runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-26:
Det er regeringens klare politik, at vi skal bygge for alle, når vi opfører nybyggeri, hvor alle færdes.
Det gælder f.eks. offentlige bygninger, større boligbyggerier, hoteller, svømmehaller, konferencecentre og andre publikumssteder.
For de steder mener jeg faktisk vi kan blive bedre til at bygge på en inkluderende måde, således at f.eks. personer med handicap har lige adgang til bygningerne.
Derfor har jeg også annonceret, at jeg vil fremme tilgængelighed i større bygninger.
Jeg har konkret bedt Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen om at lave et oplæg til en samlet tiltagsspakke, som overordnet skal bestå af tre indsatsområder.
Med hensyn til de fritliggende enfamilieshuse, dvs. parcelhuse, er det korrekt, at jeg gerne vil fjerne kravet om niveaufri adgang.
Det er der flere gode grunde til.
Først mener jeg helt principielt, at når vi opfører nyt byggeri, skal vi bygge til dem, der skal bo og færdes der.
I langt de fleste parcelhuse bor der ikke personer med handicap, som har behov for niveaufri adgang.
På trods af det pålægger vi alle boligejere en væsentlig merudgift ved at skulle bygge med niveaufri adgang, og lige så væsentligt begrænser vi den enkelte boligejers mulighed for at bestemme, hvordan vedkommende ønsker at udforme sit hus.
Derudover er de eksisterende regler ikke hensigtsmæssige og velfungerende, da der ikke er krav om niveaufri adgang på grunden og frem til huset, men kun ved selve indgangsdørene.
Reglerne sikrer dermed ikke en reel tilgængelighed.
Reglerne i bygningsreglementet skal være fornuftige og rimelige, og som i al anden lovgivning og politik synes jeg, at vi skal fokusere vores indsats og regler, så de hjælper der, hvor der er et reelt behov, så vi bruger vores fælles penge mest fornuftigt, og så vi ikke pålægger landets borgere en merudgift og en restriktion, som langt de fleste med god grund ikke kan se meningen med.
Hvis man indførte et krav om, at der også skulle være tilgængelighed hen over grunden til enfamilieshuse, ville det betyde en yderligere fordyrelse af byggeriet for ganske almindelige mennesker, der gerne vil have deres eget hus at bo i.
Det synes jeg ikke er rimeligt, når vi har at gøre med huse, hvor der ikke er nogen stor sandsynlighed for, at der kommer til at bo en gangbesværet på et tidspunkt.
I de fleste familieboliger bor der jo ikke gangbesværede mennesker.
Til gengæld kan man, i tilfælde af at man bliver boende og bliver gammel og bliver gangbesværet, bygge f.eks. en rampe til den tid.
Og det er ikke umiddelbart dyrere, end at man bygger det fra begyndelsen.
Så derfor er der ingen grund til at pålægge alle danske familier, at de skal have den fordyrelse af deres hjem, når de gerne vil bygge deres drømmehus.
For man kan tage omkostningen på det tidspunkt, hvor der måtte flytte en gangbesværet person ind i huset.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-04-26:
Der er bare den store forskel, at hvis udgiften først tages på det tidspunkt, hvor en beboer i det hus har behovet, er det kommunen, som skal betale.
Det er for mig at se en meget stor forskel.
Derudover synes jeg, at det er en forkert tilgang, ministeren har, for det skulle jo gerne være sådan, at alle gæster kan komme ind i det hus.
Hvad nu, hvis man har en børnefødselsdag, og der sidder et barn i kørestol?
Så kan det barn ikke komme til den børnefødselsdag i det hjem, der ikke er bygget på en måde, så man kan komme ind.
En ting er, at vi har nogle forældede huse, men noget andet er, hvad vi kan arbejde med målrettet for at sikre, at de huse, vi får opført i Danmark, er tilgængelige for alle mennesker.
Jeg kunne forstå på ministeren, at ministeren godt kunne se, at bygningsreglementet kunne være bedre, så der sådan set blev sikret en endnu bedre tilgængelighed til enfamilieshuse.
Jeg synes da, det ville være meget ædelt, hvis det var sådan, at ministeren så havde lavet et forslag til forbedringer af bygningsreglementet, sådan at tilgængelighed i højere grad kunne sikres.
Det havde sådan set været det bedste ændringsforslag, synes jeg.
Vi har nogle forpligtelser i Danmark i forhold til handicapkonventionen for at arbejde for fremadrettet at sikre, at der bliver en forbedret tilgængelighed.
