runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2025-12-10:
Tak, og tak for også at delagtiggøre andre end mig i, at vi ikke er de eneste, der synes, at det var en meget, meget mærkelig begrundelse, som her blev gentaget af hr. Bjørn Brandenborg.
Hvis Socialdemokratiet går til valg på, at der skal bruges 5 mia. kr. fra en eller anden pulje til bedre sygehuse, og der så er et flertal i næste Folketing, som siger, at vi kun skal bruge de 2,5 mia. kr. fra den pulje på bedre sygehuse, for de resterende 2,5 mia. kr. skal bruges på bedre børnehaver, så skulle det resterende Folketing sige til Socialdemokratiet: Det kan I ikke være med til, for I har jo lovet, at alle pengene skulle bruges på bedre sygehuse; derfor kan I ikke være med til det her og kun bruge halvdelen af pengene på bedre sygehuse.
Det er det, der er Socialdemokratiets og regeringens argument, for ministrene taler jo ikke kun på vegne af deres eget parti; de taler på vegne af hele regeringen.
Så det er også Venstre og Moderaterne, der mener, at den måde at føre forhandling på er den rigtige måde at føre forhandling på.
Og det synes jeg er meget skuffende.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-10:
Tusind tak.
Jeg synes, vi skal glæde os over, at julestemningen sænker sig over Folketingssalen, når man kan høre, at Socialdemokratiet er så hjertevarme og har så rørende en omsorg for at sikre, at Liberal Alliance lever op til den økonomiske plan, Liberal Alliance har lavet.
Det er jo fuldstændig rigtigt, som hr. Ole Birk Olesen siger: Det er fuldstændig normal procedure, at man som parti lægger frem, at hvis vi havde 90 mandater, så er det det her, vi ville gøre.
Derfor er det jo bare det mest absurde argument i hele verden at afvise, at Liberal Alliance kan være med i et politiforlig, på den baggrund.
Så jeg ville egentlig bare spørge hr. Ole Birk Olesen, om han ikke kan bekræfte mig i det og egentlig også bekræfte, at Socialdemokratiet måske bare skulle koncentrere sig om deres egen butik, for Liberal Alliance, I kan godt selv.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-12-10:
Nu går vi jo ikke på arbejde i fællesskab.
Altså, det er hver enkelt, der går på arbejde, så derfor er det ikke i fællesskab, at den løn skabes; det er hver enkelt, der skaber sin løn.
Men det er jo, fordi Enhedslisten mener, at samfundet er uretfærdigt, hvis man ikke bestandig øger skatten for nogle, der i forvejen betaler meget mere i skat end alle andre.
Det er der, kæden hopper af for Enhedslisten, altså at vi hele tiden skal være i bevægelse mod, at dem, der i forvejen betaler meget, meget mere end så mange andre, skal betale endnu mere.
Der hopper kæden af for Enhedslisten.
Peder Hvelplund (EL), 2025-12-10:
Det var egentlig ikke et svar på spørgsmålet om, hvorfor det er så synd for dem, der i forvejen har mest, at de skal være med til at finansiere lidt mere, så vi kan sikre at dem, der har mindst, altså f.eks. børn af forældre, der uforvarende er havnet i arbejdsløshed, kan få mulighed for at gå til fritidsaktiviteter.
Altså, hvorfor er det ikke, at vi netop skal sikre, at de også proportionelt skal bidrage med mere, så vi kan sikre, at de værdier, vi i fællesskab skaber i samfundet, også bliver mere ligeligt fordelt?
Ole Birk Olesen (LA), 2025-12-10:
Der står i vores politik, at vi ønsker at bruge penge fra råderummet på bedre forsvar, demografi og lavere skatter og afgifter, men vi kan jo godt gå på kompromis med vores politik en gang imellem.
Vi ved godt, at vi ikke har halvdelen af mandaterne her i Folketinget.
Når vi mødes med andre partier, der vil noget andet, så har vi jo aldrig korslagte arme, og vi siger aldrig, at hvis ikke hundrede procent af den måde, man bruger pengene på, flugter med, hvad vi har foreslået, så vil vi ikke være med til noget som helst.
Sådan en tilgang har vi aldrig haft, og sådan en tilgang har Socialdemokratiet heller ikke, og derfor er det jo noget underligt noget at kræve, at hvis et parti skal være med i en aftale, så skal det partis politik på forhånd være nøjagtig den samme som det, der står i aftalen.
