runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2018-10-09:
Jeg må sige: Sikke en fin talerstol.
Det er alligevel spektakulært at stå og opleve den nye talerstol sådan for første gang.
Det sætter jeg stor pris på, og jeg vil også gerne kvittere for de meget konstruktive input, som der jo er kommet undervejs, og også den konstruktive debat, der har været.
Med lovforslaget indføres et loft på 30 pct. på nyoptag af børn bosat i udsatte boligområder i hver daginstitution i løbet af et kalenderår.
Derudover stilles der også krav om, at kommuner skal tilbyde børn bosat uden for et udsat boligområde to pladser, hvis den ene plads er i en daginstitution i et udsat boligområde. Udfordringen med at bekæmpe parallelsamfund er markant, og det hører jeg heller ikke en eneste ordfører sige imod.
Spørgsmålet er bare, hvordan vi rent faktisk håndterer den udfordring.
For som det er blevet sagt af flere, bl.a. af SF's Jacob Mark, er det her jo en del af en større plan – en plan om at bekæmpe parallelsamfund.
Som også fru Ane Halsboe-Jørgensen sagde, går det ikke med samfund, hvor folk bor parallelt med hinanden.
Det er nødvendigt, at vi sikrer en større sammenblanding.
Jeg tror bare, vi må konstatere, når vi eksempelvis ser på skoleområdet, at vi ikke er lykkedes med den opgave, for vi har i dag skoler, som har en meget, meget høj andel af elever fra et bestemt boligområde.
Derfor er det også et markant forslag, som vi står med i dag.
De to dele vil jeg i virkeligheden gerne adressere, for det er af lidt mere tekniske årsager, at lovforslaget sådan set træder i kraft allerede her fra den 1. januar.
Men det bliver altså først fra den 1. januar 2020, at reglerne om det her 30-procentsloft gælder.
Så fra den her aftale er blevet indgået, og til at reglerne sådan set træder i kraft med nyoptaget, er der altså 1½ år, som man har til at forberede sig.
Så er der også blevet løsnet op for dispensationen.
Vi har sådan set lyttet til de høringssvar, der har været, hvor nogle har spurgt, om det ikke var lidt for stramt.
Dermed har vi gjort det mere fleksibelt.
Nogle vil endda kunne beskylde regeringen for, at det måske endda bliver for fleksibelt, altså at det bliver nemt.
Og der er flere andre ting, som altså er gældende for at kunne få en dispensation.
Men tak for den gode debat i dag.
Jeg tror, det er fuldstændig afgørende, at vi får skabt en mere positiv udvikling på området, således at børnene får en bedre start, og så står jeg naturligvis til rådighed for besvarelse af spørgsmål, som udvalget måtte ønske at få belyst under udvalgsbehandlingen.
Det er jo typisk, fordi de ligger i nogle bestemte områder, hvor der er nogle store virksomheder, og at de er blevet oprettet af nogle særlige årsager.
Så det skulle være begrundelsen.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2018-10-09:
Det her er en vej hen til at give et gratis, obligatorisk dagtilbud også til de børn, som har forældre, der ellers ikke ville vælge det.
Jeg håber sådan set, at de fleste af de indsatser, vi har i gang, bliver foldet endnu mere ud derude lokalt, sådan at forældrene af sig selv får øjnene op for værdien af, at barnet kommer ud blandt andre børn i et dagtilbud af høj kvalitet.
Jeg håber sådan set, at vi i praksis får brug for tvangselementet så lidt som overhovedet muligt.
Men jeg mener stadig væk, at selv hvis forældrene ikke kan se værdien af det, men at det vurderes, at der ikke i hjemmet er nok stimulering, nok udvikling, så skal barnet af sted.
For det handler om barnets tarv, og det handler om de muligheder, barnet får videre i livet.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-10-09:
Tak for det.
Jeg har et meget konkret spørgsmål til § 26 a, stk. 4, hvor det foreslås, at selvejende og udliciterede daginstitutioner samt private institutioner, hvor det fremgår af vedtægterne, at institutionen ved optagelse har til formål at tilgodese en eller flere virksomheders medarbejdere, ikke vil være omfattet af 30-procentskravet.
Jeg vil egentlig bare gerne vide, hvorfor man har valgt at lave sådan en ordning, hvor en privat institution, der skal tilgodese en bestemt gruppe medarbejdere i en bestemt virksomhed, skulle være undtaget for det her.
