runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-12-07:
Grønland er grønlandsk, Grønland er ikke dansk.
Citat slut.
De ord kom statsministeren med, da den tidligere amerikanske præsident Trump gerne ville købe Grønland.
Det er vigtige ord, som viser, at statsministeren anerkender Grønland som et folk med eget sprog, egen kultur og egen befolkning.
Sammen har vi tilvalgt at være i et fællesskab, et rigsfællesskab – et fællesskab, som et flertal i Grønland aktivt valgte til, da vi sagde nej til at blive amerikanske og vi sagde nej til Trump.
Det er også et fællesskab, som ofte er til gavn for både Danmark og Grønland, men også et fællesskab, som indimellem halter, og som mange har holdninger til.
Uanset hvilke ønsker vi måtte have for fremtiden, må vi erkende, at ligegyldighed næsten er værre end had.
Interessen for hinanden er den lim, der binder os sammen historisk set, i nutiden og i fremtiden.
For nylig oplevede Grønland at stå i en meget stor krise.
Vi havde en energi- og forsyningssikkerhed, som var i fare, og i en lille uges tid måtte en tredjedel af Grønlands befolkning stå uden el og varme midt i en kold vinter.
Det lammede vores hovedstad, som var stærkt påvirket af voldsomme storme, der kom og gik.
Tak til de myndigheder for en god håndtering under en meget svær situation.
Men det er også tankevækkende i en moderne tid og i den moderne arktiske hovedstad, som vi egentlig betegner os selv som.
Hvis en tredjedel af den danske befolkning ikke havde adgang til el og vand en lille uges tid, tror jeg nok, at vi havde set flere gule bjælker og breaking news i de danske medier, og derfor vil jeg gerne spørge statsministeren som minister for pressen og rigsfællesskabet, hvad vi mere kan gøre i forhold til at sikre en interesse for hinanden.
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Tak for det, formand.
Vi har udvidet spørgetime i dag med vores nordatlantiske kolleger.
Tak for et altid godt samarbejde, og også velkommen til hr. Helgi Abrahamsen i Folketinget.
I min indledning i dag ville jeg egentlig først og fremmest have talt om de skudepisoder, vi har været vidne til i den seneste uge i Københavnsområdet, senest i nat.
Det er en fuldstændig og aldeles uacceptabel situation, som regeringen tager meget alvorligt.
Der er oprettet visitationszoner i de berørte områder, og politiet er massivt til stede.
Jeg ville egentlig også have talt om den meget, meget fine finanslovsaftale, som netop er indgået med SF, Radikale Venstre, Enhedslisten, Alternativet og Kristendemokraterne så sent som i går.
Det er en god, ansvarlig og fremadrettet aftale, der styrker vores velfærdssamfund, og som fortsætter og sætter skub i den grønne omstilling i Danmark.
Vi taler om en markant udbygning af vedvarende energi, vi taler om en opprioritering på landets fødegange, investeringer i folkeskolen og i fremtiden og om en coronavinterpakke, som skal hjælpe sygehusvæsenet igennem de kommende svære måneder.
Tak til alle partierne for et rigtig godt samarbejde.
Man i stedet for alt det vil jeg tale om noget tredje.
Jeg vil nemlig fokusere på den aktuelle coronasituation, for der er igen grund til at være bekymret.
Andre lande ser med samme alvor på situationen.
Det er kun lidt over en uge siden, nemlig søndag den 28. november, at de første danske omikrontilfælde blev bekræftet.
7 dage senere, i lørdags, var der påvist 135 tilfælde, og i går, kun 2 dage efter, var der 261 påviste smittede.
Det går uhyggelig hurtigt.
Endnu flere danskere skal vaccineres hurtigere.
Det gælder både første stik, andet stik og tredje stik.
Ambitionen er, at alle danskere inviteres til tredje stik 5½ måned efter andet stik, og myndighederne ser allerede nu på, om det tredje stik kan fremrykkes yderligere.
Jeg vil gerne gentage den opfordring, jeg er kommet med ved andre lejligheder: Få tredje stik så hurtigt som overhovedet muligt.
Der er ledige tider til vaccinationer i regionerne.
Så dig, der måske allerede har booket tid til tredje stik, vil vi gerne opfordre til at gå ind og se, om man kan ombooke tiden, altså fremrykke den til et tidligere tidspunkt.
