runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2019-12-11:
Jamen vi kigger jo ind i, at der er mange ting på spil.
Der er jo heldigvis stadig flere lande, hvor man ikke har behov for at bortadoptere børn, fordi man faktisk selv med sine egne sociale indsatser og måske også indsatser i forhold til familieplanlægning kan håndtere det her.
Og så er der bare en faldende efterspørgsel i Danmark efter international adoption.
De to ting holdt sammen med, at omkostningerne vokser, som de gør, i DIA,
betyder, at vi bliver nødt til at finde et andet udgangspunkt.
Vi kan ikke blive ved med at lægge penge oveni et system, der betjener stadig færre danskere.
Det mener jeg i hvert fald ikke vi kan retfærdiggøre over for skatteborgerne samlet set.
Anni Matthiesen (V), 2019-12-11:
Tak for det.
Hvilke kommentarer har ministeren til DR's artikel »Mads har ikke set sin treårige søn i 52 dage: »Jeg føler mig fortabt«« af 4. december 2019?
Astrid Krag (S), 2019-12-11:
Som jeg også er citeret for i artiklen her om Mads, er det ulykkeligt, at et nyt system, der blev lavet for at passe på børnene og skåne dem i de svære skilsmisser, lige nu ser ud til at gøre det modsatte.
Det er en meget svær situation, som Mads og hans søn, som man kan læse det i pressen, og mange andre familier for øjeblikket står i, og det er simpelt hen ikke godt nok.
Intentionen bag det nye system, der blev forhandlet på plads under den tidligere regering, er rigtig – altså at vi skal passe bedre på børnene i de svære skilsmisser.
Men det er en reform, som er født med en voldsom underfinansiering.
Derfor har vi også i den seneste finanslov, vores første finanslov, afsat 104 mio. kr. ekstra, så ventetiden ikke bare bliver ved med at vokse og vokse.
Det er så også vigtigt for mig i forlængelse af det at få sagt, at selv med de nye 104 mio. kr., som vi lægger oveni, kommer vi til at kigge ind i et langt stykke tid, altså faktisk formentlig et helt år endnu, hvor ventetiderne vil blive ved med at vokse.
Det forventes først at toppe næste år ved den her tid.
Det er dybt utilfredsstillende, det er meget ulykkeligt.
Og jeg vil da også sige, at jeg har lyttet mig frem til, at der kan være tiltag i reformen, der ikke virker efter hensigten.
Derfor har jeg her inden jul indkaldt interessenterne på området til et møde hos mig for at høre deres vurdering indtil videre på det jo ret begrænsede grundlag, vi har, eftersom reformen har virket så kort tid og været så underdrejet på grund af manglende økonomi, men for stadig at få talt sammen i den her tidlige fase af reformens levetid og fundet ud, om der skal nogle justeringer til.
Det er jo rigtigt, at man ikke kan påstå, at nogen af os her i Folketinget kan være overrasket over, at der er udfordringer med formidlingsområdet, hvad angår international adoption.
Der var jo aftalen i satspuljekredsen sidste år, hvor vi tog det på os at finansiere det.
Det er jo mere end en fordobling af driftstilskuddet, vi har afsat penge til.
Det vil sige, at jeg synes, at vi til fulde har anerkendt, at der var økonomiske udfordringer og også taget det ansvar på os.
Og vi har også afsat 1 mio. kr. til at få undersøgt området og dermed også få en vurdering af, hvad det vil koste i fremtiden.
Vi bliver nok bare nødt til ...
Nu rejser formanden sig allerede, men jeg uddyber gerne i næste runde.
Mogens Jensen (S), 2019-12-11:
Det er vigtigt for mig at understrege, at udtagning af de her lavbundsjorde jo ikke står i modsætning til, at landbruget har god konkurrencekraft, og det tror jeg også erhvervet selv er enige i.
Der har de jo netop sammen med Danmarks Naturfredningsforening selv foreslået, at man udtager 100.000 ha lavbundsjorder.
Og i øvrigt kan jeg sige, at regeringen arbejder generelt for at sikre de bedst mulige rammevilkår for landbruget.
F.eks. kan jeg nævne, at jeg lige har nedsat en ekspertgruppe om landbrugserhvervets økonomi, som har et særligt fokus på landbrugets gældssituation og også på, hvordan landbrugets økonomiske og finansielle udfordringer kan reduceres og forbedres fremover.
