runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Uffe Elbæk (ALT), 2017-02-28:
Jeg tror, at statsministeren misforstod mit spørgsmål, for vi er fuldstændig enige i, at der skal være nationale mål.
Det, jeg sætter spørgsmålstegn ved, er den måde, vi bruger de nationale test, som jo skal gennemføres 12 gange i løbet af en elevs rejse igennem folkeskolen.
Det er dér, der er markant kritik af, om den måde, man tester på, er relevant.
Så det var ikke de nationale mål, men de nationale test, jeg spurgte ind til.
Det tredje spørgsmål kommer fra medlemmerne af Alternativet, og den her gang skal vi ud i verden.
Det er noget, vi faktisk også har diskuteret før, og som jeg også selv har stillet spørgsmål om, nemlig: Hvad er regeringens vurdering af det, der sker i USA, med en ny amerikansk præsident?
Det, der er det helt konkrete spørgsmål, er: Har den seneste tids politiske udvikling i USA fået regeringen til at overveje at satse mere på et samarbejde med Europa og mindre på et samarbejde med USA?
Det er som sagt medlemmerne, der har formuleret det her, men personligt har jeg det også sådan, at det, vi ser Trump melde ud, er markant.
Jeg skal ikke gentage alle de kritikpunkter, jeg kunne finde på at rejse, men det er det, som medlemmerne har spurgt statsministeren om.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-02-28:
Nej, det er jeg ikke enig i, og jeg synes også på en eller anden måde, at der er en ligning, der ikke går op.
For hvis man har det ønske at skabe frihed i processerne – som jeg altså principielt deler, og nu snakker vi ikke om skolen, nu snakker vi om tilgangen til hele den offentlige sektor, hvor jeg sådan set lægger meget vægt på, at det i den konkrete tilrettelæggelse af ældreplejen eller undervisningen nede i klassen, eller hvad det nu kan være, er personen med de faglige kompetencer, der tilrettelægger tingene, drevet af engagement og indsigt og faglighed, for det tror jeg man kommer længst med – er forudsætningen da til gengæld, at man står vagt om resultaterne.
Sådan er det i min optik.
Så hvis man vil have mindre processtyring, må man jo være mere parat til at have nogle mål, man styrer efter.
Det kan jo ikke være sådan, når skolerne i øvrigt laver elever til hele samfundet, at man bare fuldstændig frit, skole for skole, beslutter sig for, hvad det er hensigtsmæssigt at man kan, når man forlader 9. klasse.
Vi har en udfordring, og jeg nævnte det i starten af den her spørgetime, ikke med dem, der klarer sig godt, men med den gruppe af elever, der falder igennem.
Og dem tror jeg vi ville svigte, hvis ikke vi havde nogen nationale mål.
Det sagt – og det må man så snakke med undervisningsministeren om – skal man jo på det her område som på alle andre områder løbende ligesom genbesøge dem og se, om det er den rigtige måde, vi gør det på, og om der er noget, der skal justeres.
Det har jeg ikke detailindsigt nok til at kunne gøre mig til dommer over.
Uffe Elbæk (ALT), 2017-02-28:
Ikke overraskende var jeg mest glad for den sidste halvdel af svaret, nemlig ambitionen om at give skolerne fri og i det her tilfælde 50 skoler.
Vi så jo gerne, at det var alle skoler, men det er da i hvert fald en start.
Grunden til det er selvfølgelig en overbevisning om, at man ikke kan køre sådan en one size fits all ned over alle skoler, fordi det er forskellige børn og unge, og der er forskellige lokale rammer.
Så jo mere vi – i hvert fald fra Alternativets side – overhovedet kan gå ind og støtte op om at slippe folkeskolen fri, jo bedre er det.
Mit andet spørgsmål handler om noget af det, vi også har kigget på og gerne så, nemlig et opgør med de nationale test.
Og det er ikke bare, fordi vi selv mener det, men fordi der kommer flere og flere tilbagemeldinger om, at de nationale test for det første indholdsmæssigt, altså i forhold til hvad de måler på, ikke er gode nok; de er for upræcise, og man kan ikke bruge dem som pædagogisk værktøj.
For det andet udvikler det en i vores øjne forkert konkurrencekultur skolerne imellem.
