runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2024-12-03:
Tak for det.
Sådan er det jo at være politiker; så skal man også kunne tage ansvaret for helheden.
Og fuld respekt for de overvejelser, som ordføreren for Danmarksdemokraterne har.
Men man kan jo forestille sig, at der kunne komme – hvis man skal følge ordførerens opfordring – enormt mange lovforslag ud af det her, hvis man skulle tage hvert farvand for sig og begynde at kigge på klapningsmuligheder dér.
Så vi kan sige, at jeg jo kan konstatere, at Danmarksdemokraterne er med i aftalen.
Jeg har bare lige behov for at vide, inden vi begynder at diskutere de andre ting i udvalget, om Danmarksdemokraterne har tænkt sig at stå fast på aftalen og stå ved aftalen og blive ved med at være i aftalen, når der skal stemmes til sidst.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-03:
Det kommer an på, hvor meget man skal sluge.
For hvis det, man skal sluge, når det hedder under 6 m, er, at hele Limfjorden skal laves til en naturnationalpark, hvor vi egentlig bare mangler at plante noget græs, der bliver højt nok til, at der kan gå bøfler frit rundt, fordi sandet kommer til at hobe sig op, så nej.
Og i det her lovforslag er der jo meget stor forskel på, om et fragtskib skal rense sin røggas, eller om en lystbådehavn må have lov til at suge sandet fri fra sin sejlrende.
Det er bare det, jeg siger, altså at nogle gange samler vi nogle ting, hvor fællesmængden er meget, meget lille, og det synes jeg den er her.
Henrik Frandsen (M), 2024-12-03:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget, vi behandler i dag, er et vigtigt lovforslag.
Det er et rigtig godt lovforslag, og det er også et lovforslag, som har mange elementer i sig.
Det har alt i alt til formål at gavne det danske havmiljø på mange forskellige måder.
Der bliver fremover et forbud mod at udlede såkaldt scrubbervand.
Det lyder enkelt, men det er dansk, og det er det udtryk, man bruger.
Det er røggasrensevand fra skibe, og det er der et forbud mod at bruge mindre end 22 km fra kysten.
Herved undgår man, at der bliver udledt en masse tungmetaller og tjærestoffer i havmiljøet, som jo er rigtig skadelige stoffer, og da Danmark er en stor søfartsnation og vi har rigtig mange skibe, er det her noget, der også kommer til at have en stor betydning.
Der indføres også et forbud mod klapning, altså dumpning af opgravet bundmateriale, på havdybder under 6 m.
Ud over det bliver der også indført et forbud på visse udvalgte områder, hvor det f.eks. f.eks. ligger i nærheden af et naturgenopretningsprojekt eller et stenrev, eller hvad man kan komme i tanker om.
Der er det ikke smart at lave klapning lige i nærheden.
Der er en lille passus i forbindelse med det om Limfjorden, hvor der står, at der skal laves en politisk aftale om, hvordan man sikrer, at det stadig væk er muligt at komme af med klapmateriale dér, så man også dér, altså i visse områder, fortsat kan foretage klapning på havdybder under 6 m.
Ud over det er der et par andre elementer i lovforslaget.
Bl.a. sidestiller man offshoreplatforme fremover.
Det skal forstås på den måde, at da man lavede reguleringen af offshoreplatforme tilbage i 90'erne, tænkte man, at når man lavede den type af installationer ude på havet, så havde det noget med olieudvinding at gøre, men i mellemtiden har tingene udviklet sig rigtig meget.
Der er f.eks. mange havvindmøller i dag, og der kommer også i fremtiden til at være platforme til CO 2 -lagring.
Der laver man nu en sidestilling af de offshoreplatforme.
Det sidste element er, ud over nogle forskellige administrative ændringer, et begreb, man ikke støder på så tit, og som jeg ikke kendte ret meget til, inden jeg begyndte at læse om det her lovforslag, nemlig noget, der hedder marin geoengineering.
Det kommer man også til at regulere med det her lovforslag.
Det er alt i alt et fantastisk godt lovforslag, som Moderaterne selvfølgelig støtter.
Tak for ordet.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-03:
Tak for det, og tak for talen.
