runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-15:
Hr. Torsten Gejl lægger til grund, at regeringen sidder på hænderne.
Det er jo hr. Torsten Gejl, der har fremsat et beslutningsforslag, som man vil høre regeringens holdning til.
Vi har jo ikke lovet nogen, hverken før valget, efter valget eller i de mange diskussioner, vi har haft, at vi havde som programpunkt at afskaffe det her en til en på den måde, som hr. Torsten Gejl ønsker at gøre det.
Det, vi til gengæld siger, og det er jo en imødekommelse af hr. Torsten Gejl, er, at der bestemt er ubalance i den måde, det fungerer på i dag, som vi er villige til at diskutere.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-15:
Tak for det.
Når man kigger på, hvad det vil komme til at få af indflydelse på Ginikoefficienten, så er det her jo et af de bedste forslag, jeg har set længe, i forhold til at mindske indkomstuligheden i vores samfund.
Hvis vi kigger på nogle af de allerlaveste indkomstgrupper, så gælder det for de 10 pct. fattigste inden for f.eks. kontanthjælpssystemet, at man ville få over 1.000 kr. ekstra i hånden.
For de 10 pct. fattigste førtidspensionister og folkepensionister ville det betyde, at man fik over 1.000 kr. i hånden.
Det samme gælder også, hvis man kigger på de 20 pct. fattigste.
Det er klart et forslag, som vil gøre, at nogle af dem, som har allermindst, faktisk ville få noget mere mellem hænderne.
I forhold til argumentet om, at det ikke er noget, der bygger på gensidig forsørgerpligt, altså at ydelsesregulering ikke bygger på de principper, så giver det jo ikke helt mening.
Så skulle man have givet ydelserne ud fra et rådighedsbeløb.
Det ville være den måde, man havde indrettet det på.
Det er jo, fordi tanken bag det her bygger på principperne om gensidig forsørgerpligt.
Henrik Møller (S), 2021-04-15:
Jeg er sådan lidt i tvivl om, hvad der helt præcis menes med spørgsmålet – er det, der menes, at man skal droppe reguleringen i forhold til den her ydelse?
Det her er jo igen et spørgsmål om at kigge på den enkelte families samlede indkomst.
Der synes jeg sådan set, at der er nogle okay principper i den måde, som det er bygget op på i dag.
Jeg kan da godt se, at fordelen er, at der er nogle mennesker, der får nogle flere penge mellem hænderne.
Man kan sige, at det jo er et prisværdigt ønske, men i sidste ende er det jo, som det også er blevet beskrevet, også et økonomisk spørgsmål, med hensyn til hvem, hvad og hvordan vi skal prioritere i forhold til de midler, vi har.
Man kan sige, at hvad angår det forslag, der er fremsat i forhold til indtægter, så er det ikke noget, vi umiddelbart fra Socialdemokratiets side går ind og siger vi vil gøre i morgen.
Der er det, at vi i forhold til den generelle velfærdsdebat siger, at der altså også er nogle prioriteringer, som skal foretages her.
Der er det her ikke nødvendigvis det, der ligger først for.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-15:
Tak for det.
Men mener ordføreren ikke også, at der er nogle andre ting, som vil være fordelagtige ved det her forslag?
Der har lige været en redegørelse om ligestilling, ved jeg, og optager det ikke ordføreren, at det her faktisk også ville være et godt skridt i forhold til selvstændighed, økonomisk autonomi?
Er det ikke også en af de ting, ordføreren ville synes var en god ting og en fordel ved at gøre det her?
Henrik Møller (S), 2021-04-15:
Men det er jo der, hvor vi er tilbage ved princippet i at sige: Er det rimeligt, at man bliver afhængig af et andet menneske?
Og der må man bare sige, at når man bliver gift, så er det jo det, der sker.
Og når man bor sammen og har en fælles husholdning, så er man afhængig af hinanden både menneskeligt, men i og for sig også økonomisk, idet man betragter sig som en enhed med en fælles økonomi og ikke nødvendigvis bare som to enkeltindivider.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at kontanthjælp burde være en overgangsydelse.
Det burde ikke være et permanent sted at være.
Det er der blevet sagt, de sidste 5 år jeg har været i Folketinget, først af regeringen før den her og nu af den socialdemokratiske regering.
Det er ikke lykkedes
nogle af de regeringer at gøre det til en midlertidig ydelse.
