runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-08:
Tak for det.
Jeg fik bare lyst til at følge op på hr. Jacob Marks spørgsmål, for jeg synes egentlig ikke, at ministeren svarede på det, nemlig, hvor går grænsen for, hvor meget man kan blive ved med at spare?
Hvor mange procent kan vi blive ved med at spare?
Hvornår har vi nået til det punkt, hvor det så begynder at gøre så ondt, at selv ikke ministeren synes, at det er sundt mere?
Ministeren henviste til finansministeren og sagde, at det ville være finansministerens beslutning, men hvad synes undervisningsministeren, i forhold til hvor langt vi kan gå, inden det gør for ondt?
Merete Riisager (LA), 2018-11-08:
Selvfølgelig er der en grænse for, hvor meget man kan spare, også på det enkelte gymnasium, og den grænse har vi jo så sat til 2022.
Så der er jo sat en grænse.
Det vil jo altid være sådan, at man omprioriterer på det statslige budget, men hvor man omprioriterer vil jo være forskelligt.
Jeg tror ikke, at jeg vil driste mig til at kigge ind i næste periode, men selvfølgelig er der også en grænse, og den er blevet sat, så vidt jeg kan se.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-08:
Men så skal jeg bare lige forstå det rigtigt, for er det ikke rigtigt forstået, at i 2022 vil man fortsætte besparelserne, men man vil omprioritere midlerne, men der vil jo være institutioner, som så ikke får omprioriteret midler til sig, som fortsat skal spare?
Merete Riisager (LA), 2018-11-08:
Det vil afhænge fuldstændig af de beslutninger, man træffer på det tidspunkt, med den regering og det flertal, der vil være på det tidspunkt.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2018-11-08:
Det er klart, at historien jo giver noget selvtillid, og hvis man tilmed har overlevet et par verdenskrige og Schlüter og det ene og det andet, så kan man overleve meget.
Jeg håber ikke og går ikke ud fra, at det er et mål i sig selv, men det vil da være en meget, meget imponerende bedrift, hvis det lige præcis skulle lykkes på ordførerens vagt at dræbe det her gymnasium.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-08:
Så siger Ribe Katedralskole: Vi er grundlagt i 1145, vi har overlevet Reformationen og Trediveårskrigen, vi overlever formentlig også VLAK-regeringen, ikke mindst, fordi vi er det gymnasium, der formentlig har leveret flest MF'ere, nemlig hr. Holger K. Nielsen, fru Marie Krarup og Henrik Dahl.
Og de vil sige, at de ikke fører sognerådspolitik, men at de tænker på nationens overordnede velfærd.
Det vil de sige i Ribe, når det her kommer frem, for det er sådan en god skole, at de godt kan forstå ikke at føre sognerådspolitik.
Jacob Mark (SF), 2018-11-08:
Det er vel ikke mere gratis, end at jeg lige har hævet skatten for dem, der har mest i det her samfund.
Jeg siger bare, at bag den her vedtagelse er der en samlet opposition, som har forpligtet sig til at finde pengene til at afskaffe uddannelsesbesparelserne.
Det er jeg glad for, og jeg føler mig overbevist om, at vi nok skal kunne blive enige om, hvor de penge skal tages.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2018-11-08:
Med den her forespørgselsdebat får vi lejlighed til at sætte regeringens besparelser på uddannelse på dagsordenen.
Det er der i høj grad brug for, for regeringen har i den her valgperiode stået bag markante nedskæringer på uddannelsesområdet og lægger op til fortsat at gøre det i en kommende valgperiode.
Der er brug for en anden vej i Danmark, hvor uddannelser kan fokusere på kvalitet frem for nedskæringer.
Viden og uddannelse er noget af det, som Danmark skal leve af i fremtiden, og vi skal have et dygtigere Danmark.
Det, vi er gode til i dag, skal vi blive bedre til i morgen.
Og hvis det skal lykkes og Danmark også i fremtiden skal være et samfund med høj velstand og god velfærd, er det afgørende, at vi har gode uddannelser, som sikrer dygtige medarbejdere og gode uddannelsesmuligheder for den enkelte, og det skal være i hele landet.
Desværre har regeringens uddannelsespolitik langt hen ad vejen været nedskæringspolitik, for siden 2016 har regeringens omprioriteringsbidrag pålagt uddannelsesinstitutioner over en bred kam at spare 2 pct. af deres budget hvert eneste år.
Det har indtil videre betydet milliardbesparelser på uddannelser, og regeringen har planlagt at fortsætte besparelserne frem til 2022.
