runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2017-12-07:
Det er ikke et forslag, Rådet for Sikker Trafik overhovedet kan anbefale.
Det bygger på det, vi mener, i modsætning til andre, kan jeg forstå, nemlig at fakta er, at antallet af alvorlige ulykker med både store knallerter og små motorcykler er højere, og at antallet af ulykker med unge mennesker, især unge mænd, også er højere.
Så det at lade flere unge under 18 år køre på de her køretøjer er ikke en god idé for trafiksikkerheden, og det kan vi simpelt hen ikke være med til.
Jeg er lige ved at sige, at jeg hellere vil lade 16-årige køre bil end at sende dem ud på en stor knallert eller en lille motorcykel, fordi knallerter og motorcykler selvfølgelig ikke har nogen dækning rundt om sig, hvis man kører galt, og det har en bil da trods alt.
Det er selvføgelig ikke et forslag, vi kommer med.
Men jeg synes, det ville være en rigtig dårlig idé at lade folk under 18 år køre ud på nogle relativt store køretøjer, som kan køre stærkt og dermed forvolde stor skade.
Så vi kan ikke støtte beslutningsforslaget, og det kunne vi heller ikke, da det blev fremsat sidste gang.
Kim Christiansen (DF), 2017-12-07:
Jeg vil da bare rose De Radikale for at være så konstruktive og virkelig gå ind i den her sag, at man retter henvendelse til Rådet for Sikker Trafik for at få et svar, som jo er givet på forhånd, og som hr. Andreas Steenberg udmærket godt vidste hvad ville blive.
Derfor er det vel i bedste fald spild af tid og i hvert fald en måde at søge en eller anden modargumentation på.
Det, jeg bare savner i forhold til Rådet for Sikker Trafik, er noget dokumentation for alle de her påstande.
Nu ved jeg ikke lige, om hr. Andreas Steenberg sidder i Færdselssikkerhedskommissionen, men der har vi jo netop fået at vide, at den største stigning i ulykkerne altså er blandt gående og cyklende.
Det er altså ikke unge knallertkørere, der ligger og kører vanvidskørsel eller noget.
Og hvis vi endelig ser på de tohjulede motoriserede køretøjer, er det primært ældre mænd, der skal udleve deres drengedrøm om at køre motorcykel, men så alligevel ikke rigtig magter det.
Det er der, ulykkestallene er sikre.
Og hvad angår knallerter, er det dem med mælkekassen bagpå, som ligger og kører spritkørsel på en grøn Puch Maxi.
Det synes jeg bare man skal forholde sig til i stedet for at blive ved at stå og påstå, at det vil flyde med lig af unge mennesker, hvis man giver dem lov til at køre 45 km/t. på knallert.
Det er jo helt til grin at komme med sådan nogle påstande.
Andreas Steenberg (RV), 2017-12-07:
Jeg påstod ikke, at det kom til at flyde med lig.
Grunden til, at vi jo selvfølgelig spørger Rådet for Sikker Trafik, er, at vi regner med, at de ligger inde med viden.
Og det kunne jo også være, at den viden eller deres indstilling havde ændret sig siden sidst.
Det kunne jo være.
Men det er klart, at jeg da havde en forventning om, at de mente det, de også gjorde for et år siden, da vi diskuterede det her.
Jeg kan jo selvfølgelig sende den mail rundt til ordførerne.
Hvis der er nogle, der er særlig interesserede, så tror jeg også, at det hele sådan set ligger på Rådet for Sikker Trafiks hjemmeside, så der kan man gå ind og kigge.
De siger ikke, at der har været en stigning, men de siger, at ulykkestallene generelt er højere, og derfor er der ikke nogen grund til at sætte aldersgrænsen yderligere ned.
Kim Christiansen (DF), 2017-12-07:
Jamen hvis man skal bruge den argumentation, skal man sådan set forbyde de unge mennesker at køre på tohjulede motoriserede køretøjer.
Det er ikke mit indtryk, at det er den vej, Det Radikale Venstre vil gå, eller er det?
Andreas Steenberg (RV), 2017-12-07:
Men altså, folk, der er 15, 16 og 17 år kan altså køre almindelig knallert, og det har vi ikke tænkt os at forbyde.
