runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-25:
Hvordan er mit liv?
Hvad er jeg glad for?
Hvad kunne jeg f.eks. godt tænke mig der kom mere af?
Jeg ved godt, at muligheden er der i dag, men det kunne bare være vigtigt at få det som en struktur, altså som noget, man skal gøre.
Merete Riisager (LA), 2019-01-25:
Og igen handler det om de gennemgående voksne, for det er meget svært for en vikar at gå lige ind i en time og se, hvordan Sofie eller Aila eller en anden har det, og spørge: Hvordan har du det egentlig?
Det er svært, hvis man lige har mødt en elev.
Så det handler om gennemgående voksne, det handler om, at man skal have, om ikke en klasselærer, så i hvert fald nogle lærere, der følger eleverne, og som på den måde kan følge med i, hvordan de udvikles både fagligt og personligt, og om de også er i en ramme, de er trygge ved, og at de lærere kan se det, hvis der opstår f.eks. mobning, som jo er ødelæggende for trivslen.
Så skal man kende et børnefællesskab ret godt for at kunne se det, når de der balancer forskubbes.
Så for mig at se handler det meget om det her med at have dygtige, ansvarlige gennemgående voksne, som er sammen med eleverne.
Undervisningsministeren ønsker meget mere ærlighed i vores uddannelsessystem, og her er det jo, at Liberal Alliance og Radikale står meget langt fra hinanden.
Eksempelvis synes jeg jo, at vi skal vejlede de unge meget bedre, når de skal vælge ungdomsuddannelse.
Jeg synes, vi skal have meget klare adgangskrav, som er gennemskuelige – de skal være enklere, end de er i dag.
Og nu var der en af ordførerne, der nævnte det med, at der er meget stress i 2. g. Ja, det er lige der, hvor man finder ud af, at man kan risikere at dumpe i matematik B.
Jeg tror, det vil være meget bedre, hvis vi vejleder børn og unge bedre, i forhold til hvad ungdomsuddannelserne indeholder af faglige krav.
Jeg er af den opfattelse, at det her med vejledning, hvor man sidder en enkelt halv time, eller der kommer en person ind med en powerpoint, ikke flytter ret meget.
Der er i hvert fald meget, der tyder på, at det gør det ikke.
Så vejledningen skal ind og være en integreret del af undervisningen, og det gælder både i folkeskolen og i gymnasiet, at de muligheder, der er og gives igennem fagene, også skal kunne præsenteres som en almindelig integreret del af undervisningen for faktisk at vise sig for eleverne og de studerende.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2019-01-25:
I Enhedslisten bliver vi aldrig fortalere for minimumsstraffe, også fordi der ikke er noget, der tyder på, at det har en præventiv effekt.
Men jeg vil godt spørge ordføreren, om ordføreren ikke anerkender, at der i en lang, lang række af de dyreværnssager, som kommer frem, de dyreværnssager, som politiet forholder sig til, er tale om mennesker, som har psykiske problemer, eller mennesker, som måske er ramt af demens, eller tale om sager, hvor dyreholdet er vokset den enkelte over hovedet.
Simon Kollerup (S), 2019-01-25:
Jeg synes, man skal være meget varsom med at udvide brugen af minimumsstraffe.
Og selv om begge sagstyper, som spørgeren nævner, er ekstremt alvorlige og skal tages ekstremt seriøst, synes jeg, at vi altid skal tænke os om en ekstra gang, før vi introducerer minimumsstraffe.
Vi kan altid diskutere, om strafferammerne skal forøges og i forarbejderne til lovene give indikationer til retsvæsenet, så de følger de nye strafferammer.
Det synes jeg er det, vi skal overvåge, og derfor er forslaget til vedtagelse, som vi bakker op om, jo også rammen for sådan en overvågning, hvor vi får info fra ministeren i 2020.
Karina Due (DF), 2019-01-25:
Der måtte jeg lige synke en ekstra gang!
Vi har jo minimumsstraffe et par steder – det har vi i forhold til våbenloven og knivloven, i forhold til drab.
Hvad er forskellen?
Ja, jeg ved godt, at der er forskel på dyr og mennesker, men drab på 16 hunde og drab på 1 menneske – hvad er forskellen i forhold til at gå ind og forlange minimumsstraffe begge steder?
