runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-30:
Tak for ordet, og jeg vil også gerne takke Danmarksdemokraternes ordfører for at invitere til den her forespørgselsdebat.
Jeg synes, det er meget interessant at høre, hvad de forskellige partier har af prioriteter på det her område.
Der er jo samstemmende enighed, så det er rigtig godt at høre.
Nogle af jer har allerede været inde på det.
På 5 år af antallet af førsteprioritetsansøgere faldet med 20 pct.
Tager vi pædagoguddannelsen, er det 14 pct., og på sygeplejerskeuddannelsen er det 13 pct. Så vi har helt grundlæggende et problem; det er vi alle sammen enige om.
Hvis vi i fremtiden gerne vil have et velfærdssamfund, har vi brug for at være sikre på, at der bliver taget ordentlig hånd om vores ældre.
Derfor er det vigtigt, at der kommer flere velfærdsuddannede.
I Alternativet tror vi, der er flere tiltag, som det kunne være relevant at arbejde med.
Der er allerede her fra talerstolen blevet nævnt rigtig mange gode idéer, og jeg vil også lige komme med nogle af Alternativets.
Vi ser gerne, at det bliver nemmere at lave et uddannelsessporskifte midt i livet.
Vi skal have livslang læring, og det skal være nemmere for folk at videreuddanne sig inden for nye fag, eksempelvis inden for professionsuddannelserne.
Vi ser også gerne, at man forbedrer overgangen mellem skole og praktik.
Det kræver, at vi opkvalificerer vores praktikvejledere.
Jeg er ved siden af det her også ordfører for ungdomsuddannelser, så det kan jeg også sige et par ting om.
Hf er den vigtige adgang til professionsuddannelserne.
Der ser vi gerne, at vi kigger på fagpakkerne.
I dag har man sammensatte klasser på hf-skolerne.
Så vi ser gerne, at man kigger på klassesammensætningen på hf.
Der er også et spørgsmål omkring stx, og om vi skal kigge på, at studieretningerne dér bliver mere professionsrettede.
Jeg har lagt mærke til, at sektoren selv har efterspurgt det, og det ser vi også kunne være en god idé.
Til sidst vil jeg egentlig bare sige, at en del af det her også handler om arbejdsmiljø, og jeg hørte, at Enhedslistens ordfører var inde på det også.
Det skal være mere attraktivt at have de stillinger, man kan få efter sin uddannelse.
Det indebærer, at vi skal have et system, f.eks. i sundhedsvæsenet, hvor der er et ordentligt arbejdsmiljø.
For socialrådgiverne skal der være tid og tillid i systemet til, at rådgiverne kan lave deres arbejde på den enkelte borgers præmisser.
Derfor er det her for os ikke bare et spørgsmål om uddannelsespolitik, men egentlig et spørgsmål, der rækker ind over rigtig mange politiske områder.
For socialrådgiverne er det eksempelvis den kommende jobcenterreform, der bliver meget relevant.
Jeg vil slutte af med at sige, at vi i Alternativet grundlæggende er enige med Danmarksdemokraterne, men også med alle de andre partier, og vi ser frem til at drøfte det med regeringen, når regeringen fremlægger sit udspil.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-30:
Tak for en rigtig god og fin tale.
Jeg er meget enig, også i det der med, at vi er nødt til at være opmærksomme på, at det her rækker ind over flere områder.
Vi kan jo ikke bare tænke i siloer og sige, at hvis vi her på uddannelses- og forskningsområdet bare løser det der med skolen, er alt fikset og klaret.
Vi er nødt til at tænke på, hvordan arbejdsvilkårene er ude i jobcenteret, og hvordan arbejdsvilkårene er ude på hospitalerne og alle mulige andre steder.
Det er steder, som ikke kun skal uddanne de her unge mennesker eller voksne, men også rent faktisk er med til at løfte en rigtig vigtig opgave.
Noget af det, som jeg godt kunne tænke mig at spørge lidt mere ind til, handler om, at der desværre er ret mange, i hvert fald i forhold til undersøgelserne, der vælger de her professionsbacheloruddannelser fra, fordi de tror, at niveauet er for lavt.
Det handler jo også om det der med italesættelsen af selve faget.
Jeg tænker, at vi kan gøre mere i forhold til at italesætte, at det her faktisk er nogle fag med et meget, meget højt fagligt niveau.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-30:
Den tygger jeg lidt på.