Besparelserne omfatter hele uddannelsesområdet, både ungdomsuddannelser og videregående uddannelser.
Besparelserne rammer det, der er uddannelsernes kerneopgave, nemlig at lave uddannelse af høj kvalitet i hele landet, for der er nemlig også en geografisk slagside i de besparelser, som regeringen står bag.
De videregående uddannelser kan risikere at lukke, ligesom der allerede er blevet fyret hundredvis af forskere og undervisere rundtom i landet som følge af besparelserne.
Der kan med andre ord ikke være tvivl om, at regeringens nedskæringspolitik på uddannelsesområdet har markante konsekvenser og samlet set betyder forringelse af uddannelserne i Danmark.
I mandags blev regeringen og Dansk Folkeparti så enige om endelig at annullere omprioriteringsbidraget på erhvervsskolerne for 2019 og frem.
Tak for det – bedre sent end aldrig.
Det er godt for erhvervsuddannelserne, og det er godt for Danmark.
Men samtidig er det jo også en tilståelsessag, for besparelserne stopper, i erkendelse af at det har ramt kvaliteten alvorligt.
Når man sparer så voldsomt, som regeringen har gjort og fortsat lægger op til at gøre, truer det vores uddannelser, og det truer kvaliteten.
Ligesom der i høj grad er behov for at stoppe besparelserne på erhvervsskolerne for at sikre gode erhvervsuddannelser, er der også behov for at stoppe besparelser på resten af uddannelsesområdet.
I sidste ende er besparelserne naturligvis en politisk prioritering, og regeringens politik med markante nedskæringer på uddannelsesområdet er i vores optik den helt forkerte vej at gå, hvis vi skal sikre gode uddannelser i hele Danmark, for viden og uddannelse er det, som Danmark skal leve af i fremtiden.
Derfor foreslår Socialdemokratiet med andre gode partier, at besparelserne på uddannelsesområdet med omprioriteringsbidraget stopper.
Anni Matthiesen (V), 2018-11-08:
Jeg er helt enig i, at der er steder, især i landdistrikterne, hvor det kan være svært at få tingene til at hænge sammen, men det skyldes måske ikke mindst, at ungdomsårgangene jo faktisk er faldende.
Det håber jeg egentlig at Socialdemokratiets ordfører også er enig med mig i, altså at man ikke kan sige, at det her udelukkende skyldes omprioriteringsbidraget, men at det jo faktisk også var sådan, at helt tilbage til dengang, hvor en fru Christine Antorini var undervisningsminister, kæmpede jeg en kamp for at få mere ligestilling ind i forhold til landdistriktstilskud og taxametre.
Anerkender ordføreren ikke, at det også kan være svært af andre årsager, og at det ikke bare skyldes omprioriteringsbidraget, som man nu i dag diskuterer og altså giver skylden, men at der faktisk også kan være andre årsager?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2018-11-08:
Det anerkender jeg fuldt ud.
De uddannelsesinstitutioner, som er i spørgerens valgområde og i mit eget valgområde, er mere sårbare end de uddannelsesinstitutioner, som er i de største byer.
Så derfor har omprioriteringsbidraget og den her årlige besparelse på 2 pct., som lægger sig oven på hinanden år efter år, en særlig geografisk slagside.
Og hvis jeg var spørgeren, ville jeg banke i bordet og sige: Nu må det her stoppe, for I kværker vores lokale uddannelsesinstitutioner; ikke alene på grund af omprioriteringsbidraget er de presset, men det er det, der i sidste ende kommer til at kværke dem, hvis I ikke kan få stoppet det her nedskæringscirkus.
Hans Andersen (V), 2018-11-08:
Jo, men så blev det her afsløret i dag, at det jo er en gratis omgang.
For partierne er jo ikke engang enige om, hvad man har tænkt sig at gøre for at føre den her vedtagelse ud i virkeligheden.
Ordføreren nævner en lang række skattestigninger, og så supplerer ordføreren med at sige, at det er man i øvrigt ikke enige om i den kreds af partier, som står bag vedtagelsesteksten.
Så det kan også være nogle andre skattelettelser, det kan være besparelser på andre områder.
Jeg synes måske, at det til tider er en overordentlig gratis omgang, man giver, for at kunne stå her og hamre løs på regeringen.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2018-11-08:
Jamen jeg mener ikke, vi har råd til at lade være.
