runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2020-10-22:
Vi forventede heller ikke – i den situation, vi stod i, da vi gav sundhedsministeren bemyndigelse til at kunne agere i forhold til corona – at vi ville stå i en situation, hvor man ville lukke ned med 1 dags varsel, i forhold til hvordan folk skulle agere i eget hjem.
Og der må jeg bare sige her: Der er intet her, der afskærer en minister fra at sige, at en brændeovn, som er 1, 2, 3 eller 4 år gammel, skal udskiftes ved salg.
Det vil ministeren kunne gøre uden at forelægge det for Folketinget, med det lovforslag, der ligger her.
Jeg mener, at det er 55.000 brændeovne, som vi har fået udskiftet, og som der er blevet ansøgt om skrotningspræmie til ad frivillighedens vej, for et relativt lille beløb, når man kigger på den økonomi, som vi ellers roder med.
Det synes vi har virket rigtig godt.
Vi ville også meget gerne kigge på, hvordan vi gør i forhold til opsætning af nye brændeovne.
Men dem, der er derude, vil vi sådan set gerne have skiftet ud, men det skal gerne være i samtale med borgerne.
Prisen er den samme, ligegyldigt hvor man bor, og nogle steder vil det være en promille af omkostningen i forbindelse med et salg, og nogle steder vil det være en stor procentdel i forhold til omkostningen i forbindelse med et salg.
Det er udfordringen i det forslag, der ligger.
Bemyndigelse betyder jo, at man kan stille sig op en fredag og sige: I må ikke holde konfirmationer i morgen.
Det er en ministerbemyndigelse.
Det er et meget konkret eksempel på, hvordan man kan bruge det, når man har fået bemyndigelsen til at gå ud og bestemme noget lovgivningsmæssigt.
Den kan vi alle sammen huske, det var så i forbindelse med corona.
Det kan være, at der pludselig kommer en minister, som siger, at en brændeovn ikke må være mere end 4 år gammel.
Det kan en minister gøre med det forslag her – en 4 år gammel brændeovn.
Selv om man måske har brugt 20.000 kr. eller 25.000 kr. på at få installeret en brændeovn, så skal den udskiftes ved ejerskifte.
Det er det, man kan gøre, hvis vi vedtager den her.
Det er jeg ikke sikker på at der er nogle ministre der måske lige vil gøre, men man giver bemyndigelsen til det.
Og ved at det er en så stor og udgiftskrævende bemyndigelse og man pålægger ejeren det, mener vi helt klart, at det skal være i Folketingssalen.
Mette Gjerskov (S), 2020-10-22:
Tak for talen, og tak for, hvad der i hvert fald lignede en vis form for interesse i at gøre noget ved luftforureningen.
Det, jeg hæfter mig ved, er de meget stærke ord, der var – utryghedsskabende – og at det er en bemyndigelse, som om ministeren nu kan gøre alting og tage ud og hive folks brændeovne ud af deres hus, og hvad ved jeg.
Altså, den her lov er faktisk ret snæver.
Men kan ordføreren ikke gøre os lidt mere oplyste om: Hvad er det for nogle forfærdelige bemyndigelser, der ligger i den her lov, som han er så bange for?
Jacob Jensen (V), 2020-10-22:
Det kan man sige.
Men så hører jeg også fru Zenia Stampe være uenig i de principper i de tilfælde, hvor vi har lavet tilskudsordninger eller skrotningspræmier til ældre biler, til oliefyr m.v., og der er formodentlig mange andre steder, hvor det også gør sig gældende, for jeg hører ikke fru Zenia Stampe tale imod det.
Så det er sådan set blot det samme, jeg prøver at argumentere for i den her sammenhæng.
Det er jo også et samfundsproblem, for partikelforureningen rammer jo alle, ligeså vel som vi også kan hente en samfundsgevinst, ved at de mennesker i yderste konsekvens så ikke dør af det eller i det hele taget bliver syge og skal ind på sygehuset.
Der er jo også en gevinst at hente, hvis man kigger rent økonomisk på det.
Men her synes jeg sådan set, det vigtigste er miljøpåvirkningen og de redskaber, vi kan tage i brug for at komme derhen, hvor vi egentlig alle sammen gerne vil hen.
Zenia Stampe (RV), 2020-10-22:
Ja, men hvis nu jeg var staten og skulle betale nogen penge for, at de fornyer deres brændeovn, så skal jeg jo få de penge et sted fra.
