runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-02-26:
Vi støtter lovforslaget, som er en udmøntning af en aftale, som vi er med i.
Hvis man ser på, hvad der er potentialet for energibesparelser, så kan man sige, at vi ikke er i mål endnu.
Altså, der er kæmpe energibesparelser at søge ude i alle dele af erhvervslivet.
Der er sådan set også de offentlige bygninger, og uanset om det er sådan en gammel statslig bygning, vi står i nu, eller det er regionernes og kommunernes bygninger, så er der sådan set et vedligeholdelsesefterslæb, som man bør indhente – ikke kun af energimæssige årsager, men også af hensyn til det indeklima, som det er en fordel at have i top, hvis det er sådan, at man skal lære noget, når man f.eks. går i skole, eller hvis det er sådan, at man skal yde en indsats som ansat i en offentligt ejet bygning.
Så vi er ikke i mål med det hele.
Og jeg synes faktisk, at energibesparelser bør have et større fokus.
Altså, det er meget nemmere at få opmærksomhed omkring realisering af nye energiøer eller andre store energiproducerende anlæg i forhold til at have fokus på at bruge mindre.
Det er egentlig sådan set stadig fornuftigt at satse på energibesparelser, og selv om vi kommer frem til at have 100 pct. vedvarende energi i nogle af vores forsyninger, er det jo ikke en gratis energi.
Så vi skal fortsat have et fokus på at opnå flere energibesparelser – og det vil Enhedslisten meget gerne være med til.
Vi har nogle drøftelser i øjeblikket omkring bæredygtigt byggeri, hvor der er et stort fokus på nybyggeriet, men hvor der indtil nu er en blind vinkel med hensyn til renoveringer af bygningsmassen, og hvor jeg synes, at der er al mulig grund til, at det også bliver inddraget i de politiske aftaler, som der forhåbentlig bliver lavet her i foråret, og som kan bidrage til at hjælpe regeringen med at komme frem til at kunne leve op til klimaloven og nå de 20 millioner t CO 2 -reduktioner.
Altså, der bør være flere initiativer, som satser på energibesparelser, og det vil Enhedslisten gerne være med til.
Men vi støtter det lovforslag, der ligger her, og vil gerne arbejde videre på andre felter.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-02-26:
Jamen jeg skal gøre det kort også på denne fredag.
Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Den energi, som er billigst, er jo selvfølgelig den, vi ikke bruger, og det er også den, der er grønnest.
Der ligger her i forslaget jo altså en hjemmel til at udmønte erhvervspuljen, så man kan støtte andet end fremstilling, når det gælder energibesparelser ude i industrien.
Den aftale er vi med i, og vi støtter selvfølgelig den lovgivning, der kommer her.
Egil Hulgaard (KF), 2021-02-26:
Tak, og tak for ordene, minister.
Du fik også sagt i din indledning, at Danmark bruger for meget biomasse, og at forbruget skal væsentligt ned, og det tager jeg rigtig positivt imod.
Det, jeg er interesseret i, er, om den her aftale i tilstrækkelig grad regulerer og skærper kravene til biomasse.
Det stillede jeg den forrige ordfører et par spørgsmål omkring.
Men det, der også spiller ind, er vores diskussion omkring affaldsaftalen, hvor vi kan se af nogle af de præsentationer, vi har fået, at en begrænsning af import af affald fører til øget brug af biomasse.
Synes ministeren, at det er hensigtsmæssigt?
Dan Jørgensen (S), 2021-02-26:
Det mener vi selvfølgelig vi gør, og det mener vores jurister også vi gør, men det vil vi selvfølgelig gerne se på.
Egil Hulgaard (KF), 2021-02-26:
Det er et meget kort spørgsmål: Er Danmarks brug af biomasse bæredygtigt?
Signe Munk (SF), 2021-02-26:
Tak for den tydelige tilkendegivelse.
Carsten Kissmeyer (V), 2021-02-26:
Det vil vi bestemt, og som jeg tydeligt sagde i ordførertalen, er det kun finansieringen, der gør, at vi ikke var med i den aftale.
