runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-31:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til noget af det, jeg ved ligger Liberal Alliance på sinde, nemlig det at betale skat, eller rettere sagt det at betale så lidt skat som muligt.
Det er jo sådan, at man, når man er under 18 år, og man netop har et fritidsjob, så i mange tilfælde betaler skat.
Hvorfor er det, at Liberal Alliance mener, at man er ansvarlig nok til at betale skat, men at man ikke er ansvarlig nok til at stemme?
Lars-Christian Brask (LA), 2024-01-31:
Vi synes, den ligger ved det rigtige snit.
Mads Olsen (SF), 2024-01-31:
Men mener ordføreren ikke, at det kunne være en måde at få flere unge til at gå ud at stemme på netop at sige, at vi tager udgangspunkt i deres kompetencer, og at de har en særlig viden og erfaring, som vi har brug for ude i kommunerne eller i parlamentet?
Tror ordføreren ikke, at det faktisk ville kunne hjælpe på stemmeprocenterne, at man viste unge den tillid, som det er at give dem stemmeret?
Torsten Gejl (ALT), 2024-01-31:
Hvis der skulle være noget som helst indhold tilbage i de her debatter, vi har i Folketingssalen, så handler det om at forklare, hvorfor man gør, som man gør, og altså her, hvorfor man ikke støtter det.
Det er for at berige bl.a. befolkningen og dem, der er til stede her på tilskuerpladserne, så de kan forstå, hvorfor det er sådan.
Vi går ikke bare op på talerstolen og siger, at vi stemmer for, eller at vi stemmer imod.
Der er jo en grund til, at vi forsøger at gøre hinanden klogere på, hvorfor vi gør det.
Så kunne ordføreren uddybe det en lille smule?
Lars-Christian Brask (LA), 2024-01-31:
Vi synes, det er en holdning, at vi synes, at valgretsalderen ligger rigtigt, hvor den gør.
Og jeg ved jo godt, at hvis jeg sagde, at valgretsalderen og myndighedsalderen følger hinanden, så skulle vi igennem 10 minutters debat mere.
Så det, vi giver udtryk for, er, hvor vi præcis står i forhold det her forslag, og det er, at vi ikke støtter det.
Tak for det.
Det må være lidt af en historisk begivenhed med tre roskildeborgere i rap på talerstolen.
Tilbage til B 57, som det jo drejer sig om: Trods mange unge vælgere og et godt tag i ungdommen mener vi i Liberal Alliance, at valgretsalderen skal forblive, hvor den er.
Derfor støtter vi ikke B 57 – men det troede jeg egentlig lå klart dér.
Jan Carlsen (M), 2024-01-31:
Nej, jeg kan egentlig ikke se, hvorfor det lige skulle være ved europaparlamentsvalget.
Det kunne mere være i det nære demokrati, man skulle stemme – hvis man skulle ændre valgretsalderen.
Men som udgangspunkt er vi interesseret i at beholde den valgretsalder, vi har.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-31:
Tak for ordet.
Og tak for talen.
Jeg kan forstå, at det for Moderaterne ligesom for Moderaternes kollegaer i regeringen er meget centralt, at valgretsalderen og myndighedsalderen følges ad.
Vi har boret lidt i logikken, og det har jo været lidt uklart.
Nu vil jeg gerne starte bagfra i stedet for og spørge: Hvad er det, der er så specielt ved myndighedsalderen?
Hvad er det, der sker, når man fylder 18 år og derved har nået myndighedsalderen, som er så epokegørende for mennesker, og som ikke var sket, da de var 17 år?
Jan Carlsen (M), 2024-01-31:
Tak for ordet.
Vi mener først og fremmest, at valgret er en sag, der kræver omhyggelighed og mange overvejelser.
Det er ikke noget, man bare ændrer.
Valgret betyder indflydelse, men dermed også ansvar.
For os hænger valgretsalder sammen med ansvar, og vi mener, at det er et sundt princip, at når man får rettigheder som f.eks. stemmeret, skal der også følge et vist ansvar med.
I Moderaterne er det vores holdning, at det ikke er hensigtsmæssigt at sænke valgretsalderen til 16 år.
