runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2019-11-22:
Jeg kan slet ikke forstå, hvordan ordføreren kan mene, at det her er bureaukratisk.
Det er jo meget enkelt.
Butikkerne skal opkræve 4 kr. for en pose.
Folk står alligevel med deres pung fremme og deres dankort.
Jeg ved ikke, hvad der er særlig bureaukratisk i det.
Det er, som om ordføreren kun mener, at vi skal bekymre os om affaldshåndtering, altså at vi håndterer det rigtigt.
Vi skal også sørge for, at der kommer mindre affald.
Er ordføreren ikke enig i, at vi skal fremme genbrug, så vi får mindre affald?
Og så skal vi selvfølgelig håndtere affaldet rigtigt.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-22:
Vi har ikke noget imod afgifter på negative eksternaliteter, men de skal beregnes på en eller anden saglig facon, som jeg ikke kan tage stilling til.
Men afgiftsbelæggelse af negative eksternaliteter er en god og ubureaukratisk ting, som vi støtter som princip.
Mette Abildgaard (KF), 2019-11-22:
Tak for det.
Jeg er desværre nødt til at starte med at overbringe ordføreren den negative og triste nyhed, at han simpelt hen har tabt dagens lyriske konkurrence med et brag.
Det var et godt citat, det var ikke det, men det var bare fremførelsen, der måske haltede lidt i forhold til tidligere sang.
Jeg har egentlig et meget simpelt spørgsmål til ordføreren, for ordføreren fremhæver, at måden at regulere det her på, altså de her negative eksternaliteter, er ved afgifter.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-22:
Tak for det.
For så vidt angår letvægtsplastikposer, opfylder vi, som flere ordførere allerede har sagt, de regler, der gælder for letvægtsplastikposer inden for EU, og det gør vi ved at belægge plastik med en afgift, og det er rigtig godt.
For plastik kan man opfatte som en negativ eksternalitet, og den måde, som det er klogt at forholde sig til negative eksternaliteter på, er at belægge dem med afgift.
Det er nemlig mere ubureaukratisk end en konkurrerende metode.
Her har vi en lang række undtagelsesbestemmelser, som gør, at vi bliver nødt til at oprette et plastikpose- eller emballagebæreposebureaukrati for at håndtere hele situationen.
Men jeg tror også, at forslaget handler om noget andet, for plastik er et symbol på alt, hvad der er i vejen her i verden.
Plastik er et symbol på nogle plastikøer i oceanerne, som muligvis eksisterer og muligvis ikke eksisterer.
Jeg ser i hvert fald både artikler i medierne, der har det ene synspunkt, og artikler, som har det andet synspunkt.
Plastik er et symbol på de store mængder af plastik, som bliver sendt ud i verdenshavene fra to floder i Afrika og otte floder i Asien, og sådan som jeg hørte ordførertalen, er plastik også et symbol på forbrugerisme i al almindelighed, og jeg tror, at det i høj grad er det, som lovforslaget her handler om, og jeg fornemmer, at Det Radikale Venstre sådan set indfanger stemningen blandt mange af de partier, som støtter lovforslaget, meget godt.
Radikale Venstre er jo et parti, der normalt vender sig meget, meget skarpt imod symbolpolitik, men her lader det altså til, at det kommer lidt an på, hvad symbolpolitikken er et symbol på.
For hvis symbolpolitikken er et symbol på de rigtige ting, er den god nok.
Nu har vi jo hørt flere lyriske indslag her fra talerstolen, og derfor er det ironisk, at jeg sådan set også har forberedt et, og det er lidt ældre.
Det er nemlig fra Johan Herman Wessels digt om bageren og smeden, der slutter: Den bager græd gudsjammerligt, da man ham førte væk.
Det er jo, fordi den her historie om bageren og smeden er en frygtelig historie om den symbolpolitiske henrettelse af en bager, der ikke har gjort noget, og dermed også en advarsel mod symbolpolitik.
Så vi støtter altså ikke lovforslaget.
Vi mener, at det her med afgiftsbelæggelse af negative eksternaliteter er det, der er vejen frem.
Det er jo derfor, vi har afgifter, pant, på flaskeemballage, og det virker sådan set meget godt.
I 2013 udgav jeg en bog om bl.a. fanatisme, og noget af det mest tossede, jeg var i stand til at komme i tanke om dengang for 6 år siden, var en emballagefri forretning.
