runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2019-12-13:
Jeg synes jo, der er lavet en rigtig god finanslovsaftale, hvor der også er mulighed for at kunne se ind i lige præcis det spørgsmål.
Jeg vil bare alligevel adressere det.
Når vi skal kunne levere kvalificeret arbejdskraft til vores virksomheder, er vores uddannelsessystem i mine øjne et af de centrale værktøjer i den sammenhæng, og når jeg derfor i dag vælger at fremhæve, at vi har annulleret omprioriteringsbidraget, som beskærer vores uddannelser, erhvervsuddannelser osv., så er det jo, fordi jeg også tror på, at et løft af lige præcis det erhvervsskolemæssige område kan bidrage til, at der er kvalificeret arbejdskraft.
Vi er jo inde at røre ved det her spørgsmål om, om der er et fremtidigt mismatch på vores arbejdsmarked.
Vil der være for mange, der alene har en ufaglært baggrund, hvor virksomhederne efterspørger noget mere?
Der har vores uddannelsessystem, herunder også vores vuc-centre, hvoraf mange jo har været lukningstruet, en mulighed for at levere svar på nogle af de udfordringer.
Mona Juul (KF), 2019-12-13:
Tak for det.
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at vi egentlig mangler arbejdskraft i rigtig mange situationer, ikke kun i landdistrikterne, men også i rigtig mange virksomheder i byerne.
Der tænker jeg i forhold til landdistrikterne, hvor vi ved at det kan være lidt svært at bibeholde folk eller få folk til at flytte tilbage, at vi jo så også har den mulighed, at vi kan efterspørge bedre udenlandsk arbejdskraft med præcis de kvalifikationer, vi ønsker at bruge der.
Er det også noget, ministeren vil se på i forbindelse med det her punkt?
Simon Kollerup (S), 2019-12-13:
Tusind tak for et meget, meget vigtigt og også relevant spørgsmål, for det rører jo ved to ting.
Det rører jo ved risikoen.
Hvis man går for stramt og for hårdt og for uintelligent til den grønne omstilling, risikerer man carbonlækage, og man flytter arbejdspladser ud af landet.
Det pynter måske på CO 2 -regnskabet, men det pynter jo ikke på, om folk har et arbejde, og om der er vækst og velstand i vores samfund.
Derfor er det vigtigt – og det er også en del af klimaloven – at hele konkurrenceevneperspektivet og vores virksomheder er med i fokus.
Det er sådan håndteringen af risikosiden af en klimalov, og det synes jeg Folketingets partier har gjort med den måde, hvorpå man har lagt principper ind i klimaloven.
Den anden side af mønten er jo så også, at der er enormt store potentialer.
Jeg tror da, at vores fødevareproduktion og vores virksomheder i det hele taget har et erhvervseventyr liggende foran sig i den grønne omstilling, og i dag er det i hvert fald sådan, at de grønne arbejdspladser ikke alle sammen er centreret om de store byer.
Der er jo mange grønne arbejdspladser ude i det, som vi, der ikke vil sige Udkantsdanmark, kalder Produktionsdanmark.
Så jeg tror på, at den grønne omstilling kan blive en gevinst, også for vores landdistrikter.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-13:
Fødevareproduktion eller fødevareklynger er noget af det, som står stærkt, og rigtig mange arbejdspladser i landdistrikterne er baseret på det her.
For hvis vi straffer landbruget endnu mere, vil den her produktion blive flyttet ud til nogle lande, som så har et højere CO 2 -aftryk.
Så det vil ikke hjælpe noget i forhold til den samlede CO 2 -udledning og klimaet.
Men jeg kunne godt lidt tænke mig at høre, hvad ministeren vil gøre for at sikre landdistrikterne, også når man nu kigger ind i en klimaplan.
Simon Kollerup (S), 2019-12-13:
Tak for ordene.
Jeg er fortsat skeptisk over for tiltagszonerne som en til en-model, men jeg synes, det er fint at vurdere fordele og ulemper ved det.
Så jeg er helt enig med spørgeren i, at det kan være fornuftigt at få gjort.
Der findes jo en række forskellige aktører på det her område.
Der er jo Center for Landdistriktsforskning, hvor jeg er glad for, at vi har lavet en meget bred aftale om at kunne lægge en stabil tilskudsramme ind; der fremmer vi noget vidensadgang.