Vi mener, at valgretsalderen skal være knyttet til myndighedsalderen, og det mener vi ikke at vi skal ændre på.
Når det er sagt, er det samtidig vigtigt at erkende, at unge mennesker i dag har adskillige muligheder for at engagere sig i politiske og demokratiske processer.
For mange starter det allerede tidligt i folkeskolen, hvor man bliver aktiv i f.eks. skolens elevråd, hvor man kan udtrykke elevernes synspunkter og være med til at forme skolens politik.
Derfor er der også ungdomspolitiske organisationer, hvor de unge kan engagere sig i politiske spørgsmål og øve indflydelse på beslutningstagerne på nationalt plan.
Der er sikkert mange herinde, som har trådt deres barnesko eller ungdomssko i et politisk ungdomsparti.
Desuden har den teknologiske udvikling gjort det lettere end nogen sinde før at deltage aktivt i demokratiet.
Sociale medier giver unge mulighed for at dele deres synspunkter, organisere sig og deltage i diskussioner om politiske spørgsmål.
Det skaber en dynamisk og inkluderende platform, hvor stemmerne bliver hørt uanset alder.
Demokrati er også at kunne deltage i debatter, gå med i demonstrationer og udtrykke sig helt præcist.
Det er også en del af den politiske proces.
Frivilligt arbejde og deltagelse i ngo'er og andre organisationer giver de unge mulighed for at påvirke samfundet og bidrage til positive forandringer.
Afslutningsvis vil jeg sige, at selv om vi i Moderaterne anerkender vigtigheden af at inddrage de unge mennesker, mener vi, at vi bør fastholde det sunde princip om, at valgretsalderen skal følge myndighedsalderen.
Samtidig vil jeg opfordre til, at vi alle sammen fortsætter med at styrke de eksisterende muligheder, som de unge har i dag, for at deltage i vores demokrati.
Lad os hellere gøre en fælles indsats for at hæve stemmeprocenten ved alle valg i Danmark.
På den måde sikrer vi en langsigtet investering i vores demokrati.
Tak for ordet.
Sascha Faxe (ALT), 2024-01-31:
Venstre er et liberalt frihedsparti.
Så det, jeg hører ud fra det, ordføreren siger, er, at man faktisk reelt ikke er ansvarlig og klar endnu, når man er fyldt 16 år.
Men set ud fra et ansvarssynspunkt burde ansvar og indflydelse så ikke følges ad, så vi faktisk gik derhen, hvor vi sagde, at man, når man har en kriminel lavalder, hvor man har en masse forpligtelser, også bliver honoreret med, at man får en indflydelse?
Anni Matthiesen (V), 2024-01-31:
Nej, det synes jeg egentlig ikke.
Og jeg vil være ærlig at sige: Jeg forstår så ikke Alternativets tankegang.
Jeg synes egentlig, at vi som parlament, som Folketing også har et ansvar for at sætte nogle retningslinjer op.
Det er jo egentlig det, vi gør i den her sammenhæng.
Og så synes jeg, vi har et kæmpestort ansvar i forhold til at hjælpe de unge mennesker til at blive godt klædt på, så de også er klar til at kunne tage beslutninger, når de kan, netop ved 18-årsalderen.
Sascha Faxe (ALT), 2024-01-31:
Tak for det.
Jeg tænker ikke, at det er os, der står herinde, der skal sige, at den unge er klar til at stemme eller den person er klar til at stemme.
Statistikkerne på dem, som har nået valgretsalder i Danmark, og som altså er over 18 år og har stemmeret, viser, at i omegnen af 14 pct. af danskerne går op i politik og ved faktisk, hvad det er, de stemmer om, når vi har valg i Danmark.
Skal vi så også gå ind at lave en Grundtvig på dem og sige, at de 86 pct. så heller ikke skal have lov til at stemme?
Anni Matthiesen (V), 2024-01-31:
Jeg er selvfølgelig ked af, at hr. Torsten Gejl ikke kan forstå principper, og – for den sags skyld – hvorfor vi har et princip om, at valgretsalderen følges ad med myndighedsalderen.
