runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2019-11-19:
I den situation er det jo faktisk lidt svært at høre forskel på det, som Venstres ordfører siger, og det, som jeg selv fremførte, for jeg er meget enig.
Når vi ikke har fremlagt den endelige model nu her, er det jo, fordi vi også mener, at det faktisk kræver et spadestik dybere, før vi kommer i mål.
Og det er jo derfor, at vi nu fremsætter et lovforslag, som – om man så må sige – er en midlertidig løsning, hvor man lytter til, hvad vi har af muligheder lokalt, men også tager de hensyn, at hvis der er nogle gymnasier, der bliver klemt i den nuværende model, så skal de have en mulighed for at appellere det og sikre, at deres bekymring bliver hørt af et politisk niveau.
Og det er det, som lovforslaget i dag handler om, indtil vi har den nye løsning på plads.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-19:
Nej, der er begrænsninger.
Det var sådan set også derfor, jeg spurgte Socialdemokraternes ordfører, hvor der gik en smertegrænse, hvis der overhovedet var en smertegrænse for Socialdemokraterne.
Det fremgår af lovforslaget, at det i dag er cirka 95 pct., der får efterkommet deres ønsker.
Det betyder jo, at der er 5 pct., der ikke gør.
Vi ved, at der er nogle gymnasier, der er meget populære, og som hvert år afviser ansøgere, og vi ved også, at der er nogle institutioner, der bestemt ikke er søgte.
Jeg tror ikke, at man får løst det her problem ved sådan ligesom at pege ud, hvad der er populært, og hvad der ikke er populært.
Jeg tror sådan set, at vi får løst den problemstilling, der er omkring fordelingen af elever, ved også at træde et skridt tilbage og komme mere til bunds i de problemstillinger, der knytter sig til det, og som også kommer til at kræve nogle andre redskaber end dem, vi har i redskabsskuffen i dag.
Det var sådan set derfor, den tidligere regering nedsatte ekspertudvalget – det var i erkendelse af, at vi hidtil ikke havde oplevet, at der var nogen, der havde den gyldne løsning på det her.
Men det er, og det vil altid være en afvejning mellem at sikre, at vi har et frit skolevalg, og så de øvrige hensyn, der både handler om at undgå parallelsamfund i Danmark og handler om at undgå institutioner, som fagligt og socialt og kulturelt grundlæggende ikke afspejler det danske samfund.
Jens Joel (S), 2019-11-19:
Først og fremmest vil jeg gerne kvittere for, at Venstre støtter op om det her og i øvrigt går aktivt ind i diskussionen.
Jeg har jo sagt, at jeg er enig i, at der er et hensyn at tage.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge Venstre: Er sandheden ikke, at der også er begrænsninger på det frie valg i dag, fordi der jo er nogle gymnasier, der er umulige at komme ind på?
Eller sagt på en anden måde: Mener Venstre faktisk, at man i dag kan vælge, præcis hvilket gymnasium man gerne vil ind på, hvis man vil på Rysensteen eller et af de andre gymnasier, der har stor søgning?
Peder Hvelplund (EL), 2019-11-19:
Tak for det.
Jeg kan jo bekræfte, at jeg endnu en gang må beklage, at jeg ikke er ordfører på området, men det vil ikke afholde mig fra at have nogle holdninger til det.
Men det, vi er optaget af i Enhedslisten, er jo, som jeg nævnte i talen, at vi kunne lave nogle gymnasiedistrikter, hvor man kan sige, at der sker en naturlig fordeling, med hensyn til hvilke gymnasier man skulle gå på.
Og så er det, der i øvrigt er vores vigtigste andragende i forhold til det her, jo at sikre, at vi har nogle gode gymnasier, som er i stand til at kunne rumme den mangfoldighed, der også afspejles i lokalområdet.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-19:
Der var rigtig mange spørgsmål, og jeg skal prøve at se, om jeg kan nå at få svaret på det hele.
Jeg vil altså klart foretrække, og det vil vi i Nye Borgerlige klart foretrække, at der er gymnasier, hvor man som dansk gymnasieelev aktivt kan fravælge et gymnasium, hvis man kan se, at det har en sammensætning, som man ikke ønsker at være en del af.
Så ja, det er klart at foretrække, og problemerne skal altså ikke løses her; de skal løses fra bunden.
Det skal man som dansk gymnasieelev – og i øvrigt også ens forældre – selvfølgelig have mulighed for at vælge fra.