Det ved jeg også er en debat, der har kørt internt i Venstre, og der har været Venstrefolk ude og mene noget om det.
Men er statsministeren enig i, at vi måske skal give de nationale test fri, så det er frivilligt, om man har lyst til at indgå i dem?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-02-28:
Lad mig starte et andet sted, for er det fri til eller fri for noget?
Jeg synes i hvert fald, at vi har brug for, at folkeskolen bliver fri for et Christiansborg, der hele tiden, jeg havde nær sagt blander sig i dens vilkår.
Det fører så til svaret på det med frihed til hvad.
Det, der først og fremmest ligger regeringen på sinde, er at få ro omkring folkeskolen, for ro og stabilitet, tror jeg, er blandt forudsætningerne for, at også den enkelte lærer i sammenspil med elever, forældrekreds og ledelse kan udvikle sin undervisning – altså, så vi ikke til stadighed har en debat om, om vi nu har den rigtige folkeskole og den slags ting.
Derfor er det vigtigt for regeringen, at vi vedstår de aftaler, der er lavet om en ny skolereform, og giver kommunerne fred og ro til at få den implementeret.
Når det så er sagt, har regeringen jo også sagt et par andre ting, nemlig at vi er indstillet på at bruge skolelovgivningens bestemmelser i relation til at give frihed – det kunne være i forbindelse med styreformer og andet – og senest har ministeren meldt ud, at regeringen ønsker at gennemføre forsøg på 50 konkrete skoler med en anden form for tilrettelæggelse af undervisningstiden.
Det er der nu en helt naturlig dialog med skoleejerne, altså kommunerne, om, og så vil den præcise forsøgsramme bliver etableret.
Det er nok sådan, jeg kan svare spørgeren.
Uffe Elbæk (ALT), 2017-02-28:
Jeg kommer til at stille nogle spørgsmål til statsministeren om skoleområdet, og derfor var det helt rart at høre indledningsreplikken fra statsministeren om den rapport, der lige er kommet om ungdomsuddannelserne.
Jeg er fuldstændig overbevist om, at statsministeren og undertegnede har den samme ambition om at få vores børn og unge klædt så godt som muligt på til den fremtid, som bliver deres.
Så det bliver spændende at se oplægget til ungdomsuddannelserne.
Det vil vi også rigtig, rigtig gerne bidrage til og indgå i en diskussion om.
Det, jeg kommer til at fokusere på, er ikke ungdomsuddannelserne, men folkeskolen.
Alternativet kom – i vores egne øjne – med et ambitiøst udspil i sidste uge med 23 konkrete bud på, hvordan vi får en bedre folkeskole, hvor tankegangen er, at alt starter og slutter med eleven.
Det vil sige, at vi skal have en langt mere interessant, relevant og meningsfuld folkeskole.
I forbindelse med at få skabt en folkeskole, som vores børn og unge har fortjent, og som fremtiden har fortjent, er det, som vi virkelig er opmærksom på, hvordan vi kan slippe folkeskolen fri, dvs. give de enkelte folkeskoler langt højere frihedsgrader til at foretage de prioriteringer, som passer til deres lokalmiljø og de børn og unge, som går på de pågældende skoler.
Derfor er mit første spørgsmål til statsministeren, om statsministeren er enig i, at man med fordel kan give den enkelte folkeskole en højere grad af styring af deres egne prioriteringer og dermed også udvise den tillid, som jeg synes vi bør udvise over for de medarbejdere, vi har, og den ledelse, der er på den lokale folkeskole.
Så vil statsministeren være med til at sætte folkeskolen fri?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-02-28:
Og der er to aspekter.
Det ene er jo at sikre, at kommunerne er klar, altså i den her udskrivningsfase.
Og det andet er – hvis man kigger på tallene – at man arbejder målrettet på at undgå unødige indlæggelser.
For på trods af at det har været et fokusområde i mange, mange år, er der jo stadig væk forskel på den måde, man gør det på, kommune for kommune og region for region.
Og vi skal selvfølgelig undgå en situation, hvor mennesker unødigt indlægges.
Den anden side af at have været med i politik længe nok til at kunne se frugterne af ens eget arbejde er jo, at man også ser de samme problemer komme igen og igen.
Altså, det er jo de samme problemer, der genbesøger en.