Den skal ikke stå på hylderne inde på forskerkontorerne; den skal ud at deles, så den kan blive til inspiration for de yderområder, der kan finde gavn ved den.
Det skal ikke gøre, at man ikke godt kan dele erfaringer, men jeg tror bare, vi skal være meget opmærksomme på, at landet, selv om det er et lille land, vi bor i, stadig har meget forskellig områder.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-13:
Tak til ministeren.
Jeg synes, det er en vigtig debat, som Dansk Folkeparti har rejst.
I Alternativet har vi lavet et helt udspil omkring landdistrikterne, og jeg vil høre ministeren, om man ikke, inden man eventuelt gik videre med de her tiltagszoner, kunne lave det, vi kalder et center for kommunal vidensdeling for landdistrikter, hvor man havde et nationalt videncenter, hvor man samlede interessenter, forskellige organisationer, kommuner, eksperter i et råd, og hvor man så kunne udarbejde en større plan for, hvordan man kunne oppe de her landdistrikter.
Man kunne så også bruge det her videncenter til at dele erfaringer på tværs af kommuner.
Er det ikke en idé, man kunne starte med?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2019-12-13:
Tiltagszoner
– synes I ikke, at det ord lyder en lille smule mere sexet end Udkantsdanmark og Den Rådne Banan og alle de andre ukvemsord, vi ellers hører landdistrikterne omtalt med?
Tiltagszoner er et ord, der ligesom signalerer, at der er en udvikling i gang; her er et sted, hvor vi er i gang med at udvikle, i modsætning til de andre ord, vi kender, hvor det lyder, som om det er et sted, der er i gang med at blive afviklet.
Vi har i Dansk Folkeparti slet ikke lagt skjul på, at vi er inspireret af den norske model.
I Norge har de haft stor succes med at indføre tiltagszoner.
Det, de gør, er, at de siger: I de her områder har vi rigtig, rigtig hårdt brug for, at der bor mennesker, så hele Nordnorge ikke dør.
Derfor giver de de mennesker en række fordele.
Det er f.eks. afskrivning af studiegæld, forhøjet børnebidrag, højere løn til bl.a. sygeplejersker og gymnasielærere, rabat på energiregningen samt nogle andre tiltag, der er ganske irrelevante for Danmark.
Det er sådan noget som lavere beskatning på fangst af kongekrabber.
Det er lidt svært at overføre til danske forhold.
Det er også noget med, at de giver en rabat på en arbejdstagerskat, men jeg vil nødig være den, der står her og giver regeringen gode ideer til at indføre endnu flere skatter.
Det er de gode til i forvejen.
Når vi i Dansk Folkeparti føler os inspireret af noget, er der straks partier, for hvem der ligefrem går sport i bevidst at misforstå det, vi siger, og forstå det på den måde, at vi vil overføre den norske model en til en til Danmark.
Nej, vi er godt klar over, at landdistrikter i Norge er af en helt anden dimension end i Danmark.
Der er jo ikke noget landdistrikt i Danmark, der kæmper med, at der er 200 km til den nærmeste købmand.
Der er heller ikke noget landdistrikt i Danmark, der kæmper med, at det er 10 grader koldere der end inde i byerne, eller at man har kæmpestore områder, der ligger øde hen.
Men det der med at lave nogle tiltagszoner, der har til formål at booste nogle bestemte områder, hvor det er gået tilbage befolkningsmæssigt, synes vi ikke alene er en rigtig god idé; vi synes, det er en nødvendighed.
Her har organisationen skelet til blandt andet Norge, som med succes har understøttet tiltrækningen af kvalificeret arbejdskraft i landdistriktskommuner.
– Der er for mange kommuner i landdistrikterne, som ikke har fået del i den vækst, som resten af landet oplever – alene fordi de er placeret i et landdistriktsområde, hvor det er sværere for både det offentlige og private virksomheder at tiltrække medarbejdere, fortæller formand for Landdistrikternes Fællesråd, Steffen Damsgaard.
« Så jeg ser frem til en rigtig god debat.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2019-12-13:
Mange tak for det.
Jeg vil også anerkende, at jeg ved, at ministeren har et hjerte, der brænder for landdistrikterne.
Vi har jo selv en fortid sammen i Landdistriktsudvalget, så det er jeg slet ikke i tvivl om, og det er rart at se og få bekræftet.
