runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-27:
Det, jeg skrev til hr. Jens Rohde, var, at jeg var kulturpessimismens ydmyge discipel.
Spenglers virksomhed tror jeg er for bred til, at jeg umiddelbart bare vil sige ja til det hele.
Nej, jeg tror, vi skal skille den liberalistiske del fra den britiske sådan lovtradition eller frihedstradition, for det tror jeg er to forskellige ting.
Altså, for mig begynder den moderne britiske statsdannelse jo i 1215 med Magna Carta, hvor man grundlægger alt det, der bliver til retsstaten.
Så har hr. Jens Rohde jo ret i, at det i efterkrigstiden bliver til en meget liberalistisk markedsøkonomi – af forskellige årsager – bl.a. jo fordi Thatcher og Reagan bliver et stærkt makkerpar over for Kommunistrusland og udvikler en meget sådan individorienteret liberalisme.
Men det er ikke på den måde britisk; man kan sige, at det er en moderne britisk politisk udvikling.
Men det er jo ikke noget, der går som et kulturtræk gennem Storbritanniens historie.
Jamen det vil jeg meget gerne tilstå hr. Søren Søndergaard.
Vi har jo siddet i Europa-Parlamentet sammen og har oplevet, hvordan de føderale grupper jo presser meget hårdt på for at få en egentlig EU-hær, og jeg er også fuldstændig enig i, at siger man ja til det og opgiver man forbeholdet, så vil der selvfølgelig ligge en implicit tilkendegivelse af, at så slutter man så også op.
Man kunne jo sammenligne det lidt med euroen, hvor man også fra start af havde en begrænset overdragelse af beføjelse, men da først sagen var i gang, ja, så fik man hurtigt ændret traktater og på anden vis taget nogle meget, meget store føderale skridt.
Selvfølgelig vil det samme ske, hvis man får lavet en forsvarsalliance, en EU-hær, hvad jeg virkelig begræder, til dels jo af samme årsager, som hr. Søren Søndergaard, men jo også – og det betoner vi i mit parti nok mere end Enhedslisten – fordi det vil bryde den for os at se vigtige og gode alliance med USA, som vi har igennem NATO.
Halime Oguz (SF), 2020-02-27:
Hvis jeg har forstået det første spørgsmål korrekt, så stiller spørgeren sig lidt uforstående over for, hvordan og hvorledes vi forholder os til hele klimadelen.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at SF gerne ser, at klimadelen bliver opprioriteret, og at budgettet kommer op på 30 pct. til klimadelen.
I forhold til handelsaftalen med Vietnam vil jeg gerne forsikre spørgeren om, at der kommer klarhed om spørgsmålet.
For selvfølgelig er det rigtigt, at der skal komme klarhed om det, og den klarhed forventer jeg også at få, for jeg er heller ikke helt sikker på, hvordan det er.
Søren Søndergaard (EL), 2020-02-27:
Ja, det afklarer så ikke hele spørgsmålet om, hvor meget der skal gå til klimadelen.
SF var i Folketinget med til at give et mandat til regeringen, der ikke stillede nogen som helst krav til klimadelen, hvor SF i Europa-Parlamentet siger mindst 50 pct., og det gør det jo lidt underligt for i hvert fald Enhedslisten – jeg tror, Alternativet har det på samme måde – at tage en diskussion.
For hvad er det så, man egentlig forholder sig til?
Det andet spørgsmål er omkring Vietnam, som jo afspejler en bredere holdning til handelsaftaler, som igen efter min mening indeholder en masse dårlige ting: Er SF for eller imod handelsaftalen med Vietnam?
Altså, det ene parlamentsmedlem stemte for, det andet parlamentsmedlem stemte imod – det kan ske, at man stemmer forkert i Europa-Parlamentet, det ved jeg godt, fordi man stemmer så utrolig mange gange pr. gang – men har efterfølgende slået fast, at det ikke var en fejltagelse; vedkommende støtter faktisk den her handelsaftale med Vietnam.
Altså: Hvad er SF's holdning?
Eller vil SF arbejde for, at vi måske lidt mere klart fremover kan få klarhed over, hvad der er SF's holdning?
Halime Oguz (SF), 2020-02-27:
Og tak for spørgsmålet.
Jeg kan godt forstå, at det skaber en forvirring.
Jeg vil bare sige, at i SF er vi for en restriktiv linje.
Ja, det er rigtigt, at vores europaparlamentarikere gerne så et større budget, men for os er det også vigtigt først og fremmest at kigge på den politik, der bliver ført, den substans, der er i den politik, der bliver ført.