Det tyder på, at man bare har ledt efter en grund til, at man ikke ønskede at have den bredest mulige politiaftale.
Jens Joel (S), 2025-12-10:
Mit ærinde er i hvert fald et andet, nemlig at prøve at finde ud af, om det, man i virkeligheden går efter, er at love de bredest mulige skattelettelser, men uden at tænke på, at pengene også skal bruges til noget andet.
For hvis man gør som Liberal Alliance, nemlig siger, at vi har forsvaret, at vi har noget demografi, og at resten af pengene skal bruges på skattelettelser, så er det klart, at det lyder som nogle meget høje skattelettelser.
Men hvis sandheden er, at alle de aftaler, Liberal Alliance kommer til at lave fra nu af og til valget, gør de skattelettelser mindre – nu så jeg i går, at der var et facebookopslag om de skattelettelser – så er det vel rimeligt nok, at man på et tidspunkt begynder at sige: De her skattelettelser kan vi ikke levere, for vi vil også alt andet.
Det er faktisk bare i al beskedenhed vores pointe, at man ikke kan det hele på en gang.
Peder Hvelplund (EL), 2025-12-10:
Ja, det kunne være en mulighed, og det kunne også være at sige, at man skal afholde sig fra racistiske ytringer i enhver form.
Altså, hvem er det præcis, der skal bestemme det?
Er det noget, vi skal sidde og stemme om herinde i Folketingssalen, altså hvilke holdninger den til enhver tid siddende statsmagt synes er plausible i en stat?
Eller hvem er det, der skal beslutte, hvilken form for kriterier man skal lægge?
Samira Nawa (RV), 2025-12-10:
Tak, og også tak for rosen.
Især da Radikale Venstre jo ikke har haft plads i Finansudvalget, føles det lidt som ekstraarbejde.
Men vi synes også, det var på sin plads at gøre det.
Vi ser afgifter som et godt instrument til at adfærdsregulere, uanset om det handler om vores spisevaner, vores tøjvaner, eller hvad det måtte være.
Derfor er vi ikke bange for at sige, at oksekød gerne må være dyrere, da der også følger en meget stor klimabelastning fra det.
Louise Elholm (V), 2025-12-10:
Der må jeg sige, at der er vi jo politisk uenige.
Jeg synes, oksekød er så rigelig dyrt, og jeg synes, folk skal have råd til at købe oksekød, så for os er det en prioritet, at man skal have mulighed for at kunne spise oksekød.
Men mit spørgsmål går mere på, hvor høj en afgift man så synes der skal være på oksekød.
Samira Nawa (RV), 2025-12-10:
Den afgift, som vi gerne vil lægge, er jo en afgift på landbruget.
Vi har tidligere fremlagt et større udspil, som handler om lige præcis de her grønne afgifter.
Vi har fundet en række varegrupper, som vi synes skulle være dyrere, herunder oksekød.
Det handler om cement.
Det handler om tekstiler.
Så der er på den måde en række varegrupper, der burde være dyrere, fordi der er et negativt klimaaftryk fra dem.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Tak for ordet.
Jeg beklager, at jeg trykkede lidt sent ind igen.
Jeg blev bare lidt nysgerrig, også på baggrund af den foregående debat.
Hvor dyrt skal 1 kg oksekød så være?
Det er ikke unormalt nu, at den kan ligge mellem 150 og 170 kr. for 1 kg oksekød, og Radikale synes jo så, at den skal være endnu højere.
Altså, hvor høj skal prisen på oksekød være ifølge Radikale Venstre?
Samira Nawa (RV), 2025-12-10:
I det udspil, vi tidligere har lagt frem, og i de beregninger, som vi tidligere har lavet – jeg er med på, at der er sket noget, siden vi præsenterede det for halvandet års tid siden – har vi regnet med ca. 10 kr. pr. halve kilo.
Jeg synes, at det er fair, at vi har den her politiske uenighed.
Men jeg håber også, hr. Dennis Flydtkjær lyttede til min tale og også har læst ændringsforslagene, hvor Radikale Venstre bl.a. foreslår at lempe momsen på frugt og grønt.
Så det er jo ikke sådan, at vi gerne vil hæve afgifterne på fødevarer generelt eller mener, at fødevarer skal være dyrere.
For selvfølgelig har vi lige nu en situation med stigende fødevarepriser, og det kigger vi jo alle på, altså alle partier her i Folketingssalen, og det vil vi gerne finde en løsning på.
