runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Frandsen (M), 2023-05-11:
Generelt vil jeg jo ikke på forhånd skyde noget ned, som er gode og konstruktive forslag til, hvordan man kunne forbedre åbenheden.
Nu går vi ikke ind for det her forslag, men jeg vil også gerne minde om, at finansministeren i sin fremlæggelse jo egentlig italesatte, at vi skulle finde sammen om en fælles tekst, og der tænker jeg jo, at man i det arbejde godt kunne diskutere, om der er nogle elementer, nogle områder – det sagde jeg også i min ordførertale – hvor man kan se, at der kan forbedres i forhold til åbenhed, gennemsigtighed, nok ikke i forhold til fagligheden, men i hvert fald de to første ting, og så er vi selvfølgelig helt klart åbne over for det.
Benny Engelbrecht (S), 2023-05-11:
Det er jo sådan set værd at indikere, at når der ligger sådan et udmærket bilag, som kan skaffes ved, at Finansudvalget stiller et spørgsmål på almindelig del, så lad os da gøre det.
Jeg synes, det er ganske fint at have det som en fast praksis.
Det kan vi jo drøfte i udvalgsbehandlingen af det her forslag.
Det er jo som bekendt sådan, at vi bl.a. i Finansudvalget har et standardiseret spørgsmål, der bliver stillet efter hvert valg, hvor man spørger den til enhver tid siddende finansminister om, hvad for nogle forlig der gælder.
Og sådan en praksis kan vi også have, når det gælder det her.
Det er der ikke nogen grund til at lovgive om.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-11:
Tak for det.
Ordføreren bruger et udtryk i sin tale, nemlig kravet om at blive tilgodeset.
Jeg vil bare høre, om ordføreren virkelig mener, at man har krav på at blive tilgodeset for skatteydernes penge, hvis man fører politik for skatteydernes penge.
Altså, hvorfor er det, at mennesker, der ikke er enige med eksempelvis meget venstreorienterede ngo'er, skal være med til at finansiere en underafdeling af Enhedslisten, der mener, at vi skal tage imod flere indvandrere, føre en lempelig asylpolitik, give flere statsborgerskaber, eller hvad det nu måtte være?
Og kan ordføreren nævne nogle sådan mere national-borgerlige ngo'er, som også får støtte på finansloven?
Det var egentlig også i forhold til det, finansministeren sagde – ikke fordi du skal stå til ansvar for det.
Men det var det her med, at der allerede er åbenhed omkring støtte til ngo'er.
Jeg kan huske, og det er altså ikke mere end et par måneder siden, at jeg sad og prøvede at dykke ned i, hvor mange penge eksempelvis KVINFO fik af den danske stat, og det var dybt, dybt besværligt at gennemskue.
Og det kan godt være, at jeg ikke har haft adgang til et eller andet dokument, som finansministeren henviser til, men jeg har svært ved at tro det.
For det er noget, der ligger fordelt i alle mulige små puljer rundtomkring i statsbudgettet, og det, der gør det uigennemskueligt, og det er derfor, vi gerne vil have fuld og direkte adgang til de her ting.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-05-11:
Men mig bekendt er der jo intet, der forhindrer Dansk Folkepartis ordfører i at stille det spørgsmål til finansministeren og bede om en komplet oplysning om, hvor mange offentlige midler der er tilført den ene eller den anden organisation.
Så er spørgsmålet bare, om vi virkelig skal lovgive om, hvilke spørgsmål der egentlig skal belyses, i stedet for at vi passer vores parlamentariske arbejde og stiller de spørgsmål til de ministre om de emner, som vi mener er relevante.
Og jeg synes, det er helt relevant at få belyst, hvor meget de forskellige modtager, og det har man fuld mulighed for i dag som medlem af Folketinget.
Henrik Frandsen (M), 2023-05-11:
Tak for ordet, hr. formand,
og tak til Dansk Folkeparti for dette beslutningsforslag, som jo egentlig er todelt, ja, man kunne næsten sige tredelt, for der er også noget om et loft.
Dels handler det om et ønske om at demokratisere den statslige støtte til ngo'er, dels handler det om større gennemsigtighed i de finanslovsbevillinger, der gives til ngo'er.