Så SF's linje er en restriktiv linje.
Søren Søndergaard (EL), 2020-02-27:
Men jeg har et spørgsmål, for nu drejer den her debat sig jo om EU-samarbejdet og udviklingen i det, og så handler den også om, hvordan vi forholder os til EU-samarbejdet.
Og jeg må indrømme, at der har været en række eksempler her på det sidste, hvor jeg har meget svært ved at forstå, hvem det er, der tegner SF's holdning til EU.
Er det den politik, man fører i det danske Folketing, eller er det den politik, man fører nede i Europa-Parlamentet?
Altså, vi har lige haft en meget konkret sag, hvor vi behandlede et mandat omkring landbrugsstøtten og klima og i det hele taget det generelle budget for de næste 7 år i EU, og hvor Alternativet og Enhedslisten stemte imod, fordi der simpelt hen ikke var nogen garanti for, at det blev til noget som helst.
SF stemte for, men så gik SF's repræsentanter i Europa-Parlamentet på banen og sagde, at det skulle være mindst 50 pct., der skulle gå til klimatiltag, men det blev overhovedet ikke rejst i diskussionen.
Det andet eksempel, jeg vil give, for nu er handelspolitik også en del af den her diskussion,
handler om, hvordan vi stiller os til handelsaftaler, hvor SF's repræsentation i Europa-Parlamentet har stemt for handelsaftalen med Vietnam – nej, det er så kun det ene af de to medlemmer af SF's gruppe i Europa-Parlamentet, der har stemt for – hvor vi synes at der er en masse dårlige ting.
Og derfor har jeg behov for en afklaring.
Hvem er det, der tegner SF's linje, når det gælder EU-spørgsmålet?
Halime Oguz (SF), 2020-02-27:
Tak for det, og tak til hr. Jens Rohde for at bytte plads med mig, for jeg skal til et vigtigt møde lige om lidt.
Først og fremmest vil jeg takke ministeren for den skriftlige redegørelse om udviklingen i EU-samarbejdet, som vi har fået tilsendt.
Som det fremgår af redegørelsen, steg valgdeltagelsen ved EP-valget for første gang, både nationalt og i EU.
Det er vigtigt, for det er et klart signal om, at vælgerne ved, at skal vi løse klimaudfordringerne, skal det ske sammen og i et forpligtende fællesskab.
Klimakampen tages bedst gennem et stærkt EU.
Det er læren fra EP-valget.
De partier, der går ind for klimakamp og et stærkt EU, fik gode valg.
Men gode valg er ikke nok.
Der er, som det fremgår af den redegørelse, som er oversendt til Folketinget, en lang række vigtige sager, vi skal have løst.
Lad mig tage fat i nogle af dem.
Klima: Den nytiltrådte kommissionsformand har gjort den grønne dagsorden til en absolut topprioritet med præsentationen af en europæisk grøn pagt, en strategi om biodiversitet samt en strategi for at stoppe bl.a. afskovning.
I næste uge forventes Kommissionen at fremlægge et forslag til en europæisk klimalov, der skal lovfastsætte målet om et klimaneutralt EU.
Det er gode initiativer, men i SF er vi bekymret for, om de er ambitiøse nok.
Hvis man sætter klimamål, der er 30 år ude i fremtiden, er det ikke ambitiøst nok.
Derfor skal vi også have det lange lys på og sikre et stærkt 2030-mål på europæisk plan, ligesom vi har det i Danmark.
Omstillingen til et grønt samfund er ikke gratis, og nogle områder i EU vil opleve en stor forandring i den måde, der produceres energi på.
Desværre ser vi for tiden, at flere lande har problemer med at leve op til basale standarder,
og det går slet ikke.
Den såkaldte artikel 7-procedure har vist sig at være uden reel styrke i forhold til udbredelsen af de åbenlyse problemer med grundlæggende retsstatsprincipper, vi ser i flere medlemslande.
Heldigvis er der fremover lagt op til en kobling mellem adgangen til EU's pengekasse og evnen til at overholde retsstatsprincipper.
Det ser vi frem til, og vi ønsker, at regeringen kæmper hårdt for at få den mekanisme på plads.
En vigtig sag, der glimrer ved sit fravær i den redegørelse, der er sendt over, er kampen for mere åbenhed i EU's institutioner.
Lukketheden i Rådet er et kæmpeproblem og udgør reelt det demokratiske underskud, som EU ofte beskyldes for.
