runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-13:
Det betyder også, at en gang imellem bliver vi stemt ned, og der vil vi så implementere de direktiver på en måde, hvor det ikke bliver overimplementeret i dansk lovgivning, og det er vi faktisk i gang med nu, og vi håber inden for forholdsvis kort tid at kunne lave en aftale med Folketingets partier om, hvordan vi så skal implementere det her konkrete direktiv.
Det kan godt være, at der er nogle andre steder på erhvervsordningerne, som vi kalder dem, hvor man kan rekruttere arbejdskraft uden for Europa til Danmark, hvor der kan være mulighed for at afbureaukratisere lidt, og hvis der er de muligheder, synes jeg, vi skal forfølge dem, fordi udenlandsk arbejdskraft, der kommer ind på de her ordninger, entydigt er til gavn for Danmark.
Nu kan jeg også lige tage min integrationsministerhat på og sige, at der faktisk ikke rigtig er integrationsudfordringer med de mennesker.
Mange køber huse i egne af landet, hvor vi har brug for folk køber huse, og det er en økonomisk saltvandsindsprøjtning til dansk økonomi.
Så det er vi store tilhængere af.
Anni Matthiesen (V), 2021-10-13:
Jeg tror, vi alle sammen har oplevet den mangel, der er på arbejdskraft lige nu, også efter genåbningen af Danmark.
Jeg kan sige, at jeg netop har siddet med en flok, som repræsenterer hele hotel- og restaurationsbranchen, og som simpelt hen skriger på at få arbejdskraft.
Det er sådan, at de giver eksempler på, at ejerne selv er nødt til at passe alle vagterne, fordi de simpelt hen ikke kan få personale, og det er sådan, at de også er nødt til at lukke nogle af værelserne.
Jeg tror, at man er nødt til at gøre mere.
Jeg har også godt set, hvad det er, regeringen er kommet med, men problemet er lidt, at jeg ikke tror, det løser det.
I den forbindelse kunne jeg så godt tænke mig at høre ministeren, om han er enig i, at vi bør nedsætte beløbsgrænsen, også for at få flere udenlandske medarbejdere og dermed flere hænder til de pressede virksomheder.
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-13:
Tusind tak for spørgsmålet.
Det er et meget relevant spørgsmål, synes jeg, for det er en udfordring, som vi har fokus på at løse, og derfor har vi netop også indgået en trepartsaftale med arbejdsmarkedets parter og Kommunernes Landsforening.
Det er en aftale, der indeholder 17 konkrete initiativer, som på den korte bane skal bidrage til, at virksomhederne kan få nogle af de folk, de har brug for.
Med aftalen bliver der afsat 30 mio. kr. til, at jobcentre og a-kasser bliver endnu bedre til at formidle jobs og skabe et godt match mellem ledige og virksomheder.
Regeringens tilgang er, at vi skal udnytte de gode tider til at gøre dem endnu bedre, til at få endnu flere med, og det er ikke nok med arbejdskraft fra udlandet.
Der er tusindvis af ledige.
Der er seniorer, der er dimittender, der er unge uden uddannelse, og det er både virksomhedernes, myndighedernes og de lediges ansvar, at vi får udnyttet opsvinget og får dem i gang.
Trepartsaftalen er første skridt, men den løser naturligvis ikke alle udfordringer.
Regeringen har med det reformudspil, der hedder »Danmark kan mere I«, givet sit bud på en række udfordringer, som på længere sigt giver nogle af svarene på de mere strukturelle problemer, vi står med i Danmark.
Anni Matthiesen (V), 2021-10-13:
Tak for det.
Tak, og tak for svaret.
Jeg kan oplyse, at jeg faktisk har fået flere af de her henvendelser i min indbakke, altså hvor man måske ikke kan dokumentere det, men hvor man alligevel har en fornemmelse af, at når man har passeret de 55 år, så er der en større risiko for, at man rent ud sagt bliver frasorteret.
Og jeg synes egentlig, at det på en eller anden måde er helt grotesk, i hvert fald når vi også igennem mange år har talt om det grå guld osv., for vi ved jo netop, at mange af de her medarbejdere er nogle af dem, der ligger inde med store erfaringer.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren har nogle planer om måske også at lave en form for positiv italesættelse, igen, i forhold til de kompetencer, som rigtig mange af de her modne medarbejdere har.