Og det kan jeg kun få ét sted fra, og det er fra borgernes lommer, så det er lidt en illusion at stå og sige, at vi ikke vil gøre det dyrt for borgerne.
Nu handler det om, at alle danskere, også dem uden brændeovn, skal betale dem, der har brændeovn, for, at de skal lade være med at forurene så meget.
Det synes jeg måske ikke er helt rimeligt, og det er i hvert fald en illusion, at det skulle koste borgerne mindre, for det koster bare os alle sammen noget, i stedet for at det koster dem, som rent faktisk forurener.
Jacob Jensen (V), 2020-10-22:
Jeg synes ikke, det er et helt nyt princip at indføre en skrotningspræmie, altså en ordning, hvor man får et tilskud.
Det kunne være til at påsætte et filter, det kunne være til at udskifte noget.
Det kender vi fra biler, det kender vi fra oliefyr, det kender vi fra en række områder, hvor vi netop har sagt herfra: Vi vil netop gerne fremme den udvikling.
Vi vil ikke forbyde det, men vi vil gerne fremme en udvikling, hvor vi gerne ser, at de her forurenende kilder bliver udskiftet og fjernet fra vores samfund hurtigst muligt.
Så det er det princip, jeg sådan set efterspørger vi kunne følge her, så det ikke kun er ved et ejerskifte, der, som jeg nævnte før, måske vil foregå 20-30 år nede ad vejen, men at vi sådan set også kan sige til dem, der bevarer deres hus og dermed den gamle brændeovn, at der altså her er en mulighed for jer, fortsat, til at få udskiftet det her noget tidligere end ellers.
Thomas Jensen (S), 2020-10-22:
Tak, formand.
Forslaget vedrører primært to områder, nemlig fastsættelse af safetyafgiften og regulering af erstatningsansvarsgrænserne.
Med safetyafgiften er det sådan, at luftfartsselskaberne betaler en afgift til Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen for hver passager, som selskabet befordrer.
Afgiften kaldes safetyafgiften og er fastsat direkte i luftfartsloven.
Afgiftens hovedformål er at opretholde et højt sikkerhedsniveau for den civile luftfart i Danmark.
Og det vil så sige, at afgiften også finansierer tilsyn med aktører, der ikke er pålagt afgiften, men som udfører en aktivitet, der har betydning for luftfartspassagerernes sikkerhed.
Det kunne f.eks. være et luftfartsselskab, der alene udfører godstransport, eller teknisk personale som f.eks. mekanikere, flyværksteder og lignende.
Afgiften betales af såvel danske som udenlandske luftfartsselskaber, der flyver passagerer fra en dansk lufthavn, der står åben for offentligheden.
I praksis betales afgiften af passagererne, idet selskaberne har mulighed for at lægge afgiften oven i billetpriserne.
Afgiften i 2021 vil med lovforslaget være 4 kr. og 75 øre, og det foreslås, at safetyafgiftssatsen fastlægges på et nyt niveau fra 1. januar 2022, og det vil være det oprindelige niveau på 6 kr. Hidtil er safetyafgiften blevet reguleret en gang årligt, men på grund af covid-19-pandemien og usikkerheden i forhold til aktivitetsniveauet på luftfartsområdet er det imidlertid nødvendigt at udskyde reguleringsmekanismen, indtil aktivitetsniveauet på luftfartsområdet har stabiliseret sig.
Med forslaget sker den nye regulering af afgiftssatsen derfor først med virkning fra den 1. januar 2025.
Helt overordnet kan man sige, at erstatningsansvarsgrænserne udgør den økonomiske ramme, inden for hvilken et luftfartsselskab i visse situationer kan blive objektivt ansvarlig i forhold til en skade.
Erstatningsansvarsgrænserne udgør den maksimale ramme for luftfartsselskabets ansvar, uanset om luftfartsselskabet er skyld i skaden.
Den foreslåede regulering af erstatningsansvarsgrænserne gælder for luftfartsselskaber fra Grønland og Færøerne, men gælder også for luftfartsselskaber fra tredjelande, og det vil sige lande uden for EU og EØS-samarbejdet.
De foreslåede erstatningsansvarsgrænser gælder derudover for EU-luftfartsselskaber, hvis der er tale om erstatning for skade på gods, men altså ikke for skade på passagerer og bagage.
Sådanne skader omfattes i stedet af en EU-forordning.