Det er fuldstændig korrekt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-12-07:
Jeg medgiver, at vi har haft den her drøftelse mange gange, og jeg kan også konstatere, at jeg har hørt svaret rigtig mange gange – så mange gange, at jeg er lige ved at tro, at jeg kan det udenad.
Så jeg tror bare, at jeg vil stille et simpelt spørgsmål: Mener ministeren, at ældreplejen, som den ser ud i dagens Danmark, er god nok, og at der derfor ikke behøves at gøres noget yderligere inden for området?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-12-07:
Nej, men hvis hr. Roger Courage Matthisen stiller spørgsmålet, vil jeg gøre mit ypperste for at se, om det kan besvares.
Karin Nødgaard (DF), 2017-12-07:
Det skal selvfølgelig ikke blive en diskussion om, hvem der egentlig har bragt hvad med til bordet, men alligevel vil jeg godt have lov til at følge lidt op på det, ministeren siger, nemlig at det ikke drejer sig om, fra hvilke steder det kommer.
Det, der er vigtigt, er, at der kommer noget alle steder fra, mener jeg.
Det skal være den positive tilgang.
Der er det jo så bare, at Dansk Folkeparti i den her debat i dag rent ud sagt synes, at der er kommet for lidt fra regeringen, fra ældreministeren.
Derfor vil jeg også gerne have, at ministeren prøver at kommentere netop lovkataloget, med hensyn til om det ikke sådan rent signalmæssigt virker meget fattigt, at der overhovedet ikke er nogen initiativer på det område, som ministeren bestrider.
Altså, det synes jeg er et signal, man lige burde vurdere en ekstra gang, næste gang der kommer et lovkatalog.
Er det ikke tankevækkende for en minister at høre på?
Thyra Frank (LA), 2017-12-07:
Jo, det er bestemt tankevækkende, og jeg beklager at måtte sige, at det har jeg set som en udvikling igennem rigtig mange år.
Der er flere og flere, der bekymrer sig om, hvad der skal ske, også når de bliver gamle.
Det er ikke noget, der bare lige er opstået.
Det er noget, der har været der i rigtig, rigtig mange år, og det har jeg fulgt, jeg havde nær sagt, siden år 2000.
Og det er bekymrende også for mig.
Men der er flere ting at gøre ved det.
Bl.a. kan vi også italesætte, at der faktisk sker mange ting derude.
Jeg har besøgt næsten 60 kommuner, siden jeg blev minister – i det sidste år – og jeg vil sige, at jeg møder rigtig mange i de kommuner, der faktisk fortæller om, at det går godt, og hvor jeg hører en positiv stemning.
Det synes jeg faktisk også vi selv skal tale op.
Karin Nødgaard (DF), 2017-12-07:
Det synes jeg egentlig at vi er rigtig mange der prøver at gøre, altså at tale området op.
60 kommuner er jo temmelig mange, hvor det så fungerer rigtig fint.
Men så håber jeg, at ministeren får besøgt de resterende kommuner op til de 98 kommuner, for der må være nogle af de steder, hvor det ikke fungerer, for det er jo det, vi også hører i mange af de beskrivelser, som vi alle sammen får.
Derfor kunne jeg ikke lade være med lige at tænke på, om ministeren, når man så har haft dialog med 60 forskellige borgmestre, har sagt, at nu skal de oppe sig på det her område, og at der bare ikke må være noget, der halter.
Og hvad agter ministeren i givet fald at gøre, hvis vi står her igen om 1 år eller om 2 år og der stadig væk er en masse ting på ældreområdet rundtomkring i kommunerne, som er kritisable?
Så er det jo, mener jeg, ministerens forpligtelse at tage den her kontakt, og der kan man ligeså godt gøre det nu i stedet for at vente.
Thyra Frank (LA), 2017-12-07:
Vi har jo bl.a. også fra ministeriets side valgt at sende et brev ud til alle 98 kommuner om, hvordan de skal klare det med klippekortet, fordi vi kan forstå, at der er nogle problemer med klippekortet.
Så ja, vi har også kontakt til kommunerne, når vi synes, der er noget, der måske ikke fungerer helt, som det skal.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-12-07:
Jeg vil blot høre ministeren, om ministeren er enig i, at de kommunale budgetter ikke kompenseres i forhold til, at vi får flere og flere ældre, samtidig med at vi har fået færre og færre ansatte, og at det faktisk betyder, at flere ældre skal deles om færre ansatte.