Lige nu ser myndighederne også på muligheden for og behovet for at opdatere coronapasset med det tredje stik, og børnevaccinerne sættes også op i tempo.
Der åbnes nu for, at alle børn mellem 5-11 år kan vaccineres.
Kapaciteten skal styrkes, så den kan følge med.
Fra næste uge er det myndighedernes mål, at der kan vaccineres en halv million danskere om ugen.
Hvert stik tæller, og det er dét her, der er det allervigtigste, for at vi kommer så godt igennem vinteren som muligt.
Jeg bliver også nødt til at sige, at vi er dér nu, hvor vi følger udviklingen meget tæt, ikke på daglig basis, men flere gange om dagen, både når det gælder omikron og de allerede kendte varianter.
Og myndighederne overvejer nu, om der er behov for yderligere nødvendige tiltag.
Vi må og vi kan ikke lade pandemien løbe løbsk i Danmark.
Bent Bøgsted (DF), 2021-12-07:
Tak for det.
Jeg er ret overbevist om, at fru Mette Thiesen nok skal sørge for, at fru Karina Adsbøl får det svar, som fru Mette Thiesen har afgivet der.
Så tak for det.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-07:
Tusind tak til Dansk Folkeparti.
Jeg vil bare komme med en opklaring i forbindelse med ordførerens spørgsmål, for det har jeg selvfølgelig fået afklaret inden.
Nej, det vil ikke have nogen betydning for det her.
Så nej, det her forslag kommer ikke til at ændre noget, i hvert fald ikke noget særligt, med hensyn til advokater, fordi det er nogle sager, som ellers ville være røget i familieretten, man som bare skulle belyses i Familieretshuset først.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-12-07:
Det er lige præcis netop derfor, at det er svært for mig at stå her og svare på, om en 7-7-ordning er den rigtige, eller hvilken ordning der er den rigtige.
Det er jo meget individuelt fra sag til sag, fra familie til famile og fra barn til barn, hvad der er det mest hensigtsmæssige at gøre.
Det kan jeg jo ikke stå her fra talerstolen i Folketinget og afgøre.
Det er jo netop det, der skal være en del af det arbejde, der pågår.
Christina Thorholm (RV), 2021-12-07:
Men både Ernst & Young og BDO har lavet undersøgelser af, hvor forskellige priserne er.
Så hvordan forholder ordføreren sig til, at der er så stor forskel mellem de enkelte kommuner?
Birgitte Vind (S), 2021-12-07:
Jamen altså, jeg tror, at i den bedste af alle verdener ville tingene være meget enkle og meget gennemskuelige, og så ville vi kunne se transparent igennem alt.
Men virkeligheden er jo også den, at kommunerne har forskellige udgifter til borgerne.
Altså, driftsudgifterne fra den ene kommune til den anden kan se forskellige ud afhængigt af enhedens størrelse, og hvordan personalesammensætningen er.
Vi ved jo fra andre steder i den offentlige sektor, at det kan være svært at gøre tingene fuldstændig ens.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-07:
Jeg glæder mig til at følge op på det.
Jeg skulle lige til at sige, at jeg ikke er bekymret for statsministerens bmi og lignende, og jeg håber heller ikke, der er noget bureaukrati på det område senere hen, når den dag kommer.
Og hvis vi skal have flere hænder, må de jo komme fra udlandet.
Noget, jeg gerne vil rose regeringen for – jeg tror, det er på radikalt initiativ – er, at man har indført sådan en hastebehandling af de mange, over tusind, læger, der venter på at få lov til at arbejde i Danmark, og som har ansøgt om det.
Kunne man ikke lave en tilsvarende hastebehandling for udenlandske sygeplejersker, slå stillingerne op internationalt og måske endda overveje, at sygeplejersker, der vil til Danmark og hjælpe de danske sygeplejersker, midlertidigt kan komme på forskerskatteordningen, så de kun betaler 27 pct. i skat, så vi kan tiltrække flere til et presset sundhedsvæsen?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Ja, jeg mener det fortsat, og jeg mener det altså virkelig oprigtigt.
Jeg mener også oprigtigt, hvad jeg har sagt før, nemlig at jeg tror, det bliver sværere end som så, fordi der er så mange interesser på spil, som jeg i virkeligheden synes skygger for det, der er det centrale.
Jeg oplevede det selv, da jeg rejste spørgsmålet, om det virkelig er vigtigt at måle de ældres bmi rundtomkring på landets plejecentre og plejehjem, fordi jeg hellere vil have, at man bruger tid på at spille kort eller gå ud og trække frisk luft.