Når det gælder skattelettelser, indregner man faktisk allerede dem i det økonomiske rammeværk.
F.eks. opererer man med sådan en skatteforvridningsfaktor, så man ligesom har som grundopfattelse, at hvis man hæver skatterne, forvrider man økonomien mere, fordi man mener, at der altid vil blive truffet mere efficiente beslutninger.
Så på den måde er der allerede, om jeg så må sige,
en bias – undskyld, formand, jeg ved ikke, hvordan man siger det på dansk – i den måde, vi regner på, til fordel for at sænke skatten.
Det er jo det, der typisk er kritikken af de her regnemodeller, som Finansministeriet opererer med, altså at de i virkeligheden har en ideologisk skævhed, fordi man har nogle bestemte opfattelser af, hvordan bestemte politiske ting påvirker adfærden.
Nu når jeg næsten ikke at spørge, men det, jeg ville sige, var: Hvis jeg nu var danmarksdemokrat og var optaget af det her med den meget ulige og ujævne fordeling af den måde, vores velstand kommer ud i anvendelse i henholdsvis land og by, tror jeg egentlig, jeg ville være lidt positivt indstillet over for det her forslag, for det kunne jo sætte lys på præcis noget af det.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-03:
Tak for det.
Det var mest en kommentar, tror jeg.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-03:
Det vil jo klart kræve, at vi skal indsamle noget viden.
Nu nævnte jeg selv GrønREFORM før som et eksempel.
Så det var bare lige for at gøre det klart.
Men tak til ordføreren.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-03:
Det er jo ikke kun i Finansministeriet, det skal ske; det kan jo også være i Miljø- og Ligestillingsministeriet, eller det kan være i Socialministeriet.
Jeg har selv personligt stillet et hav af spørgsmål her de sidste par måneder om den her trepartsaftale, der er kommet – altså, hvad er effekten f.eks. af en CO 2 -afgift?
Men at der skal laves et egentligt nyt økonomisk regneprincip, som skal fremlægges en gang om året, synes jeg ikke der er behov for.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-03:
Tak til ordføreren for en fin tale.
Jeg synes også, som ordføreren selv er inde på, at det er godt, at vi har debatten her i dag.
Det er jo faktisk ret sjældent, at vi snakker finanspolitik og vi finansordførere mødes og taler om andet end de to-tre lovforslag, der er på et år.
Så jeg synes, det er rigtig fint at tale finanspolitik sammen.
Jeg lægger mærke til, at ordføreren både er inde på, at vi allerede gør det i forvejen – vi regner allerede trivselsøkonomisk – og at det samtidig også vil koste mange ressourcer at begynde at gøre det.
Men det er jo to forskellige ting.
Og jeg vil bare sige, at set fra vores standpunkt, er vi nok på det hold, der siger, at vi faktisk har ret meget af dataen i forvejen, men vi løfter den ikke til det politiske niveau, hvor det har betydning for politikken.
Det er faktisk det, jeg gerne vil spørge lidt ind til.
Jeg selv og ordføreren er jo ordførere på andre områder også, så vi sidder nogle gange i nogle forhandlinger, hvor politiske forslag sendes til Finansministeriet, og så bliver det typisk vurderet i forhold til sådan noget som beskæftigelse.
Er ordføreren enig med Alternativet i, at der er andre parametre, som Finansministeriet også kunne vurdere, når de sidder med i andre ministeriers forhandlinger?
Hans Andersen (V), 2024-12-03:
Jeg tror i forhold til ordet bare, at der er lidt forskellige vurderinger af, om det bare er at implementere det i den økonomiske redegørelse.
Jeg tror, der her er nogle længere skridt, der skal tages.
Nu er vi gået i gang med GrønREFORM, og jeg hilser det velkommen, og det skal der arbejdes med.
Så det er den vej, Venstre ønsker at gå.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-03:
Jeg er fuldstændig enig i det vedrørende GrønREFORM.
Nu er det blevet nævnt et par gange, så jeg vil egentlig gerne spørge ind til lige præcis den regnemodel.
Alternativet tog initiativ til et samråd med finansministeren for noget tid siden, hvor vi talte om GrønREFORM, og hvordan vi får den implementeret på flere politiske områder.