Vi ser, at vi har en befolkning, som bliver ældre og ældre; vi har en befolkning, hvor det at bo i et parcelhus, et enfamilieshus, er meget udbredt.
Vi har en eksisterende bygningsmasse, som ikke er egnet eller kan leve op til den tilgængelighed, man kunne ønske.
Derfor er det jo særlig vigtigt, at vi får sikret, at de nyopførte huse er tilgængelige for den aldrende befolkning.
Og jeg synes ikke, at det her kun er et spørgsmål om, hvem det er, der er bygherre på et hus og opfører det.
Det er måske et hus, som en familie skal bo i i rigtig mange år, og hvor der pludselig kan indtræde en begivenhed, som gør, at en af beboerne bliver gangbesværet, bliver handicappet.
Det gør, at det ville have været meget bedre at opføre et hus, som var sikret den tilgængelighed.
Jeg synes, der ligger et stort problem i det her.
Hvis man laver den forringelse af bygningsreglementet, vil det medføre, at kommunerne får udgifter på et senere tidspunkt.
For hvis der bor en ældre eller en, der bliver handicappet, i det hus, er kommunen forpligtet til at sørge for, at der er tilgængelighed til det hus.
Det er altså billigere at lave det fra starten.
Derfor synes jeg ikke, det er rimeligt, at ministeren lægger op til den her forringelse af bygningsreglementet.
Nu er det sådan, jeg ikke kan se nogen tid her – det kan jeg godt nu.
Jeg har 6 sekunder igen.
Jeg synes, det er væsentligt at fokusere på, hvad det er for en befolkning, vi har i Danmark, og hvad det er for nogle kommunale udgifter, vi har udsigt til, hvis man forringer bygningsreglementet.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-26:
Men det er ikke rigtigt.
Man kan jo godt få et barn hen over et niveauspring på 10-20 cm eller sågar en hovedtrappe.
Det kan man godt.
Jeg synes simpelt hen ikke, det er rimeligt, at vi påfører ganske almindelige familier en udgift, fordi hr. Søren Egge Rasmussen har en idé om, at de skal forberede deres hjem til at få besøg af bestemte personer, når man i situationen godt kan hjælpe disse bestemte personer med at komme ind ad døren alligevel.
Jeg synes, det er at skyde gråspurve med kanoner.
Jeg anerkender, at det ville være godt, hvis alle steder i landet havde meget nem adgang for handicappede, men hvis omkostningen er meget stor og gevinsten ved det er meget lille, fordi vi har at gøre med bygninger, hvor der kun sjældent eller måske aldrig nogen sinde kommer gangbesværede, så anerkender jeg ikke, at det er det, man skal gøre.
Det er så til gengæld en sprogbrug, som jeg synes er helt ude i hegnet.
Der er forskellige hensyn her.
Og jeg synes ikke, at det problem, som løses med den her del af bygningsreglementet, er så stort, at det retfærdiggør den, synes jeg, meget voldsomme indgriben i familiers ret til selv at bestemme, hvordan deres hjem skal bygges – om der skal være niveauspring mellem hus og terrasse, om der skal være niveauspring ved hoveddøren.
Jeg synes simpelt hen ikke, at det er retfærdiggjort, og jeg forstår ikke, hvorfor man skal bruge ord som, at det er ondsindet, fordi nogle vægter dette hensyn anderledes, end hr. Søren Egge Rasmussen gør.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-04-26:
Spørgsmålet lyder: Hvorfor vil ministeren forringe bygningsreglementet og fratage handicappede og gangbesværede nem adgang til nye huse?
Jeg synes, det har været interessant at se debatindlæg fra Dansk Byggeri, som har opfordret til at tænke langsigtet, og som har agiteret imod den her ændring af bygningsreglementet.
Jeg kunne forstå på ministeren i en tidligere debat her, at der er forskel på fejl.
Der er hændelige fejl, og så kan der være ondsindede fejl.
Så det her er en af de ondsindede fejl, som jeg håber der bliver luget ud i, når man har kigget på, hvad der er kommet ind af høringssvar – og når man skal leve op til de konventioner, Danmark har tilsluttet sig.
Martin Henriksen (DF), 2017-04-27:
Men med den nuværende beløbsgrænse er der jo muligheder for at underbyde arbejdskraften.
Det kan man også se, hvis man kigger på nogle af de statistikker, som Dansk Arbejdsgiverforening har lagt frem, og som HK også er kommet med i deres høringssvar, og som hr. Finn Sørensen jo også har været inde på ad et par omgange.
