runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (DF), 2024-10-10:
Jeg kan informere ordføreren om, at det er sådan en talemåde, ligesom når man siger, at der er 117 forskellige ting.
Jeg havde ikke regnet med at skulle skære tingene så meget ud i pap fra talerstolen.
Der er en problematik, som man har i Danmark med den affaldssortering, som jeg tror langt de fleste er rimelig trætte af.
Man har ikke plads til sine egne cykler ude i sin carport, fordi der står sindssygt mange affaldsspande, hvoraf mange af dem ikke bliver brugt.
Det er sådan set den problematik, jeg havde håbet lidt på at kunne harcelere imod, men det skal jeg nok nå en anden god gang.
Det bliver ikke i dag, i hvert fald ikke med det her lovforslag.
Kim Valentin (V), 2024-10-10:
Tak til ordføreren for ordførertalen.
Den afgift på flyrejser, der bliver opkrævet , ville jo ikke blive mindre af, at man ikke brugte penge på ældrechecken.
Det tror jeg simpelt hen at vi lige må have på plads.
Den ville jo ikke blive mindre.
Pengene ville bare ryge i kassen, og så kunne man tage af kassen til ældrechecken.
Ville det være nemmere at forstå?
Det tror jeg næsten det ville være for mange.
Jeg er da enig i, at det ikke er noget sådan helt logisk kryds, man har lavet.
Det er jeg da hundrede procent enig i.
Det sagde jeg også tidligere på talerstolen.
Men der er da ikke noget underligt i, at når man sparer lidt på forsikringerne, bruger man lidt på husholdningen; det er ligesom derhjemme.
Sådan er det jo.
Når man finder nogle penge ét sted, skal de bruges et andet sted, og der hjælper det altså ikke, at man lægger dem i kassen først.
Dina Raabjerg (KF), 2024-10-10:
Man pålægger en branche en afgift, fordi man vil omstille den branche af hensyn til klimaet, men man bruger ikke pengene til det.
Det er et princip, vi simpelt hen ikke kan bakke op om.
Kim Valentin (V), 2024-10-10:
Princippet er jo, at man opkræver afgiften, så man kan få nogle penge i lommen, som man kan bruge til at lave grønt brændstof.
Det andet princip er, at afgiften skal have den her størrelse, for at den har nogle adfærdsmæssige konsekvenser.
Det er den anden del, som ikke bliver anerkendt af ordføreren, synes jeg.
Dina Raabjerg (KF), 2024-10-10:
Det Konservative Folkeparti er ikke med i den aftale, der ligger bag det her forslag, og det er vi ikke, fordi vi ønsker, at 100 pct. af de penge, der er opkrævet til en omstilling af luftfarten, skal bruges til luftfarten.
Den er ikke længere.
Karsten Hønge (SF), 2024-10-10:
Jeg kan sagtens intuitivt følge det med, at det virker mærkeligt, at man tager noget fra luftfarten og giver det til de ældre.
Altså, intuitivt tænker man, at det er sådan lidt mærkeligt.
Men jeg vil gerne høre, om det er sådan en principiel politik, man nu har fået hos De Konservative, at man vil mærke pengestrømmene.
Altså, er det simpelt hen partilinjen hos De Konservative, at man fremover – og måske også ved at se tilbage – vil mærke pengestrømmene, sådan at når vi opkræver penge, går de til bestemte områder?
Er det partiets linje?
Dina Raabjerg (KF), 2024-10-10:
Det vil være partiets linje, at hvis vi opkræver en klimaafgift, så skal den gå til at omstille samfundet, sådan at vi opnår den klimaforbedring, som vi gerne vil have.
Jeg troede egentlig også, at det var SF's holdning, at det er vigtigt, at vi laver en grøn omstilling, også af luftfarten.
Karsten Hønge (SF), 2024-10-10:
Nu vil jeg virkelig bede ordføreren om at indtage en sådan lidt mere principiel holdning til politik.
For man kan jo ikke bare diskutere det her løsrevet fra alt andet.
Er det Det Konservative Folkepartis linje, at skal mærke pengestrømme, sådan at hvis vi fremover laver afgifter på ét område, så skal det gå til det bestemte område?
Jeg mener, at så må jeg da virkelig bede fru Dina Raabjerg om at kigge tilbage på Det Konservative Folkepartis egen historie: Hvor ofte har man ikke selv deltaget i en række forlig, hvor man bruger penge, der er opkrævet på ét område, til et andet område?
