runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-12-02:
Jamen det er da på alle måder begrædeligt og dybt problematisk – både der, hvor vi ser ulighed i tandsundhed, men også der, hvor vi ser ulighed i sundhed generelt.
Vi skal blive ved med at bevare det fokus og bekæmpe uligheden overalt, hvor vi kan.
Det er desværre ikke kun i tandsundhed, vi ser det; vi ser det rigtig, rigtig mange steder.
Alle, der er med til at have det fokus, alle, der er med til at trække i den rigtige retning, gør vores samfund og de mest udsatte borgere en stor, stor tjeneste.
Men jeg vil jo ikke stå og bilde folk ind, at jeg kan finde et tocifret milliardbeløb nu her, selv om jeg godt kunne tænke mig det.
Jeg har heller ikke set, at SF er faldet over en papkasse med et tocifret milliardbeløb, der kan finansiere det her.
Jeg tror ikke på, at vi skal kræve mere op i skat.
Jeg tror heller ikke på, at vi kan skære det her beløb andre steder.
Så pengene er der ikke, desværre.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-12-02:
Så skal jeg i givet fald blive 111 år, og det er jo også en bedrift i sig selv.
Det er ikke sikkert, at jeg er herinde, når den tid indtræffer, men man har selvfølgelig lov at håbe.
Nej, jeg synes da, at det er en god drøm, og jeg drømmer da også om, at det skal ske, før der er gået 70 år – også lang tid før.
Men jeg vil da gerne se det ske – ikke bare på det her område, men også på andre, for jeg har mange drømme om mange forskellige ting og om, hvor det her samfund skal bevæge sig hen.
Jeg vil sige, at når jeg møder folk og vi snakker sundhedspolitik, velfærdspolitik osv. rundtomkring, så er det en ting, synes jeg, der er meget present hos rigtig mange mennesker.
Det er en ting, der undrer rigtig mange mennesker.
Og der er som sagt nogle historiske årsager til det, men det skal jo ikke forhindre os i at diskutere det og forsøge skridt for skridt at løse det.
Peder Hvelplund (EL), 2021-12-02:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg kunne forstå, at Venstres tilgang til det her er, at der skal indføres flere ordninger, flere særordninger, oven i de 27 – jeg kan ikke huske, hvor mange det er, vi i forvejen har – i forhold til steder, hvor man kan få tilskud til tandpleje.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge om noget sådan helt principielt.
For nu plejer Venstre jo at tale varmt om frit valg, og at det er det, man har skaffet i det offentlige sundhedsvæsen.
Der er der et frit valg for alle til, at man kan gå til lægen uanset økonomisk formåen, social status eller alt muligt andet.
Hvorfor er det, Venstre ikke ønsker at indføre det frie valg i forhold til tandbehandlingen og afskaffe de barrierer, der er der, så vi sikrer, at alle borgere har det frie valg til, at man kan få vederlagsfri tandbehandling?
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-02:
Jeg synes, det er lidt indiskret at spørge om ordførerens alder her fra min pult.
Men jeg vil til gengæld gerne høre, hvad tidsperspektivet er i forhold til Venstres holdning, når vi nu skal have en gratis tandpleje.
Taler vi 5 år?
Taler vi 10 år?
Eller er vi igen ude i en livslang drøm?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-12-02:
Jeg blev lidt trist over, at hr. Torsten Gejl ikke turde spørge ind til min alder, i forhold til hvor langt ude i fremtiden jeg havde tænkt at der eventuelt skulle være gratis eller skattefinansieret tandlæge.
Altså, det, som vores ordfører har sagt flere gange, er jo, at vi ikke ønsker mere brugerbetaling.
Vi ønsker ikke brugerbetaling i sundhedssystemet i det hele taget.
Og igen: Som jeg har hørt jer sundhedsordførere tale omkring det her i rigtig, rigtig lang tid, er det jo egentlig netop sådan, at vi alle sammen ønsker lighed i sundhed; vi ønsker alle sammen, at vi i et bredt spektrum hele vejen rundt fra ende til anden kunne gøre det her.
Og nu har der fløjet en masse milliarder frem og tilbage i luften, og om det er 8 mia. eller det er knap 12 mia. kr., er irrelevant, for fra Venstres side er vi bare ærlige og siger, at det ikke er en finansiering, vi i Venstre kan finde, uanset hvordan vi vender og drejer det.
Men jeg synes, det er interessant med en kortlægning af området.