Altså, er det, der skal til, at lave en runde for at sikre, at vi får talt det her op, nemlig at dem, der er over 55 eller 60 år, faktisk fortsat kan være en kæmpe gevinst på arbejdsmarkedet?
Christian Juhl (EL), 2021-10-14:
Men Margot Wallström nøjes ikke med at snakke om, at der skal kvinder ind.
Det var såmænd mere det, jeg lagde op til.
Derfor er vi nødt til at have andre ind og også have en ny tankegang ind, også i det danske Forsvarsministerium.
Martin Lidegaard (RV), 2021-10-14:
Jeg kan lægge mig i slipstrømmen af disse mange gode kommentarer, i forhold til det gode perspektiv, der er i det nye samarbejde, eller nye samarbejde: Jeg har stået her mange gange med hr. Bertel Haarder og diskuteret det her spørgsmål, kan jeg pludselig huske, da jeg var udenrigsminister, og senere har vi begge to tørstet efter, at vi blev bedre i Norden til det her.
Jeg vil egentlig kun lægge en ekstra dimension til, som jeg synes er helt oplagt lige i disse år, og det er, at når nu Arktis er begyndt at fylde så meget mere, udestår der jo en stor diskussion om, hvilken rolle de nordiske lande kan og skal påtage sig i den sammenhæng.
Og der kan jeg ikke lade være med at tænke på, at der jo i øjeblikket er en diskussion – både over og under radaren, om jeg så må sige – som handler om, hvor meget det at lave øget overvågning og have større kapacitet i Arktis er en NATO-opgave, eller om det er en opgave for medlemslande i NATO.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg er stor tilhænger af, at det er medlemslandene i NATO, der påtager sig den her opgave, simpelt hen af den grund, at vi har haft en god forståelse med amerikanerne om, at det er den måde, man både får sendt et robust signal til Rusland om, at vi holder øje med, hvad de laver, uden at eskalere situationen unødigt og uden at gå på kompromis med vores ønske om lavspænding.
Og lige dér er et godt samarbejde med især Norge jo helt afgørende, men sådan set også Sverige og Finland, og selvfølgelig også Færøerne og Grønland, hvor vi jo nu er i en ret historisk fase med større involvering af de lande i vores overvejelser på det sikkerhedspolitiske område.
Og jeg kunne sådan set også godt tage Island med i samme ombæring.
Det synes jeg bare er et kæmpe potentiale og egentlig også en nødvendighed, altså at vi styrker den nordiske sikkerhedspolitiske dialog på det område i fremtiden, simpelt hen for at det går vores vej, hvad jeg ved der er bred enighed om i Folketinget.
Trine Bramsen (S), 2021-10-14:
Jeg prøver at bidrage med lidt kvindelighed til tænkningen i det danske Forsvarsministerium, men jeg synes, det lyder som noget, vi skal dykke mere ned i, og det vil jeg gerne gøre.
Men det er klart, at der er nogle strukturer, som er vigtige at holde fast i, og når det handler om NATO, tror jeg på, at NATO er garanten for Danmarks sikkerhed.
Jeg tror på, at NATO kan noget helt særligt, og derfor synes jeg faktisk også, at det er rigtig fornuftigt at tænke kvinder, fred og stabilitet ind i de eksisterende gamle strukturer.
Christian Juhl (EL), 2021-10-14:
Tak for det.
Jeg vil høre ministeren, om hun er bekendt med, at der de sidste år har udviklet sig et begreb, der hedder feministisk udenrigspolitik.
Jeg har siddet i timevis i Nordisk Råd og lyttet til en tidligere kollega til vores forsvarsminister, nemlig Margot Wallström, og jeg har været beriget af mange af hendes måder at beskrive, hvordan man kunne arbejde, og det er netop en af grundene til, at jeg med større og større kraft taler for, at vi skal have en ikkemilitær konfliktløsningsenhed og en større kapacitet på det område, som gerne skulle fylde lige så meget som militæret, når vi engang kommer længere frem.
Det bliver ikke i min tid med det her tempo, vi har på, men jeg vil gerne spørge, om ministeren kender de begreber, og om hun kan lade sig inspirere af det, for så ville hun måske også kunne være en af de aktive drivkræfter i den udvikling.
