runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Josephine Fock (ALT), 2017-01-13:
Tak for det.
Som jeg også sagde til ordføreren for Socialdemokratiet, synes jeg, der er rigtig mange positive elementer i det her.
Det, jeg egentlig gerne vil spørge ind til, er det der med, hvordan vi sikrer, at vi får gennemsigtighed i forhold til resten af befolkningen.
Som jeg oplever det nu – og det kan jeg også høre på de spørgsmål, de øvrige ordførere kommer med – er der selvfølgelig spørgsmålene om størrelsen på pensionen, og hvornår man kan gå på pension, og størrelsen af lønnen og alt det der.
Men noget af det, jeg tror befolkningen efterspørger, er, at der er gennemsigtighed, at det umiddelbart er til at forstå, og at vi herinde, som er valgt, har samme vilkår som resten af befolkningen.
Hvad tænker Venstres ordfører om det i forhold til det lovforslag, der ligger her?
Øger det gennemsigtigheden, i forhold til hvad det er for nogle forhold, vi er aflønnet under herinde?
Søren Gade (V), 2017-01-13:
Jamen det er således, at de aftaler, der er indgået, bliver overholdt.
Det er jo ligesom ude på arbejdsmarkedet.
Jeg håber da, at ordføreren fra Socialistisk Folkeparti mener, at man skal overholde de aftaler, der er indgået.
Nu laver vi aftalegrundlaget om, og derfor vil man fremadrettet få sin pension udbetalt, når man bliver 67 år, og det er de penge, man opsparer efter den 1. april 2017.
Det er det, der står i lovforslaget, og det er det, jeg har redegjort for.
Jeg synes, det er helt rimeligt, at man fremadrettet har en pensionsalder, som ligner den, som hr. og fru Danmark har.
Jacob Mark (SF), 2017-01-13:
Hvordan kan det nogen sinde være rimeligt, at når vi ændrer vores egne pensionsforhold herinde, så gælder det kun fremadrettet?
Altså, alle dem, der har optjent pension, kan få den udbetalt tidligere end alle andre danskere, for det gælder kun fremadrettet.
Men når vi ændrer danskernes pensionsforhold, gælder det med det samme.
Hvis vi ændrer danskernes pensionsforhold nu, gælder det vel alle danskere?
Er det egentlig ikke det, som regeringen er i gang med at foreslå?
Hvor ligger rimeligheden i den forskel?
Søren Gade (V), 2017-01-13:
Det er fuldstændig rigtigt, at den aftale, ministrene har nu, gør, at deres pensionsudbetalingstidspunkt er et andet end for de penge, de sparer op efter den 1. april 2017.
Jacob Mark (SF), 2017-01-13:
Jeg skal bare lige forstå det fuldstændig rigtigt.
De vil kunne gå tidligere på pension, hvad angår den del, end alle andre mennesker i det her land.
Er det rigtigt forstået?
Søren Gade (V), 2017-01-13:
Altså, jeg får ikke pension, før jeg bliver pensionist.
Der er ministre, der var på en ordning, der gjorde, at man fik ministerpension fra det øjeblik, man gik af.
Der er folk, der har fået ministerpension, siden de var 40 år, men det har man ikke kunnet i nyere tid.
Nu normaliserer vi det, således at det for dem, der er ministre i dag – det bidrag, som måtte spares op for f.eks. vores finansminister Kristian Jensen – efter den 1. april 2017 vil komme til udbetaling, når hr. Kristian Jensen når den alder, hvor andre også får deres pension.
Så er det rigtigt, at den pension, som hr. Kristian Jensen opsparer frem til udgangen af marts 2017, har en anden, hvad skal man sige, ikrafttrædelsesdato.
Pelle Dragsted (EL), 2017-01-13:
Tak for det.