Så det vil vi klart foretrække.
Det er jo også et spørgsmål om at sige: Jeg vil meget gerne på et tidspunkt tage en debat med ordføreren omkring det her med egnethedskriteriet til gymnasiet, fordi det er klart og tydeligt, at man stadig væk har en for lav barre i forhold til egnethed i gymnasiet.
Så jo, det er også en del af det, at der er nogle, der simpelt hen ikke er egnet og simpelt hen ikke burde være på de her gymnasier.
Jeg synes så stadig væk, at det er vigtigt at pointere, at det altså ikke er børnene, der skal løse de problemer, som de politikere herinde igennem alt for mange år har skabt for dem.
Jens Joel (S), 2019-11-19:
Tak for det.
I lighed med det, jeg spurgte Venstres ordfører om, så er der jo begrænsninger, med hensyn til hvad man kan vælge af frit valg.
Men jeg vil egentlig starte et andet sted.
Synes Nye Borgerlige, at det er hensigtsmæssigt, at man har gymnasier, hvor stort set hele elevgruppen har anden etnisk baggrund, når vi ellers i alle mulige andre sammenhænge forsøger på at undgå parallelsamfund?
Så vil jeg bare – og det har jo noget at gøre med tonen i det her – advare imod, at man betragter det her, som om nogle gymnasieelever er et problem.
Altså, set med mine øjne er det jo ikke de unge mennesker, der er et problem.
Det er det, at vi ikke har blandede grupper.
Man kommer ikke ind på gymnasiet, og man skal ikke ind på gymnasiet, hvis man ikke er egnet til at gå i gymnasiet, og derfor handler det her jo ikke om at fordele folk, der ikke skulle have været på gymnasiet, men om at sikre, at alle gymnasierne afspejler lokalsamfundet og ikke samler bestemte grupper på bestemte gymnasier.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-19:
Med det her lovforslag ønsker aftalepartierne, dvs. alle Folketingets partier med undtagelse af Nye Borgerlige, at lade lokale udvalg tvangsfordele elever.
Det er altså et rigtig stort skridt væk fra det frie skolevalg, som flere af ordførerne også har været inde på.
Det er trist, at det sker.
Udlændingeproblemerne er massive i vores land.
Det er politikernes skyld.
Det er ikke rimeligt, at danske gymnasieelever skal betale prisen for det.
Derfor skal de selvfølgelig ikke udsættes for de udlændinge, der skaber problemerne.
Danske gymnasieelever skal selvfølgelig fortsat have mulighed for at vælge de tungt belastede gymnasier fra.
Det ligger i det frie valg, at man kan vælge til og man kan vælge fra.
Igen ser vi et eksempel på, at politikerne sender problemerne videre til børnene.
Man vil lade børnene betale prisen for sit eget svigt.
Ved at fordele problemerne ud på flere gymnasier skaber man ikke løsninger; man skaber flere problemer.
Man belaster de velfungerende gymnasier og de velfungerende elever, og det kan vi selvfølgelig ikke bakke op om.
Nye Borgerlige står fast på, at udlændingepolitikken skal løses fra bunden, og at danske gymnasieelever skal have et reelt frit valg til at vælge og fravælge gymnasier.
Derfor støtter vi selvfølgelig ikke det her lovforslag, og jeg må sige, at det også undrer mig, at Dansk Folkeparti støtter det.
Mira Issa Bloch (ALT), 2019-11-19:
Tak for ordet.
Alternativet støtter, at en ekspertgruppe skal kigge nærmere på fordelingen af elever på de gymnasiale uddannelser og finde nye løsninger.
Det er vigtigt, hvis vi rent faktisk skal løse de udfordringer, der er med koncentrationen af tosprogede elever og med udkantsproblemstillinger.
Vi ser det som afgørende for sammenhængskraften i vores samfund, at elever møder hinanden på tværs af samfundslag, religion og etnicitet, så vores skoler skal selvfølgelig afspejle befolkningssammensætningen.
De unge mennesker får større indsigt i samfundet ved at møde elever med andre baggrunde og sociale vilkår på kryds og på tværs.
Vi ser rigtig meget frem til, at den her rapport bliver færdig og vi så sammen skal drøfte, hvordan det konkret skal udmøntes.
Per Larsen (KF), 2019-11-19:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at tilkendegive, at det ikke er mit eget område.