Helt bortset fra nye køkkener, klippekort og værdighedsmilliarder er det så rigtigt forstået, at de kommunale budgetter, som kommunerne også siger det, ikke kompenseres i forhold til den demografiske udvikling?
Thyra Frank (LA), 2017-12-07:
Den her snak har vi jo haft mange gange før, og mit svar bliver det samme: De nuværende regeringspartier har sammen med Dansk Folkeparti ved de sidste 2 års finanslovsaftaler vist, at vi prioriterer ældreplejen.
Så det nytter jo ikke noget kun at fokusere på de ting.
Vi prioriterer det simpelt hen.
Jeg har hørt før, og jeg bliver nødt til at sige, at jeg har det samme svar til fru Kirsten Normann Andersen.
Nej, det er klart, at vi altid skal have fokus på ældreplejen.
Der er aldrig noget, der er godt nok.
Det er vigtigt at have øje for det, og jeg kan love spørgeren, at regeringen vil følge det her område tæt.
Karina Adsbøl (DF), 2017-12-07:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg rose ministeren for at gå på talerstolen.
Det er rigtig godt.
Men derudover kunne jeg godt tænke mig at bede ministeren om at redegøre for, hvordan man som ældreminister kan forsvare og forklare den tomme side i lovkataloget.
Det er også lidt en opfølgning på min kollega Jeppe Jakobsens spørgsmål.
For hvorfor stod alle de ting, man nu har fået gennemført, bl.a. i satspuljeforhandlingerne, ikke i lovkataloget i første omgang, hvis det er ældreministerens initiativer?
Thyra Frank (LA), 2017-12-07:
Med hensyn til afbureaukratisering vil jeg sige, at det satte jeg i gang som noget af det første sidste år, og der lavede vi en aftale om, at der ville komme et resultat her sidst på året.
Det resultat kommer sidst på året, og jeg synes ikke, der er nogen grund til, at man sætter noget ind i et lovkatalog, som vi endnu ikke ved hvad bliver til.
For mig er der ikke lighedstegn mellem en god ældrepleje og antallet af lovforslag.
Så har vi bl.a. haft en satspuljeforhandling, og der kan jeg sige, at sådan noget som plejehjemsportalen er noget af det, jeg har bragt ind.
Jeg synes, det er meget, meget vigtigt, at man kan få lov til selv at finde ud af, hvad man kan vælge af plejehjem, den dag, man selv får brug for hjælp.
Det er også en af de ting, som jeg har med.
Så vil jeg igen sige, at det efter min mening ikke handler så meget om, hvor det kommer fra; det handler meget om, at vi får gjort noget for de gamle.
Pernille Bendixen (DF), 2017-12-07:
Det er rigtig fint, men det er jo initiativer, der ikke er gennemført, i og med vi ikke har en finanslov endnu.
Så hvilke initiativer er gennemført – er gennemført – på baggrund af noget, ministeren selv har foreslået, og altså ikke noget, som ministeren har lånt fra andre partier?
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-12-07:
Det, jeg spurgte til, var, om det var noget, der var udklækket, og som man havde udtænkt i Ældreministeriet sådan på helt egen hånd og dermed fik igennem i satspuljen.
Jeg synes ligesom hele den her debat for nogle partiers vedkommende kan opsummeres med at pynte sig med lånte fjer.
Der er i det hele taget det, at vi havde en særskilt satspulje på ældreområdet.
Jeg vil også gerne høre, om det var noget, man sådan helt selv fik tænkt sig frem til i regeringen, eller om det var noget, man fik hjælp til at tænke sig frem til.
Thyra Frank (LA), 2017-12-07:
Jamen jeg synes da, det er vigtigt, at vi gør noget fælles, og at vi i fællesskab kommer til at snakke om, hvad det er, der er vigtigt.
Jeg synes da, at det er meget rimeligt, når vi har fået en ældreminister og et ældreministerium særskilt, at vi på den måde så også forhandler satspuljeaftalerne for os selv.
Det var da noget, vi var enige om, og det er noget, jeg har talt med hr. Jeppe Jakobsen om, for vi mødes hver eneste uge, og så har vi da talt om det.
Der er nogle forslag, der kommer nogle steder fra, og andre, der kommer andre steder fra.
Det er i og for sig ikke så vigtigt for mig.