Det var sådan set det, jeg ønskede at få bekræftet, inden vi flager alt for meget over den her aftale, nemlig at en lang række af de ministre, en lang række af de fremtrædende politikere i Danmark, som har grebet benhårdt ind i danskernes pensionsalder, altså stadig har fastholdt en pensionsalder for sig selv, hvor de kan gå på velbetalt otium som 60-årige eller som 62-årige.
Det ligger altså tilbage efter dagens forhåbentlig glædelige indstilling om at vedtage det her lovforslag.
Søren Gade (V), 2017-01-13:
Jeg blev minister i 2004, og jeg kan selvfølgelig ikke få ministerpension, før jeg bliver pensionist.
Jeg tror, jeg kan få en del af det, når jeg bliver 60.
De, der var ministre før Anders Fogh Rasmussens regeringstid, altså i Poul Schlüter-tiden og Poul Nyrup Rasmussen-tiden, har fået pension, siden de gik af som ministre.
Det var den aftale, der var dengang.
Det er rigtigt, at den ikke bliver reguleret, for det var den aftale, den overenskomst, de ministre, der var på daværende tidspunkt, havde.
Og det er rigtigt, at de har fået pension, siden ruder konge var knægt.
Det er der ikke nogen af dem, der blev ministre i Anders Fogh Rasmussens regeringstid, der har fået, og heller ikke dem, der blev det i Helle Thorning-Schmidts regeringstid.
Der får man efter den aftale, der lå på det tidspunkt, og der vil være nogle ministre, som vil få en del af pensionen, når de er 60, når de er 63, og så nu når de er 67.
Pelle Dragsted (EL), 2017-01-13:
Jamen det er jo godt, at ordføreren kan stå på mål for det.
For nogle år siden kunne samme ordfører også stå på mål for de regler, vi havde på pensionsområdet.
Men vi ser jo heldigvis en glidning, fordi der er nogle, der har råbt op og råbt op, og det er derfor, vi får den her ændring, vi behandler i dag.
De mennesker, som tog den beslutning og greb ind i tusinder, ja, millioner af danskeres pensionsalder, kan stadig se frem til et tidligere otium for dem selv.
Søren Gade (V), 2017-01-13:
Jeg prøver lige igen: Mit udgangspunkt er et helt andet end fru Pernille Skippers, jeg gentager det gerne.
Jeg mener ikke, at folketingspolitikere får for meget løn, jeg mener ikke, ministre får for meget i løn.
Det, vi sikrer her, er, at pensionsalderen for ministre nu bliver sat i overensstemmelse med borgerne i Danmarks pensionsalder, at den bliver reguleret, lige som den gør ude på arbejdsmarkedet generelt, at eftervederlaget bliver en forringelse i forhold til det, det er i dag, for man kan godt argumentere for, at det har været for positivt.
Så jeg ser det som en samlet pakke, og jeg står gerne på mål for både ministerlønninger og folketingspolitikeres løn.
Jeg kunne se i en opgørelse, at alene i kommunerne er der mere end 300, der får mere i løn, end ministrene gør i Folketinget.
Så jeg må bare sige stilfærdigt: Jeg mener ikke, at ministre i Danmark er overbetalt.
Pernille Skipper (EL), 2017-01-13:
Nej, men det, man får, selv om man kun sidder her i 8 år, er en livslang pension.
Det er noget ganske, ganske særligt, men det er ikke den eneste pension, tidligere folketingsmedlemmer får, de har jo også haft et andet arbejde oveni.
Jeg skal bare forstå: Hvis man fra Venstres side og i øvrigt også Socialdemokratiets mener, at løndelen og pensionsdelen hænger unægtelig sammen, så meget at man ikke vil sætte pensionen ned, hvis man ikke også får en gigantisk lønstigning, hvor kommer rosen så ind i billedet her?
Så er det jo fuldstændig det samme, om man havde sagt ja til lønstigning og så en lavere pension.