Så rejste der sig en stor faglig diskussion om, hvor vigtigt det er at måle de ældres bmi.
Jeg er ikke blevet overbevist endnu, og jeg er helt sikker på, at den dag, jeg selv bliver gammel, vil jeg hellere spille yatzy, end jeg vil have målt mit bmi.
Min holdning er uforandret
Jeg må også bare være ærlig at sige, at håndteringen af corona og den vedholdende og kritiske situation i bl.a. sundhedsvæsenet jo har skygget for nogle af de beslutninger, som burde have været taget også på det her område, men vi har heldigvis tid endnu.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-07:
Ja, det har jeg jo egentlig hørt før, kan man sige.
Jeg blev rigtig glad, da statsministeren i sin åbningstale i 2019 talte om behovet for mindre bureaukrati.
Jeg blev egentlig også ret glad for det, da statsministeren gentog det i sin åbningstale i år 2020, altså at der var brug for mindre bureaukrati.
Jeg tænkte: Jo, men så lad os gøre noget ved det.
Og jeg blev tilsvarende også glad, men lidt forundret, da statsministeren for to måneder siden i sin åbningstale talte om behovet for mindre bureaukrati.
Men jeg kan ikke forstå, hvorfor man ikke har gjort noget som helst i forhold til bureaukratiet i sundhedsvæsenet, særlig når vi snakker om op mod 4 millioner timer hvert år.
Altså, det er jo helt vildt.
Jeg tror, det er cirka et år siden, jeg egentlig foreslog statsministeren lidt det samme her i spørgetimen, nemlig at få identificeret bureaukratiet og suspendere det.
Og det var ikke et helt tosset forslag.
Hvad er egentlig grunden til, at man har udskudt det her?
Hvorfor gør man ikke noget ved det?
Og er det en garanti fra statsministeren for, at man i løbet af den her valgperiode vil se på det her område – og forhåbentlig også mere effektivt end tidligere regeringer, inklusive de blå?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Jamen jeg er enig i analysen og mener, at den også gør sig gældende på de andre store velfærdsområder.
Vi har ad forskellige veje, men ikke mindst drevet af Folketinget og skiftende regeringer overbureaukratiseret vores velfærdssamfund i et omfang, der gør, at der er for lidt tid til det, der er den væsentlige opgave.
Jeg mener, at det her bør være en del af den diskussion, vi skal have om fremtidens sundhedsvæsen.
Så jeg kommer ikke til at trække fra og vil også gerne stille mig foran i diskussionen.
Men jeg og regeringen vil være indstillet på som udgangspunkt at fjerne det meste.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-07:
Tak for det.
Jeg vil gerne tale om vores sundhedsvæsen, der er presset, og jeg vil også gerne tale om den dårlige trivsel, der er blandt alt for mange ansatte i vores sundhedsvæsen.
Nu har jeg jo set, at regeringen er kommet med den her coronavinterpakke med en ekstra milliard til regionerne, som bl.a. kan bruges på – hvad skal man sige – sådan et midlertidigt løntillæg til nogle af de ansatte i sundhedsvæsenet.
Det er jo reelt set et plaster på såret eller sådan et trøstebolsje, kunne man også kalde det.
Men det er jo ikke noget, der løser nogen af de grundlæggende problemer eller nogen af de strukturelle problemer.
Her tænker jeg ikke på den påstand om, at der har været mange besparelser i sundhedsvæsenet gennem de senere år – tværtimod.
Hvis man ser hen over udviklingen siden 2000, er udgifterne til sundhedsvæsenet steget med over 50 mia. kr., stigningen har været på over 40 pct. i faste priser, og sundhedsvæsenet er det område, der er blevet tilført suverænt flest penge de sidste 20 år, også langt mere end det, det demografiske træk berettiger til.
Så der er godt med midler og ressourcer i sundhedsvæsenet, men alligevel oplever alt for mange sygeplejersker, at de ikke har tid nok til patienterne.
Vi har aldrig haft så få fødsler pr. jordemoder, som vi har nu, men alligevel er de stressede, og vi har aldrig haft så mange sygeplejersker, som vi har i dag, men alligevel er de også stressede.
Jeg har nogle forskellige forslag til, hvad vi kan gøre politisk, som jeg vil vende med statsministeren.