Det er herudover afgørende for landbrugets økonomi, at miljøkrav også kan indfries så omkostningseffektivt som muligt, og at der skabes en administration og en kontrol, der er så effektiv og smidig som muligt.
Så på mange måder arbejder vi for at skabe de bedste rammer fremadrettet for det gode danske landbrug.
Erling Bonnesen (V), 2019-12-11:
Allerførst en kvittering for, at ministeren har nedsat den ekspertgruppe, der skal se på, vi kan sige landbrugets store gældspukkel.
Nu fik det jo også en udmøntning i den aftale, vi så lavede i fællesskab, og det ser vi da sådan set også i Venstre frem til, altså at vi forhåbentlig kan få fulgt op på det i fællesskab.
For det er utrolig vigtigt, at der er et klart fokus på, at erhvervslivets – og i den her situation landbrugets – konkurrencevilkår i hvert fald for det første ikke må forringes og helst også skal forbedres.
Jo, for når vi ser en række andre lande, som vi jo konkurrerer med her fra Danmark – vi behøver ikke at gå længere end til Tyskland og Holland og Frankrig – så passer de jo også på og prøver at få forbedret deres konkurrencevilkår for at kunne sikre ikke alene deres indenlandske fødevareforsyning, men også den eksport, som de jo står på mål for.
Og eftersom vi jo er et stort, skal vi kalde det eksportorienteret fødevareland, så er det også vigtigt, at vi følger med der.
For ellers er det klart, at de andre løber hurtigere, og så er vi også nødt til at løbe hurtigere.
Så en opfølgning på det er sådan set fint.
Så i forlængelse af det her: Er det sådan, at ministerens holdning er, og kan ministeren bekræfte, at når vi nu skal have de forskellige forhandlinger på de forskellige områder, så må der i hvert fald ikke ske en forringelse af landbrugets vilkår – og allerhelst skal der ske en forbedring, netop i f.eks. det med præcisionslandbrug?
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-11:
Først og fremmest tak for spørgsmålet.
Det ville jo forudsætte, at regeringen så heller ikke havde en plan om at lave en investeringsplan for infrastruktur over et 10-årigt forløb, hvis det var sådan, at der ikke skulle ske noget på det område, og det har som sagt hele tiden været vores hensigt, at den del, der handler om infrastruktur, skulle ske, efter en finanslovsaftale var indgået.
Et andet ben er sådan set også at sikre en kollektiv transport, og et tredje ben er eksempelvis at sikre, at man kan investere i cykelinfrastruktur og deslignende.
Derfor er jeg også glad for, at der jo bl.a. er sikret midler til eksempelvis en cykelpulje, til forbedring af den kollektive transport og i øvrigt også grønne busser.
Der skal man jo ikke tage fejl af, at grønne busser ikke alene er noget, som man indfører i storbyer – det gør man også; så sent som i søndags blev der præsenteret 48 nye grønne busser i København af Københavns og Frederiksberg Kommuner – men tager man ud i landet, finder man dem jo også i Roskilde, og Sønderborg Kommune har omstillet deres 44 busser til grønne busser.
Så kollektiv transport og det grønne handler altså også om et Danmark i balance, og snakker vi de grønne busser i det sønderjyske, hænger det jo i øvrigt også godt sammen med noget af den landbrugsproduktion, der er der.
Når man der laver biogasbusser, er det jo bl.a. også, fordi man på grund af den megen svineproduktion, der er i området, lige præcis har god adgang til biogas.
Så jeg synes, at spørgsmålet om et Danmark i balance handler om mange spørgsmål.
Det er også klart, at vi – det vil jeg gerne understrege igen – når vi skal lave en infrastrukturinvesteringsplan, så selvfølgelig også skal tænke på balancen i Danmark, både når det handler om den kollektive transport, og når det handler om vejene.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-12-11:
Tak for svaret.
Det er jo et af midlerne til at få fortrængt dieselolien fra busser og lastbiler.
For Venstre er det vigtigt, at vi her på Christiansborg arbejder målrettet for et sammenhængende Danmark – det kræver nogle investeringer i veje og selvfølgelig også i kollektiv trafik, cykelstier og andre ting, som ministeren nævner – og vi glæder os over, at vi har en stærk hovedstad, som er et lokomotiv for hele Danmark, og som bare trækker.
