runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-02-23:
Kan vi så lave et forlig, der hedder, at forskning skal formidles, også på dansk?
At sige, at det gælder alle områder og al forskning, nej, det er altså for rigidt at stille det op på den måde.
Vi lever i en globaliseret verden.
Jeg vil ikke stå her og sige, at på absolut alle områder skal det være det største formål, at det bliver formidlet på dansk.
Jeg synes, det er meget, meget vigtigt, at vi har fokus på, at dansk er et levende forskningssprog, og jeg synes, det er meget, meget vigtigt, at vi arbejder med sprogkundskaber generelt.
Men at kunne gå ind og sætte fuldstændig firkantet op, at al forskning skal formidles på dansk, punktum, nej, det kan jeg ikke give spørgeren ret i.
Helt principielt er vi imod at styre institutionerne med rigide regler herinde fra Christiansborg – regler, som indskrænker den enkelte institutions frihed til selv at tage et valg vedrørende deres udvikling.
Vi vil meget gerne øremærke flere midler til uddannelse og forskning, men vi synes sådan set ikke, vi skal bestemme, præcis hvad den enkelte institution skal bruge sine midler på, herunder oprettelse af sprogcentre.
Det tror vi stadig væk på at de ved bedst selv.
Da Danmarks uddannelsesinstitutioner i dag er pålagt store besparelser, vil det svare til at tvinge institutioner til at prioritere og bruge penge, som de ikke har, såfremt institutionerne ikke vil kunne være sikre på at få et større statsligt tilskud.
I beslutningsforslaget lægger forslagsstillerne særlig vægt på danskkundskaber, og ja, danskkundskaber er vigtige.
Men det skal understreges, at hvis institutionerne endelig skulle tvinges til at oprette sprogcentre, eller hvis institutionerne nu selv fandt midler til at understøtte det behov, ville det være med et andet og bredere formål end bare det, som forslagsstillerne fremsætter.
Det skulle ikke primært være for at styrke underviseres og studerendes danskkundskaber; det skulle være for at styrke deres sprogkundskaber – og dermed også engelskkundskaber, spanskkundskaber, kinesiskkundskaber, eller hvad der skal til på den enkelte institution.
Når man læser beslutningsforslaget, får man det indtryk, at formålet med at oprette sprogcentrene er, at de primært skal understøtte danskkundskaberne.
Forslagsstillerne bruger selv Københavns Universitet som det gode eksempel i deres beslutningsforslag.
Københavns Universitet har et sprogcenter, der rigtigt nok arbejder på at styrke bl.a. danskkundskaber.
Dette sprogcenter skal dog ifølge sine egne beskrivelser skabe sprogkurser, der er skræddersyet til de forskellige behov, der er på universitetet.
Et af de seneste projekter er at kvalitetssikre engelskkundskaber for alle de forskere, der underviser på engelsksprogede uddannelser på Det Natur- og Biovidenskabelige Fakultet.
Så vi går altså ikke ind for at detailstyre vores institutioner, uanset om det handler om selve oprettelsen af et sprogcenter, eller hvorvidt undervisningen på dette sprogcenter primært skal baseres på dansk.
Så meget vil vi simpelt hen ikke blande os, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-23:
Jeg vil godt lige understrege, så der ikke er nogen misforståelser, at Enhedslisten bestemt påskønner de initiativer, som regeringen har offentliggjort i dag, og det er jo nogle, hvor, så vidt jeg har forstået det – nu er det jo ikke mit ordførerskab – alle Folketingets partier har været med i drøftelser om, at der skulle laves nogle ting, og været enige i, at det var en god ting, hvis regeringen gik den vej.
Altså, i det her spørgsmål er EU da en del af problemet.
Lad os lige lægge den store EU-diskussion til side.
Her er EU da helt klart en del af problemet, for det er EU, der bestemmer, hvilke EU-borgere og hvor mange der skal have adgang til dansk su.
Det er ikke det danske Folketing, der bestemmer det.
Så enkelt er det.
Men samtidig har Kommissionen klart sagt: Det problem har vi sådan set ikke noget hastværk med at prøve at løse.