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-02:
Som jeg lytter mig til debatten – og ret mig, hvis jeg tager fejl – så vil Venstre gerne have, at der bliver gratis tandpleje i Danmark.
Det er det, jeg lytter mig til.
Kan vi så regne med, at vi, hvis nu vi får et regeringsskifte og der bliver en regering med Venstre i front, får det her løst, og at vi så inden for en overskuelig fremtid – det kan være 5 år, 10 år – får gratis tandpleje i Danmark?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-12-02:
Jeg er glad for, at hr. Uffe Elbæk tager det positivt ned, og det skulle det bestemt også være, og jeg nævnte det faktisk også, da jeg var på talerstolen for et år siden.
Meget specifikt tror jeg jeg var oppe at sige, at det er op til det 25. år.
Altså, det kunne være interessant at kigge på, hvordan man laver en eller anden overgangsordning, som på den lange bane vil betyde, at man vil spare penge, fordi man får de her unge mennesker, som måske sidder i en særlig sårbar situation, og som måske ikke har den familiemæssige baggrund til selv at forstå vigtigheden af at forebygge, til det, altså at man ligesom tager over i en periode der efter det 18. år.
Jeg synes jo i virkeligheden i forhold til sundhedsområdet i det hele taget – og der også er en sundhedsaftale, som så forhåbentlig snart er på vej, og der også er nogle finanslovsforhandlinger, hvor jeg kan høre, at der er nogle partier, der presser på – at jeg igen vil lade det være op til jer sundhedsordførere.
Men for Venstre er det som sagt også et interessant forslag at kigge på, i forhold til hvordan vi får mere lighed i sundhed.
Det er altså afgørende vigtigt for os.
Uffe Elbæk (FG), 2021-12-02:
Hvis jeg nu prøver at tolke det, der bliver sagt oppe fra talerstolen, positivt, så går Venstre sådan helt overordnet ind for fri og lige og gratis adgang til sundhed.
Så er der et problem omkring tandplejen.
Men så siger Venstre, at partiet gerne vil kigge på forebyggelsesaspektet, og man siger også, at man gerne vil kigge på, hvad vi gør med de unge, når de bliver ældre end 18 år, f.eks. 18-25 år, hvor vi kan se, at der er et markant fald i antallet af unge, der går til tandlæge.
Så der er faktisk en vilje til at diskutere, hvordan vi gør det her bedre.
Peder Hvelplund (EL), 2021-12-02:
Men så ville jeg da høre, også nu i ordførerens egenskab af socialordfører, om det er en tankegang, som man i Venstre opererer med at skulle bringe videre ud, altså at man kan sige, at vi på grund af store økonomiske udgifter her bliver nødt til at skulle til at indføre brugerbetaling, for ellers har vi simpelt hen ikke råd til det i vores samfund.
Og så skal jeg lade være med at blive polemisk og sige, hvad Venstre så ville foreslå at de penge skulle bruges til.
Men er det en tankegang, som kun gælder for tandområdet, eller kunne man forestille sig, at det også kunne blive indført på andre velfærdsområder?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-12-02:
I forhold til den første del af spørgsmålet gjorde jeg det egentlig også meget klart i min tale, at det, der allerede blev søsat i den aftale tilbage i 2018 på foranledning af daværende sundhedsminister Ellen Trane Nørby, netop var at få kortlagt og analyseret de ordninger, der er.
Og nu er jeg ikke sundhedsordfører, men jeg har indtryk af, at der er mange forskellige ordninger, og at det er lidt af et sammensurium, og der er også noget af det, der er meget rigidt og bureaukratisk overhovedet at komme ind i en ansøgningsproces til.
Så det siger jeg uden at være sundhedsordfører, og det tænker jeg ville være et meget, meget godt sted at starte.
Så sagde jeg også – og det var egentlig i øvrigt også det samme, som den socialdemokratiske ordfører var inde på – at finansieringsdelen er en meget, meget stor bid af den kage, og jeg tror, I har diskuteret det ret mange gange i forhold til brugerbetalingen på sundhedsområdet, og hvorfor der er noget, der er gratis, og hvorfor der er noget, der koster penge, og den diskussion synes jeg I sundhedsordførere fortsat skal have, og jeg tænker, det måske ikke lige er mig som socialordfører – nu er jeg her for Martin Geertsen i dag – der skal gå ind i den del.
Men ærligt sagt – og jeg nævnte det også meget ærligt i min tale – er finansieringsdelen en meget, meget stor bid af kagen.