Derfor ville jeg høre, om ministeren er enig i, at man i store dele af Danmark er fuldkommen afhængig af biler og lastbiler, idet der ikke er adgang til jernbaner og anden dækkende kollektiv transport, og at vejene dermed er de trafikale blodårer, der binder landet sammen og sikrer saft og kraft i den danske krop.
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-11:
Der skal jo både investeres i bedre veje og bedre kollektiv transport, og det er jo ikke sådan, at det ene udelukker det andet.
Faktisk er det jo også sådan, at en del af den kollektive transport netop benytter sig af vejene.
Eksempelvis skal busserne jo også kunne køre på vejene.
Og jeg kan kun bekræfte, at man, hvis man bor i provinsen – jeg bor selv i provinsen, i en lille landsby – kun kan få det til at hænge sammen, hvis man også sørger for at have adgang til egen bil eksempelvis.
Selvfølgelig skal det også gerne være en grøn bil.
Den positive nyhed er, at den kan man heldigvis også få opladestik til i eksempelvis den landsby, jeg bor i.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-12-11:
Jeg er enig i, at der skal investeres både i hovedstaden – endda massivt – og også i provinsen.
Det er ikke sådan en punisk krig, vi skal til at have mellem hovedstaden og provinsen.
Tværtimod, men det er jo forskellige løsninger til forskellige situationer, vi skal finde.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ministeren kan nævne nogle af de vejprojekter i den blå trafikaftale fra marts måned, der jo nu ikke bliver til noget, fordi der ikke er flertal for dem.
Er der nogle af de vejprojekter i den aftale, som ministeren ikke ønsker at gennemføre?
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-11:
Jeg kan kun komme i tanker om et, som jeg i hvert fald på forhånd kan sige at regeringen ikke synes at man skal arbejde videre med, og det er også tilkendegivet klart og tydeligt, idet det er taget ud af forprojekteringen ved en vvm-undersøgelse, og det er omfartsvejen ved Mariager.
Tværtimod ønsker vi at gå til et forhandlingsbord med et så åbent sind som overhovedet muligt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-12-11:
Det lyder godt, men der skal jo også penge på bordet, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge til ministerens forventninger til den investeringsramme, som vi på et tidspunkt får på bordet, inden vi skal til at forhandle.
Den tidligere regering fandt jo i omegnen af 65 nye milliarder kroner, og det blev en samlet aftale til 112 mia. kr. med de penge, der blev ført over.
Er det ministerens forventning, at vi kan finde mindst det beløb til en ramme, således at vi bl.a. kan få has på alle de her mange vejprojekter, som er helt påtrængende rundtomkring i landet?
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-11:
Hvor stor investeringsrammen bliver, kan vi først komme nærmere ind på, når vi nærmer os forhandlingerne.
Men det er selvfølgelig også klart, at jeg har en forventning til, at de partier, som vil indgå i drøftelserne, også vil have en interesse i at forsøge at være med til at finde eventuel yderligere finansiering, og det må vi jo så vende tilbage til den dag, hvor vi når frem til de forhandlinger.
Hans Christian Schmidt (V), 2019-12-11:
Tak for det, formand.
Hvad er ministerens holdning til, at et statsejet selskab som PostNord udøver offensiv konkurrence på det danske marked for transport af stykgods?
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-11:
Jeg skulle lige finde papirerne til det rigtige spørgsmål.
Nu er vi der.
Generelt vil jeg sige, at al virksomhed, som PostNord udøver såvel i Danmark som i Sverige, er på konkurrenceudsatte markeder.
For Danmarks vedkommende skyldes det, at Folketinget i 2010 vedtog, at postmarkedet skulle være fuldt ud liberaliseret fra den 1. januar 2011, og desuden har Folketinget bestemt, at Post Danmark A/S skal drives forretningsmæssigt.
Dette følger af lov om Post Danmark A/S.
Kørsel med gods for fremmed regning er derfor også et frit erhverv.
Konkret har jeg en forståelse for, at PostNord i øjeblikket har gennemført en omstilling for at komme ud af de vanskeligheder, som man har haft på området, i forhold til et underskud på det, som hedder PostNord Logistics A/S, som er et datterselskab i i PostNord-koncernen.
