runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (ALT), 2020-02-20:
Det, der bekymrer Alternativet, er, at Nye Borgerlige i stedet for at satse på god gammeldags efterforskning hos politiet og service nær vores borgere satser på en grænsekontrol, som vi har brugt 1,2 mia. kr. på indtil videre.
Vi har stadig organiseret kriminalitet.
Det er ærgerligt for mig at se, at Nye Borgerlige prioriterer en grænsekontrol frem for at prioritere borgernes sikkerhed, frem for at prioritere, at politiet møder op, når borgerne har brug for dem.
Jeg tror, det er forkert at sætte det så firkantet op, altså at sætte det sådan på spidsen.
Vi kan jo se, at der, uanset om vi har grænsekontrol eller ej, ikke er nogen bevislig forskel i forhold til den organiserede kriminalitet i Danmark.
Faktisk er den organiserede kriminalitet stigende.
Så jeg har ikke data på det, men ud fra hvad jeg oplever i den offentlige debat, mener jeg ikke, at det vil medvirke til, at den organiserede kriminalitet vil dale, tværtimod.
Tak for ordet, formand.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Alternativet ønsker mere nærpoliti; vi ønsker, at borgerne kan se og mærke politiets tilstedeværelse i hverdagen – det skaber tillid og tryghed.
Der skal heller ikke herske tvivl om, at vi ser med stor alvor på butikstyveri.
Selv om der ikke er evidens for, at problemet rent faktisk er stigende, mener vi selvfølgelig, at politiet skal have ressourcerne til at møde op, når der er begået et lovbrud.
Når det er sagt, virker det lidt kuriøst, at Dansk Folkeparti klager over manglende politiressourcer, mens de fastholder, at der skal bruges tusindvis af timer på at bevogte grænsen mod Tyskland og Sverige.
Der er tale om en politiindsats, som har resulteret i, at man har konfiskeret to defekte skydevåben, som så ifølge Rigspolitiet ikke tæller med som skydevåben.
Med forslaget lægger Dansk Folkeparti bl.a. også op til, at butikker skal kunne offentliggøre overvågningsbilleder.
Det finder jeg stærkt bekymrende.
Danmark er en retsstat og skal ikke udvikle sig til det vilde vesten, hvor selvtægtsgrupper finder deres egen retfærdighed uden om retssystemet.
Vi kommer derfor til at stemme imod dette forslag.
Vi vil ikke acceptere, at en skæv prioritering af politiets ressourcer betyder, at vi efterlader retshåndhævelsen til borgerne.
Det er krystalklart for os, hvad der burde gøres i forhold til dette problem: Lad os droppe grænsekontrollen og bruge nogle af de frie ressourcer til at få flere betjente ud i gaderne, så de bl.a. kan tage sig af butikstyverier og røverier.
Tak for ordet.
Birgitte Bergman (KF), 2020-02-20:
Hvis der er noget, der ligger os på sinde, så er det at beskytte og hjælpe erhvervslivet – det skal der ikke være nogen tvivl om.
Og der skal heller ikke være nogen tvivl om, at vi går ind for, at vi skal have nogle flere betjente på gaden.
Som sagt er der mange gode elementer i det forslag, som er fremsat her, men det må aldrig blive sådan, at – og det er egentlig der, vi sætter foden ned over for det fulde beslutningsforslag – den enkelte butiksejer eller en borger kan få lov at offentliggøre billeder, så de når ud til offentligheden.
Det er der, hvor vi sætter foden ned.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-02-20:
Men det undrer mig bare, at man så ikke i det mindste i Det Konservative Folkeparti, som ellers står for Gud, konge og fædreland, og at ret skal være ret, vil bakke lidt mere op om de mange butikker, detailhandlere og erhvervsdrivende, som oplever organiserede tyvebander, der kommer og stjæler – f.eks. stjæler hele paller med neskaffe ude foran Rema 1000.
Jeg synes, det er sølle.
Birgitte Bergman (KF), 2020-02-20:
Som sagt er der rigtig mange gode elementer i det her forslag fra Dansk Folkeparti, som ordføreren fremfører.
Og vi har jo også arbejdet på at få flere lokale politibetjente ud på gaden, og det har vi også fået, og vi ønsker i det nye politiforlig at få endnu flere politifolk på gaden.