Uffe Elbæk (FG), 2021-12-02:
Jeg følger lidt op på ordføreren fra Enhedslisten, for jeg bliver sådan lidt nysgerrig på, hvad Venstre helt principielt mener om, at vi har fri og lige og gratis adgang til sundhed i Danmark.
Er det noget, som Venstre sådan helt principielt støtter op om, altså at man faktisk synes, det er rigtig, rigtig godt, at vi i Danmark på sundhedsområdet har indrettet os på den måde, at det er de principper, vi arbejder efter?
For hvis man synes det, hvorfor er det så lige nøjagtig, at spørgsmålet omkring tandpleje ikke skal være en del af den logik?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-12-02:
Det er vi fuldstændig enige omkring.
Jeg bliver bare lige nødt til at sige en ting.
For os er det altså også lidt afgørende vigtigt, at man får kigget på forebyggelsesdelen, og i øvrigt synes jeg også, der er en graverende forskel på, at det er os, der sidder herinde i salen, der går til tandlæge, og som måske skal lægge et par tusinde kroner eller 5.000 kr. for en rodbehandling, kontra en hjemløs.
Og det er jo i virkeligheden også derfor, at man har sat den her ordning i værk, var det fra juli sidste år, hvor man netop sagde, at de allermest sårbare og udsatte borgere skulle kunne have et skattefinansieret tilbud.
Vores sundhedsordfører har jo sagt flere gange, at Venstre ikke går ind for brugerbetaling i sundhedssektoren.
Vi går ikke ind for, at der skal være mere, og jeg tror, I har haft diskussionen ret mange gange om, hvorfor det så er endt her, hvor det er endt i dag, altså at der er nogle ting, der er gratis eller skattefinansieret, og andre ting, der ikke er.
I øvrigt sagde jeg også i min tale, og jeg synes også, jeg gerne vil lægge vægt på det igen, når vi nu netop snakker udsatte borgere og jeg sidder som socialordfører, at jeg godt kunne tænke mig, at man fik kigget på den del, der handler om de unge mennesker, der overgår fra den gratis børne- og ungetandpleje til voksentandplejen, for der tror jeg også, der er rigtig meget at forebygge og spare på den lange bane.
For jeg har også en fornemmelse af – uden som sagt at være sundhedsordfører – at der er en del, der ryger ud af systemet.
Det vil også være nærliggende, eftersom det er der, man fylder 18 år og begynder at skulle betale.
Trine Torp (SF), 2021-12-03:
Tak for det.
Jeg synes faktisk, at vi skal læne os op ad, at der faktisk er gode erfaringer med ips, som jo er en måde at integrere behandling, som man får i psykiatrien, med en beskæftigelsesindsats, og hvor borgerne faktisk selv er tilfredse med den indsats, som er drevet af, hvad de selv er motiveret til.
Og de kommer i ordinær beskæftigelse.
Det er jo ret interessant.
Julie Skovsby (S), 2021-12-03:
Tak for ordet, og tak til SF for at indkalde til en debat om et meget vigtigt emne.
Vi har en stor opgave med at løfte psykiatrien.
I alt for mange år har psykiatrien ikke fået den politiske opmærksomhed, den fortjener.
Derfor er det kun godt, at vi både i dag og i den kommende tid får rig mulighed for at drøfte udfordringer og løsninger i psykiatrien.
For vi er jo helt enige om, at der er rigtig mange steder, hvor vi kan gøre det bedre, ikke mindst når det kommer til mindre medicinering, mindre tvang og recovery, som er nogle af de tiltag, der spørges ind til i teksten.
Der er nok at tage fat på af opgaver.
Det var netop baggrunden for, at vi forrige sommer satte gang i arbejdet med at udarbejde en 10-årsplan for psykiatrien.
Vi bad Sundhedsstyrelsen og Socialstyrelsen om et fagligt oplæg – et fagligt oplæg, der både skulle kortlægge udfordringer og komme med anbefalinger til de kommende mange års arbejde på psykiatriområdet.
Det gælder bl.a. anbefalinger i forhold til den rækkefølge, vi skal gå til problemerne i.
For der er jo mange udfordringer efter mange år med et efterslæb på området, og vi mener, at der med 10-årsplanen skal sættes klare mål for retningen på psykiatriområdet.
Arbejdet er, som I ved, desværre blevet forsinket ad flere omgange på grund af corona.
