runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stinus Lindgreen (RV), 2020-11-18:
Mange tak.
Jeg var så optaget af at lytte, at jeg glemte at gå op til talerstolen – det er jo ikke så godt.
Godt, at vi snart er færdige for i dag.
Jeg vil gerne starte med at sige mange tak til hr. Per Larsen for at fremsætte et utrolig godt forslag og tage et meget vigtigt emne op.
Ud over god håndhygiejne er det nok den enkeltstående landvinding inden for sundhedsområdet, der har reddet flest liv.
Før jeg fik min daglige gang herinde på Christiansborg, havde jeg igennem rigtig mange år brugt alt for meget tid på at debattere netop vacciner, særlig hpv-vaccinen, der som bekendt har været igennem et ret tankevækkende forløb, hvor misinformation og fuldstændig skæve mediehistorier, som ministeren også var inde på, tydeligt påvirkede tilslutningen ude i befolkningen.
Andelen af piger, der tog imod tilbuddet, styrtdykkede efter særlig én meget omtalt dokumentarudsendelse på TV 2, og det tog lang tid og krævede en ihærdig indsats at rette op på skaden.
Heldigvis er tendensen vendt, og i dag vaccineres en stor andel af piger imod hpv, der som bekendt kan føre til en række sygdomme og i værste fald livmoderhalskræft.
Det er rigtig positivt.
Men der er stadig et stykke vej endnu.
Til gengæld halter det med at få drengene med.
Vaccinationsprogrammet er ellers blevet udvidet ad flere omgange for at inkludere drenge, senest på sidste års finanslov, hvor vi fik indført gratis hpv-vaccination til flere årgange.
Og der er fortsat særligt udsatte grupper, specielt mænd, der har sex med mænd, som vi bør gøre mere for at få fat på.
For det er altså ikke kun kvinder, der rammes af sygdom, også alvorlig sygdom, forårsaget af en hpv-infektion.
Så jeg har meget stor sympati for forslaget her, og i Radikale Venstre bakker vi det naturligvis op.
Men vi kunne jo godt gøre det endnu bedre, som ministeren også var inde på.
Når vi alligevel skal se på måder, der kan øge tilslutningen til hpv-vaccination, kunne man jo godt inkludere resten af børnevaccinationsprogrammet, for det er helt afgørende med en høj tilslutning til vaccinationsprogrammet.
Det skal naturligvis være frivilligt, og derfor er oplysning vejen frem.
Forskning på området viser nemlig, at i langt de fleste tilfælde skyldes manglende vaccinationer ikke et bevidst fravalg, men forglemmelse.
Så derfor skal vi gøre det nemt med påmindelser, med viden og med adgang til vaccination.
Mange tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-11-18:
Tak for det.
Kræft er en forfærdelig sygdom, og vi er nok mange, som ved, hvordan det er at være helt tæt på en, der har haft kræft.
Livmoderhalskræft er desværre en af de sygdomme, som også rammer helt unge kvinder.
Derfor var vi i Dansk Folkeparti også i 2008 for, at vi fik den nye vaccine til Danmark.
Vi krydsede fingre for, at vi nu ville se en nedgang i antallet af ramte samt få en viden om, hvordan vi kunne komme kræften til livs.
Senere har det vist sig, at vaccinen også kan hjælpe mænd, der har sex med mænd, da den virker på den hpv, der findes ved analcancer.
Mange håber, at den også kan være en hjælp for hals- og mundcancer, men det er der mig bekendt ikke nogen evidens for på nuværende tidspunkt.
Derfor arbejdede vi også for, at drengene skulle tilbydes vaccinen – i hvert fald bør det være et frit valg for dem, som ønsker det.
Men når det er sagt, skal man også kunne sige nej tak, hvis man ikke ønsker vaccinen.
Vi har også understøttet, at man via e-Boks kan sende en husker til forældrene, så de bliver mindet om det.
Så faktisk mener vi, at der gøres rigtig meget.
Men der kan selvfølgelig altid gøres mere.
Noget af det, der er vigtigt, er, at vi skal have den her debat om, hvad man skal gøre – ministeren var selv inde på det – hvis der kommer historier om, at noget ikke virker, eller at noget er negativt, eller at noget giver for mange bivirkninger, eller at man bliver tvunget på en måde, som man ikke måtte ønske.
Nu er der stille derudefra, men ellers har vi i snart uger hørt på nogle, som har oplevet sig tvunget til noget, som de ikke ønsker at blive tvunget til, og det skal vi passe rigtig meget på.