Det, der er lidt ærgerligt, er, at det jo var lidt sjovt, at jeg faktisk i min tale kunne forudse, at nogle – herunder endte det så også med at være ministeren – bevidst misforstod det, som om vi ville overføre det en til en fra Norge til Danmark.
Jeg må på det kraftigste sige, at jeg godt kender forskellen på de to lande, både økonomisk og geografisk, og ved godt, at det jo ikke er det, vi taler om.
Vi taler om inspiration i forhold til tiltagszoner.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre noget om de tiltag, som vi allerede har gjort for landdistrikterne.
Men det her handler om at sige: Her har vi altså nogle tiltagszoner, og indtil videre vil der ikke være nogen i landdistrikterne, der vil komme til at stå uden for de tiltagszoner, i og med at det både gælder land- og yderkommuner.
Hvad tænker ministeren om det?
Simon Kollerup (S), 2019-12-13:
Tilgiv mig, hvis jeg har misforstået forespørgslen.
Men bare lige det her til en start: Den er jo ret eksplicit i forhold til at nævne eksempler som reduktion af su-gæld osv., så der er jo mange af elementerne, der også fremgår på skærmen her, som er direkte de samme.
Men tankesættet tror jeg sådan set vi deler mere, end vi måske lige oplever i den her debat, nemlig at vi er nødt til at turde behandle forskellige områder forskelligt for at stille dem lige med hensyn til muligheder.
Det er jo der, mit politiske brændende hjerte som socialdemokrat er stærkest: Det er for at skabe lige muligheder.
Der kigger vi på mange af de ting, som kan vende centraliseringen om.
Jeg vil sige, at hele »Nærheden tilbage«-udspillet stadig er til stor inspiration for mig i det videre arbejde, jeg skal lave.
Peter Juel-Jensen (V), 2019-12-13:
Tak for det, og tak til ministeren for nogle gode bud på, hvordan vi kommer videre her.
Jeg er ligesom ministeren meget optaget af, at vores LAG-system virker osv.
Jeg synes, ministeren pynter sig lidt med lånte fjer, når ministeren går ud og siger, man har tilbageført 30 mio. kr., for i bund og grund var det jo penge som den tidligere regering havde sikret var der, fordi det var uforbrugte midler.
Så man har faktisk bare fodret hunden med sin egen hale.
Det synes jeg ministeren glemmer at putte ind.
Jeg er enig med ministeren i, at der er mange udeståender på LAG-ordningen, både når det kommer til at sikre, at den er mindre bureaukratisk, men også når vi skal slippe ud af det der mellemfinansieringsmorads, der faktisk er, som er en stor hæmsko for LAG-grupperne derude.
Den ordning er tung at danse med og jager ildsjæle væk.
Så et er, at vi har fået nogle flere penge i den, men der udestår faktisk den største arbejdsopgave, nemlig at sikre, at den er meget mindre bureaukratisk, plus at den også virker væsentligt hurtigere.
Der har vi en fælles opgave i at få løftet den.
Så undrer det mig lidt, for man kan godt sige alle de rigtige ting, minister – og nu rejser formanden sig op, så jeg vil vente med mit spørgsmål.
Simon Kollerup (S), 2019-12-13:
Nu starter jeg med det positive: Jeg er glad for, at vi deler ambitionen om at fremme udviklingen i landdistrikterne.
Jeg deler også ambitionen om hele tiden at indrette ikke bare hele vores offentlige sektor, men også systemet omkring LAG'erne så effektivt, vi kan.
Det er de gode folk i Erhvervsstyrelsen heldigvis allerede godt i gang med, og vi fik jo kollektivt en orientering om det, da vi havde mulighed for at ses en hyggelig aftenstund til vores første sådan officielle komsammen, udvalg og minister imellem.
Så det er min fornemmelse, at det er i god gænge.
Jeg er nødt til så alligevel også lige at give lidt igen, for jeg føler ingen trang til at pynte mig med lånte fjer, hvis det er fra Venstre, de skal komme, i forhold til LAG-ordningen.
Jeg skal bare stilfærdigt erindre om, hvem det var, der beskar LAG-ordningen med 30 pct., da man skulle finansiere landbrugspakken i sin tid.