Men jeg ser frem til at få det faglige oplæg i nær fremtid og komme i gang med arbejdet.
Det tror jeg at vi alle ser frem til.
Vi har jo allerede løftet området med 600 mio. kr. på vores første finanslov.
De penge skal gå til flere sengepladser og mere personale og derigennem også til at understøtte de mål, der spørges ind til i teksten.
I forespørgselsteksten nævnes bl.a. medicinnedtrapning.
Det er jo et område, som vi før har haft fokus på.
Vi fik f.eks. for et par måneder siden en evaluering af et satspuljeprojekt, der netop handler om at nedtrappe medicinforbruget hos voksne patienter med skizofreni.
Evalueringen viste, at 10 pct. af patienterne blev medicinfri, mens 52 pct. fik reduceret deres medicinforbrug med 50 pct. eller mere.
Mange steder er der gode erfaringer med at tilbyde patienterne forskellige former for fysiske og sociale aktiviteter og med peermedarbejdere, sanserum og andre tiltag for at give patienterne rolige omgivelser.
Det skal vi selvfølgelig se nærmere på i forbindelse med det kommende arbejde.
Det samme gælder tvangen.
For trods mange års indsats har vi desværre ikke opfyldt de målsætninger, der tidligere er blevet opstillet.
Vi er lykkedes med reducere brugen af tvang på nogle områder, men så er den til gengæld steget på andre, så også her ligger der en stor opgave i det kommende arbejde med 10-årsplanen, både med at opstille nye målsætninger og med at følge op på, at de bliver indfriet.
For os er det også vigtigt, at der bliver tale om en helhedsorienteret tilgang.
Det kræver stærke og sammenhængende indsatser, både inden for sundhedsvæsenet, hvor ingen patienter må falde ned mellem to stole, men også i forhold til eksempelvis uddannelse og beskæftigelse.
Nu ser jeg som sagt frem til at få det faglige oplæg.
Tak for den debat, der har været, og jeg glæder mig til det fortsatte arbejde.
Jane Heitmann (V), 2021-12-03:
Tak for det.
Og også tak til ordføreren for talen.
Nu spurgte jeg jo regeringen før – altså sundhedsministeren: Hvad er regeringens svar til de tusindvis af unge mennesker og deres familier, som oplever, at ventelisterne til behandling i børne- og ungdomspsykiatrien er alenlange?
Jeg nævnte også før, at i Region Hovedstaden alene er antallet af henvisninger steget med 27 pct.
Det betyder, at der er unge mennesker, der står på ventelister til behandling for stress, angst, depression, ocd, selvskade, selvmordsforsøg, måske, og selvmordstanker.
Men har Socialdemokraterne det?
Hvad er Socialdemokraternes svar til de familier, som sidder derude og kigger med, hvor mor eller far er kede af, at deres søn eller deres datter har en helt åbenlys psykiatrisk udfordring, men der er ikke noget behandlingstilbud.
Hvad er Socialdemokraternes svar til de børn og unge og deres familier?
Jeg synes, det er vigtigt, at flere unge får fodfæste på arbejdsmarkedet og får mulighed for at være en del af det store fællesskab.
Jeg ved godt, at det ikke er alle unge med en psykisk sårbarhed eller en psykiatrisk lidelse, som ville kunne arbejde fuld tid, men jeg tror, at det betyder noget for de fleste, at man kan bidrage og tage del i at være en del af fællesskabet.
Så jeg vil bare kvittere og sige, at jeg glæder mig meget til samarbejdet med SF, når ministeren indkalder til forhandlinger.
Julie Skovsby (S), 2021-12-03:
Det var ikke helt sådan, jeg sagde det, som der bliver konkluderet.
De indsatser, der er ydet af de organisationer, som har været inde at hjælpe i forhold til at binde civilsamfundet sammen med behandlingspsykiatrien, synes jeg vi skal være glade for og sætte pris på.
Og vi har set, at de på den korte bane har hjulpet.
Så er der på den lange bane helt sikkert et stort arbejde foran os, og der har vi jo heldigvis også en arbejdsgruppe, der sidder og kigger på netop det her børn og unge-område.
Og vi får den her række af anbefalinger, som også på den lange bane skal imødekomme udfordringen.
Jane Heitmann (V), 2021-12-03:
Jeg skal bare lige forstå det rigtigt.
Altså, det, som den socialdemokratiske ordfører siger, er, at man har iværksat indsatser, der virker.