Det er selvfølgelig uhensigtsmæssigt, for det skal ikke være sådan, at man har et selskab af den karakter, som drives med underskud.
Jeg har under et møde i postforligskredsen for nylig foreslået, at vi inviterer en repræsentant fra PostNord Logistics A/S til et møde, sådan at postforligskredsen kan få en orientering om status for den omstilling, man er i gang med i øjeblikket.
Jeg er selvfølgelig meget opmærksom på de bekymringer, som ikke kun spørgeren gør sig, men som også andre, som arbejder med området i Folketinget, gør sig om dette, og det skal selvfølgelig belyses fuldt ud.
Hans Christian Schmidt (V), 2019-12-11:
Det, som selvfølgelig bekymrer mig som spørger, men som ministeren siger også en del andre, er jo, at på det samme tidspunkt, som vi kan læse i avisen – hvor sandt det er, ved jeg jo ikke, men man kan i hvert fald læse det i nyhederne, og nu må vi jo se, hvad der er i den sag – at PostNord har et stort underskud og skal ind at have det dækket, så bygges der en afdeling op for stykgods, som også giver underskud.
Der vil man nok normalt sige, at man skal have styr på ens egen grundforretning, inden man begynder at finde på noget andet.
Og derfor vil jeg sige med det samme, at jeg er glad for, at ministeren siger, at vi skal have en fra PostNord Logistics A/S ind, så vi kan diskutere det med dem.
Men vi hører jo altså, at man underbyder, eller at man i hvert fald har nogle priser på nogle ydelser, som ligger langt under, hvad andre kan byde ind med.
Det kan selvfølgelig være, det er, fordi PostNord er meget, meget dygtige, men der er selvfølgelig også nogle, der kan sige, at eftersom PostNord har underskud på deres primære aktiviteter, så kan man godt spekulere over, om de nu kan være så dygtige, at de kan lave en overskudsforretning på noget ved at tilbyde nogle priser, der ligger langt under andres.
Det er i det lys, jeg så vil spørge ministeren, om ministeren også er bekymret.
Man siger, at der skal være vandtætte skotter imellem dem, men samtidig må man jo sige, at hvis en virksomhed har forskellige afdelinger, så vil nogle finansieringskilder nok se ens på dem og sige, at det er under et, de vurderer dem.
Så ligger der i det, ministeren har sagt, også, at vi får en tilbundsgående analyse af, om der ligger nogle aktiviteter her, som rent faktisk pr. definition må give underskud, fordi den indtægt, man får ved at byde på nogle varer, simpelt hen er for lille?
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-11:
Det er sådan, at der i øjeblikket pågår drøftelser i postforligskredsen, og jeg vil nødig gå ind i noget, som er pågående forhandlinger.
Men jeg kan godt bekræfte, at ønsket om at få analyseret disse elementer også er blevet rejst af spørgerens parti, og derfor er det selvfølgelig også noget, vi vil se på.
For det første forstår jeg godt bekymringen, og for det andet vil jeg også være sikker på, at man i postforligskredsen bogstavelig talt kan komme helt til bunds i det spørgsmål – og der vil sikkert også være fortrolige informationer mellem det, som postforligskredsen skal præsenteres for.
Hans Christian Schmidt (V), 2019-12-11:
Nu ved vi jo ikke, hvor det ender henne, men jeg vil da sige med det samme, og den kvittering vil jeg sende til ministeren, at jeg er glad for, at ministeren tager det så alvorligt her.
Jeg må jo sige, at når jeg kigger på, at der også vil være almindelige små vognmænd rundtomkring i landet, som bliver udsat for en konkurrence, som måske kan skyldes andet end bare et godt forretningstilbud, synes jeg, det er bekymrende, hvis ikke vi gør noget ved det.
Jeg vil så bare spørge ministeren, om der er en tidsplan for det her, altså hvornår man agter at gå ind og kigge på Logisticsafdelingen.
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-11:
Det arbejde er faktisk sat i gang, og det har partierne i postforligskredsen nikket til tidligere i dag.
Jeg vil ikke gå ind i detaljerne for, hvornår det skal være færdigt, for det pågår der også forhandlinger om, og det vil jeg selvfølgelig gerne respektere.