Og skal man være helt ærlig, opnår vi jo nok heller aldrig den ideelle situation, hvor der ikke er mere at spørge om – altså, hvor vi bare kan konstatere: Det var så det – alt fungerer perfekt.
Så det kræver et vedvarende fokus.
Det tager jo ikke glæden fra mig og øvrigt heller ikke fra spørgeren over, at vi i disse år – både på grund af beslutninger, vi traf i 00'erne, der frigjorde pengene, men også ret modigt beslutningen om at få koncentreret anvendelsen af dem på 16 projekter – i øjeblikket ser nogle fantastiske løft.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-02-28:
Jamen vi har jo taget initiativer det sidste halvandet år for at sætte ekstra af til specielt den medicinske patient, som det så fint hedder, som jo er blandt den gruppe, der i høj grad har overbelægningsproblematikken inde på livet.
Og jeg tror, det er afgørende, at vi fortsætter med det.
Det er klart, at man jo altid i forhold til den dimensionering, man laver af de her nye sygehuse, kan diskutere: Hvad kommer af hvad?
For når jeg har besøgt Gødstrup Sygehus ved Herning, som er ved at blive bygget – og det bliver et fantastisk flot sygehus – har jeg alligevel registreret, at man har haft et par sparerunder, hvor man sådan lige har måttet spænde livremmen lidt ind, og man har så fundet frem til, at det antal sengepladser, man til sidst kommer til at blive dimensioneret til, og som er lidt mindre end det, man troede fra starten, lige præcis er det rigtige antal sengepladser i forhold til behovet.
Og så kan man sige: Hvad kom egentlig af hvad?
Det er klart, at hvis det er en reel frygt, at vi faktisk kommer for langt ned i forhold til at give den fleksibilitet, som statsministeren jo også var lidt inde på at der skal være i forhold til en særlig situation, på sygehusene, er det enten overbelægningssituationen, som skal klare det, eller også skal det ske, ved at folk i højere grad bliver hjulpet hjemme i kommunen.
Og det sidste er jo det afgørende – det er det bedste, i stedet for at man fortsat kommer til at ligge på gangene eller i rum, der slet ikke er gearet til det eller egnet til det. Så derfor vil jeg sige tak for tilsagnet om, at det her er noget, vi kommer tilbage til, og at vi fortsætter kampen for at sikre det her sammenhængende sundhedsvæsen til gavn for de danske patienter.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-02-28:
Det sidste er jeg sådan set meget enig i.
Jeg føler ikke, vi har talt forbi hinanden, men tror måske, vi taler os det samme sted hen.
Jeg vil sådan set meget gerne indbyde til, at man tager en dialog med sundhedsministeren om det, for jeg er ikke faktuelt klædt ordentligt på.
Men jeg lægger til grund, at med de befolkningsprognoser, vi har, og den viden, vi har, og de overvejelser, vi gør os om effektivitet i lægebehandlingen og teknologiudviklingen etc., at vi sådan set har en sygehuskapacitet, der er matcher behovet i en normal situation.
Men der er selvfølgelig knyttet nogle vilkår til.
Og de vilkår er præcis det, som hr. Kristian Thulesen Dahl nu tager frem, nemlig at der så er sammenhæng i alle vores sundhedstilbud, altså at samspillet mellem hospitalsvæsenet og det nære sundhedstilbud ude i kommunerne fungerer.
Det fungerer rigtig godt nogle steder, og det er udfordret andre steder.
Det er en debat, vi har været inde i mange gange før, og vi har i øvrigt også i fællesskab truffet en række beslutninger, der skulle få det til at virke endnu bedre.
Hele tanken om, at kommunerne er medfinansierende i vores sygehusvæsen, opstod oprindelig for at give dem et incitament.
Jeg tror ikke, vi er færdige med den opgave.
Men jeg synes, det er et helt oplagt emne for en fortsat drøftelse.
Jeg har også en forventning om et fortsat samarbejde mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-02-28:
Jeg ser ikke mindre frem til på fredag at besøge Skejby Sygehus og besigtige de lokaliteter, som statsministeren gjorde i går ved indvielsen.
Det er slet ikke den diskussion, vi har, for det er vi enige om.
Over nogle årtier ser det ud til, at der kommer over dobbelt så mange mennesker, der er over 80 år gamle.