Tror ordføreren virkelig, hånden på hjertet – når antallet af henvisninger er steget med 27 pct. det sidste års tid, altså under corona – at det er den oplevelse, man har derude, når man som ungt menneske har selvskadende adfærd, lider af ocd, lider af angst, lider af depression?
Tror ordføreren virkelig, at det er den opfattelse, der er derude?
Og er svaret virkelig: Vi har sat initiativer i gang, der virker?
Trine Torp (SF), 2021-12-03:
Tak for det.
Jeg vil fortsætte sådan lidt ad samme spor, men måske ikke helt på samme måde.
Altså, vi har jo igennem mange år set et enormt pres både på ungdomspsykiatrien, men sådan set også på voksenpsykiatrien, med rigtig mange indlæggelser.
Hvad er det, der skal til ifølge Socialdemokratiet?
Julie Skovsby (S), 2021-12-03:
Det er netop den tidlige og den hurtige indsats.
Det er det med, at vi også får de sammenhængende indsatser – skoler, uddannelser, sundhedsvæsenet og senere også sammen med beskæftigelse; at vi får tænkt i det hele menneske.
Også når vi ser på vores børn og unge, er udgangspunktet det hele menneske.
Trine Torp (SF), 2021-12-03:
Så har jeg lige et opfølgende spørgsmål i forhold til det.
Hvor stor en del af en kommende plan – i forhold til de målsætninger og de indsatser, vi skal sætte i gang i den plan – ser Socialdemokratiet skal ligge i kommunerne?
Altså, hvad er det for nogle kommunale indsatser, som vi skal have styrket?
Julie Skovsby (S), 2021-12-03:
Tak for spørgsmålet.
Som den socialdemokratiske minister også svarede, er der jo en række indsatser her i forbindelse med de coronatiltag, der er blevet sat i værk i samarbejde med forskellige organisationer, som heldigvis er derude nu og virker.
Så deler jeg også analysen af det her problem, som vi ser hos vores børn og unge.
Det har vi desværre set i lang tid, og vi så det også før coronasituationen.
Og derfor er lige præcis det med børn og unge, som jo også er nævnt i forslaget til vedtagelse, vigtigt for os, nemlig det med den tidlige indsats.
Vi deler fuldstændig den intention.
Jane Heitmann (V), 2021-12-03:
Tak for det.
Jeg vil gerne takke for ordførerens tale.
Vi har fra Venstres side et ønske om, når vi forhåbentlig bliver inviteret til de forhandlinger, som ministeren nævnte, at vi i fællesskab får sat os en målsætning for, at flere unge med enten en psykisk lidelse eller en psykisk sårbarhed får afsluttet en ungdomsuddannelse og dermed får bedre mulighed for at få fodfæste på arbejdsmarkedet.
Ville SF kunne støtte sådan en målsætning?
Magnus Heunicke (S), 2021-12-03:
Det kan være, det er både-og; det kan være, at det er flere forskellige ting.
Vi må bare sige, at det er meget, meget svært at måle sygdomme i forhold til hinanden, men på en række parametre er det bredt set den sygdomsgruppe, der ligger nr. 1, og nr. 2 er så kræft, på de parametre, jeg nævnte her.
Og man kan jo godt tage ved lære af nogle af de ting, som er sket med de stærke kræftpakker, vi har fået lavet, som der jo er en enorm stærk opfølgning på.
Jeg forestiller mig ikke, at vi kan kopiere en til en, for det er forskellige områder, men altså at vi tager ved lære af, hvordan vi sikrer den opfølgning.
Og jeg mener, det bør være både et fagligt ansvar, men også et politisk ansvar.
Derfor kan jeg sige til partierne, at jeg ikke forestiller mig nogen gratis omgang, fordi det forpligter, og hvis man vil være med til at tage ansvaret her, så er det et ansvar, som også forpligter i de kommende år.
Det er også det, jeg hører, og som jeg håber partierne vil være med til.
Jane Heitmann (V), 2021-12-03:
Også tak til ministeren for besvarelse af spørgsmålet her.
Hvad angår børn og unges trivsel, er det jo ikke nogen hemmelighed, at corona har været et kæmpe forstørrelsesglas for de udfordringer, som vores børn og unge desværre har.
Ministeren sagde i sin tale her med hensyn til det udfordringsbillede, som ministeren har ønsket omkring psykiatrien, at man simpelt hen har udskudt arbejdet tre gange på grund af corona.