Den 3. oktober indgik Det Konservative Folkeparti en aftale i et bredt forlig med regeringen, og derfor støtter vi selvfølgelig forslaget.
Det grundlæggende argument for lovforslaget er, at en meget skæv fordeling af unge danskere af anden etnisk herkomst på gymnasierne er uheldig af fagligt, pædagogisk og socialt hensyn.
Hensynet er så stærkt, at man vil løse det ved at lave fordelingsregler.
Vi er positivt stemt over for, at problemer løses lokalt af dem, som har mest indsigt i både problemet og mulige løsninger.
Argumentet imod kan både være bekymringer om direkte eller indirekte at fordele efter etnicitet på en måde, der er uforenelig med forbuddet mod diskrimination, og at flere elever ikke længere kan komme ind på det gymnasium, som de ønsker.
Der er selvfølgelig en række opmærksomhedspunkter.
Den solnedgangsklausul finder vi er en styrke.
Så er der diskussionen om, hvorvidt elevfordelingen kun skal gælde stx.
Nogle aktører frygter, at det vil skubbe elever over på erhvervsgymnasierne, hvis de ikke kan komme ind på det ønskede stx-gymnasium.
Nogle frygter, at det vil betyde, at mange sager skal behandles i regionerne.
Omvendt kan et kvalificeret flertal mase regler ned over gymnasierne imod deres vilje.
Der er også diskussionen om, hvorvidt 1 uges tidsfrist i lokaludvalgene er nok til at fastsætte lokale regler.
Danske Gymnasier vil have 4 uger.
Der også diskussionen om retssikkerhed, for lokaludvalget kan jo lave forskellige regler.
Men grundlæggende synes vi, det er et godt forslag, som må afprøves.
Peder Hvelplund (EL), 2019-11-19:
Som jeg sagde tidligere, handler det jo primært om, at vi sikrer nogle gymnasier med gode forhold, og hvor der kan være mulighed for netop at kunne rumme den mangfoldighed, der er brug for, både geografisk, kulturelt og socialt.
Det er det, der vil være vores hovedandragende i forhold til det spørgsmål her.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-19:
Jamen jeg hørte godt delen om distriktsmodeller, og jeg vil heller ikke på nogen måde afvise, at en distriktsmodel kan ende med at være der, hvor vi er.
Nu afventer vi fra Venstres side ekspertudvalgets anbefalinger til at starte med, men vi har ikke lukket nogen døre.
Men jeg har bare tidligere hørt, at Enhedslisten reelt set havde lukket den dør, der handlede om, at man kunne tage diskussionen omkring udenlandsk baggrund, herkomst, kulturel baggrund som et fordelingskriterium, fordi det var Enhedslisten sådan grundlæggende principielt imod.
Derfor er mit spørgsmål, om den dør stadig væk er lukket fra Enhedslistens side, når vi skal ind i de her endelige forhandlinger om en forhåbentlig fremadrettet model.
Jens Joel (S), 2019-11-19:
Det er jo indiskutabelt, at man skal være egnet til at komme i gymnasiet for at komme gymnasiet.
Jeg har svært ved at se, hvordan etnicitet skulle være afgørende for, om man er egnet til at gå i gymnasiet.
Så ordføreren må jo så diskutere med sig selv og sit parti, om man synes, det er et kriterie, som diskvalificerer en til at være egnet i forhold til gymnasiet.
Er det sådan, man skal forstå ordførere, eller hvordan skal man forstå diskussionen om, at det er godt at samle alle med anden etnisk baggrund på et gymnasie?
Altså, det konkrete lovforslag, vi diskuterer, giver jo en mulighed for, at man lokalt laver bedre løsninger, altså at man bliver enige i fordelingsudvalget.
Mig bekendt har de løsninger, man hidtil har foreslået i de lokale fordelingsudvalg, jo ikke ført til, at de unge mennesker føler, at de ingen indflydelse har på deres skolevalg eller deres fremtid.
Derfor synes jeg også, at det, at man har et fordelingsudvalg, overdramatiseres.
Det er en diskussion om, hvordan vi sikrer, at vi faktisk har gymnasier, som er i balance, og at der ikke er nogen gymnasier, som helt systematisk bliver søgt og derfor også kan, om man så må sige, slå den økonomiske bund under andre gymnasier væk i løbet af et skoleår eller andre ting.