Det, der er summa summarum,
er, at man ikke vil normalisere nogle forhold, medmindre man får en lønstigning, og så blev det så lidt for upopulært, og så blev man nødt til at sige nej til lønstigningen, men så hænger man altså krampagtigt fast i den her særlige pensionsordning.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-01-13:
Jeg fornemmer, at ministeren måske kunne have behov for en lille redningskrans, så hun på et tidspunkt kunne imødekomme et forbud mod minareter.
Det er jo sådan i islamisk teologi, at der ikke er noget sted, hvor der står, at der skal være en minaret, for at det er en moské.
Der skal bare være to ting til stede.
Det ene er qiblaen, dvs. retningen mod Mekka.
Og det andet er minbaren, nemlig prædikestolen.
Det er de to ting, der skal være til stede, for at man har en moské.
Så en palmehytte kan være en moské.
Et telt kan være en moské.
En fabriksbygning kan være en moské.
En stue kan være en moské.
Så i islamisk teologi er der faktisk hjælp at hente for ministeren, så hun kan støtte forslaget og forbyde minareterne.
Med disse oplysninger in mente vil ministeren så ikke genoverveje det og imødekomme beslutningsforslaget?
Søren Gade (V), 2017-01-13:
Lad mig starte med at slå fast, at mit udgangspunkt er et helt andet sted end fru Pernille Skippers.
Jeg mener ikke, at folketingspolitikere får for meget i løn, jeg mener ikke, ministre får for meget i løn.
Jeg har det samme take på det her som den socialdemokratiske ordfører, hr. Henrik Sass Larsen, jeg ser på det som et hele; der er en løndel, og der er en pensionsdel.
Vederlagskommissionen lagde op til, at lønnen skulle stige og pensionen skulle sænkes.
Vi har sagt nej til lønstigning, og vi fastholder pensionen.
Vi normaliserer grænsen for, hvornår man kan få det udbetalt, altså når man bliver pensionist.
Jeg vil også referere til det, som hr. Henrik Sass Larsen sagde, i forhold til at gennemsnitstiden for en folketingspolitiker altså er 8 år her i Folketinget.
Og der er ikke tale om, at man får hundredtusindvis af kroner, efter man har været i Folketinget i 8 år.
Pernille Skipper (EL), 2017-01-13:
Tak, formand.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Venstres ordfører til, at der flere gange bliver sagt, noterede jeg mig, »rimeligt« og »normalisering«.
Det synes jeg er to vigtige begreber lige at holde fast i, når vi taler om politikeres løn- og pensionsforhold, herunder ministres.
En af de anbefalinger, Vederlagskommissionen kom med, var jo, at ministres pension også skulle normaliseres, og at det ville være mere rimeligt, altså at man kunne få en bidragsfinansieret pension.
Det betyder, at man indbetaler til en pensionsordning fuldstændig ligesom alle andre, i modsætning til i dag hvor ministre jo altså får en livslang pension og slipper for det der med at gå og tænke over: Hvor mange år strækker det her sig nu over, hvor længe lever jeg mon, hvor lang tid holder pensionen.
Den der ekstra tryghed tror jeg er guld værd, hvis man spørger rigtig mange mennesker.
Martin Lidegaard (RV), 2017-01-13:
Jeg vil bare sige, at vi er glade for det her lovforslag.
Vi har i mange år arbejdet for at få en pensionsalder, der var den samme herinde, som den er for resten af samfundet.
Alt andet ville være et meget, meget mærkeligt signal, især når vi ændrer i pensionsalderen.
Så det er vi glade for.
I det hele taget vil vi gøre alt for at støtte, at vi får præcis de samme vilkår at arbejde under som de mennesker, der ikke sidder herinde, og vi vil bestræbe os på, at det bliver normen.
Josephine Fock (ALT), 2017-01-13:
Tak for det.
Det er svært ikke at gentage en del af det, jeg også sagde ved det tidligere lovforslag.
