runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-05-29:
Altså, vi står jo lige nu i en situation, hvor danskerne ikke har sagt ja til det med retsforbeholdet.
Vi sendte det jo til afstemning i 2015, og SF anbefalede sådan set, at man skulle afskaffe det, men det ville danskerne ikke.
For jo, fra SF's side vil vi gerne have, at vi gør det her i fællesskab, men jeg vil meget gerne have danskerne med på den her beslutning.
Så det er ikke så sort-hvidt, som ordføreren gerne vil gøre det til.
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-29:
Betyder det så, at vi skal tilslutte os solidaritetspagten, og at vi på den måde skal være tvunget til at tage imod et potentielt meget stort antal flygtninge – et antal, som vi ikke selv har nogen mulighed for at have indflydelse på?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-05-29:
Altså, jeg vil virkelig advare mod, at vi inde på Christiansborg skal begynde at detailstyre samtlige kommuner i landet.
Jeg kan godt finde kommuner, hvor jeg tænker: Hvorfor gør de dog det?
Men det må da være op til borgerne i den konkrete kommune at vælge nogle andre byrødder.
Det troede jeg faktisk at vi og Liberal Alliance var enige om, altså at vi i høj grad tror på det decentrale demokrati.
Det er jo det, vi går til valg på i 2025, og så må vælgerne jo vælge nogle andre lokalpolitikere.
Jeg er lidt overrasket over Liberal Alliance, og at det er hr. Alex Vanopslagh, der bestemmer alt, hvad byrødderne gør derude, men det er interessant.
Lise Bertelsen (KF), 2024-05-29:
Mange tak.
Tak for en rigtig god tale.
Jeg vil også gerne takke for det gode samarbejde, jeg har med ordførerne fra partiet.
SF går ligesom Det Konservative Folkeparti op i, at pårørende skal inddrages langt mere, end tilfældet er i dag.
Man ved, at inddragelse af pårørende i sundhedsvæsenet har kæmpestor betydning for prognosen.
Derfor kan det også virke paradoksalt, at man på den ene side både sådan fagligt og politisk kalder på prioriteringer af, at de pårørende skal have mere inddragelse og bedre information, og på den anden side er virkeligheden den, at de pårørende faktisk oplever sig afvist og underinformeret.
Hvordan ser SF på inddragelse af pårørende i langt større grad, end tilfældet er i dag?
Og har SF nogen konkrete bud?
Alex Vanopslagh (LA), 2024-05-29:
Jeg har jo også bemærket, at flere af regeringspartierne er meget optaget af at tale om regeringsduelighed.
Der bliver det jo ofte reduceret til, at hvis ikke man er enig med regeringen, er man pr. definition ikke regeringsduelig.
Men jeg hører godt, at det ikke er spørgsmålet her.
Det handler mere om, hvad man gør, når der er direktiver, man er imod, men som så alligevel kommer igennem fra EU.
Der mener jeg, at den regering, vi har, og den regering, vi måtte få i fremtiden, i langt højere grad skal blive bedre til i samarbejde med andre lande at udfordre det ved domstolene, i forhold til om det respekterer nærhedsprincippet, altså at man i højere grad prøver at lave et pushback.
Men jeg er med på, at det er dilemmafyldt, for man kan jo ikke have et forpligtende samarbejde, hvis man ikke gider at forpligte sig på noget af det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-29:
Jeg er grundlæggende enig i, at det er centralt, at EU tager sig af det, der er grænseoverskridende, men det hænder jo alligevel, at der bliver vedtaget noget, som er i strid med det, som har været den danske regerings vilje, og det danske Folketings mandatgivning til regeringen.
Der spørger jeg så bare i forhold til det store forsvar for det internationale regelbaserede samfund, om hr. Alex Vanopslagh så mener, det er regeringsdueligt at sige: Okay, der ligger nogle klare EU-regler; det kan godt være, at vi er imod dem, men vi nægter at implementere dem i Danmark.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-05-29:
Det er jo et godt spørgsmål, for jeg tror ikke, det sådan er helt sort-hvidt, selv om man jo godt kan reducere det til at være det, forstået på den måde, at på den ene side er det åbenlyst, at hvis man skal have et regelbaseret samfund og et forpligtende samarbejde, skal man jo implementere de aftaler og de forpligtelser, man nu engang har.