Konsekvensen, hvis vi ikke finder pengene, hvis ikke vi gør det samlet – og jeg vil virkelig appellere til de borgerlige partier om at gøre det her sammen med os – er, at så lukker vi gode uddannelsestilbud, og vi forhindrer nødvendige, påtrængende uddannelsestilbud i at opstå, også ude i landdistrikterne, fordi vi har så store sorte pletter rundtomkring på landkortet, hvor der ikke er ordentlige uddannelsesmuligheder.
Så jeg mener ikke, vi har råd til at lade være, og jeg appellerer til, at vi løser det her sammen.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-08:
Er det det, man går til valg på?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2018-11-08:
Jeg skal være ærlig og sige, at det ikke er det, vi går til valg på.
Det, vi vil fremadrettet, er at stoppe de her besparelser, fordi vi kan se, at der ikke bare bliver skåret ind til benet, men også at der bliver skåret i benet, og det dræber vores gode uddannelser rundtomkring i Danmark, også der, hvor ordføreren selv er valgt.
Det er noget, der i allerhøjeste grad, og det kan være, at ordføreren bliver mere og mere opmærksom på det, jo tættere vi kommer på en valgdato, truer vores uddannelsesinstitutioner rundtomkring i Danmark, at der kommer den her besparelse på besparelse på besparelse uden nogen argumentation, og uden at man gør sig umage for at forklare, hvorfor man gør det.
Den kommer bare bevidstløst år efter år efter år, og det kværker vores uddannelsessystem, og det er særligt farligt i ordførerens egen baghave.
Så jeg ville ønske, at der var flere, der vågnede op og støttede os i den her sag.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-08:
Det lyder bare, som om brandtalen er finansieret med nogle stykker af de milliarder, som Socialdemokratiets tidligere samarbejdspartnere må have efterladt et eller andet sted i nærheden af Socialdemokratiet.
Hvor er pengene til alle de her ting?
Kan man ikke svare på det, er det, vi hører om, jo luftsteg og vindfrikadeller.
Anni Matthiesen (V), 2018-11-08:
Det er også for at sige, at dengang der var en socialdemokratisk ledet regering her i dette land, kæmpede jeg en kamp med en socialdemokratisk undervisningsminister, som ikke ville anerkende, at f.eks. sådan noget som udkantstaxameteret kunne have en afgørende betydning, i forhold til om man kunne drive uddannelsesinstitution i yderområderne eller ej.
Så nogle gange glemmer man også lidt, hvordan man måske også selv havde holdninger til de her områder for ganske få år siden.
Jeg vil egentlig bare kort og godt spørge: Hvordan vil Socialdemokratiet finde finansiering til den fælles vedtagelsestekst, der er læst op?
Jacob Mark (SF), 2018-11-08:
Jeg siger noget nu, der måske kommer helt vildt bag på Venstres ordfører, men jeg siger det alligevel: Det behøver ikke altid at være de mest udsatte i det her land, der skal holde for, når der skal spares.
Jeg ved godt, at det er vildt.
Så nej, vi vil hverken tage det fra patienterne eller fra de ældre, vi vil simpelt hen tage de penge, som man har brugt på at give de rigeste virksomhedsarvinger en skattelettelse.
Den vil blive rullet tilbage.
Vi vil også sige: Den skat, der har været på arbejdstelefonen, som man vil fjerne, ser vi ingen grund til at fjerne.
De penge bruger vi hellere på uddannelse.
Jeg er ikke sikker på, at vi i alle de her partier er enige om, hvor man skal tage pengene, men sådan er det.
Vi er enige om, at pengene skal findes, og så må vi jo finde ud af, hvordan vi finder dem.
Jeg kan kun tale på vegne af SF i den sag.
Rosa Lund (EL), 2018-11-08:
Jeg synes, ministeren lige sagde noget meget interessant her i opsamlingen, som jeg gerne lige vil høre lidt yderligere til, og det er jo det her med, at institutionerne står over for at skulle tage nogle strategiske beslutninger, når de bliver udsat for sådan en besparelse her.
Og det er det jo også rigtigt at de gør.
Men det er jo en strategisk beslutning, de skal tage med armen vredet om på ryggen.
Jeg er sikker på, at de tager masser af strategiske beslutninger, men at de godt kunne have været den her foruden.
Så jeg vil gerne bare høre ministerens kommentar til: Hvad skal de så gøre nu?
Skal de fyre?
Skal de lade være med at investere i undervisningsmaterialer?
Skal de bare køre videre med det gamle udstyr?
Hvad er den strategiske beslutning nu?