Forslagsstillerne ønsker at sikre en demokratisk fordeling af skatteydernes penge.
Forslagsstillerne siger endvidere, at det er bekymrende, at nogle organisationer har tætte bånd til bestemte politikere, bl.a. fordi organisationerne ofte ledes af tidligere politikere.
For mig – det er jeg bare nødt til at sige – virker det selvmodsigende, at vi skulle tage politikken ud af organisationerne ved efter størrelse at lade partierne få en pose penge og dele ud af til organisationerne.
I min verden vil det virke lige modsat, altså give mere politisering af organisationerne.
Jeg er også nødt til at påpege det problematiske i, at det skal være de politiske partier, der skal veje og vurdere organisationerne og beslutte, hvem der skal have støtte, og hvem der ikke skal.
Jeg tvivler faktisk på, at alle partier har ressourcerne til sådan en opgave.
Jeg vil gerne være med til at diskutere, om der skal være mere gennemsigtighed i finanslovsbevillingerne til ngo'er, og om vi kan gøre mere i den henseende.
Men som jeg har sagt tidligere i dag og i en anden sammenhæng, skal der også være mening i det, vi laver.
Ligefrem at lovgive om det, når det er muligt at få den liste udarbejdet, bare ved at Finansudvalget beder om det, synes jeg måske også er at gå lige vidt nok.
Det er også sådan, at vi allerede i dag har en række parlamentariske redskaber, som vi kan benytte os af, og det er også dem, som Socialdemokratiets finansordfører har henvist til er blevet brugt i tidligere sammenhænge.
Så systemet virker langt hen ad vejen, og efter min overbevisning virker systemet faktisk, som det skal.
Vi skal ikke opfinde processer, blot fordi vi kan opfinde processer.
Moderaterne støtter derfor ikke beslutningsforslag nr. B 77.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-11:
Som nævnt er det her et forslag fra Dansk Folkeparti om en demokratisering af støtten til ngo'er og en større gennemsigtighed i finanslovsforhandlingerne.
Jeg forstår egentlig godt, hvorfor man har fremsat forslaget.
Jeg har selv været udviklingsbistandsordfører på et tidspunkt, og der kunne jeg jo også se, at man som parlamentariker havde meget lidt indflydelse på, hvad pengene gik til, og det var ret svært at gennemskue, hvor pengene blev brugt.
Så jeg anerkender sådan set det problem, man prøver på at løse, men jeg er ikke helt enig i løsningsmodellen.
I Danmarksdemokraterne ønsker vi også, at der kommer en større transparens, så man kan se, hvad pengene bliver brugt på, og at der er tydeligere dokumentation for, hvem der får dem, men sådan set også og næsten vigtigst af alt, at der bliver en større grad af effektmåling af, hvad man så har fået ud af pengene.
Altså, vi har jo haft udviklingsbistand nu i rigtig mange årtier, og det er nok ret begrænset, kan man se, hvad effekten har været af det.
Ligesom Moderaternes ordfører studsede jeg også lidt over en formulering, der er i beslutningsforslaget, hvor man siger: »I det hele taget er det ude af trit med tiden, at det offentlige skal finansiere alle disse organisationer.
Det skaber tilmed et afhængighedsproblem.«
Men som jeg læser forslaget, vil man stadig væk, hvis det fremover bliver mandattallet, der skal afgøre støtten, være afhængig af den offentlige støtte.
Så er man bare afhængig af politikernes støtte, og så bliver det vel endnu mere politiserede ngo'er, og det er jo det, man nævner man gerne vil kæmpe imod – og jeg er sådan set enig i, at det er et problem.
Men det er vel først, når det er politiske partier, der gør det, man bliver politiseret.
Det tror jeg heller ikke nødvendigvis er det, Dansk Folkeparti ønsker.
Vi synes sådan set, at det er fornuftigt, at man gør det i politiske aftaler, altså i finansloven eller i underaftaler om udviklingsbistanden.
Det synes vi da er en god måde, hvor man kan sætte nogle rammer for det og derved også sikre, at man får en større involvering som politiker.
Altså, det peger jo egentlig på os selv: Vi skal være bedre til at sætte nogle krav ind i aftalerne om, at vi gerne vil have mere transparens i, hvad der bliver brugt penge på, at vi gerne vil have en tydeligere dokumentation, at der skal være en større grad af effektmåling på det, og at vi gerne vil involveres, når pengene så skal bruges.