Det her beslutningsforslag er jo i praksis sådan set bare at tage GrønREFORM og implementere den i de mellemfristede fremskrivninger.
Det ville være en af konsekvenserne, hvis man vedtog beslutningsforslaget; det er at give GrønREFORM en større plads i vores økonomiske politik.
Kan ordføreren ikke se fordelene ved det?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-03:
Ja, den bekymring har vi jo, men den bekymring synes jeg også godt vi kan få frem i lyset ad andre veje uden at skulle lave en egentlig ændring af vores regneprincipper, og det synes jeg egentlig man kan gøre på mange områder.
Nu nævnte jeg så bare eksemplet med skattelettelser, men det kunne jo også være den nylige diskussion om skattefinansieret skolemad, hvor det jo også er for at højne trivslen og indlæringen og sådan nogle ting, og det er jo rigtig positivt.
Men igen kan der jo også godt være forældre, der sidder derude og synes, at det måske ikke er lige så positivt for dem, fordi de faktisk synes, at deres børn måske er lidt kræsne, eller gerne vil have, at de får noget speciel mad med, for det ved de at de godt kan lide, eller fordi der måske er noget trivsel i, at man sidder som familie og hygger sig med at smøre madpakkerne sammen.
Jeg er med på, at der er mange forældre, der sikkert er glade for at slippe for den der madpakke.
Men igen bliver det sådan lidt subjektivt.
Og jeg tror, det er svært at lave en formel, man skriver ind i en økonomisk redegørelse, for hvad er effekten af det?
Det kan være meget forskelligt derude lige på det her punkt som forældre.
Så eksemplet med skattelettelser var egentlig bare for at nævne et eksempel.
Det kunne være på alle mulige andre områder, hvor jeg tror, vi ser meget forskelligt på det som danskere, så det er svært at lave en økonomisk regnemodel, der kan indregne de her ting.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-03:
Der er givetvis en udfordring.
Det, økonomer typisk gør, er jo simpelt hen at lave målinger på, hvordan mennesker egentlig reagerer på forskellige ting.
Det er også sådan, det her grønne nationalregnskab er lavet.
Men jeg så netop i dag, at det blad, der hedder NB Økonomi, har lavet en redegørelse, der viser fordelingen af indkomstfremgang på tværs af Danmark.
Det er jo noget af det, som både Danmarksdemokraterne og Enhedslisten er optagede af at gøre noget ved, men det er bare ikke noget af det, der oftest afspejles, når vi bare – alt andet lige – får de her bnp-mål.
Tak for det.
Nu synes jeg måske heller ikke, at det her beslutningsforslag er sådan helt præcist formuleret, men hvis vi nu snævrer det ind til et spørgsmål om værdien af f.eks. naturgoder, handler det jo ikke om, at de her mål er for snævre i forhold til økonomien.
Det handler om, at der er dele af det, som også mainstreamøkonomer, som måske mere orienterer sig i retning af ordførerens parti end mit, ville være enige i også er en del af økonomien.
Det er bare, fordi jeg reagerer lidt på, at ordføreren bliver ved med at sige »venstrefløjen«.
Men hvis vi kigger på f.eks. det, der hedder grønt bnp, er det udviklet af Peter Birch Sørensen, som vist ikke kan påstås nogen sinde at have haft noget med venstrefløjen at gøre, snarere den modsatte ende af spektret – eller det skal jeg faktisk ikke kunne sige, men han har i hvert fald aldrig erklæret sig selv som venstreorienteret, og han tilhører en mainstreamøkonomisk tankegang, som jeg gennem min lange karriere med kritik af Finansministeriets regnemodeller har været kritisk over for.
Så min pointe er egentlig bare: Er det ikke sådan lidt fejlagtigt at se det her som en venstreorienteret dagsorden?
Steffen W. Frølund (LA), 2024-12-03:
Tak for det, formand.
Hvad med sundhedstilstanden i befolkningen, klimaet, tilstanden i vores vandløb og mange andre vigtige aspekter?
Det er ikke en ny debat.
Allerede i 1990'erne udviklede FN det, som på engelsk hedder Human Development Index, HDI, for at give et svar på denne problemstilling.
HDI forsøger at kombinere forventet levetid, bnp og uddannelsesniveau i en samlet indikator.