Vi ved, der er mange ældre, der har meget behov for hjælp.
I den situation er vi simpelt hen bekymrede for, hvis ikke man har det tilstrækkelige antal sengepladser samlet set i sygehusvæsenet, at man kommer ud i en situation, hvor man presser de her mennesker så hurtigt hjem, at kommunerne ikke er parate til at hjælpe dem.
Så falder de jo bare ned mellem to stole i vores system, i hvert fald så længe regionerne er der.
Det kan vi også tage en diskussion om.
Det afgørende er jo, om kommunerne rent faktisk er klædt på.
Det skal vi være sikre på at kommunerne er.
Hvis man vil operere med så lavt et antal sengepladser, som man disponerer efter nu, bliver man simpelt hen nødt til at få sat turbo på den diskussion, der handler om det her sammenhængende sygehusvæsen.
Altså, man skal helt ude i den kommunale del og hjælpe folk der.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-02-28:
Tak for det.
Jeg har bare i første omgang et opklarende spørgsmål til ministeren, der går på, at det, justitsministeren i løbet af sommeren 2015 meldte ud om de rammer, der skulle være for udenlandske udvisningsdømte kriminelle, jo var meget kategorisk.
Jeg skal sige, at jeg er helt enig i det, ministeren sagde i juni 2015, så det glædede mig jo, da ministeren blev minister, for så kunne vi endelig, tænkte jeg, få gjort noget ved det her.
Derfor undrer det mig jo også, at det, der kom ud af de fornuftige udtalelser, er det lovforslag, vi behandler nu.
Så jeg vil høre, hvad anledningen, årsagen er til, at ministeren er gået fra at være en strammer på det her område til at være en slapper.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-28:
Tak til ordførerne for debatten og for de mange positive indlæg på den måde at forstå, at jeg i hvert fald hører, at der er et flertal.
Så hører jeg også, at vi jo i hvert fald er et Folketing, der ser meget forskelligt på det her.
Nogle synes åbenbart, at justitsministeren er noget af det blødeste, der kan opdrives, og andre synes, at det her er alt, alt for voldsomt og hårdt.
Det kan vi altid diskutere.
Jeg er glad for, at der er opbakning til at kunne gennemføre initiativerne her om at skærpe afsoningsvilkårene for udvisningsdømte indsatte.
Udvisningsdømte udlændinge skal sendes hjem, når de har afsonet deres straf i Danmark.
Der er derfor ikke grund til at bruge kræfter i fængslerne på resocialiserende tiltag, der retter sig mod f.eks. at kunne få et job eller en uddannelse i Danmark.
Med lovforslaget vil regeringen skærpe en afsoningsvilkårene for udvisningsdømte indsatte på tre områder.
For det første vil vi afskaffe kriminalforsorgens pligt til at lave handleplaner for tiden efter løsladelsen.
For det andet vil vi begrænse retten til uddannelse, undervisning og programvirksomhed, så udvisningsdømte normalt kun kan beskæftiges ved arbejde i fængslet.
For det tredje vil vi begrænse adgangen til at modtage social behandling mod stofmisbrug, så udvisningsdømte som udgangspunkt kun har ret til lægelig behandling som f.eks. metadonnedtrapning.
Med disse stramninger ønsker regeringen at sende et klart præventivt signal til udlændinge, der kommer til Danmark for at begå kriminalitet.
Det er vigtigt, at kriminelle udlændinge oplever afsoning i et dansk fængsel som en reel straf.
Med de bemærkninger vil jeg takke ordførerne for debatten.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-02-28:
Det giver som udgangspunkt rigtig god mening, at indsatte, som vi ved skal forlade landet, når de har afsonet deres straf, ikke skal have en masse tilbud om handleplaner og uddannelse, som er møntet på at komme ud i det danske samfund igen.
Det er på den anden side vigtigt, at en periode i fængsel ikke bidrager til at gøre hårdkogte forbrydere endnu mere hårdkogte, eller at man bliver brudt ned under sin afsoning.
Selv om der er tale om en straf og en udvisningsdom, skal der være meningsfulde aktiviteter og en hverdag, som kan skabe faste rammer omkring afsoningen.
Samtidig er det vigtigt for SF, at alle, der har brug for det, får en god hjælp til at komme ud af et eventuelt misbrug.