Jacob Mark (SF), 2018-10-09:
Vi er enige om, at det er godt for børn at komme i dagtilbud.
Det er derfor, jeg var glad for regeringens udspil om gratis dagtilbud til udsatte børn.
Men det, som Socialdemokratiet så var med til at forhandle på plads, er jo ikke et dagtilbud.
Så nu spørger jeg igen: Hvorfor gik det fra at være et godt dagtilbud og tanken om dagtilbud til at være et obligatorisk læringstilbud?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2018-10-09:
Det var udenlandsk udviklede koncepter, der kostede en formue, og som blev lagt ned over vores offentligt ansatte og vores børn.
Tværtimod håber jeg da, at resultatet af det her bliver, at der er flere børn, der kommer ud af hjemmet og ind i et børnefællesskab, og at man samtidig tager højde for de her børns ekstra behov og f.eks. giver dem ekstra sprogstimulering, så de fremadrettet får de bedste muligheder i livet.
Anni Matthiesen (V), 2018-10-09:
Lovforslaget er en del af regeringens samlede indsats mod parallelsamfund og har til formål at sikre, at flere børn fra udsatte boligområder kommer i dagtilbud.
Med dette lovforslag ønsker vi jo at indføre et obligatorisk læringstilbud til 1-årige børn i udsatte boligområder og på den måde være med til at sikre, at de her børn kommer i tættere kontakt med andre børn og dermed også bliver bedre til sproget, inden de skal starte i skole.
Jeg er sikker på, at det her lovforslag vil være med til at bidrage til, at børn fra de her udsatte boligområder løftes.
Herigennem giver vi jo faktisk en stor håndsrækning til børnene.
Vi sikrer, at de er mere læringsparate, når de skal starte i børnehaveklasse.
Jeg mener, at de erfaringer, vi allerede har, viser, at det her faktisk er en fantastisk mulighed for at sikre, at endnu flere børn bliver en del af det fællesskab, som der jo er i de forskellige dagtilbud.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-09:
Jeg vil godt høre ordføreren: Når man nu har det liberale livssyn, som jeg ved ordføreren har, er det så ikke meget, meget indgribende, at vi som samfund skal bestemme, hvorvidt forældre skal sætte deres børn i daginstitution?
Opfatter ordføreren det ikke sådan, at vi dér bevæger os på grænsen til, hvad samfundet egentlig skal kunne forpligte forældrene til?
Lotte Rod (RV), 2018-10-09:
Derfor undrer det mig bare, at det er en del af det her lovforslag, at man lægger op til, at kommunerne som en del af de her 25 timer kan lave et særlig målrettet tilbud til de her børn, for så bliver konsekvensen jo, at de ikke er sammen med de andre børn og har en helt almindelig dag i daginstitutionen, men skal have en særlig indsats.
Risikerer vi så ikke, at det ligesom bliver et koncept?
Anni Matthiesen (V), 2018-10-09:
Sådan kan man godt vælge at se på det.
Jeg synes faktisk, at vi har været i en situation gennem mange år, hvor vi jo har kunnet se, at de her børn ellers ville komme langt bagud igennem skolegangen og for den sags skyld halte bagud fra dag et, når de startede i skole.
Derfor kan man jo også vende det om og sige: Vi har måske ikke indtil nu varetaget det, der har været bedst for børnene, på de her områder, men det synes jeg faktisk vi gør med det her forslag.
Jeg kan sagtens se, at det her måske lige så godt kunne være blevet indført helt generelt ud over hele landet, men jeg vil sige, at vi jo ved med de erfaringer, vi har, at det primært er børn fra de her områder, som har det rigtig svært, når de skal starte i skole.
De er bagud sprogligt, og der er for den sags skyld grelle eksempler på, at der faktisk er børn, som, når de starter i børnehaveklassen, selv om de måske har boet her i landet, siden de blev født, ikke kan tale dansk.
Der synes jeg faktisk, at vi med det her giver en hjælpende hånd til børnene.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-10-09:
Og igen tak til ordføreren for ordførertalen.
Men hvorfor bruge tvang?
bliver så mit opfølgende spørgsmål, for det spørgsmål er også blevet stillet herovre.
Altså, jeg tror, at vi alle sammen er enige om, at vi har nogle udfordringer.