Det kan man have forskellige holdninger til, også politisk set.
Det anerkender jeg.
Jeg synes bare, at det er så vigtigt, at vi gør rigtig mange andre ting for at klæde unge mennesker på til at være klar til at stemme, når de bliver 18 år.
Derfor synes jeg egentlig, at de andre ting, bl.a. det om skolevalg, er noget af det, som vi jo hvert fald skal bakke op omkring og understøtte.
Jeg tror egentlig også, at hr. Torsten Gejl på den måde godt ved, at der kan ske mange ting fra det ene sekund til det andet, og – for den sags skyld – fra man bliver 17 eller 18 år.
Det kan også være meget, meget forskelligt fra ung til ung.
Der kan såmænd være unge mennesker, om hvem man synes, at de da sagtens burde kunne stemme, og så kan der være andre, om hvem man synes, at de måske burde vente noget længere.
Jeg tror bare, at vi som ansvarlige voksne i Folketinget jo også er nødt til at sige, at vi er nødt til at have nogle retningslinjer.
Der står vi som sagt på, at det giver helt god mening, at valgretsalderen og myndighedsalderen følges ad.
Torsten Gejl (ALT), 2024-01-31:
Vi har jo haft tider, hvor myndighedsalderen og valgretsalderen ikke fulgtes ad.
Mig bekendt er der ikke kommet nogen katastrofe ud af det.
Det gik jo fint nok.
Så jeg forstår simpelt hen ikke argumentet.
Jeg forstår godt, at regeringen har et princip.
Det forstår jeg godt.
Jeg forstår bare ikke logikken bag.
Jeg kan godt se, at det er behændigt at sige, at de to ting skal følges ad, men jeg fatter simpelt hen ikke hvorfor.
Så jeg vil godt sætte et kæmpestort spørgsmålstegn ved hvorfor.
Hvad er det, der sker oppe i hovedet på en i det sekund, fra man er 17 år, til man bliver 18 år, ud over at ens forældre så selvfølgelig ikke længere bestemmer over en?
Hvad er det, der sker i det magiske sekund, der gør, at man pludselig har forudsætningen for at stemme, når man ikke havde det før?
Anni Matthiesen (V), 2024-01-31:
Jeg må igen sige, at det jo er sådan, at vi ligesom har sagt, at de unge mennesker f.eks. ikke må køre bil, når de ikke er fyldt 18 år.
Så man kan jo sagtens finde nogle ting, hvorom man tænker: Hvorfor må de det, når de ikke må noget andet?
Torsten Gejl (ALT), 2024-01-31:
Jeg kan stadig væk ikke forstå det.
Jeg mener virkelig ikke, at der sker noget i det sekund.
Det er derfor, at jeg beder regeringen om at forklare princippet ordentligt.
Anni Matthiesen (V), 2024-01-31:
Som jeg forstår Alternativet, mener Alternativet faktisk, at vi på jo formentlig også mange andre områder så skal ændre alderskravet.
Jeg tænker f.eks. også på kørekort.
Skal man måske have lov til at køre bil, fra man er 12 år?
Altså, skal man fjerne alle de der alderskrav?
Det er bare ligesom også for at forstå Alternativets argumenter.
Jeg er nødt til at holde fast i, at jeg faktisk synes, det giver rigtig, rigtig god mening, at valgretsalderen også følger myndighedsalderen.
Sascha Faxe (ALT), 2024-01-31:
Tak, formand.
Igen undskyld, jeg spørger så personligt, men efter nogle måneder her i Folketinget, hvor tænker ordføreren så at ordføreren måske har kunnet bidrage med noget helt konkret, som har gjort os klogere, og som har gjort det til et bedre demokrati?
Mads Olsen (SF), 2024-01-31:
Det er et rigtig fremragende spørgsmål, synes jeg, selv om jeg nu aldrig vil referere til ordføreren som værende gammel.
For det er rigtigt, at når vi snakker om demokratisk erfaring, har vi den forestilling, at jo mere erfaring, livserfaring, du har, desto bedre er det, og at jo ældre du bliver, jo bedre en demokratisk borger bliver du.