Og ministeren tilføjer, hvad der sikkert er rigtigt, at måske kan det slet ikke løses, fordi vi har et retsforbehold.
Jamen så må vi da finde et mere effektivt redskab i forhold til den del af sagen.
Søren Pind (V), 2018-02-23:
Jeg mener, at de værktøjer, regeringen nu har fremlagt, vil være med til at løse den pågældende problemstilling, som jeg igen vil sige man skal se proportionerne i.
Altså, vi har en meget heftig diskussion om det her, som reelt set drejer sig om 80 mio. kr., men det faktum, at danske borgere skylder og har misligholdt gæld på mellem 4,5 og knap 5 mia. kr., fylder ikke.
Og jeg synes, at det er med det afsæt.
Det andet er så spørgsmålet om, om EU er problemet eller løsningen.
For mig at se er EU løsningen på dansk velstand, på danske studerendes mulighed for at rejse ud, på danske studerendes mulighed for at bedrive forskning og undervisning på et meget højt niveau, og det vil jeg ikke sætte på spil, og og jeg vil ikke bryde loven – for det er jo det, vi taler om – fordi vores lovgivning for nærværende er indrettet på en måde, som så skaber nogle af de her problemer.
Vores problem er vores lovgivning – jeg mener ikke, det er EU.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-23:
Tak til ministeren for en, synes jeg, nuanceret og grundig tale, der kom hele vejen rundt om problemet.
Der, hvor jeg selvfølgelig synes at det halter lidt, er det med at forholde sig til det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, og som i Enhedslistens øjne i princippet må være det mest effektive.
For hvis man gerne vil fremme ekspeditionen i forhold til nogle af de andre initiativer, ministeren nævner, så var det mest naturlige vel at indføre et midlertidigt stop for su-lån til udlændinge, der kommer fra lande, som vi ikke har en aftale med.
Det er sådan, jeg vil tillade mig at dreje det rundt.
For det er klart, at de lande, vi har en aftale med, selvfølgelig ikke skal straffes.
Altså, der, hvor vi har muligheden for at inddrive gælden, er det jo helt fint.
Men det synes jeg ikke rigtig ministeren forholder sig til.
Samtidig siger ministeren jo, at når det drejer sig om EU, har det meget lange udsigter – måske kan det slet ikke lade sig gøre at få en EU-aftale, fordi vi har et retsforbehold og det i øvrigt tager så forfærdelig lang tid i det system.
Så vil ministeren ikke ligesom starte med at erkende, at vi har to problemer her?
Det ene er, at vi mangler et rigtig effektivt redskab, og det andet problem er EU, for det er jo EU, der bestemmer reglerne for, hvilke EU-borgere der skal have adgang her i landet, men vi har ikke mulighed for at inddrive gælden.
Christine Antorini (S), 2018-02-23:
Tak for muligheden for at sige et par ord om B 63, som Dansk Folkeparti har fremsat, om at oprette sprogcentre på de danske universiteter.
I Socialdemokratiet kan vi ikke støtte det foreliggende beslutningsforslag, men vi deler faktisk meget de overvejelser, som ministeren kom med, og egentlig også de begrundelser for formålene med sprogcentrene, som Dansk Folkeparti oplister i beslutningsforslaget.
Det er jo sådan, at de fleste universiteter har sprogcentre.
De er organiseret på forskellig vis, og det tror jeg også der skal være plads til, fordi universiteterne er organiseret på forskellig vis, og fordi de opgaver, sådan som Dansk Folkeparti jo også beskriver det i beslutningsforslaget, vil være forskellige, alt efter hvilke typer af forskningsfelter, undervisningsforløb osv. de har.
Vi er selvfølgelig også lidt nysgerrige på, hvordan det kan være, at RUC og CBS har valgt at nedlægge deres sprogcentre.
Jeg ved ikke nok om hvorfor – det vil vi i Socialdemokratiet stille spørgsmål om i udvalgsarbejdet, altså hvad grunden er til det.