For det er et problem, og det anerkender vi, men der er nogle elementer i det her forslag, som vi simpelt hen ikke kan gå ind for, og det er bl.a., at butiksejerne skal kunne få lov at dele billederne offentligt.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-20:
Ca. en tredjedel af de sigtede for butikstyverier er udlændinge.
Tror ordføreren, at der vil være flere udenlandske bander, som kommer ind over grænsen, fylder deres biler og kører ud igen, eller tror ordføreren, der vil være færre, hvis man fjerner grænsekontrollen?
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-02-20:
Men en dansk produktionsvirksomhed får jo også deres regninger på en transportydelse fra et transportfirma.
Det er jo typisk en udgift til at få varerne fra A til B.
Det er logik.
Kunsten er jo også at få afstanden mellem A og B gjort så lille som overhovedet muligt netop for ikke at være på vejnettet andre steder mere end højst nødvendigt.
Men det andet, der også står på de samme regninger, man får, er det, der hedder handlingomkostninger.
Det er jo alt det, der ligger ud over.
Det kan være papirdokumentation og alt muligt andet.
Og at skulle flytte varerne flere gange – f.eks. at hente dem i lastbil hos en producent, køre dem til en havn, losse dem på en havn, læsse dem på et skib til en anden havn osv. –
Orla Østerby (KF), 2020-02-20:
Ordføreren har talt varmt for brint og electrofuels, og jeg hørte også ordføreren sige, at det ikke gjorde noget for Enhedslisten, at prisen blev to til tre gange højere.
Kan ordføreren fortælle mig, hvad der vil ske for os, der bor i udkanten af Danmark, hvis prisen skal blive to til tre gange højere, og endnu værre for erhvervslivet, som jo også skal benytte sig af det her?
Det vil i hvert fald gøre Danmark skævere, end det er i dag, hvis det bliver enden på det, for her er bilen afgørende for mobiliteten, og derfor er prisen selvfølgelig også afgørende.
Henning Hyllested (EL), 2020-02-20:
Ja, det er fuldstændig rigtigt.
Det er klart nok.
Lastbiltransport er jo en utrolig fleksibel transportform, ingen tvivl om det.
Det er det både volumenmæssigt, fordi man kan indstille sig på næsten en hvilken som helst volumen og størrelse af det gods, man skal transportere, men det er det også i forhold til, hvor man kan komme hen med det, fordi vejnettet nu engang er langt, langt mere udbygget, end banenettet er.
Men jeg synes, at banetransport burde spille en langt større rolle netop i kombination med lastbiltransport.
Derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at lastbilerne så også udvikles til at køre på klimamæssigt korrekte, bæredygtige brændstoffer.
Elektrofuels er vores klart foretrukne, som det ser ud i øjeblikket.
Vi ser, at det fint kan køre i kombination med, om jeg så må sige, the last mile fra f.eks. en jernbaneterminal og så til det sted, hvor det skal bruges.
Det er helt klart, at det er sådan, det kommer til at foregå.
Det bliver ikke et enten-eller.
Orla Østerby (KF), 2020-02-20:
Tak for det.
Eller var det sådan, at man kunne tænke sig, at regeringen og ministeren ville være med til, at vi i stedet for fandt nogle trædeflader omkring bioætanol og biobrændstoffer i det hele taget for at fortrænge CO 2 'en i den bilpark, vi har, så vi jo forholdsvis hurtigt kunne komme i gang med at fortrænge CO 2 'en?
Det er også set i lyset af, at det nok bliver svært at få EU med i 2030.
Dan Jørgensen (S), 2020-02-20:
Jeg tror næsten, jeg bliver nødt til at gentage, hvad jeg har sagt, for det kredser om det samme, så det bliver svært for mig at finde på et nyt svar på det samme spørgsmål.
Altså, vi er jo i gang.
De ting, som vi selv var med til at få på bordet i finansloven, er jo en del af det her.
Det er selvfølgelig rigtigt, at de helt store ting, som knytter sig til beskatningsdelen, hvis vi skal ændre loven vedrørende iblandingskravet – alle de der ting – tager vi på et senere tidspunkt som en del af den større, samlede plan.
Signe Munk (SF), 2020-02-20:
I en langsigtet plan for CO 2 -fortrængning i transporten er der for mig at se to hovedspor.
Der er elektrificeringen og alt det, der kan komme på batterier, og så er der den del, der handler om, hvad vi kan blande i tanken, og hvordan vi kan fortrænge CO 2 mere og mere og bruge færre fossile drivmidler.