Vores løsning handler bare om, at det skal være relativt billigere at handle grønt og sundt.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-12-10:
Man kan jo ikke andet end at elske Radikale Venstre.
Når alle i hele Danmark taler om problemerne med de stigende oksekødspriser, indtager Radikale Venstre det ledige standpunkt og siger, at de skal være endnu højere.
Men jeg vil alligevel så godt spørge om noget, for jeg kan så forstå, at man vil hæve prisen med 20 kr. pr. kilo.
Har Radikale Venstre en idé om, at det vil betyde, at salget vil falde sådan mærkbart?
Nu har vi haft en chokoladeafgift i over 100 år, og ikke desto mindre er Danmark det land i verden, hvor der bliver spist mest slik og chokolade.
Så den har jo nok ikke haft sådan den helt store effekt.
Altså, tror man virkelig, at det virker?
Samira Nawa (RV), 2025-12-10:
Det er jo ikke mig, der har bragt oksekødspriser på banen her.
Jeg tror på økonomiske incitamenter.
I Radikale Venstre, uagtet hvad resten af Folketingets partier måtte mene, synes vi, at det skal være relativt billigere og dermed nemmere at træffe de grønne valg, også når det handler om de grønne valg i indkøbskurven.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-12-10:
Jeg tror selvfølgelig også på økonomiske incitamenter.
Omvendt tror jeg altså også, at de økonomiske incitamenter skal være forholdsvis store, før det har en betydning ude i virkelighedens verden.
Altså, tag f.eks. cigaretafgifter.
Det er jo ikke afgifter i den størrelse, man taler om.
Anerkender Radikale Venstre, at det ikke kan lade sig gøre inden for det næste finansår ud fra de svar, vi har fået fra Skatteministeriet?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Undskyld, jeg siger det lidt direkte, men det virker bare lidt virkelighedsfjernt i forhold til den situation, rigtig mange danskere står i derude, hvor de har svært ved at få råd til basale fødevarer.
Så er svaret så fra Radikale Venstre, at det skal simpelt hen lige stige markant mere.
Har man slet ikke respekt for, at der er mange mennesker, der har svært at få enderne til at mødes?
Det er måske ikke lige nu, man skal komme og sige, at fødevarepriserne skal stige endnu mere.
Man burde måske fra Folketingets side gøre det modsatte og sige, at prisen på oksekød måske skulle falde i stedet for.
Louise Elholm (V), 2025-12-10:
Tak for talen.
Jeg vil også bare lige rose Radikale Venstre for at have stillet ændringsforslag til finansloven.
Jeg synes, det er godt at lave sit rugbrødsarbejde.
Så det er dejligt at se.
Nu er priserne på oksekød steget ret meget den senere tid.
Er det stadig De Radikales ønske at lægge ekstra afgifter på oksekød i Danmark?
Karin Gaardsted (S), 2025-12-10:
Tak for det.
DF's formand, hr. Morten Messerschmidt, har på Facebook præsenteret sine syv tiltag under en overskrift, som han har kaldt
»HER ER MIN STORE PLAN FOR EN VÆRDIG ALDERDOM«.
Under punkt 2 skriver han, at han vil hæve folkepensionen betydeligt.
Nu er det sådan, at jeg selv er folkepensionist, og jeg er derfor rigtig, rigtig nysgerrig efter at finde ud af, hvad det der ord betydeligt dækker over.
Hvor stort et beløb tænker DF på?
Peter Kofod (DF), 2025-12-10:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo også det, der fremgår af et ændringsforslag her, nemlig at vi ønsker at hæve pensionstillægget med 12.000 kr. skattefrit om året.
Det tror vi vil betyde rigtig meget for mange folkepensionister, altså at man laver det løft.
Vi synes kun, det er rimeligt og fair.
Karin Gaardsted (S), 2025-12-10:
Der er 1.091.000 folkepensionister i Danmark.
Hvis de nu skal have en stigning på 12.000 kr. om året, så er det 1.000 kr. om måneden.
Er det det, som ordet betydeligt dækker over, altså 1.000 kr. ekstra om måneden?
Nu forstår det sådan, at det skal være skattefrit; man skal ikke betales skat af det, men man skal betale skat af sin normale folkepension.
Er det sådan, DF regner?
