runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-05-20:
Nej, men der er jo ingen tvivl om, at der bliver en – og jeg skal lade være med at bruge forkerte udtryk – masse ballade, hvis politiet skrider ind.
Derfor skal politiet have flere ressourcer, og derfor skal politiet have opbakning til at gøre det.
Som jeg sagde før, nytter det jo ikke noget, at man sender en patruljevogn ud med to pæne, rare politibetjente – det duer ikke, altså det duer simpelt hen ikke.
Nu er ramadanen jo slut næste weekend, og jeg er spændt på, hvad der sker nu.
Vi er så venlige, vi er så rare.
Vi vil gerne oplyse; vi vil gøre alt, hvad vi overhovedet kan.
Men hvad sker der, hvis ikke man retter sig efter det?
Det er det, jeg mangler svar på i forslaget til vedtagelse fra Socialdemokratiet og de røde partier.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-20:
Det er ikke mit indtryk, at politiet laver en differentiering, hvor man siger: Her er der tale om en gruppe muslimer, så her tager vi ikke opgaven alvorligt, og her er der tale om en gruppe danskere, så her tager vi opgaven alvorligt, her deler vi bøder ud.
Det er ikke mit indtryk, at politiet arbejder på den måde, og derfor kan jeg ikke helt genkende den udlægning, spørgeren lægger til grund.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-20:
Godt, så er vi enige.
Så spørger jeg bare: Hvad bliver der så gjort fra Socialdemokraternes side for at hanke op i de her ting?
For vi har nogle mennesker ude i det ganske fædreland, der siger til os: Prøv lige at høre, vi bliver holdt i ørerne, vi skal overholde de her ting.
Samtidig kan vi se, at der er bandemedlemmer, der kører til Sverige og går i fitnesscenter og lader som ingenting; der foregår bisættelser med begravelsesoptog, hvor der ikke er nogen, der skrider ind over for manglende overholdelse af afstandskravene; vi har et bønnemøde i Aarhus, hvor politiets bil bryder sammen.
Kan Socialdemokraterne ikke se, at vi har et problem, og at vi også har et forklaringsproblem over for danskerne?
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-20:
Til det sidste vil jeg sige: Nej, det er selvfølgelig ikke godt, og det har politiet i Aarhus jo også beklaget og udtrykt ærgrelse over.
Jeg synes bare, vi må holde fast i, at det er mere nuanceret end som så.
Mig bekendt viser tallene fra Seruminstituttet jo f.eks., at det er i Region Hovedstaden, at der er en overrepræsentation.
Vi ser det i hvert fald foreløbig ikke i andre dele af landet.
Og når man så derudover ser på nationaliteter, skulle man jo også ud fra den logik, som ordføreren lægger til grund, tro, at der var en overrepræsentation blandt syrere, men det er der jo ikke – der er foreløbig færre, der er blevet smittet.
Men det ændrer jo ikke på, at jeg til fulde anerkender – og det sagde jeg også i min tale – at der er flere problemer i det her, og jeg mener også, at der er et kulturelt problem, at der er en gruppe af de her ikkevestlige borgere, som ikke tager det her alvorligt nok, og som ikke orienterer sig i de anvisninger, der kommer fra myndighederne.
Og her var der nok flere, der skulle slukke for parabolen og i stedet tænde for tv-avisen og lytte til de retningslinjer, der kommer på pressemøderne.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-20:
Tak for indlægget fra Socialdemokraterne.
Jeg synes, at både ministeren og Socialdemokraternes ordfører er noget tilbagelænede i forhold til det faktum, som vi har set igennem den seneste tid, at der er flere smittede med covid-19 blandt ikkevestlige indvandrere – først og fremmest muslimer – i Danmark.
Og det skyldes formentlig – det viser al tilgængelig viden om det – at man i høj grad ikke er interesseret i at overholde de afstandskrav, som det danske samfund har stillet op over for os alle sammen.
Og det skaber jo et uheldigt indtryk, hvis man så fra politiets og myndighedernes side ikke håndhæver det over for folk, der ikke gider følge de afstandskrav.
Vi har jo igennem den sidste tid set, at en række mennesker har fået bøder rundtomkring i forbindelse med fodboldkampe og forskellige arrangementer, men når det gælder et bønnemøde i Aarhus, kan politiet desværre ikke nå frem, fordi bilen er brudt sammen.