Det synes jeg er et godt spørgsmål.
Det er jo egentlig også et kulturelt spørgsmål.
Hvordan er vores kultur, og hvordan taler vi om de forskellige uddannelser?
Der har været forskellige kampagner, og nu er jeg jo selv et ungt menneske, så jeg har set nogle af de kampagner, der før har været for at få unge til at tage diverse typer uddannelser, f.eks. forholdsvis kiksede busreklamer.
Jeg tror nogle gange, det kan give bagslag, og jeg tror egentlig, at det vigtige, hvis vi skal tale uddannelserne op og egentlig også italesætte den faglighed, der er, er at få nogle af de mennesker, der går på uddannelserne, til at møde dem, der skal til at søge uddannelse.
Altså, nogle af jer har været inde på f.eks. folkeskolen og spireordningen.
Sådan nogle ting tror jeg er rigtig, rigtig relevante, og for sosu-uddannelsen har vi snakket om ambassadører.
Den type ting tror jeg er vigtigere, end at vi tænker i eksplicit at tale uddannelserne op i form af f.eks. kiksede reklamer.
Så den type ting er jeg for.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-30:
Tak for et rigtig, rigtig godt svar.
Ordføreren nævner også konkret det her med overgangen mellem skole og praktik.
Er det noget, ordføreren kan uddybe mere, i forhold til hvad man mener er problematikken og hvordan man kan løse det?
Selv om ordføreren syntes, det måske var lidt fjollet, at vi indkaldte til den her forespørgselsdebat, synes jeg alligevel, det er glædeligt, at hr. Alex Ahrendtsen fra Dansk Folkeparti løfter noget af sit og sit partis syn på, hvad vi kan gøre anderledes i fremtiden på det her område, ind i debatten.
Så det er sådan set ikke et spørgsmål, men mere en tak for, at man alligevel stiller sig til rådighed og også fortæller lidt om, hvad det er, der er vigtigt for Dansk Folkeparti i den her sag.
Tak for det.
Frederik Vad (S), 2024-01-30:
Det er et fremragende spørgsmål, og det er interessant, at ordføreren nævner det.
Og sådan er der rigtig mange der har det.
Regeringen har en ambition – det står også i regeringsgrundlaget – om at få flere til at tage fritidsjob.
Det knæk, der er kommet siden finanskrisen, i antallet af unge, der er i fritidsjob, har vi endnu ikke rigtig indhentet.
Det er vist en tredjedel eller sådan noget af unge mellem 13 og 17 år, der har et fritidsjob, og den offentlige sektor skal spille en rolle der.
Så alt, hvad vi kan gøre, for at få flere til at få smag for de her fag, måske allerede inden de har afsluttet deres grundskole, hilser vi meget stærkt velkommen i Socialdemokratiet.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-30:
Først tak til fru Heidi Bank for talen.
Jeg er meget enig i meget af det, som der bliver talt om, bl.a. i forhold til det her med, hvordan vi får talt op, at det faktisk er nogle fantastiske fag, vi har derude, og at man rent faktisk kan gøre noget godt for rigtig mange mennesker, og at det rent faktisk er en karrierevej.
Det er ikke os alle sammen, der behøver at være advokater, professorer eller lignende.
Der er også brug for helt almindelige mennesker, der bare vil det allerbedste for vores medmennesker.
Venstres ordfører nævnte noget, som jeg synes lyder rigtig spændende, omkring det her med at deltidsuddanne sig, sådan at man – formoder jeg – kan have et arbejde, samtidig med at man uddanner sig ved siden af. Er det muligt, at ordføreren kunne udfolde det noget yderligere?
Heidi Bank (V), 2024-01-30:
Nu kan man sige, at vi sidder i et værksted i øjeblikket, og det er jo der, hvor det også er vigtigt, at vi har den her debat, for at vi får så mange indspark, og man kan komme med idéer og se, hvad der kan lade sig gøre.
Og noget vil måske blive skudt ned undervejs og kan ikke lade sig gøre og bliver for besværligt.
Men hvis jeg ser på mig selv og mange andre, jeg kender, så har man måske valgt ét spor tidligt i sit liv.
Nogle gange har man faktisk gjort det, fordi man måske var lidt fantasiløs, og man valgte bare præcis det samme som sine forældre.
Jeg er bankuddannet, jeg er ejendomsmægler, og det har jeg været utrolig glad for.
Det har været en god baggrund.