Det har ramt ikke mindst fremmedsprogsområderne, og det kan også være, det er det, der er årsagen her, når det handler om sprogcentre, der skal hjælpe med det dansksproglige, nemlig at de vedvarende nedskæringer, der har været på universiteterne – som jeg jo desværre må nævne, at Dansk Folkeparti har været med til – har betydet, at man har kigget rundt i alle hjørner.
Om det er årsagen til, at CBS og RUC har valgt ikke at have sprogcentre, som de havde før, ved jeg ikke, men det kan vi jo få afklaret i udvalgsarbejdet.
Men det ændrer jo ikke ved, at den intention, der ligger i det, altså om at kunne arbejde med det danske sprog både som undervisnings- og forskningssprog, er vigtig – der er jo erfaringer at trække på – og jeg synes, at det er nogle meget fine opsummeringer, som uddannelsesministeren kom med, af det arbejde, der allerede er i gang, og om en dialog med universiteterne.
Dermed også sagt, at vi er positive over for, hvad der måtte komme ud af det arbejde, hvis det viser sig, at der er nogle huller eller noget, hvor vi kan være med til at forbedre det sammen med universiteterne.
Så på lange stræk er vi helt positive over for intentionen.
Vi synes ikke, at det her er den rigtige model, men tak, fordi det er blevet bragt på bane her med beslutningsforslaget.
Claus Larsen-Jensen (S), 2018-02-23:
Tak til formanden.
Først havde vi en minister, der har relation til Bornholm, og så repræsenterer jeg Bornholm, men det har jo ingen sammenhæng med det her.
Det er fuldstændig urimeligt, det er utåleligt, at folk ikke betaler, hvad de skal.
Det er simpelt hen en hån imod skatteyderne, det er en hån imod de studerende i Danmark, som betaler af på deres gæld.
Det er sådan set ikke i orden.
Mere behøver man sådan ikke at sige om det.
Derfor er det helt afgørende at sige, hvad vi så kan gøre ved det her.
Der er bilaterale aftaler med de lande, det drejer sig om, og det er jo ikke nogle bananrepublikker, vi taler om, men det er vores nabolande, der er velordnede samfund, og der må vi have nogle bilaterale aftaler.
Og når det gælder det nordiske område, jamen så lad os da bruge Nordisk Råd som platform til at få styr på det internt imellem de nordiske lande.
Vi ligner hinanden på en masse områder.
Og lad os så lave bilaterale aftaler med dem, der ikke er inden for det nordiske område, og så i øvrigt gå ad EU-sporet, men ikke løbe blind på det.
Men sagen må være, at hvis vi har et europæisk samarbejde, hvor der er mulighed for, at man kan studere og man kan arbejde på tværs af landegrænserne, så må det være et krav til Kommissionen og til de beslutninger, der bliver taget i EU, at så er det selvfølgelig muligt at forfølge gæld og få den inddrevet – på lige fod med andet, som er grænseoverskridende.
Vi bakker sådan set op om de initiativer, som regeringen har præsenteret i dag.
Vi mener, det er vejen frem, og så må vi have det her inddrevet.
Det er trods alt mange penge, men alligevel ikke i den store sammenhæng så mange penge, så den opbakning giver vi.
Det betyder selvfølgelig også, at vi ikke kan bakke op om forslagsstillernes forslag om bare at stoppe.
Vi går den anden vej, ud fra de argumenter, jeg har brugt, og som sådan set også ministeren har anvendt.
Tak for ordet.
Christine Antorini (S), 2018-02-23:
Om man derfra skal gå så langt som til, at al forskning skal oversættes eller udkomme i et resumé eller på anden måde på dansk, er jeg ikke sikker på.
For forskningsverdenen har en karakter, som er international.
Den har også en karakter, som gør, at man om noget af det må sige, at det måske ikke er der, man skal bruge allerflest kræfter på, at al forskning skal ud, sådan at hr. og fru Danmark, inklusive mig selv, simpelt hen skal kunne forstå det på dansk.
Det er bare for at sige, at jeg tror, at man skal finde en balance i det her.
Så svaret på spørgsmålet er, at intentionen om forskningsformidling er vigtig, og den skal også kunne ske på dansk.