Undskyld, nu siger formanden, at det bliver for langstrakt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-11-19:
Jeg er faktisk gået i gang med at dykke ned i det, og jeg kan ikke komme med noget begavet svar på stående fod.
Det omfatter bl.a. også skiltemalerne og andre af de små fag, og jeg synes faktisk ikke, det er helt let at finde nogen løsning på det.
Der kommer sådan noget hønen og ægget over problemstillingen, når man går til den, for er det et spørgsmål om, at der ikke er oprettet nok praktikpladser?
Eller er det egentlig et udtryk for, at der mangler efterspørgsel?
Eller skyldes det omvendt netop, at man som virksomhed ikke er vant til at oprette praktikpladser, fordi det er så sjældent, der skal uddannes?
Det gør vi faktisk as we speak, men jeg har endnu ikke fundet de vises sten, hvad det angår.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-19:
Tak for det.
Det, der har fået mig til at bede om ordet, er, at ministeren selv nævner behovet for en lidt større revision eller et lidt større eftersyn af ordningen her i fremtiden.
Først skal jeg lige sige, at generelt er det her jo en rigtig god ordning, fordi man netop undgår freeriding, som jeg også var inde på i min ordførertale.
Men hvad er regeringens holdning til de her meget, meget små fag, som i hvert fald efter egen angivelse nogle gange kommer i klemme, fordi det er meget, meget sjældent, at de i det hele taget har behov for at stå for uddannelse?
Jeg står her og kigger på al den flotte stuk i Folketingssalen, og det er f.eks. stukkatører, vi snakker om.
Er man indstillet på at prøve at finde en løsning på det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-11-19:
Som jeg sagde i mit svar for lidt siden – det kan jeg godt gentage – så mener jeg, at man skal tage tingene i de rum, hvor de hører hjemme.
Regeringen har jo defineret, at vi har et ønske om at tage en mere generel drøftelse af lærepladssituationen i Danmark, og at vi i den forbindelse kan drøfte de her ting, og at det ligger på den anden side af de private overenskomster, eftersom at arbejdsmarkedets parter har udbedt sig, at vi ikke går i gang med en drøftelse af praktikpladssituationen på denne side af de private overenskomster.
Så det er det tempo, regeringen har tænkt sig at tage det i.
Jeg mener, som jeg også sagde i mine indledende bemærkninger her, at det simpelt hen er useriøst at tro, at man i ændringsforslag skal håndtere milliardbeløb.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-19:
Nu har hele det her område jo en forhistorie, nemlig at Rigsrevisionen lavede en meget, meget stor kritik af, at man lod pengene akkumulere i veu-systemet.
Jeg kan forstå, at Statsrevisorerne har bedt Rigsrevisionen om at tage aub-akkumuleringen af midler op, og derfor troede jeg sådan set, at man som et ansvarligt parti, som jeg egentlig også troede ministerens parti var, tog hånd om de problemer, der er, og at man ikke sidder og afventer, at Rigsrevisionen kommer med endnu en kritik af staten for, at man ikke varetager det balanceprincip, som ansvarlige partier jo sådan set aftalte, også med 2013-loven.
Derfor vil jeg bare gentage spørgsmålet.
Nu er der akkumuleret 4 mia. kr.
Hvor mange penge skal der akkumuleres, før ministeren og regeringen er klar til at se på en justering af aub-bidraget?
Henrik Dahl (LA), 2019-11-19:
Tak for ordet.
Som flere ordførere har været inde på, blev der jo lavet en aftale i 2016 om arbejdsgivernes uddannelsesbidrag, og det var bl.a. fru Ellen Trane Nørby, der som ansvarlig minister forhandlede aftalen på plads dengang, og det er jo en god og fornuftig aftale, hvor der også står, at de her modelberegninger skal justeres en gang om året.
Jeg er gået tilbage i mine ordførertaler fra tidligere år for at se, hvad vi plejer at sige til de her modelberegninger, og vi plejer at sige, at de skal justeres, og sådan er det.
Så det går vi selvfølgelig også ind for nu, sådan som vi plejer.
Det er jo ved at blive en smuk tradition.
Men det lyder rigtigt, at der skal være en eller anden form for balance i tingene.
Den sidste ting, jeg lige vil nævne, er, at det jo er rigtigt nok, at der er sådan nogle små brancher, hvor man ikke tager særlig mange elever.
Jeg er blevet kontaktet af en stukkatør, kan jeg huske, på et tidspunkt, i forhold til oplevelsen af at det var sådan en lidt urimelig straf, man så kunne blive idømt.