Men jeg vil også bare understrege, at det jo selvfølgelig er spørgerens parti, der har udtrykt en berettiget bekymring om det her, og det har mange andre partier også gjort, og derfor er det her selvfølgelig også noget, som skal udbores.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-12-11:
Tak, hr. formand.
Mener ministeren, at det bidrager til et Danmark i bedre balance, at der ikke er afsat én krone til nye vejinfrastrukturprojekter i finanslovsaftalen for 2020, og der derfor ikke er udsigt til nye investeringer i vejene rundtom i Danmark?
Erling Bonnesen (V), 2019-12-11:
Tak for det.
Jamen det vil jeg da, vi kan sige tage ad notam, og jeg er da også glad for, at vi jo så også kan, kan vi så sige, svare roligt til nogle af dem, der jo spørger, dem, der er ude og sælge alle vores landbrugsfødevarer rundt omkring i landet.
Der er jo nogle gange, hvor de har sagt til os, at uanset om det er røde eller blå regeringer, er man god til at komme ud og sælge varerne, men at de kunne være bekymrede for, om vi havde varer nok på hylderne herhjemme.
Og der kan vi jo i hvert fald også forstå, at det er Socialdemokratiets holdning, selv om det måske står lidt i diskrepans til nogle af de debatter, vi har herhjemme.
Vi skal stadig væk have tilstrækkeligt med fødevarer på hylderne herhjemme, ikke kun til vores egne forbrugere, men også eksportorienteret.
Mogens Jensen (S), 2019-12-11:
Det er vigtigt for Danmark, det er en stor eksportindtægt, der er med til at finansiere vores velfærdssamfund, og det gør, at vi kan brødføde os selv, men jo altså også bidrage til at brødføde resten af verden på en effektiv, men også bæredygtig måde.
Det har høj prioritet, og det håber jeg vi kan have bred politisk enighed og samarbejde om også kommer til at være sådan i fremtiden.
Erling Bonnesen (V), 2019-12-11:
Jamen det lyder sådan set godt.
Så kan vi jo sige: Hvordan synes ministeren så, at det hænger sammen med f.eks. fremrykningen af efterafgrøder, som så lige præcis giver en masse ekstra bøvl og komplikationer for landmændene derude i det daglige?
Måske skal nogle ligefrem til at bryde deres markplaner op og pløje nogle af de vinterafgrøder op, som de har.
Det hænger jo ikke lige sammen, så jeg vil da opfordre ministeren til at prøve at overveje endnu engang, om det nu også er vejen at gå med hensyn til det, der er gang i på efterafgrøderne.
Mogens Jensen (S), 2019-12-11:
Jamen for regeringen her er det afgørende, at Danmark fortsat er et godt og bæredygtigt landbrugsland.
Det har landbruget allerede leveret på på en række parametre.
Det skal vi blive ved med at levere på, og jeg er helt overbevist om, at fremadrettet vil det være et konkurrenceparameter for landbruget, at man fortsat udvikler sig i en grøn og bæredygtig retning.
For det er det, borgerne og forbrugerne efterspørger, og det er jo i sidste ende den efterspørgsel, som også landbruget skal leve af.
Nu tror jeg vist, at spørgeren er lidt ude over sit spørgsmål, der er stillet til mig her i dag.
Men jeg kan kun gentage, hvad jeg har sagt, nemlig at den her regering vil dansk landbrug, og vi vil gerne samarbejde med dansk landbrug om at sikre et godt, stærkt, levedygtigt og bæredygtigt erhverv i fremtiden.
Det har Danmark brug for, det har verden sådan set brug for, og en af tingene dér er jo bl.a., at man også fra landbrugets side lever op til sine miljøkrav.
Og det vil regeringen også holde landbruget op på i et forhåbentlig godt samarbejde.
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-11:
Siden jeg tiltrådte som transportminister, har jeg klart og tydeligt sagt, at det er min ambition at indgå en bred og langsigtet aftale om nye investeringer i infrastrukturen, fordi investeringer i infrastrukturen skal ses i sammenhæng og kræver et stabilt og langsigtet perspektiv, og det sikres nu engang, synes jeg, bedst ved at fastlægge sådanne investeringer i brede forlig i Folketinget, så vi garanterer kontinuitet, også selv om regeringsmagten skulle skifte over den kommende 10-årige periode.