Der er jo en lang række direktiver, hvor det, hvis ikke man implementerer det, har ret fatale konsekvenser.
Man kan jo bare tage vandrammedirektivet og Danmark som et eksempel, men lad det ligge.
På den anden side er der jo også enormt mange eksempler på EU-direktiver om noget, som jeg ikke mener der er nogen som helst grund til at EU skal blande sig i, og hvor man fuldstændig har glemt alt om nærhedsprincippet.
Det kan eksempelvis være, om man skal registrere arbejdstider på en bestemt måde i de enkelte lande, eller hvordan man fordeler en barsel.
Derfor tror jeg, der er to problemer, der skal løses.
Det ene problem er, at de direktiver, der kommer, i højere grad skal gælde grænseoverskridende problemer og ikke, hvad der burde være nationale anliggender.
Derudover skal der så være en større grad af håndhævelse.
Men jeg synes, der er to særskilte problemer her.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-29:
Tak for det, og tak for en stærk europæisk tale.
Det er noget, vi og vores mange kandidater jo alle sammen bruger rigtig meget tid på i øjeblikket.
Jeg synes, det er vigtigt også at have det fokus.
Der er ingen tvivl om, at Europa har en række udfordringer, også i forhold til at sikre, at Europa bevarer sin styrke, også økonomisk, i forhold til kraftcentre rundtomkring i verden.
Så på mange, lange stræk er det noget, vi ser fælles på.
Vi har et forslag fra Venstres side i forhold til det europæiske samarbejde: at vi skal have en håndhævelseskommissær, som bl.a. skal sikre, at de fælles regler, vi aftaler, også kommer til at gælde i hele EU.
Derfor vil jeg bare høre, om det er noget, som Liberal Alliance ser ens med os i Venstre på, altså at det er problematisk, hvis Portugal, Ungarn og Rumænien nægter at implementere fælles regler – hvis landene nægter at implementere det lovgrundlag, som er demokratisk vedtaget i det europæiske system.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-05-29:
Altså, der har jo lige været en høring, hvor en lang række mennesker har deltaget.
Det er mennesker, der har bidraget med relevante anekdoter, og der er også eksperter, der har været ude at kritisere det her.
Det har fyldt enormt meget i forskellige medier, hvor der har været en diskussion af, om vi har fundet den rette balance.
Der er jeg da stolt over at tilhøre et parti, der, selv om vi støtter op om loven og stemte for den, så også har evnen og lysten til og nysgerrigheden på at tjekke efter: Hov, har vi ramt den rette balance, eller er der nogle ting, der skal justeres?
Den samme tilgang vil jeg da også forvente at Socialdemokratiet vil have.
Trine Bramsen (S), 2024-05-29:
Når jeg spørger, er det jo, fordi Liberal Alliances retsordfører for nylig har givet udtryk for, at med samtykkeloven bliver, hvad der ellers ville have været et helt almindeligt akavet moment, årsagen til, at drenge bliver dømt som voldtægtsforbrydere, og det, selv om Rigsadvokaten klart har affejet, at der er sket omvendt bevisbyrde, og klart har sagt, at de ikke kan genkende, når de kigger alle sagerne igennem, at uskyldige bliver dømt for voldtægt.
Så når Liberal Alliances retsordfører kommer med sådan nogle udsagn, er det da klart, at man må blive i tvivl om, hvad Liberal Alliances holdning til en så vigtig lovændring er.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-05-29:
Jeg går ud fra, at spørgeren mener samtykkeloven og de ændringer, der var dér.
Altså, jeg vil bare sige, at det at sige loven om voldtægter er sådan en meget banal og usofistikeret måde at stille et spørgsmål på.
Men jeg går ud fra, at det handler om samtykkeloven.
Den stemte vi for, og den bakkede vi op om, for der var jo helt klart en udfordring med det at skulle løfte bevisbyrden i sager, hvor der helt åbenlyst var noget på spil, som man ikke ville acceptere som samfund, og det skulle gøres nemmere.
Jeg har sådan set også hørt ministeren give udtryk for, at man selvfølgelig løbende skal evaluere, om man har fundet den rette balance.
Det mener vi er en god tilgang.
Så jeg går ud fra, at vi nok mener det samme her, selv om spørgeren jo også lidt har en historik med nogle gange at sige nogle ting, som regeringen ikke mener.