Synes ordføreren, at det er godt?
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-20:
For et par uger siden kunne Statens Serum Institut oplyse, at ikkevestlige indvandrere udgør 18 pct. af de smittede med covid-19.
Samtidig udgør gruppen blot 9 pct. af befolkningen.
Der er altså tale om en kraftig overrepræsentation.
Vi kender ikke de præcise årsager til den etniske slagside i smittetallene, og det gør Statens Serum Institut heller ikke, men vi ved dog, at sociale og økonomiske forhold har betydning for menneskers tilværelse og kulturelle forhold har betydning for menneskers adfærd.
Når folk bor tæt sammen i boligblokke, arbejder i et erhverv, hvor de er i tæt kontakt med andre mennesker, kører i bus på arbejde i stedet for at sidde i egen bil, så er de mere eksponerede for at blive smittet med covid-19, end det er tilfældet for andre.
Men uanset hvad der kan forklare den etniske slagside i smittetallene, er tallene bekymrende.
Derfor synes jeg også, det er godt, at Dansk Folkeparti har indkaldt til den her hasteforespørgsel.
For alt kan ikke forklares med sociale og økonomiske forhold.
Der er også et selvstændigt ansvar.
Minoriteter i Danmark har et ansvar for at lære sig det danske sprog, et ansvar for selv at orientere sig, når regeringen og myndighederne afholder pressemøder, og efterfølgende naturligvis et ansvar for at leve op til anvisningerne.
Det gør de fleste med ikkevestlig baggrund heldigvis også, og det er jo godt, men vi har desværre set flere eksempler på grupper med ikkevestlig baggrund, der ikke har taget det ansvar på sig.
I Aarhus, Odense og København har vandpibecaféer holdt åbent trods påbud om at holde lukket.
Ved en begravelse på en muslimsk gravplads i Aarhus stod hundredvis af mennesker tæt pakket.
Enhver, der så billeder fra den begivenhed, kunne se, at folk stod alt for tæt.
Nogle uger forinden var det på en muslimsk gravplads i Brøndby, hvor omkring 100 mennesker deltog i en begravelse og stod helt tæt på hinanden.
Vi har været vidner til, at 30 muslimer samledes til fælles bøn i Gellerup.
De stod tæt sammen under hele bønnen – det var tydeligt på billederne – og de overtrådte dermed ikke alene forsamlingsforbuddet, men også afstandskravet.
Billederne og eksemplerne virker på mig stærkt provokerende.
Dem, der er portrætteret på billederne, udsætter både sig selv og os andre for en øget risiko på grund af deres adfærd.
Nu vil jeg gerne læse Socialdemokratiets forslag til vedtagelse op: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at regeringen har iværksat en række initiativer for at oplyse om retningslinjer om covid-19 i befolkningen som helhed og blandt etniske minoriteter særskilt.
Regeringen opfordrer til, at alle borgere i det danske samfund tager selvstændigt ansvar for at følge myndighedernes retningslinjer og bidrage til at begrænse smitten.«
Og jeg skulle have sagt, at det ikke alene er Socialdemokratiets forslag.
Det er også Radikale Venstres, SF's og Enhedslistens forslag.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-20:
Altså, om man støtter et forslag eller ej, må da hænge på den holdning, man har, og den tilgang, man har til det konkrete forslag.
Men der er da ingen tvivl om, at vi fra Dansk Folkepartis side selvfølgelig vil blive ved med at holde fast i regeringen, for at der skal ske noget, sådan at det ikke bare bliver ord, ord og ord.
Og kan man løfte sløret lidt for det?
Det lyder lidt, som om I har forslaget, så kunne vi ikke lige få nogle ord om det forslag, som regeringen kommer med lige om lidt, som løser de her problemer meget, meget bedre end det forslag, vi diskuterer her i dag?
Jens Joel (S), 2020-05-20:
Det, jeg står her og siger i dag, er, at det er ret vigtigt, faktisk fuldstændig afgørende – og det var jo det, min ordførertale handlede om – at vi får løst det her problem.
Og derfor går regeringen jo ret målrettet efter at komme med en løsning, som dels er bedre end den, Dansk Folkeparti har foreslået i dag, men som også har bedre mulighed for at samle et flertal.