Uddannelse, levetid og bnp er højt korrelerede.
De rigeste lande har typisk også den bedste sundhed og uddannelse, så indførelsen af et nyt mål tilføjer meget lidt ny viden.
Der er en påstand om, at brugen af bnp skaber en overfokusering på økonomi.
Og ja, nogle gange fokuserer vi måske lidt for snævert, f.eks. når erhvervsorganisationer påstår, at afskaffelsen af store bededag var en succes, fordi det hæver bnp en lille smule og skaber lidt mere arbejdskraft.
Så burde de nok også forholde sig lidt til værdien af fritid.
90 pct. af den politik, som vi vedtager i Folketinget, handler netop om de ting, som Alternativet påstår vi ikke beskæftiger os med, fordi de ikke indgår i bnp.
Det er f.eks., når vi er inde at indgå en lang række klimaaftaler, vi laver en aftale om grøn trepart, reformerer ældreplejen og meget, meget andet.
Så sker det jo ikke for at øge bnp.
Det sker, fordi de fleste af os synes, at det er vigtigt at passe på planeten, miljøet, børnene, de ældre og meget andet, fuldstændig uafhængigt af om det indgår i bnp eller ej.
Når venstrefløjen påstår, at det er afgørende at bruge andre mål, så mener jeg, de begår samme fejl, som FN gjorde i 1990'erne.
Det at opfinde nye mål giver os ikke ekstra viden eller beriger os på anden vis.
Det tjener kun til at fremme en påstand om, at alt, vi tænker på, er vækst.
Det er en falsk påstand, en slags vægtstang, som kan bruges imod yderligere vækst, sågar en farlig vægtstang.
Jeg vil faktisk påstå det modsatte.
Folketinget tænker utrolig lidt på, hvordan vi kan øge væksten i Danmark.
Der har været en lille håndfuld forslag, som kan have gjort noget godt for erhvervslivet og øget produktiviteten, siden fru Mette Frederiksen blev statsminister.
Men at sige, at vi har vækst på hjernen herinde, er ude af takt med virkeligheden.
De rigeste lande er også de sundeste.
De er mest optaget af naturen og uddannelse.
Og skulle vi en dag få en regering, der var meget optaget af høj vækst, ville det faktisk være godt, også for mange af de dagsordener, som Alternativet er optaget af.
En ting, vi til gengæld fokuserer meget på i Folketinget, er, at statens finanser hænger sammen.
Og alternativet til sunde statsfinanser er hverken et grønt eller et socialt utopia.
Det er ikke et ideal at stræbe efter.
Man når ikke højere trivsel i lande, der fungerer på den måde.
Så for at sige det meget kort mener vi, at denne dagsorden ikke tjener noget fornuftigt formål, og derfor stemmer vi imod forslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-12-03:
Det er jeg enig i.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-03:
Jeg vil sådan set bare kvittere.
Jeg ser det på samme måde, og det er også derfor, jeg er glad for, at vi i dag kan tage den debat.
Og selv om der, kan jeg se mig frem til, ikke er enighed i dag, så synes jeg netop, at debatten i dag er med til at understrege det, som ordføreren er inde på, nemlig at økonomi ikke er neutralt.
Det er politik ligesom alt andet politik, og økonomien kan laves om af os – den er lavet af os og ser ud, som den gør i dag, på grund af os.
Så det er jeg glad for at ordføreren understreger.
Tak til ordføreren for en rigtig god tale og også for nogle rigtig fine perspektiver og anekdoter, som jeg personligt ikke kendte til.
Jeg vil egentlig bare spørge ordføreren til noget af det, som Dansk Folkepartis ordfører var inde på før, nemlig at trivselsøkonomi skulle være særlig ekstremt venstreorienteret.
Nu er ordføreren jo selv fra et venstreorienteret parti – det er måske ikke ekstremt venstreorienteret, men det er i hvert fald et venstreorienteret parti – og jeg vil høre, om ordføreren kan komme med sine tanker om den observation.
Det er ikke noget, jeg sådan lige selv har lagt mærke til.