Trine Bramsen (S), 2024-05-29:
Der har været forskellige diskussioner, som Liberal Alliance har startet, og hvor man godt kan blive i tvivl om Liberal Alliances holdning.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-05-29:
For det første synes vi, at det er et godt beslutningsforslag, så det vil vi gerne takke De Konservative for.
Det er jo mennesker, vi taler om.
Det er konkrete mennesker og deres skæbner, og hvis vi ikke ser dem eller giver dem mulighed for at blive hørt, forsvinder deres stemme.
Det er derfor, vi også er nødt til at tale om de pårørende og udvide mulighederne.
Min eneste bekymring, og det skal man jo også nogle gange have, er, hvis man oplever, at den pårørende overtager det hele for den enkelte, og den enkelte så ikke føler sig hørt, men det tænker jeg godt at vi kan finde ud af at balancere.
Lise Bertelsen (KF), 2024-05-29:
I Det Konservative Folkeparti har vi jo fremsat et beslutningsforslag, som har til hensigt at modernisere den 22 år gamle vejledning om tavshedspligten, da pårørende oplever, at de ikke inddrages, fordi der tages et misforstået hensyn til tavshedspligten.
I et presset sundhedsvæsen kan vi vel kun være enige om, at alle sejl skal sættes til.
Både pårørende og civilsamfundsorganisationer bør inviteres med som medspillere.
Har SF gjort sig nogen konkrete overvejelser om, hvordan man kunne gøre det?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-05-29:
Jeg tror, det er rigtig vigtigt at inddrage de pårørende, både for deres trygheds skyld, men også for deres forældres, deres ægtefælles eller deres børns.
Når vi snakker om mennesker med handicap, er det jo ofte f.eks. en forælder, der håndterer alt det praktiske i dagligdagen og derfor også ofte er nødt til at råbe op, når det gælder eget barns rettigheder.
Der er det jo afgørende, at man også har adgang til oplysninger, for det har man ikke umiddelbart i dag, når ens barn er myndigt, men det kan man jo godt have brug for, fordi det voksne barn ikke har muligheden for at agere på egne vegne.
Vi vil faktisk gerne kigge på, om der kan være nogen muligheder – ikke at vi overhovedet vil tage ansvaret fra det enkelte menneske.
Vi vil bare give dem lidt flere muskler i den samtale, der kan være med systemet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-29:
Det er jo det, der er problemstillingen.
Koranloven er indført som et eller andet misforstået knæfald for en religion, der får ondt i maven over, at vi har ytringsfrihed – præcis den ytringsfrihed, som ordførerens er kommet til Danmark for.
Nu har ordføreren valgt at komme i et parti, og hvordan har ordføreren det med, at ordførerens egen formand har været den, der aktivt opsøgte OSCE for at søge et venskabsbånd med islamiske samfund, som ønsker, at vi ikke har ytringsfrihed i Danmark?
Torsten Gejl (ALT), 2024-05-29:
Tak, og tak for talen.
Der er jo en del, der skiller Alternativet og Liberal Alliance, men der er også noget, der samler os, f.eks. at vi gerne vil have en forvaltningsdomstol.
Der er altså en vis etisk samstemning på retsområdet, men også på naturområdet, hvor vi jo også mener, at der skal være 10 pct. strengt beskyttet dansk natur i 2030, og det har Liberal Alliance jo også skrevet under på her for nylig i et fælles indlæg, også sammen med Konservative.
Det ville være det største grønne mål siden klimaloven.
Hvis Liberal Alliance i fremtiden bliver et markant støtteparti eller måske endda et regeringsparti eller endog et markant regeringsparti eller endda et bærende regeringsparti, kan vi så regne med, at det er en stærk position, som Liberal Alliance tager med ind helt centralt i den magtudøvende position?
Alex Vanopslagh (LA), 2024-05-29:
Det er et vigtigt synspunkt for os.
Det er en vigtig del af vores politik og har i øvrigt været det i flere år.
Vi mente jo faktisk det her, inden det så at sige blev populært.
Jeg jokede jo lidt med det til Naturmødet.
Jeg sagde: Hvor er det dog dejligt, at den yderste venstrefløj endelig er kommet op på LA's ambitionsniveau, når det kommer til naturpolitikken.
Så det er vigtigt for os, og jeg vil også gerne være ærlig og sige, at sådan personligt kan jeg få mere ild i øjnene så at sige i forhold til at gøre noget godt for at beskytte vores miljø og vores natur, for jeg mener, det er noget af det allervigtigste, vi giver videre i arv.