Tak for ordet.
Christian Juhl (EL), 2020-02-28:
Tak for den positive tilgang til spørgsmålet.
Jeg synes også, det er et rigtig godt forslag at fremsætte og en god debat at få.
Jeg har også lagt mærke til, at rigtig mange menighedsråd og provster og andre fine folk i kirken diskuterer det her på livet løs, fordi de efter min mening gerne vil være med på den grønne bølge.
Jeg vil gerne høre, om ministeren kan bekræfte det, der står i den kronik, der var i Information den 27. november, hvor Jan Morell, som er medlem af menighedsrådet ved Skt. Johannes Kirken i Aarhus, siger: »Folkekirken bortforpagter nu det meste af jorden og tjener mellem 35 og 70 millioner om året.«
Stemmer de tal overens med det, som Kirkeministeriet kan se er rigtigt?
Hvis det kun er i det begrænsede omfang, altså mellem 35 og 70 mio. kr., man tjener på nuværende bortforpagtninger, vil jeg tro, at man kan beholde det provenu, selv om man gik over til økologisk jordbrug, da der er en kæmpe efterspørgsel efter at få fat i noget jord til økologisk jordbrug og det ikke er alle, der har råd til at købe den.
Joy Mogensen (S), 2020-02-28:
Jeg kan ikke på stående fod bekræfte det tal, som ordføreren gengiver fra kronikken, men jeg kan oplyse, at ifølge de oplysninger, jeg har fået, er det på landsplan 36 mio. kr., som folkekirken får i indtægter for bortforpagtning af jord.
Og af det er det de her 11,4 pct., som allerede nu er økologisk drift.
Christian Juhl (EL), 2020-02-28:
Ja, og der er vi jo enige om, at den andel, der drives økologisk, skal være større.
Den skal være 100 pct. på et tidspunkt, som skal nås ved at sætte nogle processer i gang, og det her kan være et godt forslag, men det er ikke nok.
Jeg mener også, vi skal lave et overbevisningsarbejde, så ethvert menighedsråd synes, det er vigtigt, at de også er en del af indsatsen for klima, biodiversitet, rent vand osv., hvad de sandsynligvis også gerne vil være med den næstekærlighed, der må forventes at være i den danske folkekirke, og så har de vel også en kærlighed til den jord, som Vorherre har givet dem – eller hvem det nu er, der har givet os den.
Joy Mogensen (S), 2020-02-28:
Jeg skal prøve at få det belyst yderligere, sådan at oplysningerne kan indgå i udvalgsbehandlingen.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at der også ligger et overbevisningsarbejde, som ordføreren selv vælger at udtrykke det.
Det er netop derfor, jeg også i min ministertale gjorde opmærksom på, at hvis vi som Folketing pålægger menighedsrådene det her, vil de f.eks. ikke kunne få bidrag for det her økologiske arealtilskud, og det vil jo faktisk stille dem ringere, fordi den indtægt, de får her, også bliver brugt til mange gode sociale tiltag, men også bæredygtighedstiltag for sognene generelt.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-02-28:
Man kan jo sige, at det ikke er meget, når kun 11 pct. af jorden i dag drives økologisk, og set i forhold til det kapløb i forhold til tiden og den grønne omstilling mener Alternativet, at det går rigtig, rigtig langsomt.
Jeg vil gerne høre: Mener ministeren, at vi skal opretholde landbrug, som skader miljøet, fordi vi gerne vil støtte små sogne økonomisk?
Altså, nu er der kun 11 pct., men hvis det tager yderligere mange år, til menighedsrådene kommer frem til, at man skal have økologisk drift og urørt skov, mener ministeren så, at der på det tidspunkt skal gøres noget lovgivningsmæssigt?
Tak til ministeren.
Tak for en forholdsvis positiv tale, men når jeg alligevel er lidt skuffet, er det, fordi ministerens kvittering, da jeg luftede ideen første gang, var positiv, og at ministeren, hvis jeg husker rigtigt, svarede, at det var et skridt i den rigtige retning, og derfor havde jeg en stor forhåbning om, at vi i dag havde et flertal for det.
Men jeg vil høre, om ministeren mener, at det går hurtigt nok, i forhold til at menighedsrådene står for den grønne omstilling.
Joy Mogensen (S), 2020-02-28:
Jeg prøver faktisk at være overvældende positiv, men også bare at respektere den måde, vi styrer den danske folkekirke på.
For det er jo afgørende for, at vi har det der lokale engagement.