Målet må jo være en mindre stressende hverdag og mere tid med patienterne, og der synes jeg, det mest oplagte er at kigge på bureaukratiet.
I 2015 slog Dansk Sygeplejeråd fast, at sygeplejerskerne samlet set hen over et helt år bruger over 12 mio. timer på bureaukrati alene, og deres vurdering var dengang, at 4 mio. timer om året blev brugt på unødvendig dokumentation og bureaukrati – altså 4 mio. timer hvert år, der kunne frigøres til tid med patienterne og betyde en mindre stressende hverdag.
Det svarer til 2.000 fuldtidsstillinger.
Mit spørgsmål er egentlig ganske enkelt: Hvad står egentlig i vejen for, at regeringen hurtigst muligt i samarbejde med Dansk Sygeplejeråd får identificeret det overflødige bureaukrati og suspenderer eller fjerner det helt?
Hvad er det egentlig, der gør, at man ikke har gjort noget på det område endnu?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Jeg har så grundlæggende svært ved at forstå den der iver for, at der er nogen, der ikke skal betale skat.
Jeg er helt med på, at Liberal Alliance grundlæggende er imod vores samfundsmodel, og jeg hørte det jo i går, da man sagde, at man er glad for, at unge børster tænder, og det tror man så ikke de vil gøre i samme grad, hvis vi sørger for, at de også kan få lov til at gå til tandlæge efter det fyldte 18 år.
Vi er så langt væk fra hinanden i måden at anskue både mennesker og samfundet på, at vi ofte, tror jeg, har lidt svært ved at forstå hinanden.
Jeg har i hvert fald svært ved at forstå ønsket om, at mennesker, der arbejder i Danmark, ikke også skal betale skat og bidrage, fordi det jo ofte vil være sådan, at udenlandsk arbejdskraft, der kommer hertil, også benytter sig af vores velfærdssamfund.
Det kan f.eks. være børn, der skal i daginstitution, eller børn, der skal i skole.
Man kan få behov for at gå til lægen eller blive indlagt på et sygehus, også selv om man måtte være sygeplejerske og komme udefra.
Det er en del af den aftale, der er lavet, at der er lavet sådan en højhastighedsordning i forhold til udenlandske læger.
Om det også vil være relevant i forhold til andre faggrupper, tør jeg ikke udtale mig om på stående fod.
Pernille Vermund (NB), 2021-12-07:
Men det er jo interessant, at man fastholder, at det er bedre at indføre et asylsystem, som ikke lader til at kunne lade sig gøre, end det er at gøre det rigtige og det nødvendige og sige: Vi skal ikke acceptere, at folk, der har rejst gennem flere sikre lande, kan komme herop og søge spontant asyl; vi bliver nødt til at ændre asylsystemet, så det alene er baseret på et kvoteflygtningesystem.
Lad det nu ligge.
Lad mig afslutningsvis spørge ind til de her 250 ekstra i arbejde, som ifølge regeringens egne tal vil blive resultatet af regeringens arbejdspligt for indvandrere på offentlig forsørgelse.
Der var i 2019 godt 300.000 ikkevestlige indvandrere i Danmark i den arbejdsduelige alder.
37 pct. af dem – 37 pct. af dem – var på offentlig forsørgelse.
Det svarer til 111.600 personer.
250, som er det antal, der kommer i arbejde, ifølge regeringens egne tal, ud af 111.600 er 0,2 pct; altså, 0,2 pct. af de offentligt forsørgede indvandrere vil komme i arbejde.
Hvordan kan det være et succeskriterium?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Først og fremmest vil jeg gerne igen understrege, at hverken jeg, Socialdemokratiet eller regeringen på noget tidspunkt har stillet danskerne i udsigt, at man over en nat, en uge eller en måned vil kunne lave et nyt asylsystem.
Vi har hele tiden sagt, at det er en svær opgave.
Jeg er ikke i tvivl om, at det vil være det rigtige at gøre.
Nu har vi igen et pres på Europas ydre grænser, som jeg synes understreger, hvorfor det er klogt at lave et helt nyt asylsystem som foreslået af os i stedet for at fortsætte med det eksisterende.
I forhold til om man så fra den ene dag til den anden kan sige, at man ikke længere vil kunne søge asyl i Danmark, mener jeg, at vores model er bedre.
Og så vil jeg måske gerne understrege, at ud over de ting, der bliver nævnt her, så arbejder regeringen jo på en række andre områder.
