres høringssvar, ske en justering af spilleafgiftsloven.
For det fremgår af spilleafgiftslovens § 11, at indehavere af tilladelser til udbud af spil i et onlinekasino efter § 18 i lov om spil skal betale en spilleafgift af bruttospilleindtægten, altså indtægter fratrukket gevinster, og denne forpligtigelse vil altså også omfatte tilladelser givet med hjemmel i den foreslåede § 18, stk. 4, såfremt tilbagebetalingsprocenten ikke er på 100.
Jeg kan altså forstå, at det er 80 pct., vi taler om i forhold til det her lovforslag.
Så der er her en eller anden form for dobbelthed, og de ikkekommercielle foreninger bør jo ikke opfattes på den måde og skulle ud i det her.
Så om end vi i Det Konservative Folkeparti regner med at kune støtte forslaget, ser vi frem til at få udboret denne problematik i udvalgsbehandlingen.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-11-19:
Jeg vil gøre det helt kort og sige, at Enhedslisten kan støtte det her lovforslag.
Som flere andre ordførere har sagt, er det godt, at vi bakker op om de aktiviteter, som skaber fællesskab i lokalsamfundene, og som bidrager til et stærkt og levende lokalt foreningsliv.
Og banko, herunder walkie talkie-banko og banko via lokalradio, er gode aktiviteter i den henseende, og derfor støtter vi forslaget.
Kort og godt.
Ammar Ali (M), 2025-11-19:
Tak for spørgsmålet.
Det er rigtigt, at efter de regler, der gælder i dag for onlinekasino, koster det 325.000 kr. for en 5-årig tilladelse eller et årligt tilsynsgebyr på 65.000 kr.
Så kan man selvfølgelig stille det spørgsmål, som ordføreren også gør her, nemlig: Hvorfor ikke gøre noget tilsvarende, så man i virkelig undgår at skulle søge flere gange?
Det er vi sådan set åbne over for at kigge på og forstå lidt bedre.
Så det vil jeg være åben over for.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-11-19:
Men det, der er forskellen over mod det almennyttige, er jo netop, at overskuddet skal gå til dét, og det er jo faktisk ikke det, der er lagt ind i modellen her.
Det, der er lagt ind i modellen her, er, at man må hente 20 pct. hjem, og det er jo så diskussionen, hvad snittet skal være.
Jeg vil meget gerne være med til, at vi har nogle generelt stramme regler for onlinespil, at vi har nogle fine regler og rammer for det almennyttige, og det synes jeg vi virkelig også har god gavn af ude i vores foreningsfællesskaber landet over, men at vi så samtidig nu også har den her tredje kategori, hvor man ikke skal give overskud til det almennyttige, men heller ikke skal underlægges de meget stramme krav, fordi det er af mindre karakter, og fordi det er lidt en hybrid, hvor man ikke fysisk er sammen; det er der jo krav om at det almennyttige skal være.
Så man må godt sidde hver for sig, og man må godt have nogle lempeligere regler, men til gengæld skal 4 ud af 5 kr. af de kroner, der bliver spillet for, altså tilbage til dem, der spiller.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-11-19:
Det er ikke et udfald, som jeg nikker til.
Derfor er det nyt for mig, hvad der bliver bragt på bordet i dag af Danmarksdemokraternes ordfører her.
Det vil jeg selvfølgelig dobbeltklikke på, inden vi går videre.
Det kan jo være, at det beror på en misforståelse fra min side eller fra ordførerens side, og det skal vi da finde ud af, inden vi endeligt trykker ja.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-11-19:
Det kan jeg ikke udelukke; der kan altid være misforståelser i, hvordan man opfatter tingene.
Men jeg vil i hvert fald sige, at hvis man læser høringssvarene, er det, som jeg husker det, Advokatrådet, som faktisk advarer ret kraftigt imod det her og oplister præcis de konsekvenser, som jeg nævnt her, altså f.eks. at det kan give bortfald af skatterabatten.
Jeg glemte faktisk at nævne, at der også er en stigningsbegrænsning for erhvervsvirksomheder.
Den falder også bort.
Det er altså både erhvervslivet og almindelige boligejere, der kan komme til at få stigninger.
Så det er ikke noget, som vi ordførere har siddet og fundet på; det står faktisk i høringssvarene.
Det kan jeg i hvert fald anbefale min kollega at man også prøver at dykke ned i, for der er gjort opmærksom på, at det får de her negative konsekvenser.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-11-19:
Jamen tak for det, man vel på nudansk kalder advarslen.
Det læser jeg mig mere ned i.
Ammar Ali (M), 2025-11-19:
Tak for ordet, formand.
Moderaterne støtter det her lovforslag.
Det er et helt konkret oprydningsarbejde, som både boligejere, kommuner og myndigheder har brug for efter indfasningen af de nye boligskatteregler.
For det andet giver vi skatteforvaltningen bedre mulighed for at fastsætte foreløbige beskatningsgrundlag, når der sker væsentlige ændringer på en ejendom.
Beskatningen kan i stedet hurtigere afspejle de faktiske forhold mere fair og mere effektivt.
Den tredje del handler om kommunernes økonomi.
Usikkerheden om grundskyldindtægterne har været en reel udfordring.
Med lovforslaget sikrer vi budgetsikkerhed fra 2024 frem til 2028, som vi har aftalt med KL.
Det giver ro og mulighed for ansvarlig planlægning.
Endelig forhøjes den grønne check for pensionister i 2025 fra 875 kr. til 1.005 kr.
Samlet set løser lovforslaget konkrete problemer, gør systemet mere retvisende og mere gennemsigtigt, og det skaber tryghed for både boligejere og kommuner.
Det er en pragmatisk lovgivning, der gør en reel forskel.
Derfor bakker Moderaterne op.
Tak for ordet.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-11-19:
Tak, formand.
Med dette lovforslag forsøger man at foretage endnu en tilretning i et system, som jo både er kompliceret, ikke kører af sig selv, og som ikke er blevet det, vi alle håbede det ville være.
Færre vil dog som følge af lovforslaget blive påduttet et tillægslån, da der ikke længere vil blive oprettet sådan nogle bagatelagtige lån.
Flere vil tidligere kunne få en omtrentlig vurdering af deres ejendoms værdi.
Derudover rettes nogle fejl til, heriblandt indekseringen af 2025-vurderingerne osv.
Den grønne check for ældre forhøjes også med 125 kr., og egentlig var det jo ment som en nødløsning, da man besluttede det i aftalekredsen, eftersom pengene jo ellers ikke ville komme de ældre boligejere til gode.
Men jeg ser frem til, at skatteministeren forhåbentlig fremlægger en bedre model for, hvordan vi kan kompensere de ældre boligejere, som potentielt set kunne komme i klemme.
Så alt i alt lapper man altså lidt i det hullede ejendomsvurderingssystem, og Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.