Jeg tror, vi som politikere bredt set i Folketinget har været for dårlige til at få lavet den prioritering.
Det er jo netop i en finanslov som den her for nylig, som Dansk Folkeparti selv er med i, og som skal udmøntes på mandag, at man skal sætte de her krav ind om, hvordan pengene skal bruges, så man får indflydelse på, hvem der får pengene.
Det må være måden, vi gør det på, altså at vi politikere stiller krav, hvis vi er med en aftale, om, hvordan pengene skal bruges efterfølgende.
Så jeg er enig i problemstillingen, og at man skal have større transparens, gennemsigtighed, dokumentation og effektmåling, men at det skal være mandattallet, der fremover skal fordele midlerne, synes vi ikke er måden at gøre det på.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-11:
Det er fuldstændig rigtigt, hvad ordføreren siger, altså at vi i Dansk Folkeparti helst så, at mange af de organisationer slet ikke fik nogen støtte.
Nu er udfordringen bare, at der er bred opbakning i Folketinget til, at de her organisationer på trods af deres meget tydelige politiske virke – meget ofte langt til venstre for den politiske midte – skal have støtte.
Der er det jo sådan set bare, at vi med det her beslutningsforslag ønsker at gøre det åbenlyst og tydeligt for borgerne derude, hvad det er for nogle organisationer, der får støtte, og på hvilken baggrund, og så stille de politikere, som bakker op om bestemte bevillinger på den ene eller den anden baggrund, til ansvar.
Det havde jeg da håbet på at Danmarksdemokraterne ville bakke op om, sådan at danskerne, hvad skal man sige, meget konkret kunne have hånd i hanke med, om de som venstreorienterede eller højreorienterede er med til at finansiere såkaldt ikkestatslige organisationer, som agerer politisk.
Tak for det.
Ordføreren nævner i sin tale, at der allerede er en vis åbenhed om det her.
Men så forstår jeg ikke, hvorfor man synes, det er et problem, at vi foreslår at tilføje et bilag til finansloven over, hvilke politiske organisationer der specifikt får støtte på finansloven.
For så vil det være meget let tilgængeligt for alle borgere at se, om de eksempelvis som mennesker, der stemmer på Dansk Folkeparti, Liberal Alliance eller noget andet, er med til at finansiere en underafdeling af Enhedslisten.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-05-11:
Jeg synes jo, det er væsentligt, at vi vedstår os vores politiske ansvar.
Og hvis der er puljer, som kan søges, og som ordføreren mener er forkerte, så drejer det sig jo om, at man må ændre kriterierne.
Men hvis en organisation lever op til de krav, som er politisk bestemt, skal det jo ikke være en politisk afvejning af, om det er en organisation, som man i øvrigt synes godt om eller ikke bryder sig om.
Så må man jo tage det politiske ansvar, det er, på sig, og hvis man mener, at der skal lægges andre kriterier til grund, så må man ændre dem.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-11:
Tak for det.
En af udfordringerne i forhold til det her er jo også, at nogle af de organisationer, som får støtte som ngo'er, ikke får det direkte på finansloven, men får det via puljer og puljemidler.
Jeg tror, at KVINFO er et af eksemplerne på en organisation, som får støtte ad den vej.
Så det er jo ikke kun finansloven, vi taler om her.
Benny Engelbrecht (S), 2023-05-11:
Når det kommer til spørgsmålet om at have en åbenhed om, hvem der modtager bevillinger, og hvad de bevillinger bruges til, så synes jeg, det er et utrolig fornuftigt forslag at have den åbenhed, altså i virkeligheden at have den her oversigt, som Dansk Folkeparti via spørgsmål på almindelig del tidligere har været med til at bidrage til.
Det giver en god indsigt, og det er meget lettere at slå op dér frem for at skulle botanisere ned i de enkelte delparagraffer på finansloven for at finde frem til de her tal.
Der er bare ikke nogen grund til at lovgive om det.
Med hensyn til spørgsmålet om, om der så er nogle bestemte organisationer, der skal have penge eller ej, så er det jo op til de bevilgende instanser og de partier, som er med til at beslutte noget sådant, altså om man vil give bevillingerne eller ej.