Så jeg mener, at det vil være et skridt i den rigtige retning, hvis det er meget økologi, vi får ind, og der er jeg, tror jeg, lige så utålmodig som ordføreren og sikkert også et flertal her i Folketinget.
Der, hvor jeg ser at folkekirken allerede har taget det op, er jo f.eks. især i forbindelse med deres kirkegårdsdrift og i virkeligheden også i deres diakoni at prøve på at italesætte respekten for, ja, Herrens skaberværk, som en del af den måde, de organiserer deres arbejde på.
Så jeg vil meget gerne i udvalgsbehandlingen arbejde positivt med, hvordan vi kan hjælpe menighedsrådene til, at det her går endnu hurtigere.
Karsten Hønge (SF), 2020-02-28:
Vi fik så i hvert fald slået fast, at de der hånende og nedladende bemærkninger om Arbejdsmarkedets Feriefond var fuldstændig i hegnet.
I dag oplever vi jo en interessant forbrødring mellem Nye Borgerlige, Liberal Alliance og Enhedslisten.
Men der kan da så være forskelle.
Hvor Enhedslisten også i den her situation, og det er typisk, vælger at stå uden for forliget, er Liberal Alliance jo en del af forliget.
Altså, ud over at man er ved sådan størrelsesmæssigt at gøre sig selv ligegyldige, er man også ved at gøre sig selv fuldstændig ligegyldige i forhold til at være nogle, man kan lave aftaler med, hvis man alligevel kort tid efter stiller sig op og grundlæggende vil lave om på den aftale, vi faktisk har indgået.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge nærmere ind til hr. Alex Vanopslaghs meget nedladende omtale af Arbejdsmarkedets Feriefond, måske ovenikøbet ikke bare nedladende, men også fuldstændig uvidende omtale, når hr. Alex Vanopslagh omtaler det som et sted, hvor fagforeningerne kan spille glade givere.
Punkt 1: Kan vi være enige om, at det ikke er et sted, hvor fagforeningerne bestemmer?
Arbejdsmarkedets Feriefond er bredt sammensat, så det er ikke et sted, hvor fagforeningerne bare deler ud af pengene.
Punkt 2 er til det med de glade givere: Ved hr. Alex Vanopslagh overhovedet, hvad de penge går til?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-28:
Jeg er da udmærket godt klar over, at det går til velgørende formål, og det er da nemt at være velgørende, når man er det på baggrund af en bureaukratisk og formynderisk feriepengeordning, hvor man tvinger folk til at spare op, og hvis de så glemmer at søge om pengene, eller hvis de ikke holder tilstrækkelig meget ferie, går pengene ind i en fond.
Så kan man sidde – og det er ikke bare fagbevægelsen, men også en række andre parter – og bruge pengene på velgørende formål.
Der siger jeg, at jeg da hellere vil have, at pengene ryger derhen, hvor de retmæssigt hører til, nemlig hos de mennesker, som trods alt har gået på arbejde og har optjent dem.
Det forbløffer mig, at det, der engang var et arbejderparti, nemlig SF, ikke har blik for, at arbejderne selvfølgelig skal have deres fulde løn, herunder deres feriepenge.
Det burde da være en mærkesag for et parti som SF.
Man kan altid regne med, at Liberal Alliance ikke vil afstå fra at forbedre eksisterende aftaler, hvis der opstår et behov for det.
Det er jeg sådan set stolt over.
Men du har da fuldstændig ret i, at det processuelt er noget, der i sidste ende hører til i aftalekredsen.
Christian Juhl (EL), 2020-02-28:
Jeg synes, det er interessant at høre den her jagt på Arbejdsmarkedets Feriefond.
Jeg vil gerne minde om, at hr. Alex Vanopslaghs parti og den tidligere borgerlige regering rent faktisk stjal Arbejdsmarkedets Feriefonds midler, et tyveri i millionklassen, for at finansiere deres finanslov.
Det fik de flertal for her i Folketinget, og vi var nødt til at gennemføre en ekspropriation for at få fat i de penge.
Havde det været en erhvervsleder eller en række virksomheder, vi eksproprierede, tror jeg nok, at hr. Alex Vanopslagh ville tale på en anden måde.
Men kan hr. Alex Vanopslagh huske, at det rent faktisk var det, der skete i den regering, som hr. Alex Vanopslagh støttede før valget?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-28:
Det ærlige svar er, at det kan jeg ikke –
jeg havde travlt med at gå på arbejde og aflevere en masse af mine lønkroner til feriepengeordningen, og jeg havde ikke fanget den del politisk.