Jacob Mark (SF), 2018-11-08:
Så vil jeg sige, at det er, fordi jeg er folkevalgt, og når man er folkevalgt, har man et ansvar for at lytte til dem, der faktisk er ude blandt befolkningen.
Og når det så entydigt fra både studerende, institutionsledere, erhvervslivet, fagbevægelsen lyder, at det her ikke går længere, og at det her kan man simpelt hen ikke effektivisere for, så er det, at alle alarmklokker ringer for mig, og derfor er jeg overbevist om, at det her kan man ikke effektivisere for.
Det spørgsmål er jeg glad for.
Ja, vores indstilling er, at de generelle grønthøsterbesparelser skal væk, og det er også derfor, at der står i vores forslag til vedtagelse, at der både er besparelser og omprioteringer.
Betyder det, at man ikke kan rykke rundt internt i uddannelsessystemet?
Det har vi gjort flere gange ovre hos undervisningsministeren, og jeg tror også, vi har gjort det ovre hos uddannelses- og forskningsministeren.
Der har vi sagt: Her er noget, vi gerne vil spare væk og bruge på noget andet.
Men så er det noget konkret.
Jeg ville gerne lægge et loft over markedsføring, for der er et enormt stort budget til markedsføringer derude.
Det har vi allerede gjort på Undervisningsministeriets område.
Der kunne man også finde nogle penge på de videregående uddannelser og bruge på noget andet på uddannelsesområdet, men ikke bare for at give skattelettelser i et væk.
Men man skal huske, hvad det er, man får for pengene.
Det kan jo godt være sådan et abstrakt begreb inde i Folketingssalen.
Så ja, jeg tror faktisk, at penge betyder noget, og at det betyder noget, når man sparer 15 mia. kr.
Anni Matthiesen (V), 2018-11-08:
Jeg vil egentlig gerne prøve at holde lidt fast i det med omprioriteringsbidraget.
SF's ordfører sagde, at det skal stoppes, vel at mærke – og det skal man jo så huske – hvis de røde partier får magten efter valget.
Samtidig siger ordføreren, at der stadig væk skal kunne flyttes rundt inden for området, men så siger ordføreren jo også, at så omprioriterer man.
Er det ikke korrekt?
Jacob Mark (SF), 2018-11-08:
Det, jeg siger, er, at den der generelle grønthøsterbesparelse på 2 pct. om året, som først i den her periode har været brugt på besparelser ud af systemet, og som i 2022 vil blive brugt på besparelser og så en omprioritering internt i systemet, er ødelæggende for vores uddannelser.
For den gør, at man ikke kan budgettere og planlægge, og det er en langsom udsultning af institutionerne, så det skal stoppe.
Men det er jo ikke sådan, at vi ikke, hvis vi sidder på Christiansborg og laver en aftale, har frihed til at sige, at nu vil vi gerne spare lige præcis på en bestemt ting, men så er det jo også en helt anden situation, for så er det ikke en vedvarende besparelse.
Men vi siger i stedet: Her vil vi spare nogle penge for at bruge dem på noget andet.
Det er ikke løbende besparelser fra år til år.
Anni Matthiesen (V), 2018-11-08:
Men så hører jeg egentlig også, at SF's ordfører siger, at man fortsat godt vil kunne acceptere, at der er et omprioriteringsbidrag, men man vil bare sikre sig, at pengene bliver inden for selve området, f.eks. inden for uddannelsesområdet.
Men man vil stadig væk have mulighed for at flytte rundt på pengene.
Lad os tage et eksempel: Hvis man mener, at erhvervsuddannelserne har brug for flere penge, fordi de skal tage flere tiltag, så vil man stadig væk måske kunne finde nogle penge hos gymnasierne og flytte dem til erhvervsuddannelserne.
Det er vel også at omprioritere inden for rammen?
Jacob Mark (SF), 2018-11-08:
Jeg tror, at den letteste måde, jeg kan vise forskellen på, er at sige, at i SF's finanslovsforslag står der, at der ikke skal være besparelser besparelser på uddannelserne i hverken 2019, 2020, 2021 eller 2022.
Bom, færdig, de har, hvad de har, og der skal ikke spares på dem.
Hvis vi så et enkelt år bliver enige om f.eks. at lægge et loft over markedsføringen af ungdomsuddannelserne – det har vi gjort – eller af de videregående uddannelser, så kan vi godt gøre det.