Simon Kollerup (S), 2019-01-25:
Jamen jeg er helt enig i, at vi skal sætte rammerne, og jeg synes også, vi skal sætte nogle skrappe rammer for den her form for forbrydelse, og derfor synes jeg også, det var helt rimeligt, at vi fordoblede strafferammen tilbage i 2016.
Jeg synes, at minimumsstraffe i virkeligheden er at bryde med rammerne for vores domstole, for når man indfører minimumsstraffe, fratager man også dommeren i det konkrete tilfælde nogle muligheder for at gøre nogle afvejninger af forhold, der indgår i sagen i øvrigt, og det synes jeg man skal være meget varsom med.
Jeg ved godt, at vi har det på nogle særlige områder, men for at sige det, som det er, er der altså i min verden forskel på bander og bønder – det er to forskellige grupper, vi arbejder med, og vi skal være meget varsomme med at videreføre det her med minimumsstraffe til f.eks. landbrugsområdet eller til kæledyrsområdet.
Karina Due (DF), 2019-01-25:
Tak for det.
Og tak for ordførertalen.
Hr. Simon Kollerup nævner, at vi skal passe på tredelingen, og det er jeg fuldstændig enig i.
Vi har den udøvende, den lovgivende og den dømmende magt.
Men som lovgivende magt har vi jo netop muligheden for at sætte rammerne, og når jeg går ind og plæderer for, at vi skal have minimumsstraffe, er det jo en del af rammerne.
Hvorfor mener Socialdemokratiet, at det er at gå ind på domstolenes enemærker?
Simon Kollerup (S), 2019-01-25:
Jeg vil gerne starte med at takke Dansk Folkepartis ordfører for at sætte dette for os meget vigtige emne på dagsordenen.
Dyr i Danmark skal have det godt, uanset om de er i stuen eller i stalden, og hammeren skal falde for de personer, der mishandler dyr.
Da Socialdemokratiet havde regeringsmagten, fremsatte vi et lovforslag, som vi ikke nåede at få vedtaget, men som netop skulle sikre en passende straf for dyremishandling.
Det lovforslag blev jo efterfølgende fremsat af V-regeringen og vedtaget med et bredt flertal her i Folketinget.
I Socialdemokratiet mener vi, at den stramning var helt på sin plads, og vi mener, at vi selvfølgelig skal holde et vågent øje med, hvordan dyremishandling sanktioneres, og hvordan retspraksis udvikler sig på det her område.
Når det er sagt, kan vi i Socialdemokratiet ikke bakke op om at bruge minimumsstraffe på det her område.
For os er det her et spørgsmål om at værne om magtens tredeling.
Her i Folketinget skal vi bestemme, hvad der skal være strafbart, og hvad rammerne for den straf, der skal kunne idømmes, skal være, men det er altså den dømmende magt, der fastsætter, hvilken straf der skal udmåles i konkrete sager, og den skal baseres på, hvor alvorlig forbrydelsen er og andre forhold i øvrigt.
Den arbejdsdeling mener vi grundlæggende man skal være meget varsom med at ændre på, og det gælder også i denne sag.
Så på den baggrund vil jeg gerne på vegne af Socialdemokratiet, Venstre, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og Det Radikale Venstre fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget tager afstand fra alle former for dyremishandling og finder, at dyremishandling er en alvorlig forbrydelse, som skal tages seriøst og straffes i overensstemmelse med den strafskærpelse, som Folketinget vedtog med ændringen af dyreværnsloven i 2016.
Folketinget er optaget af, at den med lovændringen ønskede fordobling viser sig i retspraksis.
Der er behov for yderligere retspraksis for at kunne sige noget generelt om strafniveauet i alle typer af sager om dyremishandling.
Folketinget noterer sig samtidig, at der med finansloven for 2019 oprettes tre specialiserede dyreværnsenheder, hvor viden, kompetencer og ressourcer på området samles, og at miljø- og fødevareministeren har tilkendegivet, at han vil følge udviklingen i retspraksis de kommende år med henblik på at vurdere, om strafniveauet i sager om dyremishandling afspejler strafskærpelsen fra 2016 og giver Folketinget en status i 2020.
Såfremt det viser sig, at strafskærpelsen ikke i ønsket omfang har vist sig, vil behovet for yderligere lovgivningsinitiativer blive vurderet.«
Karina Due (DF), 2019-01-25:
Tak, formand.