Det er min ambition, at en kommende infrastrukturaftale skal afspejle en sammenhængende plan for de kommende 10 års infrastrukturinvesteringer, og jeg ser meget frem til at drøfte nye investeringer i infrastrukturen, herunder i vejnettet, og også med spørgeren og med Folketingets øvrige transportordførere, i det nye år.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-12-11:
Tak for det, hr. formand.
Spørgsmålet lyder således: Er ministeren tilfreds med, at der ikke er afsat én krone til nye vejinfrastrukturprojekter i finanslovsaftalen for 2020?
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-11:
Jeg kan i hvert fald sige, at allerede næste år vil det være sådan, at den asfalt, som bliver lagt på de statslige veje, bliver meget mere klimavenlig, og det er jo noget, som også spørgerens parti har været med til at sikre, fordi vi i fællesskab har sikret en udvikling af grøn asfalt, altså asfalt, som både mindsker klimaaftrykket, men også mindsker støj.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-12-11:
Ja, og det fører mig naturligt over i spørgsmålet om, at flere partier i rød blok taler meget om veje som sorte, det sorteste sorte og skadelige for klimaet.
Men forudsat at vi kommer over i en situation, hvor bilparken er grøn – det er jo det, der er målet for alle partier i Folketinget – vil ministeren så ikke medgive, at fremtidens veje er grønne, og at det derfor er noget sludder, når man hele tiden bliver ved med at tale om veje som sorte?
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-11:
Som sagt forventer jeg, at der både skal investeres i veje og cykler og kollektiv transport i en kommende infrastrukturaftale, som skal fremme mobiliteten i Danmark.
Det er for at bruge et godt jysk udtryk lige så træls at sidde i kø i en elbil eller en brintbil for den sags skyld, som det er i en diesel- eller benzinbil, og derfor er der jo også et behov for at kigge på fremkommelighed i det bredest tænkelige perspektiv og også samspillet mellem transportformer.
Det synes jeg helt naturligt skal indgå i en meget, meget bred politisk drøftelse.
I sidste uge var jeg nu ellers ude at tale lidt om noget fynsk motorvej, hvor jeg bl.a. fremhævede nogle af de fordele, der har været i form af rejsetidsgevinster, som har været ganske betragtelige.
Så det er i hvert fald ikke, fordi jeg har afholdt mig fra at udtale mig om veje.
Faktisk har jeg også været ret eksplicit, i forhold til at jeg netop ønsker at lave brede aftaler, også når det handler om vejene, og derfor synes jeg også, det er på sin plads her at sige, at det jo ikke er sådan, at regeringen på forhånd havde sagt, at der skulle være vejinfrastrukturinvesteringer i finansloven, tværtimod har vi netop sagt, at det er noget, som ligger i en kommende infrastrukturplan.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-12-11:
Tak for svaret.
For os er det afgørende, at mobiliteten i Danmark er i top.
Vi skal ikke spilde borgernes og virksomhedernes penge og tid, ved at de skal holde i køer på vejene, bogstavelig talt, og i mange år har hovedparten af trafikmilliarderne jo gået til jernbanen, fordi der har været behov for det – og det er, selv om 90 pct. af trafikarbejdet faktisk foregår på vejene.
Det giver jo en ubalance, der har medført trængsel og fremkommelighedsproblemer, og derfor vil jeg spørge, om ministeren er enig i, at der er behov for massive investeringer i vejnettet frem mod 2030.
Og så må jeg konstatere, at tilbage i valgkampen i maj og juni måned var der rigtig mange socialdemokratiske kandidater, der til min glæde tog rundt og talte meget om vejprojekter, men efter valget har man i regeringen ikke talt ret meget om vejprojekter.
Hvad er ministerens kommentar til det?
Men det var mere sådan generelt regeringen, jeg tænkte på.
Men jeg vil gerne høre, om ministeren kan bekræfte at regeringens støtteparti Enhedslisten tager kraftigt afstand fra at investere i bedre veje, herunder i særdeleshed i bedre motorveje, og at der i det berømte forståelsespapir – hvor der står en del om cykelstier og kollektiv trafik, hvilket er meget godt – ikke står et eneste ord om veje.
Hvad er ministerens kommentarer til det?