Vi havde gerne set, at man havde taget hele pakken fra Vederlagskommissionen for at afklare, hvad det er for et problem, vi synes skal løses.
Vi synes, der skal være gennemsigtighed, og det gjorde jeg også rede for i det spørgsmål, jeg havde til finansministeren, og vi forstår gennemsigtighed, som at det er let at gennemskue, hvad det er for et lønniveau, vi har, hvad det er for et eftervederlag osv. osv., og at der er sammenlignelighed med det øvrige arbejdsmarked.
Vi synes, det er positivt, at eftervederlaget ændres fra de 12 til de 6 måneder, og det følger også vederlagskommissionens anbefalinger.
Vi synes også, det er rigtig positivt, at politiske vederlag kommer til at følge lønudviklingen på det offentlige område, og vi synes i særdeleshed, at det er rigtig positivt, at pensionsalderen for MF'er hæves fra efterlønsalderen til folkepensionsalderen.
Igen synes vi, det er rigtig ærgerligt, at man fortsætter med en tjenestemandspension og ikke går over til en arbejdsmarkedspension, vi synes, det er rigtig ærgerligt, at man ikke laver fuld modregning, og vi synes, det er ærgerligt, at man ikke benytter chancen til for alvor at få ensrettet det hele.
Derfor, som jeg også sagde før, lytter vi nu til debatten her, og så vil jeg tage endelig stilling i udvalgsarbejdet.
Men som sagt synes vi, at elementerne, der ligger i det, er positive, og det er godt, vi rykker på det, men vi synes, det er ærgerligt, at man forpasser chancen for at gøre det rigtige og at øge gennemsigtigheden.
Leif Mikkelsen (LA), 2017-01-13:
Tak for det.
Jeg skal ikke gennemgå de enkelte elementer, som tidligere ordførere har påpeget i det her forslag, som jo også trækker tråde til det tidligere forslag.
Der er jo en Vederlagskommission, der har arbejdet med det før, og det her er så det, der har kunnet blive enighed om, og vi taler jo om vederlag og pension i en sammenhæng.
Det kunne jo føre os frem til en lidt mere dybtgående diskussion, som vi fra Liberal Alliances side godt kunne medvirke i, hvis det var en vej at gå, men som sagt tilslutter vi os det her forslag, og det er det, der er muligt at få gennemført.
Men da Vederlagskommissionen forelagde sine tanker og ideer, udtalte den politiske leder for Liberal Alliance, Anders Samuelsen, nemlig, at vi måske burde gå mere drastisk til værks og pege på, at vederlaget for folketingsmedlemmer skulle hæves til 1 mio. kr., og så kunne man reducere antallet af folketingsmedlemmer, og det kunne være en fin vej at gå for Folketinget.
Men det har vi ikke registreret der tegner sig et flertal for
, så det er ikke et forslag.
Men det fører mig alligevel frem til at sige, at man så nemlig passende kunne diskutere, om folketingsmedlemmer ikke, når de nu sidder herinde, i højere grad kan tage vare på deres egne forhold end sådan en beslutning, som vi er på vej med her.
Man kunne nemlig sige, at det, hvis man fik en løn af den her størrelse – det er derfor, synes jeg, vi har talt om pension og løn i en sammenhæng i dag – jo så passende kunne være en privatsag, hvor meget der skulle hensættes til pension.
Der er jo masser af mennesker på arbejdsmarkedet, der selv afgør, hvor meget de egentlig vil hensætte til deres pension, og det kunne man vel godt sige kunne være en opgave folketingsmedlemmerne kunne løse selv.
Så skulle vi have en grundlæggende diskussion om vilkårene for folketingsmedlemmer – og eget ansvar for eget liv – også efter tiden her.
Det har vi jo i Danmark særlige skatteregler for hvordan man gør. Så det lå sådan set i de signaler, vi kom med på det tidspunkt.
