Dennis Flydtkjær (DF), 2021-04-23:
Tak for det.
Jeg kan jo starte med at bekræfte de to foregående ordførere i, at det her er det, man kan kalde en blandet landhandel eller en rodekasse, om man vil.
Det er i hvert fald mange forskellige elementer lige fra fonde til minksagen, til plejehjem, til investeringsforeninger, til værdipapircentral osv., så det er lidt alt godt fra havet, eller hvad man nu skal bruge af betegnelse, for man kan sætte mange prædikater på.
Jeg vil ikke gå ind i dem alle sammen, for nogle af dem er også meget små ting, og derfor er det måske også fair nok, at de er sat sammen i ét lovforslag, da det måske også ville være lidt voldsomt at skulle have selvstændige lovforslag for alle de her mange elementer.
Jeg vil dykke mest ned i det, der handler om beskatning af investeringsforeninger og investeringsinstitutter, som jo også er det, Venstre var mest inde på, hvor der jo rigtigt nok skal rettes til i forhold til EU-retten.
Vi er jo ikke så glade for EU-retten, men hvis man nu køber den præmis, at vi skal have rettet til, så synes jeg egentlig ikke, at løsningen er specielt god, for det handler jo om, at man vil pålægge danske investeringsforeninger en udbytteskat på 15 pct. ud over den beskatning, der er i dag.
Og når man så har betalt både selskabsskat og udbytteskat, skal investorerne i foreningen så efterfølgende betale deres avanceskat på 27 eller 42 pct.
Det gør altså, at det bliver en ret høj skat og også en dobbeltbeskatning, og det synes vi der er.
Lad mig prøve at give et eksempel, for Finland og Sverige har som sagt ikke den her udbytteskat, så hvis man investerer i Finland f.eks., er der måske et overskud på 100 kr., selskabsskatten er 20 pct., og så er der 80 kr. tilbage, men der er ikke den her udbytteskat på 5 pct., så man sidder så og har 80 kr. tilbage, man kan dele ud til sine medlemmer i investeringsforeningen.
I Danmark derimod har vi igen 100 kr. i overskud, en selskabsskat på 22 kr., og så er vi nede på 78 kr., men her bliver man så med det her lovforslag pålagt yderligere 15 pct., og så er man nede på, at der er 66 kr. tilbage til investorerne.
Det er altså 80 kr., hvis man gør det igennem finske aktier, og det er kun 66 kr., hvis man gør det ved danske aktier.
Så skal man jo ikke være politiker, matematikgeni eller skatteekspert for at finde ud af, at så kunne det godt tænkes, at folk valgte at lade være med at investere i danske aktier.
Det skal trods alt være en rimelig attraktiv virksomhed, som kan retfærdiggøre forskellen i beskatning, for at man skulle synes, at det så er attraktivt at investere i Danmark, og det gør altså, at det her ikke er en god måde at gøre det på.
Så jeg anerkender, at det er fair, at vi prøver at finde nogle løsninger på, hvordan man kan rette til i forbindelse med EU-lovgivningen, men at gøre det så uattraktivt at investere igennem danske foreninger er faktisk ikke en god idé, og det understreges yderligere af, at investeringsforeninger sådan set er en fremragende mulighed, specielt for småinvestorer, der kan sprede risikoen.
Det er så det produkt, man prøver at forringe her, så jeg synes egentlig ikke, at det her er en god idé.
Så vi vil egentlig prøve at gå konstruktivt ind i udvalgsarbejdet og se, om vi – som jeg også hørte Venstre sige – kunne finde nogle andre modeller, man kunne gøre det her med, for den model, der er lagt frem her, synes vi i hvert fald ikke er en god idé.
Så er der en række andre tiltag i lovforslaget, vi sådan set godt kan støtte.
Det gælder ligestilling i beskatning mellem offentlige og selvejende plejehjem osv., som vi sådan set godt kan støtte, men vi vil på forhånd meddele, at vi nok gerne vil have delt lovforslaget op, fordi vi, i hvert fald som det ligger nu, ikke kan støtte den del med udbytteskatten på vores investeringsforeninger.
Men det kan selvfølgelig være, det kan nå at blive ændret i lovgivningsarbejdet, men vi vil gerne allerede nu meddele, at en opdeling nok godt kunne komme på tale som et ønske fra vores side.
Så det skulle være Dansk Folkepartis bemærkninger til lovforslaget.