Vi ønsker, at råderummet også skal være med til at bære noget og ikke kun bilisterne.
Signe Munk (SF), 2021-02-26:
Tak for ordførertalen.
Da vi for godt og vel et år siden, tror jeg, havde en forespørgselsdebat om et fortrængningskrav til transporten, var det tydeligt for mig, at Venstre entydigt bakkede op om et fortrængningskrav i forhold til VE-brændstoffer, og derfor skal jeg bare høre: Når Venstre ikke kan bakke den del af lovforslaget op, er det så et udtryk for, at man har skiftet holdning, eller hvad skal vi tolke det som?
Vil Venstre stadig væk have et CO 2 -fortrængningskrav til brændstoffer eller ej?
Egil Hulgaard (KF), 2021-02-26:
Så vil jeg glæde mig til at stille ministeren præcis det samme spørgsmål.
Tak skal du have.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-02-26:
En videreførelse af det eksisterende system er hensigtsmæssigt af hensyn til brancherne og til aktørerne og sænker samtidig det statslige støttebehov til udbygning af vedvarende energi.
Egil Hulgaard (KF), 2021-02-26:
Vi er fra konservativ side interesserede i, at de tiltag, vi laver globalt, har en effekt på klimaet.
En af de ting, jeg tror der er bred enighed om i Folketinget, er, at Danmarks brug af biomasse er for stort til reelt at være bæredygtigt, i hvert fald på den lange bane.
Og der er to elementer i det nærværende lovforslag, som jeg synes at vi også skal diskutere i udvalget i det videre arbejde.
Det ene er, at biomasse fortsat har en mulighed for at blive importeret uden om de her godkendelsessystemer.
Der er nogle grænser, i forhold til hvornår man kan importere.
En importør kan undgå en certificering, hvis vedkommende importerer mindre end 20.000 t biomasse om året, og det er jo en forholdsvis høj grænse.
Har ordføreren en kommentar til det?
Det andet element er, at biomasse også kan omfattes af oprindelsesgarantier, og er det at lade importeret biomasse være omfattet af oprindelsesgarantier hensigtsmæssigt i den her sammenhæng?
Bjørn Brandenborg (S), 2021-02-26:
Jeg ser til enhver tid, at jeg selv og hr. Søren Egge Rasmussen kan sætte os sammen og kigge på, hvordan vi sammen kan sørge for, at vi skubber endnu mere på i den grønne omstilling.
Det ser jeg ikke noget til hinder for at vi kan.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-26:
Ja, det mener jeg bestemt.
Danmark er jo også på det område et absolut foregangsland.
Så ja, jeg er meget glad for den biomasseanvendelse, vi har i kraft-varme-værkerne og også privat.
Egil Hulgaard (KF), 2021-02-26:
Men biomasse lukker jo lige så meget CO 2 ud som afbrænding af alt muligt andet, så er det ikke også et problem?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-02-26:
Når jeg læser det høringssvar, stiller jeg mig selv det spørgsmål, om loven lever op til VE-direktivet om VE-fællesskaber på den måde, man formulerer det i Danmark, og det synes jeg faktisk kunne være rart at få afdækket.
Og også at få afdækket, hvordan det så er, vi får gjort det lidt bedre, for at vi kommer i mål med, at de flade tage i Danmark bliver udnyttet.
Vi er jo der, hvor vi har så mange flade tage, at det sådan set ville være fornuftigt i langt højere grad at bruge dem, frem for at det er vores landbrugsarealer, som i øjeblikket bliver udnyttet til at få nogle ret store anlæg.
Vi kunne sådan set bruge vores flade tage, og det er der, jeg mener vi mangler en løsning, og det er det, jeg gerne vil forfølge – og gerne sammen med ministeren.
Dan Jørgensen (S), 2021-02-26:
Jeg må indrømme, at jeg ikke er helt sikker på, at jeg forstår koblingen til det med Klimarådets rapport og så de flade tage.
, og at vi bliver hundrede procent grønne i elsektoren i 2027, er da et kæmpe fremskridt.