Var det en fejl?
Dina Raabjerg (KF), 2024-10-10:
Som jeg sagde tidligere, da jeg stillede spørgsmål til Venstres ordfører, synes der jo ikke at være for mange penge til den grønne omstilling.
Lige nu arbejder man jo med at finde ekstra midler eller måske ovenikøbet kassefinansiering til den grønne trepart.
Så svaret på det her spørgsmål er: Har vi penge nok til den grønne omstilling?
Det er der ikke noget der tyder på.
Storebælt skulle ikke klimaomstilles.
Det skal luftfarten.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-10:
Det anerkender ordføreren, og det er også derfor, vi skal have kigget på, hvad den fair sats er.
Men det her handler ikke om, at det er et kriterie, at folk skal have været på førtidspension, før de kom på folkepension, eller at de skal have været syge i x antal år, før de kom på folkepension.
Det her omhandler alle, som ikke har sparet op, og alle, som er på folkepension.
Så ja, det er jeg opmærksom på.
Karin Liltorp (M), 2024-10-10:
Der håber jeg, at ordføreren ved, at en stor del af dem netop er dem, der har været på overførselsindkomst, for de fleste, der har været på arbejdsmarkedet, har jo ganske naturligt også en pension at læne sig op ad.
Mit næste spørgsmål er, om ordføreren anerkender, at penge faktisk ikke ved, hvor de kommer fra, så jeg ved ikke helt i forhold til den bekymring, ordføreren har.
Jeg ved godt, at ordføreren bliver ved med at bore i det her med, at det kommer fra flyafgiften.
Er det, fordi ordføreren generelt ikke synes, vi investerer nok i den grønne omstilling i Danmark?
Fordi for mig at se er det vigtige jo, at vi bruger pengene på alle de områder, hvor vi faktisk synes der er brug for en investering, og så er det egentlig ligegyldigt, hvor de her penge kommer fra, bare vi er enige om at betale til samfundet samlet.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-10:
Jeg ser ikke på samme måde på det.
Jeg synes ikke, det er ligegyldigt, hvor vi opkræver penge henne.
Her vælger vi at sige, at folk, der flyver, skal betale til en anden gruppe.
Det er et mærkeligt kryds at lave.
Det tror jeg de fleste kan være enige med mig i.
Vi opkræver skatter, og det går så til vores socialt udsatte og til vores politi osv.
Det tror jeg alle her i rummet er meget enige om.
Men at man udvælger nogle og siger, at du skal betale for det der, som så er noget, der overhovedet ikke har nogen sammenhæng med det første, finder jeg meget besynderligt.
Der vil det give mening at sige, at fordi du flyver og er med til at forurene, så betaler du også ekstra til den grønne omstilling.
Det er det, der vil være fair.
Karin Liltorp (M), 2024-10-10:
Tak for ordet.
Med dette lovforslag vil ældrechecken til de fattigste pensionister blive forøget med 5.000 kr. årligt, og samtidig vil bidraget til barselsudligningsordningen blive forhøjet med 200 kr. om året.
Umiddelbart kan disse to ændringer synes at have meget lidt med hinanden at gøre, ud over at de begge to vedrører nye satser.
Først et par ord om ældrechecken.
For mange af vores ældre medborgere, der lever udelukkende af folkepension, er der ikke meget at rutte med.
Derfor er det en ubetinget positiv nyhed, at vi nu er lykkedes med at finde lidt flere penge til den her gruppe, så de får lidt luft i økonomien.
Ingen skal leve i økonomisk usikkerhed, især ikke dem, der har været med til at bygge vores samfund op gennem et helt liv.
Når snakken falder på de ældre, vil jeg ikke undlade at gøre opmærksom på, at det går supergodt med seniorerne på arbejdsmarkedet.
Beskæftigelsen for personer over 65 år er mere end fordoblet fra 2010 til 2024, og selv om kun knap 17.000 danskere over 75 år er i beskæftigelse her i 2024, så er det mere end to en halv gang så mange som i 2010. Et af de mere ekstreme eksempler er Holger Hansen fra Neder Vindinge, der i en alder 100 år stadig væk arbejder som vvs'er.