Det er godt, når nogle af de her udsatte børn går i daginstitution, men er der ikke andre løsningsmodeller end at bruge tvang?
Altså, hvad nu, hvis vi brugte alle de midler og ressourcer, vi investerer i det her projekt, i den her indsats, på at styrke sundhedsplejerskerne og lod sundhedsplejerskerne gøre det stærke, opsøgende arbejde, de stærke indsatser, hjemme hos familierne, altså komme med tilbuddet?
Hvis man siger nej tak, jamen så kom i familierne med nogle tilbud.
Hvorfor er det ikke, at man går den vej i stedet for ad tvangsvejen?
Anni Matthiesen (V), 2018-10-09:
Jeg vil starte med at sige, at vi spiller på mange heste i det her udspil, vi er kommet med, om at få parallelsamfund bekæmpet.
Jeg kan ikke remse dem alle sammen op, men der er rigtig, rigtig mange værktøjer i det udspil, som vi tager fat på.
Noget af det, som vi bl.a. også har sikret, er jo netop, at der også afsættes flere midler til at få ansat flere pædagoger i de socialt belastede daginstitutioner, og at sundhedsplejersken faktisk kan komme mere på banen.
Så jeg synes egentlig helt generelt, at vi med de forskellige lovforslag, som vi kommer til at behandle her i salen, gør rigtig mange forskellige ting, som skal få det her til at virke i sidste ende.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-10-09:
Min overordnede pointe er, at jeg synes, det er ærgerligt, at man starter med at bruge tvang.
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at man ikke starter med nogle andre løsningsforslag om noget, som er frivilligt, så man ad den vej prøver at nå de her familier.
Det tror jeg bare er et kardinalpunkt for os.
Altså, de får jo ikke det her tilbud, og det ved vi, fordi det står i lovforslaget, men hvorfor hjælper vi ikke dem?
Altså, hvad gør vi for dem?
For der er jo masser af udsatte børn, som bor uden for de udsatte boligområder.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-09:
Jeg anerkender sådan set det synspunkt, men hvis det er så vigtigt, at vi påtager os et ansvar, hvorfor skal vi så kun påtage os et ansvar over for børn, der bor på bestemte postnumre?
Er det ikke en underlig måde at vurdere ansvaret på, at det altså handler om bopæl og ikke om barnets behov?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2018-10-09:
Det er ren teknik i forhold til, hvad der er muligt, når det skal gøres gratis.
Det er et spørgsmål om de mekanismer, vi har på folkeskoleområdet, hvor det er obligatorisk, at man skal undervises; der er undervisningspligt.
Hvis man udvider det også til vores små børn – ikke i den forstand, at de skal sidde med bøger, men således at de skal stimuleres og udvikles, præcis som vi gør med læreplanerne for alle de andre børn – så er det den her måde, man kan strikke det sammen på. Jeg ønsker ikke et rigidt tilbud, hvor de børn, der er i obligatorisk læringstilbud, sidder separat ovre i hjørnet adskilt fra de andre.
På ingen måde.
Men det er heller ikke sådan, jeg læser det lovforslag, der ligger her i dag.
Jeg er også meget stolt og glad over, at det lykkedes os i fællesskab.
Jeg mener ikke, at det her er et spørgsmål om at hive børn ud af børnefællesskaber, tværtimod er det hensigten, at flere får del i børnefællesskaber.
Det er det, loven tager udgangspunkt i, men i praksis bliver der som følge af det her forhåbentlig flere børn, der er en del af et børnefællesskab i deres hverdag, end der er i dag – og i særlig grad børn, der faktisk har ekstra meget brug for det.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-10-09:
Nej, og hvis vi kender vores pædagoger derude ret, er det heller ikke det, der bliver virkeligheden.
Man skulle kende dem dårligt, hvis man ikke ved, at pædagogerne ude i danske daginstitutioner vil inkludere de børn i hverdagslivet.
Så den del af det er jeg måske ikke så bekymret for, på trods af at man kan give hr. Jacob Mark ret i, at rettighederne i det nedskrevne jo burde være de samme.
Men jeg vil spørge ind til tvangselementet, for ordføreren modsiger lidt sig selv.
Først siger ordføreren, at der ikke er tale om tvang, og så siger ordføreren senere, at hvis det bliver nødvendigt, så må vi tvinge.
