runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-20:
Tak, formand.
Der er et helt enkelt spørgsmål, vi skal stille os selv, og det er: Hvis ATP er så god en ordning, som vi ofte får at vide, hvorfor er det så, den skal være tvungen?
Det er der ikke noget gyldigt svar på, og derfor er det også tid til at tage et opgør med ATP.
Jeg anerkender til fulde, at den har haft en historisk betydning, men vi skriver også 2026.
Tiden er løbet fra, at politikerne herindefra skal bestemme, hvor borgerne skal putte deres pensionspenge henne.
Det har vi i Borgernes Parti stor tillid til at danskerne udmærket selv kan.
I dag lægger vi så op til, at regeringen skal indkalde til forhandlinger for at se, om der kan laves en model, så vi kan gøre ATP frivillig.
Det er vigtigt at sige, at det her ikke er et forslag, som vil skabe utryghed derude.
For der ligger en række modeller, så man kan sikre, at det her ikke kommer til at betyde noget for folk, som allerede nu får deres ATP.
Det her er heller ikke et forslag, som går ud over folk, som ikke er på arbejdsmarkedet.
For ATP er jo kun noget, man pålægger folk, som er på arbejdsmarkedet, altså folk, som er lønmodtagere.
Så derfor har det her heller ikke en social slagside, som går ud over de mennesker, som ikke er på arbejdsmarkedet.
Reelt set er ATP-ordningen bare en tvang, man pålægger nogle lønmodtagere, og det synes vi altså at tiden her i 2026 er løbet fra.
Så vi ser frem til debatten.
Ammar Ali (M), 2026-01-20:
Tak for ordet, formand.
Lad mig begynde med det helt grundlæggende her.
Seksuelt misbrug af børn, også online, er noget af det mest alvorlige og afskyelige, som vi som samfund står over for.
Derfor forpligter det os til at handle.
Men netop derfor skal vi handle rigtigt.
Moderaterne er skeptiske over for det, der kaldes chatkontrol.
Samtidig kan vi ikke støtte Dansk Folkepartis beslutningsforslag, for det er for sort-hvidt.
Det binder på forhånd regeringens hænder og siger, at Danmark pr. definition skal modarbejde hele EU's CSA-forordning uanset indhold og udvikling.
Det er ikke ansvarlig politik, og det giver heller ikke Danmark mere indflydelse i EU, tværtimod.
Der er et reelt problem.
Men løsningen kan heller ikke være, at alle borgere skal behandles som potentielt mistænkelige i deres private kommunikation.
Vi i Moderaterne vil arbejde for målrettede og retssikre løsninger, forebyggelse, bedre efterforskning, stærkere rapportering og støtte til ofre uden at svække kryptering og borgernes rettigheder.
Indsatsen skal ramme der, hvor problemerne er størst og ikke i alle danskeres beskeder.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Men vi vil fortsætte arbejdet for løsninger, der både beskytter børn og beskytter retssikkerheden.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-20:
Hvorfor er det, ministeren ikke har større tillid til danskerne?
Nu har ministeren brugt 5-10 minutter på at storrose ATP-ordningen og dens lave omkostninger.
Man holdt godt nok lidt igen med, hvor meget afkast der var på ATP, og det er jo nok fornuftigt nok at gøre det lige p.t., for de performer ikke lige så godt som de andre pensionsselskaber på en lang række parametre.
Men hvis det er så godt, hvorfor er det så, man ikke har tillid til, at borgerne derude også kan se værdien i at have en ATP?
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-01-20:
Det var jo det, jeg nævnte i min tale, altså at man har en meget lav administration, fordi det er en ordning, som man er tilmeldt til, og hvor man har en fast ramme af midler, som skal investeres, og det har vist sig historisk at være effektivt.
Jeg synes, ATP-modellen er god.
Jeg synes, det er vigtigt, vi har Arbejdsmarkedets Tillægspension, men det betyder ikke, at jeg synes, at al den administration af ATP har været fantastisk.
Det betyder ikke, at jeg støtter, at ledelsen i ATP gør sig til fortalere for alle mulige politiske forslag og bruger deres energi på det i stedet for at forvalte de penge, som pensionsopsparerne har en meget berettiget forventning om bliver forvaltet ordentligt.
Så det, jeg forsvarer, er ATP som ordning.