I forhold til at få startet den her proces med den forhalede proces fra sidste år i baghovedet kan ministeren så bekræfte, at i forhold til en langsigtet strategi for CO 2 -fortrængning i transporten vil en ny lovgivning om iblandingskrav være en del af det, og også bekræfte, at vi får påbegyndt de forhandlinger inden sommerferien?
Dan Jørgensen (S), 2020-02-20:
Ja, det er rigtigt, at der i forståelsespapiret står, at vi skal se på, om det kan rykkes frem.
Den dialog er, så vidt jeg forstår, også i gang med udvalget, altså at vi skal have konklusionen så tidligt som muligt.
Jeg ved ikke, skal jeg ærligt sige, præcis hvor den ligger nu, men det kan vi måske lige vende tilbage til skriftligt bagefter.
Jeg tror, man må sige, at vi er så tæt på nu, trods alt, at det at begynde at sætte forsøgsting i gang, inden der så om et begrænset antal måneder, uanset hvordan det ender med den præcise udgivelsesdato, kommer en rapport, vil være sådan lidt underligt.
Så vi afventer den rapport, vi får derfra.
Henning Hyllested (EL), 2020-02-20:
Hr. Ole Birk Olesen og ministeren havde en udveksling om Eldrupkommissionen.
Jeg anser det for at være måske et af de allervigtigste udspil, der vil komme i forbindelse med den grønne omstilling af transportsektoren og den grønne omstilling af bilparken.
Derfor er det selvfølgelig spændende, hvad det er, Eldrupkommissionen kommer med.
Så jeg vil i første omgang spørge: I det forståelsespapir, vi lavede i sin tid, rykkede vi jo afrapporteringen frem.
Holder det stadig væk?
Det hører ligesom med i diskussionen: Kommer vi i gang?
Det her er enormt vigtigt.
Jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at Eldrupkommissionen må komme med et eller andet udspil om vejafgifter, roadpricing.
Derfor har vi jo sådan ligesom fra Enhedslistens side sagt: Hvorfor går vi ikke bare allerede nu i gang med at forberede det i form af en forsøgsordning?
Det blev i sin tid foreslået af Trængselskommissionen, men det blev hældt ned af brættet af stort set samtlige partier undtagen Enhedslisten.
Men hvorfor går vi ikke i gang med allerede nu at forberede det?
Der har også før været ansatser til det i en tidligere aftale med den tidligere regering, så jeg kunne godt tænke mig at høre lidt om, hvad der er gjort af overvejelser der.
Dan Jørgensen (S), 2020-02-20:
Begge dele er vigtige, men det er selvfølgelig to omend sammenhængende så også forskellige diskussioner.
Det er klart, og det er jeg meget enig med spørgeren i, at det her jo også hænger sammen med den generelle infrastrukturdebat i vores land.
Det, jeg kan sige i den forbindelse, er, at den her regering jo ikke, som den forrige regering gjorde, kommer til at fremlægge meget store infrastrukturplaner uden overhovedet at have regnet på CO 2 -effekten af dem.
Det giver sig selv.
Vi kan ikke lave politik på det her område uden at vide, hvad det er for nogle konsekvenser, der er af de beslutninger, vi træffer.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-02-20:
Tak, hr. formand.
Jeg hæftede mig ved det, ministeren nævnte i sin indledning.
Det var i diskussionen om regeringens udmelding om udfasning af og forbud mod salg af nye dieselbiler fra eksempelvis 2030.
Jeg synes jo også, man måske skulle overveje, hvis man kigger på de sidste 10 års udvikling af netop partikelemissioner osv. fra dieselbiler, hvor meget godt der egentlig er sket i de 10 år, og hvor meget godt der egentlig måske kunne ske eller vil ske frem til 2030, hvis man får lov til at udvikle partikelfiltersystemer osv. også på dieselbiler.
For det har jo faktisk vist sig, at man virkelig er blevet i stand til at levere langt, langt mindre udledning på det samme antal kørte kilometer, ovenikøbet også, hvor bilerne kører længere på literen.
Det bringer mig hen til – og den udmelding er jo kommet, og det respekterer vi også – at sige, at jeg synes, at ministeren også i samme vending skulle fortælle noget om regeringens syn på, hvordan man så får udrullet hele den trafikale infrastruktur i forhold til ladestandere, brintstationer osv., for man kan jo ikke forbyde noget, uden at stille noget andet i udsigt.