Vi konstaterer, at det her er det forslag, der er, og vi er også medforslagsstillere, og derfor står vi selvfølgelig ved det.
Men nu har jeg bare nævnt det her, for ellers ville jeg sikkert også få nogle spørgsmål om det lige om lidt.
Men vi støtter altså forslaget.
Pernille Skipper (EL), 2017-01-13:
Jeg tror, hr. Henrik Sass Larsen skal pege på det beslutningsforslag, hvor Enhedslisten er gået ekstremt meget op i folketingsmedlemmernes lønniveau, og det, vi har brugt rigtig lang tid på, har været pensionerne.
Det er så det ene, jeg vil sige, for hr. Henrik Sass Larsen bliver ved med at tale om, at vi har stillet forslag om, at hr. Henrik Sass Larsen skal have en lavere løn.
Det har vi faktisk ikke, tværtimod.
Vi har bare sagt nej til at sætte den op, men det er så, hvad det er.
Så har vi i Enhedslisten dog besluttet – og det er vores medlemmer, der har gjort det – at vi skal have en løn som folketingspolitikere og som fuldtidsansatte, som i højere grad svarer til den, almindelige mennesker har.
Det er rigtigt, at man kunne have valgt hvad som helst, at man kunne have valgt et hvilket som helst niveau, og en metalarbejder i København hører ikke til de ringest betalte, det er der ikke nogen tvivl om.
Så jeg går ikke på arbejde hver dag og brokker mig over, at jeg får for lidt i løn.
Tværtimod, jeg lever fint og godt på det.
Men man kunne da selvfølgelig have diskuteret det, og hvis hr. Henrik Sass Larsen melder sig ind i Enhedslisten, kan han jo stille forslag om en ændring af vores vedtægter, der sætter min løn ned.
Henrik Sass Larsen (S), 2017-01-13:
Men det er da interessant, at alle kammeraterne – kan man forstå – er kommet frem til, at det er et rimeligt niveau, at de får et par og tredive tusind kroner om måneden.
Hvorfor er det ikke lavere, hvis man nu skal være solidarisk?
Enhedslisten mener jo i øjeblikket noget om, at vi andre får for meget, og man har så lavet et eller andet gennemsnitligt vederlag osv., men det er da væsentlig højere end det, som mange andre mennesker får, som går på arbejde, og som også knokler hårdt med noget andet.
Hvordan er Enhedslisten kommet frem til, at de er mere værd end de mennesker, når man nu stiller sig op og taler om bløde stole og gode forhold og alt muligt andet?
Hvorfor ikke gå endnu længere og sætte sig selv lidt længere ned i løn?
Pernille Skipper (EL), 2017-01-13:
Det er fastsat i Enhedslistens vedtægter, så det er Enhedslistens medlemmer, der har truffet den beslutning, og det gælder i øvrigt ikke kun for folketingsmedlemmerne, men det gælder for alle vores ansatte.
Uanset om de gør rent på vores landskontor, om det er HK-medarbejdere eller det er vores akademiske medarbejdere, så får de den løn.
Det står i vores vedtægter, og det er jo efter lange diskussioner om, hvordan man finder et rimeligt niveau.
Vi skal sørge for, at folk får nogle ordentlige forhold, også i vores parti.
Det er ikke meningen, at man skal leve på sultelønnen, bare fordi man er socialist.
Omvendt skal det også være en løn, som afspejler den, som den er for sådan nogenlunde almindelige mennesker.
Førtidspensionen synes vi jo er voldsomt lav.
Hvis hr. Henrik Sass Larsen vil være med til at fjerne de nedreguleringer af den, som betyder, at den – bl.a. som følge af Socialdemokratiets stemmer – hvert eneste år bliver udhulet, så vil vi da meget gerne være med til at se på det, altså hvis det er en diskussion om førtidspensionens størrelse, hr. Henrik Sass Larsen nu lægger op til.