Det mener jeg også i fremtiden vi vil være godt tjent med at beholde.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-20:
Men altså, at der er lave administrationsomkostninger, hjælper jo ikke mig som borger, hvis de er dårlige til at forvalte mine penge.
Så vil jeg da hellere have nogle, der har lidt højere administrationsomkostninger og så forvalter mine penge bedre, så der er en bedre forrentning af dem.
Det er da bundlinjen, der er det vigtige for borgerne derude. Og der er der jo nogle borgere, som ikke er tilfredse med det afkast, som de får af ATP, og ser, at de kan få et bedre afkast.
Der er unge mennesker, der siger: De her midler skulle jeg måske investere i nogle aktier, som langsigtet vil have et større afkast end at lægge dem i ATP, som har alle mulige politiske agendaer, eller måske vil jeg hellere investere dem i en ejendom og så på den måde oprette en pension til mig selv.
Mette Frederiksen (S), 2026-01-20:
Jeg tror, det rigtige vil være sige, at vi må få en juridisk vurdering af det der spørgsmål.
Altså, som jeg husker den diskussion, der var i Folketinget, omkring noget skatteteknisk, så var det på grund af noget med reglerne, og her taler vi om noget, der ikke umiddelbart kan sammenlignes.
Men jeg tror, at mit svar skal være, at det må vi få en juridisk vurdering af.
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-01-20:
Det er ikke politikerne, der siger det.
Det medlemmerne af de organisationer, der styrer ATP, som er de millioner af medlemmer af fagbevægelsen og tusindvis af virksomheder, som er medlemmer af arbejdsgiverorganisationerne.
Det er dem, der styrer det.
Det er ikke mig som beskæftigelsesminister, der ansætter folk i ATP.
Det er arbejdsmarkedets parter, som er demokratisk styrede organisationer.
Som jeg også sagde før: Jeg vil ikke forsvare alt, hvad der er gjort eller sagt.
Jeg vil slet ikke forsvare, at man fra ATP's ledelses side har alle mulige politiske dagsordener.
Det synes jeg man skal lade være med at have.
Mette Frederiksen (S), 2026-01-20:
Ja, det er jeg, og jeg begræder jo også, at amerikanerne er trådt ud af det internationale klimasamarbejde.
Jeg var i øvrigt også glad for at være med på De Radikales nytårsstævne.
Jeg har været der før, hvor jeg måske ikke synes, at stemningen har været helt lige så positiv, heller ikke omkring min egen person, men jeg var glad for at være der, og i hele den her geopolitiske og sikkerhedspolitiske situation, vi desværre står som centrum i, men også i forhold til energi-og klimapolitikken er vi meget, meget tæt på hinanden.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2026-01-20:
Tak for det, formand.
Jeg vil også gerne starte med at give en stærk positiv kvittering for det arbejde, som regeringen gør i en rigtig svær tid.
Det har jeg kun respekt for, især også personligt til statsministeren i forhold til det enorme sammenhold, der står bag Danmark og Grønland, som jo er stærke europæiske lande, men det går også længere ud end det.
Det giver håb, og det er igennem sammenhold og fællesskab, at vi klarer det her og kommer igennem det.
Derudover vil jeg gerne i dag snakke om nogle af de mange problemer, som klæber sig til det konventionelle landbrug.
Vi skal snakke om svinefabrikker, vi skal snakke om seriemishandlere, og vi skal snakke om giftmarker.
Jeg vil sådan set starte der, hvor jeg sluttede sidst, nemlig hos grisene i de danske svinefabrikker.
TV 2's dokumentar »Hvem passer på grisene?« har dokumenteret, hvad vi i Alternativet har råbt op om i årevis, nemlig at de danske grise lever under uværdige og kummerlige forhold, der er så alvorlige, at der er brug for, at vi griber ind politisk og understøtter en helt anden landbrugsproduktion.
Den holdning står vi ikke alene med.
Derfor kom det ikke som noget chok, at et nyt borgerforslag, som tager starten på at sikre bedre dyrevelfærd for grisene, i sidste uge fik de nødvendige 50.000 underskrifter på rekordtid.
Det tog kun 3 dage at krydse den magiske grænse, og i skrivende stund er der intet mindre end 66.000 danskere, der har skrevet under.
Spørgsmålet er, om der er politisk vilje til at ændre på forholdene, så vi stiller skrappere krav til landbruget.