Men nogle gange overgår virkeligheden fantasien, for selv om det var det skøreste, jeg overhovedet kunne forestille mig for 6 år siden, så lyder det jo, som om det kan være her, inden der er gået ret lang tid, og så er virkeligheden mere skør end min fantasi.
Men vi stemmer altså ikke for, og hermed tak for ordet.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-11-22:
Nu synes jeg, det er mærkeligt at kalde det bureaukratisk, fordi jeg taler om, at vi vil sætte ind dér, hvor vi i Nye Borgerlige og sikkert også mange andre vil mene er det mest effektive og mest relevante sted at sætte ind.
Om jeg synes, det er et problem, at dansk plastik ender i store affaldsbunker i tredjeverdenslande?
Jo, selvfølgelig synes jeg det.
Og så skal vi se på, hvordan vi kan undgå det, men det er ikke et spørgsmål om, at løsningen er, at man ikke kan udlevere en gratis plastikpose med hank.
Zenia Stampe (RV), 2019-11-22:
Jeg synes, det er sådan et sjovt svar, for nogle gange, når jeg hører Nye Borgerlige, så kommer de jo virkelig som »folkets røst«.
Men her er det en sand bureaukrat, der tale: Hvis håndteringen ikke er helt i orden, må vi jo se på det.
Altså, sagen er, at der er rigtig meget af vores affald, der ender med pludselig at blive til nogle andres problem derude, men det er så et problem, man slet ikke vil forholde sig til, fordi de danske forbrugere bare skal have lov til at blive ved med at købe og smide væk.
Jeg kunne godt tænke mig at høre – hvis vi lige løfter os op over det her buzzword, altså affaldshåndtering – om Nye Borgerlige ikke synes, at det er et problem, at vores affald ender som store tårne på lossepladser i tredjeverdenslande.
Det er altid det svar, vi får fra Liberal Alliance, når vi sidder og diskuterer klima, for det betyder jo altid så lidt: Vi er jo et lille land, eller det er bare plastikposer – det gør ikke nogen forskel.
Det er altid kinesernes skyld eller nogle andres, som har mange flere og større problemer.
Det er det klassiske svar fra Liberal Alliance.
Men jeg vil så bare gerne spørge: Hvad skal vi gøre?
Hvad skal vi så gøre for at nedbringe de store mængder af affald, som vi producerer i Danmark?
Det er jo ikke nok bare at sige, at det her ikke er godt nok, og at det er et lille hjørne.
Hvad vil man så?
Har Liberal Alliance en politik på det område?
Marie Bjerre (V), 2019-11-22:
Jeg efterlyste i min ordførertale kommentarer til den her meget, meget vide hjemmel, som lovforslaget lægger op til i forhold til prissætning på bæreposer.
Og jeg vil gerne takke ministeren for at konkretisere det noget mere, nemlig ved at ministeren regner med, at en bærepose skal koste minimum 4 kr.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren om, hvad der så vil ligge til grund, hvis ministeren senere gerne vil hæve prisen.
Er det sådan, at der eksempelvis skal laves en markedsanalyse?
Lea Wermelin (S), 2019-11-22:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes sådan set, det er et godt spørgsmål.
Vi har selv prøvet at lave en sådan rimelig overskuelig oversigt over det, og jeg tænker, at for en god ordens skyld sender vi selvfølgelig den over.
Men spørgsmålet går jo specifikt på de der store sådan lidt mere affaldssæklignende poser.
I forhold til det lovforslag, der ligger her, vil det være afhængigt af tykkelsen, hvorvidt det vil være forbudt eller ikke forbudt.
Men jeg synes, det er noget af det, som vi faktisk skal dykke ned i i den videre udvalgsbehandling og prøve at få nogle helt konkrete svar på – det er måske noget af det, som ikke har været helt afdækket – og så på den baggrund tage stilling til, om vi er godt nok dækket ind.
Mette Abildgaard (KF), 2019-11-22:
Jeg vil egentlig bare høre ministeren – jeg nævnte det også i min tale – hvordan man definerer en bærepose.
Det er helt fair, hvis ministeren siger, at den skal hun lige hjem og tygge lidt over, og så må der komme et skriftligt svar.
Men jeg ville egentlig bare høre, om ministeren allerede nu har et svar på det,
så kunne vi spare den proces.
Hvordan håndterer vi det, der de facto er bæreposer, men hvor hanken af størrelsesmæssige grunde er fjernet og man bærer det på en anderledes måde?