Christian Juhl (EL), 2020-02-28:
Nej, men jeg spurgte, fordi jeg jo regnede med, at en formand for et parti ved, hvad der er sket med så kort en horisont som 3-4 år tilbage.
Det var hundredtusindvis, millioner af kroner, der blev taget fra Arbejdsmarkedets Feriefond, fra de opsparede penge fra danske arbejdere, puttet ind i Folketinget og brugt til den borgerlige regerings finanslov.
Er det ikke et overgreb på, hvad skal man kalde det, private aktiviteter uden for Borgen, når man så også er nødt til at lave en ekspropriationslov?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-28:
Jeg synes, at de midler – og det burde stå ret klart efter dagens debat – som ligger i feriefonden, hører til i lommerne på de danskere, der har gået på arbejde og har betalt penge ind til den, men som ikke har afholdt ferie.
Og jeg tror sådan set, vi er relativt enige om, at de feriepenge ikke skal gå til at finansiere diverse tiltag på en finanslov, men de skulle aldrig nogen sinde være havnet i feriefonden i første omgang.
Og det er jo nok der, den reelle og store uenighed opstår.
Joy Mogensen (S), 2020-02-28:
Hvis jeg kunne spå om fremtiden, ville jeg gøre det, men det ender sjældent godt, så det kan jeg ikke sådan forhåndsdiskontere.
Men jeg kan sige, at lige nu vil regeringen gerne arbejde sammen med alle Folketingets partier om at få tilvejebragt et grundlag, der gør det let og overskueligt og også økonomisk håndterbart for menighedsrådene.
For vi lever i en verden med mange ideer, men vi lever også i en praktisk verden, hvor tingene skal hænge sammen.
Christian Juhl (EL), 2020-02-28:
For det er en kæmpe indsats, der skal gøres.
Og f.eks. urørt skov satser kommunerne, regionerne og staten massivt på, fordi vores drikkevand er ekstremt truet.
Jeg ved ikke, om ordføreren har lagt mærke til, at der rent faktisk er boringer, hvor vi finder – hvad hedder det – sundhedsskadelige stoffer i et omfang, vi ikke har regnet med nogen sinde at skulle finde i dansk drikkevand.
Det er måske lige oppe over, at vi siger: Hey, vi må nok gøre noget mere, end vi gør i dag.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-28:
Tak for ordet, og i første omgang tak til ministeren for at stå vagt om, at det trods alt er folkekirken og de enkelte sogne- og menighedsråd, der bestemmer, hvordan jorderne skal anvendes, og ikke staten, Folketinget og politikerne.
Dernæst har jeg et konkret spørgsmål til det her ønske om at få en større andel af økologisk landbrug og økologisk drift på folkekirkens jorder.
Ministeren er en del af en regering, som med et stort flertal i Folketinget med undtagelse af Nye Borgerlige og Liberal Alliance har tiltrådt klimaloven.
Med klimaloven skal man nedbringe udledningen af drivhusgasser, og det betyder også, at man skal sikre, at den produktion, der foregår, uanset om det er i landbruget eller andre steder, skal være så klimavenlig, altså have så lille et aftryk på klimaet som overhovedet muligt.
Anerkender ministeren, at afgrøder og fødevarer produceret økologisk har et større CO 2 -aftryk pr. produceret enhed end konventionelt producerede varer?
Christian Juhl (EL), 2020-02-28:
Jeg vil gerne minde Venstres ordfører om, at kirken er for alle, ja, kirkerne er for alle.
Klimakrisen rammer også alle, også vores børn og børnebørn.
De bliver bare ikke spurgt, og det er der ikke meget demokrati i for tiden.
Det er derfor, at unge reagerer i de her år.
Og derfor er det vel vigtigt, som enkelte biskopper og enkelte menighedsråd gør, at gå ind i klimaindsatsen og sige: Gør vi det godt nok?
For når kirkens jorder i gennemsnit ligger lavere med hensyn til at gøre en indsats for klimaet, for biodiversiteten og for rent drikkevand, så er der vel en god anledning til at sige: Hey, det her går ikke; vil I godt se at skynde jer lidt.
Det er vel en demokratisk ret, vi alle sammen har, til at prøve at påvirke hinanden.
Det gør vi f.eks. også over for landbruget og industrien og over for den enkelte borger – der sætter vi jo ufattelig mange ting i gang.