Er der politisk vilje til at gøre op med en produktion, hvor 25.000 pattegrise dør hver evig eneste dag, hvor søer fastspændes i jernbure med stort set ingen bevægelsesfrihed, og hvor 13 millioner grise hvert år sendes ned igennem Europa på udmattende transporter af mere end 8 timers varighed?
Men jeg vil alligevel gerne tyvstarte lidt på debatten i dag og spørge statsministeren til nogle af idéerne i forslaget.
F.eks. indeholder borgerforslaget idéen om at indføre et forbud mod at fiksere søer, et helt reelt forbud mod halekupering og et opgør med ekstreme avlsmål, hvor man altså presser søerne til at føde flere grise, end de kan passe på.
Og kommer Socialdemokratiet til at stemme for borgerforslaget, så vi endelig kan få et opgør med de kummerlige forhold, der er i de danske svinefabrikker?
Mette Frederiksen (S), 2026-01-20:
Først og fremmest tak for samarbejdet om den situation, vi befinder os i.
Det, at så mange har underskrevet det her borgerforslag, vidner vel mest af alt om, at mange danskere går op i dyrevelfærd.
Det kan jeg godt forstå; det gør jeg også.
Jeg synes, man skal behandle sine dyr ordentligt.
Noget af det, vi diskuterede sidst, var folk, der ikke levede op til de regler, der er.
Og det er vel to forskellige diskussioner, for der er ikke noget, der kan legitimere en dyremishandling, som vi i forvejen har lovgivet imod.
Det skal vi selvfølgelig sikre os ikke sker.
Og så skal vi diskutere, hvordan vi sørger for, at vi har den bedst mulige lovgivning til at beskytte dyrene.
Jeg kan ikke sådan lige på stående fod svare på nogle helt konkrete ting i et forslag, som jeg ikke engang har haft lejlighed til at se, men jeg kan sige for mit eget vedkommende, at jeg aldrig har forstået, hvorfor Europa sender sine dyr på tværs af landegrænser og på lange transporter, når vi har muligheden for at slagte dem selv.
Vi har glimrende slagterier i Danmark, så jeg ville da gerne have, at vi slagtede vores dyr selv.
Det har jeg simpelt hen ikke nogen forudsætninger for.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2026-01-20:
Tak til statsministeren for svaret.
Det leder mig faktisk hen til næste spørgsmål, for problemet er nemlig, at dyrevelfærden systematisk undergraves af metoderne i det industrielle landbrug.
Det indebærer nemlig også, at vi slår hårdere ned på mishandling af dyr, især når det gælder de her seriemishandlere.
Det kommer an på lovgivningen.
For nylig så vi en landmand, der med mere end ti domme bag sig, senest for at tæske fem svin, igen slap med en lille bøde og fortsat kan holde dyr.
Kan det virkelig være rigtigt efter mere end ti overtrædelser af dyreværnsloven?
Nej, selvfølgelig ikke.
Er statsministeren tilfreds med en dyrevelfærdslov, som man ikke udnytter godt nok til at frakende de her seriemishandlere retten til at holde dyr?
Mette Frederiksen (S), 2026-01-20:
En del af mit svar bliver jo det samme som til hr. Morten Messerschmidt, altså at jeg ikke kan gå ind i konkrete sager.
Men jeg synes, man skal behandle sine dyr ordentligt, og jeg tænker da egentlig også, at mange helt almindelige landmænd, der ikke kunne drømme om at mishandle deres dyr, også har en interesse i, at de brodne kar kommer ud af landbruget.
Og det samme gælder også andre ting.
Altså, jeg er jo på mange måder et utrolig banalt menneske, så når en eller anden kiosk sælger opioider til mindreårige, synes jeg bare, vi skal lukke kiosken.
Hvis en landmand prygler sine svin, eller hvem det nu er, hvorfor i alverden skal han så være landmand?
Når forældre slår deres børn, har vi en lovgivning, der skal passe på børnene.
Jeg kender da mange landmænd, som er ordentlige mennesker, og som ikke ville mishandle deres dyr, og som i øvrigt gerne vil levere en god jordklode videre.
Så alle har vel en interesse i, at de brodne kar kommer ud af landbruget, og at vi har en landbrugsproduktion, vi kan være stolte af, hvilket jeg i øvrigt også mener at vi på lange stræk kan.