Er det ikke et problem, hvis hovedargumentet for, at man tager en udlænding med en universitetsuddannelse frem for en dansker med en universitetsuddannelse, er, at man dér kan få lidt lavere lønudgifter?
Er det ikke et problem?
Josephine Fock (ALT), 2017-04-27:
Jeg ved ikke, om det er der, vi i virkeligheden er uenige.
Jeg har meget, meget stor tiltro til den danske model, altså den danske aftalemodel, hvor parterne aftaler det, og det er klart, at virksomhederne skal følge de overenskomstmæssige og lønmæssige vilkår, der er i Danmark.
Men med det lønniveau, der er nu, ser jeg ikke at der er den problemstilling, nej.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-27:
Tak, og tak for ordførerens indlæg.
Jo, men der er jo lige en kendsgerning, ordføreren skal forholde sig til.
For den problemstilling er der jo, og det er det, som HK's høringssvar viser, og det er jo ikke nogle tal, HK har opfundet.
Det er Dansk Arbejdsgiverforenings statistik, de arbejder ud fra, og det viser jo ganske enkelt, at for den lavest lønnede af de grupper, vi taler om, højtuddannet arbejdskraft, er der en forskel på 8.000 kr. om måneden fra den nuværende beløbsgrænse på 408.000 kr. og op til gennemsnitslønnen for den gruppe.
Så vil ordføreren ikke godt anerkende at der er et problem?
Josephine Fock (ALT), 2017-04-27:
Nej, det vil jeg ikke anerkende.
Jeg synes, der gøres alt i øjeblikket for at skærme os fra, at der kommer udlændinge til Danmark, og jeg synes, det er rigtig godt, at vi kan tiltrække udenlandsk arbejdskraft.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt for Danmark, at vi kan tiltrække udenlandsk arbejdskraft, og jeg synes, det er rigtig vigtigt for virksomhederne.
Vi kommer til at stå meget stærkere, hvis vi evner at tiltrække udenlandsk arbejdskraft, og derfor synes jeg ikke, at vi skal lægge flere benspænd ned over det, end vi allerede har gjort.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-27:
Men det er jo så der, vandene skilles.
Men nu har vi så den her beløbsordning, og vi arbejder ud fra den, og så gælder det jo om at sikre, at den lever op til det princip om, at hvis vi får udenlandske arbejdere her til landet for at arbejde, så skal det ske på de løn- og arbejdsvilkår, der gælder inden for den branche og inden for det overenskomstområde, hvor de skal arbejde.
Og det gør den nuværende beløbsordning altså ikke.
Så det er en forkert prioritering, undskyld mig, nej, sådan hedder det ikke i Folketinget, men så er vi bare helt uenige, for så kommer, synes jeg, ordføreren og Alternativet til at prioritere forkert med det resultat, at man sådan set indirekte og måske uden at ønske det er med til, at den udenlandske arbejdskraft her i landet desværre får den negative virkning, at de er med til at undergrave løn- og arbejdsvilkår, som vi har her i forvejen.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-27:
Og hvis nu det er så vigtigt for virksomhederne – ja, vi får nogle gange det indtryk her i debatten, at det er selve virksomhedernes og nærmest velfærdssamfundets overlevelse, der står og falder med, at de her medarbejdere kan blive ansat – så er min konklusion, at så kan arbejdsgiverne vel bare gå hen og betale en ordentlig hyre til dem.
Jeg synes, det er rigtig okay, at Dansk Folkeparti rejser debatten om, hvor vi skal placere beløbsgrænsen.
Vi har flere gange hørt, at 408.000 kr. om året ikke kan være social dumping.
Flere af ordførerne har sagt med stor indlevelse, at man vel ikke kan mene, at 408.000 kr. kan være social dumping.
Men det er jo indlysende, at social dumping er en relativ sag.
For den ufaglærte vil 408.000 kr. typisk ikke være løndumping, men for de her – som det blev understreget flere gange – højt specialiserede lønmodtagere med helt særlige kompetencer, som virksomhederne jo tydeligvis nærmest står og falder med at kunne få lov til at ansætte, ja, så kan 34.000 kr. om måneden, altså det, der svarer til en folkeskolelærerløn, godt udgøre et pres på lønnen.
