Lars Christian Lilleholt (V), 2018-03-16:
Tak for det, formand.
Forsyningssektoren har stor betydning for almindelige danskeres økonomi.
En gennemsnitlig husstand bruger hvert år 37.000 kr. på forsyningsydelser.
Samtidig er forsyningssektoren en af hjørnestenene i den grønne omstilling og udviklingen mod en mere cirkulær økonomi.
Som politikere har vi derfor et ansvar for at sikre, at forbrugerne ikke betaler unødig meget for deres forsyning, og vi har et ansvar for at sikre, at man i forsyningssektoren indretter sin drift og forretning, så man forfølger effektive, grønne og innovative løsninger.
En forudsætning for, at vi kan have en effektiv forsyningssektor, der leverer ydelser af høj kvalitet til forbrugerne, er et stærkt og effektivt tilsyn.
Derfor indgik regeringen sammen med Det Radikale Venstre, Socialdemokratiet og SF i efteråret 2017 en aftale om, at tilsynet med el-, gas- og varmesektoren skal styrkes.
Med lovforslaget etablerer vi et nyt stærkt forsyningstilsyn, der skal overtage det nuværende energitilsyns ansvar for el-, gas- og varmesektoren.
Forsyningstilsynet får en væsentlig rolle som forbrugernes vagthund og skal arbejde for høj effektivitet, lave priser, en sikker og stabil forsyning og en effektiv grøn omstilling og teknologiudvikling.
Med lovforslaget ændrer vi organiseringen af tilsynet for at styrke tilsynets beslutningsdygtighed og ruste tilsynet til de øgede opgaver, de gradvis har fået, bl.a. med at sikre et effektivt indre marked for el og gas i EU.
Samtidig etablerer vi rammerne for, at Forsyningstilsynet indgår i en tæt dialog med branchen og forbrugerorganisationerne om deres arbejde og udviklingen af sektoren.
Det gør vi, bl.a. ved at der nedsættes et kontaktudvalg, som Forsyningstilsynet kan diskutere relevante problemstillinger med.
Branchen og forbrugerne skal høres, når vi sår frøene til fremtidens forsyningssektor.
Tilsynet har derfor en unik indsigt i, hvordan reguleringen fungerer i praksis, og kan bidrage med værdifuld viden, hvis der er regler, der ikke fungerer efter hensigten.
Derfor fastsætter vi desuden klare rammer for, at Forsyningstilsynet løbende analyserer sektoren og inddrages i det regeludviklende arbejde.
Det skal sikre, at tilsynets viden inddrages, når vi lægger sporene for forsyningssektoren fremadrettet.
Og det skal samtidig øge gennemsigtigheden i sektoren og dermed skabe de bedst mulige betingelser for at investere i sektoren, så selskaberne hele tiden kan forny og udvikle sig.
For udviklingen i forsyningssektoren går stærkt.
Løsninger, som er konkurrencedygtige og hensigtsmæssige i dag, kan være udkonkurreret af nye løsninger og nye forretningsmodeller i morgen.
Den teknologiske udvikling, digitaliseringen og automatiseringen skaber nye muligheder på tværs af alle sektorer, også forsyningssektoren.
Det stiller nye krav til den måde, vi tænker regulering på.
Regeringen og partierne bag aftalen er derfor enige om, at der på sigt skal arbejdes for øget rammelovgivning af forsyningssektoren, og at tilsynet skal have et større ansvar for at implementere de tekniske regler på området inden for en lovfastsat politisk ramme.
Derfor er lovforslaget her også kun første skridt på en længere rejse.
Vi vil også fremadrettet set på, hvordan tilsynet kan styrkes, hvordan reguleringen kan gøres mere smidig, og hvordan vi på bedst mulig vis kan ruste os til en fremtid, der rummer mange muligheder på forsyningsområdet, både for forbrugere og selskaber.
Jeg anser den her øvelse for at være en del af hjørnestenen i forhold til at forny og fremtidssikre forsyningssektoren til gavn for forbrugerne.
Jeg ser frem til at fortsætte drøftelserne i udvalget, og med de bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.