Jeg er glad for, at vi kan producere vores egne fødevarer i Danmark, og jeg har intet imod – her er vi nok lidt uenige – at vi har en dyreproduktion, for jeg spiser selv kødet, og det vil jeg gerne blive ved med at gøre.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2026-01-20:
Vi er ikke uenige i, at der skal være en dyreproduktion i Danmark, men vi er uenige i, at det er brodne kar.
For adskillige undersøgelser og adskillige dokumentarer viser, at det her ikke handler om brodne kar.
Senest har vi jo set, at det er toppen i det danske landbrug, som misrøgter deres dyr, og som siger, at det ligesom er en del af produktionen, og at det må vi leve med.
Så det er et helt strukturelt problem i det industrialiserede intensive animalske landbrug, som på nuværende tidspunkt ikke kan leve op til dyrevelfærdsloven.
Når vi så taler om de problemer, der i det konventionelle landbrug, er der også de giftmarker, som vi er omringet af, hvilket går ud over vores grundvand.
Og det er helt tydeligt, at det arbejde, der er foregået med frivillige aftaler med landbruget, ikke lever op til gennem tiden flere miljøministres ansvar for at beskytte vores grundvand.
Så derfor vil jeg stille statsministeren et helt tydeligt spørgsmål: Hvordan kan vi stoppe den massive forurening, som nu leverer giftmarker i Danmark?
Hvad kan vi gøre imod det konventionelle landbrugs massive forurening af de danske marker?
Mette Frederiksen (S), 2026-01-20:
Jeg tror, det letteste er via et sprøjteforbud omkring beskyttelsen af drikkevandet.
Jeg ved, at miljøministeren lige har fået lavet en analyse.
Han vil understøtte meget af det, der bliver sagt her, nemlig at det i øvrigt også er billigere at forebygge, at vores grundvand bliver ødelagt, end at rense det op efterfølgende – det smager i øvrigt også bedre.
Så der er meget at gøre her, og det skal vi jo overveje hvordan vi kan gøre bedre.
Så må jeg bare sige, at landmændene ligesom alle andre jo skal overholde lovgivningen.
Det kan ikke diskuteres.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-20:
Tak for det.
Verden er i forandring, og jeg vil gerne have lov til at takke statsministeren for at inddrage os partiledere i det, og forhåbentlig kan vi finde de rette løsninger fremadrettet for den tid, som vi står i.
Så verden er i forandring, og Danmark er også i forandring.
En af de ting, der forandrer Danmark, er en forfejlet udlændingepolitik, som har gjort, at for mange er kommet hertil, som ikke vil Danmark.
Det koster danskerne rigtig mange skattekroner, det gør Danmark mere kriminelt, og det medfører også en totalitær ideologi, islam, hvis værdier ikke er forenelige med de danske.
Og nu står vi her, og det er 5 minutter i valgår, og igen finder vi ud af, at nu går vi endnu længere, og at nu rykker vi det endnu længere igen.
Men der er sådan ét spørgsmål, som går igen i forbindelse med det her, når jeg taler med danskerne derude, og det er, at når man laver sådan en lov, hvorfor er det så, at man ikke gør det med tilbagevirkende kraft?
Hvorfor er det så, at man ikke laver det med tilbagevirkende kraft, når man siger: Hov, nu fandt vi ud af, at vi godt kunne gå endnu længere, og at vi nu måske har det politiske mod og den politiske vilje til at gå endnu længere?
Hvis formålet er, at vi skal gøre Danmark mere sikkert; hvis formålet er, at vi ikke skal have de her udenlandske voldtægtsforbrydere i Danmark, som kan gå ud og fortsætte med deres ting i Danmark, hvorfor tager vi så ikke det skridt, hvor vi siger, at når det her er så alvorligt, og at når der er de her ofre, så gør vi det faktisk med tilbagevirkende kraft?
Mette Frederiksen (S), 2026-01-20:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Vi skal så også huske, at der er kommet mange hertil, som opfører sig ordentligt, som går på arbejde, og som ikke kunne drømme om at understøtte terrorisme eller banke deres kone, eller hvilke andre ulykker folk måtte bringe hertil.
Så vi skal huske på begge dele, men det grundlæggende er jeg enig i, altså at der er kommet for mange hertil, som ikke vil Danmark, og derfor har det været nødvendigt at stramme ganske meget op på lovgivningen, og meget af det er vi lykkedes med.
Lovgivning med tilbagevirkende kraft er jo noget, Folketinget normalvis ikke gør, og det gælder på alle områder.