Altså, folk er jo på kontanthjælp i masser af år.
Men hvordan kan det, at folk er på kontanthjælp i masser af år, begrunde, at man så også skal trække dem i gensidig forsørgerpligt?
Henrik Møller (S), 2021-04-15:
Jeg ved ikke, om jeg logisk forstår argumentationen i forhold til det her.
Altså, det er en problemstilling generelt i forhold til kontanthjælp og kontanthjælpssystemet, at vi ikke formår at løse det problem med at komme ud af den her midlertidige øvelse, og det synes jeg jo er en diskussion i sig selv og noget, som vi må løse.
Jeg er jo så med på, at det ikke nødvendigvis er nogen enkel opgave at gøre det, men jeg synes heller ikke, at det er noget argument for at sige, at når nu man, som det sker for nogles vedkommende, sander fast i kontanthjælpen, er man ikke forpligtet af det princip, der ligger i forhold til gensidig forsørgelse.
Den køber jeg simpelt hen ikke.
Birgitte Bergman (KF), 2021-04-15:
Jeg anerkender, at der er nogle udfordringer, når man når en vis alder eller har en anden etnisk baggrund.
Men løsningen er ikke at lovgive sig ud af alt, løsningen er at informere om og lave oplysningskampagner, og så er det altså en kultur ude i virksomhederne, der skal gøres noget ved.
Der kommer til at være behov for, at vi skal være på arbejdsmarkedet meget længere, og jeg anerkender simpelt hen ikke, at det er det største problem med alder.
Astrid Carøe (SF), 2021-04-15:
Det er simpelt hen, fordi jeg også lige fik lyst til at følge op på det her med alder.
Jeg har snakket med en headhunter, som har brugt meget af sit liv på at headhunte til private virksomheder, og han siger, at i private virksomheder spørger man meget sjældent om alder.
Det er ulovligt at gøre det i Tyskland, og fordi det skal være internationalt, skal der være de samme standarder.
Det gør faktisk, at private virksomheder er bedre til at ansætte seniorer, end man er i det offentlige.
I Finansministeriet er det meget, meget få.
Ud af 200 var der 2, der var over 50 år, som var blevet ansat.
Er det ikke noget, vi skal gøre noget ved?
Er det ikke alvorligt, at der sker så stor diskrimination af seniorerne i det offentlige?
Birgitte Bergman (KF), 2021-04-15:
Jeg anerkender ikke, at der sker en stor diskrimination af seniorer i det offentlige.
Det gør jeg simpelt hen ikke.
Den præmis køber jeg ikke.
Det her handler om, at vi skal ansætte folk ud fra deres kvalifikationer, de rigtige kompetencer og den rigtige profil.
Nu er jeg selv 54 år, jeg har aldrig stået uden et arbejde, og jeg er sikker på, at hvis jeg trådte ud af Folketinget, skulle jeg nok finde mig et arbejde.
Det handler også om den enkeltes motivation til at finde sig et arbejde, og jeg anerkender simpelt hen ikke idéen om, at vi skal have anonymitet, og at det er løsningen på problemet.
Astrid Carøe (SF), 2021-04-15:
Men når vi nu kan se, at der er så få over 50 år, der bliver ansat i det offentlige i forhold til i det private, er det så bare, fordi folk over 50 år helt automatisk søger ind i det private, eller hvad tænker ordføreren?
For det er da en udfordring, at så få kan få en genansættelse.
Hvis nu man arbejder et sted i den offentlige sektor og gerne vil ansættes et andet sted i den offentlige sektor, bliver man bare helt automatisk sorteret fra, i hvert fald som det ser ud med de tal, der er.
Eller også kan Finansministeriet bare ikke bruge nogen, der er over 50 år, men det er da vel også lidt underligt, hvis det er sådan.
Birgitte Bergman (KF), 2021-04-15:
Præmissen om at tage udgangspunkt i Finansministeriet og så sige, at det er et billede på hele den offentlige sektor, køber jeg simpelt hen ikke.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Jeg kommer ikke til at referere til nogen undersøgelser eller forskning eller alt muligt andet.
Det behøver jeg ikke for at sige, at jeg synes, at det her er et dårligt forslag.
Det synes jeg det er, fordi der sker en mistænkeliggørelse af mennesker, som ansætter andre mennesker, og det bryder jeg mig ikke om.
Derudover sker der en centralisering, som jeg heller ikke bryder mig om.