Begrundelsen for den her forespørgselsdebat skal ses i lyset af den sag fra Randers, hvor danmarkshistoriens ikke største, men mest grusomme sag har udspillet sig i retten.
Det er ikke noget, jeg kan leve med, og derfor har jeg rejst en forespørgselsdebat.
Jeg ser frem til en god diskussion.
Lotte Rod (RV), 2019-01-25:
Tak for det.
Jeg vil bare ganske kort sige tusind tak for den her debat.
Jeg synes faktisk, forespørgsler gør noget godt for vores debatter herinde, for nogle gange, når vi har beslutningsforslag, stemmer man bare hurtigt ting ned, og så sker der ikke noget, men jeg synes faktisk, at debatten her i dag har været mere værdipræget, og jeg er i hvert fald blevet klogere på de forskellige partier, altså både hvor vi er enige med hinanden, men også hvor vi er uenige.
Jeg synes faktisk, det har været rigtig godt, så jeg vil bare sige tak til begge ministre og til ordførerne for den her debat.
Det har måske taget lidt lang tid, men jeg synes, det har været fedt.
Karina Due (DF), 2019-01-25:
Jeg anerkender, at der er mange sager, hvor det drejer sig om mennesker, som af den ene eller anden grund lige pludselig ikke magter livet mere og derfor heller ikke magter deres dyr længere.
Det skal selvfølgelig ikke være en undskyldning for, at man ikke passer sine dyr, men de mennesker har jo brug for en helt anden hjælp, og derfor skal vi også kigge på den sociale side af det.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Men når jeg kommer ind med minimumsstraffe som et forslag her, er det i de tilfælde, hvor der hverken er tale om demens eller noget andet.
Det skal være klokkeklare sager, og det skal have stået på i mange år, og i de tilfælde kan jeg simpelt hen ikke leve med, at domstolene dømmer, som de gør.
Marcus Knuth (V), 2019-01-25:
Det tror jeg er et af de eksempler, som vi hører, som jo netop fik mig til at sige, at jeg er glad for, at De Radikale tager den her debat, for jeg tror, at vi deler mange af de bekymringer, der er.
Mit fokus, må jeg jo så sige, er på de højere uddannelser og ikke på grundskolen eller folkeskolen.
Men det er jo en afspejling, der er igennem systemet, og det er jo netop derfor, at vi skal kigge på, hvordan det er, vi bedømmer vores studerende eller vores elever, uagtet hvilket niveau de er på.
Selvfølgelig skal der være et krav om, at man skal præstere, men det skal ikke være et perfekthedssystem, hvor der kommer et så stort pres på de studerende, at de får stress, at de bliver bekymrede og oplever nogle af de situationer, som ordføreren beskriver.
Lotte Rod (RV), 2019-01-25:
Jeg tror, at tingene hænger sammen, og jeg tror, at vi som politikere har en særlig opgave, for det er jo os, der har lavet systemet omkring karakterer.
Så på den måde har de politiske beslutninger, vi træffer herinde, jo en betydning for den kultur, der er derude, og derfor kan vi jo som politikere også gå forrest og sige: Hvis vi gerne vil have den kulturændring, så man kan få lov til at prøve ting af, lave fejl, før man bliver bedømt, så er det også os som politikere, der skal gå forrest for at skabe den ændring, sådan at de jo har en chance for overhovedet at gøre det ude på skolerne.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-01-25:
Det, der bekymrer mig, er, hvis fru Lotte Rod ligesom vil afgrænse det til at sige, at det handler om de ting, vi gør herinde, altså de regler, der er i uddannelsessystemet.
Men er det helt centrale problem i forhold til de unges forventninger til sig selv ikke, at de bliver skabt i et samspil med andre unge, og i høj grad med de unges forældre?
Og det vil sige vores generation og vores signaler til dem i det almindelige samfund.
Og er det noget, vi kan styre herindefra?
Lotte Rod (RV), 2019-01-25:
Det har vi jo også gjort.
Vi har jo også kigget på en række ting, men jeg tror bare, at vores analyse er, at når vi ser ud over uddannelsesverdenen nu, er det her med præstationskulturen jo en tendens, som er blevet værre og værre.
Altså, der er så mange unge nu, som føler sig pressede over karaktererne, at vi har brug for at tage flere skridt fra politisk side.
Så er vi også blevet klogere.