Det er jo både ud fra et sådan helt almindeligt, kan man sige, blik for, at borgeren skal vide, hvad det er for en lovgivning, man skal leve op til på det tidspunkt, hvor man skal leve op til lovgivningen, og så ud fra det sådan bredere retssikkerhedspolitisk.
Tænk, hvis man kunne ændre folks økonomiske vilkår med tilbagevirkende kraft.
Altså, det rejser mange, mange spørgsmål.
Jeg er glad for, at vi i dag får udvist flere.
Jeg er glad for, at vi har haft mod til at gå til kanten af konventionerne, og jeg håber virkelig, at vi får gennemført den her udvisningsreform, hvor jeg i hvert fald vil være på kanten af det hele, men jeg mener, det er nødvendigt.
Og det er selvfølgelig også, fordi jeg træffer det valg, at jeg vil gøre alt, hvad jeg overhovedet kan, for at passe på Danmark og på danskerne – og det gør vi ikke, hvis vi ligger under for, man kan sige den normale tænkning omkring menneskerettigheder.
Der bliver vi simpelt hen nødt til også at træffe et valg og sige, at offeret, offerets familie og vores samfunds tryghed og sammenhængskraft er vigtigere end en udlændings tilknytning til Danmark.
Det er det balancepunkt, der er i det forslag, vi har ændret.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-20:
Normalt gør vi det ikke, altså laver lovgivning med tilbagevirkende kraft, men vi gør det jo.
Man gjorde det med iværksætterskatten, hvor man gik tilbage og regnede fra 2017.
Hvis de i Wolt åbner deres forskudsopgørelse nu, er den blevet forandret i 2024 grundet et vurderingssystem og alt muligt andet – så det er jo også med tilbagevirkende kraft.
Herinde i Folketinget var det Socialdemokratiet og Venstre, som ville ændre nogle skatteregler i forbindelse med folketingsmedlemmers vilkår, fordi de havde fået et tilskud til at køre i bil, hvilket de pludselig ikke må.
Der ville man også gå helt tilbage til 2013 og begynde at ændre det med tilbagevirkende kraft.
Det stoppede man så, fordi der var nogle, som ikke ville være med til det alligevel.
Men der havde man også en tendens til, at man gerne ville gøre det med tilbagevirkende kraft.
Så man kan gøre det.
Der er intet i grundloven, der gør, at man ikke kan gøre det med tilbagevirkende kraft.
Og her skal man huske på den vigtige detalje, at når det kommer til udvisninger, er udvisninger jo ikke koblet op på det strafferetlige.
Det vil sige, at det ikke er underlagt EMRK, artikel 7, fordi det er det, der hedder en forvaltningsretlig konsekvens.
Så derfor er der jo ikke tale om, at man ændrer på straffen – straffen er stadig væk den samme – men den forvaltningsretlige konsekvens kan sagtens være en anden.
Det er det, jeg spørger om man ikke vil være villig til at kigge på, for hvis formålet er, at vi vil have færre udenlandske voldtægtsforbrydere i Danmark, så er der mulighed for det.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-20:
Er det så også den årsag, man vil forklare de dårlige resultater i de andre år med?
2022 er jo ikke en enkeltstående år.
Jeg ved godt, at tabet var ekstraordinært stor i 2022, men det er jo ikke, fordi ATP så har performet godt de andre år.
Det er jo ikke tilfældet, og hvis det nu var tilfældet, at det virkelig var en god pensionskasse, så er der ikke noget problem i at gøre det frivilligt.
Men det, som Venstre siger til en 26-årig tømrer eller smed, er, at i Venstre ved vi bedst, hvor du skal placere dine penge.
Vi har ikke tillid til, at du faktisk vil din egen pensionstilværelse godt og du rent faktisk selv kan investere de penge.
Nej, vi ved bedre i Venstre, så nu tager vi flere af dine penge.
Undskyld, men det er jo ikke særlig liberalt.
Kim Valentin (V), 2026-01-20:
Det, der argumenteres for her, er jo, at der er noget, der er bedre derude.
Det må gælde, og det vil sige, at når ordføreren siger, at ATP har leveret et dårligt resultat, så kan man være irriteret over, at de har tabt 5 mia. kr. eller mere på en batterivirksomhed i Sverige.
