Dan Jørgensen (S), 2022-05-05:
Tak for det, formand.
Danmark har formentlig verdens mest ambitiøse klimalov, og det har vi, fordi vi har sat et meget højt mål for de reduktioner, vi skal nå.
Vi skal reducere med 70 pct. i 2030 sammenlignet med 1990, og det er et mål, som vi har sat ud fra en beregning af, hvad der er nødvendigt, for at vi kan leve op til Parisaftalen.
Det er også noget, som mange internationale organisationer har fremhævet som værende yderst positivt, og Danmark er flere gange blevet rangeret som det land i verden, der gør det bedst på klimaområdet, ikke mindst på grund af vores klimalov.
Men det er ikke kun målsætningen, der gør, at den er ambitiøs; det er også en lang række andre ting, f.eks. de kriterier og principper, som er skrevet ind i loven.
Hvis det bare handlede om kun og blindt at nedbringe vores CO 2 -udledning, kunne man jo gøre det ganske nemt ved at sige, at så er der simpelt hen dele af vores industri, vi lukker ned, og dele af vores produktionsapparat, vi lukker ned.
Jeg tror ikke, at særlig mange danskere ville synes, det var ønskværdigt, men ville det egentlig gøre det, som vi ønsker at opnå?
Det tror jeg ikke.
For grunden til, at vi gerne vil have en ambitiøs klimalov i Danmark, er jo, at vi gerne vil påvirke andre lande.
Vi står kun for 0,1 pct. af verdens drivhusgasudledninger, og det vil sige, at selv hvis vi bare lukkede vores land i morgen fra den ene dag til den anden, ville det næppe kunne måles i atmosfæren.
Så når vi alligevel gør de her ting, når vi alligevel er ambitiøse, er det jo, fordi vi gerne vil påvirke andre, bl.a. ved at gå forrest med det gode eksempel og vise, at man faktisk godt kan være et rigt og innovativt land med en høj grad af lighed, med høj beskæftigelse og med god konkurrenceevne, samtidig med at man har høje ambitioner på klimaområdet.
Og når vi presser os selv til hele tiden at gøre mere, måske også sætter et mål, der er højere, end hvad vi egentlig troede vi kunne nå eller i hvert fald havde virkemidler til at kunne nå, da vi satte målsætningen, som det var tilfældet med de 70 pct., udvikler vi ny teknologi og nye løsninger, som vi selv kan bruge, og som andre også kan bruge.
Der har vi vist mange gange i historien, og det er vi i gang med at vise igen nu.
Dertil kommer, at loven jo også har et årshjul, hvoraf det fremgår, at Klimarådet skal komme med en uafhængig vurdering hvert år, hvor Folketinget skal forholde sig til, om man er på rette vej.
Det er bare for at nævne et par eksempler.
Samlet set er det en meget ambitiøs lov.
Betyder det, at den er perfekt, og at den giver det samlede, hele, fulde billede af Danmarks klimaindsats, og betyder det, at den også adresserer alle de udfordringer, vi har?
Jeg tænker, at intentionerne bag det her forslag er, at man ønsker at rette op på nogle af de fejl skråstreg mangler, man kan sige der er i klimaloven.
Jeg tænker, at det er meget vigtigt, at vi i Danmark har en klimalov, som er direkte sammenlignelig med klimalove i andre lande, og at vi opgør vores drivhusgasudledninger på samme måde, som andre lande gør, og som FN gør.
Derudover er vi jo blandt dem, der presser allerhårdest på i verden, for at FN's processer skal blive mere ambitiøse, og at der skal laves højere reduktionsmål i FN, og så ville det være sådan lidt underligt, hvis vi ikke selv brugte de mål, som andre bruger i FN.
Og så har jeg ikke engang talt om EU endnu.
Når det så er sagt, er det her med at opgøre vores samlede globale klimaaftryk, altså også de udledninger, som ikke direkte knytter sig til emissioner fra Danmark, selvfølgelig vigtigt, og derfor fremgår det faktisk også af klimaloven, at man skal lave en global afrapportering, som jo viser, så præcist som vi nu kan med de metoder, vi nu har udviklet – jeg tror også, det er nogle af dem, der er de mest sofistikerede i verden, for ikke mange gør, som vi gør – hvor godt det går, hvor der er et forbedringspotentiale, og hvor vi gør det rigtig godt og kan gøre det endnu bedre.
Det er også klart, at hvis det skal give nogen mening ligesom at tegne et billede af, hvad det er for et aftryk, vi som land sætter på planeten, skal vi også tage de ting med, som trækker i en positiv retning.
Og hvis man ser på, hvad Danmark gør, bl.a. via vores myndighedssamarbejder med 19 lande rundtomkring i verden, som samlet set dækker langt størstedelen af verdens drivhusgasudledninger, hvor vi hjælper med alt fra fjernvarmelovgivning i Skotland til energieffektivitetsindsatser i Vietnam og til at få havvind ind på et grid i Kina, vil man se, at alle de indsatser tilsammen selvfølgelig har meget, meget stor effekt.
Det gælder også eksporten fra vores grønne virksomheder, der producerer grøn teknologi, for den hjælper selvfølgelig også med at reducere udledningen ude i verden, endda betragteligt mere end de udledninger, vi selv har her i vores eget land, hvis man tæller i tons.
Så alt i alt vil jeg sige, at jeg selvfølgelig godt forstår nogle af bevæggrundene bag det her forslag, men jeg må også sige, at jeg ikke kan støtte det af de årsager, jeg her har fremhævet.