Bertel Haarder (V), 2021-10-14:
Så jeg synes, der er al mulig grund til, at ministeren arbejder videre med sin svenske kollega, Anna Hallberg, med henblik på at få en Øresundstraktat, der sikrer adgang for bornholmere og sikrer adgang for svenskere til Kastrup, og som samtidig indeholder varslingsregler og forhandlingstilsagn, hvis vi kommer i samme situation igen.
Så ville jeg bare, når det drejer sig om den fine dialog, som ministeren har haft med sin svenske kollega, ønske, at vi kunne få en tilsvarende dialog mellem de to sundhedsministre.
For det er jo rigtigt, hvad der blev sagt om problemet med sundhedsmedhjælpere og -assistenter, men kunne de to ministre dog ikke sætte sig sammen, tale sammen og finde en løsning, og hvis det er noget med nogle kvalifikationer, få det løst?
Det var blot det, jeg ville bede ministeren sige til sin kollega.
Christian Juhl (EL), 2021-10-14:
Jeg var lige i tvivl om, om det overhovedet var under grænsehindringer, man kunne tillade sig at tage det her emne op, men nu prøver jeg alligevel.
For under coronaen var der også nogle grænser i vores hoveder.
Jeg kan huske, at jeg meget tidligt foreslog, at vi nu skulle have gang i det nordiske samarbejde om udviklingen af den her vaccine, og at der så var rigtig mange ministre, der sagde, at nej, nej, det er da fuldstændig vildt, vi kan slet ikke klare det i Danmark, og Norden er også alt, alt for lille til det, og at der skal store multinationale selskaber til at ordne det.
Jeg tror virkelig, vi blokerede dengang og sagde, at vi er nogle små enheder, at vi må klare os selv, og at vi er helt afhængige af de store selskaber.
For nu har vi jo snakket om det med de fysiske grænsehindringer, men jeg tror også, der er nogle blokeringer, i forhold til hvad vi tror på.
Vi har ikke selvtillid nok i Norden til at turde springe ud i nogle store opgaver, som vi kan løse, når vi, som Bertel Haarder siger, får snakket sammen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-10-14:
Jeg er faktisk rigtig glad for, at hr. Christian Juhl rejser det her perspektiv i tingene, altså om vi er store nok, og om vi er risikovillige nok, eller om vi har blokeringer i forhold til det.
Jeg vil sige – og det gør jeg også med det udgangspunkt, at jeg har arbejdet med sundhed hele mit liv indtil for et eller to år siden – at det, som vi har været igennem i forhold til pandemien, og at vi fik vaccinerne, er verdenshistorie.
At verden stod sammen, var årsagen til, at vi fandt vacciner så hurtigt; ingen havde troet, det nogen sinde ville kunne ske.
Men jeg må sige til hr. Christian Juhl, at jeg synes, vi skal have et meget højt ambitionsniveau i Norden, og det tror jeg også vi har.
I hvert fald ved jeg, at der er en meget, meget høj grad af integration mellem forskningsmiljøerne i Norden, og det skal vi have.
Og et andet emne, vi kunne have taget op i dag i forhold til det nordiske samarbejde som ved den forrige redegørelse, var antibiotikaresistensområdet, og lad det så være mit ønske, at det bliver her, vi knækker en kode, som for verdenssundheden vil være fuldstændig afgørende.
Lise Bech (DF), 2021-10-14:
Tak for det, og tak til forsvarsministeren for den fremsendte redegørelse.
I Dansk Folkeparti er vi, hvad vi også sagde her fra talerstolen for 1 år siden, da vi drøftede sidste års redegørelse, meget glade for at se de styrkede militære bånd mellem vores nordiske lande.
I en mildest talt uafklaret situation i Arktis og en stigende bekymring for forholdene i Østersøen er der behov for, at vi i de nordiske lande rykker sammen i bussen og styrker samarbejdet.
I forhold til årets aktiviteter, som er beskrevet i redegørelsen, er vi meget positive over for den hensigtserklæring om et styrket operativt samarbejde mellem Danmark, Norge og Sverige i Østersøen, Skagerrak og Kattegat, som er blevet indgået her i 2021.