Peter Kofod (DF), 2025-12-10:
Det er korrekt, at det er 1.000 kr. skattefrit om måneden, som vi har regnet med i den plan, som vi har lagt frem for flere år siden.
Men jeg vil gerne vedstå mig, at den plan jo er håbløst forældet.
For siden vi lavede den plan, har finansministeren jo hævet det økonomiske råderum en hel del gange.
Så det vil sige, at den plan nu må være overfinansieret, i forhold til da vi lavede den dengang.
Frederik Vad (S), 2025-12-10:
Tak for det.
Jeg synes, det er lidt arrogant, at Dansk Folkeparti tager for givet, hvad danskerne stemmer ved næste folketingsvalg.
Det var det, der gennemsyrede ordførerens tale.
Men det må Dansk Folkeparti selv om; det er vælgerne, der beslutter det.
Ordføreren latterliggjorde det danske EU-formandskab og sagde, at der ikke var kommet andet end billeder ud af det.
Peter Kofod (DF), 2025-12-10:
Allerførst vil jeg sige, at vi ikke tager danskernes støtte eller opbakning for givet, men jeg konstaterer i min tale, at der er to valgmuligheder for danskerne.
Man kan vælge alt det, man kender og har – og som jeg tror ret mange kan sige at de er trætte af – eller man kan prøve noget nyt.
Man har et alternativ.
Vi er meget, meget ydmyge over for det valg, danskerne står over for.
Det kan godt være, at spørgeren ryster på hovedet, men det er vi.
Det er den ene ting.
Altså, jeg håber meget, at Socialdemokratiet vil gøre det her til et varemærke på vejen til valget, for vi vil gerne diskutere der, hvor Socialdemokratiet og Danmark er på udlændingepolitik.
For vi synes, at vi er et dårligt sted.
Vi er et sted, hvor vi ikke kan være tilfredse med den udlændingepolitik, der er, som i alt for høj grad tager hensyn til folk, der ikke burde være i Danmark.
Dem vil vi have et opgør med.
Frederik Vad (S), 2025-12-10:
Man kan godt høre, at ordføreren har været i Europa-Parlamentet og Folketinget i næsten alt for mange år, for det er ren politikertale om det her, ren bragesnak.
Der blev ikke svaret på noget.
Jeg spurgte, om ordføreren kan bekræfte, at den største gevinst ved det danske EU-formandskab er, at det nu er lykkedes EU at sige: Den socialdemokratiske idé om et modtagecenter i et tredjeland er en god idé.
Den idé skal hele EU købe og handle på.
Kan ordføreren bekræfte det?
Peter Kofod (DF), 2025-12-10:
Det er rigtigt, at jeg har siddet i Europa-Parlamentet.
Der har jeg bl.a. lært nogle af hr. Frederik Vads bekendte og venner ude i Europa at kende, og jeg må bare sige, at det jo er bragesnak.
Hvis der er noget, der er bragesnak, er det at tro på, at Socialdemokratiet ude i Europa kommer til – man må gerne sidde og vifte med armene, det får man ikke ret af, man skaber sig i Folketinget – at løse det her problem for danskerne eller europæerne, for det kommer ikke til at ske.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-10:
Tusind tak.
Det kan jo nok ikke rigtig sådan komme bag på nogen, at Socialdemokratiet lever i en fuldstændig anden verden end den, som mange danskere lever i.
Det blev nævnt tidligere af en af spørgerne, at det ikke var den virkelighed, man oplevede, men det kommer jo sådan set nok ikke bag på så mange.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig, at ordføreren bekræftede, at det, vi ser i Europa generelt, er nogle lande, hvor der har siddet en dybt uansvarlig ledelse og bare åbnet sluserne for massevis af migranter, der aldrig nogen sinde burde være lukket ind.
Nu begynder man at se konsekvenserne i sit eget land.
Så det her har sådan set ikke nødvendigvis noget at gøre det EU-formandskab, man har; jeg synes, at det er ret vildt, at Socialdemokratiet selv står og siger, at det er vores skyld.
Det har sådan set noget at gøre med, at vi forhåbentlig kan se, at befolkningen i de forskellige lande begynder at gøre oprør imod, at man lukker forbrydere, voldtægtsforbrydere og dybt kriminelle mennesker ind i deres land.
Så jeg vil bare høre, om ordføreren ikke kan bekræfte det.
Peter Kofod (DF), 2025-12-10:
Det kan jeg bekræfte.