Endelig foreslås en sproglig ændring af de kønsbetegnende stedord, der findes i luftfartsloven, så der i stedet anvendes kønsneutrale begreber.
Med udgangspunkt i dette støtter Socialdemokratiet forslaget.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-10-22:
Mange tak.
Man fristes jo næsten til at starte med »sehr geehrte Damen und Herren«, men det vil jeg ikke gøre.
Vi vil også gerne takke V, K, R og S for de fine, fine forhandlinger, vi havde om at redde luftfarten.
Vi kommer jo nok til at sætte os sammen og have dem igen.
Og må jeg i den forbindelse i øvrigt ikke byde rigtig hjertelig velkommen til den nye ordfører på området fra Det Radikale Venstre.
Vi glæder os meget til samarbejdet.
Henning Hyllested (EL), 2020-10-22:
Vi har heller ikke meget at føje til.
Man kan selvfølgelig med udgangspunkt i høringssvaret fra Erhvervsflyvningens Sammenslutning spørge: Er de der satser så nok i virkeligheden?
Det, der er bekymringen hos ES – altså Erhvervsflyvningens Sammenslutning, som sagt – er, om det eventuelt kunne gå hen og føre til opsigelser i Trafikstyrelsen blandt de medarbejdere, der har med tilsynet af luftfarten at gøre.
Det kan da være, at ministeren allerede nu i sin ministertale kan svare på det spørgsmål.
Det er klart, at covid-19 jo i den grad har ændret forholdene og situationen, og det er klart, at det jo er det, som er, hvad skal man sige, bekymringen: Hvad er aktiviteten til den tid, og vil man kunne skaffe penge nok til at have et højt niveau for det tilsyn, som Trafikstyrelsen udfører?
Vi skulle jo nødig komme i den samme situation, som der var optræk til omkring Naviair, hvor det jo kneb med at blive enige om aftaler med de ansatte derude om at bemande det, og hvor i hvert fald de ansatte på et tidspunkt var ude at sige, at de syntes, at man gamblede lidt med flysikkerheden her.
Det er en anden sag, det ved jeg, men det hænger alligevel en lille smule sammen.
Så kan jeg selvfølgelig ikke dy mig at sige, at hr. Hans Christian Schmidt jo provokerer mig lidt, fordi han jo ganske rigtigt påpeger, at det kan være, at de rejserestriktioner, der bliver vedtaget i dag, gør, at flyvningen nu igen går fuldstændig stå.
Og så kan det jo være, at vi skal mødes igen og lave en ny luftfartspakke.
Jeg vil gøre opmærksom på, at den var Enhedslisten sammen med SF og Alternativet jo ikke en del af, og det var vi ikke, fordi der opstod den – hvad skal vi kalde det – kontrovers, hvor vi jo ligesom sagde, at det er fint at støtte luftfarten, men så må vi stille nogle af de grønne modkrav, som luftfarten egentlig selv har fremlagt.
Vi var jo fra Enhedslistens side nogle af dem, der var ude at rose klimapartnerskabet for luftfarten, i sin tid, da de fremlagde deres rapport, for at den var ganske visionær og også virkelig realiserbar i en vis udstrækning.
Det skete ikke, og derfor var vi ikke med i luftfartspakken.
Men vi støtter lovforslaget uforbeholdent.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-10-22:
SF kan også umiddelbart støtte forslaget, men vi har en lille betænkelighed, som jeg ikke synes helt at få afklaring på ved at læse bl.a. høringssvar m.v.
Er det et andet forslag?
Nå, det beklager jeg, så er der rod i mine noter.
Men vi kan i hvert fald godt støtte det her med safetyafgiften.
Jeg har jo haft nogle vendinger af det med transportministeren, også i Europaudvalget, og umiddelbart synes vi jo, det er rigtig fint, at man ligesom får dækket de udfordringer ind, som luftfarten vil have fremover på grund af corona.
Selvfølgelig kræver det, at man følger op på, hvorvidt behovet vokser efterhånden, og at man også har en vis kritisk sans i forhold til det, som der nu vil være af krav fra branchen.
Men som situationen ser ud lige nu, kan vi sagtens støtte det – med forbehold for, at vi selvfølgelig må tage diskussionen lidt løbende.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-10-22:
Tak for det.
Radikale Venstre kan i lighed med de øvrige partier støtte forslaget om at hæve og fastsætte safety-afgiften til 6 kr. fremover.