Så hvis det nu stod til Socialdemokratiet alene – det gør det sjældent, men hvis det nu gjorde det – ville Socialdemokratiet så have foretrukket en løsning, hvor det var et tilbud, men ikke et obligatorisk tilbud, forstået sådan, at man ikke blev trukket i børneydelsen, hvis man ikke tog imod det?
Tak, det var jo et klart svar – tak for det.
Det er BUPL, det er BUPL's lederforening, det er FOA, det er Børne- og Kulturchefforeningen, FOLA, Børnerådet, Selveje Danmark, Dansk Flygtningehjælp, Danmarks Vejlederforening, Rådet for Socialt Udsatte, Institut for Menneskerettigheder, som alle sammen enten taler direkte imod det eller har bekymringer.
Påvirker det på ingen måde ordføreren, at der er så massiv kritik af det her lovforslag fra de organisationer, der varetager barnets tarv?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2018-10-09:
Jeg er meget bevidst om, at elementet omkring, hvor meget man lader forældre bestemme, hvor meget man tvinger ned over en familie, hvor man vurderer, at barnet ikke stimuleres tilstrækkeligt hjemmefra, er kontroversielt, men jeg mener det i så høj grad.
Det her handler om vores børn, og de børn, der ikke får tilstrækkeligt med hjemmefra, mener jeg vi har et fælles ansvar for at give noget ekstra.
Som socialdemokrat tror jeg på, at vi skal tage barnets tarv først.
Det vil sige, at jeg går ind for tvungen opskrivning i daginstitution; at du skal have mulighed for, selvfølgelig, at have dit barn hjemme, men at det skal vurderes, om barnet stimuleres og udvikles.
Hvis det ikke gør det, skal man i sidste instans – ifølge mig – kunne sige: Dit barn har bedre af at være i institution nogle timer hver uge.
Lotte Rod (RV), 2018-10-09:
Radikale Venstre og Socialdemokratiet har jo sammen været med til ændringen af dagtilbudsloven og været med til, at vi skulle have ryddet op i de her koncepter.
Det er jeg vældig glad for.
Derfor undrer det mig lidt, at Socialdemokratiet nu vil være med til et lovforslag, som lægger op til, at man skal lave særlig målrettede indsatser for de her børn, hvor man hiver dem ud af børnefællesskabet.
Hvordan synes Socialdemokratiet, at det flugter med forslaget til en ny dagtilbudslov?
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-09:
Jeg synes jo, det er sympatisk at tage udgangspunkt i barnets tarv, men hvordan kan det være, at hvis man bor på en bestemt adresse, er det i barnets tarv, at det skal i et obligatorisk læringstilbud.
Hvis man flytter til – ja, 20 m hen ad gaden – er det pludselig ikke i barnets tarv længere at være i et obligatorisk læringstilbud.
Hvordan når man frem til sådan en definition af barnets tarv?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2018-10-09:
Men jeg mener ikke, at det er et argument i sig selv for så at sige nej til faktisk at gøre noget særligt i vores udsatte boligområder.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-09:
Men er det ikke lige præcis det, der er konsekvensen af lovforslaget?
Altså, når det er sådan, at man går ind og definerer barnets tarv, ikke ud fra en faglig vurdering af barnets behov, men alene ud fra den folkeregisteradresse, barnet bor på, er det så ikke en fuldstændig forfladigelse af begrebet barnets tarv og en fuldstændig ophævelse af enhver fornuftig faglig vurdering af barnets tarv, når det altså alene handler om postnummeret?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2018-10-09:
Som jeg sagde i min ordførertale, mener jeg sådan set, at det her burde være noget, vi overvejede for udsatte børn, uanset hvor de bor i vores land.
Det her er det, der kunne lade sig gøre i den her sammenhæng.
Men som socialdemokrat mener jeg sådan set ikke, at et udsat barn uden for et udsat boligområde har mindre behov for, at vi som fællesskab bakker op, hvis hjemmet ikke leverer den tilstrækkelige omsorg og udvikling, som vi synes et barn bør have krav på.
Simon Kollerup (S), 2018-10-10:
Jeg synes nu godt, man kunne have forholdt sig til de mennesker, som står uden et arbejde, og som har fået den hårde besked i dag.
Men lad mig så prøve at spørge til en anden potentielt afledt konsekvens af de her fyringer.