Nu har vi lige konstateret, heldigvis da, under den forrige lovbehandling, at et flertal i Folketinget vil støtte, at vi får stoppet nogle af de huller, som nogle lidt vel kreative arbejdsgivere har benyttet sig af for at kunne undergrave beløbsgrænsen.
Når SF alligevel ender med ikke at kunne støtte forslaget, skyldes det alene, at vi her i Folketinget for ganske nylig hævede grænsen, og at vi jo netop med det lovforslag, som vi behandlede tidligere, også har fået styrket ordningen.
Og så vil vi altså gerne lige se tiden an for at se, hvordan den nuværende beløbsgrænse med den styrkede ordning fungerer, inden vi eventuelt vil gå med til at hæve beløbsgrænsen.
Josephine Fock (ALT), 2017-04-27:
Jeg tror måske, det er fuldstændig rigtigt, som hr. Finn Sørensen siger, at vi her grundlæggende er uenige.
For mig er det helt afgørende, at vi er et åbent land, der kan tiltrække udenlandsk arbejdskraft på ordentlige løn- og ansættelsesvilkår.
Men det gør, at vi i stedet for at få et lukket land får et land med udsyn, og det kommer os alle sammen til gode.
Det, at der kommer udenlandske arbejdstagere på vores arbejdspladser, er gavnligt for de danske medarbejdere, og det er gavnligt for os som samfund.
Så ja, vi er nok grundlæggende helt uenige.
Jeg ønsker ikke at begrænse, at vi kan modtage udenlandsk arbejdskraft.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-04-27:
Tak, formand.
Jeg har samlet tankerne lige her neden for talerstolen – forsøgt på det i hvert fald.
Det kan man jo så vurdere om er lykkedes.
Dette lovforslag handler så om at sætte beløbsgrænserne yderligere op, så det efter min opfattelse, Radikale Venstres opfattelse, bliver endnu sværere for virksomheder at tiltrække udenlandsk arbejdskraft.
Derfor vil jeg blot henlede opmærksomheden på den ordførertale, jeg netop har afholdt til lovforslag nr. L 135, ikke fordi jeg ikke gerne gentager, at jeg synes, at det er til skade for Danmark, hvis vi bliver et mere lukket land, som får sværere ved at besætte stillinger med dygtige udlændinge på mange forskellige niveauer, fordi arbejdsmarkedet ikke er en stoleleg med et bestemt antal pladser, men tværtimod handler om at udvikle og blive dygtigere og skabe nye og flere job.
Yderligere vil jeg henholde mig til min ordførertale til L 135, fordi det er de samme argumenter, jeg kunne bruge her.
Laura Lindahl (LA), 2017-04-27:
Vi har netop behandlet en anden stramning af den såkaldte beløbsordning, og det forslag har jo en tæt sammenhæng med det her, så jeg kommer formentlig til at gentage mig selv en anelse.
I Danmark har vi brug for en højere vækst.
Den vækst kommer fra private virksomheder, men for at virksomhederne kan skabe den vækst, har de brug for at kunne være konkurrencedygtige på et globalt marked, og derfor skal virksomhederne kunne tiltrække den bedst kvalificerede arbejdskraft fra hele verden.
Og umiddelbart er forslagsstillerne fra Dansk Folkeparti enige i den betragtning, i hvert fald ud fra bemærkningerne til lovforslaget.
Derfor virker det også tosset, at man nu igen vil opsætte barrierer for, at virksomhederne kan tiltrække den arbejdskraft, de har brug for.
Fra en række brancher hører vi, hvor svært de har ved at finde specialiserede medarbejdere i Danmark, hvorfor de er nødt til at hente dem ind fra hele verden.
Og det er godt for Danmark, at de har mulighed for det.
Det giver vækst, og vækst giver flere job, også til danske arbejdstagere.
Så vi kan altså konstatere, at det ikke er ønsket om at tiltrække udenlandske arbejdstagere, der ligger bag det her forslag, men hvad er det så?
Måske er det frygten for, at udlændinge kommer og stjæler job fra danskerne, men vi hører jo bare, at danske virksomheder har svært ved at skaffe danske medarbejdere, som er dygtige nok.
Så det argument tænker jeg ikke holder.
Så har der været snakken om social dumping, men det er svært at forestille sig, når vi taler om en beløbsgrænse, der er endnu højere end den, der har været hidtil.
Så jeg mangler stadig væk det gode argument for at svække danske virksomheders konkurrenceevne og hæmme væksten, og Liberal Alliance stemmer også imod dette forslag.