Vi skal selvfølgelig ikke sætte en masse aktiviteter og tilbud i gang, som ikke giver mening for en person, som skal ud af landet.
Som jeg forstår lovforslaget, gives der fortsat mulighed for at arbejde med bl.a. værksteds- og cellearbejde, så afsoningen kan forløbe på en ordentlig måde.
Og overordnet tager man en række fornuftige hensyn til, at der i konkrete tilfælde kan dispenseres og tilbydes udvisningsdømte indsatte tilbud om bl.a. uddannelse eller misbrugsbehandling, hvis det skønnes nødvendigt.
Vi noterer os, at Fængselsforbundet bakker op om flere dele af lovforslaget, men at det er vigtigt, at social misbrugsbehandling bliver tilbudt til de indsatte, som under afsoningen har behov for særlig støtte.
For så vidt angår misbrugsbehandlingen, er der nogle ting, som vi gerne vil have opklaret.
Vi vil på den baggrund tilkendegive vores endelige stilling til lovforslaget i forbindelse med de kommende behandlinger af det.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-02-28:
Hvis ordføreren med »regning« mener det, kan man sige, økonomiske bidrag, som man selvfølgelig betaler over sin skat til de indsatte i danske fængsler, så er det en del af vores borgerpligt, at vi alle sammen er med til det.
Retspolitik baserer sig jo ofte på ideen om retsfølelsen og, kan man sige, rimeligheden i, om nogle bliver stødt eller krænket, og det anerkender jeg.
Jeg kunne bare godt tænke mig, at vi i højere grad begyndte at tale om retsfornuft frem for retsfølelse.
Trine Bramsen (S), 2017-02-28:
Hvis vi skal blive i terminologien omkring etik, er der jo også nogle ofre for de her kriminelle menneskers handlinger.
Mener Alternativet, at det er rimeligt, at de ofre skal betale regningen, for at dem, der altså har begået kriminalitet, efterfølgende ikke kan blive sendt hjem til det land, hvor de kommer fra?
Er det rimeligt, at regningen for, at de sidder i danske fængsler, skal betales af dem, der også har været ofre for kriminaliteten?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-02-28:
Som jeg ser det, bliver det en udenrigspolitisk, altså en international politisk opgave at kommunikere med de lande, som de her indsatte skal hjem til, for at sikre, at forholdene dels er til stede for, at de kan blive sendt hjem, dels at landene selvfølgelig også varetager den opgave at tage imod de statsborgere, som de skal tage imod.
Så jeg ser det ikke som et retsproblem – var jeg ved at sige – som vi skal debattere på retsområdet i Danmark, i forhold til hvordan vi behandler de indsatte, vi har.
Jeg anerkender den udfordring, der er, altså om man tager imod eller ikke tager imod de udvisningsdømte fanger eller indsatte, vi har.
Trine Bramsen (S), 2017-02-28:
Tak for forelæsningen.
Jeg vil gerne spørge Alternativets ordfører, hvad Alternativet vil gøre for at sikre, at de aftaler om, at udlændinge, der sidder i danske fængsler – og som der jo er en klar aftale om skal sendes hjem til afsoning – overholdes?
Der er en klar aftale mellem Danmark og de lande, hvor de her personer kommer fra, om, at de ikke skal sidde i de danske fængsler.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-28:
Det er nok at stramme den at sige, at man er blevet slapper.
For så ville jeg jo ikke foreslå de her stramninger.
Jeg glæder mig til i samarbejde med hr. Peter Kofod Poulsen at diskutere hele kriminalforsorgen senere i år.
Der håber jeg vi kan finde nogle gode løsninger.
Jeg må også bare være ærlig og sige, at nogle gange bliver man jo klogere i processen på den måde, at jeg er gjort opmærksom på, at der er forskel på det, der leder frem til, hvad der skal ske efter afsoningen, og det, der foregår under afsoningen.
Det er en af begrundelserne for det.
Spørgeren skal ikke være i tvivl om, at jeg mente det, da jeg kom med det udspil i 2015.
Jeg mener det sådan set også stadig væk, men der er nogle gange ting, der ikke kan lade sig gøre, som man vil, og så må vi tage den første stramning her.
Så kan vi jo kigge lidt på det senere på året.