Og jeg vil ikke blande mig i kønsdebatten.
Tak for det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-10-22:
Vi kom jo hurtigt igennem det forrige lovforslag, for der var ikke meget at komme efter, kan man sige, andet end lutter gode ting.
I det her tilfælde er det sådan set nogenlunde det samme, og det er et lovforslag, vi også kan støtte, vil jeg gerne skynde mig at sige for at berolige ministeren.
Det er måske noget, der ikke har så meget med transportministerens ressortområde at gøre, men Dansk Folkeparti har jo hæftet sig ved, at der står noget om kønsneutralitet i ministerens skriftlige fremsættelse af det her lovforslag.
Så kigger man selvfølgelig lige en ekstra gang og bliver lidt nysgerrig og tænker: Hov, hov, hvordan kan ligestillingsdebatter og alt muligt andet lige pludselig gøre sit indtog i noget lidt kedeligt som transportpolitik?
Men det kan det åbenbart i det her tilfælde, fordi man jo mener, man har fundet et lille sted, hvor man i luftfartsloven bruger kønsbetegnelser som han, hans og ham.
Ja, det er nok noget, man af forskellige årsager har gjort, dengang man skrev loven.
Men det er i hvert fald bare kommet mig lidt for øre, at der så også kommer en diskussion om, hvorvidt det nu er nødvendigt at ændre i lovgivningen på grund af noget kontornusseri, som jo i og for sig dybest set kan være fuldstændig gudsjammerlig ligegyldigt.
Men så er det jo, at det kommer frem, at der findes grammatiske køn og der findes biologiske køn.
I det her tilfælde kan man f.eks. sige, at et skib jo som regel er hunkøn.
Der er ikke mange skibe, der f.eks. hedder Børge.
Der er rigtig mange, der hedder Emma og alt muligt andet.
Og hvis man kigger på det franske sprog, er f.eks. la voiture – altså en bil på fransk – jo hunkøn.
Det betyder, at alle biler, der kører rundt i Frankrig, altså er hunkøn.
Så må mændene jo finde sig i at køre i dem.
Det kan man jo selvfølgelig more sig lidt over, om det nu også kan være rimeligt,
men sådan er sproget jo ganske finurligt i mange henseender.
Jeg synes bare, at jeg ville nævne det, fordi det her nødig skulle blive til sådan en glidebane, hvor man har skrankepaver ansat til at forkloge sig eller fordumme sig i, hvad der står i nogle ellers meget gode lovgivninger som noget så sikkert som f.eks. luftfartsloven.
Så er det en proces, vi har gang i, hvor man har embedsmænd sat på, så vil jeg gerne advare imod det.
I det her konkrete tilfælde vil jeg tillade mig at springe den del af det over og sige, at det tager vi som et kuriosum i Dansk Folkeparti.
Vi synes, at det sådan set er fornuftigt nok, at vi selvfølgelig har ligestilling.
Den har vi altid været fortalere for, men vi synes måske også lidt, at man godt nok er nede at finde de små hår i suppen i ministeriet, når man sidder og bruger tid på den slags lovændringer, der er til behandling i Folketinget.
Men vi støtter som sagt lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-10-22:
Liberal Alliance vil stemme for lovforslaget, og jeg skulle sige fra fru Mette Thiesen, at det vil Nye Borgerlige også.
Benny Engelbrecht (S), 2020-10-22:
Tak for ordet, formand.
Nu havde jeg egentlig forberedt en lang gennemgang af lovforslagets enkeltelementer, men som flere af ordførerne har været inde på, er det jo på ganske fornuftig vis blevet gennemgået af flere af de første ordførere, både Socialdemokratiets hr. Thomas Jensen og Venstres hr. Hans Christian Schmidt.
Så med de bemærkninger, der er afgivet, vil jeg have lov til at sige tak for den klare støtte fra Folketingets partier til lovforslaget.
Skulle der være spørgsmål, der alligevel er behov for at få uddybet i udvalgsarbejdet, står vi naturligvis til rådighed for det.
Og til det videre arbejde ser jeg frem.
Tak for ordet.
Hans Christian Schmidt (V), 2020-10-22:
Lovforslaget, som vi skal behandle i dag, indebærer et forslag om en fastlæggelse af beløbet for safetyafgiftssatsen.
Safetyafgiften dækker jo omkostningerne forbundet med Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsens opgaver vedrørende tilsyn med den civile luftfart.