For mig handler det her om, at de ældre får det godt.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-12-07:
Jeg er rigtig glad for at høre, at vi har den her meget fælles målsætning om, at de ældre skal have det godt.
Men i Dansk Folkeparti efterlyser vi bare nogle initiativer fra ældreministeren i forhold til at sige: Okay, hvad er det så, vi skal gøre lige nu og her?
For vi har utrolig mange udfordringer, og bare hele rekrutteringen til ældreplejen er et alvorligt problem og en bombe under ældreplejen.
Så hvad er det for nogle initiativer, hvad er det for nogle helt konkrete initiativer, som ældreministeren vil tage for at dæmme op for de her problemer?
Thyra Frank (LA), 2017-12-07:
Jamen jeg anerkender da, at vi har en udfordring med at rekruttere personale inden for ældreområdet, og det underbygger de tal, vi har set fra KL, jo også – og netop det, at problemet bliver større i fremtiden.
Jeg ved, at KL er gået sammen med FOA for at få analyseret udviklingen nærmere.
Og så vil jeg sige, at jeg glæder mig til, at vi får et solidt vidensgrundlag, vi kan diskutere ud fra.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-12-07:
Vi havde jo sådan set også ældreministeren i samråd her for et par uger siden omkring det her med, at vi mangler kvalificeret arbejdskraft i ældreplejen.
På det tidspunkt ville ældreministeren og undervisningsministeren jo ikke tage fat i KL og sige: Nu holder vi et møde omkring udfordringerne, problemerne med rekruttering inden for ældreplejen.
Jeg vil bare gerne høre, om ministeren har ændret holdning, siden vi havde det samråd.
Altså, vil ministeren tage initiativ til at tage fat i KL og så få kortlagt problemets omfang?
Thyra Frank (LA), 2017-12-07:
Jamen jeg taler da med KL jævnligt, og det vil da også være en af de ting, som man kunne tale om.
Jeg har noteret mig, at Michael Ziegler fra KL har italesat det her behov for, at vi sætter fokus på, også hvor vigtig en opgave det er, SOSU-medarbejderne løfter hver eneste dag.
Det er også en af de ting, jeg tænker vi også bliver nødt til.
Pernille Bendixen (DF), 2017-12-07:
Tak for det, og tak til ministeren.
Ministeren nævner jo rigtig mange gode og dejlige tiltag, der er taget, og som er gennemført, og det tror jeg vi er en bred kreds der er rigtig glade for.
Men set med Dansk Folkepartis øjne er der jo ikke ét af de initiativer, der er kommet fra ældreministeren selv.
Thyra Frank (LA), 2017-12-07:
Bl.a. kan jeg fortælle, at jeg har spillet to ting ind til vores nuværende finanslovsforhandlinger, som bestemt kommer fra mig som noget af det, jeg – jeg havde nær sagt siden 1975 – har kæmpet for, nemlig for det første en værdig død for dem, der er derude.
Vi skal simpelt hen sætte fokus på, hvordan mennesker kan få lov til at komme herfra på en værdig måde.
Det er noget, der har ligget mig meget på sinde i alle mine mange, mange år, hvor jeg har arbejdet inden for det her område.
Jeg har set, hvor tit de pårørende har været nedslidte, når de endelig fik den, de nu holdt af, på plejehjem, og set, hvor meget vi har skullet støtte dem.
Så jeg har også sendt et initiativ om pårørendestøtte ind til de nuværende finanslovsforhandlinger.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-12-07:
Jeg bliver nødt til at rette hr. Kim Christiansen.
Vi har vedtaget en mulighed for, at man kan have små motoriserede køretøjer, herunder motoriserede løbehjul, som kan køre 20 km/t., ikke 85 km/t., og der er dog en vis forskel.
Jamen altså, der har bare været et ønske, også i regeringspartierne, om at kigge nærmere på de færdselssikkerhedsmæssige aspekter af den her sag.
Og det ønske vil regeringen meget gerne imødekomme.
Liselott Blixt (DF), 2017-12-07:
Mange tak.
Det er en sag, som jeg har fulgt i alle de år, jeg har været herinde, fordi jeg er motorcykelentusiast og har set de tåbelige regler, der er blevet lavet tidligere, fordi man ville EU-harmonisere.