Hvorfor skulle vi ikke også gøre det over for kirken?
Louise Schack Elholm (V), 2020-02-28:
Fordi jeg respekterer demokratiet i folkekirken.
Jeg tror på en demokratisk folkekirke.
Vi har en speciel konstruktion i Danmark med en folkekirke.
Det betyder også, at vi har et demokratisk organ, der hedder menighedsråd, og det er dem, jeg respekterer.
Det betyder ikke, at jeg ikke går op i klimaet.
Vi har tilsluttet os de 70 pct. på klimamålsætningen.
Vi udlagde også rigtig meget til urørt skov, da vi havde regeringsmagten sidst, og vi prøver også på at fremme den grønne omstilling.
Men vi må bare sige – det sagde fru Pernille Vermund også – at økologi faktisk ikke er specielt godt for klimaet; det har nogle andre fordele.
Og derfor skal man nogle gange se ting i en bredere sammenhæng.
Og det er jo fint.
Men jeg synes, at man lokalt skal gøre op, hvad det er, man gerne vil lægge vægt på – det synes jeg ikke vi skal bestemme på Christiansborg.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-28:
Så det er simpelt hen noget vrøvl at sige, at når der er en del af aftalen, man er uenig i, så frasiger man sig den fulde aftale.
Og hvad du har af opfordringer til beskæftigelsesminister Peter Hummelgaard, skal jeg ikke blande mig i.
Jeg er sikker på, at I kan få en god snak, og jeg ønsker jer en god weekend i forlængelse deraf.
Louise Schack Elholm (V), 2020-02-28:
Enhedslisten behøver jo ikke at skyde på os, som om vi ikke går op i klimaet.
Vi har udlagt mere til urørt skov.
Da vi havde regeringsmagten, var der også mere, der blev omlagt til økologi – så vi er også interesseret i at skabe det.
Men det er af andre hensyn end klimahensyn, man gør sådan nogle ting.
Man gør det for biodiversiteten og for at sikre sig kontrol med, hvor meget sprøjtegift der er.
Det er jo af andre årsager, man gør det.
Og så gør man noget andet i forhold til klimaet.
Man skal gøre begge dele.
Og der er det bare, jeg siger, at vi jo altid skal være opmærksomme på, hvilke virkemidler der bruges.
Marie Krarup (DF), 2020-02-28:
I Dansk Folkeparti mener vi, at man skal dyrke økologisk der, hvor det giver mening, og at man skal udlægge jord til skov og naturområder der, hvor det giver mening.
Kirkeministeriet eller regeringen skal ikke gøres til specialister i lige præcis de jorder, som menighedsrådene af historiske årsager besidder.
Derfor giver det ingen mening, at man fra regeringens side beslutter, at særlig kirkens jorder skal dyrkes på den ene eller den anden måde, udlægges til skov eller naturområder på den ene eller den anden måde.
De beslutninger om, hvordan jorden skal behandles, skal træffes på et helt andet niveau.
Det er menighedsrådene, der sidder med forpagtningsretten, og det er dem, der er forpagtere, der forvalter jorden.
Det er der, beslutningerne skal tages.
Så det her beslutningsforslag giver desværre ingen mening.
Så vil jeg med hensyn til de ordførertaler og de bemærkninger, jeg lige har hørt, sige, at kirken jo hverken er til for demokratiet eller for økologien.
Kirken er til for at give mulighed for at forkynde Guds ord.
At kirken så af historiske årsager har noget jordtilliggende, har jo ikke noget med kristendom at gøre, om jeg så må sige.
Det er jo af historiske årsager.
Og den jord skal behandles på en fornuftig og normal måde af de folk, der har forstand på, hvordan man dyrker jorden.
Det er jo ikke noget, som Kirkeministeriet skal beslutte, hverken når det gælder, hvilken afgrøde man skal have, eller hvordan jorden skal dyrkes.
Det er et beslutningsforslag, som vi absolut ikke kan støtte.
Christian Juhl (EL), 2020-02-28:
Hvad er grunden til, at Dansk Folkeparti synes, at det er okay, at vi regulerer og også kompenserer landbruget i en grad, som sjældent er set i historien, for at få dem til at arbejde anderledes med deres jorder, og når vi så har et forslag her, som handler om kirkens jorder, hvor jeg er fuldstændig enig i, at det ikke er en spidskompetence for kirken at drive landbrug eller skovbrug for den sags skyld, hvad er så grunden til, at Dansk Folkeparti siger, at her må vi søreme ikke røre ved driften?