Rasmus Prehn (S), 2022-05-12:
Ifølge beslutningsforslaget pålægges regeringen at tage initiativ til en indsats mod brud på brystbenet hos æglæggende høner.
Jeg blev selv temmelig chokeret, da jeg i efteråret sidste år hørte, at næsten 85 pct. af æglæggende høner her i Danmark har brud på brystbenet.
Det er alvorlige sager.
Det er noget, man ikke har lyst til skal finde sted.
Og i december måned tog jeg emnet op over for Kommissionen og mine landbrugsministerkollegaer i EU.
Vi fik en god drøftelse.
Det var Danmark, der satte dagsordenen, og de andre lande var også rystede over den her situation og har indvilliget i at lave en indsats, hvor man kigger på hele avlsprogrammet.
Så det var Danmark, der satte den dagsorden, og det var positivt.
Jeg er derudover også i en tæt dialog med erhvervet herhjemme, og jeg mener, at vi alle skal have fokus på at komme i mål på det her område.
Det er en på alle mulige måder ulykkelig situation, og det er også min klare opfattelse, at erhvervet tager problemet meget alvorligt.
I forhold til de konkrete initiativer, der ligger i beslutningsforslaget, har jeg følgende bemærkninger: Regeringen støtter intentionerne bag forslaget, men vi afviser altså forslaget i sin helhed.
Det skyldes, at der ikke er tilstrækkelig viden til at indføre lovgivning om tidspunktet for igangsætning af æglægning.
Der er ikke tilstrækkelig viden om, hvorvidt den ønskede effekt på forekomsten af brystbensbrud vil blive opnået ved at udskyde æglægningen.
Udskydelse af æglægning kan f.eks. indebære en risiko for, at hønerne udviser stressadfærd, herunder fjerpilning og kannibalisme.
Det er uhyggelige sager, så vi skal vide noget mere, før vi eventuelt vil sætte det her i gang.
Jeg mener, det vil være forhastet at indføre sådan en lovgivning, før vi har den tilstrækkelige viden på området.
Jeg er dog enig i, at brystbensbrud i det omfang, som vi ser her med 85 pct. af hønerne, er fuldstændig uholdbart, og det er et dyrevelfærdsproblem, der skal løses.
Regeringen har en række initiativer, som jeg vil arbejde videre med, og som også adresseres i beslutningsforslaget.
For det første vil regeringen på EU-plan fastholde opfordringen til, at der sker en fælleseuropæisk indsats over for avlsselskaberne.
Det var altså det, som mine ministerkollegaer i EU lovede mig de ville bakke op om, og det er sådan, at der er to store avlsselskaber, et i Tyskland og et i Frankrig, og der er blevet lagt et pres på dem i forhold til at løse det her problem.
Det her brystbensbrudsproblem er et fælles problem i EU, og det kræver derfor også fælles løsninger i EU.
Avlen er styret af nogle få udenlandske avlsselskaber, og jeg fik altså her på rådsmødet i december 2021 bred opbakning fra de øvrige EU-medlemsstater til en fælles EU-tilgang, hvilket efter min mening er positivt.
Det synes jeg også er et stort skridt i den rigtige retning for dyrevelfærden, for det er jo ikke bare her i Danmark, vi skal have løst det her uhyrlige problem.
Vi skal også have løst det i alle de andre europæiske lande, så vi ikke kommer i en situation, hvor forbrugerne bare køber æg i andre lande, for så fortsætter problemet.
For det andet har jeg nedsat en koordinationsgruppe vedrørende indsatser mod brystbensbrud hos æglæggende høner.
Det er tanken, at gruppen skal koordinere de forskellige indsatser, som tager sigte på at nedbringe forekomsten af brystbensbrud.
Det forventes, at det bliver drøftet i gruppen, hvordan og hvor hyppigt sådanne undersøgelser bør foretages for at følge udviklingen.
Det foreslås også, at afprøvning af nye avlslinjer håndteres i denne koordinationsgruppe.
Der vil desuden i koordinationsgruppen kunne identificeres eventuelle yderligere forskningsbehov for at nedbringe brystbensbrud.
Jeg mener, at det vil være et godt forum for det videre arbejde med at finde løsninger på udfordringen med brystbensbrud.