Det er jo den frihed, man har som politiker, til at lave en besparelse et enkelt år, men den der vedvarende omprioritering på 2 pct., som har udsultet vores sundhedsvæsen og nu vores uddannelses- og kulturinstitutioner, skal væk.
Hans Andersen (V), 2018-11-08:
Jeg skal bare spørge, om partierne bag det her forslag til vedtagelse så har drøftet, hvor de penge i givet fald skal komme fra, hvis man ønsker at undlade at lave omprioriteringsbidraget på uddannelsesområdet.
Er det så sundhedsvæsenet?
Er det hjemmeplejen, der skal holde for?
Jeg er nysgerrig efter at finde ud af, hvordan partierne har tænkt sig at finansiere det.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2018-11-08:
Det er jo ikke, fordi Danmark er ved at gå rabundus, på grund af at vi investerer i uddannelse i dag.
Spørgsmålet er, om der skal spares i fremtiden, men det mener vi ikke der skal, vi mener, det er det rigtige sted at investere, det rigtige sted at fokusere på.
Jeg må simpelt hen være ærlig og sige, at jeg ikke forstår, at det pludselig er blevet borgerlig politik, at vi skal have dårligere uddannelser.
Det er altså det, der gør, at Danmark er konkurrencedygtigt, det er det, der gør, at Danmark er et velstillet velfærdssamfund, og det er det, der gør, at vi kan tiltrække virksomheder udefra.
Tak for det, og tak for talen fra Dansk Folkeparti.
Dansk Folkeparti må jo være pinligt opmærksom på, at det selvfølgelig er Dansk Folkeparti, der har de afgørende stemmer her – både med hensyn til at vi kunne stoppe omprioriteringsbidraget for erhvervsskolerne, og med hensyn til at det kan få lov til at fortsætte på alle andre uddannelser.
F.eks. skal Vestfyns Gymnasium i Glamsbjerg, i Assens Komune, hvor ordføreren selv er valgt, jo spare 19,4 mio. kr., svarende til 9.400 kr. pr. elev.
Hvad siger de hjemme i valgkredsen, når du kommer og fortæller dem, at det er dig, der får det her til at ske?
Anni Matthiesen (V), 2018-11-08:
Altså det, jeg kan sige, er jo, at vi har truffet en beslutning om, at omprioriteringsbidraget på undervisningsområdet kommer til at stoppe fra 2022.
Og det er noget af det, som jo er i vores finanslovsudspil; det er der, så det er jo helt tydeligt.
Og så vil jeg sige: Jeg ved, at hr. Jacob Mark er ung endnu, men engang imellem tænker jeg lidt på, at det er utroligt, hvordan hukommelsen kan svigte så hurtigt.
Altså, det er jo ikke mange år siden, at der sad en rød regering, og den lavede også omprioriteringer, og det synes jeg lidt man glemmer i den her debat.
Så pengene skal jo findes på et tidspunkt.
Og om mange, mange år, når hr. Jacob Mark måske engang bliver minister, så kan det være, at hr. Jacob Mark selv kommer i den situation, at han også er nødt til at finde pengene, før han bruger dem.
Jacob Mark (SF), 2018-11-08:
Hvis jeg blev tvunget derud som minister, ville jeg sige, at det var en dårlig idé, at vi gjorde det, alene fordi der var brug for at finde penge.
Det, som jeg er bekymret over, er, at man taler det ind i et sprog, hvor man siger, at vi godt kan effektivisere for 15 mia. kr.
Det kan man ikke, i min optik i hvert fald.
Nu er man nået dertil, at man kan se, at det bliver videreført i 2022, og det der med, at man fjerner det i 2022, er altså ikke rigtigt.
De vil stadig skulle planlægge med, at der skal indhentes en besparelse, og så kan de risikere, at noget kommer tilbage, men de vil planlægge med besparelsen.
Hvor skal f.eks. Skive Gymnasium tage det henne?
Anni Matthiesen (V), 2018-11-08:
Der er det så, at jeg kan berolige SF's ordfører med, at Skive Gymnasium jo også er i yderområderne, og det er noget af det, vi kommer til at kigge på.
Det er så vigtigt, at vi også sikrer, netop at vi har uddannelse i hele landet, og der kan jeg så til gengæld love ordføreren, at det er noget, jeg nok skal kæmpe for fortsat.
For det betyder rigtig meget for Venstre, at unge mennesker faktisk kan få en uddannelse i hele landet.
Anni Matthiesen (V), 2018-11-08:
Tak til fru Rosa Lund for ordførertalen.