Det er vores ambition, og det er det, vi kommer til at fremlægge.
For vi skal have gjort op med de problemer, som Dansk Folkeparti peger på, det er entydigt.
Men jeg tror da heller ikke, Dansk Folkeparti holder op med at føre det her frem.
Det skulle da være meget underligt, hvis man lige pludselig sagde: Nå, okay, nu har vi haft én debat om det, og så kommer vi ikke til at rejse det igen.
Vi forventer da selvfølgelig, at I også vil være interesseret i det her i næste folketingsår.
Og jeg vil se frem til den diskussion, og jeg vil også se frem til at diskutere, når vi har et forslag, vi kan lægge frem, som kan løse problemet bedre, og som i øvrigt forhåbentlig kan samle et bredere flertal i Folketinget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-20:
Jeg er ikke specielt religionskyndig, vil jeg gerne sige, så jeg vil helst ikke gå ind i en eller anden lang debat om noget med, hvordan en bestemt religion passer ind i et eller andet.
Det, jeg tager stilling til som undervisningsminister, er, at jeg ikke mener det duer, at man etablerer skoler, hvor der er en meget skæv sammensætning, og det er, hvad enten det handler om, hvordan man religiøst er sammensat eller etnisk er sammensat, eller noget andet; det mener jeg simpelt hen ikke duer.
Det kendetegner jo størstedelen af de muslimske friskoler, at der er en ekstremt skæv sammensætning af elever, det gælder også for en del folkeskoler, det gælder i øvrigt også for nogle ungdomsuddannelser, og det gjaldt – nu er vi i gang med at rette det op med parallelsamfundsaftalen – også for en del på dagtilbudsområdet, og det duer simpelt hen ikke.
Så vil jeg sige, i forhold til at vi har lovet at gøre noget ved det her problem: Ja, det har vi lovet, og det har vi tænkt os at holde.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-20:
Og det sker endda med et kraftigt og stigende statsligt tilskud.
Det er uholdbart i længden, det må enhver kunne se.«
Har ministeren ændret holdning, eller har Socialdemokratiet simpelt hen glemt, hvad de lovede danskerne før valget?
For man har siddet i regering i knap et år nu.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-20:
Jeg kunne ikke sige det bedre end udlændinge- og integrationsministeren.
Jeg har meget svært ved at se, hvor der skulle være en forskel på det, hr. Mattias Tesfaye sagde i sin ordførertale dengang, og det, jeg står og siger heroppefra nu, på nær at jeg brugte ordet sammenhængskraft og den nuværende udlændinge- og integrationsminister brugte ordet solidaritet.
Det betyder også, at vi ønsker, at der skal være en model for, hvordan vi tildeler tilskud til friskoler, og hvor der er krav om, at man skal have en elevsammensætning, der er rimelig.
Og det er det, vi er i gang med at finde en model for, og den fremlægger vi, så hurtigt vi kan, og altså senest i løbet af det næste år.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-20:
Jeg synes, det er utroligt, hvor god Socialdemokratiet og den nærværende minister er til at sige ting, jeg er enig i.
Ministeren giver rigtig mange gode begrundelser for, at vi skulle vedtage det forslag, vi behandler her i dag.
Da vi fremsatte et i ordlyd tilsvarende forslag for 2 år siden på baggrund af et forslag, Socialdemokratiet selv var kommet med, men som de ikke havde fået fremsat, støttede Socialdemokratiet og hr. Mattias Tesfaye, som vi lige har hørt, forslaget, men i dag siger ministeren, at man ikke kan støtte forslaget.
Jeg forstår ikke, hvor vi er henne.
Der kommer alle mulige argumenter, også fra ministeren, for, at vi skal gøre det her, og at vi skal sikre, at vi netop ikke får skoler, der trækker den forkerte vej, skoler, der ikke understøtter integrationen, skoler, der så omvendt understøtter parallelsamfund.
Så hvordan kan det være, at regeringen og Socialdemokratiet og ministeren ikke i dag kan støtte det her forslag?
Men kunne vi ikke være enige om at starte med at fange en lille mus og så sige, at det her forslag faktisk går et stykke ad vejen, og at vi kan få løst et problem på nogle skoler, hvor vi alle ved der er problemer?
Så regeringen skal bare komme i gang og vedtage det her.