Dan Jørgensen (S), 2020-02-20:
Som sagt er der jo en del af det her, der allerede er i gang.
Radikale Venstre var jo selv med til at lave en grøn finanslov, som bl.a. er grøn på grund af de tiltag, der er i transportsektoren.
I næste uge skal vi i forligskredsen forhandle om puljen til grøn transport.
Og der kommer selvfølgelig også meget mere omfattende forhandlinger senere.
Vi bliver nødt til, tror jeg, og det tænker jeg at alle er enige om, at have input fra klimapartnerskaberne, men selvfølgelig også, hvilket måske er allervigtigst, anbefalingerne fra bilkommissionen, hvilket jeg også tænker at den borgerlige side af salen vil være enig i, eftersom det var dem selv, der nedsatte den kommission.
Ida Auken (RV), 2020-02-20:
Hvis vi skal undgå at ende i sådan en situation igen, vil det jo være rigtig godt at komme i gang med forhandlingerne så hurtigt som overhovedet muligt.
Kan ministeren her i dag love os, at vi bliver indkaldt til forhandlinger senest inden sommerferien, men gerne hurtigere?
Dan Jørgensen (S), 2020-02-20:
På nuværende tidspunkt er det jo sådan, at hvis vi i Danmark besluttede at sige, at der ikke måtte komme nye benzin- og dieselbiler på gaden, så ville det faktisk være i modstrid med EU-lovgivningen, så det kan vi selvfølgelig ikke gøre.
Det er også derfor, at jeg, når spørgeren antyder, at vi skulle gå enegang, vil understrege, at det har vi sådan set ikke tænkt os.
Derfor har vi så lavet en koalition sammen med en række lande, som faktisk mener det samme som os, og som på forskellige måder prøver at påvirke EU-processen med breve med flere medunderskrivere til Kommissionen, og vi går via Europa-Parlamentet osv.
Om det fører til, at man så siger, at vi skal gøre det her på europæisk plan, er spørgsmålet.
Det er ambitionen, og det er ikke sikkert, at vi kan komme igennem med det, men som minimum må det da være muligt, også med de ambitioner, som Europa-Kommissionen har, at enkelte lande får mulighed for at gå forrest, hvis de vil.
Signe Munk (SF), 2020-02-20:
Tak til ordføreren for en god tale, og tak til ordføreren for at dele den ambition, SF også har og også havde i de forhandlinger, vi havde før jul, nemlig at vi skal have lavet en langsigtet plan, og at vi skal have kigget på iblandingskravet i et, hvad kan man sige, fokus, der handler om at fortrænge CO 2 frem for at iblande biobrændstoffer.
Og jeg tror desværre, at den situation, vi står i i dag, er, at der bliver blandet de billigste biobrændstoffer i tanken og ikke nødvendigvis det, der er bedst for klimaet.
Når vi så kigger på de avancerede biobrændstoffer, som jeg også kan forstå at ordføreren er optaget af, kan vi også bare se, at prisen er højere dér – altså, de er dyrere.
Så jeg vil egentlig bare høre: Er Venstre villig til også at acceptere, at det altså godt kan komme til at koste noget mere at køre i sin bil, når man blander noget i tanken for klimaets skyld?
Marie Bjerre (V), 2020-02-20:
Det er jo dejligt at opleve, at man er enig med Enhedslisten.
Det er sådan set ikke kun for 2021, jeg synes vi kan komme i gang med forhandlingerne nu; det er faktisk netop en langsigtet strategi for, hvad der skal gælde.
For vi skal ikke først om et år begynde at diskutere, hvad der så skal ske for 2022.
Vi bliver nødt til at have en langsigtet plan.
Der er mange af de her elementer inden for klimaområdet, som vi sagtens kan begynde med sideløbende, eksempelvis registreringsafgiften på elbiler, som jeg drøftede med hr. Ole Birk Olesen lige før.
Der synes vi i Venstre jo også, at vi allerede nu kan sige, at vi gerne vil sikre, at vi får en afgiftsfritagelse, også i 2021.
Lige nu ved vi jo faktisk ikke, hvad der gælder for registreringsafgiften på elbiler, fordi vi venter på transportkommissionen.
Henning Hyllested (EL), 2020-02-20:
Jamen så er vi i virkeligheden ret enige, og jeg sagde sådan set også, at vi jo godt kunne være gået i gang med forhandlingerne og så bare have afventet enten en decideret afrapportering, eller at erhvervslivet – som altid – jo bare havde spillet ind.
