Birgitte Vind (S), 2021-12-09:
Tak for ordet, og tak til Det Konservative Folkeparti for at fremsætte forslaget.
Lad mig gentage: Det var en glædens dag, da vi på tværs af denne sal i maj 2020 kunne lande en aftale om et nyt udligningssystem.
Endnu en gang tak til Venstre, Radikale Venstre, SF og Alternativet for at være med til at indgå en aftale om en reform af udligningssystemet; et system, som sikrer et Danmark i bedre balance.
Kommuner på tværs af landet kan nu uafhængigt af partifarve og politisk styre se ind i et mere robust og enkelt udligningssystem, som giver stabilitet og forudsigelighed.
Et af elementerne i reformen er at flytte penge fra mere velstillede kommuner til en række af de kommuner, som er mindre velstillede og mere udfordrede.
Med aftalen øges de mest velstillede kommuners bidrag, så kommuner med de største udfordringer får flere penge til at løse eksempelvis sociale problemer.
Udligningsreformen skal grundlæggende udligne de største forskelle i indkomstgrundlag og udgiftsbehov.
Udligningsreformen har betydet, at nogle kommuner har sat skatten op og andre har sat skatten ned.
Vi ved alle her i salen, at der er én samlet ramme for skattelettelser og skattestigninger, og den ramme skal overholdes.
Det skulle den før udligningsreformen, og det skal den efter udligningsreformen.
I forslaget fra Det Konservative Folkeparti, vi behandler her, foreslås det, at det ikke skal udløse en sanktion fra staten, hvis kommunerne som følge af udligningsreformen vælger at hæve skatten ud over den fastsatte ramme.
Jeg undrer mig i år, ligesom jeg gjorde sidste år, da Det Konservative Folkeparti fremsatte det her forslag, over, at Det Konservative Folkeparti faktisk nævner to tidsbegrænsede kompensationsordninger, som VLAK-regeringen indførte med udløbsdato.
Så lad mig slå fast: Det er jo muligt for kommunerne at hæve skatten uden at blive straffet.
Det er kun, hvis en kommune vælger at gå ud over den faste ramme, at der vil ske en modregning i bloktilskuddet.
Hvad angår de tidsbegrænsede kompensationsordninger, er det jo altså meget, meget modigt af en kommune at indregne en faktor, der hele tiden har haft en slutdato, og som ikke på noget tidspunkt har været tænkt som noget, der skulle fortsætte.
Det mener jeg under ingen omstændigheder vi kan honorere.
I forslaget nævnes også tab på ændret befolkningstilbagegangskriterium.
Befolkningstilbagegangskriteriet er beregnet ud fra et 3-årigt gennemsnit, da denne metode vurderes at give et meget mere retvisende billede.
At Det Konservative Folkeparti har inddraget dette, kan også undre.
Altså, hensigten med kriteriet er jo at sikre, at yderkommuner med strukturelle udfordringer kan blive tilgodeset.
Selv om jeg næsten ikke kan tro det – ligesom jeg sidste år, da et lignende forslag kom fra Det Konservative Folkeparti, heller ikke kunne tro det –
kunne det altså godt se ud, som om det her beslutningsforslag har til hensigt at tilgodese enkelte kommuner, men det er jo slet ikke sikkert, jeg ser rigtigt.
Hvis det konservative forslag skulle gennemføres, ville det jo betyde, at der skulle tages penge op af fællesskabets kasse og gives til en kommune, der på grund af deres udskrivningsgrundlag netop skulle bidrage til fællesskabet.
Så som jeg sagde sidste år: Fra Socialdemokratiets side må vi sige pænt nej tak til forslaget.
Vi kan ikke støtte det.