For det, der netop er rigtig vigtigt, er, at vi får den her vaccine ud så bredt som overhovedet muligt, og der er selvfølgelig brug for mere information, så man har grundlag for at vælge og grundlag for at få gjort det rigtige.
Så vi vil rigtig gerne være med til at diskutere, hvordan vi gør det her på en måde, så det rent faktisk kommer ud og kommer til at virke.
Tak for ordet.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-11-18:
Jeg tror, jeg vil fortsætte, hvor ministeren slap, og jeg vil også gentage taksigelsen til Konservative for at fremsætte det her ganske fornuftige og gode beslutningsforslag, som jo netop sætter fokus på en meget vigtig problemstilling, altså at vi sikrer, at så mange piger og drenge som overhovedet muligt bliver en del af det her vaccinationsprogram, som kan beskytte dem mod hpv.
Hpv er hvert eneste år årsag til kræft hos ca. 580 kvinder og 230 mænd.
Det kan vi forebygge, hvis vi altså får en større udbredelse af vores vaccination og vores vaccinationsprogrammer.
Ministeren var inde på, hvad det er, der har udfordret hele vaccinationsprogrammet i medierne det seneste par år, og det lader jo til, at vi er ved at komme tilbage på noget, der minder om normalen i forhold til pigers brug af den her vaccine på trods af den mærkværdige skræmmekampagne, der har været i visse dele af pressen.
Men vi er stadig udfordret, særlig når det kommer til drenge.
Og drenge vil altså også have meget, meget stor glæde af at blive en lige så stor del af hpv-vaccinationsprogrammet som piger.
Regeringen har allerede taget nogle gode tiltag i forhold til at minde forældre om, at der altså er det her tilbud om den her gratis frivillige vaccine – og i det hele taget hele børnevaccinationsprogrammet – og det er alt sammen ganske udmærket.
I det hele taget gør regeringen det jo rigtig godt, men dermed ikke være sagt, at der ikke er et potentiale for at gøre endnu mere.
Jeg synes jo også, det er fint, hvis vi kan tage det her med videre og se, om ikke vi kan lave en fælles beretning bredt funderet i Folketinget, som arbejder videre med det her ganske udmærkede forslag.
Torsten Gejl (ALT), 2020-11-18:
Tak, formand.
I Alternativet har vi hele tiden ment, at det skal være gratis at gå til tandlæge.
Vi synes ikke, det kan passe, at man skal betale for at få behandlet en brækket tand, når man ikke skal betale for at få behandlet en brækket tå, og det skævvrider sundheden i Danmark, og det er faktisk dyrt.
Tandlægeregninger er faktisk dyre.
Der er tit tale om tusinder af kroner, og for mange er det nok det, der ikke er råd til, når man har betalt mad eller transport eller medicin eller tøj til børnene.
Så det synes vi i Alternativet er ulogisk.
Vi synes, det skal laves om.
Vi synes, det skal være gratis.
Vi har tænkt lidt over, hvad man mon kan spare på at gøre det gratis.
En ting er, at der er mange mennesker, der faktisk går med smerter og lidelser og ubehag i månedsvis, indtil man har råd til at få ordnet sine tænder.
Noget andet er, at der er en del alvorlige sygdomme, der f.eks. kommer af kroniske betændelsestilstande i munden, som kan give kræft og hjertesygdomme og diabetes, og det koster rigtig, rigtig mange penge i vores sundhedsvæsen.
Det koster også milliarder at behandle de lidelser.
Så vi havde nok håbet, at i hvert fald Sundhedsministeriet havde regnet lidt på det op til den her debat og fundet ud af, hvor mange af de meget, meget alvorlige sygdomme der kommer af f.eks. kroniske betændelsestilstande i munden, og hvor mange kroner det faktisk vil koste at behandle den andel af de sygdomme, der kommer af det.
Det, vi taler om, er altså dynamiske effekter.
Det kunne man godt have ulejliget sig med at regne lidt på i Sundhedsministeriet nu, når der er over 50.000 borgere, der ulejligede sig med at rejse det her borgerforslag og skrive under på det.
Vi vil gerne være med til at regne på, hvad det egentlig vil koste at afskaffe betalingen hos tandlægen, når det er fratrukket de afledte besparelser.
Vi tror, at det er et rigtig interessant regnestykke.
Vi synes også, det kunne have været spændende at kigge på årets finanslov.