Det vil sige: Man harmoniserede overhovedet ikke, for i Sverige, Tyskland og andre lande kan de netop køre på noget, der er større end det, man kan køre på i Danmark.
Jeg står her med et forslag, B 72 fra 2013-14 fremsat af Kristian Pihl Lorentzen, Kim Christiansen og Villum Christensen.
Så er det over én nat, man har tænkt på det her?
Nej, man fremsatte det i 2013-14, man gentog det i 2016, og pludselig mener regeringen ikke, at der kan harmoniseres.
Nu skal man begynde at undersøge det.
Er det ikke blevet undersøgt nok siden 2013 – spørger jeg bare?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-12-07:
Nej, det er ikke blevet undersøgt nok, synes vi i regeringen.
Vi vil gerne undersøge det nærmere.
Og en af de ting, som man jo godt kunne få undersøgt, synes jeg, er, hvilken betydning det har for udbredelsen af motorcykler på bekostning af biler i Danmark, hvis man giver 17-årige lov til at køre næsten lige så stærkt, de vil, for de her små motorcykler kan køre over 100 km/t.
Hvis de tager motorcykelkørekort, kan de køre over 100 km/t. på egen hånd.
Det kan de ikke få lov til i en bil, og det betyder jo, at man giver motorcyklisten et privilegium, som bilisten ikke har, nemlig at man som ung kan komme ud at køre stærkt som 17-årig, hvis man tager motorcykelkørekort, mens man skal vente, til man er 18 år, hvis det er en bil.
Hvad betyder det for udbredelsen af motorcykler i Danmark, at man på den måde giver motorcyklen en bedre retsstilling i samfundet end bilen?
Liselott Blixt (DF), 2017-12-07:
For det første betyder det noget for mobiliteten.
For det andet har vi jo undersøgt sagerne med de uheld, der har været på motorcykler, og det er – undskyld, jeg siger det – mennesker af samme køn som ministeren selv og i den samme aldersgruppe, som kører galt.
Det er der blevet lavet store undersøgelser af.
Det er meget få unge mennesker, der kører galt.
Det, man gør i dag som ung, er, at man får en knallert.
Over halvdelen af dem tuner den og kører netop for stærkt på en knallert, som ikke er skabt til at køre stærkt.
Her har man så lavet en lov, fordi man ville EU-harmonisere, så 18-årige kun må køre på en knallert på 125 ccm, og den er næsten mere farlig.
Lad nu de unge mennesker køre på noget, der er hurtigt på landevejen.
Og når man så er 18 år og derover, kan man få de rigtige motorcykler.
Det er netop det, den harmonisering går ud på, og man ser fra undersøgelser i Sverige, at der ikke er flere uheld.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-12-07:
Altså, en motorcykel på 125 ccm er jo også en rigtig motorcykel.
Det er bare en mindre, rigtig motorcykel, og nogle af de hurtigste kan køre 125 km/t., det vil altså sige næsten lige så hurtigt, som man kan køre på en motorvej, hvor man kan køre 130 km/t. Så det er forholdsvis hurtigt.
Vi vil rigtig gerne undersøge det her, og jeg synes, det er en relevant problemstilling.
Ville man kunne få nogle unge mennesker, som kører på tunede knallerter til i stedet for at køre på nogle motorcykler, der er mere forsvarlige at køre hurtigt på?
Det er en fuldstændig rigtig problemstilling, som fru Liselott Blixt her rejser, og det er jo en af de ting, som skulle undersøges.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2017-12-07:
Tak for det.
Jeg vil bare takke ministeren for at ville indhente mere data på området og få foretaget en større analyse i forhold til at slippe disse motorkøretøjer fri.
Og vi er selvfølgelig også interesserede i at styrke mobiliteten. Mit spørgsmål går på, om ministeren vil opfordre til, at der også bliver taget nogle CO2-beregninger med, når vi nu har en færdselskommission – man kunne næsten kalde det en miljøkommission – for at se på, hvad konsekvensen med hensyn til CO2-udledning vil være af, at der kommer flere af de her køretøjer på vejene, hvis vi engang vedtager lovgivningen, og hvad konsekvenserne for folkesundheden vil være, i sammenligning med hvis folk cykler til deres aktiviteter.