Man skal så også huske, at hvis man f.eks. får midler inden for Danidas område, er der også meget strenge krav til, at man kun bruger en meget begrænset del af de midler til administration.
Nicolai Wammen (S), 2023-05-11:
Det er jo rigtigt, at vi har forskellige muligheder for, at ngo'er kan opnå økonomisk støtte.
Det er puljer under forskellige ministerier.
Det er jo der, man så skal komme med sine forslag, og så må det jo indgå i en helhed.
Sådan som jeg i hvert fald forstår Dansk Folkepartis forslag her, skal det være sådan, at selv om man ikke er en del af en finanslovsaftale, og selv om man ikke tager ansvar for den samlede økonomi og for landets husholdningsregnskab, skal man alligevel have lov at bruge nogle af pengene.
Det synes jeg måske ikke er en særlig sund måde at lave finanslove på.
Jeg mener bestemt, at der er stor åbenhed om de beslutninger, der bliver truffet.
Altså, jeg kan eksempelvis nævne, at da vi netop indgik finanslovsaftalen, var der jo en liste over initiativer, som er en del af den, og hvor man som borger kan gå ind at se hvert enkelt punkt.
Derudover offentliggør ministerierne jo, hvad man bruger sine midler på, herunder også ngo'er.
Så jeg synes, at der er en meget høj grad af åbenhed, og sådan skal det også være.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-11:
Det, vi også beder om med det her beslutningsforslag, er jo sådan set bare en åbenhed om, hvordan midlerne bliver brugt, sådan at befolkningen derude har et overblik over, hvordan deres skattekroner bliver forvaltet.
Er der organisationer, som de måske slet ikke er enige med politisk?
Det kunne eksempelvis være Mellemfolkeligt Samvirke, der får, tror jeg, over 100 mio. kr., som de finansierer.
Det fortjener befolkningen da en indsigt i, altså om der sidder politikere og bruger deres penge på den ene eller den anden måde og på en måde, som ikke er i overensstemmelse med deres politiske holdninger.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-11:
Jeg beklager, at jeg trykkede mig ret sent ind, så det var ikke formandens fejl.
Jeg vil egentlig bare høre, om finansministeren ikke kan bekræfte, at Dansk Folkeparti, når man er med i en finanslovsaftale, jo så netop har sagt ja til bevillingerne til ngo'er og den fordeling, der er i det.
For jeg er jo enig med finansministeren i, at det vel netop er i forbindelse med en finanslovsaftale, at man som parti skal dykke ned i, hvad det er, rammen skal være, hvad kriterierne skal være, og om man ønsker mere transparens og åbenhed om, hvad pengene går til, og at man i sådan en aftale også skriver det ind, hvis man senere gerne vil involveres i det, når pengene skal udmøntes.
Så jeg vil bare høre, om finansministeren ikke kan bekræfte, at det har Dansk Folkeparti jo netop ikke gjort i forbindelse med den her aftale.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-11:
Mellemfolkeligt Samvirke, som i virkeligheden er et godt eksempel, modtager, tror jeg, omkring 150 mio. kr. om året af Danida, og de fører eksempelvis kampagne for, at det skal være lettere at kunne få dansk statsborgerskab i Danmark.
Altså, det er jo organisationer, som kører en klar politisk dagsorden for nogle skatteyderes penge, som måske ikke er enige i den dagsorden.
Det er derfor, vi synes, at det her er noget andet, og det er derfor, vi synes, at alle partier som folkets repræsentanter selvfølgelig fortjener at få indflydelse på, specifikt hvordan deres midler fordeles til organisationer, som bedriver politik for deres penge.
Det er i virkeligheden det, det handler om.
Nicolai Wammen (S), 2023-05-11:
Tak for det.
Dansk Folkeparti har fremsat et beslutningsforslag om det, man kalder demokratisering af støtten til ngo'er og større gennemsigtighed i finanslovsbevillinger.
Forslagsstillerne ønsker at pålægge regeringen, at ethvert parti i Folketinget kan få del i en andel af finanslovsbevillingen til ngo'er og indkalde til forhandlinger om et loft over bevillingerne, inden finanslovsforslaget for 2024 fremsættes.