At man så ikke har haft afløb på nogle af pengene, som jo var målrettet de miljømæssige tiltag, der skulle kompensere for landbrugspakken, må man så tage en vurdering af hvordan man synes ligger ude i det ganske land.
Men jeg er helt stolt over, at den her regering har tilbageført midlerne til LAG-ordningen.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-13:
Tak for svaret, ordfører.
I forlængelse af den mulige problemstilling spørger vores praktikant Emil så: Hvorfor ikke skabe bedre muligheder for iværksættere i stedet for, så unge iværksættere f.eks. kan få et iværksætterfradrag?
Var det ikke en bedre mulighed?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2019-12-13:
Jeg vil altså kun opfordre ordføreren til at hilse sin praktikant Emil og sige, at han lyder meget kvik.
Jeg synes, det lyder som en alletiders idé.
Det er jo et fantastisk eksempel, Alternativet kommer med, på noget, vi også kunne fylde i tiltagszonerne.
Så det vil jeg være ganske åben over for.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2019-12-13:
Nej, nu har jeg jo lyttet til ordførertalen, og jeg har også lyttet til, hvad ordføreren har svaret på de spørgsmål, der er blevet stillet.
Så nej, det har jeg fuldstændig forstået.
Men jeg synes jo, at det faktisk havde været meget mere interessant at starte den her diskussion et helt andet sted og begynde med at undersøge, hvad det er for nogle konsekvenser, der ville være, af at lave tiltagszoner.
Det kommer så efterfølgende nu, og det er også fint nok, men jeg synes, at rækkefølgen havde været mere rigtig, hvis vi havde undersøgt det først og taget debatten bagefter.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2019-12-13:
Jeg anerkender fuldt ud, at kommunikation kan være en meget, meget svær ting.
Jeg anerkender også, at der er over 1.700 km fra Oslo til Tromsø, og at vi ikke taler om de samme størrelsesforhold.
Derfor vil jeg bare spørge ordføreren: Efter at jeg i to omgange har holdt min ordførertale og svaret på spørgsmål, er ordføreren så det mindste i tvivl om – eller er det bare et spil?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2019-12-13:
Jeg noterer mig bare, hvordan virkeligheden ser ud, nemlig at der efter og i forbindelse med kommunalreformen er sket en udvikling – og det kan jeg forstå at ordføreren gerne vil tale om.
Jeg synes jo, at det er vigtigere at tale om, hvad man så kan gøre efterfølgende.
Og forespørgslen handler jo netop om, om man skal lave tiltagszoner, eller om man skal gøre nogle andre ting.
Jeg har skitseret nogle andre løsninger, som ikke nødvendigvis står i vejen for, at man også kan lave tiltagszoner.
Men jeg kan forstå, at ordføreren føler sig trådt over tæerne, fordi han har været en, der har stemt for kommunalreformen.
Det kan jeg jo så ikke rigtig gøre noget ved.
Peter Juel-Jensen (V), 2019-12-13:
Så ordføreren er dybt uenig i kommunalreformen, men vil ikke ændre på tingenes tilstand, for det giver ingen mening.
Men ordføreren sagde jo også, at kommunalreformen var medvirkende til, at nogle landdistrikter havde det svært.
Skal det forstås på den måde, at ordføreren så ikke vil hjælpe landdistrikterne?
Altså, jeg kommer også fra et landdistrikt, og jeg kan jo se, at den kommunalreform har givet bedre sundhedsbehandling, bedre kommunal behandling og bedre specialpædagogisk behandling til borgerne ude i landdistrikterne.
Baggrunden for kommunalreformen var jo i bund og grund, at man ikke var specialiseret nok, at man ikke var dygtig nok.
Man var ikke dygtig nok til at behandle patienterne.
Så er det rigtigt, at der selvfølgelig er blevet længere til politikerne, og det må vi så prøve at gentænke og afbøde konsekvenserne af.
Men når man siger, at kommunalreformen er roden til alt ondt, er jeg dybt uenig, og har man den holdning, må man også sige, hvad det er, man vil lave om.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2019-12-13:
Tak for det.
Jeg var ikke til stede i de forhandlinger, der foregik dengang om kommunalreformen.
Der sad jeg som borgmester i den lille kommune, som der faktisk er glimrende billeder fra hernede i salen, og der stemte Socialdemokratiet jo imod kommunalreformen.
Så det er sådan set bare den indgang, der er til det.