Når det så er sagt, må vi jo se i udvalgsbehandlingen, om der er ting, der kan gøres i retning af det, som hr. Søren Egge Rasmussen foreslår, i forhold til de fællesskaber, som der nu forbedres muligheder for.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-02-26:
Sådan et stort lovforslag her på den dag, hvor Klimarådet er kommet og har sagt, at regeringen skal gøre noget mere for at nå klimalovens mål om reduktionerne på 70 pct. frem mod 2030, giver mig jo anledning til at tænke, om ikke vi kan hjælpe regeringen med at gøre det her lovforslag endnu bedre.
Når jeg så ser, hvad der er af høringssvar, bl.a. om det, der vedrører de her VE-fællesskaber, og læser høringssvaret fra BL, som konkluderer, at det altså ikke er den her lov og de nye regler for VE-fællesskaber, som gør, at man kommer til at sætte noget op, som er etableret i fællesskab med en nabobebyggelse – at de vil fortsætte med at lave små solcelleanlæg – så synes jeg, det er rigtig ærgerligt.
Når ministeren siger, at Danmark er frontløber for fremme af vedvarende energi, så synes jeg altså, at vi mangler at blive frontløber på at udnytte de flade tage i Danmark.
Kan ministeren ikke se, at vi skal have nogle bedre ordninger, som kan sikre, at boligforeningerne kan være med til at sætte solceller op i højere grad?
Peter Seier Christensen (NB), 2021-02-26:
Lovforslaget omhandler ændring af lov om fremme af vedvarende energi, biobrændstofloven, lov om naturgasforsyning og andre VE-love.
Lovforslaget har til formål bl.a. at gennemføre størstedelen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv fra 2018 om fremme af anvendelse af vedvarende energikilder.
Lovforslaget vedrører brugen af træbiomasse til el og varme og bestemmelser vedrørende tilladelsesprocessen for VE-anlæg, udvidelse af systemet med oprindelsesgarantier for energi fra vedvarende energikilder og integration af vedvarende energi i transportsektoren.
Desuden gives klima-, energi-, og forsyningsministeren bemyndigelse til at fastsætte nærmere krav til integration af den vedvarende energi i transportsektoren, herunder drivhusgasfortrængningskrav og krav om anvendelse af bio- og VE-brændstoffer.
Lovforslaget vil udvide den gældende bemyndigelse til ministeren til at fastsætte krav om overholdelse af bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner som betingelse for at modtage støtte til anvendelse af bl.a. biogas og fast biomasse, så ministeren også kan fastsætte tilsvarende krav, for så vidt angår ikkestøttet anvendelse af biomassebrændsler og flydende biobrændsler til energiformål.
Lovforslaget vil endvidere give ministeren bemyndigelse i forhold til VE-fællesskaber, bemyndigelse til at fastsætte nærmere regler, der vil lette tilladelsesprocessen til etablering af vedvarende energianlæg, og regler vedrørende oprindelsesgarantier for VE-elektricitet fra vedvarende energikilder samt ændringer i lov om CO 2 -kvoter.
Lovforslaget er således meget omfattende.
Det giver ministeren en række bemyndigelser, og de økonomiske konsekvenser er ukendte, da det afhænger af de konkrete udmøntninger af bemyndigelserne.
Høringssvarene er ligeledes omfattende.
Her kan ud af meget bl.a. nævnes, at Dansk Energi skriver, at tidsfrister og retssikkerhed for VE-opstillere er uklare i lovforslaget i forhold til virkeligheden i dag.
Det er vigtigt, at VE-opstillere af specielt mindre energianlæg fremover skal opleve en mindre kompleksitet og øget gennemsigtighed i tilladelsesprocessen.
De 2 år må være maksimum for at sikre en smidig og retfærdig sagsbehandling for nye ansøgninger om VE-anlæg.
Jeg noterer mig, at bl.a. Better Energy finder det problematisk, at det ikke er helt klarlagt endnu, hvorvidt markedet for oprindelsesgarantier har en reel effekt på CO 2 -udledningerne.