Vi synes også, det haster med at komme i gang, og derfor synes jeg, det er lidt bekymrende, hvis ordføreren synes, at det, vi så kunne komme i gang med, var at diskutere det iblandingskrav, der skal gælde for 2021.
For så får vi jo efter vores mening indsnævret for meget i forhold til det, som ordføreren også efterlyste i sit første indlæg, nemlig at der er brug for en langsigtet planlægning.
Dan Jørgensen (S), 2020-02-20:
Nu var grunden til, at vi skulle træffe en beslutning så hurtigt, jo, at der var tale om et krav, som gjaldt i 1 år.
Den situation kommer vi ikke til at stå i igen.
Men det, som jeg tror vi kan blive enige om, er, at vi har brug for en mere langsigtet strategi.
For det der med at træffe beslutninger af den karakter, som vi desværre blev nødt til at træffe i december, er jo ikke formålstjenligt.
Jeg er sikker på, at det forhandlingsforløb, der foregik i december, kunne have været tilrettelagt bedre – det skal jeg gerne påtage mig en del af skylden for – men når vi overhovedet havde problemet, var det jo, fordi den forrige regering havde sjoflet det her område, intet havde gjort på det her område.
Der lå jo ikke nogen stor plan for, hvordan man ville løse den opgave, man skulle have løst i de kommende 4 år, hvis man havde vundet valget.
Men hvis der lå en plan for det, vil jeg da i hvert fald gerne høre om den nu.
Marie Bjerre (V), 2020-02-20:
Vi anerkender, at det her er et meget, meget komplekst område, altså alle klimaudfordringerne.
Det var sådan set Venstre selv, der nedsatte den grønne transportkommission, som skal komme med en afrapportering til sommer.
Men samtidig, som ordføreren også bider mærke i, haster det altså med, at vi kommer i gang med forhandlingerne, og selv om vi synes, det er fornuftigt, at man afventer rapporter og kommissioner og tager de anbefalinger med, ser vi ikke nogen modsætning i, at vi sideløbende påbegynder forhandlinger omkring, hvordan vi kan få et grønnere Danmark og et grønnere klima.
Vi står i en situation, hvor vi ikke ved, hvad der gælder for iblandingskravet for næste år, så derfor kan vi ikke forstå, hvorfor vi ikke kan begynde de forhandlinger, sideløbende med at vi venter på rapporten.
Henning Hyllested (EL), 2020-02-20:
Jeg går ud fra, at Venstre synes, at det er en rigtig god idé med de her såkaldte klimapartnerskaber.
Derfor forstår jeg måske ikke helt den der utålmodighed, som ordføreren jo også giver udtryk for: Vi skal i gang osv.
Man er vel, i respekt for at de der partnerskaber er nedsat, nødt til at afvente afrapportering fra dem.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi faktisk ikke synes, det var en smart idé at lave de der klimapartnerskaber.
I hvert fald synes vi, at det netop er med til at forhale processen.
Vi kunne da sagtens være gået i gang med forhandlingerne, og så kunne man have spillet ind.
Klimapartnerskaberne giver jo først og fremmest plads for erhvervslivet til at komme med deres input, og det er de i forvejen rigtig gode til.
Vi har holdt et utal af konferencer herinde, hvor erhvervslivet i høj grad er kommet til orde.
Men der sidder jo rigtig, rigtig mange andre og følger med på det her område og har rigtig mange forslag og input til det her.
De bliver jo ikke hørt helt på samme måde.
Men jeg forstår ikke helt den der utålmodighed efter at komme i gang, når man samtidig anerkender, at klimapartnerskaberne skal have tid til at afrapportere.
Marie Bjerre (V), 2020-02-20:
Der synes jeg, ordføreren har nogle rigtig fine betragtninger om, hvordan man skal se på grøn transport.
Det er jo enormt kompliceret rent skattemæssigt, og vi kan ikke bare putte de grønne transportformer og de grønne transportmidler ind i det nuværende skattesystem.
Så derfor bliver vi nødt til helt at retænke det.
Og ja, vi vil gerne være med til at kigge på, hvordan vi kan ændre skattesystemet, så det netop bliver mere fordelagtigt.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-20:
Ja, det er det korte sigt.