Jeg kan sådan lidt fornemme, at man ikke er enige i de røde oppositionspartier om, hvordan man egentlig vil finde pengene til det, man jo er blevet enige om i fællesskab at skrive i forslaget til vedtagelse.
Så jeg tænker lidt, om fru Rosa Lund kunne løfte sløret for, hvor Enhedslisten vil finde pengene til at stoppe omprioriteringsbidraget.
Rosa Lund (EL), 2018-11-08:
Jeg kan i hvert fald sagtens sige noget om, hvor vi gerne vil finde pengene.
De steder, vi i Enhedslisten gerne vil kigge hen, er nogle andre steder end dem, hvor man kigger efter finansiering i dag.
Det er nemlig i toppen af samfundet.
Vi kunne godt tænke os at rulle nogle af de skattelettelser, der er blevet givet over de sidste mange år til de rigeste mennesker i det her samfund, tilbage.
Så vil jeg da tilføje, at vi i hvert fald i de partier, som har skrevet under på det her forslag til vedtagelse, er fuldstændig enige om at prioritere uddannelse og at sætte det højt på dagsordenen, også økonomisk.
Det synes jeg da er et rigtig godt udgangspunkt for at forhandle om, hvor pengene skal komme fra.
Anni Matthiesen (V), 2018-11-08:
Super, så nåede vi så langt.
Og hvem er så de rigeste i samfundet?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2018-11-08:
Jeg var i Ribe for nylig.
Jeg praler jo ellers af, at jeg har landets smukkeste valgkreds, men det er virkelig en flot nr. 2, der er i Ribe, endda med eget gymnasium og det hele, en katedralskole med en lang og flot historie, og når nu ordføreren kommer hjem til sin katedralskole i Ribe og siger: Prøv at høre en gang, pris og kvalitet hænger altså ikke sammen, kammerater, og derfor skal I spare 20,7 mio. kr., så I kan lave noget mere kvalitet, hvilket svarer til 9.800 kr. pr. elev, som I skal spare pr. år, så I kan lave noget mere kvalitet – hvad siger de så derhjemme?
Jacob Mark (SF), 2018-11-08:
Men nu snakker vi jo ikke om engang imellem.
Nu snakker vi om kontinuerlige besparelser fra 2016 til 2022, og der må man sige: Der er vi ude over termen engang imellem, mener jeg.
Og jeg ved godt – for det gjorde regeringen også i debatten om kultur tidligere, hvor man jo også laver store besparelser – at man prøver at sige: Det er gået til politi, det er gået til sundhed, det er gået til alle mulige gode ting.
Men sandheden er bare, at regeringen hver gang glemmer at fortælle, og man burde egentlig sige det med stolthed: I samme periode er der givet 20 mia. kr. i skatte- og afgiftslettelser.
Havde man nu droppet dem, havde man ikke behøvet den her manøvre.
Det er bare for at sige, at politik er prioriteringer, og jeg havde ikke lavet den prioritering, og jeg synes, man skal fortælle det.
Nu siger ordføreren jo: Det er engang imellem.
Og hvis vi skal blive ved det, vil jeg bare gerne høre: Kommer det her til at stoppe?
Altså, er ordførerens partis politik, at den her reserve skal fortsætte i 2023 og 2024?
Anni Matthiesen (V), 2018-11-08:
Nu er der et udtryk her, altså det der med at slagte hinanden, som jeg vil sige at vi faktisk ikke bruger i vores kreds.
Vi taler sammen, og jeg er i tæt, tæt dialog med mit bagland og også de uddannelsesinstitutioner, som ligger i min storkreds.
De ved godt, at jeg også kæmper deres kamp, men jeg tror faktisk også, at de har forståelse for, at en gang imellem kan det blive nødvendigt at kigge på:
Hvor kan vi finde nogle penge, hvis vi f.eks. gerne vil have en ekstra indsats på kræftområdet, en ekstra indsats for vore ældre eller for den sags skyld på politiområdet?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2018-11-08:
Jeg er sikker på, at ordføreren har bedre styr på de fynske forhold, end jeg har, men hvis det minder nogenlunde om det vestsjællandske område, som jeg kender til – det vil jeg tro det gør; det er nogenlunde samme forhold, man har at arbejde under – så er det her lige præcis noget, der kan risikere at dræbe et gymnasium som Vestfyns Gymnasium.
Tror ordføreren, det er godt eller dårligt for Assens Kommune, for området og for uddannelsesniveauet generelt, hvis det her får lov til at fortsætte?