Jeg synes, at vi skal se på det her med at prøve at sikre, at der er en frihed til, at vi kan skifte spor i livet.
Det er jo faktisk også det, mange af os, der er i politik, har gjort.
Vi er lige pludselig gået ind og er blevet politikere.
Det er ikke det, vi startede med.
Jeg synes, vi skal prøve at se på: Kunne vi skabe nogle rammer, der kunne gøre, at der er en mulighed for det?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-30:
Jeg blev så politiker først og bagefter uddannet sygeplejerske, og så blev jeg politiker igen.
Så den vej kan man også tage.
Men jeg vil bare gerne lige have uddybet det der, i forhold til at I lige nu er i et værksted.
Altså, er det regeringen, der sidder og forhandler internt om, hvad der skal være i det reformudspil, eller hvordan skal jeg forstå det der værksted?
Heidi Bank (V), 2024-01-30:
Det er klart, at vi alle sammen – det har I sikkert også i Danmarksdemokraterne – har møder med organisationer, der har interesse i det her område.
Altså, det er jo det politiske værksted, vi alle sammen arbejder i hele tiden.
Og det er klart, at der også er ting, vi løfter, når man sidder og taler sammen regeringspartierne imellem.
Det ville være mærkeligt andet.
Anne Hegelund (EL), 2024-01-30:
Tusind tak for talen.
Jeg synes, det lyder rigtig godt med muligheden for at uddanne sig, ved siden af at man arbejder.
Jeg tror bare, der er mange inden for velfærdsprofessionerne, der synes, det kan være svært at få til at hænge sammen, fordi der er rigtig meget pres på, og også økonomisk.
Så det håber jeg I vil tage et kig på; jeg har i hvert fald ikke hørt, at folk tænker, at de der erhvervskandidater, der kommer med regeringens reform på universitetsområdet, lige er det, der løser det for os, der arbejder med velfærd.
Til gengæld kommer det måske til at gøre det rigtig svært at komme ind på universitetet og få en kandidat, for man har jo ikke noget retskrav.
Jeg er i hvert fald meget nysgerrig på, hvordan det nemmere skal kunne lade sig gøre for en med en velfærdsuddannelse at videreuddanne sig – også i forhold til at man kan få mere praksiskobling ude på uddannelserne.
Det er meget federe at have en, der selv har arbejdet med det samme og bygget ovenpå, til at undervise en, sådan at det også er relateret til den praksis, man skal ud i.
Heidi Bank (V), 2024-01-30:
Nu har jeg det, ligesom ministeren havde det før – jeg er heller ikke helt sikker på spørgsmålet.
Men jeg opfatter det lidt som en diskussion, vi har, om, at vi selvfølgelig gerne vil have, at dem, der allerede er inden for de her fagområder, har lyst til at blive der, og at de ikke forsvinder væk.
Og der skal vi selvfølgelig have en bekymring for, at vi ikke laver ting, som er det modsatte af det, vi gerne vil.
Så vil jeg sige, at jeg nu altså også hører nogle af de her erhvervskandidater, som synes, det er mega fedt, at de kan komme ud at arbejde, og at det faktisk er en mulighed undervejs.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-01-30:
Tak for det.
Og tak for en rigtig god tale.
Først og fremmest er jeg glad for, at ordføreren fra Venstre anerkender det her med, at det ikke er nok at se på, at vi naturligvis skal forbedre vores professionsrettede uddannelser, og at det at gøre dem attraktive ikke nødvendigvis er nok i forhold til at få flere til at søge i den retning.
Jeg synes også, det er meget positivt, at ordføreren snakker om det her med, at vi skal snakke fagene op, for det tror jeg i den grad der er behov for i den offentlige debat.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Venstres bud er på, at vi kan få flere til at søge i retning af de professions- og erhvervsrettede uddannelser.
Heidi Bank (V), 2024-01-30:
Det er et rigtig stort og også et rigtig svært spørgsmål, men det er jo i virkeligheden nok også et af de spørgsmål, hvor mange af os – jeg tror ikke kun, det er mig – faktisk går og tænker over, hvad det er, der skal til, fordi det er så svært, og fordi vi jo deler den udfordring, vi har.
Det handler også om, at vi ikke har en stor ungdomsarbejdsløshed; det er jo sådan en luksussituation.
Altså, da jeg var ung, var der sådan lidt mere pres på i forhold til overhovedet at finde noget, man ligesom kunne se sig selv i, forstået på den måde, om man overhovedet kunne komme ind på det.