Ligeledes er det positivt at se, at NORDEFCO og den indbyggede krisekonsultationsmekanisme bliver anvendt som et aktivt forum og redskab mellem vores nordiske lande.
Det finske formandskabs fokus på styrkelse af dialogen om aktiviteter og erfaringer i Arktis samt undersøgelsen af mulighederne for et egentligt operativt samarbejde i Arktis bakker vi helhjertet op i Dansk Folkeparti.
Det samtidige fokus på de nordisk-transatlantiske og nordisk-baltiske relationer, som også er så fint beskrevet i redegørelsen, understreger Danmarks helt nødvendige forankring i NATO og det transatlantiske bånd til vores amerikanske allierede, som er og som fortsat bør blive ved med at være hovedhjørnestenen i dansk forsvars- og sikkerhedspolitik.
NATO er alt det, som EU ikke er og aldrig kan blive på forsvarsområdet.
Men inden for rammerne af vores NATO-forpligtelser er vi mere end klar til at se på, hvordan vi yderligere kan styrke det nordiske forsvars- og beredskabssamarbejde.
Et oplagt sted at starte er naturligvis at gribe i egen barm og starte med den helt nødvendige stigning i forsvarsbudgettet til det niveau, som en tidligere socialdemokratisk statsminister lovede NATO i Wales i 2014.
Hvornår ser vi en plan fra den socialdemokratiske regering om, hvordan vi indfrier det løfte?
Et større dansk forsvarsbudget, som dansk forsvar kunne bruge som et afsæt til et endnu stærkere nordisk samarbejde på forsvars- og beredskabsområdet, er vi hundrede procent klar til i Dansk Folkeparti.
Og jeg vil endnu en gang takke forsvarsministeren for en udmærket redegørelse.
Tak for ordet.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-10-14:
Tak, og tak til ministeren for redegørelsen, og ikke mindst tak til mine kolleger og for nogle indtil videre rigtig gode og spændende ordførertaler om redegørelsen.
Jeg vil ikke gå ind og kommentere på det hele, men vil gå ned i særlig to ting: En ting, som jeg desværre synes er fuldstændig fraværende i det nordiske sikkerhedspolitiske samarbejde, og så en ting, jeg synes kunne blive styrket gevaldigt.
Hvis man starter med det, som jeg ser som fraværende, så var det noget af det, jeg også fokuserede på sidste år, og det var omkring hele spørgsmålet om konfliktløsning, hvor jeg synes, at det desværre er fraværende.
Når vi snakker sikkerhedspolitik, er der ikke nogen bedre sikkerhed, end når man afværger konflikter, og det synes jeg er noget, som vi faktisk burde tage op, også fordi der er en stærk tradition i Norden for det, der er masser af viden om det, og jeg er sikker på, at min gode kollega hr. Christian Juhl, når han kommer på, også vil fremhæve nogle af de gode ting, der er, for det plejer han at gøre så ganske udmærket.
Det er noget, jeg meget håber på man vil arbejde på at styrke og så samtænke det med den tidligere ministers arbejde omkring udviklingspolitik, altså at vi ser på, hvordan vi i Norden bliver langt, langt bedre til at samarbejde omkring hele den udviklingspolitiske indsats i den humanitære krisesituation.
For vi kan noget der, vi kan noget sammen, og det er i min optik den bedste måde at bedrive sikkerhedspolitik på: at sørge for at undgå konflikter og gå ind og se på det langsigtede.
Så det skal være min respons på ministerens redegørelse.
Rune Lund (EL), 2021-10-14:
Enhedslisten kan støtte de forslag til ændringer af dobbeltbeskatningsoverenskomsten mellem Danmark og Tyskland, som der bliver foreslået her, og Enhedslisten kan derfor støtte lovforslaget.
Karsten Filsø (SF), 2021-10-14:
Tak for det.
Ændringen af DBO'en, som jeg kan forstå man kalder den, og jeg køber den straks, mellem Danmark og Tyskland er endnu et eksempel på opdatering af lovgivning for beskatning på tværs af grænser.
Som jeg også nævnte under sidste punkt, ser jeg og SF, at de fleste af ændringerne er forholdsvis tekniske og også relativt ukontroversielle.
Vi noterer os på den lidt mere indholdsmæssige del, at ændringen i beskatning af su og andre uddannelsesydelser, hvor beskatning fremover skal ske fra samme land, som ydelsen udbetales fra, virker både ret og rimelig.