Når vi ser på fiskeriområdet, som jo også behandler tilskudsmidler og støtteordninger, så er der formentlig, som vi kan læse i medierne, en massiv kritik på vej af lige præcis kontrollen med de her udbetalinger.
Kan ministeren garantere, at der med de besparelser, der nu kommer i Landbrugsstyrelsen, ikke vil blive slækket på kontrollen i forbindelse med udbetaling af støttemidler under Landbrugsstyrelsen?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-10-10:
Jeg holder meget af spørgsmål, der starter med, om ministeren kan garantere, for der ved man jo altid, hvad svaret er.
Jeg kan garantere, at vand er vådt, og at solen står op i morgen, og så er det vist ved at være nogenlunde overstået.
Målet med de her effektiviseringer er jo at sikre, at de landmænd, der skal have udbetalt deres støtte, får den til tiden, og at vi får indført en sagsbehandling, som er mere effektiv.
Altså, det er det, der er formålet med det her.
Det er ikke sådan, at en regering sætter sig ned i frådende ondskab og siger: Hvordan kan vi levere den her ydelse dårligere?
Tværtimod.
Det er jo heller ikke den præmis, som spørgeren lægger til grund for sit spørgsmål, antager jeg.
Det her handler altså om at sørge for, at vi leverer en tilfredsstillende ydelse, og at vi gør det på et for skatteborgerne så rimeligt grundlag som muligt.
Altså, Landbrugsstyrelsen gennemfører en effektivisering af sin samlede organisation, og det er aldrig nogen sinde rart for dem, det rammer.
For jeg er helt med på, hvad det betyder at miste sit arbejde.
Men vi har altså en forpligtelse til at drive en organisation så effektivt som overhovedet muligt og sikre, at vi får udbetalt den støtte, som skal udbetales – men også, at vi driver forretningen på bedste vis.
Benny Engelbrecht (S), 2018-10-10:
Er det regeringens holdning at nedlægge den økonomiske vagthund De Økonomiske Råd, sådan som det er foreslået af ministeren for fiskeri, ligestilling og nordisk samarbejde?
Jeg læser spørgsmålet op: Er det regeringens holdning at nedlægge den økonomiske vagthund, De Økonomiske Råd, sådan som det er foreslået af ministeren for fiskeri, ligestilling og nordisk samarbejde?
Jens Joel (S), 2018-10-10:
Mener ministeren, at regeringens tiltag på klimaområdet er tilstrækkelig ambitiøse?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-10-10:
Nej, for jeg kan berolige med, at jeg som minister, der er ansvarlig for De Økonomiske Råd, på intet tidspunkt har været involveret i diskussioner om dette emne.
I øvrigt er Det Økonomiske Råd ikke bare noget, som det er rart at have.
Det er faktisk noget, vi skal have.
Det følger af finanspagten, som Danmark underskrev tilbage i 2012.
I øvrigt må man sige, at Det Økonomiske Råd siden begyndelsen af 1960'erne har haft en rigtig god funktion i forhold til at komme med indspark til den økonomiske debat i Danmark.
Det sætter jeg stor pris på, og det går jeg også ud fra spørgeren gør.
Benny Engelbrecht (S), 2018-10-10:
Det kan jeg bekræfte over for ministeren.
Jeg sætter utrolig stor pris på De Økonomiske Råd, det, man sådan i daglig tale også kalder for vismændene, og jeg deler fuldstændig den analyse, som ministeren har, nemlig at hvis ikke vi havde det, skulle vi oprette det, for det er vi nemlig forpligtet til, altså i givet fald at have en institution af den karakter.
Og i den her sammenhæng må man jo så sige, at jeg da er tilfreds med, at det er den nuværende minister, der er den ansvarlige minister, og ikke en anden repræsentant, som har en anden holdning end den, som ministeren giver udtryk for på regeringens vegne.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-10-10:
Jamen det er jo svært andet end at takke spørgeren for de pæne ord, altså at der er glæde over den måde, hvorpå jeg forvalter mit ansvar i denne sag.
Så tak for det.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-10-10:
Tak for det.
Og tak for spørgsmålet, om end det er kommet en lille smule hurtigere, end jeg lige havde forventet.
Men tak til formanden.
Den her regering har i den grad taget fat om klimaudfordringen.