Jeg er selv en af de mest aktive i Det Europæiske Råd i forhold til at sikre Europas ydre grænser og også i forhold til behovet for, at vi i EU understøtter de frontstater, der er, i at kunne sikre den ydre grænse.
Så vi arbejder altså på en række forskellige både niveauer og områder.
Pernille Vermund (NB), 2021-12-07:
Tidligere i dag sagde statsministeren, at retspolitik og udlændingepolitik hænger sammen, og det er jo helt rigtigt.
Der er en kæmpe korrelation mellem de mennesker, der står bag de her skyderier i gaderne, og så indvandringen, migrationen, fra de muslimske lande.
Det har regeringen stadig ikke løst og stadig ikke nogen svar på – fair nok, men lad mig så stille et spørgsmål, der måske peger lidt mere fremad, for de her ting hænger som sagt sammen.
Regeringen har talt om det her nye asylsystem, som der umiddelbart ikke ser ud til at komme en løsning på lige foreløbig; som statsministeren siger: Det ser ud til at blive svært.
Når regeringen nu på et eller andet tidspunkt erkender – for det tror jeg regeringen kommer til – at det her ikke bliver en løsning, at der ikke er en mulighed for at ændre asylpolitikken, som regeringen ønsker det, er statsministeren og regeringen så villige til at indføre et nyt asylsystem, hvor vi baseret på FN's kvotesystem siger: Du har ret til at søge asyl i Danmark som kvoteflygtning, men vi kan ikke acceptere, at folk rejser gennem flere sikre lande og kommer og søger spontant asyl i Danmark?
Det kan man indføre, uden det strider mod flygtningekonventionen.
Er regeringen villig til det?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at der er indgået en ny aftale om indfødsret, som skærper kravene meget, og der er nu blevet en udvidet udvisningsadgang – altså, det er skærpet.
Vi har et fortsat ønske om at flytte den spontane asylansøgning til et modtagecenter og arbejder på det.
Vi har ikke på noget tidspunkt sagt til danskerne, og det kommer jeg heller ikke til i dag, at det er let, og at det er noget, man kan gøre fra den ene dag til den anden.
Nu har vi fået lovgivningen på plads – og i øvrigt tak for opbakningen til det – og vi arbejder ufortrødent videre, selv om det er en svær opgave, vi har sat os for at løse.
Omkring de 37 timer må jeg bare sige, at min politiske intuition, om man vil, tilsiger, at det tal kommer til at være højere.
Pernille Vermund (NB), 2021-12-07:
I 2018 fremlagde statsministeren Socialdemokratiets udlændingepolitiske program – en helhedsplan, kaldte man det.
Udlændinge, der misbruger deres ophold i Danmark til at begå kriminalitet, har intet at gøre i det danske samfund, de skal udvises.
Sådan skrev man.
Og alle indvandrere skulle arbejde 37 timer om ugen for at opnå rettighed til kontanthjælp og integrationsydelse.
Det lovede man danskerne.
Taget på ordet lød statsministerens løfter til danskerne som en opfyldelse af Nye Borgerliges tre ufravigelige krav.
Jeg og mit parti valgte derfor at være imødekommende – for at få repareret på de skader, som årtiers fejlslagne udlændingepolitik har påført vores samfund, for at tage et opgør med de hundredvis af mere eller mindre ubrugelige lappeløsninger, som skiftende regeringer har oversolgt til danskerne som en stram udlændingepolitik, og for at få løst problemerne fra bunden.
Et stop for spontant asyl, udvisning af kriminelle udlændinge konsekvent og efter første dom og et krav til udlændinge, som opholder sig i Danmark, om, at de skal forsørge sig selv.
Men danskerne blev skuffede.
Der er ikke kommet et nyt asylsystem.
Ministeren lover og lover, at nu er der en aftale på vej – det sker bare ikke.
Kriminelle indvandrere skyder løs i gaderne – fire skyderier på en uge.
End ikke udenlandske voldtægtsforbrydere bliver udvist konsekvent.
Og regeringens forslag om, at udlændinge skal arbejde 37 timer om ugen, vil jo alene løfte beskæftigelsen med 250 personer frem mod 2025.
Altså, 250 personer – det er jo fuldstændig til grin.