Derudover ønskes et bilag til finansloven om ngo'er.
Jeg tror, at det her er lidt vigtigt at sige, at bevillinger til ngo'er fastsættes på finansloven, ligesom andre beslutninger bliver truffet på finansloven.
Det er noget, der bliver forhandlet med Folketingets partier, og de partier, der tager ansvar for at være en del af en finanslov, har også mulighed for at forholde sig til de bevillinger, der er, for så vidt angår ngo'er.
Forhandlingsparterne er i sagens natur velkommen til at komme med deres forslag i løbet af forhandlingerne og fremføre deres synspunkter dér.
I al stilfærdighed vil jeg sige, at regeringen her i slutningen af april jo har indgået en meget bred finanslovsaftale med bl.a. Dansk Folkeparti, og det er jeg glad for at vi kunne mødes om.
Der foregik det jo, som det altid gør i en finanslovsforhandling, sådan, at Dansk Folkeparti kom med de ønsker, der var vigtige for Dansk Folkeparti, og så forhandlede man bl.a. den del, og til sidst kunne vi blive enige, en række partier, om en samlet finanslov, hvor også Dansk Folkeparti fik indflydelse, fordi man tog ansvar for helheden, mens partier, der ikke er en del af finansloven, ikke kan få mulighed for at bruge af de midler, som andre partier er med til at skaffe.
Det var det.
Og bare for en god ordens skyld vil jeg sige, at vi fra regeringens side ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Jeg tror, jeg vil sige det på den måde, at man, når man er med i en finanslovsaftale, jo så er med i den samlede aftale.
Så vil der for partierne typisk være noget, man er særlig glad for, og måske også noget, man hellere havde undværet.
Men det er jo en del, hvor alle – om jeg så må sige – giver og tager, og en del af det, man får ud af at være med i en finanslov, er, at man kan målrette midler til ting, som man som parti synes er meget vigtige.
Det havde bl.a. Dansk Folkeparti lejlighed til.
Og det er jo præcis også derfor, jeg synes, det ville være en dårlig idé, hvis man gjorde det, der ligger i det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, nemlig at partier, som ikke tager ansvar for den samlede finanslov, alligevel skal være med til at bruge penge i den.
Karsten Hønge (SF), 2023-05-12:
Det er sådan det formelle om, hvorvidt der skal være folkeafstemning og i hvilken rækkefølge osv., men det er substansen i det, jeg er ude efter her.
I dag har vi oplevet en demonstration fra Folketingets talerstol, der, mere end jeg kunne give udtryk for, illustrerer vigtigheden af, at vi får udredt vores interne forhold.
Men jeg kunne måske lige nå at stille et spørgsmål, som jeg egentlig ville have stillet til fru Aki-Matilda Høegh-Dam.
Jeg synes nemlig, det er træls, at man så tit bruger både grundlov og bloktilskud som sådan nogle køller for at slå en debat om eventuel selvstændighed ned, men når vi nu kan se i dagens politik, at fru Aki-Matilda Høegh-Dam synes, at det slet ikke er nogen bekymring, at man står over for at miste det, der i Danmark ville svare til 500 mia. kr. hvert år i finansloven, er det så en bekymring, man har i Inuit Ataqatigiit?
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-12:
Jeg synes sådan set ikke, at der er noget odiøst i, at grønlændere bliver kaldt inuitter.
Det er også en korrekt betegnelse, som man bruger i f.eks. FN-regi, og som vi jo også bruger om os selv.
Så det ser jeg ikke noget odiøst i.
Der er behov for en diskussion generelt og ikke kun om folk, der kommer fra Danmark og bor i Grønland nu.
Vi ser desværre, at der er færre og færre med dansk baggrund, der rent faktisk bor i Grønland.
Grunden til, at jeg siger »desværre«, er, at jeg oplever, at 4 pct. af Grønlands befolkning kommer fra Asien; de kommer fra Thailand, Filippinerne eller alle mulige andre steder fra og har ikke nødvendigvis en faglært baggrund med sig.
Rigtig mange med dansk baggrund – det kunne f.eks. være en dansk læge – har været med til at sikre, at der ligesom var et bidrag til at sikre et sundhedsvæsen i det grønlandske samfund.