Men det mener jeg ikke er en rigtig måde at anskue det på.
Jeg mener, at vi har forskellige erfaringer, alt efter hvor vi er i livet.
En 16-årig har andre erfaringer med, bl.a. hvordan vi opbygger sociale medier og med klimaforandringerne, end en 60-årig har.
Og det er vigtigt, at vi lytter til de erfaringer, og at vi ikke bare ignorerer dem.
For når vi så snakker om ting herinde i Folketinget, f.eks. – det tror jeg statsministeren sagde for et år siden nu – om der ikke er et problem med, at unge kan komme på sociale medier, lang tid før de faktisk er nået den påkrævede alder, har jeg det sådan: Jo, og det var der da også for 10 år siden, da jeg var 11 år og selv lavede præcis den samme finte med at lyve mig ældre på Facebook, end jeg reelt var.
Så det er f.eks. sådan nogle erfaringer.
Sascha Faxe (ALT), 2024-01-31:
Tak, og tak til ordføreren for en rigtig god tale.
Med fare for at tage ordføreren til indtægt for en hel generation, vil jeg alligevel spørge ordføreren som det yngste medlem af Folketinget og håbe, at han har lyst til at uddybe noget en lille smule.
For der bliver åbnet for en vigtig ting i talen, når han taler om de erfaringer og den viden, som unge har i forhold til os gamle.
Altså, jeg er jo forældregenerationen til ordførerens generation.
Hvad er det for nogle ting, ordføreren forestiller sig vi kan blive beriget med, når vi engang indfører en valgretsalder på 16 år?
Mads Olsen (SF), 2024-01-31:
Jeg synes også, jeg har haft lidt svært ved at forstå det, for når vi siger, at valgretsalderen skal følge myndighedsalderen, synes jeg ikke, at man tager udgangspunkt i unges kompetencer.
Hvis man så traf en beslutning om at flytte myndighedsalderen til 33, skulle valgretsalderen også flyttes dertil, på trods af at unges kompetencer er præcis de samme.
Så den logik forstår jeg ikke.
Jeg forstår ikke, hvorfor man ikke tager udgangspunkt i de erfaringer, unge besidder.
Det er derfor, jeg selv mener, at 16 år er en bedre valgretsalder, netop fordi der har man fået overstået grundskolen og har haft samfundsfag.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-31:
Det var faktisk også lige præcis den model, vi tænkte på i Alternativet, altså at skolevalget skal blive ved med at blive afholdt hvert andet år, men at vi sørger for, at det også ligger i de år, hvor der er europaparlamentsvalg, så det ikke kun skal være hvert femte år.
Jeg vil bare spørge om, om ordføreren kan respondere på det, vi har hørt fra regeringen indtil videre, altså at myndighedsalderen og valgretsalderen skal følges ad.
Er det en logik, som I kan forstå i SF?
Vi har jo svært ved at forstå det i Alternativet.
Mads Olsen (SF), 2024-01-31:
Jeg synes, at vi skal afsøge enhver mulighed for at styrke vores demokrati og give unge den selvtillid, som de desværre ofte mangler.
Jeg ved ikke, om lige præcis den løsningsmodel, Alternativet fremlægger her, er den rigtige, for hvis vi f.eks., som jeg hører det, kun skal stemme, hver gang der er EU-valg, vil det kun være hvert femte år, og så kan jeg godt frygte, at man ikke rammer alle unge generationer, som man nu gør med skolevalget nu, hvor alle får lov til at stemme mindst en eller to gange.
Det vil i hvert fald være en bekymring.
Men jeg synes helt klart, at vi i Folketinget skal arbejde videre med, hvordan vi kan styrke unges demokratiske selvtillid, og at bruge skolevalget til ligesom at promovere det synes jeg da bestemt er noget, vi kan kigge nærmere på.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-31:
Tak for ordet, og tak til ordføreren for talen.
Det glæder os i Alternativet, at SF har det demokratiske mod, der skal til for at videreudvikle vores demokrati og få flere borgere til at deltage i det, så det skal ordføreren have tak for.