Hvorfor er det, at regeringen og statsministeren bliver ved med at fremlægge lappeløsninger på udlændingepolitikken i stedet for at løse problemerne fra bunden, som man oprindelig lovede?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Jeg anfægter ikke Finansministeriets måde at regne på, men jeg er af den overbevisning, at tallet kommer til at være højere, hvis vi får det her indført, og jeg håber på, at et flertal i Folketinget vil bakke regeringen op i, at der skal indføres en 37 timers arbejdspligt.
Så med andre ord: Vi fastholder altså en forholdsvis lav tilstrømning til Danmark, og det er ualmindelig vigtigt, hvis vi på et tidspunkt skal nå hen til, at integrationen også kommer til at virke.
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-07:
Tak for ordet, formand.
Et demokrati er først velfungerende, hvis dem, der lever i demokratiet, har indflydelse.
I Danmark er der lige nu 440.000 mennesker, altså 9 pct. af den voksne befolkning i Danmark, der ikke har et dansk pas, og som dermed ikke kan deltage ved et folketingsvalg.
De kan ikke stille op, og de kan ikke stemme.
For langt de fleste af de her menneskers vedkommende har de boet i Danmark i mindst 4 år, men de fleste har boet her i mange, mange år.
Mange har boet her hele livet, de betaler skat her, deres børn bor her.
Altså, vi har en kæmpe, kæmpe stor gruppe af mennesker, som vi på den ene side gerne vil have til at deltage aktivt, men på den anden side har udelukket fra at deltage i demokratiet.
Så mit spørgsmål til statsministeren er: Hvad vil statsministeren gøre for at komme den her massive demokratiske ulighed til livs?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
For det første har vi jo lige lavet en god finanslovsaftale, hvor der er en vinterpakke, som skal hjælpe vores sundhedsvæsen, og det gælder både patienter og medarbejdere, igennem en vinter, der kan gå hen og blive hård på grund af andre forhold også, herunder covid-19.
Så venter der for det andet nogle mere strukturelle diskussioner, og en af dem blev taget op før.
Jeg håber på, at det er en diskussion, vi kan have med alle Folketingets partier.
Vi er nu engang kun dem, vi er i vores samfund, og vi har i forvejen også en del udenlandsk arbejdskraft.
Men det er jo på stort set alle sektorer, at vi enten mangler eller kommer til at mangle arbejdskraft, og derfor bliver vi nødt til at få frigjort noget tid fra det, vi kan undvære, til det, vi ikke kan undvære, og det, vi ikke kan undvære, det, vi ikke vil undvære, er patientkontakten, det er den direkte sygepleje, det er relationen mellem barn og voksen i skolen, mellem sosu og den ældre på plejehjemmet.
Derfor er en stor del af løsningen i min optik på alle de rekrutteringsproblemer, arbejdsmiljøproblemer, der er, mangel på resultater for borgerne, at vi får lavet en gennemgående afbureaukratisering af den offentlige sektor.
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-07:
Det er en reaktion, vi er glade for, og vi ser frem til sådan en drøftelse.
Vores sidste spørgsmål kommer som sædvanlig fra et af vores medlemmer, nemlig Maria Mærsk, og hun siger: Situationen på sygehusene er alvorlig som følge af personaleflugt efter forløbet af sygeplejekonflikten.
Sengeafsnit må lukke på grund af personalemangel, og det er jo ikke nyt, for helt tilbage i 2007 manglede der omkring 1.500 hænder på hospitalerne i hovedstaden.
Milliarder løser ikke problemet, sagde personaledirektøren i Region Hovedstaden.
Og der blev advaret om, at det ville medføre store problemer om 10-15 år, og her er vi jo nu.
Hvad mener statsministeren der skal gøres, så vi fremover sikrer os et sundhedsvæsen af høj kvalitet med lige adgang for alle borgere, og hvor vi fastholder og tiltrækker personale?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Jeg kan have svært ved at udtale mig om, hvor kort eller hvor lang tid det tager at bringe noget natur i orden igen.
Det har jeg simpelt hen ikke forudsætninger for at vurdere.
Jeg har heller ikke en viden om, om det tidsperspektiv afspejler virkelighedens verden.
Så jeg tror, jeg nok må gentage, hvad jeg sagde før, nemlig at jeg synes, det skal tages op med den ansvarlige minister.
Og så synes jeg, det kræver en diskussion, for selvfølgelig skal dyr, som indgår i produktion i Danmark, have ordentlige vilkår.
Det burde jo egentlig sige sig selv.