Vi ser i udgangspunktet ingen problemer i en sådan ændring, og derfor stemmer SF gerne for forslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-14:
Jeg beklager, jeg kommer for sent, men jeg er slet ikke kommet mig over Enhedslistens positive tilgang til skattelettelser, så jeg er stadig væk ikke kommet mig helt.
Men vi kan også støtte det her lovforslag.
Tak for det.
Morten Bødskov (S), 2021-10-14:
Tak for det, formand, og endnu en gang tak for opbakningen til DBO nr. 2, om man vil, og den her gang er det Tyskland.
Den ændringsprotokol af DBO'en med Tyskland indebærer for det første, som det også har været fremme, at DBO'en som sagt opdateres på en række områder, så den svarer til de nutidige internationale standarder.
Det gælder særlig i forhold til de fire minimumsstandarder, der er resultatet af det såkaldte BEPS-projekt i OECD, og som vi jo faktisk er forpligtet til at indføre i alle vores DBO'er.
Hvad handler de om?
Ja, minimumsstandarderne omfatter bl.a. en generel misbrugsbestemmelse, og det er den, vi kalder PPT-bestemmelsen, hvor PPT er forkortelsen for principal purpose test, og den her bestemmelse sikrer, at en skatteyder ikke kan påberåbe sig overenskomstens skattefordele, hvis hovedformålet med transaktionen eller lignende har været netop at opnå en fordel.
Og det er faktisk, selv om det måske lyder lidt teknisk, et stærkt og også et vigtigt værn i vores fælles kamp mod skatteundgåelse og skatteunddragelse.
I det hele taget, som man også kunne høre før, da vi behandlede DBO'en med Ukraine, spiller OECD-standarderne en helt central rolle her.
Den her protokol indebærer så for det andet en række øvrige ændringer, som har til formål at bringe overenskomsten i overensstemmelse med den seneste udgave af OECD's modeloverenskomst for DBO'erne, og det gælder bl.a. opdaterede bestemmelser om udveksling af oplysninger og inddrivelse af skattekrav.
Det betyder også, at vi får endnu et værktøj i kampen mod skatteundgåelse og skatteunddragelse.
Protokollen indebærer så for det tredje en ændring af bestemmelsen om beskatning af uddannelsesstøtte, som flere af ordførerne også allerede har været inde på, og det betyder, at hvis en person har bopæl i Tyskland, men studerer i og modtager su i Danmark, vil Tyskland som bopælsstat have beskatningsretten til su'en.
Den tyske uddannelsesstøtte udbetales som et nettobeløb, og derfor er det ikke skattepligtigt for modtagerne.
Den her uhensigtsmæssighed ændres så med protokollen, og med ændringerne opnås overordnet den fornuftige situation, at dansk su, der som sagt er fastsat som et bruttobeløb ud fra en forudsætning om beskatning, vil blive beskattet, uanset om den studerende er bosat i Danmark eller i Tyskland.
Omvendt vil tysk uddannelsesstøtte, der er fastsat ud fra en forudsætning om skattefrihed, som sagt så blive beskattet i Danmark eller i Tyskland.
Det var lidt om indholdet.
Tusind tak for opbakningen, også til den her DBO.
Der har selvfølgelig været længerevarende forhandlinger her, og vi vil gøre vores for at besvare de spørgsmål, der måtte komme, hurtigst muligt i Folketingets Skatteudvalg.
Tak for ordet.
Troels Ravn (S), 2021-10-14:
Tak for ordet.
Nu skal det så handle om en række tilpasninger af reglerne på motorområdet.
Det er tilpasninger, der bl.a. drejer sig om at fremme den grønne omstilling af vejtransporten og styrke regelefterlevelsen på motorområdet.
Lad os starte med det grønne.
I december sidste år blev et bredt politisk flertal i Folketinget enige om en aftale om grøn omstilling af vejtransporten.
Og for at skabe sammenhæng med det foreslås det, at hovedaktionærer og selvstændige erhvervsdrivende, der anvender virksomhedsordningen, ikke skal beskattes af værdien af ladestandere, der stilles til rådighed af virksomheden eller selskabet i forbindelse med fri bil.