Det mål har vi nået, og derfor er det også, at vi i dag siger, at der så heller ikke er nogen grund til, at vi holder fast i et system, som presser de unge unødigt, når vi faktisk har fået det resultat, vi gerne ville opnå.
Marcus Knuth (V), 2019-01-25:
Tak til ordføreren.
Jeg er jo glad for, at vi i de store linjer deler nogle af de samme bekymringer i forhold til perfekthedskultur, til, at der skal være mere plads til en innovativ tankegang og til fleksibilitet.
Fleksibilitet er jo i høj grad fundamentet for mange af de tiltag, vi er kommet med.
Nu nævnte ministeren nogle af de tiltag, som vi kigger på: karakterskalaen, hurtig start-bonussen, optagesystemet, og det er jo alle sammen tiltag, som tager hånd om den her bekymring.
Det er jeg jo glad for, og jeg tror, at der er bred opbakning, og det får mig til at undre mig.
Nu er det jo Radikale Venstre, der har indkaldt til den her debat.
Hvorfor gjorde Radikale Venstre ikke selv noget ved de her problemstillinger, da De Radikale selv sad med i regeringen op til 2015?
Lotte Rod (RV), 2019-01-25:
Det, der er vigtigt for os, er, at der bliver en kultur i vores uddannelsessystem, hvor man har tid til at prøve ting af, tænke nyt, lave fejl, før man bliver bedømt.
Det er jo ikke sådan, at jeg siger, at der slet ikke skal være karakterer, fordi det giver god mening, at man også bliver bedømt.
Problemet er bare, som vi hørte en mand fra gymnasieverdenen sige, at lige nu bliver vores gymnasieelever bedømt 150 gange i de 3 år, de går i gymnasiet.
Så er der dæleme ikke meget tid til at begå fejl.
Henrik Dahl (LA), 2019-01-25:
Tak for fremlæggelsen.
Radikale Venstre er jo et parti, som er meget internationalt orienteret og lægger meget vægt på det internationale, og mit spørgsmål har netop den her internationale dimension.
For jeg vil gerne have en uddybning af fru Lotte Rod af, hvordan hun forestiller sig at danske studerende skal klare sig i udlandet.
Motivet for mit spørgsmål er, at det værdisæt, som vi lige har hørt blive fremlagt her fra Folketingets talerstol, er der ingen gode universiteter nogen steder i verden der anerkender.
Merete Riisager (LA), 2019-01-25:
Jo, her er vi meget enige.
Og det er lige præcis det, perfekthedskulturen handler om, altså at alt skal være godt og velfungerende hele tiden.
Sådan fungerer det jo ikke.
Nogle gange skriver man en opgave og har misforstået emnet, eller man klarer det ikke særlig godt, fordi der er sket et eller andet, der har slået en ud af den.
Man skal heller ikke præstere hele tiden, hvis man er imellem uddannelser, og derfor er jeg rigtig glad for, at vi har fjernet den her hurtigbonus.
For når unge mennesker er imellem uddannelser, skal vi da ikke sidde herinde og blande os i, om de flytter i kollektiv eller gør et eller andet, som ikke er særlig strømlinet.
Det skal de da have lov til, og der skal være masser af perioder i livet, hvor man ikke præsterer, masser af tidspunkter, hvor man ikke præsterer.
Men det at være på en skole og tage en uddannelse handler jo om at blive dygtigere.
Det handler bl.a. også om at præstere, og jeg synes, det er forkert at tale det, at man faktisk præsterer noget, ned, for det gør man.
Rosa Lund (EL), 2019-01-25:
Som undervisningsministeren ved, er jeg meget optaget af, hvad karaktersystemet betyder for vores unge mennesker.
Men jeg vil nu alligevel benytte det her spørgsmål til at spørge ministeren om noget andet, nemlig præstationskulturen.
Jeg er sådan set enig med ministeren i, at det ikke er dårligt at præstere, men anerkender ministeren ikke, at det ikke skal være sådan, at man skal præstere hundrede procent hundrede procent af tiden, for det er jo den kultur, vi har fået skabt, altså at unge og nok også mange voksne tror, at man skal være hundrede procent den bedste udgave af sig selv hundrede procent af tiden, og det er der jo ikke nogen, der kan?
Merete Riisager (LA), 2019-01-25:
Jeg synes ikke, der er nogen grund til at lave sådan et navneopråb.