Hvis det er en diskussion om Enhedslistens lønninger, ja, så har jeg vist svaret.
Henrik Sass Larsen (S), 2017-01-13:
Jeg skal bare høre, hvordan Enhedslisten er kommet frem til, at det er rimeligt, at man skal aflønne sig selv som en metalarbejder.
Hvorfor er man lige havnet på en metalarbejders løn?
Hvorfor ikke en førtidspensionists eller en kassedames?
Hvorfor er det, man er kommet frem til, at det skal være en metalarbejders løn?
Pernille Skipper (EL), 2017-01-13:
Det lovforslag, vi behandler, har jo nogle gode elementer, bl.a. ændret pensionsalder – rigtig mange fine justeringer, som vi i Enhedslisten har kæmpet for i mange år.
Jeg synes også, det er strålende, at partierne bag Vederlagskommissionen trods alt valgte at droppe de lønstigninger, som der var lagt op til dér.
Det synes vi også er rimeligt vi gør, uden at det skal betyde, at man skal have en enorm lønstigning som kompensation.
Det er jo helt grundlæggende, fordi vi, der sidder herinde, sidder bag nogle både konkret og i overført betydning rigtig tykke mure.
Så for os er det et formål i sig selv, at vi har noget, der er sammenligneligt med befolkningens forhold, også fordi det skaber rigtig meget politikerlede, når man sidder og kradser ind til sig selv, samtidig med at man ændrer forholdene for alle andre.
Så er der noget, der har sneget sig ind her, og som umiddelbart ser ret grotesk ud, og det er sådan en eller anden sær mulighed for førtidspensionering for folketingsmedlemmer.
Altså, man kunne starte med at tale om de mennesker, der ikke kan få førtidspension, og som bliver sendt i arbejdsprøvninger og tvinges til at leve usikkert og fattigt, fordi vi ikke tror, de er syge nok, og skal se, om vi kan presse en enkelt times arbejde ud af dem.
Vi kan også starte hos de ministre og folketingsmedlemmer, der sidder herinde i dag, som har forhandlet det her hjem, og som belejligt har undgået, at den forhøjede pensionsalder er kommet til at gælde for dem selv, eller vi kan starte hos de partier, der vil sætte pensionsalderen op for helt almindelige hårdtarbejdende mennesker.
Der er mange steder, man ligesom kunne sætte fingeren på, når man taler om den her ekstra mulighed for førtidspension, som har sneget sig ind i lovforslaget.
Men at man overhovedet drømmer om, at der skal være sådan en særlig mulighed for folketingsmedlemmer til at trække sig tilbage lidt før alle andre, efter så mange års debat og kritik, hvor vi endelig er kommet dertil, at pensionsalderen bliver ændret, begriber jeg simpelt hen ikke.
Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at man selvfølgelig respekterer, at der er hårdt arbejde forbundet med at være folketingsmedlem, og at man udsætter sig selv for meget, og at man arbejder mange timer i døgnet.
Jeg tror også, det er rigtig vigtigt, at vi husker, at så særlige er vi heller ikke.
Så hårdt er det heller ikke at sidde herinde på de bløde stole, at vi skal have nogle helt særlige forhold i forhold til alle andre mennesker.
Vi vil også meget gerne have, at det skal afspejle forholdene.
Nå, men derfor vil vi også stille et ændringsforslag, tror vi i hvert fald, efter nogle spørgsmål, der afskaffer den mulighed for førtidspension.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-13:
Tak, hr. formand.
Forslaget, vi behandler nu, ligner jo på mange måder det tidligere forslag, som vi netop har snakket om.
Jeg vil starte med at sige, at det er et rigtig godt initiativ, i forhold til det der gøres for pensionsalderen for folketingsmedlemmer.
Jeg synes, det er helt rimeligt, at den selvfølgelig flugter med den generelle folkepensionsalder.
Det er rigtig fint.