Der var jo rigtig mange, der valgte det, de kunne komme ind på.
Og der står vi bare i en lidt anden luksussituation i dag.
Derfor er der også kommet nogle andre krav til måske at få italesat det privilegie, det faktisk også er, at man kan have et job, hvor man i den grad kan være med til at påvirke mennesker direkte, altså påvirke børn til at blive mennesker, der trives og har det godt, og som bliver nogle, der kan bidrage til samfundet.
Og den der fortælling synes jeg vi måske lidt for tit glemmer.
Sofie Lippert (SF), 2024-01-30:
Tak for ordet.
Jeg synes, det sidste her er spændende, når vi taler om italesættelse og om at tale fagene op.
Er ordføreren af den overbevisning, at unge i dag bare ikke har forstået, hvor fedt det er at være pædagog, lærer, sygeplejerske og socialrådgiver, og at det er en manglende viden om, hvor sejt, fedt og meningsfuldt det er?
Er det manglende viden om fagets gode sider, der er årsag til, at de unge ikke søger ind?
Heidi Bank (V), 2024-01-30:
Nu deler jeg ikke – og jeg tror egentlig heller ikke, det er SF's ordførers intention – en opfattelse af, at unge mennesker ikke er velovervejede, og at de ikke undersøger, for det tror jeg rigtig mange gør.
Jeg tror bare også, at man nogle gange er præget af det, man møder, og det, man hører, og der har jo været, og det kan vi lige så godt være ærlige om, italesat rigtig mange svære ting omkring det at være aktiv eller at arbejde inden for de her områder.
Derfor kan jeg da godt forstå, at man bliver påvirket af det.
Det var jeg da også blevet påvirket af, hvis jeg havde været ung.
Jeg tror også bare, at det her med at have en forståelse af, at det for nogle fag måske også vil være naturligt, at det nogle gange kræver, at man har været lidt længere tid ude i livet og fået lidt større livserfaring, før man overhovedet har lyst til at komme ind på de her områder.
Sofie Lippert (SF), 2024-01-30:
Så lad mig spørge på en anden måde: Er det ordførerens opfattelse, at det er den måde, vi taler om fagene, der skal laves om på, eller er det de vilkår, der er ude i fagene, for at få flere til at søge fagene?
Heidi Bank (V), 2024-01-30:
Jeg håbede, at min ordførertale egentlig klargjorde, at det jo er mange ting, der skal til.
Det er jo ikke nok bare at stå og snakke om, hvor fedt det er, for det ville være sådan lidt goddag mand økseskaft, men det er også vigtigt.
Det er også vigtigt, at vi måske også selv begynder at huske, hvad det er, det her kan, hvad de jobområder kan, og hvad det er, det giver af muligheder på et menneskeligt plan.
Men derfor betyder det da også noget, hvilket studiemiljø man har, altså hvad det er, vi tilbyder de studerende, for at de overhovedet synes, det er fedt at være derude, og for at de får troen på, at de faktisk vil komme ud og gøre en forskel.
Det er jo det, vi ved fra undersøgelser, og det er også det, vi hører fra de studerende.
Ministeren og Socialdemokratiets ordfører har allerede klarlagt en række af de udfordringer, vi står med.
Små ungdomsårgange kombineret med flere ældre og flere børn, for ikke også at nævne udfordringerne med de store årgange, som besidder de rette faglige kvalifikationer, men som i disse år går på pension.
Det er ikke nogen hemmelighed, at Venstre har haft et ønske om at reformere og investere i professions- og erhvervsrettede videregående uddannelser.
Det er ikke nyt, og det er jo også noget, som uddannelsesinstitutionerne i den grad har efterspurgt.
Kort før valgkampen i 2022 præsenterede vi et uddannelsesudspil, hvor vi bl.a. ønskede, at der skulle ske en reform på området, for at vi kan tiltrække flere, fastholde flere og gøre uddannelserne mere attraktive.
Derfor er det også godt, at vi med rammerne for en reform af universitetsuddannelserne i Danmark fik prioriteret økonomien til at fremme professions- og erhvervsrettede uddannelser.
Noget af det, som er vigtigt for Venstre at løfte i en ny reform, er friheden til f.eks. at deltidsuddanne sig, mens man er i job, altså at man kan skifte spor i livet.