Det er også noget, der kan vække en større politisk ild, end hele diskussionen om CO 2 kan.
For her er vi jo på en helt anden måde inde at snakke om forudsætningerne for livskvalitet i menneskers liv, og det er i sidste ende livskvaliteten, man kan risikere at ramme, hvis ikke man er omgivet af smuk og ordentlig natur, og der er vi ikke gode nok i Danmark, og vi skal gøre mere.
Monika Rubin (M), 2024-05-29:
Jeg er da ked af, at ordføreren synes, at det, som Moderaterne gør, er helt på månen.
Skulle vi i stedet for overhovedet ikke italesætte behovet for, at man går sammen i EU og gør langt mere i forhold til vandmiljøet?
Skulle vi hellere lade være med at afsætte penge i en akutpakke til vores havmiljø her i Danmark?
Skulle vi hellere lade være med at tage spørgsmålet om kvælstof med ind i trepartsforhandlingerne?
Jeg forstår egentlig ikke, hvorfor der er den her surhed fra Enhedslistens side.
Jeg tror, vi kæmper for det samme.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-29:
Jamen det er jo der, det bliver totalt hyklerisk, for den her regering er taget ned til EU og har forsøgt at udvande EU's vandrammedirektiv.
Det er jo det, vi skal forholde os til i Europaudvalget på fredag.
Regeringen har forsøgt at udvande det eksisterende EU-vandrammedirektiv, så regeringen inklusive Moderaterne gør lige det modsatte af, hvad ordføreren står og siger man vil gøre.
Hvis ikke man tager det nuværende EU-vandrammedirektiv alvorligt, svigter man vandmiljøet.
Så det, Moderaterne gør, er helt på månen.
Kan ordføreren ikke se, at man er gået over i den forkerte grøft?
Monika Rubin (M), 2024-05-29:
Jeg synes egentlig, at jeg lige har stået og svaret på det en gang før.
Det kan godt være, jeg ikke fik formuleret mig klart nok, men så skal jeg gerne prøve igen.
Først vil jeg sige tusind tak for opremsningen af hvad det er, vi gerne vil gøre, for det slår jo netop hovedet på sømmet, med hensyn til at vi både skal gøre noget i Danmark, men at vi også skal gøre langt mere i EU.
Man har ikke haft nok fokus på det i EU.
Det er derfor, vi præsenterer vores tanker om behovet for at lave en blue deal sammen med de andre europæiske lande.
Det er det, vi kommer til at kæmpe for, hvis vi bliver repræsenteret i EU, for det er ikke nok, at vi kun gør i noget i Danmark.
Men jo, vi skal helt klart gøre mere i Danmark.
Det er jo derfor, regeringen har afsat penge i akutplanen, og det er jo også derfor, at vi skyder det ind i trepartsforhandlingerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-29:
Jamen den grønne trepart har jo fået en opgave.
Den kan jo ikke bare påtage sig alle mulige ekstraopgaver hen ad vejen.
Jeg noterer mig, at Moderaterne har været på udflugt til Roskilde Fjord og efterfølgende har lavet et opslag på de sociale medier, hvor der står: »Ingen af EU's 27 lande lever op til de krav, der er til vandmiljøet.
Derfor skal vi skrue bissen på.
Også over for os selv.
Vi er nødt til at lave en Blue Deal, hvor vi stiller anderledes forpligtende krav til, at alle EU's lande når deres mål for at sikre rent drikkevand, rene vandløb og rene fjorde.
Vand er liv.
Både for mennesker og dyr.« Det er, hvad der står på de sociale medier.
Men virkeligheden er jo, at Danmark svigter vandmiljøet.
Danmark lever ikke op til vandrammedirektivet.
Vi skal nå i mål om 3 år – vi har ikke brug for en eller andet fiktiv blue deal, der bliver nævnt i forbindelse med en valgkamp; vi har brug for, at Danmark lever op til de forpligtelser, vi har i forhold til EU.
Så det er simpelt hen en måde at italesætte, at man vil gøre et eller andet, uden at man gør noget.
Jeg vil gerne spørge Moderaternes ordfører: Vil Moderaterne være med til at sikre, at Danmark lever op til EU's vandrammedirektiv?