Eva Flyvholm (EL), 2018-02-23:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg egentlig synes, at det at styrke sprogcentrene på universiteterne er et godt forslag, for de her sprogcentre kan både være med til at højne de studerendes danskfærdigheder, men giver altså også en indgang for alle studerende, kan man sige, til den akademiske sprogbrug.
Og det er særlig vigtigt i dag, hvor vi heldigvis også har mange studerende, som kommer fra ikkeakademiske hjem eller fra hjem med knap så meget faglitteratur i bogreolen.
Så på den baggrund synes jeg faktisk, Dansk Folkepartis forslag er rigtig godt.
Men min bekymring ved forslaget er, at der bliver en for stram politisk regulering af, hvordan universiteterne skal organisere sig, og at der ikke følger penge med til at støtte de her sprogcentre.
Man må bare sige, at vi lige nu desværre står i en virkelighed, hvor der bliver skåret meget, meget voldsomt ned på universiteternes økonomi.
Regeringen fjerner med støtte fra Dansk Folkeparti årligt 2 pct. af universiteternes midler, og det kan altså virkelig mærkes derude.
Jeg tror da helt klart, at det er en del af grunden til, at der nu nogle steder er blevet lukket ned for sprogcentrene.
Det handler simpelt hen om, at man sparer alle de steder, man kan.
Så i den udstrækning, at beslutningsforslaget her ikke tilstræber at finde flere penge til universiteterne og samtidig pålægger dem en opgave, kan vi heller ikke støtte forslaget, som det ligger.
Men hvis vi kan få en god dialog med universiteterne og med de øvrige partier og finde en løsning – måske også på baggrund af den undersøgelse, der er nævnt – der også indeholder noget økonomisk støtte til at prioritere sprogcentrene, så vil vi fra Enhedslistens side rigtig gerne være med til det.
Mads Fuglede (V), 2018-02-23:
Som jeg også hørte ministeren svare, da det spørgsmål blev stillet før, så vil jeg sige, at hvis der, når kortlægningen af det her er på plads, er behov for, at man ser nærmere på det, så er det noget, vi vil gøre.
Så meget vil vi selvfølgelig komme jer i møde.
Tak for ordet.
Og hver gang vi har behandlet forslagene, har jeg understreget, at vi i Venstre grundlæggende deler forslagsstillernes holdning til, at det er vigtigt at værne om det danske sprog, ikke bare som et sprog, man taler med hinanden, men også som et forskningssprog og som et sprog, hvor vi kan debattere udenlandske problemstillinger på et vist niveau – også selv om de ikke har oprindelse i en dansk problemstilling.
Jeg vil også gerne i dag sige, at vi er enige i, at vores uddannelsesinstitutioner spiller en vigtig rolle i forhold til at værne om det danske sprog.
Hr. Henrik Dahl nævnte i en tidligere debat, at det også er vigtigt, at almindeligt, mundret dansk ikke erstattes af dårligt engelsk ude på uddannelsesinstitutionerne.
Alt det er vi også enige i.
Og derfor håber jeg, at Dansk Folkeparti vil tage del i det arbejde, som ministeren også peger på, der handler om at have en dialog med vores uddannelsesinstitutioner om, at vi skal imødegå de udfordringer, vi oplever med det danske sprog på universiteterne.
For så vidt angår forslaget, som vi behandler i dag, må jeg dog meddele, at Venstre ikke kan støtte det.
Som ministeren også fremhævede, er det vores forståelse, at universiteterne allerede i dag arbejder målrettet med det danske sprog, enten gennem sprogcentre eller via andre konstruktioner.
Som ministeren også nævnte, får vi endelig afklaring på den tese i løbet af foråret, hvor resultaterne af en undersøgelse af universiteternes sprogpraksis foreligger, og så må vi jo løfte det derfra.
Det ser jeg frem til, og jeg er sikker på, at konklusionerne kan danne grundlag for konstruktive drøftelser om eventuelle udfordringer på de danske universiteter, også sådan at vi ikke skal ud at detailregulere, når det ikke er nødvendigt at detailregulere.
For Venstre er det et bærende princip, at vi afholder os fra at lovgive på områder, hvor der ikke behov for det, og jeg mener ikke, at der er noget, der tyder på, at vi er der endnu.