Det har vi ikke selv nået at foreslå, men det kunne da have været spændende, og det kan vi vel stadig nå at gøre, hvis det endelig skulle være.
Jeg ved godt, at det er en engangsfornøjelse, altså at det er svært at kontere det særlig mange år ud i fremtiden, men nogle af de milliarder, vi har i år, handler faktisk om at skabe arbejdspladser, og jeg er stensikker på, at det vil skabe arbejdspladser at gøre tandplejen gratis i Danmark.
Vi vil selvfølgelig også godt regne på, hvad det koster at hjælpe danskere med lavindkomster til at få råd til bedre tandbehandling.
Vi vil gerne være med til at arbejde med den sociale slagside, men vi er faktisk enige med dem, der har lavet det her borgerforslag, om, at det skal være gratis for alle.
Noget af det, der er så godt ved det danske sundhedssystem, er, at man ikke behøver at være bange for sin sundhed, uanset hvad man tjener.
Så Alternativet har tænkt sig at stemme for det her borgerforslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-18:
Jamen det er jeg sådan set også.
Vi hilser debatten velkommen, og så tager vi den derfra, og så ser vi, om det er sådan, at vi kan nå til enighed.
Så jeg hilser sådan set debatten meget, meget velkommen.
Man skal så også huske at sige, at der jo allerede nu er en lang række tilskud, som man kan få, og der er også nogle grupper, som er friholdt fra at skulle betale deres tandlægeregninger, hvis de kommer ind i nogle forskellige kasser inde i det offentlige system.
Sådan er det altså stadig væk.
Og jeg kan sige, at den sidste ændring, som kom med den sidste finanslov, stemte vi faktisk for i Nye Borgerlige, fordi vi syntes, det var et godt tiltag.
Christian Juhl (EL), 2020-11-18:
Det var der jo ikke meget forklaring i, men jeg vil sige, at vi har fremsat det forslag masser af gange.
Derfor vil vi meget, meget gerne ind i det her, og jeg synes, det er en rigtig super god anledning.
Og jeg er så glad ved, at der er borgere, der i så stort et omfang har foreslået det her.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-18:
Der er to elementer:
For når man hæver afgifterne, har det den sociale pil nedad.
Det så man senest, da vi hævede afgifterne på cigaretter, som ramte hårdest i bunden, og det var jo så med Enhedslisten stemmer.
Så det er ganske enkelt ikke korrekt, hvad man sidder og siger.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-11-18:
Tak for ordet.
Før der var noget, der hed corona, var vacciner noget, som vi debatterede i mange andre grufulde sammenhænge.
Misinformation, myter og ubegrundet vaccinefrygt er desværre langtfra noget nyt.
Derfor er det vigtigt for mig at slå et slag for, at synsninger og påstande aldrig må opnå samme værdi som videnskab.
Studiet blev heldigvis trukket tilbage, og lægens arbejde viste sig ikke kun at være tyndbenet, men også decideret forkert og videnskabeligt uholdbart, og lægens intention var økonomisk interesse i hans eget alternativ.
Alligevel levede myten desværre videre blandt få vaccinemodstandere i Danmark, og heldigvis har de været få, for det kræver kun ét ikkevaccineret mæslingesmittet barn i en daginstitution til at sætte andre børn, som ikke har fået vaccinen – på grund af alder eller af sundhedsmæssige årsager – i livsfare.
Det er dødsensalvorligt, og det understreger, at korrekt information om vacciner er vigtigt.
Det kan redde liv.
Dengang forbandt vi ofte vaccinemodstandere med f.eks. sårbare familiegrupper.
Det ændrede sig omkring 17 år senere, da skepsis mod den kræftforebyggende hpv-vaccine gik viralt.
Så jeg har det på samme måde som ministeren, at det løb mig koldt ned ad ryggen, da TV 2 sendte dokumentaren »De vaccinerede piger«.
For den byggede på et lige så spinkelt grundlag som den engelske læges i 1990'erne.
Med al respekt for pigerne i dokumentaren var deres og to lægers påstande den eneste form for dokumentation.
Fagfolk har fortsat ikke kunnet dokumentere en sammenhæng mellem de symptomer og vaccinen, og Lægemiddelstyrelsen har lavet omfattende undersøgelser, der fuldstændig afviser dokumentarens påstande.
Men skaden var jo sket.
Misinformation fra dokumentaren var blevet mainstream i Danmark, børn og forældre frygtede vaccinen, og tilslutningen faldt.