Hvis der er nogen derude, som decentralt har lyst til at gøre det her, så er det fair nok.
Det skal de være hjertelig velkommen til.
Men det vil jeg ikke stå herinde og på centralistisk vis bestemme at de skal.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-15:
Tak for klar tale i hvert fald.
Til ordføreren: Kan ordføreren se, at det her jo rent faktisk ville gavne det offentlige, og at hvis man nu hypotetisk bredte det ud til virksomhederne, ville det rent faktisk gavne på bundlinjen, fordi der er nogle med mange kompetencer, som bliver sorteret fra – det viser undersøgelser og forskning, og det går jeg stærkt ud fra at Nye Borgerlige også tror på – på grund af de her fordomme, ubevidste fordomme?
Kan ordføreren se, at hvis man anonymiserede den første del og folk kom ind, ville det alt andet lige give et bredere kandidatfelt, bedre kompetencer til virksomheden og en bedre bundlinje?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Nej, det kan jeg virkelig ikke.
Altså, hele forestillingen om, at der er virksomheder, som bevidst diskriminerer og så bare lever med at have en dårlig bundlinje, og det samme hører jeg nogen sige i forhold til det der med, at hvis man ansatte flere kvinder i ledelser og bestyrelser, ville man have 8 pct. bedre tal på bundlinjen, er jo noget værre vrøvl.
Prøv at høre: Hvis der var en direktør for en virksomhed, og nu har jeg siddet i bestyrelsen i nogle virksomheder, som bevidst fravalgte kvinder eller andre og derved fik 8 pct. dårligere tal på bundlinjen, så blev vedkommende da fyret på stedet. Så nej, den præmis køber jeg overhovedet ikke.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-15:
Og derfor er jeg også åben over for, at der kan være arbejdspladser, hvor det er det rigtige at gøre.
Omvendt har jeg også givet eksemplet fra min ministertid, hvor der skulle udpeges folk til bestyrelsesposter, og hvor det, at jeg kunne se navnene, førte til, at når jeg var i tvivl om, om det var en mand eller en kvinde, der var den mest kvalificerede, så talte kvindens køn for, at det blev hende, der fik bestyrelsesposten, fordi jeg var nervøs for at blive beskyldt for at have ansat for mange mænd.
I forvejen var der mange af stillingerne, hvor der kun var mandlige kvalificerede ansøgere, så de steder, hvor der var kvinder, der var lige så kvalificerede som mændene, var der en tendens til at vælge kvinden.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-15:
Okay, men så kan jeg i hvert fald bekræfte over for ordføreren, at der er et it-system, og det er jo bl.a. i den skabelon i det it-system, at man i dag har fjernet køn og alder, hvor vi ønsker at fjerne meget mere og mener at vi burde anonymisere flere ting.
En anden grund til, at jeg også var sådan optimistisk i dag i forhold til LA og tænkte, at ah, det kan altså godt være, at LA støtter, var, at ordførerens kollega hr. Henrik Dahl jo har været ude at tordne mod identitetspolitikken.
Her gør vi faktisk op med den.
Her siger vi: Fjern alle de ting – ingen kvoter, ikke noget som helst – bare lad os anonymisere det, og så er det kompetencer og alene kompetencer, der kommer i spil.
Er det ikke noget for LA?
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Men det var ordføreren selv, der nævnte det.
Det var ordføreren selv, der nævnte det i sin tale, altså at kontanthjælp burde være en midlertidig overgangsordning.
Men det er det jo ikke, og det begrunder jo heller ikke, at man så også kan udsættes for gensidig forsørgerpligt, bare fordi man mod al fornuft skal være på kontanthjælp i 10 eller 20 eller 30 år, eller hvor lang tid dem, der er der længst, er der.
Derfor kunne man jo sige: Okay, lad det ligge, det løser vi en anden dag.
Men der er også pensionister og førtidspensionister, som vi kunne løse det her for.
De føler sig som en økonomisk byrde, der hænger om halsen på en kæreste.
Er det ikke uretfærdigt, at folk skal gå rundt i den uværdighed?
Vi taler endda om de laveste indkomster, ofte syge mennesker.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-15:
Det ved jeg faktisk ikke i detaljer, altså hvilket system medarbejderne i Transportministeriet, hvor jeg var, brugte til det her; så meget nede i detaljen var jeg ikke.