Samtidig skal det tydeliggøres, at ladestandere ikke skal indgå i beregning af den afgiftspligtige værdi.
På den måde gør vi det nemmere at køre grønt.
Lad os så gå videre til endnu et element i forslaget.
Det handler om at udmønte dele af aftalen om politiets og anklagemyndighedens økonomi, som vi også blev enige om i december sidste år.
Det foreslås at fremrykke genberegningsfristen for leasingkøretøjer, således at det skal ske senest 3 måneder fra første indregistrering af køretøjet i stedet for den gældende frist på 4 måneder.
På den måde mindsker vi den afgiftsmæssige fordel, som nogle virksomheder opnår, hvis de gør brug af f.eks. flåderabatter ved køb af en større mængde køretøjer.
Desuden foreslås det at skærpe hæftelsesbestemmelsen for selvanmeldere og forhandlere.
Skærpelsen har til formål at imødegå den situation, hvor selvanmeldere anvender andre selvanmeldere til at værdifastsætte køretøjer, og at køretøjer værdifastsættes for lavt.
Med ændringen kan Motorstyrelsen nemlig gå tilbage til forhandleren og opkræve afgiften.
Det tredje element i forslaget handler om at indføre en særlig procedure for partshøring ved værdifastsættelse af nye og brugte køretøjer.
Her foreslås det at indføre en særlig procedure for partshøring ved fastsættelse af den afgiftspligtige værdi af køretøjer, der træder i
stedet for forvaltningslovens regler.
Det vil medvirke til at understøtte gennemsigtighed og dialog, samtidig med at borgeres og virksomheders ønske om at tage deres køretøj i brug hurtigst muligt tilgodeses.
Til sidst foreslås en række tekniske justeringer.
Ændringerne har til formål at lette administrationen af motorområdet.
Det foreslås bl.a. gennem en justering af overgangsordningen til de nye bilafgifter, så de, der har haft en berettiget forventning om at kunne blive afgiftsberigtiget i forhold til de tidligere regler, også kan blive det.
På den måde sikrer vi en lettere hverdag for borgere og virksomheder, og vi genskaber tilliden til skatteforvaltningen.
Alt i alt er det her forslag med til at justere flere vigtige elementer såsom fremme af grøn omstilling, retssikkerhed og kontrol på motorområdet.
Det vil vi i Socialdemokratiet gerne bakke op om, og vi støtter derfor forslaget.
Og det samme gør Radikale Venstre.
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-10-14:
Tak for det.
Som Socialdemokratiets ordfører lige var inde på, behandler vi jo en række tilpasninger af reglerne på motorområdet.
Især forslagets grønne elementer om fritagelse af beskatning af ladestandere peger i den rigtige retning for os i Venstre.
Vi skal sikre gode betingelser for og incitamenter til at medvirke i den grønne omstilling.
For en lønmodtager skal der som udgangspunkt ikke ske særskilt beskatning af værdien af en ladestander og installationen af en sådan på lønmodtagerens bopæl, når ladestanderen installeres af arbejdsgiveren, i forbindelse med at der stilles fri bil – når det vel at mærke er en elbil eller en pluginhybridbil – til privat rådighed.
På den baggrund lægger forslaget her op til, at der ikke skal ske særskilt beskatning af værdien af en ladestander og installationen af denne på den skattepligtiges bopæl, såfremt ladestanderen installeres i forbindelse med fri elbil eller pluginhybridbil, der stilles til rådighed af et selskab for en hovedaktionær.
En skattefritagelse, der vil kunne tilskynde til at vælge elbiler eller pluginhybridbiler som fri bil frem for en mere forurenende udgave, støtter vi op om i Venstre.
Forslaget indeholder også en stramning af reglerne for leasingkøretøjer, der skønnes at reducere fortjenesten hos leasingselskaber, udlejningsselskaber og forhandlere svarende til et umiddelbart provenu på 80 mio. kr.
Princippet om at fremrykke genberegningstidspunktet fra 4 måneder til 3 måneder støtter vi op om i Venstre, men det er vores ønske, at provenuet anvendes, så det samlet set ikke bliver dyrere at være dansker, og at det samlet set ikke bliver dyrere at drive virksomhed i Danmark.
Vi ser frem til debatten og den videre lovbehandling.
Tak for ordet.