Det er trist og allermest trist for de danske piger, der nu er kommet i forhøjet risiko for at udvikle livmoderhalskræft.
Men vi er stadig væk ikke i mål, og det nævnte ministeren også.
Vi skal gøre endnu mere for at øge tilslutningen til hpv-vaccinationen.
Derfor bakker Venstre hundrede procent op, at regeringen pålægges at fremlægge modeller, som kan øge tilslutningen til den her vaccine.
Korrekt oplysning om vacciner skal altid vinde over udokumenterede påstande.
I øvrigt kunne vi i Venstre også godt tænke os at se på, om vi i Danmark har det helt rigtige setup i forhold til vaccinationsprogrammer generelt.
Måske findes der modeller i andre lande, som vi kan drage nytte af og lade os inspirere af.
Venstre bakker naturligvis op om beslutningsforslaget.
Christian Juhl (EL), 2020-11-18:
Hvor ville det da være dejligt, hvis virkeligheden var sådan, at den store tillid til Enhedslistens evne til at få et forslag igennem også var sådan, det var i virkeligheden.
Det er jo sådan, at der i hvert fald skal være flere end Enhedslisten til; der skal måske også flere end Enhedslisten og Radikale til.
Og hvis vi går helt vildt til den, skal der også flere end Enhedslisten og SF og Radikale til.
Og mon ikke også de borgerlige kunne finde på at sige, at det nu ikke var så skør en idé – vi hørte da i hvert fald Venstres ordfører sige det.
Og det kommer helt an på styrkeforholdet – altså, jo før, des bedre, det er vores udgangspunkt.
Og hvis det er sådan, at der er partier, der synes, at nej, dem kan vi ikke finde på én gang, så må vi tage stilling til den tid.
Det er i hvert fald ikke sådan, at vi går fra et forhandlingsbord, så længe vi er på vej i den rigtige retning.
Vi følger den her udvikling så tæt som muligt, og vi vil presse på for, at det kommer så hurtigt som muligt.
Skal det tage et år, er det godt; skal det tage flere år, er det ikke så godt.
Men det er jo bedre end ingenting.
Stinus Lindgreen (RV), 2020-11-18:
Tak for det.
Jeg bliver en lille smule forvirret, for jeg har ikke indtil videre hørt nogen være uenig i ånden i forslaget her.
Vi er jo alle sammen enige om, at det er mærkeligt, at det er uretfærdigt, at det skaber ulighed.
Jeg har hørt alle sige: Vi kan ikke løse det på én gang, vi er nødt til at tage det i bidder.
Det har jeg sagt, det har SF's ordfører sagt, det har ministeren sagt.
Men jeg hører Enhedslistens ordfører sige, at de vil stemme for, og det må jo betyde, at de vil løse det nu og her på én gang.
Men jeg hører samtidig også ordføreren sige, at det er okay at tage en lille bid, som vi jo gjorde i sidste års finanslov, og at det måske er den måde, vi skal gøre det på.
Så jeg er forvirret over, hvad det egentlig er, Enhedslisten siger nu her.
Er det et ja til forslaget og derved et ja til at finde de 7 mia. kr., eller hvad det nu ender med?
Eller er det her et problem, vi skal løse hen ad vejen i bidder?
Magnus Heunicke (S), 2020-11-18:
Først og fremmest er jeg helt enig.
Og man må jo sige, at der er et pres på vores sundhedsudgifter i Danmark og i udlandet.
Vi bruger altså for mange midler på at operere og reparere og for lidt indsats og også for få midler på at forebygge.
Og her er der virkelig et forebyggelsespotentiale, som vi ikke har prioriteret nok.
Og forhandlingerne vil jeg indkalde til, så snart tiden tillader det.
Der er en anden sundhedskrise, vi lige skal have helt styr på inden da.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-11-18:
Jeg ser selv frem til forhandlingerne, fordi jeg tror, det godt kan give mening at prøve at sige, at hvad der er sparet, er faktisk tjent på den lange bane – måske med en omfordeling af nogle af de sundhedsmidler, vi bruger: Jeg vil hellere reparere tænderne i tide, mod at jeg så måske kan undgå en indlæggelse på hjerteafdelingen eller på en kræftafdeling på den lange bane.
Og på samme måde med de unge: Jo før vi får dem til at vedligeholde deres tænder, jo mere kan vi måske spare på den lange bane
Jeg vil bare spørge ministeren: Hvornår forventer ministeren at de forhandlinger går i gang?