L 148 omhandler også en revision af biobrændselsloven.
Der er rigtig mange detaljer og teknikaliteter i denne revision.
Ovenstående taget i betragtning er Nye Borgerlige i udgangspunktet nysgerrige, men skeptiske i forhold til L 148, og Nye Borgerlige ser frem til udvalgsbehandlingen og vil tage stilling til lovforslaget i den forbindelse.
Og så kan vi også støtte det forslag, der er blevet fremsat af flere ordførere om at dele lovforslaget op i to.
Tak for ordet.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-02-26:
Tak for det.
Radikale Venstre kan også støtte lovforslaget.
Forslaget sikrer samtidig bærdygtighedskrav for biomasse, herunder på halm, og vi får knæsat et fortrængningskrav til biobrændstof i transportsektoren som princip.
Det er vi rigtig glade for.
Der er med andre ord en stribe udmærkede og fine forbedringer i lovforslaget.
Vi glæder os til at stemme for det.
Signe Munk (SF), 2021-02-26:
Lovforslaget her implementerer en række politiske aftaler, som er et fremskridt i forhold til vedvarende energi og den grønne omstilling.
Bl.a. indføres bæredygtighedskrav til biomasse – et forslag, SF har kæmpet for kom på bordet, og som vi nu har en bred aftale om her på Christiansborg.
Derudover implementerer lovforslaget også et andet vigtigt forslag for SF, nemlig et fortrængningskrav i forhold til vedvarende brændstoffer til transportsektoren.
Et CO 2 -fortrængningskrav er en grundlæggende ændring af den måde, vi regulerer vores brændstoffer på i Danmark, og derfor er det også et godt fremskridt i forhold til at sikre en reel grøn omstilling også af de flydende brændstoffer, vi putter i tanken på de biler, der endnu ikke er kommet på el.
Samtidig implementeres et større EU-direktiv, hvor der både sker en implementering af VE-fællesskaber, som skal fremme borgernes engagement i den grønne omstilling, og en videreførelse og fastsættelse af reglerne for oprindelsesgarantier.
For SF at se
lægger lovforslaget op til en god regelfastsættelse omkring oprindelsesgarantier.
Det er en generel problematik, vi skal tage fat på her i Folketinget.
For SF at se er det godt, at der i lovforslaget også bliver taget initiativ til mere forbrugeroplysning omkring VE-certifikater, men grundlæggende har vi brug for at få styrket lovgivningen omkring grøn markedsføring – ikke kun for oprindelsesgarantier og VE-certifikater, men generelt.
Samlet set
bakker SF op om det her lovforslag.
Camilla Fabricius (S), 2021-03-02:
Jeg synes, det er rigtig væsentligt, at man ikke blander pærer og bananer sammen.
Så når Jane bliver udskrevet fra et kvindekrisecenter med sine to børn, har hun med den her justering muligheden for ikke at blive modregnet.
Hvis Jens kommer og skal bo i de nye skæve boliger i Mårslet uden for Aarhus, så får han også muligheden for ikke at blive modregnet i de forskellige ydelser.
Den diskussion, som Nye Borgerlige og ordføreren rejser, vil jeg rigtig gerne være med til at tage, men jeg synes faktisk ikke, at det er på sin plads i forhold til det her forslag.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-02:
Tak for de rosende ord.
Det er bestemt en dagsorden, vi er meget optaget af.
For vi kan godt stå og blive enige om, at der er rigtig mange initiativer her.
Nu er det her en justering af en allerede gældende lovgivning, kan man sige.
Så det er en justering af den, og der er rigtig mange gode ting i det; det er vi slet ikke uenige om.
Men jeg stillede ordføreren et helt konkret spørgsmål.
Når ordføreren og ordførerens parti går så meget op i det her med ligestilling, så er vi fuldstændig enige, men jeg siger bare, at mændene som regel ikke er en del af den ligning.
Vil ordføreren, vil Socialdemokratiet bakke op om en kønsneutralisering af servicelovens § 109 og derved skabe reel ligestilling for mænd og kvinder på det område?