Men også på langt sigt bør det være vores ambition, at når man kører grønt, skal man ikke overbeskattes på den måde, som man bliver i dag, f.eks. ved at indfase den grønne transport i det almindelige registreringsafgiftssystem eller at begynde at beskatte ellen, som bliver til rådighed for elbiler, på en måde, der svarer til, hvad el normalt beskattes for.
Så er Venstre faktisk med på at bruge penge fra det råderum, der er på de offentlige finanser, til at friholde grøn transport for den overbeskatning, som finder sted, hvis man putter den grønne transport ind under almindelig beskatning?
Marie Bjerre (V), 2020-02-20:
Tak for de bemærkninger, og også mange tak for de indledende bemærkninger, hvor der blev gjort rede for, hvad der skete i den daværende regering på klimatiltag og for at få en mere grøn transport, al den stund at ordføreren har en bedre hukommelse om det, da ordføreren selv var en del af det og jeg er nyvalgt folketingsmedlem.
Vedrørende den grønne transport støtter Venstre, at vi sådan set fortsætter afgiftsfritagelsen på elbiler, ikke bare her i 2020, som heldigvis kom igennem med finansloven, men vi vil sådan set også gøre det for 2021.
Vi tror, det er helt afgørende, at det bliver mere fordelagtigt rent skattemæssigt at vælge det grønne transportmiddel, og lige nu er grønne transportformer bare dyrere end de fossile transportformer, så derfor bliver vi nødt til at kigge på skatten, så det er mere fordelagtigt rent skattemæssigt at vælge de transportformer.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-20:
Vi har jo siddet i regering sammen – Venstre og Liberal Alliance – indtil for nylig, og jeg synes ikke, det skal være nogen hemmelighed, at det ikke er på grund af Liberal Alliance, at vi ikke har løst den her udfordring med, hvordan vi skal beskatte grønne drivmidler og grøn transport.
Vi har igennem hele regeringssamarbejdet fremmet den dagsorden, at vi skulle holde op med at overbeskatte transporten, især når den er grøn.
Dermed kan to fluer slås med ét smæk: Vi kan drive den grønne omstilling hurtigere frem, og vi kan over tid, i takt med at den grønne omstilling sker, få overbeskatningen af transport i Danmark ned eller væk.
Har Venstre skiftet holdning, siden dengang vi var i regering?
Synes Venstre nu, at vi godt kan tage fat på at gøre grøn transport skattefri, i stedet for at grøn transport skal indfases i det almindelige skattesystem for transport, hvor der er en overbeskatning af transport?
Marie Bjerre (V), 2020-02-20:
Da vi i efteråret forhandlede om iblandingskravet, var det jo kun for 2020, og den limbo, som det med iblandingskravet står i lige nu, har skabt stor usikkerhed for branchen.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren er enig i, at det, der skete i efteråret, er et eksempel på, hvordan det ikke skal foregå, og også hvordan det ikke skal foregå, når vi skal til at drøfte det i forhandlingerne om, hvad der så skal gælde efter 2020.
Er ministeren enig i, at vi ikke skal hen til efteråret i år, før vi skal forhandle om, hvad der skal ske næste år, men at vi kan påbegynde de drøftelser allerede nu?
Og er ministeren dermed også enig i, at det er presserende at få startet forhandlingerne om, hvad iblandingskravet skal være efter 2020?
Mette Thiesen (NB), 2020-02-20:
Tusind tak.
Det er en god dag i dag, for vi får nemlig afskaffet det her uddannelsesloft.
Det er en af de ting, hvor jeg personligt som skolelærer også sad og tænkte, da det blev indført: Gud, hvor er det dog mærkeligt at indføre et loft over, at unge mennesker kan tage en uddannelse, komme ud at arbejde og måske senere i livet finde ud af, at det var den forkerte vej at gå, at man hellere ville en anden vej, og så kan man ikke det.
Jeg synes, det giver rigtig god mening, at vi fjerner det her uddannelsesloft, for det giver god mening, at man kan blive klogere, det giver rigtig god mening, at man kan ændre sti i løbet af sit liv, og det giver rigtig god mening, at man ikke allerede, når man er helt ung, skal tage en beslutning for hele sit liv, for der er rigtig mange ting, der kan ændre sig.
Så det er en god dag i dag, hvor vi afskaffer det her uddannelsesloft, og det bakker vi i Nye Borgerlige selvfølgelig også op om.