Ministeren siger selv, man gerne vil gøre noget, men vi har ikke set det, og nu har vi ventet et år, så skulle vi ikke se at komme i gang og fange den her lille mus her og nu?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-20:
Nej, for fanger man den her lille mus, opstår der tre meget store mus lige ved siden af, for løser man kun friskoleproblematikken uden at tage stilling til, hvor de elever så skal hen, sker der det, at de omkringliggende tre, fire, fem folkeskoler kommer op på for høj en procentandel.
Det vil være den direkte konsekvens, hvis ikke vi ser problemerne i sammenhæng.
Og det vil sige, at konsekvensen af at fange den lille mus er ikke specielt smart, og det vil sige, at samlet set mener jeg ikke det her forslag løser problemstillingen ordentligt, og det er derfor, regeringen tillader sig at vente med at fremlægge sit eget forslag til det kommende år.
Kristian Jensen (V), 2020-05-20:
Tak til ministeren for de pæne ord om den tidligere regerings parallelsamfundsudspil og den aftale, der blev indgået.
Jeg deler helt, at det er en rigtig god og en nødvendig aftale for at bekæmpe de alt for mange parallelsamfund, vi har i Danmark.
Men jeg undrer mig som andre spørgere lidt over den forskel, der er på Socialdemokratiet i opposition og på Socialdemokratiet i regering.
Jeg vil efter hukommelsen prøve at citere, hvad ministeren sagde for et øjeblik siden, nemlig at man ikke støtter forslaget, fordi det ikke overholder menneskerettighederne.
Det er jo klart nok, at så kan jeg godt forstå, at et parti som Socialdemokratiet ikke vil støtte det.
Men i april måned 2018 sagde den nuværende integrationsminister – og jeg citerer igen – at »vi planlægger at stemme ja,« og videre: »Og med de ord kan vi støtte beslutningsforslaget.«
Jeg vil bare vide: Hvilken ny viden om det her forslags overholdelse af menneskerettighederne har regeringen i dag, som vi ikke havde i 2018?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-20:
Jeg tror, vi skal dele det op i det, der hedder mål, og det, der hedder metode.
Vil vi gerne et sted hen, hvor der ikke findes skoler, hvor der er så skæv en elevsammensætning, som der er på de muslimske friskoler?
Ja, og det var også det, hr. Mattias Tesfaye sagde som daværende ordfører.
I forhold til hvilken metode man bruger, vil jeg sige, at det har jeg meget svært ved at være principiel om.
Om katten er blå, gul eller grøn, er jeg sådan set ligeglad med, bare den kan fange mus, og det vil sige, at vi skal finde en metode, der holder, og jeg mener i øvrigt, den ikke kun skal gælde for friskoler, men også for folkeskoler.
Det vil sige, at på nogle stræk mener jeg simpelt hen ikke det her forslag er vidtgående nok – for at sige det ligeud.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-20:
Tusind tak.
Det her handler jo om muslimske friskoler.
Og i 2018 støttede Socialdemokratiet et identisk beslutningsforslag, og man lovede inden valget, at man ønskede at stække de muslimske friskoler, hvis man vandt regeringsmagten.
Det gjorde Socialdemokratiet så: Socialdemokratiet sidder i Statsministeriet, men intet er sket.
Og jeg kan forstå, at ministeren ikke mener, at islam skal være idégrundlag for skoler i Danmark, og det er jeg sådan set glad for, men kan ministeren forklare, hvori hun mener at islam strider mod danske værdier?
Jacob Mark (SF), 2020-05-20:
Tak for det.
Jeg håber, at ministeren – og sådan hører jeg det også – vil indkalde til nogle forhandlinger, der skal sikre, at vi ikke har skoler i Danmark, som modvirker integration.
Det ved jeg også er noget, der ligger ministeren meget på sinde.
Jeg tror, at man kan stille nogle krav til de her skoler, som gør, at vi er sikre på, at de arbejder aktivt med integration.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om den tidligere regering fik lavet en undersøgelse af de tilsynsførende, der er, af skolerne.
Det viste sig, at nogle af de her tilsynsførende, som fører tilsyn med f.eks. de religiøse skoler, herunder også de muslimske skoler, har det, som VIVE kalder en meget stærk netværksstyrke, altså at de ligesom er inden for det samme netværk.