Camilla Fabricius (S), 2021-03-02:
Jeg synes, det er rigtig væsentligt, at vi får truffet nogle gode beslutninger med en lovgivning her, hvor det handler om, at det huslejetilskud, man får, ikke bliver modregnet.
Det er jo rigtig væsentligt, at hvis man er på kanten og får én type ydelser, så skal man ikke blive modregnet i en anden type ydelser; de skal ikke modsvare hinanden.
Og med det her lovforslag bliver man sidestillet, så man, hvis man kommer fra et kvindekrisecenter, også har muligheden for at få det her tilskud.
Det vil sige, at uanset om du kommer fra et herberg eller et kvindekrisecenter, så har du muligheden; så er man sidestillet i forhold til at kunne få det fodfæste, som er nødvendigt.
Det synes jeg er rigtig godt.
Jeg kan godt se, at det er en meget lille tekst, men det er noget, som ude blandt borgerne har en stor betydning.
Det har vi også diskuteret før i forhold til andre problemstillinger, også med Nye Borgerlige, bl.a. i forhold til hele hjemløseproblematikken, som jeg også anerkender Nye Borgerlige for at være optaget af.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-02:
Tusind tak.
Og tak for ordførertalen.
Jeg vil sådan set følge op på min kollega fra Dansk Folkepartis gode spørgsmål, for vi har fremsat – jeg tror nærmest simultant – nogenlunde det samme forslag.
Men det er jo altid hyggeligt; så kan man få lov at tage en ordentlig debat om et vigtigt emne.
For det handler om ligestilling, og ordførerens parti er jo et parti, som rigtig gerne vil tale ligestilling, i hvert fald når det kommer kvinderne til gavn, men det er, som om det der med mænd ikke helt er en del af ligestillingsdebatten.
For ikke så længe siden havde jeg ministeren på området i spørgetiden, hvor jeg konkret spurgte ind til, om man fra Socialdemokratiets side ville bakke op om et forslag fra Nye Borgerlige om netop at kønsneutralisere servicelovens § 109.
Og så vidt jeg husker det, som ministeren fortalte mig – nu må man ikke holde mig op på sådan at kunne citere det ordret – så var det, at man, jævnfør nogle aftaler i forbindelse med reserven, var ved at afdække målgruppen for § 110, hvilket er sådan et lidt underligt svar på et spørgsmål, som egentlig burde være ganske enkelt at svare på.
Camilla Fabricius (S), 2021-03-02:
Jeg synes faktisk, det er utrolig interessant – og i øvrigt tak for en altid god debat med ordføreren for Dansk Folkeparti – men den her justering går jo faktisk på at sidestille mænd og kvinder.
Så når man kommer fra et kvindekrisecenter, kan man faktisk komme over i en udslusningsbolig.
Jeg synes altid, det er væsentligt at gå ind at diskutere kønsproblematikker, og jeg synes også, at det er væsentligt at diskutere i en anden sammenhæng, hvad det er for nogle problemstillinger, der er for kvinder, og hvad det er for nogle, der er for mænd.
Det her lovforslag er med til at sidestille, at når man kommer fra et kvindekrisecenter med sine børn, kan man få lov til at få en udslusningsbolig og have den hjælp i ryggen til at rejse sig og komme i gang med livet igen.
Det synes jeg er rigtig positivt.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-02:
Jo, det er jo altså noget, vi i forligskredsen også har aftalt tidligere i satspuljeregi
Men det, jeg spørger ordføreren om, handler om det, der står i servicelovens § 109.
I dag står der i servicelovens § 109, at man skal hjælpe kvinder og børn.
Vil ordføreren være med til at skrive mænd ind i den paragraf?
Det er den ene ting.
Det andet, jeg godt vil høre om, handler om ligestilling, for jeg synes jo somme tider, at Socialdemokratiet forskelsbehandler mænd og kvinder, også når vi snakker mandekrisecentrene.
Vi havde jo hele problematikken i forbindelse med forslaget om psykologbehandling, altså, man ville gerne give kvinderne og børnene hjælp på kvindekrisecentrene, men mændene måtte vi jo kæmpe for at der overhovedet blev afsat nogle midler til, og det blev så en forsøgsordning.