Magnus Heunicke (S), 2020-11-18:
Jeg synes, SF's ordfører er inde på det rigtige her, nemlig at der skal prioriteres.
Det er vi nødt til.
Vi kan ikke bilde nogen ind, at det her bare kan løses med et snuptag, for de penge har vi desværre ikke nogen af os.
Men vi kan dels lave nogle udregninger over, hvad vi kan forebygge, og så skal der også prioriteres.
Og det er netop også det, der er tydeligt med sidste års finanslov, som blev udmøntet her i sommer, om indsatsen i forhold til socialtandplejen.
Der er virkelig blevet prioriteret i forhold til de socialt udsatte – som virkelig har store, store tandproblemer, som forplanter sig til andre problemer – altså i forhold til at tage særlig hånd om dem.
En anden prioritering er jo generationsspørgsmålet, for det er tit, når man flytter fra et sted til et andet, når man flytter hjemmefra, også når man fylder 18, selvfølgelig, og ryger ud af børnetandplejen, at vi taber nogle mennesker.
Udfordringen er, at det jo ikke er så slemt lige de første år, for de fleste, men så bliver det slemt, og man kommer ikke ind igen.
Så der er nogle ting, nogle modeller, hvor man enten kan se på sociale indsatser eller generationsmæssige indsatser.
Man kan prioritere og dermed virkelig få nogle gevinster.
Det er jeg overbevist om.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-11-18:
Tak for det.
Der er for mig heller ikke nogen som helst tvivl om, at brugerbetaling er noget af det, der rammer allerallermest skævt, når vi kigger på sundhedsområdet.
Men det kan også være rigtig dyrt, netop når det er sådan, at mennesker vælger noget fra.
Når unge f.eks. ikke synes, at de har råd til at blive ved med at vedligeholde deres tænder med tandpleje, når de stopper i børnetandplejen, så er det jo også netop dér, hvor man også ender med måske at få en stor regning på den lange bane, også i det offentlige sundhedsvæsen.
For der er trods alt også stadig væk lidt tilskud til tænderne.
Og det er det samme, når vi taler paradentose, eller når vi taler skader efter medicin: Det er også bare en regning, som også kommer til at skulle betales andre steder i sundhedsvæsenet.
Så det, jeg prøver at gøre, når nu det er meget dyrt at fjerne brugerbetaling på en gang, er at begynde at tænke i prioriteringer.
Ville det være noget, som ministeren tænker vi kunne gøre, altså med henblik på faktisk også at få nogle dynamiske effekter af at gøre det rigtige på det rigtige tidspunkt, for til gengæld på sigt at undgå regningen et andet sted i sundhedsvæsnet?
Magnus Heunicke (S), 2020-11-18:
Det er jo noget af det, som netop er oplagt at tage i udvalgsbehandlingen af det her forslag.
Jeg synes, at det forslag her vedrører så mange mennesker og har så stor opbakning, at det fortjener en grundig udvalgsbehandling, og der vil Sundheds- og Ældreministeriet selvfølgelig bidrage med alt det, vi kan, alle de tal og al den viden, vi kan få fra styrelser og regioner og vores egne tal osv. Hvis der er ønske om at sætte noget i gang, så lad os se på, om det kan lade sig gøre – det vil vi meget, meget gerne være behjælpelige med.
Torsten Gejl (ALT), 2020-11-18:
Jamen jeg vil gerne komme det lidt nærmere.
Det, man måske kunne have gjort op til sådan et borgerforslag her, var i hvert fald at se på, hvor mange af de tilfælde af kræft og f.eks. diabetes, vi har, der er resultat af dårlige tænder.
Så selv om ministeren måske ikke har beregnet det fuldstændig, har ministeren så nogen som helst fornemmelse af, hvor stor en del af de meget alvorlige sygdomme, som vi taler om her, og som giver kæmpe udgifter i sundhedsvæsenet, kan skyldes dårlige tænder?
Magnus Heunicke (S), 2020-11-18:
Det er fuldstændig korrekt, og jeg er glad for, at det kommer frem, for én ting er, at det, når vi taler om mennesker, der har dårlig tandsundhed, er virkelig smertefuldt og indgribende i deres liv i sig selv, men den anden ting er jo også, at der er en række alvorlige sygdomme, der enten er følgesygdomme eller umulige at behandle tilstrækkeligt hos mennesker, der har voldsomme tandproblemer.