Det er jo sådan set bare nogle vurderinger, men det kan være, jeg tager fejl.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-03:
Nej, det er rigtigt, at hvis man får sådan en økonomisk redegørelse, er den jo ikke nødvendigvis delt op på kommuneniveau eller landsdelsniveau.
Det kunne man jo godt gøre, men det er jo heller ikke at opregne en helt ny regnemodel, for når mediet NB Økonomi kan grave det frem, kan man jo også grave det frem i det andet.
Der er det jo f.eks. sådan, at Det Økonomiske Råd også nogle gange har taget sådan et delelement ud og gravet ned i et bestemt hjørne af økonomien og så fremstillet det på en eller anden måde og sagt, at her er der nogle ting, som Folketinget eller regeringen måske skal have lidt mere lys på, lidt mere fokus på.
Det kan man jo godt med de nuværende økonomiske regnemodeller, men det er jo lidt noget andet, vi diskuterer i dag, hvor vi bruger at tage alle mulige andre parametre ind i det, og det er det, vi synes der ikke er behov for.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-12-03:
Det er måske nok rigtigt, at der er en overvægt af centrum-venstre-partier, der har prioriteret nogle af de her spørgsmål igennem mange år.
Men jeg ved jo også, at det for mange konservative er en kerneværdi at kunne aflevere jordkloden eller i hvert fald det lille stykke af den, der hedder Danmark, i bedre tilstand, end man selv har arvet den i, fordi det er en del af en generationskontrakt.
Og specielt Det Konservative Folkeparti, vi ser lige nu, ser da ud til at være meget oprigtigt optaget af de ting.
Men min oplevelse er – og det var også lidt det, jeg prøvede at sige i talen – at man får placeret den økonomi, der bliver defineret og målt på lige nu, som noget, der er objektivt, og som vi andre ikke kan have holdninger til, fordi det bare er den måde, man gør det på, og så kan man have holdninger til miljøpolitik og ulighed og alt muligt andet, men det er noget andet.
Det er sådan en afpolitisering, som jeg mener er et forsøg på at bevare status quo.
Men heldigvis er der da sket noget de senere år med bl.a. GrønREFORM og andet, men det er jo kun sket, på grund af at der har været et pres.
Hans Andersen (V), 2024-12-03:
Venstre er meget enig i, at vi skal passe på vores natur og klima, og at vi jo hele tiden skal udvikle os som samfund.
Nu er bnp nævnt et antal gange.
Det er sådan set en størrelse, vi bruger og måler på, og vi skal jo hele tiden drøfte, om vi kan blive skarpere.
Finansministeren har jo nævnt GrønREFORM, altså den grønne regnemodel, som en model, vi arbejder med.
Den kan blive endnu mere forfinet og gøre, at vi kan træffe bedre beslutninger fremadrettet.
Så det er jo ikke, fordi det skal være sådan en afvisning.
Vi er jo sådan set enige i ambitionen.
Vi er også enige i, at vi hele tiden skal arbejde med at forfine vores regnemodeller, således at vi kan træffe økonomisk, trivselsmæssigt og miljømæssigt kloge beslutninger.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-03:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg undrer mig igen lidt over det perspektiv, som flere af regeringspartierne ligesom bringer på bane her, nemlig at de økonomiske redegørelser og vores finanspolitik her i landet faktisk ingen betydning har for den politik, vi fører, altså den handling, vi laver.
Det kan du sådan grundlæggende se.
Der er en rød tråd.
Det samme gælder bnp.
Vi fokuserer på, at det skal stige.
Vi måler på det.
Det er det, finansministeren og enhver regering bliver målt og vejet på i pressen.
Så jeg synes egentlig i al beskedenhed, at det er et ret stille og roligt forslag.
Det er jo sådan set bare, at vi siger: Prøv at høre, ligesom beskæftigelse er vigtigt, og ligesom bnp også i nogen grad kan være vigtigt, så er det også vigtigt, at vi passer på vores natur og klima.
Ja, og ambitionen hos Alternativet er sådan set, at GrønREFORM bliver brugt i de mellemfristede fremskrivninger på sigt.
Det vil jo sådan set være en delvis implementering af trivselsøkonomi i Danmark.
Så det håber vi at Socialdemokratiet også kunne være med på længere henne i implementeringsfasen.
For jeg synes, de er ret centrale for den politik, vi fører.