Ja, det kan man være irriteret over, men man kan ikke være irriteret over, at de sikrer danskerne et garanteret produkt, som sikrer, at de har en ydelse, der er rimelig fast fra år til år.
Charlotte Munch Pasler (DD), 2026-01-20:
Tak, og tak for ordet.
Arbejdsmarkedets Tillægspension, altså ATP, blev i 1964 skabt med et meget enkelt og klart formål: at sikre danskerne en livslang pension, man kan regne med.
For de fleste pensionister betyder ATP i dag, at der hver måned kommer penge ind på kontoen, ikke fordi man selv skulle have været forbi en pensionsrådgiver eller et investeringsfirma, men fordi man gennem et langt arbejdsliv har betalt ind til en tvungen fælles ordning.
Det er en ordning, der i dag giver livsvarig og garanteret indkomst, og det giver naturligvis mange danskere ro i maven.
Men vi er også nødt til at sige tingene, som de er, og i det senere år har ATP haft en række skandalesager, samtidig med at vi har set markant lavere afkast og endda store tab på ATP, mens andre pensionsselskaber har formået at levere positive resultater for deres kunder.
Det giver naturligvis anledning til kritik, og det er en kritik, der skal tages alvorligt.
Derfor har vi i Danmarksdemokraterne også forståelse for, at der nu bliver rejst forslag om at tage hele ATP-ordningen op til fornyet politisk drøftelse.
Men for os er det helt afgørende, at ændringerne ikke fører til lavere pensioner for almindelige danskere og ikke øger uligheden.
Vi bakker fortsat op om princippet om en tvungen pensionsopsparing, der spiller sammen med folkepensionen på den ene side og selvvalgte arbejdsmarkedspensioner på den anden side.
Det er et samspil, der er en bærende del af den danske pensionsmodel, og det samspil mener vi at vi skal passe på.
Derfor mener vi også, at en forhandling af ATP-ordningen skal ske under klare og ordnede rammer, for vi skal kunne tage debatten om ATP-ordningen uden at sætte trygheden for nuværende og kommende pensionister over styr.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-20:
Jeg vil gerne takke for opbakningen til forslaget.
Det ligger Borgernes Parti meget på sinde, at vi ikke trækker tæppet væk under nogle pensionister, som får udbetalt ATP; det er slet ikke det, der er formålet med det her forslag.
Formålet er ligesom at trække den her ordning ind i 2026 og sige, at unge mennesker, der i dag kommer ud på arbejdsmarkedet, altså bare har nogle andre behov end de mennesker, som er på vej ud af arbejdsmarkedet.
Der ligger jo mange modeller for at lave det.
Man kan lave indefrysningsmodeller, og man kan lave modeller med en blød overgang.
Der findes masser af kendte modeller derude inden for det her, som kan give en blid overgang, og som ikke trækker tæppet væk under nogen.
For det er jo ikke det – og det vil jeg meget gerne have at man lægger mærke til – der er formålet med forslaget.
Charlotte Munch Pasler (DD), 2026-01-20:
Det er jeg godt klar over, og derfor er det klart – og det prøvede jeg også at sige i min tale – at man en gang imellem må kaste tingene op i luften og se, om ikke der kan laves nogle forbedringer.
Det synes jeg overhovedet ikke der er noget dårligt i, tværtom.
Jeg synes, vi skylder borgerne, at vi ser tingene efter i sømmene og ser, om der måske findes noget, der er bedre, eller en løsning, der kunne være mere rentabel.
Kim Valentin (V), 2026-01-20:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Ved ordføreren, hvad der vil ske med økonomien for en pensionist, der kun har – lad os sige det – folkepension og ATP, hvis vi gør det her til et frit valg og vedkommende så går ud og placerer pengene i aktier og aktierne giver et kæmpe tab et år?
Hvad vil der så ske med den folkepensionists økonomi?
Kan jeg få et svar på det?
Charlotte Munch Pasler (DD), 2026-01-20:
Måske var ordføreren en lille smule ikkelyttende, hvis jeg kan sige det sådan, for ellers havde han kunnet høre, at jeg i min tale faktisk sagde, at vi var store tilhængere af, at der var en ordning, hvor man fik en tvungen pensionsopsparing, samtidig med at man kunne have en frivillig pensionsopsparing.
Men det fritager os ikke fra at synes, at når ATP ikke leverer, er det glimrende, at man ser de selskaber, der formidler danskernes penge, efter i sømmene.