Det betyder ikke, at vi ikke skal monitorere det og holde øje med det, men jeg mener ikke, at Folketinget ved lov skal bestemme, at alle universiteter skal have selvstændige sprogcentre.
Det må være det enkelte universitet, der bedst vurderer, om man har behov for et selvstændigt sprogcenter, eller om man ønsker at arbejde med sprog i andre konstruktioner.
På den baggrund kan jeg meddele, at Venstre ikke kan støtte beslutningsforslaget, men håber, at vi bl.a. sammen med Dansk Folkeparti kan drøfte andre initiativer, der kan styrke dansk som undervisnings- og forskningssprog.
Tak for ordet.
Christine Antorini (S), 2018-02-23:
Så på lange stræk er vi enige.
Det kan godt være, vi bliver uenige, når vi skal diskutere virkemidlerne.
Det er jeg ikke sikker på.
Der tror jeg, at uddannelsesministeren har en bedre vej i dialogen med universiteterne.
Og dermed også sagt, at vi er enige i intentionen og glæder os til at se, hvad uddannelsesministeren får ud af sine sonderinger med universitetsverdenen.
Henrik Dahl (LA), 2018-02-23:
Ja, hvad er det lige, der sker?
Altså, det er uddannelsesordføreren, der tegner partiet på det her område, og uddannelsesordføreren mener det, som uddannelsesordføreren lige har sagt, og når skatteordføreren siger det, som skatteordføreren siger, så står det for hans egen regning.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-02-23:
Det er selvfølgelig et problem, at Danmark ikke kan inddrive gæld fra udenlandske studerende, der ikke bliver i Danmark efter endt uddannelse.
Men i vores optik er der ikke nogen nemme, hurtige løsninger på den problematik, men derimod langsigtede og holdbare løsninger, som ligger i, at vi går ind der, hvor vi har lavet reglerne, nemlig os alle sammen i EU, og forbedrer reglerne på det område.
Løsningen er ikke, at vi bryder de forpligtelser, vi selv har været med til at indgå med åbne øjne.
Den ligger i, at vi fortsætter der, hvor regeringen også har fokus, netop på at få ændret på reglerne.
Så synes jeg, det er vigtigt at få flere perspektiver ind, når vi står og diskuterer det her.
Først er der hele størrelsen på det.
Så er der også det her med, at det er et problem med gældsinddrivelsen, hvis de studerende flytter fra Danmark efter endt uddannelse.
Men forslagsstillerne henviser jo til Uddannelses- og Forskningsministeriet, og vi ser, at det faktisk er over halvdelen, der bliver i Danmark, og der kan vi godt inddrive gæld.
Så hvad med at arbejde på at få flere til at blive i Danmark, som et andet forslag fra Dansk Folkeparti jo netop nævner, nemlig den her sprogtermsbank, netop at vi skal fastholde de udenlandske studerende.
Det er også en proaktiv måde at gå ind i at løse den udfordring på, vi står med.
Så skal vi også huske på, at de mange studerende, der faktisk bliver i Danmark, er en rigtig god forretning som sådan for Danmark.
Det ved vi fra den rapport, der kom fra Tænketanken EUROPA i 2016.
Særlig peger de jo så på, at studerende fra Østeuropa er en rigtig god forretning for os, fordi de i højere grad bliver her, får arbejde og dermed betaler skat og er med til at putte penge i fælleskassen.
Derfor er det også sjovt, når der i beslutningsforslaget henvises eksplicit til stigningen af udenlandske studerende fra Rumænien.
Men vi kan jo se af svaret på spørgsmål nr. 8, vi fik fra uddannelses- og forskningsministeren den 22. november, at Tyskland, Island, Sverige og Norge er nogle af de lande, hvorfra der er suverænt flest udenlandske studerende, som misligholder deres gæld.
Og modsat det er det faktisk kun 28 rumænere.
Så det er lidt sjovt med de der forskellige tal, man vælger at putte ind i bemærkningerne til sådan et beslutningsforslag her, altså hvad det egentlig er, vi skal kigge på.