Med energiaftalen er det danske energisystem på vej mod en gennemgribende grøn omstilling.
I går fremlagde vi et udspil, hvor vi bl.a. lægger op til total grøn omstilling af transportsektoren.
Vi sætter et mål om stop for salg af nye benzin- og dieselbiler i 2030.
Vi stiller krav, der vil føre til, at taxiflåden forventes at være totalt grøn i 2030.
Vi vil indgå en aftale med kommunerne om nulemissionsbusser i byerne, og samtidig foreslår vi en række tiltag, der skal gøre det lettere at være elbilejer her og nu, så vi er klar og har erfaringerne, når det store teknologigennembrud nærmer sig.
Samtidig tager vi med klimaudspillet også hul på de næste svære skridt, der lægger sporene mod et klimaneutralt Danmark senest i 2050.
Det er en kæmpe udfordring, og vi har ikke alle svarene endnu.
Derfor sætter vi gang i en række klimaforsknings- og udviklingsinitiativer inden for landbrug.
Det er bare nogle af de tiltag, regeringen har taget på den hjemlige bane.
Men skal vi for alvor håndtere de globale klimaudfordringer, kan vi ikke gøre det alene.
Derfor lægger vi i EU pres på bilproducenterne, så der bliver sat fart på den teknologiske udvikling, ligesom vi arbejder for, at EU skal gå foran som det gode eksempel, bl.a. ved at EU på COP24 kan sende et signal om, at vi er klar til at styrke vores bidrag til Parisaftalen, og ved at EU går forrest og sætter et mål om at være klimaneutral senest i 2050.
Simon Kollerup (S), 2018-10-10:
Det betyder noget, når man som regering skærer ned, det er der slet ikke nogen tvivl om.
Som jeg er blevet oplyst, har man her til formiddag gjort det endelige tal op, og 71 medarbejdere skal nu stoppe, nogle frivilligt, andre er blevet fyret.
Har ministeren et budskab i dag til de medarbejdere, som nu mister deres job, enten frivilligt eller med en fyringsseddel, på grund af den besparelse, ministeren har valgt at gennemføre på det her kritiske tidspunkt?
Benny Engelbrecht (S), 2018-10-10:
Tak for et meget klart svar, som jeg ikke skal lægge skjul på jeg er uhyre tilfreds med.
Kan ministeren godt forstå, at der kan være personer, som har en vis bekymring og antager en vis bekymret mine, når der er en minister i en regering, som melder noget sådant ud?
Jens Joel (S), 2018-10-10:
Tak til ministeren for gennemgangen af det, som regeringen har tænkt sig.
Det står jo bl.a. i det udspil, vi kunne se i går, og det har jeg læst.
Så mit spørgsmål handler jo ikke om, hvad regeringen gør, men om, hvorvidt det, man gør, er ambitiøst nok.
Man kan også læse i udspillet, at tiltagene forventes at kunne bidrage med en reduktion på 26 mio. t CO2.
Men ministeren ved jo også godt, at EU-kravet er på mindst 32 mio. t.
Så regeringen har altså fremlagt et klimaudspil på det her område, som ikke lever op til de krav, vi har fra EU.
Det er det første, man må forholde sig til, i forhold til om det her er godt nok og ambitiøst nok.
For det andet kunne jeg måske godt tænke mig at bede ministeren bekræfte, at 80 pct. af den reduktion, man så lægger op til her, er en reduktion, som man får uden faktisk at foretage sig noget.
Den kommer fra indregning af skovdriften i det her, og den kommer fra indkøb af kvoter i andre lande.
Så kan ministeren bekræfte, at regeringen med det her udspil ikke lever op til EU-kravet, og at 80 pct. af den indsats, man rent faktisk har tænkt sig at gøre, vil være en indsats, som så at sige er et stykke skrivebordsarbejde, som ikke betyder, at der ændres noget ude i virkelighedens verden?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-10:
De midler, vi har med at gøre her, bliver tildelt regionerne med baggrund i nogle tal om befolkningssammensætning osv.
Derfor er det jo forkert sige, at hvis den ene region skærer ned på den kollektive trafik, er det, fordi den bliver særlig hårdt ramt.
Det gør den ikke.
Den bliver ramt på samme måde som alle andre, nemlig på den måde, at når den ikke længere skal lave erhvervsfremme, skal den heller ikke have penge til det.