Men jeg kan sige så meget, at jeg jo havde nogle bestyrelsesposter, som nogle folk skulle udpeges til, og jeg gjorde altid det, at jeg sagde til alle medarbejderne i hr-afdelingen og i bestyrelsesafdelingen i mit ministerium, at de skulle bruge et rekrutteringsbureau til at finde nogle navne for at få det bedst mulige udvalg.
Og hvis jeg var i tvivl om, hvilken medarbejder der var dygtigst, så sagde jeg til dem, at de skulle ansætte kvinden, for jeg var nervøs for, at jeg udnævnte for mange mænd i ministeriet.
Hvis jeg ikke havde kunnet se navnene på folk, havde jeg ikke kunnet gøre det dér, så i det her tilfælde er det helt sikkert, at det, at jeg kunne se navnene på folk, gjorde, at der blev hvervet flere kvinder til bestyrelsesposter i staten, end hvis man ikke havde kunnet se navnene.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-15:
Øv, siger jeg bare.
Et af argumenterne er, at man ikke vil lave sådan en fælles skabelon for, hvordan alle skal ansætte.
Nu ved jeg, at hr. Ole Birk Olesen selv har været minister.
Så hvad har ordføreren af kommentarer til det?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Nej, det vil det ikke.
For det, man gør, og nu har jeg siddet og ansat rigtig, rigtig mange mennesker, når man sidder i et ansættelsesudvalg eller man sidder to-tre stykker sammen, er, at man sørger for, at man ikke bare sidder to personer, der ser ens på det, men at man har to forskellige aldersgrupper, to forskellige køn eller alt muligt andet, f.eks. to forskellige stillinger, der sidder og ansætter.
Nogle gange er man tre mennesker, der sidder og ansætter folk.
På den måde sørger man for, at man har en diversitet i den måde, man betragter den enkelte ansøgning på.
Så nej, det køber jeg ganske enkelt ikke.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-15:
Jeg sagde lige præcis det modsatte.
Jeg sagde, at på grund af ubevidste fordomme og ubevidste bias kommer virksomhedsledere eller andre til at vælge nogle, der ligner dem.
Undersøgelser viser jo, at man vælger dem, man ligner.
Så ubevidst kommer de til at frasortere dygtige folk med kompetencer, som måske ville være rigtig gunstige og gavnlige for virksomheden.
Jeg ved, at hr. Lars Boje Mathiesen er en fornuftig mand, en rationel mand, og derfor stiller jeg det her spørgsmål: Vil det give bedre kompetencer eller mindre gode kompetencer og dermed et positivt output på bundlinjen?
Det er ubevidst, jeg snakker om: ubevidst bias.
Henrik Møller (S), 2021-04-15:
Jeg synes stadig væk, at vi har en diskussion omkring kontanthjælp og hvordan vi sikrer, at man i hvert fald ikke hænger fast i det system.
Det har jo aldrig været intentionen, og det må vi sådan set stadig væk arbejde med.
Jeg holder sådan set stadig væk fast i, at hvad angår de principper om gensidighed, som vi har bygget op i forhold til de her familier, så er der noget rimeligt i også at have en fordelingsmæssig diskussion og sådan set gøre det i forhold til dem, der har allermest behov for det her.
Så jeg synes faktisk, det er en okay måde, vi har indrettet det på.
Så kan vi diskutere nogle justeringer, som ministeren var inde på, men sådan helt grundlæggende at ændre det her tror jeg ikke bliver med os.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Jeg er lidt betrygget ved det, når du skal snakke med finansordføreren.
For udtrykket, som ordføreren bruger, er, at det skræmmer mig ikke.
Der tænker jeg bare, at vi har verdens højeste skattetryk, og yderligere afgifter og skatter på erhvervslivet er i hvert fald noget, der skræmmer mig som borgerlig.
Bent Bøgsted (DF), 2021-04-15:
Vi kunne jo tage af råderummet, og vi skal jo lige sige, at mange af de her folk, der er ramt med hensyn til folkepension og førtidspension, selv har været med til at skabe det råderum i deres tid på arbejdsmarkedet.
Så derfor skræmmer det mig ikke, at de skal have det.
Men hvor man finder pengene endeligt, skal vi lige havde snakket om.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-15:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg er glad for støtten og havde også regnet med, at SF ville støtte op om det, for jeg synes, vi har haft et godt samarbejde i forhold til at presse på for det her.