Det er et mod, som vi i Alternativet beundrer.
Noget af det, vi har tænkt i Alternativet, noget af det, vi har talt med organisationerne bag forslaget om, er at bruge skolevalget som platform for at lære de unge mennesker om europaparlamentsvalget, og vi forestiller os, at man i de år, hvor der er europaparlamentsvalg, kunne holde skolevalget op til, så dem, der er fyldt 16 og 17 år, faktisk afslutter forløbet med at gå ned og stemme i stemmeboksen med os andre.
Er det en platform, som SF kunne forestille sig blive brugt til europaparlamentsvalget, hvis det her skulle blive gennemført, eller har SF andre idéer?
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-31:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne indlede med at sige, at huseftersynsordningen grundlæggende er en god ordning, som varetager et meget vigtigt formål.
Det er en ordning, som i snart 30 år har været med til at understøtte, at danskerne med lidt mere ro i maven har kunnet købe og sælge deres hjem.
For et boligkøb er uden tvivl en af de største økonomiske beslutninger, som man træffer som privatperson, og her er en ejerskifteforsikring et tilbud, som kan give både købere og sælgere større tryghed.
Når det så er sagt, er jeg naturligvis enig i, at det er et problem, hvis mange boligkøbere har vanskeligt ved at forstå, hvad ejerskifteforsikringen egentlig dækker.
Jeg har også hørt historierne om boligejere, som har skullet kæmpe med forsikringsselskaberne om, hvorvidt de skulle dække en skade, og det er ikke nogen ønskelig situation for nogen.
Derfor er jeg naturligvis også glad for at se, at forsikringsbranchen selv har meldt sig på banen i forhold til at komme med forslag til, hvordan ordningen kan gøres bedre.
Men løsningen er ikke nødvendigvis så simpel, som den bliver præsenteret.
Reglerne om ejerskifteforsikringer er nemlig komplekse, det medgiver jeg, og ejerskifteforsikringen adskiller sig fra mange andre forsikringer, som vi ellers kender fra vores hverdag.
Derfor er sælgeren med til at betale for forsikringen.
En sælger kan dermed som udgangspunkt undgå at hæfte for skjulte mangler ved at sørge for, at køberen inden aftalens indgåelse modtager en tilstandsrapport, en elinstallationssrapport og et tilbud på en ejerskifteforsikring.
På den måde vil forsikringen kunne dække de mangler, som køberen ellers ville være nødt til at anlægge en retssag mod sælgeren om.
Huseftersynsordningen varetager dermed forskellige hensyn, og der skal tages hensyn til både købere, sælgere og forsikringsselskaber.
Som jeg også nævnte i min skriftlige besvarelse af spørgsmål nr. 8 til Boligudvalget af den 9. november 2023, tager jeg naturligvis de bekymringer, som Forsikring & Pension påpeger i deres præsentation, alvorligt.
Mit embedsværk er derfor også ved at se nærmere på de enkelte forslag og på, hvordan man eventuelt kan gøre ejerskifteforsikringens dækningsomfang mere forståeligt for den enkelte forbruger.
I det arbejde vil vi fortsætte med at inddrage de relevante interessenter og også tage højde for de input, vi modtager.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-31:
Tak for ordet, formand.
Mit spørgsmål lyder: Hvad er ministerens holdning til, at det med den nuværende model for ejerskifteforsikringer for rigtig mange forbrugere samt eksperter er uklart, hvordan de er forsikrede ved skader på deres hus, og hvad er ministerens holdning til Forsikring & Pensions forslag til en forbedret ejerskifteforsikring?
Sophie Løhde (V), 2024-01-31:
Lad mig endnu en gang understrege, at det ligger mig meget på sinde at sikre, at mennesker med type 2-diabetes skal have adgang til den nødvendige medicin, så de kan være velbehandlede.
Men jeg synes alligevel, det er lidt vildt, at Dansk Folkeparti i dag står og siger, at det er ærgerligt, at jeg ikke griber ind over for det system, vi ellers historisk altid har været enige om sådan set tjener os godt, med nemlig at have nogle faglige processer, hvor det ikke er os her i Folketinget, der lige ud fra nogle mavefornemmelser og andet sidder og skal vurdere, hvem der skal have tilskud til hvilke præparater og andet.