Alt det her nævner jeg, fordi der i forlængelse af indeværende lovforslag ligger en beregning af, at arbejdsudbuddet risikerer at falde, netop fordi »man« forventer, at flere vil undlade at arbejde, når de kan få en øget ældrecheck uden at arbejde.
Jeg vil gerne udfordre dette excelpostulat.
Det virker, som om flere og flere ældre ser det som en gevinst at kunne blive på arbejdsmarkedet også efter pensionsalderen.
Arbejde handler nemlig ikke kun om at tjene til dagen og vejen.
Det er faktisk meningsskabende for den enkelte med noget at stå op til, og hvis man er rigtig heldig så også nogle søde kolleger.
Hvis helbredet er til det, er det nemlig ikke alle, der drømmer om at spille golf hele dagen, men faktisk ønsker at forblive aktive på arbejdsmarkedet, måske ikke 37 timer om ugen, men bare et par dage, og den udvikling skal vi virkelig prise os lykkelige for, for vi har brug for så mange som muligt i arbejdsfællesskabet.
Den forhøjede udgift til barselsudligningsordningen er udelukkende baseret på ATP's beregninger, som viser, at denne nye sats vil modsvare de reelle udgifter.
Ordningen skal fortsat være selvfinansieret, så udbetaling af refusion til private arbejdsgivere og kompensation til selvstændige erhvervsdrivende samlet set finansieres af bidrag fra de private arbejdsgivere og de selvstændige erhvervsdrivende.
Bidraget fastsættes derfor således, at det præcis svarer til de faktiske omkostninger i ordningen.
Det er ikke bare en administrativ nødvendighed; det er sund fornuft og god økonomisk praksis.
Moderaterne støtter derfor op om forslaget.
Dina Raabjerg (KF), 2024-10-10:
Tak, formand.
Det her lovforslag er resultatet af en skatteteknisk finte forklædt som grøn omstilling, men som er omfordeling og gavepolitik.
Det er flypassagererne.
Og hvem er det, der modtager pengene?
Det er pensionisterne.
Og uanset om nogle pensionister kunne bruge bedre vilkår, ændrer det ikke ved det faktum, at vi her tager pengene fra én gruppe og giver dem til en anden, under dække af at vi vil redde klimaet.
Ærlig politik ville være at sige det ligeud: Vi hæver skatten og bruger den til klassisk omfordeling.
Hvad vi burde spørge os selv om her er, hvorfor det var, at vi pålagde luftfarten en grøn afgift, hvis pengene ikke skal bruges på at reducere luftfartens klimabelastning.
De her penge burde være brugt på at udvikle grønne teknologier og nye typer af grønne brændsler, så vi kan forbedre luftfartens bæredygtighed, og så vi kan sikre en reel grøn omstilling.
Det her er i min bog stemmefiskeri på flyets første klasse.
Ansvarlige politikere sikrer, at afgifter går til de formål, de er tiltænkt, og ikke til alt muligt andet.
Vi har det rigtig fint med den del af lovforslaget, der handler om at forhøje bidraget til barselsfonden.
Her opkræver man pengene til en barselsfond, og man bruger pengene til formålet, nemlig barselsorlov, og det står i modsætning til den anden del af lovforslaget.
Så skulle ministeren være villig til at opdele lovforslaget, hvilket vi vil mene er logisk, fordi det er to vidt forskellige ting, vi taler om her, så stemmer vi i Det Konservative Folkeparti gerne ja til den del, der handler om barselsfonden, og ellers stemmer vi nej.
Tak for ordet.
Karin Liltorp (M), 2024-10-10:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg betaler også skat hver måned, og nu er det jo sådan med mange af de afgifter og skatter, vi alle sammen betaler, at jeg jo dybest set ikke ved, lige nøjagtig hvor mine specifikke kroner ender henne.
Sådan er det jo lidt med det her system.
Så jeg prøver at forstå, hvad ordførerens største bekymring er.
Er der en bekymring for, at vi ikke bruger nok penge på den grønne omstilling i Danmark?
Er det dybest set der, hvor bekymringen ligger?
Eller er det, fordi ordføreren ikke synes, at man skal forhøje ældrechecken, fordi ordføreren ser det som unødvendigt at betale mere til pensionisterne?
Dina Raabjerg (KF), 2024-10-10:
Det er, fordi ordføreren mener, at en klimaafgift skal bruges til at omstille samfundet, således at vi sætter et mindre klimaaftryk.