Josephine Fock (ALT), 2017-04-27:
Nej, det er jeg faktisk ikke bekymret for.
Hvis jeg ser på de kompetencer og de uddannelser, vi har i Danmark, så kan jeg se, at vi klarer os rigtig, rigtig godt, og samtidig synes jeg stadig væk, at det skal være en mulighed for virksomheder at tiltrække udenlandsk arbejdskraft.
I de tilfælde, hvor virksomhederne gør det, er det, fordi der er et behov for særlige kompetencer, andre kompetencer, eller der er en kultur i virksomheden, som gør, at man gerne vil have udenlandsk arbejdskraft, fordi det er en virksomhed, der arbejder internationalt.
Så der kan være rigtig, rigtig mange grunde til det.
Så jeg vil svare negativt i forhold til det og sige: Nej, det er ikke en bekymring for mig.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Jeg er da glad for, at der er to partier, der står sammen, nemlig Enhedslisten og Dansk Folkeparti, i ønsket om at holde udlændinge ude af Danmark, medmindre det er rigtig rige udlændinge.
Jeg synes, det er interessant, at Enhedslisten har det synspunkt.
For det her betyder så, at ægtefællen altså kun kan komme til Danmark, hvis vedkommende får et job til ½ mio. kr. om året.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-27:
Det kan jeg overhovedet ikke se.
Det er jo en anden form for lovgivning, der gør det svært for danske statsborgere, der har været væk i lang tid, at komme tilbage.
Det er en anden lovgivning, som Venstres ordfører selv er medansvarlig for, så det har da ikke noget med det her at gøre.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Jamen det har med det her at gøre, for det er den eneste mulighed, der er.
Så kan der være uenighed om familiesammenføringsreglerne, men hvis hr. Finn Sørensen vil acceptere den parlamentariske situation, som vælgerne er skyld i, så er den eneste mulighed, vi i hvert fald ser lige nu, for, at man kan blive ægtefællesammenført, at man kan komme ind under beløbsordningen.
Så hvis det her forslag blev vedtaget, ville det betyde, at ægtefæller altså kun kunne komme til Danmark, hvis de tjente ½ mio. kr. om året.
Sådan er det.
Det nytter ikke, at hr. Finn Sørensen står og ryster på sit hoved.
Josephine Fock (ALT), 2017-04-27:
Tak for det.
Det er jo så første behandling af L 161 om forhøjelse af mindstebeløbet i beløbsordningen, og det handler om, at Dansk Folkeparti med det her lovforslag ønsker, at mindstebeløbet hæves fra det nuværende minimum på 400.000 kr. årligt til, at der fremover kræves en aflønning på minimum 500.000 kr. om året.
Som jeg redegjorde for i min forrige ordførertale, som omhandlede præcisering af kravene til aflønning efter belønningsordningen, så mener vi i Alternativet, at udenlandsk arbejdskraft er et positivt bidrag til det danske arbejdsmarked, ligesom det er afgørende, at danske virksomheder kan rekruttere den nødvendige arbejdskraft.
Jeg mener derfor ikke, det skal gøres sværere for udenlandsk arbejdskraft at komme hertil, og jeg mener ikke, at et eventuelt problem med aflønningen af danske medarbejdere og udenlandske medarbejdere i tilsvarende stillinger løses, ved at mindstebeløbet hæves.
Så ligesom Alternativet stemte imod den tidligere forhøjelse, vi havde, af mindstebeløbet inden for beløbsordningen fra 380.000 kr. til 400.000 kr. årligt, så vil vi også stemme imod det her lovforslag om en yderligere forhøjelse af mindstebeløbet i beløbsordningen.
Martin Henriksen (DF), 2017-04-27:
Tak for det.
Jeg vil høre, om ikke fru Josephine Fock er bekymret for, som jeg også spurgte ministeren og andre om, at der er danskere, som har brugt rigtig, rigtig mange år på at tage en lang og fin universitetsuddannelse, som så efterfølgende finder ud af, de har meget, meget vanskeligt ved at finde fodfæste på det danske arbejdsmarked, fordi det bedre kan betale sig for en virksomhed at tage en udlænding med kvalifikationer, der svarer nogenlunde til danskerens, men til en billigere løn?
For det er der jo ikke noget i beløbsordningen, der forhindrer.
Er det noget, som Alternativet ser som et problem, vi skal håndtere?
Finn Sørensen (EL), 2017-04-27:
Nej, jeg ryster ikke på hovedet af ordførerens indlæg.