Jeg har respekt for, at der finder en faglig proces sted lige nu.
Medicintilskudsnævnet er kommet med sin indstilling, og i øjeblikket er der en proces, der kører i Lægemiddelstyrelsen.
Så jeg håber, at Dansk Folkeparti også fortsat vil være med til at sikre, at vi ikke begynder at intervenere og gribe ind over for faglige processer.
Mette Thiesen (DF), 2024-01-31:
Det synes jeg jo i bund og grund er ærgerligt, for jeg synes, det er en vigtig debat, fordi det her berører rigtig mange mennesker.
Men som det sidste vil jeg egentlig bare gerne høre ministeren om noget.
Medicintilskudsnævnet har jo også indstillet, at der indføres de her enkelttilskud, og det betyder altså også, at der reelt indføres brugerbetaling på at få udskrevet en recept, fordi lægerne kan pålægge et gebyr for at lave patienternes ansøgninger.
Vil ministeren tage initiativ til at sikre, at der ikke lægges et ulighedsskabende gebyr på adgangen til de her GLP-1-analoger, som vil øge uligheden i sundhed for mennesker med type 2-diabetes?
Tusind tak for det svar.
Det er jeg sådan set enig i.
Altså, tilsyn og bedre vejledning er jo vejen frem i forhold til både lægerne, men sådan set også apotekerne, tænker jeg i forhold til det her.
Men det her taler jo også ind i en anden drøftelse, som vi også har haft her i Folketingssalen tidligere, for der er ingen tvivl om, at der også vil være nogle, der tager Ozempic, fordi det har det samme aktive middel, som eksempelvis Wegovy har, sådan at hvis man er overvægtig, kan man få et vægttab ved at benytte sig af det her.
Mener ministeren ikke, at vi også set i det lys, i stedet for at fjerne tilskuddet fra Ozempic, oprigtigt skal prøve at kigge på, om der også skal være tilskud til Wegovy i forhold til folk, som er udsat for f.eks. svær, svær overvægt og er i risikozonen for at få flere livsstilssygdomme?
Sophie Løhde (V), 2024-01-31:
For lige at korrigere sidste del vil jeg sige, at jeg tror, det er Region Hovedstaden, der i går meldte ud, at de nu havde indgivet 20 politianmeldelser.
Men det er til gengæld helt korrekt, at der jo på det seneste har været beskrevet nogle sager i medierne, hvor nogle læger altså har udskrevet nogle meget, meget store mængder Ozempic med tilskud til den samme patient.
Og jeg mener simpelt hen, det er dybt kritisabelt, hvis der er læger, der udskriver meget store mængder receptpligtig medicin og derved medvirker til, at medicinen kan blive videresolgt ulovligt.
Det skal vi selvfølgelig gribe ind over for.
Det har jeg også meddelt offentligt, og jeg har bedt mit ministerium om at se på, hvordan vi kan lægge en eller anden form for begrænsning, så f.eks. apotekerne ikke kan udlevere meget store mængder af tilskudsberettigede lægemidler til den samme patient.
Mette Thiesen (DF), 2024-01-31:
En stor del af den Ozempic, som er udskrevet uretmæssigt til mennesker uden type 2-diabetes, er udskrevet af ganske få læger til ganske få personer.
Eksempelvis har 62 enkeltpersoner fået mere end 100.000 kr. i tilskud, og et normalt årsforbrug af Ozempic udløser op til ca. 24.000 kr. i tilskud alt afhængigt af aktuelt prisniveau osv.
Vil ministeren sikre, at regionerne eller en anden myndighed fremover kan følge med i, om nogen læger udskriver meget store mængder af tilskudsberettiget medicin til enkeltpersoner, og dermed være mere foran i forhold til at opdage snyd og uhensigtsmæssigt forbrug end tidligere?
Vi har jo set, at der er rejst, jeg tror, det er 20 sager nu i forhold til det her med uretmæssig brug.
Så vil ministeren være med til det?