Senest har SF haft en vigtig rolle i forhold til at få løftet sagerne i Ekstra Bladet, men man kunne også nævne mange andre sammenhænge, hvor vi presser på for det sammen.
Jeg er lidt ærgerlig over, at vi ikke kan være enige om, at vi skal gøre det hele på samme tid.
Med hensyn til argumentet i forhold til a-kasserne tænker jeg, at det godt på en eller anden måde kan komme til at blive lidt rejsen mod bunden.
Altså, vi er jo netop i SF og Enhedslisten enige om, at vi skal have styrket dagpengene, at vi skal have forbedret dagpengene og stoppet udhulingen af dagpengene.
Ville det ikke være bedre at sørge for, at dagpengene er så gode, at de kan tale for sig selv, hvis man kan sige det sådan, og at det ikke skal være sådan, at folk føler sig tvunget ind i dagpengesystemet, fordi de ellers simpelt hen risikerer at stå tilbage med 0 kr. på kontanthjælp?
Karsten Hønge (SF), 2021-04-15:
Og vi kan ikke i vores økonomiske prioriteringer finde det samlede beløb til det her.
Derfor vælger vi bare, sådan lidt realistisk, synes jeg, at gå ind og sige: Hvad er det vigtigste, og hvem er det, man kan sige umiddelbart her og nu bliver hårdest ramt?
Så laver vi så den analyse, at vi siger, at der, hvor førtidspensionen direkte træder i stedet for en lønindkomst og det kan være uforberedt – man aner jo ikke, hvornår det sker – må det prioriteres først.
Men som jeg sagde, kan det gerne være samtidig, men ellers så hurtigt som muligt og eventuelt gennem en indfasning, også i forhold til folkepensionister.
Men jeg vil fastholde, at vi får en udfordring for vores a-kasser, hvis det forslag, der ligger på bordet nu, bliver gennemført, og jeg vil meget nødig se en svækkelse af vores a-kasser.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-15:
Jeg er stadig ikke helt enig i det med a-kasserne, men lad det nu være.
Jeg er sikker på, at vi grundlæggende er enige om, at vi skal have styrket dagpengene, men også skabe et godt sikkerhedsnet.
Så vil jeg bare stille et spørgsmål i forhold til førtidspensionisterne.
Jeg er enig i, at det kan være svært at spare op til sin folkepension, når man er på en førtidspension, hvis man ikke har særlig meget at gøre godt med.
Hvilke muligheder ser ordføreren at der er i den kommende tid for at rejse kravet vedrørende førtidspensionisterne, og at man ikke skal indtægtsreguleres dér?
Karsten Hønge (SF), 2021-04-15:
Altså, heldigvis har vi jo et tov, hvor Enhedslisten og SF trækker i den samme retning.
Vi har en, synes jeg, noget genstridig regering, og derfor er det jo godt, at vi er flere, der trækker i tovet for at få den til at forstå, hvor vigtigt det er, at vi får givet førtidspensionisterne her i landet fair vilkår.
Jeg er ellers en vældig stor tilhænger af topskat for de mennesker, der har høje indkomster, men at ramme de her familier så hårdt giver ingen mening.
Så derfor vil jeg egentlig bare sige det ved enhver given lejlighed – og næste gang må være, når vi taler om arbejdsudbudsreformer.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Tak for talen.
Vi er jo næsten hele vejen egentlig meget, meget enige.
Jeg ser også, at der er en pointe i forhold til det om dagpengene.
Der sker jo en kæmpestor udhuling af dagpengene.
Det er vi jo nødt til at kæmpe imod.
Jeg er lidt bange for, at hvis vi gør det til et argument for ikke at lade kontanthjælpsmodtagerne slippe for den gensidige forsørgerpligt, bliver det lidt et race to the bottom.
Men jeg skal lige høre ordføreren om finansieringen: Forstod jeg det rigtigt, at ordføreren ikke synes, at der er nok finansiering til at gennemføre det her?
Vi har faktisk finansieret forslaget fuldstændigt.
Oveni kan der jo komme en masse dynamiske effekter.
Jeg vil godt høre lidt til ordførerens bekymring for finansieringen.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-15:
Tak for det.
Jeg stillede også spørgsmålet, fordi ordføreren selv kom ind på det i sin tale.
Når nu man så ikke vil lægge hovedet på blokken og sige, at man går 100 pct. ind for de her ting, så vil jeg bare spørge, hvad for nogle ting man kunne være positivt indstillet over for.