Karin Liltorp (M), 2024-10-10:
Men er det mest relevante i den her sammenhæng ikke, at vi faktisk samlet investerer tilstrækkeligt i den grønne omstilling, så vi kan komme i mål – og mindre vigtigt, lige nøjagtig hvordan vi har øremærket de her midler til det ene og det andet?
Jeg deler ordførerens forhåbentlige indstilling til, at vi skal bruge rigtig meget på den grønne omstilling, og det gør vi jo allerede.
Man kunne reelt have taget lidt fra en eller anden anden kasse og givet til pensionisterne.
Ville det så have været mere spiseligt for ordføreren?
Eller er det, fordi ordføreren simpelt hen ikke synes, at vi burde bruge de her penge på ældrechecken?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-10:
Tak for det, formand.
I Danmarksdemokraterne er vi jo et parti, som gerne roser regeringen, når de endelig kommer med noget fornuftigt, og det gør de med det her lovforslag.
Der er nogle enkelte hår i suppen, jeg måske vil henvise til, og det er nok især som gammel kloakmester i forhold til det der med indberetningen af bekæmpelsesmidlerne til mus, hvor man vil sidestille det med dem til rotter.
Der tror jeg, at der kan være nogle problemstillinger i forhold til snittet, altså hvem der er berettiget.
Det er jo normalvis sådan, at man, når det drejer sig om rotter, skal være autoriseret, mens der, når det drejer sig om mus, også er folk, som ikke har en autorisation og uddannelse til det, som må bekæmpe dem.
Så der kan være nogle småting, som vi skal kigge på i forhold til antikoagulerende stoffer med D-vitamin, og om det egentlig bliver brugt ret ofte til mus.
Men nu går vi jo så ind i det helt nørdede.
Serdal Benli (SF), 2024-10-10:
Tak for ordet.
Det er positivt, at det er lykkedes os at vedtage EU-lovgivning, som er en regulering, der sikrer en mere ansvarlig omgang med nogle af de mest klimaskadelige gasser, der findes.
F.eks. er det nu et krav, at man skal have uddannelse og autorisation, før man må arbejde med disse ting.
I SF ser vi det som naturligt, at erhvervslivet selv dækker de omkostninger, der er i den forbindelse, sådan som lovforslaget lægger op til.
Og i SF ser vi det ligeledes som naturligt, at brugerne af biocider betaler for de administrative omkostninger, som staten har i forbindelse med godkendelsen af sådanne stoffer, sådan som forslaget også lægger op til.
Jeg finder det desuden positivt, at forslaget lægger op til at ændre plantebeskyttelsesmidler til bekæmpelsesmidler i kemikalieloven.
Vi håber, at ministeren vil benytte sig af den bemyndigelse til at bede landmændene indberette deres forbrug af plantebeskyttelsesmidler på markniveau, sammen med en vurdering af arealernes økologiske tilstand.
For det er simpelt hen en forudsætning for, at Folketinget kan følge med i, om brugen af plantebeskyttelsesmidler sker i overensstemmelse med sprøjtemiddelstrategien.
Endelig mener SF, at det er helt på sin plads, at ministeren med forslaget får mulighed for at stille krav om indberetning af brugen af biocidholdige midler til bekæmpelse af mus.
Det vil gøre det væsentlig lettere for myndighederne at føre tilsyn med brugen af de ret giftige midler og opdage en eventuel forkert anvendelse.
Så samlet set er SF positive over for forslaget og kan støtte det.
Tak for ordet.
Alexander Ryle (LA), 2024-10-10:
Lovforslaget her indeholder jo primært elementer, som skal muliggøre, at vi i Danmark kan leve op til F-gasforordningen og SAIO-forordningen.
Det er jo en bunden opgave, og Liberal Alliance kommer derfor også til at stemme for lovforslaget.
Vi er positivt indstillet over for en gebyrfinansiering af autorisationsordningen, sådan som der lægges op til med lovforslaget.
Det er vigtigt for os, at det ikke bliver dyrere at drive virksomhed, men sådan som vi ser det, vil der primært ske en ændring i, hvem der betaler for ordningen, og ikke en stigning i de samlede omkostninger til erhvervet.
Der er dog nogle elementer, som vi mener vi bør have et klart svar på.
Det relaterer sig navnlig til den del af forslaget, som omhandler indberetningen af forbruget af bekæmpelsesmidler.