Henrik Dahl (LA), 2019-11-22:
Symbolpolitik handler jo ikke kun om forslag, der har nul effekt – det handler også om forslag, der har en meget lille effekt.
Det, jeg siger i den sådan knap så polemiske del af min tale, er, at vi bare gerne ville se, at man gik ad den vej, der hedder afgiftspålæggelse af negative eksternaliteter, fordi der er mindre bureaukrati og registrering i det.
Carl Valentin (SF), 2019-11-22:
Symbolpolitik karakteriserer jo politik, som ikke rigtig har nogen reel effekt, men bare skal symbolisere et eller andet.
Og her behandler vi et lovforslag, som faktisk har en meget reel effekt og kommer til at have betydning for Danmarks udledning, så jeg kan ikke helt forstå ordførerens bemærkning.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-22:
Det, jeg sagde i min ordførertale, var, at jeg bemærkede, at den radikale ordfører eksplicit brugte ordet symbol og sagde, at den her lovgivning, som er i L 63, er et symbol, fordi den omhandler noget, der er et symbol, nemlig forbrugerisme.
Så det, jeg knytter an til, er den eksplicitte anvendelse af ordet symbol, som vi for nylig alle sammen har hørt fru Zenia Stampe bruge, og som hr. Carl Valentin også senere kan finde på Folketingets tv og høre blive brugt.
Carl Valentin (SF), 2019-11-22:
Ligesom fru Mette Abildgaard havde, har jeg også en dårlig nyhed til ordføreren, nemlig at der allerede findes et emballagefrit supermarked – det har vi f.eks. på Nørrebro.
Det hedder LØS market, og der har folk deres egne bøtter med, som de putter tingene i.
Og jeg tror sådan set ikke, at det er et udtryk for fanatisme, som ordføreren taler om – det er sådan set bare et udtryk for, at folk er ekstremt bekymrede over klima- og miljøkrisen og ønsker at gøre noget selv, og det vil jeg sådan set til enhver tid billige.
Jeg vil så sige – til enhver tid – at det ikke altid bare kan være den enkeltes ansvar, men at det også er vores ansvar som politikere.
Og derfor vil jeg høre ordføreren, hvordan han kan mene, at det er symbolpolitik at vedtage en politik, som nu sikrer mindre plastaffald, og at man bruger færre poser i Danmark.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-22:
Nu skal vi jo lige være saglige.
Lovforslaget her handler om at udlevere emballage uden beregning.
Hvis de store mængder af dansk plastikaffald, som befinder sig i Asien, for 90 eller 95 pct.s vedkommende bestod af materiale, der tidligere er blevet udleveret gratis i detailhandelen, så ville det her lovforslag jo handle om affaldsbjergene i Asien, som vi sender derud.
Jeg har bare ikke fantasi til at forestille mig, at alle de mængder af affald, som ordføreren spørger ind til, på et tidligere tidspunkt i deres livscyklus har været gratis udleveret emballage, og derfor handler lovforslaget jo ikke om det.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-11-22:
Det er jo ikke et spørgsmål om, at vi skal pålægge forbrugerne det, når de agerer ansvarligt i forhold til den måde, som de skiller sig med deres affaldsposer på.
Zenia Stampe (RV), 2019-11-22:
Jamen jeg blev overhovedet ikke overrasket over den ordførertale, for den har vi jo hørt så mange gange før ved diverse paneldebatter.
Det er altid de fattige landes problem og skyld, men det synes jeg er en smule ansvarsforflygtigende.
For når vi nu ved, at vores eget plastikaffald rigtig ofte ender et helt andet sted end i Danmark – nogle år er det helt op mod 50 pct. af vores plastikaffald, der bliver eksporteret, måske først til Tyskland, man så videre til et tredje land – mener Nye Borgerlige så slet ikke, at vi har en andel i det store globale affaldsproblem, der lige nu viser sig som store plastikøer i havene, i maverne på dyr, som store tårne på lossepladser i tredjeverdenslande osv.?
Er vi fuldstændig uden skyld og ansvar for den, synes jeg, meget usunde affaldsøkonomi, som vi ser lige nu?
Peter Seier Christensen (NB), 2019-11-22:
Tak for ordet.
Plastikposer – plastikposer med hank, plastikposer uden hank, tykke plastikposer, tynde plastikposer.
I dag behandler Folketinget et lovforslag om plastikposer.