Samira Nawa (RV), 2025-12-10:
Jeg bemærkede godt, at hr. Jan E. Jørgensen tidligere i et spørgsmål sagde, at man ikke gik ind for differentieret moms, og at det var besværligt.
Men det er jo lykkedes at få bogmomsen med i den her finanslov.
Vi kigger da også til de andre lande, der ligger omkring os, og kan se, at man har meldt ud i Sverige, at momsen på fødevarer skal lempes.
Det har de meldt ud, et halvt år før det skal træde i kraft.
Så på den måde handler det jo også om, hvad det er, vi politikere er villige til at gennemføre af beslutninger, og der er vi altså villige til at træffe den beslutning.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-12-10:
Når man laver finanslovsforhandlinger, finanslovsaftaler og finanslov, kan man jo både gå op i finanslovens indhold, men man kan også gå op i den forhandlingsproces, der har været, og kredsen af partier, der endte med at være med i finanslovsaftalen.
Jeg har altid gået mest op i lovens indhold, men finansministeren har altid gået meget op i processen, og hvor mange partier der var med i finanslovsaftalen.
Så har finansministeren stået foran glasdøren og sagt: Det her er virkelig en super aftale.
Se, hvor mange partier der er med.
Se, hvor dygtig jeg var som finansminister, at jeg fik så mange partier med.
Men den her gang har finansministeren meget omhyggeligt kun ønsket ét parti med, nemlig Det Konservative Folkeparti, og alle andre partier er kun blevet indkaldt til sådan et høflighedsmøde og er ikke blevet indkaldt til flere forhandlinger.
Hvad er egentlig årsagen til, at det normalt er en rigtig god finanslov, hvis der er mange partier med, ifølge finansministeren, mens det i år var en supergod aftale, fordi kun et parti var med, hvilket var det, finansministeren stilede efter?
Nicolai Wammen (S), 2025-12-10:
Jeg har godt hørt, at hr. Ole Birk Olesen har den udlægning, at jeg skulle være mere interesseret i, hvem der står uden for døren, end hvad der er aftalt bag døren – eller sagt på en anden måde: hvad der er indholdet af finansloven.
Der er jeg glad for nu at kunne mane den misforståelse i jorden.
Det, jeg er optaget af i en hvilken som helst finanslov, om jeg laver den med Enhedslisten, med hr. Ole Birk Olesen, med Det Konservative Folkeparti, eller hvem det måtte være, er, om det her er en finanslov, der er god for Danmark, og om det bringer os et skridt i den rigtige retning.
Det, vi så med forhandlingerne i år, var, at vi sammen med Det Konservative Folkeparti kunne lave en rigtig god finanslov.
Der var også et år, hvor vi lavede en finanslov, hvor Liberal Alliance var med.
Det var også en rigtig god finanslov.
Det syntes vi.
Jeg så godt, at hr. Ole Birk Olesen, 1 minut efter at han havde lavet aftalen, ikke længere syntes, at det var en god aftale.
Men det ændrer ikke på, at jeg syntes, at det var en god aftale.
Så for mig er det vigtigste ikke, hvilke partier der er med, men indholdet af aftalen.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-12-10:
Men det var jo tydeligt for alle, at i år ønskede finansministeren kun at lave en aftale med ét parti.
Altså, alle andre blev meget aktivt holdt udenfor og kun indkaldt til ét høflighedsvisit og så ikke flere møder, for finansministeren ville kun lave en aftale med Det Konservative Folkeparti.
Er det sådan, at finansloven ville blive en dårlig finanslov, hvis der var et eller to partier mere med, siden finansministeren havde det ønske om, at der kun måtte være ét parti med i aftalen i år?
De andre år var det et ønske at have rigtig mange partier med.
Nicolai Wammen (S), 2025-12-10:
Altså, om det var blevet meget dårligere af, at der var et parti mere med, kommer nok lidt an på, hvad det var for et parti.
Jeg kan komme i tanke om et enkelt, som hr. Ole Birk Olesen repræsenterer, og som jeg ikke tror havde gjort, at det var blevet en bedre finanslov.
Men det korte af det lange er, at hr. Ole Birk Olesen snakker utrolig meget om proces.
Jeg er mere optaget af en god finanslov for danskerne, og jeg tror egentlig også, at det er det, danskerne er optaget af, og ikke, hvem der sad hvor mange gange ved hvilket bord.
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-10:
Tak, og tak for talen.