Jeg har ikke – heller ikke i min tale her – snakket noget om, hvad der skal genåbnes.
Jeg taler bare om, at der er sket en udvikling i forlængelse af den kommunalreform, som jeg ikke tror der er nogen der har været i stand til at forudse, men at vi bliver nødt til at forholde os til den, som tingene er i dag.
Peter Juel-Jensen (V), 2019-12-13:
Kunne ordføreren så ikke prøve på at fortælle os andre, hvad det er for nogle sygehuse – og hvor de ligger henne – som ordføreren gerne vil have genåbnet? Hvad er det for nogle kommuner, som er blevet afskaffet, og som ordføreren gerne vil have tilbage, og hvornår vil ordføreren gøre det?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2019-12-13:
Jamen det tager vi jo i finanslovsdebatten på onsdag, altså hvordan vi stemmer i forhold til det – om vi stemmer for eller imod den samlede finanslov.
Der er jo sikkert gode elementer i den, og der er også elementer, vi har svært ved at tage.
Mona Juul (KF), 2019-12-13:
Tak for det.
Vi er jo mange, der ikke bor i de store byer, og det er jo hamrende besværligt, når man kommer her på Christiansborg, hvor man er nødt til at rejse frem og tilbage.
Men det er jo et valg, som man altid selv træffer, og det, mit spørgsmål går på, er: Har ordføreren regnet på, hvad de her økonomiske konsekvenser vil være med nedsættelse af det ene og det andet, og hvor pengene egentlig skal komme fra?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2019-12-13:
Der ligger intet konkret forslag til noget, der har økonomiske konsekvenser.
Der ligger et forslag om tiltagszoner, som er, at vi siger, at her vil vi godt lave nogle særlige tiltag.
Så ligger der nogle eksempler på, hvad det kunne være, men det er jo noget, som vi sammen skal drøfte.
Det, vi skal tage stilling til nu, er, om det er en god idé, eller det ikke er en god idé at have tiltagszoner.
Mona Juul (KF), 2019-12-13:
Jeg må bare sige, at vi, for at jeg synes, at noget er en god idé eller en dårlig idé, er nødt til at have en eller anden økonomisk ramme på det.
Vi er nødt til at finde ud af, hvor det er vi skal tage penge fra for at kunne lægge dem over i noget andet.
Vi kan sagtens have en principiel diskussion om, hvad vi skal med landdistrikter, og jeg fornemmer jo tydeligt, at alle gerne vil gøre noget, men økonomien skal med.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2019-12-13:
Tak for det.
Jeg synes, det var dejligt, at ordføreren startede med at fortælle, at os, der bor ude på landet, er lykkelige.
Jeg bor også rigtig meget ude på landet.
Faktisk kan I se, hvor jeg bor, når I kigger ned på billedet, der er nede bagved.
Nede bag ved træerne ovre til højre bor jeg rent faktisk.
Når nu det er sagt, vil jeg sige, at ministeren har sagt rigtig mange gode ting.
Det synes jeg jo.
Men jeg forstår så, at nu er ordføreren måske begyndt også at lægge lidt fortolkning i det, der står som tekst i forhold til forespørgslen her og brede det lidt mere ud.
Det synes jeg er fair nok.
Der er rigtig mange gode tanker.
Det kan jeg også godt høre.
Det, som jeg har problemer med, er egentlig – det er nok ministeren, der har det, men nu spørger jeg alligevel – at det her kommer til at koste rigtig, rigtig mange penge.
Det kan jeg høre.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2019-12-13:
Jeg har svært ved at se, hvordan det koster rigtig mange penge at sige, at her har vi de områder, nemlig de 27 småøer, de 5 økommuner, landkommuner og yderkommuner, og det er de områder, hvor vi godt kan gøre en ekstra indsats.
Det, at vi siger dét, koster jo ikke noget i sig selv.
Det, der koster penge, er det, vi skal fylde i det.
Det er de initiativer, vi skal fylde i det, og som vi så hver især til den tid tager diskussionen om.
Det glæder jeg mig i øvrigt til, i håbet om at Socialdemokraterne vil bakke op om det.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2019-12-13:
Det var lige lidt for billigt, men o.k., fair nok.
Ordføreren har måske ikke overvejet det så meget, men så kan ordføreren jo overveje det lige nu, for i næste uge skal vi faktisk stemme om finansloven.