Her har landbruget rejst spørgsmål om, hvorvidt vi allerede i dag kan opfylde SAIO-forordningen ved – som man gør i dag – at opgøre forbruget af bekæmpelsesmidler på afgrødeniveau.
Det savner jeg et klart svar på om er rigtigt, for hvis vi kan vælge en mindre byrdefuld metode, skal vi selvfølgelig gøre det.
Så det glæder vi os til at få et klart svar på.
Men som udgangspunkt støtter vi lovforslaget.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2024-10-10:
Tak for ordet, formand, og tak til ministeren for forslaget.
Helt overordnet handler det om at ændre kemikalieloven i Danmark, sådan at der bliver taget højde for de nye EU-regler vedrørende F-gasser og brugen af plantebeskyttelsesmidler.
Det er et lovforslag, der efter min mening spiller en ganske central rolle i bestræbelsen på at beskytte klimaet og forbedre kontrollen med brugen af kemikalier og plantebeskyttelsesmidler i Danmark.
For at sikre, at vi når målet om at reducere udledningen af klimaskadelige fluorholdige drivhusgasser, hvilket jo er formålet med F-gasforordningen, foreslår regeringen, at vi følger EU og kræver, at alle personer og virksomheder, der arbejder med disse gasser, skal have en særlig uddannelse og tilladelse til, at de har autorisation til dette.
Når det kommer til plantebeskyttelsesmidler og pesticider, indebærer de nye EU-regler, at landmændene og andre professionelle brugere fremadrettet indberetter deres forbrug på markniveau.
De skal altså indgive mere detaljeret information om, hvor og hvordan disse midler bliver brugt.
Ved at udvide indberetningskravet til også at omfatte brugen mod mus vil vi styrke kontrollen med, hvordan disse produkter anvendes.
Derved reducerer vi risikoen for brug af farlige kemikalier.
Tak for ordet.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-10-10:
Vi har ikke tænkt os at bakke op om lovforslaget, og det er, fordi vi er modstandere af gebyrer for erhvervslivet, uden at vi sætter andre skatter ned.
Det, der er tale om her, er formentlig ikke noget stort beløb, men rent principielt synes vi, at det er forkert, at der nu bliver pålagt endnu en lille byrde på nogle virksomheder.
Det kan være meget fornuftigt nogle gange at have noget regulering, og jeg har ikke viden nok til at bestride, at det er nødvendigt i forhold til F-gasser.
Uden at jeg selv har været igennem uddannelsesprogrammet, tager jeg for givet, at det sikkert er meget fornuftigt.
Nogle gange skal erhvervslivet have noget regulering og noget pisk for at gøre det rigtige.
Men vi synes så, at det er lidt urimeligt, at man så endda beder dem om at betale for pisken.
Så vi stemmer imod forslaget.
Mette Thiesen (DF), 2024-10-10:
Tusind tak.
Jeg kan sådan set tilslutte mig mange af de ting, der er sagt fra talerstolen, og i øvrigt også de kommentarer, der kom fra Det Konservative Folkeparti.
Jeg havde sådan håbet som ny miljøordfører, da jeg så titlen på lovforslaget, at det var noget med affaldshåndtering.
Jeg tænkte: Yes, jeg kan komme op og tæske løs på al den affaldssortering, man har ude i de private husstande med 17 forskellige affaldsspande og alt muligt andet!
Men det var så desværre ikke rigtig det, det handlede om.
Men jeg synes sådan set også som den konservative ordfører, at der er nogle problematikker i, at man lader erhvervslivet betale for det her, uden at man ligesom lemper andre steder.
Vi har nogle spørgsmål, vi skal have stillet i forbindelse med udvalgsbehandlingen, og så vil vi gøre vores stilling klar derefter.
Thomas Monberg (S), 2024-10-10:
Tak for talen.
Jeg spørger sådan bare lige for at få en afklaring.
Hvor er det henne, at man har 17 forskellige spande?
Hjemme hos mig har vi tre, og så har vi 10 rum.
Det vil jeg bare gerne lige høre, og så glæder jeg mig også til udvalgsbehandlingen og også til at høre, hvad ordføreren har at spille ind med i den.
Erling Bonnesen (V), 2024-10-10:
Tak for det.
Lovforslaget her er jo på glimrende vis gennemgået meget grundigt af den foregående ordfører, så det skal jeg ikke gentage, men blot sige, at Venstre støtter lovforslaget.