Så jeg spørger bare: Hvor er ligestillingen hos Socialdemokratiet i forhold til det, også overordnet?
Camilla Fabricius (S), 2021-03-02:
Tusind tak for ordet.
Det er jo helt sikkert, at hvis man kommer fra en herbergssituation og kommer fra et krisecenter og er presset på grund af de trusler, der er i ens liv, har man brug for at kunne få en opstart et nyt sted.
Og noget af det, vi har set, når vi har været ude på besøg og har berørt de her situationer for mennesker, uanset hvad det er for et køn, er, at der er forskellige dynamikker – altså, der er forskellige årsager til, at man kommer på et krisecenter, uanset om det er et mandekrisecenter eller et kvindekrisecenter – og den neddykning i, hvad det er for nogle konkrete problemstillinger, der er, synes jeg er rigtig væsentlig, at vi så også får adresseret.
Noget af det, som bl.a. kvindeorganisationerne peger på, er, at man, hvis man kommer fra et krisecenter, så kan komme over i en udslusningsbolig, og det har man ikke kunnet indtil nu.
Det er rigtig væsentligt, hvis man skal have et godt afsæt for det.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-02:
Tak for det.
Og tak for en interessant tale.
Jeg blev jo lidt nysgerrig på, hvad det er for nogle yderligere lovforslag, som ordføreren snakker om der kommer på det her område.
Altså, det er sådan i dag, at i servicelovens § 109 står der – og det hører så under kvindekrisecentrene, hvis ordføreren ikke er bekendt med det – at man skal hjælpe kvinder og børn.
Men der står ikke noget om mænd.
Så hvordan ser ordføreren på den problemstilling?
Og det er ud fra ordførerens tale, hvor ordføreren sagde, at Socialdemokratiet åbenbart arbejder på en masse ting på det her område, at jeg godt tænke mig at høre om det.
Fatma Øktem (V), 2021-03-02:
Mange tak, formand.
Dette lovforslag skal sikre, at huslejetilskud til udslusningsboliger ikke fradrages i borgerens forsørgelsesydelse.
Disse personer får et tilskud til huslejen, når de flytter ind i en udslusningsbolig, så de har råd til at bo der.
Efter de hidtidige regler skal beløbet i dag fradrages deres kontanthjælp, og det har betydet, at bl.a. færre hjemløse har fået tilbudt en udslusningsbolig.
Med lovforslaget bliver der sikret en lovhjemmel til, at huslejetilskud efter § 163 a i serviceloven til udslusningsboliger ikke fradrages i borgerens forsørgelsesydelser eller andre indkomstafhængige offentlige ydelser.
Dermed vil det blive sikret, at reglerne bringes i overensstemmelse med, hvad de oprindelige intentioner var med ordningen tilbage i 2005.
Forslaget skal sikre, at bl.a. flere hjemløse får tilbudt en udslusningsbolig, og vi i Venstre kan godt støtte lovforslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-02:
Tak for det, og også tak for talen.
Jeg er helt enig i, at det her er et godt forslag, men det er også et lille forslag i forhold til alt det, vi kunne gøre for at forbedre ældreområdet.
Og det er jo hårdt tiltrængt.
Jeg bed mærke i, at ordføreren i sin ordførertale sagde: Uværdig behandling skal stoppes.
Og det er vi fuldstændig enige i i Dansk Folkeparti.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad den socialdemokratiske ordfører vil gøre for at stoppe uværdig behandling, herunder også stoppe nogle af de brodne kar, vi desværre har set også er i pleje- og omsorgssektoren.
I Dansk Folkeparti har vi fremsat adskillige forslag i Folketingssalen til forbedringer, herunder også i forhold til at det skulle være et krav, at man skulle indhente offentlige straffeattester, og vi har fremsat forslag om en ældrelov osv.
Men hvad er det præcis, Socialdemokratiet vil gøre for at sikre en værdig behandling af vores ældre?