Monika Rubin (M), 2024-05-29:
Jeg havde også problemet, dengang Søren Pape Poulsen sad i samme stol, så det er jeg virkelig glad for.
Jo, vi skal gøre langt mere.
Det er jo også derfor, vores egen formand har været ude at sige, at de frivillige aftaler, der blev lavet med landbruget i 2015, ikke var nok, desværre.
Derfor skyder vi det jo også ind i trepartsforhandlingerne i forhold til CO 2 -afgiften, hvor vi også mener man skal kigge på kvælstofområdet, og på, hvor meget man udleder der.
Mona Juul (KF), 2024-05-29:
Men hører jeg ordføreren være tilfreds?
For der er lavet en akutpakke, der handler om 2 fjorde ud af de 109, vi har, og hvis vi så trækker de 5 fra, hvor der er en nogenlunde økologisk tilstand, er der altså rimelig mange tilbage.
Der er 102 tilbage.
Så vi kan jo ikke være tilfredse, eller hvordan ser ordføreren på det?
Jeg skal beklage, at jeg står op under det hele, men det er, fordi jeg ellers simpelt hen ikke kan se ordføreren, når jeg stiller spørgsmål.
Skal Moderaterne ikke til at stemple igennem på det her?
Jeg har hørt Moderaternes formand på Naturmødet, og jeg tænkte egentlig, at nu var man ved at forlade nogle gamle aftaler.
Er I tilfredse med det, der sker?
Monika Rubin (M), 2024-05-29:
Mange tak for spørgsmålet.
Det er virkelig vigtigt, at vi gør langt mere for at hjælpe vores nødlidende hav.
Vores havmiljø har det elendigt; det har vi jo alle sammen set.
Desværre er det jo ikke noget, der er sket hen over natten.
Nu er jeg bare rigtig glad for, at hele Folketinget faktisk er enige om, at vi simpelt hen bliver nødt til at steppe op her.
Det er også derfor, regeringen har lavet den her akutpakke til det nødlidende havmiljø.
I Moderaterne mener vi jo faktisk også, at vi bliver nødt til også at kigge på det her i EU.
Ligesom du har en green deal på klimaområdet, bliver vi simpelt hen også nødt til at have et langt større samarbejde i EU, når det gælder vores havmiljø.
For vi kan gøre det nok så forbilledligt i Danmark, men vores nabolande, f.eks. Tyskland, kan gøre det helt anderledes, og det er jo det samme hav, vi deler.
Så vi skal også løfte det her på EU-plan.
Mona Juul (KF), 2024-05-29:
Tak for en rigtig god tale.
Jeg er da overbevist om, at der nok skal komme en blå regering igen.
Det håber jeg da i hvert fald, og så kan det være, at Moderaterne kommer med i den; det ville jo være dejligt, at vi er flere partier, der kæmper for klimadagsordenen.
Den grønne dagsorden, når det handler om miljø, natur og biodiversitet, kunne jeg godt tænke mig at Moderaterne stemplede lidt mere ind på.
Det var jo sådan, at da vi skulle forhandle i forbindelse med vandmiljø – det var i hvert fald det, vi bragte på banen – havde regeringen ikke påtænkt at skulle bruge nogen som helst kroner på det.
Det lykkedes at få en lille akutpakke, akutpakke 1, og der har jeg jo så hørt havets minister være meget munter over, at så var der 2 områder ud af de 109 fjorde, hvoraf de 104 faktisk trænger til en virkelig kærlig hånd og har brug for hjælp, der nu får lidt hjælp.
Det handler bl.a. også om at sikre, at nogle af de aftaler, vi allerede har lavet i forhold til landbruget, rent faktisk kommer i gang.
Men der sker ikke noget.
Så lad mig spørge ordføreren: Har Moderaterne tænkt sig at redde havet fra havets minister?
Monika Rubin (M), 2024-05-29:
Altså, jeg må sige, at jeg synes, vi i Moderaterne har et rigtig godt samarbejde med Socialdemokratiet i regeringen.
Men jeg er rigtig glad for, at ordføreren siger, at klimapolitikken skal laves hen over midten, for hvis vi får en blå regering, som er afhængig af de yderste blå mandater eller bare af fru Inger Støjberg, er klimaet jo et fatamorgana.
Altså, vi behøver ikke at nå vores 70-procentsmålkrav i 2030, og DF vil melde sig ud af klimaloven.
