Leif Lahn Jensen (S), 2023-04-14:
Tak for det, formand.
Jeg synes, vi skal starte med lidt historik om, hvorfor det egentlig var, at alle Folketingets partier i sidste periode satte sig sammen og drøftede partistøttereglerne.
Jeg tror, de fleste kender de artikler, der har været i pressen om Rasmus Paludans parti, Stram Kurs, der hvert år modtog ca. 2 mio. kr. i partistøtte, og om Klaus Riskær Pedersens parti, der modtog ca. 1 mio. kr.
Det fyldte en del i pressen og forargede faktisk en del danskere.
Derfor var der et stort ønske fra flere partier om at kigge på partistøttereglerne.
Dette skyldes jo selvfølgelig de historier, der fyldte i pressen, samt at der et eller andet sted også skulle være mening med partistøtten.
Formålet var jo netop, som man kan læse i lovforslaget, at adgangen til offentlig partistøtte til partierne gerne skulle afspejle sig i en vælgeropbakning af vis betydning.
Det er sådan i dag, at hvis et parti opnår 1.000 stemmer til folketingsvalget, 500 til regionsvalget, 100 til kommunalbestyrelsen, så er partiet berettiget til partistøtte, altså offentlige midler.
Som man kan se i forslaget, er der eksempler, som jeg mener man sagtens kan sætte spørgsmålstegn ved, og som sker i dag.
Jeg har nævnt det med folketingsvalget, men hvis man kigger ind i det og f.eks. tager kommunalvalget i Aarhus, så var der 9 partilister, som fik partistøtte uden at blive valgt.
Hvis man kigger på Region Hovedstaden, var der hele 19 lister, som fik partistøtte uden at blive valgt, og 3 af dem fik under 1.000 stemmer.
Derfor besluttede et stort flertal af partierne at ændre tingene og komme med dette forslag.
Og her er det vigtigt at nævne, at det ikke er et ønske fra regeringen, det er et ønske fra gruppeformændene, der før valget satte sig sammen og bad regeringen om at lave det her forslag.
Forslaget er, at det ved alle valg kræves, at man skal have 80 pct. af det, der kræves for at opnå valg, hvis man skal have partistøtte.
Til folketingsvalg kræves der 320 pct., som svarer til en bundgrænse på 4 mandater.
Hvis man ikke kan få stemmer nok til Folketinget, men er repræsenteret i en regionsrådsbestyrelse eller tre kommunalbestyrelser, vil 200 pct. til et folketingsvalg være nok til partistøtte.
For at sikre, at man kan bevare den åbenhed, et flertal af partierne ønskede i 2016 omkring private bidragsydere til partierne, foreslår man her, at alle skal indberette, også dem, som ikke får partistøtte omkring et folketingsvalg.
Grunden til dette er netop, at det slet ikke var partiernes mening, da vi diskuterede det her, at gøre åbenheden mindre, og det vil den blive, hvis man ikke laver den her ændring.
Der lægges op til en besparelse, som man jo egentlig ikke kender før efter et valg, og som i øvrigt ikke er superstor, men det er en besparelse, som man foreslår at bruge på at fremme demokratiet i Danmark og sikre, at endnu flere deltager til valg og endnu flere interesserer sig for og engagerer sig i demokratiet.
Og det bliver rigtig spændende, når vi i Udvalget for Forretningsordenen skal til at diskutere, hvordan vi så skal bruge de midler, og det tror jeg vi får en rigtig god diskussion om sammen med alle gruppeformændene og Udvalget for Forretningsordenen, og det glæder jeg mig rigtig meget til, så vi kan gøre endnu mere for at få folk til at interessere sig for demokratiet og få folk til at interessere sig for valgene.
Socialdemokratiet støtter forslaget, og jeg skulle hilse fra De Radikale, som også støtter forslaget.