Og jeg kunne egentlig godt tænke mig, at man lavede et skarpere tilsyn, som måske endda er med en liste over godkendte tilsynsførende, så man ikke selv som skoleleder har indflydelse på, hvem man får.
Er det noget, regeringen kunne være indstillet på at arbejde videre med?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-20:
Ja, bestemt.
Men jeg bliver nødt til at sige, at der er noget over alt det.
Det her er i virkeligheden, hvad jeg kalder småhåndtagene, som jeg sådan set godt tror kan rykke ved noget.
Men der, hvor vi for alvor forandrer børns liv og muligheder, er der, hvor vi giver dem en mulighed for at kende vores samfund rigtig godt og blive dannede.
Det er det, jeg mener med det brede dannelsesbegreb, altså at de bliver dannet til at være hele mennesker i det samfund, vi er.
Det kræver altså, at vi fordeler eleverne på en fuldstændig anden måde end i dag.
Det hører jeg i øvrigt også SF gerne vil, og det er i hvert fald noget, jeg har tænkt mig at indkalde til også brede forhandlinger om, når vi når så langt, at vi kan præsentere et udspil.
Men ja, jeg vil naturligvis gerne være med til at kigge på de andre ting også, særlig hvad angår tilsynet, hvor jeg også synes, at der er nogle udfordringer, der ikke er blevet løst, om end der er blevet strammet op en hel del de senere år.
Men for mig blinker det og er op over, og det er derfor også fint, at vi får den her anledning i dag med det her beslutningsforslag til at tage drøftelsen om, at vi skal have lavet en fordeling, og det duer ikke, at vi har skoler i Danmark, hverken friskoler eller andre skoler, hvor elevfordelingen er så skæv.
Det bliver vi simpelt hen nødt til at komme af med.
Jacob Mark (SF), 2020-05-20:
Jeg synes jo, at fordelene ved de stramninger, vi har lavet – f.eks. flere uanmeldte tilsyn, et stærkere tilsyn, skarpere beskrivelser i lovgivningen – er, at man faktisk er kommet efter nogle af de skoler, der ikke leverer, mens nogle af de skoler, der leverer et rigtig godt skoletilbud, og det er langt de fleste, får fred.
Så jeg tror bare, at en kommentar herfra skal være, at jeg synes, at den lampe, som regeringen arbejder efter, er god, men hvis den bliver ved med bare at være en lampe ude i horisonten, som er svær at nå, fordi det er så stort og omfattende, så tror jeg, at jeg er mere til, at man løbende får lavet nogle gode, måske mindre stramninger, som rammer de få, vi ved skaber store problemer, så de andre kan få fred.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-20:
Jeg var ikke inde over behandlingen af det daværende beslutningsforslag, så det har jeg simpelt hen ikke mulighed for at redegøre for.
Jeg kan ikke svare på spørgsmålet, for jeg var hverken ordfører eller havde noget med behandlingen af forslaget at gøre på daværende tidspunkt og ved derfor ikke, hvad for en viden der var.
Så jeg ville ønske, at jeg kunne svare på spørgsmålet, men det kan jeg ikke.
Det, jeg kan sige, er, at vi uforandret står der, hvor vi har et ønske om, at de målsætninger, der ligger i det her beslutningsforslag, ønsker vi at gennemføre, og derfor har vi også tænkt os at fremlægge en model for det i løbet af det kommende år.
Og det er i parantes bemærket klart, at den selvfølgelig skal ligge inden for menneskerettighedskonventionen.
Jens Joel (S), 2020-05-20:
I lighed med undervisningsministeren har jeg faktisk ikke specielt meget lyst til at diskutere religion lige nu.
Det, jeg gerne vil diskutere, er, hvordan vi undgår, at vi har skoler med så skæv en elevsammensætning, som vi har.
Og det er ganske enkelt ikke rigtigt, når man antyder, at vi ikke længere mener det, vi sagde før valget, om, at vi ville gøre op med de skoler, med de daginstitutioner og med de ungdomsuddannelser, for det mener vi jo lige præcis.
Vi kan også konstatere, at der faktisk ikke er et flertal i det nuværende Folketing for det beslutningsforslag, der ligger her.