Derfor er det ikke kun isoleret til tænder, ikke kun det psykiske og fysiske velbefindende i forbindelse med tænder, men det er også forbundet med andre sygdomme.
Så derfor er jeg også overbevist om, at der vil være noget at spare i forebyggelsesindsatsen med at forebygge, at tandsundheden bliver dårlig, og forebygge andre følgesygdomme.
Jeg har ikke et økonomisk regnestykke på det.
Jeg forudser, at det måske vil være vanskeligt, men jeg vil meget, meget gerne blive klogere og er dybt investeret i, hvad der kan regnes på inden for sådan nogle felter.
Torsten Gejl (ALT), 2020-11-18:
I Alternativet har vi også haft det her på programmet længe, altså at vi gerne vil have, at tandlægebesøg er gratis, ligesom resten af sundhedssystemet egentlig er, som vi har beskæftiget os lidt med.
Mon man kan tjene nogle penge på det, altså vil der være nogle dynamiske effekter?
Nu er det jo sådan, at mange af de tandskader, folk kan have, eller kroniske betændelser i munden, kan føre til kræft, kan føre til hjertesygdomme, kan føre til diabetes, hvilket er nogle sygdomme, som koster utrolig meget at behandle og giver kæmpemæssige udgifter i vores sundhedssystem.
Har ministeren i anledning af det her borgerforslag overvejet eller regnet lidt på, hvilke besparelser det måske i virkeligheden ville give, hvis det er sådan, at vi f.eks. kommer de kroniske betændelsestilstande til livs, som folk har i munden?
Magnus Heunicke (S), 2020-11-18:
Selvfølgelig har de egne erfaringer, men det var mindst lige så meget – og det nåede jeg at tale med dem om, og det nåede jeg klart at opfange – at det var den store uretfærdighed, at dem, der altså har det svært socialt og økonomisk i forvejen, så også skal have det svært med deres tænder.
Og den uretfærdighed synes jeg vi bør adressere.
Per Larsen (KF), 2020-11-18:
Tak for det.
Forestiller ministeren sig ikke, at de mennesker, der har skrevet under på det her forslag, har haft en forventning om, at når der så nu var kommet en socialdemokratisk regering, som tidligere har givet udtryk for, at hele tandlægeregningen skulle være statsfinansieret, var det derfor på tide at få det forslag fremsat, sådan at det kunne træde i kraft?
Magnus Heunicke (S), 2020-11-18:
Der er ingen divergens.
Jeg synes jo, at den udtalelse fra den daværende sundhedsordfører er fuldstændig korrekt og også det, som jeg nævnte her.
Altså, man kan simpelt hen se, man kan jo mærke på sig selv, at der her er noget uretfærdigt, men man kan også, når man ser på, hvem der har de sunde tænder, og hvem der har tandproblemer, se, at der er en direkte sammenhæng mellem det, og så hvad man har af lønindkomst, og hvor lang en uddannelse man har osv.
Så det vil sige, at der er en social ulighed i tandsundhed, og vi har ikke et forslag om fra socialdemokratisk side – og vi har heller ikke haft det i opposition – at vi nu kunne finde det store milliardbeløb til at gøre det gratis for alle.
Men vores intention er, og det er det fortsat, at gøre mere ud af og gøre en ekstra indsats for at bekæmpe den sociale ulighed i tandsundhed, og det var præcis det, vi tog det første skridt af i juli måned, hvor vi indførte gratis social tandpleje til socialt udsatte, og det er også den retning, vi skal gå i, når vi skal drøfte voksentandplejens organisering.
Per Larsen (KF), 2020-11-18:
Tak for det, og tak for ministerens tale.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om der er stor forskel på, hvad man i Socialdemokratiet mener, når man sidder i regering, og når man sidder uden for regering.
For jeg har nemlig været ved at grave lidt, og jeg kunne se, at TV 2 den 20. august 2018 lavede en undersøgelse, hvor de spurgte partierne efter, hvem der syntes, at staten skulle overtage hele tandlægeregningen, og hvem der ikke syntes det, og her sagde den socialdemokratiske sundhedsordfører, Flemming Møller Mortensen: »Tandlægeområdet er nok det allerbedste eksempel på, hvor galt det går, når der er en høj bruger- og egenbetaling.
De rige får smukke tænder, og de fattige får dårlige tænder«.
Så er der her en divergens med hensyn til, om man sidder i regering eller man ikke sidder i regering?