Lovforslaget forbyder gratis udlevering af plastikposer med hank.
Derudover forbydes udlevering af tynde plastikposer under 30 mikrometer.
Dog er plastikbæreposer på under 15 my uden hank undtaget af lovforslaget.
Hvorfor bruger Folketinget tid på det?
Er der ikke mere alvorlige problemer at beskæftige sig med?
Statsministeren sagde i forbindelse med lanceringen af lovforslaget tilbage i august: »Der er nu så meget plastik i havene, at det svarer til, at der hvert minut hele døgnet rundt bliver smidt en hel lastbil med plastik direkte ud i vores hav.
For mig er plastikforurening blevet symbolet på en verdensbefolkning, som ikke passer ordentligt på sin jordklode,«.
Så derfor skal Danmark forbyde gratis plastikposer.
Det er symbolpolitik af værste skuffe.
EU har et letvægtsplastbæreposedirektiv, som også er blevet omtalt tidligere, og det opfylder Danmark allerede, så der er ikke noget krav om, at Danmark har behov for at stramme reglerne.
Men det er ikke de danske forbrugere, som smider deres plastikposer i havet.
Vi ved, at en meget stor del af plastikken i verdenshavene stammer fra ti floder, men de er ikke danske, og de er heller ikke europæiske.
Jeg har ikke kunnet finde et tal for, hvor meget plastik i verdenshavene der skyldes, at danskerne smider plastikposer eller anden plastik i det hele taget i naturen, det er uden tvivl helt ubetydeligt.
Hvis der er problemer med håndtering af affaldet i affaldssektoren, er det der, der bør sættes ind.
De danske forbrugere er jo ansvarlige og kasserer deres brugte plastikposer sammen med deres affald.
Plastik er ved at blive et fyord.
Det virker, som om at bare noget er plastik, er det er en dårlig ting.
Det er en alt for forsimplet tilgang, og jeg tror ikke, at politikerne har tænkt det helt igennem.
Mange produkter skal emballeres, for at man kan transportere og opbevare dem, og her er plastik meget brugt.
Vi skal have proportionssansen ind i miljødebatten.
Hvor stor en del af plastikforureningen i verdenshavene skyldes, at plastikposer eller andet plastikaffald smides i naturen i Danmark?
Lovforslaget sætter ikke en minimumspris for bæreposer, men indsætter en hjemmel til, at ministeren kan fastsætte bestemmelser herom.
Så dermed lægger lovforslaget op til, at plastikposer kan blive en pengemaskine, hvis der ikke er nogen kontrol med, hvad ministeren kan fastsætte prisen til.
Lad det nu være op til forbrugerne at bestemme, hvilke plastikposer de ønsker at bruge.
Med henvisning til disse bemærkninger kan Nye Borgerlige ikke støtte lovforslaget.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-11-22:
Det var der bestemt.
Og hr. Carl Valentin leverede også en raptekst om klima og mange andre emner, som virkelig var fantastisk.
Det anerkender jeg helt klart og tydeligt herfra.
Carl Valentin (SF), 2019-11-22:
Tak for ordet.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-11-22:
Jeg kan godt se de dilemmaer, som ordføreren rejser med spørgsmålene, men som sagt glæder vi os til det videre arbejde, og mon ikke vi overkommer de problematikker, der rejses.
Tak for ordet.
Mette Abildgaard (KF), 2019-11-22:
Helt fair.
Det kan være, vi skal prøve at spørge ministeren lidt ind til det, måske i løbet af udvalgsbehandlingen, altså hvad der findes af viden på det her område – forsøg eller andet – som kan inspirere os.
Jeg tror bare ikke, at vi er klar til at sige, at det ikke skal være en mulighed i dag, når vi ligesom ikke har et alternativ eller har løsningerne klar.
Det er helt okay.
Tak for sangen til ordføreren, det var festligt.
Jeg vil lige spørge lidt ind til de her helt tynde poser.
Jeg kan sagtens følge ønsket om også at få dem væk, men jeg kan bare rent lavpraktisk ikke se, hvordan det skulle kunne lade sig gøre.
Hvordan skal man eksempelvis fragte ærter eller kartofler eller andre ting, som man køber i løsvægt, hjem på en måde, så man f.eks. ikke risikerer, at jorden kommer hen på andre produkter?
Hvordan skal det rent lavpraktisk kunne lade sig gøre?