Til gengæld tror vi faktisk, vi har en anden og bedre model, som vi kan fremlægge, sådan at vi kan løse det problem, vi inden valget lovede vælgerne og alle mulige andre, herunder de børn, der går på de her skoler, at løse.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-20:
Tak for det svar.
I Danmark betaler vi jo til skolerne over skatten; det gælder både folkeskoler, friskoler og privatskoler.
Og det er jo netop for at sikre, at danske børn uddannes til et samfund med demokrati, frihed og ligestilling mellem kønnene.
Islam betyder underkastelse og er i opposition til alt dette; i opposition til frihed, i opposition til demokrati og i opposition til ligestilling mellem kønnene.
Hvornår har den socialdemokratiske regering tænkt sig at sætte en stopper for pengestrømme af danske skattekroner til muslimske friskoler?
Hvis man er enig i, at det her vanvid skal stoppes, hvorfor har man så ikke stoppet det, når man nu har haft regeringsmagten i et år?
Jens Joel (S), 2020-05-20:
Jeg har jo i virkeligheden sagt det allerede.
Ministeren nævnte det også.
Der var jo et totalt blankt stykke papir, da ministeren trådte ind i ministeriet.
Der var ikke fra den tidligere regering gjort nogen som helst indledende øvelser for at finde ud af, hvilken vej man kunne gå for at komme derhen til, hvor man kunne løse det her problem, hvis ikke man kunne gå den her vej.
Det tager tid.
Vi har også, som det vil være de fleste bekendt, haft hænderne fulde med en ret akut krise de sidste par måneder, som selvfølgelig har forsinket det lidt.
Mai Mercado (KF), 2020-05-20:
Det er lidt et spørgsmål om, hvor man skal starte.
Altså, jeg synes jo, det var ret vildt at opleve en så spagfærdig minister, som jo ikke kunne svare på de spørgsmål om, hvad det er, der har ændret sig.
Og derfor tænker jeg, at jeg gerne vil give ordføreren en mulighed for ligesom at få foldet ud, hvad det præcis er, der er årsagen til, at man bakkede et beslutningsforslag op tilbage i 2018, mens vi så nu har et identisk beslutningsforslag, som man så vælger at stemme ned.
Hvad er det, der har ændret sig i den periode?
Er det, som hr. Kristian Jensen spørger om, nye oplysninger, nye vurderinger, der gør sig gældende?
Eller er det bare, at man er løbet fra sin politik, fordi man skulle virke hård i en valgkamp?
Til sidst vil jeg egentlig bare spørge: Vil Socialdemokraterne selv betegne det her som politisk hykleri?
En Christiansborgdiskussion?
Det er jo et politisk forslag, der er blevet fremsat, og som man bakkede op, og som bliver fremsat igen, og som man så afviser.
Det er i virkeligheden bare politik, hvor man tilkendegiver sin holdning.
Og jeg tror, der er rigtig mange, der sidder og er interesseret i, hvorfor Socialdemokratiet ændrer holdning.
Men jeg kan forstå, at der kommer en god løsning – ikke i morgen, men til næste år.
Og i den forbindelse kan jeg jo sådan intuitivt stå og tænke, at det tror ingen jo på.
Og derfor har jeg to spørgsmål til ordføreren.
For det første: Har man på nuværende tidspunkt inddraget støttepartierne i den fyldestgørende løsning, man taler om kommer til næste år?
Og for det andet: Er man parat til at gå uden om sit parlamentariske grundlag for at få de rigtige løsninger
i hus?
Jens Joel (S), 2020-05-20:
Jeg håber sådan set, at venstrefløjen i Folketinget, men også højrefløjen, vil bidrage til at løse det her.
Og man kan jo ikke bede nogen partier om at forholde sig til et forslag, som regeringen ikke har lavet færdigt endnu.
Det ville trods alt være lige at tage munden for fuld at sige, at man skulle skrive under på noget, som ikke er fremlagt på nuværende tidspunkt.
Men jeg anerkender overhovedet ikke præmissen om, at vi skulle have skiftet holdning.
Vi ønsker fortsat at tage et opgør, og vi ønsker i øvrigt også at tage et opgør via et forslag, som kan samle et flertal her i Folketinget.
Og det har vi en begrundet mistanke om ville være nemmere med et andet forslag end det, der ligger her, som der ikke er noget der tyder på der er flertal for.