Det er også vigtigt for Venstre, at vi får set på at skabe bedre rammer for de studerende, hvilket er efterspurgt
: mere og bedre feedback, mulighed for mere differentieret undervisning og flere undervisningstimer, at sikre bedre overgange fra uddannelse til praksis og arbejde, bedre karriereveje på professionsuddannelserne, så de studerende ikke uddanner sig væk fra den borgernære velfærd, men ønsker at blive dygtigere inden for deres fagområde.
Det er alt sammen noget, de studerende efterspørger.
Jeg deler selvsagt også utålmodigheden.
Derfor siger jeg endnu en gang tak til Danmarksdemokraterne for at løfte debatten ind i Folketinget, om end drøftelserne allerede pågår.
Jeg tror også, det er vigtigt, at vi er ærlige om, at det ikke kun kan gøres med en reform og flere penge.
Hvordan taler vi det at arbejde med børn og ældre op, altså det helt særlige, som det er at investere sig selv gennem sit arbejde i mennesker?
At arbejde med læring og med omsorg og få bedre uddannelsesrammer og bedre løn gør det ikke alene.
Når det så er sagt, tror jeg, vi sammen kan flytte noget, og det mener jeg også den brede opbakning, der er til en vedtagelsestekst, viser.
Med det vil jeg sige tak for ordet.
Frederik Vad (S), 2024-01-30:
Jamen en del af udfordringen med, at så få tager en professionsbacheloruddannelse i dag, er jo, at mange tror, at den eneste saliggørende vej til et dejligt liv er at gå på universitetet.
Altså, en del af øvelsen med at sørge for, at flere tager nogle uddannelser, så vi kan reproducere de funktioner, der er i vores samfund, og så flere havner på den rigtige hylde, er da at sørge for, at ikke alle skal gå på universitetet.
Det er vi da helt åbne om i Socialdemokratiet.
Anne Hegelund (EL), 2024-01-30:
Det synes jeg lyder godt at ordføreren gerne vil være med til at kigge på.
Jeg tænker, at et af problemerne måske er, at der er for mange, der ikke selv har en baggrund i den professionsuddannelse, som de underviser på.
Er det også noget, I vil have fokus på?
Frederik Vad (S), 2024-01-30:
Altså, de professionsbacheloruddannelser, som vi lavede en aftale om at der skulle oprettes uden for de fire største byer, står sådan set ved magt, og de er ved at blive implementeret i de her år.
Men det er klart, at det her er en balance.
Altså, vi skal ikke lægge udbud alle mulige steder, hvor der ikke er et bæredygtigt grundlag; det siger sig selv.
Derfor er det vigtigt, at der er et match mellem arbejdsmarked og uddannelse.
Men det er stadig væk en socialdemokratisk ambition at fastholde det spor.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-01-30:
Tak for det.
Og tak til hr. Frederik Vad for ordførertalen.
Jeg kunne ikke lade være med at bemærke, at ordføreren talte meget om vigtigheden af professionsbacheloruddannelser uden for de større byer, og jeg anerkender fuldt ud, at der naturligvis er et større behov for, at de skal udbydes bredere end f.eks. vores universitetsuddannelser.
Men samtidig bliver jeg også nødt til at spørge, om Socialdemokratiet mener, at der er behov for flere udbud end de mange udbud, vi allerede har i dag, og om Socialdemokratiet mener, at flere udbud uden for de større byer vil sikre en større søgning til uddannelserne.
Frederik Vad (S), 2024-01-30:
Altså, vi står ved den aftale, vi har lavet om regeringsgrundlaget med Venstre og Moderaterne, hvor vi sådan set fastholder det, der allerede er i gang, og prøver at få det til at fungere – det er sådan set det vigtigste nu.
Hvad der skal ske fremadrettet i forhold til nye udbud og sådan noget, er det over min lønramme – var jeg lige ved at sige – at sige noget om.
Det foregår i et helt andet rum, og det kan sådan en vikar her ikke sige noget om.
Men jeg vil sige det på den måde, at vi jo kan se, at hvis man laver de her udbud klogt uden for de fire største byer, så er der faktisk mulighed for at få nogle til at tage en uddannelse, som ikke kunne tage den før.
Altså, jeg nævnte eksemplet med sygeplejerskeuddannelsen i Holbæk.
Lige pludselig var der en masse, som ellers ikke ville have taget en uddannelse, især kvinder med børn, som fik lyst til at tage en uddannelse.