Det, at vi har fokuseret meget på strukturel beskæftigelse, er jo det, der har medført det store fokus på arbejdsudbudsreformer.
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-03:
Jeg kan sige så meget, at jeg ikke blot læser økonomiske redegørelser, rapporter fra Det Økonomiske Råd og alt muligt andet; jeg læser jo også, hvad der kommer af andre publikationer.
Jeg følger helt utrolig præcist og nøje med i f.eks. fremskrivningerne fra Energiministeriets side, især fordi jeg er meget interesseret i transportens område, kan jeg afsløre.
Det er vel meget naturligt, at vi som finansordførere følger med i alle tænkelige tal og statistikker.
Det er heller ikke uden betydning, hvordan f.eks. huspriserne, boligpriserne i Danmark udvikler sig.
Det har da en enormt stor betydning.
Så det er ikke sådan, at der er noget af det talmateriale, som bliver lavet i dag, der er uvæsentligt.
Men jeg vil også nikke anerkendende til GrønREFORM.
Det er klart, at det er et vigtigt arbejde, der er sat i gang, og det kommer jo til at blive foldet ud i de kommende år.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-03:
Tak til ordføreren fra Socialdemokratiet for talen.
Jeg vil gerne erklære mig enig i, at GrønREFORM er en rigtig, rigtig god regnemodel, som vi er meget glade for.
Den er blevet implementeret i Alternativet.
Vi arbejder jo som bekendt også for, at den skal udvides til flere områder end affald, landbrug og skatter og afgifter, som det er lige nu.
GrønREFORM er jo faktisk, vil jeg sige, et bud på en trivseløkonomisk regnemodel, fordi man inkorporerer miljøpåvirkning og natur.
Det kan jeg så forstå at Dansk Folkeparti ikke kan lide.
Det må de jo selv afskaffe, hvis de en dag får regeringsmagten.
Men vi er glade for den regnemodel.
Til gengæld vil jeg gerne hive lidt fat i noget af det, som finansministeren selv var inde på, for lige at høre, om ordføreren ser det på samme måde, nemlig det med, at det, vi måler på, det, vi vurderer økonomien på, det, som vi finansordførere skal forsvare, ikke betyder så forfærdelig meget for, hvordan vi handler efterfølgende.
Skal det forstås sådan, at ordføreren måske også tænker, at vi lige så godt bare kan afskaffe de økonomiske afrapporteringer, fordi de egentlig ikke rigtig har betydning for den politik, vi fører?
Nicolai Wammen (S), 2024-12-03:
Vi har jo netop, bl.a. sammen med SF,
lavet den grønne trepart, som er en historisk stor investering og retningsgivende for vores natur og for vores biodiversitet i forhold til klima.
Det har vi gjort ved også at sætte økonomi bag.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-12-03:
Men der er finansministeren inde ved kernen af den her diskussion, nemlig om man har en meget smal definition af økonomi, eller om man kigger bredere på det, som vi diskuterer det i dag, eksempelvis hvis man som land ødelægger sit eget ressourcegrundlag, som det er sagen lige nu med vores indre farvande, der er fuldstændig døde.
Det kunne man jo også definere som et økonomisk grundvilkår, nemlig at man har ressourcer også til fremtidige generationer.
Nicolai Wammen (S), 2024-12-03:
Jeg er som finansminister jo en af dem, der har et meget stort ansvar for landets økonomi.
Nogle af mine kolleger har primært ansvar for andre opgaver – det kunne være klimaministeren, det kunne være miljøministeren, det kunne være socialministeren – så jeg er ikke enig i, at vi som regering ikke har et helhedssyn.
Men jeg tror også, at spørgeren vil medgive, at hvis man ikke har en stærk økonomi, er det svært at investere både i vores velfærd, i den grønne omstilling og i en bedre trivsel for eksempelvis vores børn og unge.
Så i den forstand hænger tingene sammen, og det helhedssyn er også et, vi som regering lægger stor vægt på.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-12-03:
Er finansministeren enig i, at i dagens Danmark står økonomiske nøgletal som bnp-vækst højere end social trivsel eller økologisk bæredygtighed, når de økonomiske ministerier præsenterer rigets tilstand?