Det kommer vi til at mangle, og det bekymrer mig.
Vi vil rigtig gerne uddanne vores egne først og fremmest, og det gør vi jo også.
Heldigvis ser vi også, at der er flere og flere, der bliver uddannet.
Men jeg er bekymret for, at vi generelt bliver færre og færre i Grønland.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-05-12:
Så lad os definere, hvad en inuit er.
Skal man være 100 pct. inuit for at være inuit?
70 pct.?
50 pct.?
20 pct.?
Er man inuit, hvis man f.eks. ser dansk ud som fru Aki-Matilda Høegh-Dam, eller er man ikke?
Jeg interesserer mig lidt for forfatningsudkastet og især præamblen, der omtaler det grønlandske folk som inuitter.
Hvad så med de grønlændere, der ikke er inuitter, f.eks. danske grønlændere?
Hører de ikke til det grønlandske folk?
Og hvad skal der ske med dem?
Skal de smides ud?
Skal de have stemmeret?
Skal de ikke have statsborgerskab?
Hvad er ordførerens holdning til præamblen?
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-12:
Mange tak.
Jeg vil ikke kommentere på, hvad andres politik er.
Ligesom i dansk politik har vi også mange forskellige politiske holdninger hjemme i Grønland.
Det, jeg kan sige, er, at jeg har en bekymring for det grundlæggende velfærdsniveau.
Det er jo svært at gøre på få sekunder, men når vi f.eks. ser, at sundhedsvæsenet er udfordret, når vi ser, at socialområdet stadig væk er noget, vi samarbejder om, og vi ved, at der er en folkeskole, som er nødlidende, så synes jeg altså, at vi har en opgave, primært hjemme i Grønland, og den har man jo ekstraordinært på en række områder, også fra Danmarks side, valgt at engagere sig i.
Det er sådan set essensen af det, jeg ser vi kan gøre noget ved.
Tak for samarbejdet med SF, også.
Og ja, vi kommer til at lancere et forsvarsudspil, hvor der kommer til at være seks punkter fra IA, for ligesom konstruktivt at byde ind i hele den her forsvarsdebat og forliget.
Jeg tænker egentlig, at det er meget fint, at vi har den her bramfri dialog, og man må jo som parlamentariker have den holdning, man har.
Det står også meget, hvad skal man sige, direkte i grundloven, hvad det er for nogle rettigheder, vi har i forhold til at kunne tage forskellige debatter op.
Lige præcis i den her sag omkring forfatningskommissionen synes jeg, det er vigtigt, at den debat må tages derhjemme, for der er så mange nuancer.
Og det er jo nogle konsekvenser, nogle forhold, som grønlændere må leve under, og derfor må vi selv tage stilling til, hvad det er, vi ønsker derhjemme, først og fremmest.
Og derefter kan vi i Folketinget tage den debat, når Inatsisartut har haft den.
Det er grundlæggende sådan, vi ser det, men egentlig er vi ret åbne over for en åben dialog om diverse ting og sager.
Karsten Hønge (SF), 2023-05-12:
Tak for samarbejdet til Inuit Ataqatigiit i almindelighed og i særlig grad personligt til fru Aaja Chemnitz.
Jeg tænker, at den måde, som Inuit Ataqatigiit griber arbejdet an på, nemlig ved at være konstruktive og også funde de seks forslag til forsvarsforligsforhandlingerne og i det daglige i øvrigt ved at komme med de der konkrete politiske indspark, i den grad er konstruktiv, og det beriger os.
Tidligere i dag har flere stillet sådan meget kritiske spørgsmål til mit og SF's ønske om sådan at få en afklaring af vores interne forhold.
Jeg kunne ikke have forestillet mig en mere tydelig demonstration af, hvor vigtigt det er at få afklaret vores interne forhold, altså det, vi har oplevet i dag, fra de tidligere ordførere, men vel sådan set også i den her diskussion om en arktisk ambassadør.
Altså, alle spørgsmål til mig falder jo langt under den tydelighed, hvorimod det bliver vist her i Folketingssalen, at vi har brug for at få afklaret vores interne relationer på en ny og konstruktiv måde.
Hvad tænker fru Aaja Chemnitz om det?