Men det fylder meget i debatten, at karakterer skulle udgøre et eller andet problem i sig selv, og at vi skal have mindre af det – vi skal have færre prøver, færre karakterer, for det er det, der presser.
Hvis vi ser på det historisk eller geografisk, er det sådan, at vi ikke har et uddannelsessystem med enormt mange prøver og karakterer – hverken historisk eller geografisk – i forhold til andre lande.
Derfor anfægter jeg bare den hypotese, at det skulle være forekomsten af karakterer, som gør, at de unge oplever et pres.
Jeg synes faktisk i højere grad, at man fraskriver sig det voksenansvar, man har, for at se på, hvad det egentlig er, der gør, at de unge bliver angste og utilpasse.
Rosa Lund (EL), 2019-01-25:
Det er måske egentlig bare for at følge lidt op på hr. Marcus Knuths spørgsmål, og jeg vil stille det lidt mere fremadrettet.
Jeg skal bare høre den radikale ordfører, om Enhedslisten kan regne med, at hvis flertallet skifter efter et valg, så afskaffer vi fremdriftsreformen, så fjerner vi uddannelsesparathedsvurderingen i 8. klasse og afskaffer de tossede bonusregler, der er tilbage på vores ungdomsuddannelser.
Lotte Rod (RV), 2019-01-25:
Det vil vi gerne være med til.
Men hvad tænker ordføreren om, at man jo, som gymnasiet er indrettet i dag, får så mange karakterer, som man gør?
Senest har jeg hørt det her med, at man bliver bedømt 150 gange i løbet af de 3 år, man går i gymnasiet.
Er ordføreren enig med mig i, at hvis vi gav nogle længere perioder, hvor man havde mulighed for at kunne række hånden op, stille spørgsmål, lave fejl undervejs, før man så blev bedømt, så ville det formentlig føre til en kultur, hvor der var flere, der turde være nysgerrige og lave fejl?
Eller tænker ordføreren: Det har ikke noget at sige, hvordan karaktererne i gymnasierne er; det eneste, der er interessant, et at kigge på optagesystemet til de videregående uddannelser?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-01-25:
Jeg tænker, at den beskrivelse jo passer meget godt med det, jeg hørte af gymnasielæreren i går, nemlig at den frygt for at begå fejl og dermed få en lavere karakter gør, at man undlader at sige noget.
Det er jo lige præcis det, der er udfordringen.
Og det skal vi selvfølgelig arbejde på, og det skal man arbejde på derude, altså at eleverne siger det, de har lyst til, og som de har brug for at sige.
Så jeg tænker, at der ligger noget i karakterskalaen, men også i den almindelige kultur i forhold til at turde sige noget.
Jeg tror bare ikke, at det ligger i de regler, vi har lavet herindefra, at man i gymnasiet er bange for at sige noget, for at få en dårligere karakter.
Lotte Rod (RV), 2019-01-25:
Tak til Dansk Folkepartis ordfører for en god tale.
Det er sådan set tankevækkende i den her debat, at Dansk Folkeparti og Radikale Venstre er mere enige, end vi er med Liberal Alliance, så det gør mig da lidt glad.
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er, hvad ordføreren tænker om det her med, at vi nu ved, at gymnasieelever rækker hånden op, ikke fordi de er nysgerrige og gerne vil bidrage, men fordi de vil vise læreren, at de har det rigtige svar, så de kan få en god karakter.
Mette Reissmann (S), 2019-01-25:
Jeg vil svare hr. Henrik Dahl, som jeg har svaret, hver eneste gang jeg får stillet det spørgsmål, nemlig at Socialdemokratiet, såfremt, i fald vi får lejlighed til at lede en regering efter næste folketingsvalg, vil stoppe besparelserne på uddannelse.
Henrik Dahl (LA), 2019-01-25:
Det var et super oplæg til mit opfølgende spørgsmål.
Jeg kan nemlig høre, at fru Mette Reissmann som andre socialdemokratiske ordførere er meget, meget kritisk over for omprioriteringsbidraget, og derfor vil jeg gerne høre, om Socialdemokratiet kan garantere, at en eventuel socialdemokratisk ledet regering vil føre bevillingsniveauet tilbage til det niveau, det havde i 2015.
Mette Reissmann (S), 2019-01-25:
Det er såmænd den samme, som den hele tiden har været.