Så alt i alt deler vi selvfølgelig frustrationen over, at der er noget gæld, der bliver misligholdt, det skal vi gøre noget ved, det skal vi gøre noget ved de steder, hvor udfordringen er, og dvs. i EU, hvor vi sammen med de andre medlemslande går ind og får ændret de her regler.
Det er regeringen i gang med at presse på for, og det skal vi selvfølgelig bakke op om fra Folketingets side.
Endelig vil jeg gerne sige, at jeg også synes, det er meget vigtigt, at vi i de her debatter ikke kommer til at mistænkeliggøre og dæmonisere de mange udenlandske studerende, som faktisk søger til Danmark for at dygtiggøre sig, og som beriger vores land og vores uddannelsesinstitutioner.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-02-23:
Tak for det.
Gæld skal betales, selvfølgelig skal den det.
Det er jo helt utilstedeligt ikke at betale sin gæld.
Sådan er jeg opdraget, det håber jeg også I er, og det er de fleste.
Der er så udenlandske studerende, der skylder, som jeg forstod det på ministeren, 80 mio. kr., og danske tidligere studerende, der skylder ½ mia. kr. i studiegæld.
Det er jo amoralsk, men det viser vel nogenlunde, at gruppen af amoralske mennesker er sådan pænt konstant, uanset hvilken baggrund de har.
Det skal vi selvfølgelig sætte ind over for.
Derfor er jeg rigtig glad for, at uddannelsesministeren og skatteministeren har meldt en række konkrete initiativer ud.
Dem bakker vi op i Radikale Venstre.
Gæld skal inddrives, og vi skal gøre det på alle de måder, vi kan komme til.
Og vi skal jo helst have et samarbejde med andre.
Det giver mest mening, når det er på tværs af grænser, og derfor ærgrer jeg mig endnu en gang over det retsforbehold, der forhindrer, at vi kan være med i fælles aftaler om gældsinddrivelse.
Det er ikke EU's skyld, at vi ikke kan inddrive gæld, hr. Finn Sørensen.
Det er desværre sådan, at vi ikke er med i de aftaler, fordi vi har et retsforbehold, som hr. Finn Sørensen og hans parti har støttet.
Det må vi jo drage konsekvensen af, og så må vi se, om vi kan lave så mange aftaler om det som overhovedet muligt.
Jeg forstår, at udspillet fra uddannelsesministeren og skatteministeren er, at det vil der blive arbejdet for, og det bakker vi fuldt og varmt op om.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-23:
Det, der er EU's skyld, er, at der er EU-regler, der gør, at vi ikke selv bestemmer, hvor mange udenlandske studerende fra EU-/EØS-lande, vi skal give su-lån til.
Men det er vores egen skyld, at vi har tilsluttet os de regler, og det er også vores egen skyld, at vi ikke benytter os af et helt indlysende ganske enkelt og fornuftigt og rimeligt greb som det, der foreslås i det her forslag.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-02-23:
Tak for den bekræftelse.
Sådan opfattede jeg ikke ordførerens tale.
Det er vores eget ansvar, hvordan vi vil samarbejde, og det er jo en opgørelse af, hvor helt utrolig mange fordele der er bl.a. for danske studerende ved at være med i Den Europæiske Union, som giver dem et hav af fordele i forhold til udveksling.
Det vil jeg kæmpe for, indtil jeg dør.
Men jeg har forstået, at hr. Finn Sørensen tager ansvaret på sig i forhold til det konkrete.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-23:
Jeg håber da, at alle tager ansvaret på sig, også de politikere, der mener, at det er pragtfuldt, at vi har tilsluttet os et system, hvor vi ikke selv kan bestemme, hvor mange udenlandske EU-/EØS-borgere, vi vil give studielån til, og hvilke regler der skal gælde, og at vi dermed har afskåret os fra at bruge de i det store og hele fornuftige regler, der gælder i forhold til borgere fra tredjelande.
Det ansvar synes jeg også ordføreren skulle tage på sig.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-02-23:
Det gør jeg i den grad, for med rettigheder kommer forpligtelser, og de er gensidige.
Man kan ikke kun tage fra bordet og ikke give noget igen.
Det er jo det, EU handler om.