Det er jo rigtigt nok, at der skal være en eller anden form for solidaritet, og det er også rigtigt nok, at freeriders, gratister, der bare udnytter, at andre tager et uddannelsesansvar på sig, er svært at acceptere.
Men måske man ad åre kunne finde en eller anden løsning for de her meget, meget små fag, hvor der er en meget lille tilgang af elever.
Det ville måske være rimeligt.
Det nævner jeg kun, fordi flere andre ordførere har været inde på det, og jeg ved godt, at det ikke står til diskussion.
Så ja til at justere modelberegningerne, og vi vil selvfølgelig også gerne se på Venstres ændringsforslag.
Tak for ordet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-11-19:
Nu kender jeg normalt Venstre som et gedigent og ansvarligt parti i Folketinget.
At lave et ændringsforslag om noget, der omfatter så store beløb som det her, mener jeg simpelt hen er useriøst.
Det mener jeg simpelt hen er useriøst.
Det, vi lægger op til som regering, er at tage en generel debat om lærepladssituationen i Danmark, og i den forbindelse er det oplagt også at tage en drøftelse af de her ting; de hænger sammen med hinanden.
Og arbejdsmarkedets parter har udbedt sig fred omkring de private overenskomster.
Det mener jeg egentlig er en god og gedigen proces omkring det, som Venstre burde bakke op om.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-19:
Tak for svaret fra ministeren, eller hvad man nu skal sige.
Til gengæld svarede ministerens forgænger, at når vi havde erhvervsuddannelsesreformen på plads – altså den aftale, vi har indgået i fællesskab – ville man kigge på aub-bidraget.
Det er jo sådan set det udgangspunkt, den tidligere regering havde.
Det er bare lige sådan for at sige, at det ikke er, fordi vi har afvist det, selv om vi lige har siddet i stolene.
Vi sagde sådan set, at når erhvervsuddannelsesaftalen var på plads, skulle vi kigge på det.
Det er sådan set det, vi står ved fra Venstres side, og det er også derfor, vi mener, det er oplagt at bruge L 60, når vi alligevel er inde at justere på veu-bidraget, så vi også justerer på aub-bidraget i relation til, at der ikke sker en overakkumulering af penge.
Vi taler jo ikke småpenge.
Vi taler om, at der hvert år bliver opkrævet mellem 1 mia. kr. og 1,4 mia. kr. for meget, og derfor vil jeg egentlig bare høre ministeren om, hvor meget der skal overopkræves mere, før regeringen er klar til at kigge på den overopkrævning, der allerede er sket.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-19:
Nu kommer vi jo næsten lige fra en valgkamp, hvor ministeren fra mit eget parti var med til at træffe nogle upopulære beslutninger ude på gymnasierne, og det var virkelig op ad bakke at føre valgkamp på baggrund af sådan nogle upopulære beslutninger.
Jeg tror bare, at hvis Socialdemokratiet bidrager til at afskaffe det frie skolevalg, vil det være en upopulær beslutning, der siger sparto til alt, hvad man nogen sinde har hørt om af upopulære beslutninger.
Så er det den vej, vi skal, eller hvad går løsningerne ud på?
Perspektivet er jo, at sådan nogle meget små fag altså kan blive tvunget til at dreje nøglen om og blive presset ud, fordi det er en hård belastning for meget små virksomheder – måske enkeltmandsvirksomheder eller virksomheder med nogle ganske få ansatte.
Så jeg vil bare høre, om regeringen også deler opfattelsen af, at perspektivet netop er, at vi kan komme til at presse nogle små, men nødvendige fag ud af drift simpelt hen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-11-19:
Der ville jeg faktisk være meget ked af at vi kom hen, altså at vi kom til at presse dem ud af drift, for jeg mener, at det er et bidrag til den danske håndværkertradition, hvis man sådan skal gå lidt op på den store klinge, at vi også har en række nichefag på et ekstremt højt niveau.
Det mener jeg bidrager til de bredere fag.
Altså, de fleste fag har jo en eller anden sammenhæng med hinanden og dermed også en eller anden synergieffekt i forhold til hinanden.
Man har f.eks. det brede malerfag, og så har man skiltemalerfaget som et mindre fag, og jeg mener sådan set, at de spiller sammen med hinanden.