Og jeg vil godt sige, at jeg har stor forståelse for, at ministeren har haft travlt med corona, men virkeligheden derude, minister, er jo, at et stort antal unge både i folkeskolerne, på ungdomsuddannelserne og på universiteterne har siddet derhjemme bag skærmene.
De udfordringer, som de unge har, er stress, det er angst, det er depression, det er selvskade, det er ocd, og det er selvmordstanker – listen er altså meget, meget lang.
Og i Region Hovedstaden har man jo kunnet konstatere, at det sidste år er antallet af henvendelser steget med 27 pct.
Hvad er ministerens svar til de tusindvis af børn og unge, som står på en venteliste til behandling?
Liselott Blixt (DF), 2021-12-03:
Mange tak, og tak for ministerens tale.
Jeg vil ikke takke for svaret, for jeg mangler stadig væk nogle svar.
Men først vil jeg sige, at jeg er glad for, at ministeren nævner nogle af de ting, som man kan sætte i stedet for medicin, og at han nævner de penge, som vi sammen har sat af til kunst og mental sundhed.
Det ærgrer mig bare, og jeg synes, det er dybt kritisabelt, at det altid er hovedstaden, der skal løbe med de her projekter og flere midler til gavn for de patienter, der er.
At det altid er hovedstaden, der render med midlerne, ærgrer mig kolossalt.
Jeg kunne godt tænke mig at få et svar på, om regeringen har nogle klare målsætninger om flere tilbud om medicinfri behandling, netop fordi man nu har set evalueringen af et projekt.
Magnus Heunicke (S), 2021-12-03:
Først vil jeg om kunstinitiativet, som jo er en del af den brede aftale, partierne er med i, sige, at det er et nationalt videnscenter, så det bør både Region Hovedstaden, Region Sjælland, Region Syddanmark, Region Midtjylland og Region Nordjylland kunne få glæde af, for den viden, der er derfra, er ikke reserveret.
Og det ligger jo netop i ordet nationalt videnscenter, at det er nationalt.
Til det andet spørgsmål vil jeg sige, at der faktisk er nogle meget, meget gode resultater af de forsøg, man har lavet.
Det var gennem det, der hed satspuljen tidligere, at man startede forsøget med medicinfrie afdelinger op, og som faktisk er kørt videre, fordi man havde gode erfaringer, enten med det medicinfri, men også med at nedbringe medicinen og i hvert fald styrke egenbestemmelsen for de mennesker, som har det ønske.
Vi ved, hvor vigtigt det er, at jo mere, man selv er i kontrol over det forløb, man er i, jo bedre er det for alle – selvfølgelig ikke mindst for patienten selv.
Så det er der gode erfaringer med, og vi skal selvfølgelig sikre, at de erfaringer også høstes andre steder.
Liselott Blixt (DF), 2021-12-03:
Mange tak, og tak for oplæsningen af jeres vedtagelsestekst.
Jeg kunne ikke rigtig høre noget om, om der var nogen klare målsætninger, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvilke målsætninger Socialistisk Folkeparti har i forhold til at tilbyde medicinfrie afdelinger eller andet.
Hvilke målsætninger kommer I med, når vi skal lave en 10-årsplan?
Trine Torp (SF), 2021-12-03:
Lige i forhold til målsætninger om medicinfrie afdelinger vil jeg sige, at vi jo før har fremsat et beslutningsforslag, hvor vi gerne ville have, at der var medicinfrie tilbud i alle regioner.
Det kunne være et bud på det.
Jeg kunne egentlig også godt tænke mig, at vi havde en målsætning, der handler om, at der faktisk skal være flere valgmuligheder i forhold til behandling for borgere, sådan at man ikke bliver mødt med: Du kan få den her behandling, og hvis du ikke vil have den, kan vi ikke hjælpe dig.
Liselott Blixt (DF), 2021-12-03:
Mange tak.
Det var i hvert fald klarere ord end i selve forslaget til vedtagelse.
Så vil jeg vende tilbage til det, jeg spurgte ministeren om.
Ministeren siger, at i og med at vi nu giver penge til et projekt, der ligger i Region Hovedstaden, så gælder det alle.
Ja, det er i forhold til videncentret.
For skal man ind og have noget af det, skal man jo betale penge, hvorimod de ting, man har aftalt i reserven, ligger i Region Hovedstaden.
Så der er stadig væk patienter herindefra, der får glæde af det, mens man fra andre regioner skal købe viden.
Er det ikke korrekt?