Vil det f.eks. kunne være at løfte bundfradraget eller at se på, hvor grænsen skal være, f.eks. sådan at man ikke bare ved at ægtefællen tjener det dobbelte af en kontanthjælp, så får 0 kr.?
Er det noget, som Radikale ville være positive over for at kigge på?
Samira Nawa (RV), 2021-04-15:
Vi kalder det et landsmøde, når hele partiet samles, og ikke et årsmøde.
Men det er korrekt, at vi på vores landsmøde har vedtaget en resolution, som faktisk vedrører den her problemstilling, og i den resolution fremgår netop også de her balancer, for en af de ting, som står i den resolution, er jo, at Radikale Venstre mener, at det er rimeligt, at ægtefæller og samlevende har et ansvar for hinanden.
Jeg er sådan set også helt på det rene med, at der kan følge noget beskæftigelse og arbejdsudbud med det her, og det er også derfor, at jeg i min tale faktisk lægger vægt på, at der er nogle mennesker, der helt mister incitamentet til at træde ind på arbejdsmarkedet eller lægge ekstra timer.
Så det er vi på det rene med.
Men jeg vil ikke stå her og pege nogle grupper ud frem for andre.
Ministeren nævnte, at Ydelseskommissionen kommer med sine anbefalinger – det er der flere, der har været inde på – og det kan jo være, at sådan noget som det her kommer op i de drøftelser, og vi går konstruktivt til værks.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-15:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg har tidligere spurgt ordføreren om den resolution, der blev vedtaget på Radikale Venstres årsmøde, og fik også det svar, at der ikke altid er en en til en-overensstemmelse mellem folketingsgruppen og årsmødet, men jeg hører også i den her tale, at ordføreren er åben over for at se på det.
I forhold til beskæftigelsen, som ordføreren refererer til, så vi jo også i L 19, at det ikke var en total afskaffelse, som den, vi lægger op til, men at det var en lempelse – den er der også andre der tidligere har refereret til – og der har jeg fået det svar, at det øgede beskæftigelsen med over 250 fuldtidspersoner, så lempelser kan jo også sagtens rykke på noget.
Derfor vil jeg gerne spørge Radikale Venstre om, hvem man kunne være interesseret i at fritage eller lempe reglerne over for.
Hvis man skulle prøve at være lidt konkret, med hensyn til hvem man vil fritage eller lempe reglerne over for, hvordan kunne det så skrues sammen?
Bent Bøgsted (DF), 2021-04-15:
Jeg tror, at jeg, hvis jeg husker rigtigt, sagde – nu er det jo ved at være lang tid siden, det er jo et par minutter siden, jeg sagde det – at vi i Dansk Folkeparti, med hensyn til hvordan og hvorledes det er med den finansiering, lige skal have en snak om det i partiet.
Jeg skal snakke med min finansordfører, før vi ser på det.
Det kan også være, at der kan findes en anden finansiering – det vil jeg ikke afvise – men vi er jo klar til at se på det her med folkepensionister og førtidspensionister, og at man fjerner modregningen på grund af arbejdsindtægt.
Men hvordan finansieringen endelig skal være, har jeg ikke sagt, og jeg har ikke sagt god for det her, men jeg har sagt, at vi er klar til at se på det.
Men jeg skal have snakket med min finansordfører, for vi skal selvfølgelig have snakket om det i partiet, inden vi siger ja til noget.
Karsten Hønge (SF), 2021-04-15:
Ja, vi vil stemme for det.
For som jeg sagde, indeholder forslaget flere ting, og der er ting, som vi, som jeg forklarede, ikke her og nu er så begejstrede for, men til gengæld sætter det den rigtige retning.
Det sætter den rigtige retning, der er slået hul i muren, og vi kan se landet på den anden side, og i landet på den anden side af den her mur er det her et udmærket pejlemærke at gå efter.
Men jeg er meget skeptisk over for de ting med kontanthjælpsmodtagerne, men det kan også klares gennem et større analysearbejde af, hvem vi yderligere forventer vil melde sig til i systemet, og hvor store konsekvenser det vil have for dagpengene.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Det er jo fair nok og godt forklaret.
Men forstår jeg det rigtigt, nemlig at SF støtter det her forslag, og hvis det kom til afstemning i salen, som det ser ud nu, ville SF stemme grønt til det?