Og så vil jeg bare lige hurtigt sige til det der med, at uddannelserne i de fire største byer har kæmpe, kæmpe stor søgning: Læreruddannelsen i Aarhus f.eks. har stor søgning; i København har den knap så stor søgning.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-01-30:
Tak, og tak for svaret.
Jeg synes ikke rigtig, at ordføreren svarede på mit spørgsmål, altså om Socialdemokratiet vil oprette flere udbud, end der allerede er i dag.
En af de uddannelser, der har flest udbud, er pædagoguddannelsen, men samtidig ser vi også, at der er ledige pladser på størstedelen af de udbud, som man udbyder.
Jeg tror faktisk kun, at det er ét udbud af pædagoguddannelsen, der ikke er ledige pladser på.
Så man kan sige, at der er mange af dem, men der er også rigtig mange ledige pladser.
Vil Socialdemokratiet eksempelvis oprette flere udbud af pædagoguddannelsen, på trods af at der allerede er et relativt stort udbud?
Frederik Vad (S), 2024-01-30:
Det er mig bekendt ikke den aktuelle plan, men lige den del må ordføreren tale med Socialdemokratiets ordfører, Rasmus Stoklund, om – det er mig bekendt ikke planen.
Så vil jeg bare lige sige: Det der med at sige, at der er en sammenhæng mellem, hvor uddannelserne ligger, og søgningen til dem, er, som jeg sagde før, lidt mere nuanceret.
Altså, hvis man ser på de læreruddannelser, som gik frem ved sidste optag, så var det jp de små læreruddannelser, hvorimod dem i de største byer gik markant tilbage.
Anne Hegelund (EL), 2024-01-30:
Tak til ordføreren for talen.
Det er jo skønt, at vi i hvert fald alle sammen er enige om, at det er rigtig vigtigt, og at vi glæder os til at gøre noget for, at flere skal have lyst til at arbejde inden for velfærden og tage en velfærdsuddannelse.
Jeg er bare lidt bekymret for, at det her med, at det er vigtigt, ikke altid afspejler sig ude i virkeligheden.
Når socialrådgivere og sygeplejersker føler, at de ikke får nok i løn, er det lidt svært at mærke den der anerkendelse, hvis den kun består af honninghjerter.
Der tror jeg bare, at der er mange studerende på professionshøjskolerne, der synes, at politikerne siger, at de er rigtig vigtige, men når man så kigger på taxameteret, ser det noget anderledes ud, for det er pædagoguddannelsen og socialrådgiveruddannelsen, der har haft dårligst økonomi og dårligst taxameter – pædagoguddannelsen har fået et lille løft.
Men jeg tænker bare, at det også er et signal, man sender til de studerende om, hvor vigtig man synes deres uddannelse er.
Så er det noget, man i Socialdemokratiet kunne forestille sig at vi skulle få gjort op med, så vi kan vise, at vi mener, at deres uddannelser er rigtig vigtige, ikke kun med ord, men også med penge?
Frederik Vad (S), 2024-01-30:
Hvis jeg skal være lidt fræk i forhold til honninghjertekommentaren, kunne man jo sige, at den her regering og Socialdemokratiet er lykkedes med noget, som Enhedslisten har råbt op om i 15 år, men som Enhedslisten ikke er lykkedes med, nemlig at sikre højere løn til de her grupper.
Som svar på spørgsmålet vil jeg sige, at jo, de her uddannelser skal have anerkendelse, og det skal de jo også have gennem det, regeringen fremlægger her i foråret.
Der ligger jo bl.a. en evaluering af pædagoguddannelsen, og i den sidste regeringsperiode reformerede vi læreruddannelsen, og der var det kvalitet, der var i fokus, og det kommer det jo også til at blive her i foråret.
Så det er jeg sikker på spørgeren kan være trygt forvisset om.
Katrine Robsøe (RV), 2024-01-30:
Tusind tak for det.
Jeg har et oprigtigt spørgsmål, fordi jeg faktisk ikke kender Socialdemokratiets holdning til det her: Når vi taler om det her med kvalitet under uddannelsen, kvalitet under praktikken, overgang til arbejdsmarkedet og den slags, hvad er Socialdemokratiets holdning så, med hensyn til om man som professionsstuderende skal kunne få su under sin praktik?
Frederik Vad (S), 2024-01-30:
Det kan jeg faktisk ikke sige noget om.
Jeg ved ikke, hvad vores holdning er til det, må jeg indrømme.