Og der er vi jo f.eks. i den situation, at regeringen har foreslået at afskaffe omprioriteringsbidraget i forhold til uddannelserne på erhvervsuddannelserne.
Hvordan stemmer Dansk Folkeparti så i forhold til det?
For det er jo et tiltag, der peger i den rigtige retning – også i forhold til noget af det, vi snakker om her.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2019-12-13:
Ja, lige præcis.
Vi siger, at nu har vi nogle zoner her, hvor vi vil gøre en ekstra indsats, og vi siger så efterfølgende, at vi her rundt om bordet og i samarbejde med ministeren og relevante landdistriktsorganisationer skal finde ud af, hvad det er, der skal fyldes i i forhold til tiltagszoner.
Det er jo dér, vi skal tage stilling til det økonomiske.
Det er jo dér, vi skal ned i bolledejen i de konkrete eksempler.
Lige nu handler det sådan set om at sige, om det er en god idé, eller det ikke er en god idé, at vi laver de her zoner.
Magnus Heunicke (S), 2019-12-13:
Tak for det spørgsmål.
Vi har meget store ambitioner.
Det kræver jo, at Folketinget er med på det, men også at vi sammen er med på, at det, der sker, og som jo lidt er lakmusprøven på det, må man have en tillid til, nemlig at man helt lokalt ude på det enkelte ældrecenter, ude i den enkelte ældrepleje, ude på plejehjemmene og ude i kommunerne, tilrettelægger og organiserer sig på en måde, som kræver mindre dokumentation, og som mere baserer sig på tillid mellem den enkelte ældre og medarbejderne.
Så jeg kan ikke komme med sådan et konkret tal for det, men jeg er meget, meget glad for den tilgang til det, for det lyder så nemt at sige: Vi skal have mindre dokumentation, men kan vi ikke få lidt flere øremærkede midler, puljer og ting?
Hver gang man laver øremærkede midler, puljer og ting, så skal der dokumenteres, og så skal der ansøges, og så kommer der bunker af papir.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-12-13:
Jeg helt ked af at stille spørgsmål til den stemme der.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til dokumentationskravene, for det er jo klart, at jo mere tid, man bruger på at dokumentere, jo mindre tid kan man bruge på borgeren.
Det vil jo ofte også være sådan, at med dokumentation følger der nogle retningslinjer for, hvordan man skal løse opgaverne.
Så mit spørgsmål, som jeg egentlig godt ved at ministeren ikke direkte kan svare på, er: Tænker ministeren, at vi snakker om en nedsættelse af dokumentationskravet på 5, 10, 20 eller 40 pct.?
Hvor er vi henne?
Magnus Heunicke (S), 2019-12-13:
Tak for de spørgsmål.
Jeg mener, at man må se det som et hele, altså økonomiaftalerne, finanslov og reserveforhandlingerne, for de er jo den samlede konsekvens af hele regeringens politik.
Der er jo to demografiske ændringer, der sker.
Den ene er, at vi bliver flere ældre, og vi lever længere.
Den anden er, at der også bliver født flere børn.
Begge to er meget, meget positive elementer.
Så der er 1,7 mia. kr. til at betale for det, og derudover er der i finansloven afsat 125 mio. kr. årligt fra og med den finanslov, der bliver indgået aftale om, og som kommer til at virke fra årsskiftet.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-13:
Tak for det, og tak for ministerens tale.
Det lyder, som om ministeren kunne trænge til en Gammel Dansk til at smøre halsen.
Det kunne vi alle.
For vi har jo tidligere set, at vi har sat midler af og øremærket dem til ældreområdet – klippekortsordningen – men så snart midlerne ikke er øremærket længere, ser vi også, at der sker besparelser.
Vil ministeren redegøre for det?
Så har jeg et andet spørgsmål til ministeren, og det er i forhold til klippekortsordningen.
Vi ved, at flere kommuner er begyndt at spare klippekortsordningen væk, og da Dansk Folkeparti gik til forhandlinger omkring reserven, som ministeren jo nævnte, kæmpede vi virkelig for ældreområdet og for at få sat flere midler af på ældreområdet, fordi regeringen også har nedprioriteret midlerne på området.
Vil ministeren redegøre for, om ministeren også vil skrive klippekortsordningen ind i serviceloven?