Så det kan vi i hvert fald sagtens støtte op om.
Et andet rigtig godt punkt er afsnittet om de muligheder, der fremadrettet bliver for tingsekretærerne.
Mange af de tingsekretærer, der sidder i formandsstolen, typisk på skæve tidspunkter, får nogle bedre muligheder for f.eks. at overnatte.
Det synes jeg er helt inden for skiven og i øvrigt ganske udmærket for de mennesker, der gør en stor indsats for at få afviklet debatterne her i huset på en ordentlig måde.
Det vil vi så søge at blive oplyst om, inden vi giver endeligt tilsagn.
Men de andre elementer synes vi mægtig godt om og kan vi selvfølgelig støtte op om.
Henrik Sass Larsen (S), 2017-01-13:
Vi synes, at de forhold, vi har nu, er rimelige.
Dem står vi fast på, og dem står vi på mål for.
Lige nu her har Enhedslisten faktisk en enestående chance for at tilslutte sig sine egne principper, med hensyn til at man synes, man får for meget i løn.
Men det prøver man så at omgå på alle mulige måder.
Vi kan sørge for at nedsætte Enhedslistens løn, sådan at den svarer nøjagtig til, hvad man synes er rimeligt.
Men det vil man jo ikke, for så går det ud over ens parti, så man ikke kan lave alle mulige ting eller alt muligt andet.
Nu har man faktisk chancen, nu har man muligheden for det, så jeg glæder mig egentlig til at høre svaret.
Pernille Skipper (EL), 2017-01-13:
Det, jeg spurgte om, var: Er det et udtryk for, at hr. Henrik Sass Larsen og Socialdemokratiet egentlig synes, at danske politikere får for lidt i løn?
Er det derfor, man bliver så forbistret og kalder det populisme, når vi andre siger, at vi faktisk synes, at der skal være pensionsforhold, der minder om forholdene for helt almindelige danskere på arbejdsmarkedet, f.eks. den bidragsfinansierede model, som Vederlagskommissionen kommer frem til?
Er det et udtryk for, at hr. Henrik Sass Larsen og Socialdemokratiet egentlig synes, at lønnen og pensionen eller en af delene burde være højere?
Henrik Sass Larsen (S), 2017-01-13:
Så siger man: Nogle af pengene skal gå til mit parti, for så kan jeg ansætte en masse partifunktionærer og noget andet.
Det mener jeg faktisk er populisme og tæt på hykleri, og derfor vil jeg gerne hjælpe Enhedslisten med den problemstilling.
Det kan vi have som niveau.
Men hvorfor er Enhedslisten i øvrigt kommet frem til, at en smeds løn er et rimeligt udgangspunkt?
Hvorfor ikke en førtidspensionists?
Det kan vi da også have som niveau.
Socialdemokratiet og jeg står for vores vedkommende faktisk fast på, at vi synes, den løn og de arbejdsvilkår, vi har i dag, er rimelige.
Dem står vi gerne på mål for.
Men når Enhedslisten og andre stiller sig op og hykler og fortæller alle mulige steder, at man synes, at vi får for meget, så vil jeg gerne hjælpe dem fremadrettet, sådan at der bliver mulighed for at krydse sig ind et andet sted.
Mette Abildgaard (KF), 2017-01-13:
Tak for det.
Jeg skal ikke som rosinen i pølseenden trække debatten unødig meget længere ud.
Vi har allerede behandlet det første lovforslag i dag, og der redegjorde jeg for sådan vores principielle indgang til hele den her sag.
Det her lovforslag handler så om folketingsmedlemmernes lønforhold og ikke ministrenes.
Her er vi også glade for, at man nu får samme pensionsalder, og at man sænker den her minimumsgrænse for eftervederlaget.
Der er en række fornuftige justeringer, som vi bakker op om i Det Konservative Folkeparti, og derfor agter vi i sagens natur også at stemme for lovforslaget.