Er det noget, som også vil indgå i beregningerne?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-12-07:
Det er ikke nogen beregninger, jeg har på stående fod, men hvis man lægger nogle forudsætninger ned om, hvor mange ekstra der vil tage motorcyklen frem for offentlig transport eller cykel eller være på gåben, så vil man jo godt kunne udregne et CO2-aftryk ud fra det.
Men de forudsætninger ville være højst usikre, fordi det er svært at gætte på, hvad det betyder for motorcyklers udbredelse.
Det eneste, vi kan vide med sikkerhed, er, at motorcykler bliver mere udbredte.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2017-12-07:
Ja, og derfor ville de jo selvfølgelig være lige så usikre som alle de andre fremskrivninger i sådan en udregning.
Men jeg vil bare høre, om ministeren har en intention om også at inddrage de her faktorer i beregningen.
Kim Christiansen (DF), 2017-12-07:
Så er jeg nødt til at spørge igen: Har det nuværende grundlag ændret sig, fra da det sidst blev fremsat, hvor Liberal Alliance ovenikøbet var medforslagsstillere?
Der er vel ikke ændret noget i grundlaget som sådan.
Jo, vi har efterkommet nogle ønsker fra dem, der syntes, at 16 år måske er lige ungt nok til de små motorcykler.
Det satte vi så i fælles forståelse op til 17 år, for så ville det helt sikkert køre igennem.
Vi har lige vedtaget alt muligt djævelskab med løbehjul, der kan køre 85 km/t., og cykler, man kan sparke af sted, og som også kan køre 80 km/t.
Det var et enigt Folketing, der syntes, det var en rigtig, rigtig god idé.
Karina Adsbøl (DF), 2017-12-07:
Nej, men jeg undrer mig bare over, at ældreministeren opremser en række initiativer, hun har taget, bl.a. den video, der er lagt ud, og som min kollega henviste til tidligere.
Så spørger jeg bare: Hvorfor stod de ting så ikke i lovkataloget i første omgang?
Thyra Frank (LA), 2017-12-07:
Fordi de ting kommer her i foråret.
Forebyggelse af konkurser er noget, vi har lavet en aftale om, efter at lovkataloget kom.
Den nye plejehjemsportal er noget, der er kommet ind i satspuljeforhandlingerne, og så er der de nye uafhængige tilsyn.
Det er de steder, hvor jeg i hvert fald ved der vil komme noget lovgivning her i løbet af foråret.
Jeg synes, at det skal være der først, inden vi begynder at tænke over, hvad der skal ind i den pågældende lov.
Susanne Eilersen (DF), 2017-12-07:
Tak for det, og også tak til ministeren for at gå på talerstolen.
Ministeren indledte, da hun gik på talerstolen, med at sige, at hun vægter ældreområdet højt, og at der skal være det nødvendige antal ansatte i ældreplejen.
Så vil jeg bare gerne høre: Synes ministeren, at der i dag er det nødvendige antal ansatte i ældreplejen, eller hvilket antal ansatte i ældreplejen mener ministeren er det nødvendige, og vil ministeren arbejde for, at vi når derhen?
Thyra Frank (LA), 2017-12-07:
Jeg vil altid arbejde for, at vi får en bedre ældrepleje.
Man kan ikke sige, hvor mange der skal til, men jeg kan love, at den her regering følger området tæt.
Og vi ved, at der er en demografisk udvikling, som gør, at vi også skal følge det tæt.
Susanne Eilersen (DF), 2017-12-07:
Det var ikke så meget svar, jeg fik på det spørgsmål.
For det er nemt at stå og sige fra en talerstol, at man vil have det nødvendige antal medarbejdere i ældreplejen, hvis man ikke ligesom har nogen tanker, ideer og visioner om, hvad det er, der så er det nødvendige antal i ældreplejen.
Vi i Dansk Folkeparti er derfor meget nysgerrige på, om ældreministeren på et eller andet tidspunkt kunne løfte sløret for, hvad det var, der var ministerens mening med den sætning om det nødvendige antal i ældreplejen.
Det glæder vi os til.
Thyra Frank (LA), 2017-12-07:
Jamen det er jo meget forskelligt, alt efter hvilken kommune det er, og hvad det er for nogle borgere, man har med at gøre.
Så man kan jo ikke bare sige, at der skal det eller det antal til.
Det må simpelt hen følge af, hvordan de ældre, der har brug for hjælp, nu har det.