Dina Raabjerg (KF), 2024-10-10:
Tusind tak for en fin tale.
Jeg vil gerne spørge Enhedslistens ordfører, hvordan det at pålægge en afgift og dermed forhøje priserne på en vare hjælper dem, der har allermindst.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-10:
Men det er jo netop den centrale pointe, jeg synes ordføreren misser; det er jo derfor, vi økonomisk aktivt går ind og skaber en omfordeling, så man kompenserer dem, der er dårligst stillet økonomisk, i forhold til de nødvendige tiltag, vi skal gøre på den grønne dagsorden.
Så det hænger fuldstændig sammen, og det er derfor, jeg mener, at det er fuldstændig at misse en grundsten, hvis man ikke mener, at omfordeling skal være en del af den grønne omstilling.
Det er fuldstændig afgørende.
Dina Raabjerg (KF), 2024-10-10:
Anerkender ordføreren slet ikke, at hvis man forhøjer prisen på en flybillet, vil det være dyrere for en studerende, som jo ikke får forhøjet sin su, eller for en førtidspensionist at flyve?
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-10:
Det er jo derfor, Enhedslisten kæmper for, at dem på overførselsindkomst og de lavestlønnede bliver økonomisk kompenseret.
Det er jo derfor, at vi arbejder for at sikre, at den grønne check bliver hævet og alle de andre dele.
Nick Zimmermann (DF), 2024-10-10:
Tak for det.
Derfor er vi også positive over for forhøjelsen af den supplerende pensionsydelse, måske bedre kendt som ældrechecken.
Men det er jo ikke tilnærmelsesvis nok.
Og det virker fuldstændig hovedrystende på den her måde at koble det sammen med en flyafgift og ligesom bruge de ældre som sådan en rambuk til at skabe et narrativ om, at man gør noget godt for klimaet med den her aftale.
Det er et tiltrængt økonomisk løft, som de ældre her får, men jo under ingen omstændigheder noget, der bare tilnærmelsesvis er nok.
For Dansk Folkeparti er det vigtigt, at både arbejdsgivere og selvstændige har lige vilkår, når det gælder barsel, og det er et solidt princip i vores arbejdsmarkedspolitik, at alle bidrager retfærdigt og proportionalt.
Det er jo en aftale, der på uhørt vis kobler hjælpen til vores pensionister sammen med den her flyafgift, en såkaldt grøn flyafgift.
I Dansk Folkeparti vil vi ikke acceptere, at hjælp til de ældre, som har behov for en økonomisk håndsrækning, bliver betinget af en afgift, der rammer helt almindelige danskere, der sådan set bare vil have råd til at tage en tur på ferie eller besøge deres familier rundtomkring i verden.
Det er dybt uretfærdigt, at ældrechecken og flyafgiften på den her måde bliver koblet sammen.
Så jeg synes, at vi i stedet for måske skulle tage og stille os selv spørgsmålet, hvorfor i alverden pensionister, der har knoklet et langt liv, nu skal være brikker i regeringens grønne symbolpolitik.
Så for Dansk Folkeparti er svaret sådan set klokkeklart: Vi vil gerne støtte pensionisterne, men vi vil ikke støtte de her flyafgifter.
Torsten Gejl (ALT), 2024-10-10:
Grunden til, at vi taler om den her mulighed for at bruge nogle penge i dag, er, at der er lavet en aftale om flyafgifter, som jeg er rigtig, rigtig glad for at Alternativet ikke er med i.
Det er en aftale med en alt for lav flyafgift, som de private selskaber så til og med slipper for.
Så jeg er rigtig glad for at høre, at ministeren på det område taler om muligheden for at indføre en afgift på de private selskaber, og at Enhedslisten og SF også bakker op om det, og det støtter vi i hvert fald også i Alternativet, sådan at de ikke går fri.
Så handler den her debat om, hvad vi skal bruge pengene fra flyafgiften til, og i Alternativet er vi glade for, at nogle af pengene går tilbage til den grønne omstilling.
Vi har intet imod, at noget af provenuet også bruges til at støtte fattige ældre, og jeg kan ikke se, hvad der skulle være galt med det – vi krydsfinansierer på livet løs i det her Folketing på alle mulige måder.
Så det kan vi sagtens stemme ja til, lige såvel som vi kan stemme ja til de øvrige dele af forslaget, formand.