Helt tilbage i 1944 formulerede Stauning, at Danmark er det flittige folk, og han lagde bl.a. også vægt på den præcisering, som hr. Henrik Dahl tager op nu, nemlig vigtigheden af, at vi faktisk fastholder det, at det skal kunne betale sig at yde en indsats.
Det skal også kunne betale sig at kunne se, at man forbedrer sig, men det skal ske under nogle rammer, således at trivslen og trygheden bevares.
Og det er simpelt hen ikke muligt set med Socialdemokratiets øjne nu i et uddannelsessystem, som bliver beskåret så voldsomt, som hr. Henrik Dahls parti er medvirkende til.
Henrik Dahl (LA), 2019-01-25:
Et meget vigtigt krav for Socialdemokratiet historisk – det kan man også se, når man læser biografier om store ledere i Socialdemokratiet –
har været meritokrati, for meritokrati var den mest effektive vej til at bryde den sociale vej, og derfor lagde man i arbejderbevægelsen stor vægt på at være flittig og på ved sine meritter at komme frem i samfundet.
På den baggrund vil jeg gerne bede ordføreren om at præcisere noget: Hvad er i dag Socialdemokratiets helt grundlæggende holdning til meritokrati?
Rosa Lund (EL), 2019-01-25:
Jeg vil godt sige tak til ministeren for talen.
Der er en ting, jeg undrer mig over, og det er, at ministeren siger, der er brug for en kulturændring.
Det er jeg sådan set enig i, men jeg mener, at den kulturændring skal komme, ved at vi laver ændringer i lovgivningen.
Hvis ikke kulturændringen skal komme herindefra, hvor skal den så komme fra?
Tommy Ahlers (V), 2019-01-25:
Jeg er helt med på, at de på de enkelte uddannelser er udfordret af kravet om omprioritering.
Men det er også derfor, vi har sagt, at det ikke kan blive ved for evigt, og derfor skal det stoppe med udgangen af 2021.
Og det er jo op til de enkelte gymnasier eller enkelte videregående uddannelsesinstitutioner at beslutte, hvordan de gennemfører de her besparelser.
Jeg håber da, at de vil gøre det sådan, at det i så vid udstrækning som muligt ikke går ud over de her elementer.
Mette Reissmann (S), 2019-01-25:
Karakter kan ikke stå alene.
Det skal følges op af feedback og vejledning for at kunne give mening for de fleste.
Inden jul talte jeg med Københavns Åbne Gymnasiums rektor, Anne-Birgitte Rasmussen, og hun fortalte mig, at grundet regeringens besparelser på gymnasierne – og de videregående uddannelser i øvrigt – har de konkret været nødt til at fjerne deres tilbud om vejledning til eleverne.
Vil regeringen medvirke til at fjerne de 2-procentsbesparelser, som jo i øjeblikket forhindrer underviserne på landets gymnasier og videregående uddannelser i at give den fornødne vejledning?
Tommy Ahlers (V), 2019-01-25:
Jeg vil gerne holde fast i et princip om, at når man f.eks. tager en bacheloruddannelse på et af vores universiteter, så gennemfører man den på 3 år; at når man tager en kandidatuddannelse, så gennemfører man den på 2 år eller ved nogle af de andre muligheder.
Vi skal i stedet for bygge mere fleksibilitet ind imellem de her blokke så at sige – som f.eks. det, vi har gjort med den nye aftale om fleksible uddannelser, altså gjort det muligt at stoppe efter sin bachelor og være ude i nogle år, hvis det er det, man har behov for.
Så jeg synes faktisk, at som fremdriftsreformen står i dag, er det, hvad angår de elementer, der er tilbage af den, for vi har jo allerede gjort det meget mere fleksibelt, nu op til universiteterne – for vi har løsnet på det én gang – at bestemme, hvordan det præcis skal udmøntes, hvor det ikke er centralt besluttet.
Og med det nye bevillingssystem håber jeg også det bliver lidt mere fleksibelt ude på det enkelte universitet at beslutte, hvordan de skruer det sammen; hvilken fleksibilitet de kan have derude – fordi vi nu ser på det ud fra en gennemsnitsbetragtning om, at man skal gennemføre på normeret tid plus de 3 måneder; så er det op til dem.
Så jeg synes, at det med de regler, der er tilbage af den oprindelige fremdriftsreform, nu står, som det skal.