Det samme gør sig gældende, hvis man eksempelvis har købt fisk eller andet, hvor der kan være væske ved, og hvor posen kan have en ret stor betydning for ikke at få det ud over resten af ens varer.
Så mit spørgsmål er bare: Hvordan skal det rent lavpraktisk kunne lade sig gøre?
Sikandar Siddique (ALT), 2019-11-22:
Jeg har en lille bøn: Når du køber ind, så lad posen være grøn.
Så hvad er grønt?
Der er kun et svar: Den grønne pose er den, du allerede har.
Det er rapteksten fra en valgvideo, som vi har lavet sammen med Jesper »Jokeren« og Szhirley fra Den Gale Pose under valgkampen.
Og vores budskab var meget simpelt og meget klart: Vi har mange poser i omløb, stofposer, plastikposer, majsposer – vi har så mange poser, at vi ikke behøver at producere nye.
Lad os genbruge de poser, vi har.
Og når vi ikke har flere poser, kan vi tænke på, hvad vi så skal have af alternativer.
Vores ordfører på området, fru Susanne Zimmer, som også har været meget optaget af mikroplast under valgkampen, kunne desværre ikke være her.
Men Alternativet er stor tilhænger af et forbud mod gratis udlevering af bæreposer samt udlevering af tynde plastikbæreposer, de såkaldte knitreposer.
Det er vigtigt, at forbuddet omfatter alle bæreposer uanset materiale og størrelse.
Det nuværende plastposeforbrug skal ikke blot erstattes af forbrug af papir- og stofposer.
Vi finder det positivt, at lovforslaget indeholder hjemmel til fastsættelse af en minimumspris for bæreposer.
Prisen skal være betydelig, så det får en reel effekt på forbruget.
Vi er enig med DN i, at provenuet bør bruges til investeringer i håndtering af plastaffald samt omstilling til cirkulær økonomi.
Det er væsentlige spørgsmål, som de grønne organisationer rejser i høringssvarene.
Vi stiller os imidlertid kritisk over for, at meget tynde plastikposer uden hank er undtaget fra forbuddet.
Er der undersøgelser vedrørende danskernes forbrug af disse poser f.eks. vedrørende madspild og/eller hygiejne, som understøtter dette valg?
Det er vores opfattelse, at disse poser primært bruges til at bære 10 stk. frugt eller en allerede emballeret kødbakke med hjem, hvorefter posen smides ud og varerne henholdsvis kommes i et fad eller lægges i køleskabet.
Tak for ordet.
Mai Villadsen (EL), 2019-11-22:
Tak for det, og tak for ordet.
Vi skal jo i gang med den helt store plastikoperation her i Danmark.
For det er sådan, at fortvivlende meget plastik ender i naturen, hvor det forurener.
Det ender i maven på dyr.
Og selve produktionen og nogle gange afbrændingen af plastik belaster jo vores CO 2 -udledning markant.
Derfor skal vi handle politisk.
Vi skal væk fra en brug og smid væk-kultur.
Lovforslaget betyder jo, som det er blevet gjort klart også i dag, et forbud mod udlevering af gratis bæreposer, og at vi forbyder de tynde plastikbæreposer, der ikke kan genbruges.
Det er godt.
Coop Danmark er i gang med at udskifte emballagen på 4.000 produkter til mere genanvendelige materialer.
Føtex vil stoppe salget af engangsplastik inden nytår, så vidt jeg kan forstå, og Netto har lavet forsøg med pant på bæreposer og har forpligtet sig på mål om en mere bæredygtig brug og genanvendelse af plast.
Og så er H&M jo allerede i gang og er begyndt at tage penge for plastbæreposer.
Så de har taget hul på, hvad det her lovforslag indebærer.
Det er glædeligt, at branchen tager det ansvar.
Der skal fuld skrue på genanvendelsen og redesign af produkter med indbygget producentansvar, og så skal vi jo selvfølgelig i Danmark nedsætte vores forbrug af plastik markant.
I Enhedslisten håber vi gevaldigt, at den nye grønne regering vil være med til at levere en ny plasthandleplan, der på den allermest ambitiøse måde understøtter det med mål, krav og lovgivning, at vi går i en grønnere retning.
Faktisk mener vi, at problemets omfang er så stort, at vi bør have en egentlig plastlov i Danmark med reduktionsmål både for naturens og for klimaets skyld.