Ser man på stukkatøruddannelsen, som jeg faktisk har været forbi to gange her inden for de sidste par år, er det jo så inspirerende at se, hvad stukkatørerne kan som højt specialiserede håndværkere, og jeg ville synes, det var meget trist for den danske håndværkertradition og i øvrigt have en negativ indvirkning på de bredere fag, hvis de blev presset ud.
Jens Joel (S), 2019-11-19:
Det er noget, der er kommet ad åre, og det er bl.a. kommet, fordi vi ikke accepterede, eller fordi den tidligere minister fra spørgerens parti ikke accepterede de ønsker, man faktisk havde i fordelingsudvalget i Østjylland, om, hvordan man kunne indrette det mere hensigtsmæssigt.
Der sagde ministeren: Det eneste, der tæller, er de unges frie valg.
Jeg mener faktisk, at det har betydet, at vi har set en selvforstærkende effekt på eksempelvis Langkaer Gymnasium, som har gjort, at det er kommet ud af balance, og det er uhensigtsmæssigt.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-19:
Jeg vil sige tak for en ordførertale, der vakte minder om Radikale Venstre i 1990'erne.
Det har jeg ikke tænkt på i lang tid, men tak for at minde mig om det.
Jeg synes faktisk ikke, at vi får svar på det her spørgsmål om frit skolevalg.
Altså, hvor står Socialdemokratiet i spørgsmålet om frit skolevalg?
Så er Socialdemokratiets plan at sætte en stopper for det frie skolevalg i den her afvejning af helheden og den enkeltes ønsker?
Er det helheden, der vejer tungest?
Jens Joel (S), 2019-11-19:
Jeg synes jo, man skal holde fast i, at de unge jo har en ret til at vælge, hvilken ungdomsuddannelse de vil gå på.
Jeg mener, vi har en pligt til at sikre, at for dem, der vælger stx, har vi også nogle gymnasier, som repræsenterer det omgivende samfund, og at vi møder hinanden på tværs.
Og ja, der er et hensyn til den enkeltes ønsker, prioriteter, som jo kan handle om rigtig mange ting, men som jo ofte handler om klassekammerater, eller hvor man synes der er det bedste ungdomsmiljø eller et eller andet.
Alle de ting er jo helt legitime ønsker fra den unges side.
Vi er også bare nødt til, mener vi, at tage et ansvar for helheden, for det, der desværre sker, er, at hvis udviklingen – om man så må sige – går for langt, bliver det en selvforstærkende polariserende effekt, og det mener vi faktisk ikke vi kan være tjent med.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-19:
Jamen altså, når vi fra Venstres side har været optaget af at bekæmpe parallelsamfund, er det jo, fordi vi også ønsker at sikre, at de børn og unge, der vokser op i nogle bydele, der bestemt ikke altid har en samklang med resten af det danske samfund, også har et frit valg, og at de sådan set også møder det danske samfund og får de samme frihedsmuligheder, som de fleste børn gør – det gælder sådan set også gymnasieeleverne.
Men når jeg spørger, er det, fordi det er en afvejning.
Lovforslagets bemærkninger siger, at i dag er det ca. 95 pct. af eleverne, der får deres ønsker opfyldt, og derfor synes jeg egentlig også, at det er naturligt at spørge ordføreren, om Socialdemokraterne har en smertegrænse, i relation til hvor mange elever der ikke kan få deres valg?
Jens Joel (S), 2019-11-19:
Altså, det er ikke for at være spids, men det synes jeg simpelt hen er en ekstrem stråmand.
Jeg sagde faktisk tre – nej, måske kun to – gange i min ordførertale, at der er et hensyn til den unges ønske om at komme på et bestemt gymnasie, og at der er et hensyn til helheden, til sektoren, som er, at vi sikrer en blanding.
De to hensyn skal jo vejes op imod hinanden, og hvis man læser det, der står i dagspressen, erkender jeg også, at det i hvert fald virker, som om Venstre var mere opmærksomme på balancen i forhold til helheden og i forhold til den blandede elevsammensætning, end den undervisningsminister, der var, fra Liberal Alliance.
Det var det, jeg i virkeligheden sagde, og der har muligvis også været nogle forskellige nuancer.
Men vi mener, at der skal findes en balance mellem, at den unge ønsker at gå på et bestemt gymnasium, og så det, at vi sikrer mod en udvikling, hvor det, om man så må sige, bliver selvforstærkende, når vi får polariseringen og opsplitningen af gymnasierne.