Covid-19 pandemien og den deraf følgende nedlukning af Danmark har ført til en enorm usikkerhed i luftfartsbranchen, og da Danmark jo har et højt sikkerhedsniveau på luftfartsområdet og det også er noget, som vi under coronakrisen absolut fortsat skal sikre, støtter vi selvfølgelig også forslaget.
Jeg vil godt benytte lejligheden til at takke partierne for det samarbejde, som dem af os, der har lavet de her luftfartspakker, har haft, og hvor vi har fundet nogle fornuftige løsninger til at hjælpe landets lufthavne, og det gælder selvfølgelig også en tak til ministeren.
Hos Venstre er vi meget optaget af, at hele luftfartsbranchen kommer godt igennem krisen, og derfor følger vi udviklingen meget nøje og forventer også, at vi bliver indkaldt til møder fremover, når der skal træffes beslutninger, og det kan jo gå hurtigere, end vi næsten kan forudsige, for der barsles jo allerede nu med, at der muligvis kommer nogle ændrede rejserestriktioner.
Vi ser også positivt på forslaget om den foreslåede forhøjelse af afgiften, mest fordi det jo er på den måde, vi har aftalt med hinanden at det altid sker.
Det er ikke, fordi vi godt kan lide skatter og afgifter, men det er, fordi det er det, som vi har aftalt med hinanden sikrer et effektivt tilsyn med luftfarten, og det her effektive tilsyn med luftfarten vil jo også gavne passagererne.
Og det er også sådan, at vi i Venstre prioriterer det højt, og det får vi så også gjort med lovforslaget.
Det er dog vigtigt, at de foreslåede ændringer ikke skal have nogen negative konsekvenser for virksomhedernes rammebetingelser, og i en uforudsigelig tid som den, vi er i lige nu, er det jo vigtigt, at vi sikrer gode rammebetingelser for luftfarten og dens mange aktører, så de kan agere hurtigt under coronakrisen.
Heri lå ikke, at der var nogen, der havde andre intentioner, men vi vil godt beskrive, at det er vores intentioner, og at vi skal sikre det i den her tid.
Endelig er der i lovforslaget endvidere et forslag om reguleringen af de erstatningsansvar, der gælder luftfartsselskaber fra Grønland, Færøerne og tredjelande ved erstatning for skader på passagerer, bagage og gods.
Danske selskaber er jo automatisk underlagt Montrealkonventionen fra 1999 som følge af det danske medlemskab af EU.
Så vi kan støtte forslaget fra Venstres side.
Mette Gjerskov (S), 2020-10-22:
Altså, jeg vil gerne sige, at jeg ikke tror, at det er med det her lovforslag, vi får gjort den store forskel, hverken den ene eller den anden vej, i forhold til uligheden i Danmark.
Jeg og Socialdemokratiet vil gøre meget for at mindske uligheden i Danmark og give flere mennesker bedre muligheder for en bedre fremtid.
Men når det gælder partikelforurening og udskiftning af brændeovne – noget, som koster menneskeliv; mennesker dør for tidligt af det her – så er det altså ikke her, vi ændrer ved uligheden.
Det er her, vi gør noget ved luftforureningen.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-22:
Tusind tak.
Jamen jeg synes ikke, at der er så meget mere at tilføje end det, der allerede er sagt om det her lovforslag.
Det er jo nogle, hvad skal man sige, mindre reguleringer og nogle ændringer af nogle ting, bl.a. på grund af covid-19.
Jeg er simpelt hen bare nødt til at påpege det her med, at man simpelt hen skriver ind i et lovforslag, at man skal til at bruge kønsneutrale stedord.
Det synes jeg måske er sådan ret åndssvagt for at være helt ærlig.
Altså, jeg tror ikke, der er nogen, der bliver krænket over, at der står »hans« eller »hendes«, eller at man begynder at bruge de her kønsneutrale udtryk.
Så det var sådan set bare en lille stikpille om, at man altså nogle gange godt kan redigere ret ligegyldige og dumme ting i en lov, ting, som egentlig er ret, ja, ligegyldigt.
Men ellers har vi ikke flere kommentarer, og vi støtter lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-10-22:
Liberal Alliance bakker også op om lovforslaget.
René Christensen (DF), 2020-10-22:
Nu bliver man pålagt yderligere en omkostning.