Så jeg vil konkludere ved at sige, at vi i Enhedslisten bakker op om lovforslaget, og vi ser frem til, at regeringen forhåbentlig snart indkalder til forhandlinger om en plasthandleplan.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-11-22:
Det er et meget relevant spørgsmål.
Jeg tænker, at det vil være overkommeligt at finde svar på de spørgsmål, og jeg er sikker på, at vi i vores videre behandling af både det her forslag og i hele kampen for at bevæge os hen imod et mere klimavenligt samfund, nok skal finde svar på de spørgsmål, du stiller.
Mette Abildgaard (KF), 2019-11-22:
Jeg undrer mig måske bare lidt over, om det er samme lovforslag, vi drøfter.
For ordføreren bliver ved med at tale om, at vi nu indfører et forbud mod at udlevere plastikposer med hank.
Og det er jo netop det, vi er flere, som i vores ordførertaler har brugt tid på at understrege, altså at det gælder alle materialetyper og ikke specifikt plastik.
Så jeg skal bare lige sikre mig, at det er det samme, vi taler om.
Så vil jeg måske bare godt lige høre, hvor det er, ordføreren oplever, at der i det her lovforslag eller i lovbemærkningerne står, at det her gøres for at reducere plastik i verdenshavene.
For det ser jeg sådan set ikke fremført som et argument i de lovbemærkninger og den tekst, der er fra ministeriet.
Der står tværtimod, at det handler om at reducere den anvendelse af ressourcer, der er, når man fremstiller det her, uanset om det er bomuldsposer, for det bruger enormt meget vand, eller om det er plastikposer, hvor man bruger olie.
Så hvor er det, ordføreren ser det her med plastik i havet i selve lovforslaget?
Peter Seier Christensen (NB), 2019-11-22:
Jeg er fuldstændig klar over, hvad der står i lovforslaget, og det er det samme lovforslag, vi ser på.
Når jeg henviser til plastikforurening i havene, gør jeg det netop med den begrundelse, som vores statsminister gav, da man første gang lancerede, at man ville komme med det her lovforslag.
Så derfor synes jeg, det er relevant at forholde sig til det også.
Jeg er godt klar over, at det ikke er nævnt specifikt i lovforslaget.
Men jeg mener stadig, det er relevant.
Jamen som jeg siger: Befolkningen må selv træffe sin beslutning om, hvad den vil.
Jeg er sikker på, at den også vil være ansvarlig i forhold til brug af plastikposer.
Når spørgeren siger, at folk ikke tænker sig om, når de står og skal have en plastikpose eller ikke have en plastikpose, så er jeg ikke sikker på, at det er rigtigt.
Altså, befolkningen kan også godt tænke, uden at vi politikere pålægger det herfra.
Mette Gjerskov (S), 2019-11-22:
Så det vil sige, at det er helt fint, at vi helt automatisk bare får udleveret poser, uden at man tænker over det, og så står vi med en masse poser, som man bare kyler ud, fordi man ikke kan bruge dem til noget efterfølgende.
Det synes jeg er en meget mærkelig indstilling.
Og jeg synes også, det er en mærkelig indstilling det her med, at når der ender plastik i maven hos dyr, så er det nok noget, der kommer andre steder fra.
Altså, vi har jo pattedyr i Danmark, som ikke spiser fisk, der er kommet fra verdenshavene, og de pattedyr har fået plastik i maven her i Danmark på grund af plastaffaldet.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-11-22:
Det er såmænd ikke så svært at forstå.
Vi er da ikke imod genbrug, eller at folk genbruger deres poser, men det må være noget, som befolkningen selv beslutter sig for, i stedet for at vi skal lovgive omkring poser med og uden hanke.
Mette Gjerskov (S), 2019-11-22:
Går Nye Borgerlige ikke ind for genbrug?
Går Nye Borgerlige ikke ind for bæredygtighed?
Altså, det her forslag handler om, at vi skal genbruge vores poser mere.
Det er ikke nok bare at sige, at vi producerer bare alle de der poser, og så samler vi dem bare ind igen.
Nej, vi er nødt til at forbruge mindre, og det gør vi ved at genbruge.
Hvad har Nye Borgerlige imod genbrug?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-11-22:
Jo, men jeg er ret overbevist om, at det ikke er, fordi der er danske forbrugere, der har gået og smidt plastik ud i den danske natur.
Hvis du finder plastik i fugle eller andet, er det formentlig, fordi de har spist fisk, som har været i havet, hvor der har været plastik, som kan være kommet alle mulige andre steder fra.