Så jeg er rigtig glad for at høre, at vi kommer til at samarbejde hen over midten, når det gælder klima, også selv om der eventuelt måske skulle komme en blå regering.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-05-29:
Jeg er så glad for, at der er så mange, der læser de interviews, jeg giver.
Når jeg snakker om, hvad en borgerlig regering skal kunne, som en socialdemokratisk ledet regering øjensynligt ikke kan, er det de her emner, jeg nævner.
Det er nogle ting, hvor jeg også ofte fornemmer Moderaterne og LA faktisk er på linje med hinanden, eksempelvis i forhold til at man burde sænke aktiebeskatningen mere.
Men det, jeg oplever, sådan set udefra, er, at det hele tiden støder på grund, fordi der er sådan en socialdemokratisk betonklods i regeringen.
Deler ordføreren den oplevelse?
Monika Rubin (M), 2024-05-29:
Det er jo et vigtigt spørgsmål at diskutere, men når Moderaterne går til det her spørgsmål, går vi faktisk til det med fire ben, altså både velfærd, skattelettelser, sikkerhed og klima, og jeg kommer ikke til at stå her på Folketingets talerstol og øremærke en bestemt andel til f.eks. iværksætteri og skattelettelser.
Jeg må bare sige, at jeg egentlig undrede mig over, at hr. Alex Vanopslagh i et interview her for en uges tid siden kom med de fire vigtige ting, hvis hr. Alex Vanopslagh kommer i regering, og hvor klima slet ikke var nævnt.
Det synes jeg faktisk er rigtig ærgerligt, for klimaet er jo også noget, vi skal bruge rigtig mange penge på, hvis vi gerne vil igennem med den grønne omstilling.
Hvis man kigger i kapitel 8 i 2030-planen, kan man jo se, at vi kommer til at mangle mange milliarder kroner, hvis vi kommer fuldt i mål med den grønne omstilling.
Så klimaet er vigtigt.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-05-29:
Tak for det, og tak for en fin tale i øvrigt.
Jeg vil gerne tage fat på et emne, som ordførerens formand, hr. Lars Løkke Rasmussen, også berører i sin seneste bog – eller det er jo ikke en bog; det er en podbook.
Det er jo den dovne forfatters svar på en bog.
Men der er den flittige forfatter jo så inde på sådan at tænke lidt over, at hvis nu det økonogiske råderum havde været så stort, som det er i dag, dengang man lavede regeringsgrundlaget, var man ikke gået med til så uambitiøst et regeringsgrundlag, for så skulle der naturligvis have været kanaliseret flere penge til bedre rammevilkår for dansk erhvervsliv og bedre forudsætninger for vækst og velstand.
Der vil jeg egentlig bare høre: I forhold til at det økonomiske råderum nu bliver opjusteret med mere end 11 mia. kr., hvor stor en andel af det råderum skal man så forvente, at Moderaterne og Venstre får til bedre rammevilkår for iværksættere og lavere skatter?
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Lad mig først takke for ordførerens virkelig gode tale.
Vi er jo meget enige, når det handler om flygtninge, international arbejdskraft og de grundlæggende værdier i EU, så det ser jeg ikke behov for at gå ind i.
Men der, hvor jeg må sige jeg stadig væk ser ret store forskelle på Moderaterne og Radikale Venstre, er i forbindelse med den grønne politik.
For det er jo rigtigt, når hr. Søren Egge Rasmussen gør opmærksom på, at behovet jo ikke er at få fastsat mål og lavet aftaler på EU-niveau, for de er der.
Der er et vandrammedirektiv, men problemet er, at Danmark ikke har levet op til det vandrammedirektiv i 10 år, og hr. Lars Løkke Rasmussen har jo selv erkendt, at bl.a. de beslutninger, der blev taget under hans statsministertid, har ført til det.
Men den her regering har heller ikke taget det alvorligt, for vi skulle allerede her i foråret have haft et genbesøg af den landbrugspakke, vi lavede, men man har udskudt det til en trepart.
Så der er ikke brug for en ny blue deal i EU; der er brug for, at medlemslandene begynder at leve op til deres forpligtelser.
Det samme gælder jo i forhold til udfasningen af russisk gas og olie, og her har Moderaterne jo den ministerpost med ansvar for det område, men det er i den her regerings tid ikke lykkedes at få forbruget af gas ned i Danmark og dermed importen mindsket.