Jeg vil til gengæld også gerne spørge lidt ind til processen, for jeg blev vildt glad, da finansministeren nævnte det her med, at det var dejligt, at der var kommet en masse ændringsforslag.
Jeg må indrømme, at jeg selv er blevet lidt mismodig i forhold til det med ændringsforslag.
Det kan være, de bliver bearbejdet grundigt ovre i ministeriet, men jeg har i hvert fald til gode at se, at nogen af mine ændringsforslag på nogen måde har ført til en reel ændring.
Men da ministeren sagde det, tænkte jeg, at der måske er hul igennem her, så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvilke konkrete ændringer i det endelige udspil der er blevet lavet på baggrund af de ændringsforslag, der er indkommet.
Nicolai Wammen (S), 2025-12-10:
Min bemærkning om ændringsforslag var mere af demokratisk karakter.
Det er noget, jeg også oplever at Alternativet plejer at være optaget af, nemlig, at det er vigtigt, synes jeg – og det var også derfor, jeg sendte roser i retning af hr. Dennis Flydtkjær og Danmarksdemokraterne – at man, selv om man ikke er med i en aftale, laver et stykke solidt politisk arbejde, hvor man fremlægger sine forslag.
Det har jeg respekt for.
Jeg har selv været i opposition på et tidspunkt.
Jeg var da lige så frustreret, som mange i det her lokale kan være, over, at jeg ikke fik mine ændringsforslag vedtaget.
Men når man laver dem, er det jo også en måde at vise danskerne, hvordan det ville se ud, hvis det var nogle andre, der havde ansvaret.
Så jeg synes, at ud fra en demokratisk tilgang er det godt, at man laver dem.
Så er det også sådan, at regeringen selv har lavet en række ændringsforslag på baggrund af de forhandlinger, der har været, og det er de ændringsforslag, vi også kommer til at stemme for.
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-10:
Hvis jeg må være lidt fræk, er det, der måske adskiller os, at vi bedre kan lide det, hvis det sådan er reelt demokrati, så man faktisk ser på ændringsforslagene og så laver nogle ændringer på baggrund af dem, og ikke bare siger: Det var vel nok dejligt, at vi fik nogle forslag.
Men lad nu det ligge.
Kunne jeg få ministeren til at love, hvis vi er i den situation, at ministeren sidder for bordenden næste gang, der skal laves finanslovsforhandlinger, at man faktisk indkalder alle partier og først begynder at skille dem ud, når man kan se, at der ikke er enighed om vejen frem.
Det er jo ikke, fordi vi alle sammen skal have vores vilje, men det kunne jo være, man kunne finde et bedre kompromis.
Nicolai Wammen (S), 2025-12-10:
Jeg er enig i, at det er en god idé at lytte til alle partier.
Det har vi sådan set også gjort den her gang.
Alle partier var forbi og havde mulighed for at give deres holdninger til kende.
Det er bare, så der ikke skal stå en misforståelse tilbage omkring det.
Inden da har der nok også været et folketingsvalg, tænker jeg, og derfor tror jeg, vi skal tage det til den tid og se, hvordan de forhandlinger skal afvikles.
Pause Pause (Pause), 2025-12-10:
Mødet er udsat.
Nicolai Wammen (S), 2025-12-10:
Jeg er som sagt glad for, at socialministeren har haft mulighed for igen i år at give et statsligt bidrag til julehjælp.
Jeg opfatter det ikke som et hovsaaktstykke.
Jeg opfatter det som, at man her, forhåbentlig med bred opbakning fra Folketingets side, går ind og giver en hjælpende hånd til nogle familier, der i den grad har brug for det.
Det synes jeg man skulle være glad for i stedet for at kritisere.
Peter Kofod (DF), 2025-12-10:
Vi har taget udgangspunkt i, hvad udgifterne har været undervejs, både i den her regerings levetid, men også under den tidligere socialdemokratiske etpartiregering.
Jeg mener, vi har råd til begge dele, og når blå blok vinder et valg, må man jo holde os op på det.
Så er det jo rigtigt, at vi er nogle forskellige partier.
Altså, vi kommer med nogle afgiftslettelser, som vi synes er vigtige at putte ind i en kommende skattereform, på skattesiden.
Så vil der nok også være nogle andre partier i blå blok, som har måske nogle andre ønsker og prioriteringer, og det kommer vi så til at tage en snak med dem om efter valget, og så skal vi nok finde ud af det også.