Til sidst er man jo blevet pålagt omkostninger, der måske ligger omkring de her 15.000 kr.
Det er jo sådan, at vi kan se, at friværdien, hvis man bor omkring de større byer, stiger og stiger.
Det, vi kan se ude i provinsen, er, at der, hvor de er heldige, har de et boligmarked, der er stagneret, hvor man ikke har øgede priser, men der findes jo også folk derude, som er teknisk insolvente, og dem giver vi altså en merudgift nu.
Mette Gjerskov (S), 2020-10-22:
Når vi nu vælger at gøre det på den måde, at brændeovnene skal udskiftes ved ejerskifte, handler det jo om, hvad det er for en eventuel ny brændeovn, man installerer, og hvor dyr den skal være.
Jeg kan ikke se, at vi kan gå ind og differentiere prisen på en ny brændeovn i forhold til husenes størrelse.
Men altså, selv hvis man sælger et hus til 450.000, er omkostningen ved at nedlægge brændeovnen omkring måske 5.000 kr. – det er i det leje.
Det tror jeg ikke er det, der vælter budgettet ved et ejerskifte.
Så jeg synes, at det er et godt forslag, vi har her.
René Christensen (DF), 2020-10-22:
Tak for det.
Jeg skal undskylde, at jeg ikke lige fik hørt det allerførste af ordførerens tale.
Men jeg tror egentlig, at Dansk Folkeparti og regeringen er enige om, at vi har en udfordring i forhold til partikelforurening.
Det, der nok er udfordringen her, er lovforslaget.
Det er vi ikke enige i, altså hvad det er for en medicin, der skal til for at løse den udfordring, som vi har.
For det første er vi ikke helt trygge ved bemyndigelsen.
Vi kan i hvert fald se på andre områder, at bemyndigelser også er en uindskrænket magt til at pålægge borgerne øgede udgifter.
Og det andet er, at når man gør det på den her måde, rammer man jo meget skævt.
Hvis man sælger et hus til 4,2 mio. kr. med en brændeovn i, eller hvis man sælger et hus til 450.000 kr. med en brændeovn i, er det den samme udgift, man pålægger sælger.
Kan ordføreren ikke se, at det her geografisk set rammer rigtig skævt?
Dem, der har de billigste boliger, er også dem, der har de mindste indtægter, og de bliver nu pålagt nøjagtig den samme udgift som dem med den store indtægt og den dyre bolig.
Mette Gjerskov (S), 2020-10-22:
Jeg synes, det er vigtigt, at det, vi gør nu, er at forholde os til det her lovforslag.
Jeg synes, vi laver en markant ændring i forhold til det syn, der er på brændeovne, og i forhold til at få vist folk, hvor vigtigt det er, at vi får gjort noget ved vores partikelforurening.
Og at gå ind og stille krav om, at man skal udskifte sin brændeovn, hvis den er fra før 2003, i forbindelse med ejerskifte, mener jeg faktisk er et ganske, ganske godt skridt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-10-22:
Med hensyn til det med at ændre forslaget: Hvis man ændrede det til 2008, vil det bare være nemmere i forhold til de, hvad skal man sige, certificeringer, der er på brændeovne.
Men når nu det er andre ting, kunne det jo sådan set være via finanslovsforhandlingerne, for der har været sådan en skrotningsordning, som udløber i år, og pengene er brugt – står der i høringsnotatet – i juni 2020.
Så der er ikke flere penge at give i skrotningsstøtte, når en, der har en brændeovn fra før 1995, ønsker at skrotte den.
Kan ordføreren se, at det så kunne være noget, som vi kunne arbejde videre med?
Mette Gjerskov (S), 2020-10-22:
Det er jo sådan, at det her lovforslag indeholder en bemyndigelse til ministeren, og deri ligger der jo også i et vist omfang nogle muligheder for, at der kan ske nogle skærpelser over tid.
Men på nuværende tidspunkt mener vi altså, at 2003 er et rimeligt tidspunkt.
Det er rimeligt, for vi skal have afvejet det i forhold til dem, der har brændeovne, og dem, som jo selvfølgelig også har investeret nyere brændeovne.
Så jeg ser ikke for mig, at det bliver i det her lovforslag, og at det bliver lige nu, at vi skærper reglerne.
Der er mulighed for at skærpe dem senere, og måske er der også andre forslag, som vi kan kigge på i forhold til luftforureningen på et tidspunkt.