Jeg ryster bare på hovedet af, at Enhedslisten skulle finde på at bøje sig for, at fordi der er et flertal i det her Folketing, der på helt urimelig vis har strammet udlændingeloven – hvilket også har ramt danske statsborgere, og det er jo det, som ordføreren står og indrømmer – så kan det bruges som argument for, at vi skal acceptere, at udlændinge generelt kan arbejde her i landet på dårligere lønvilkår end de kollegaer, der er i den samme branche.
Jeg kan simpelt hen ikke få ind i mit hoved, at der skulle være nogen fornuftig logik i det.
Så det var det, jeg sådan ligesom stod og rystede på hovedet af, og jeg beklager, hvis ordføreren opfattede det, som om det var ham, jeg rystede på hovedet af.
Det ville være aldeles uhøfligt.
Christian Langballe (DF), 2017-04-27:
Altså, det her er en præcisering, og jeg er klar over, at det ligger i forlængelse af det, som allerede er tilfældet.
Men jeg er ikke enig i det.
Sådan som sagen er i dag, skal det bevises, at vedkommende har deltaget i terrorvirksomhed rettet mod den danske stat, og det er også det, der ligger i kapitel 12 og 13.
Det, vi siger, er, at det at associere sig med Islamisk Stat og tage derned i sig selv er udtryk for terrorvirksomhed.
Det vil sige, at det er en skærpelse, og det er en præcisering af det gældende forhold, hvor det så slås fast, at tager man af sted, risikerer man altså at miste sit statsborgerskab – faktisk lige meget hvad man gør.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-04-27:
Det er helt korrekt, og tak, fordi hr. Jan E. Jørgensen stiller spørgsmålet, for det var også hr. Jan E. Jørgensen og andre, der ligesom understregede det her med, at hvis man har opholdstilladelse i Danmark, må det betyde, at man vil opholde sig i Danmark.
Ja, og det har man jo så også gjort, i det her tilfælde i 20 år.
Og andre vil gøre det og rejse ind og ud.
Men generelt er det bare min opfattelse, at vi kommer til at se mange, mange flere mennesker, som kommer til at rejse ind og ud.
Og hvorfor er det, at det skal være så besværligt for de her mennesker at have ophold, hus, familie, det hele her?
Ja, man kunne opfordre dem til at søge om statsborgerskab, men hvorfor skal de det?
Jeg forstår bare ikke meningen med, at det skal være så besværligt, og at der skal lægges hindringer i vejen?
Det virker lidt mere symbolsk, end det virker meningsfuldt.
Inger Støjberg (V), 2017-04-27:
Hvis det er det, der er tilfældet, vil jeg sige, at så er det også en afvisning fra regeringens side, for der er jo ingen tvivl om, at vi lever i en retsstat, og i en retsstat skal man naturligvis bevise de forbrydelser, der foreligger, inden man dømmer.
Sådan må det være.
Og derfor vil sådan en administrativ frakendelse af dansk statsborgerskab, uden at der er bevisførelse, jo ikke kunne ske.
Christian Langballe (DF), 2017-04-27:
Jamen altså, det mener jeg ikke bør overraske ministeren var det, der var ment med forslaget, for det har jeg faktisk forklaret for ministeren.
Så det burde ikke komme som nogen overraskelse.
Vores enkle konstatering i forhold til det her er, at hvis man sympatiserer med de forhold og tager ned og er på Islamisk Stats side, tilslutter man sig pr. definition en terrorvirksomhed og en terrororganisation, og så skal man kunne frakendes statsborgerskabet, ligesom hvis man tilslutter sig bl.a. al-Nusra-Fronten eller andre terrororganisationer, der ligger i samme leje som Islamisk Stat.
Martin Henriksen (DF), 2017-04-27:
Tak for det.
Dybest set
kunne Folketinget jo fremsætte et lovforslag, som fratog personer deres danske statsborgerskab ud fra devisen: Hvad der er givet ved lov, kan man selvfølgelig også tage fra folk igen ved lov.
Så det mener jeg sådan set vil være helt i overensstemmelse med en retsstat, hvis man ønsker at vælge den fremgangsmetode.
Men jeg kan forstå, at ministeren ikke vil støtte det pågældende forslag, og derfor vil jeg høre, om regeringen vil arbejde på andre måder, hvor man kan gøre det nemmere at fratage folk statsborgerskabet, som vi ved har været nede og eksempelvis haft noget at gøre med Islamisk Stat.