Jan Johansen (S), 2017-02-28:
Tak for det.
Lagtinget på Færøerne har vedtaget to rigslovsindstillinger, der sikrer, at det fremover bliver muligt at ophæve et ægteskab indgået mellem to af samme køn på Færøerne, når de pågældende bor i et land, der ikke anerkender ægteskab mellem personer af samme køn og derfor heller ikke har lovgivning på området.
Lovgivningen bliver med dette lovforslag magen til den, vi har i Danmark, således at de foreslåede bestemmelser svarer til den danske retsplejelovs bestemmelser herom, som blev indsat ved lov nr. 532 af 12. juni 2012.
En del af lovforslaget kan ordnes ved en kongelig forordning, mens en anden del skal godkendes her i Folketinget, og det er det, der sker nu.
Socialdemokratiet tilslutter sig naturligvis lovforslaget.
Rune Lund (EL), 2017-02-28:
Ifølge min logik vil det være sådan, at hvis man forringer misbrugsbehandling, vil der alt andet lige være flere misbrugere, der vil alt andet lige være flere stoffer i fængslerne,
der vil alt andet lige være et større marked for narkohandlere, som enten kan sælge mere narko eller få en højere pris for den mængde narko, der er, og der vil alt andet lige være flere folk, som, fordi de ikke får den misbrugsbehandling, de burde få, vil være farlige for personalet og for de andre indsatte.
Må det ikke være det naturlige resultat eller konsekvensen af, at man skærer ned på misbrugsbehandlingen?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-28:
Jeg tænkte meget over det, da hr. Rune Lund stod på talerstolen her og talte om det, for jeg tror simpelt hen ikke, jeg har forstået argumentet.
Vi siger jo ikke nej til den lægelige del af misbrugsbehandlingen, den får man stadig væk.
Altså, man får stadig væk f.eks. sin metadon – man får det lægelige.
Det, man ikke får længere, er de her opfølgende samtaler, støttesamtaler, om, hvad der skal ske, efter man kommer ud osv.
Så man får jo stadig væk sin behandling, hvis man er i et afvænningsforløb.
Rune Lund (EL), 2017-02-28:
Det her forslag vil begrænse udvisningsdømte afsoneres ret til misbrugsbehandling, og regeringen vil gerne af med stoffer i fængslerne.
Men vil det her forslag ikke alt andet lige, når man begrænser retten til misbrugsbehandling, føre til flere stoffer i fængslerne?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-28:
Jamen jeg er fuldstændig enig – fuldstændig enig.
Jeg tror også godt, at spørgeren ved, at det kræver et kontinuerligt pres på de her lande, vi samarbejder med – hvor vi selvfølgelig skal sørge for at sætte et politisk pres, men også de gode folk, der ellers til daglig samarbejder med landene, skal presse endnu mere på.
Altså, det er sådan noget, man bliver ved og ved med at presse på for.
Men jeg er sådan set fuldstændig enig med spørgeren i, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at de skal opfylde deres forpligtelser.
For det er ikke rimeligt, at danske skatteydere skal betale for det her.
Nu handler lovforslaget så bare om, hvad vi gør, når de så er her.
For jeg er ikke i stand til på noget punkt at erklære mig uenig, hvad angår, at de sådan set ikke skal være her.
Altså, vi skal sådan set gøre, hvad vi kan, for at få dem sendt ud.
Så kan det have noget at gøre med – og det ved spørgeren også rigtig meget om – hvor lang straffen er, hvor hurtigt man kan sende dem hjem, og hvad der er af muligheder.
Det bliver der arbejdet på hele tiden, tro ikke andet – og vi bruger jo hele den palet, der er.
Men noget af det, jeg godt kunne tænke mig at arbejde videre med, er f.eks. at kigge på, om vi kan købe eller selv have fængselspladser i andre lande.
Det synes jeg er værd at kigge på.
Så ved jeg, at man lige om lidt kunne spørge mig: Hvorfor er der så ikke sket noget?
Det har vi hørt for længe siden.
Og så vil jeg bare sige – og det tror jeg i bund og grund også at spørgeren godt ved – at det er dybt kompliceret, og at det tager lang tid.
Men jeg kan garantere for, at det er noget, jeg arbejder med, og ikke noget, jeg har tænkt mig at give op over for.