Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-14:
Nu kalder ordføreren det statslige energianlæg.
Det er jo anlæg, som typisk er ejet af selskaber, som opstiller solcellerne eller vindmøllerne.
Jeg må sige, at vi med de rapporter, der er kommet fra IPCC omkring, hvor det er, vi står med hensyn til klimaproblemerne, hurtigt er nødt til at få mere fra vedvarende energi op.
Vi synes, man har taget tilstrækkelige hensyn til naturen i de aftaler, man har landet.
For os har det også meget at sige, at det er landbrugsjord, der tages ud.
Det er svinefoder, der produceres derude, og vi tager så en 30-årig periode, hvor det i stedet er vedvarende energi.
Det har vi det godt med.
Jeg skulle hilse fra De Radikale og sige, at de er imod det her beslutningsforslag, og det er Enhedslisten også.
Enhedslisten er med i nogle aftaler omkring firdobling af den vedvarende energi på land, og det står vi ved.
Det er sådan set nogle parker, som kommunerne planlægger.
Det kaldes her i forslaget statslige energiparker.
Vi har jo lavet nogle ordninger, hvor de kommuner, der ikke har ekspertisen til at behandle ansøgninger, sådan set kan trække på statslige embedsmand til at fremme vedvarende energi, men det er udelukkende kommunerne, som træffer beslutning om, om de vil have store energiparker i deres kommune.
Det er det lokale selvstyre, vi understøtter med det, vi tidligere har vedtaget.
Vi har brug for en øget elektrificering af vores samfund i industrien, til boligopvarmning og til transport, så vi er nødt til at komme frem til, at vi skal have mere vedvarende energi stillet op.
Der er jo mange usynlige ting ude i landskabet, og det er helt korrekt, at man kan se de her solcelleanlæg, og det er vigtigt at have nogle gode processer.
Jeg besøgte et solcelleanlæg ude i Kolind, som det lokale andelsejede energiselskab NRGi er ved at opstille.
Jeg sidder i repræsentantskabet.
Repræsentantskabet var inviteret på en bustur ud at se anlægget.
Der havde været en proces, hvor man sådan set havde modelleret på, hvor solcellerne kom op, sådan at der blev taget hensyn til de nærmeste naboer.
Kunne man have gjort det endnu bedre?
Ja, jeg tror godt, man kunne have prioriteret biodiversitet lidt højere i den solcellepark.
Jeg synes, det er utrolig spændende, at Skovgaard Energy har lavet en energipark oppe ved Lemvig, hvor der ikke er hegn omkring solcelleparken, og hvor man arbejder med at tage hensyn til natur inde på området, så man der kombinerer noget, hvor man både prioriterer solceller, altså mere vedvarende energi, og prioriterer natur, og at man sådan set også tager hensyn til lokalbefolkningen.
Jeg synes, at de bedste eksempler på energiparker skal man jo forsøge at lære af, og der er det jo, at kommunerne også følger med i, hvad der sker rundtomkring, og hvad de bedste eksempler er.
Der er rigtig mange kommuner, der er blevet udfordret af, at der er kommet nogle meget store ansøgninger ind på meget store arealer, og så er man gået i gang med en dialog med lokale borgere, og så er man typisk endt på noget, der er noget mindre, og der er også mange anlæg, der er blevet droppet.
Og det synes jeg er rigtig fint, og jeg synes, det er godt, hvis man lærer af de bedste eksempler.
Der er jo meget energipolitik, der er usynlig.
Lige i øjeblikket kan man se nogle gule rapsmarker derude.
Er det positivt?
Ja, hvis man godt kan lide gule farver, er det nok rigtig godt.
Men det er jo sådan set en monokultur, som vi har derude, fordi halvdelen af rapsolien dér bliver fyldt i en dieseltank, og så bliver det sådan officielt lidt mere grønt.
Det er sådan set en bedre løsning at få flere elbiler.
Jeg synes faktisk, det er et problem.
Gul er en pæn farve også.
Men historien bag, hvad der produceres der, er også energipolitik, og jeg synes, det har en stor bagside.
Danmarksdemokraterne lægger ligesom vægt på, at der skal laves en planlægning, som er ud fra Danmarks reelle energibehov.
Jamen det bliver jo undersøgt hvert år, hvad tendenserne er i forhold til forbrug og i forhold til vores produktion.
Så det har vi sådan set også i en rapport, der er gået i høring for ganske nylig.
Så vil Danmarksdemokraterne gerne have, at der kommer flere solceller inde i byerne, kan jeg forstå.
Og der synes jeg, at det er en skam at opleve, at Danmarksdemokraterne svigter på det punkt.
I går havde vi et lovforslag, L 168, til behandling.
Vi har haft det i udvalg.
Det er et lovforslag, som gør det muligt i højere grad at sætte leasede solceller på bygninger, på tage og facader.
Enhedslisten stillede et ændringsforslag om, at det også skulle gælde på arealer uden om bygninger.
Det gik Konservative og SF og Alternativet med på.
Danmarksdemokraterne gik imod.
Det var sådan set en af chancerne for ligesom at fremme, at vi får bedre rammevilkår for at få flere solceller op inde i byerne.
Det var Danmarksdemokraterne imod.
Der har vi et beslutningsforslag fra Enhedslisten om at pålægge regeringen at indkalde til forhandlinger omkring solceller på offentlige bygninger.
Hvis man vil sætte sig godt ind i, at det er et godt forslag, så læs på de spørgsmål, der er stillet, og de svar, som lige er kommet.
Jeg håber, der bliver en eller anden åbning for at finde en god løsning, og jeg håber, at Danmarksdemokraterne vil støtte det beslutningsforslag den 6. juni.
Der kan I arbejde for at stemme for, at der kommer flere solceller op i byerne, for det synes jeg vi mangler at få.
Det er bedre, at vi får flere solceller op inde i byerne end de her kæmpe markanlæg.