runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2020-10-22:
Tak for det.
Men som hr. Ole Birk Olesen sagde, fjerner det her lovforslag som udgangspunkt ikke nogen brændeovne, først når ejendommen bliver handlet.
Det er jo sådan, lovforslaget er.
Så man kan jo ikke sige, at det her lige rammer der og der og der.
Det er meget tilfældigt, hvor det rammer – der, hvor der bliver handlet boliger.
Der er 700.000 brændeovne i Danmark.
200.000 af dem er fra før 1995.
Vi kunne se, at det er omkring 25.000 – nu har jeg fundet tallet, det er omkring 25.000, så undskyld, jeg overdrev lidt før – der er blevet fjernet i forbindelse med den pulje, der blev lavet.
Så hvis man sætter puljer af, går det faktisk ret hurtigt.
Så er der ret mange brændeovne, der bliver fjernet ret hurtigt.
Nu bliver de kun fjernet i forbindelse med boligsalg.
Var det ikke en idé, når det her er så vigtigt?
Vi er enige om, at folk dør af det, og så vil man ikke engang bruge de 150 mio. kr., det koster.
Det koster 150 mio. kr. at få fjernet dem ad frivillighedens vej.
Det vil man ikke bruge på det, selv om man står deroppe og siger, at mennesker dør af det.
Zenia Stampe (RV), 2020-10-22:
Jo, vi vil gerne kigge på tilskudsordninger, men nu er det her så massiv en forureningskilde.
Jeg synes også, der er grænser for, hvor meget alle danskere skal betale for, at der er nogen, der har en ekstremt forurenende brændeovn.
Det synes jeg faktisk ikke er rimeligt, og det krænker min retfærdighedsfølelse, at alle dem uden brændeovn skal betale for dem, der har.
Altså, der er 600.000 mennesker, der bor i København, der er 16.000 brændeovne, så alle de andre skal betale for, at der er 16.000 husstande, som så har en brændeovn, som virkelig nedsætter luftkvaliteten i København.
Det synes jeg egentlig ikke er fair.
Jacob Jensen (V), 2020-10-22:
Uanset al snakken om, hvem der går ind for hvilken lighed, tager jeg det virkelig positivt ned, for det tror jeg kunne gavne det her på en god og positiv måde.
Til det der med, at benzin koster det samme, vil jeg sige, at der jo også er lidt forskellige kørselsfradragsordninger på grund af den geografiforskel, der er, hvor folk, der bor i provinsen, alt andet lige har længere til arbejde.
Så der er jo modeller, vi allerede kender, hvor vi prøver at differentiere og imødekomme den geografiforskel.
Det er lidt den slags ting, jeg tænker måske også kunne komme med her.
Så bare et hurtigt spørgsmål: Er den positive del, altså incitamentsdelen, tilskudsordninger, som vi har haft, noget, som De Radikale kunne tage med i sine overvejelser?
Zenia Stampe (RV), 2020-10-22:
Det vil jeg da slet ikke afvise.
Hvis Venstre og måske flere partier vil gå konstruktivt ind i udvalgsarbejdet og prøve at finde en fordelingsnøgle, som gør, at de rigere skal bære en tungere byrde, vil jeg da se positivt på det.
Men jeg vil så også sige, at der jo er rigtig mange ting i vores samfund, også afgifter, som vi jo ikke på den måde regulerer efter, hvor folk bor, eller hvor rige de er.
Benzinen koster jo det samme for alle, også selv om man i nogle dele af landet har mere brug for en bil, og man har også gennemsnitligt en lavere indkomst, men forureningen er jo den samme, og derfor beskatter vi folk på samme måde.
Jeg er også optaget af lighed, men ved langt de fleste ting i vores samfund betaler folk altså den samme pris, og det tror jeg egentlig også de borgerlige er enige i, altså at prisen sådan set skal være den samme for alle på de fleste ting.
Det er ret svært, hvis vi skal gå ind og indtægtsregulere alting, selv om vi altid gerne vil snakke om, hvordan vi skaber øget lighed i samfundet.
Det plejer ikke at være noget, som ligger de borgerlige helt så meget på sinde, men vi gør gerne et forsøg på det og vil gerne imødekomme en sådan drøftelse i udvalget.
Jacob Jensen (V), 2020-10-22:
Nu sad jeg lige desperat og kiggede på boligsiden.dk for lige at finde de der kvadratmeterpriser, og det var ligesom for at understrege pointen om, om ikke fru Zenia Stampe dog medgiver, at der er en forskel mellem at sælge sin bolig og få 500.000 kr. for den og at sælge sin bolig og få 5 mio. kr. for den.
Man bliver pålagt en udgift af én størrelse, altså 5.000, 10.000, 15.000 – i det leje.
Der betyder det jo ikke ret meget, hvis du sælger til 5 mio. kr.,
men det betyder altså rigtig meget, hvis du sælger til 500.000 eller 400.000, som der er både lejligheder og huse, der bliver solgt for ude i provinsen.
Er fru Zenia Stampe ikke med på, at det er en udfordring, og kunne vi ikke prøve i udvalget at finde ud af, om vi kunne imødegå den udfordring på en eller anden måde?
Det er i hvert fald der, jeg ser der er en udfordring med det her forslag, for vi deler jo ambitionen om at få nedbragt partikelforureningen for de gamle brændeovne, det er vi enige om, og så kan vi vælge, hvor langt vi skal gå, men vi er enige om målet.
Så kunne vi ikke prøve at finde hinanden på, om der kunne skrues noget sammen, der kunne gå i en lidt mere retfærdig geografisk retning?
René Christensen (DF), 2020-10-22:
Nej, men nu er det jo sådan, at fast ejendom også kan handles, og det her vil selvfølgelig sætte sig i priserne.
Der er ingen tvivl om, at den måde, det vil sætte sig på, vil ramme helt skævt, for her snakker vi jo ikke om procent, her snakker vi om faste beløb, og det faste beløb er det samme, uanset om man handler en ejendom til mange millioner eller man handler en ejendom til få hundrede tusinde.
Det er det, der er udfordringen her.
Vi vil gerne gøre noget i forhold til målet, og der synes vi jo, at den ordning, som vi også lavede sammen med Liberal Alliance, hvor vi lavede en skrotningsordning, og hvor vi har fået, så vidt jeg husker, fjernet 55.000 gamle brændeovne, var en rigtig god ordning og en god aftale, vi lavede dengang.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-10-22:
Jeg er sådan set ikke enig i, at den her lovgivning er meget indgribende over for befolkningen, for den giver ikke ministeren lov til at fjerne en eneste brændeovn derude fra en ejer.
Den giver ministeren ret til at sige, at på det tidspunkt, hvor ejendommen overgår til en anden ejer, er den nye ejer forpligtet til at installere et tidssvarende brændeovnsanlæg.
Nuværende ejere kan, så længe de bor i deres eget hus, sove trygt om natten; ministeren kan ikke gøre dem noget med den her lovgivning.
René Christensen (DF), 2020-10-22:
Det er derfor, at der ikke skal ske en bemyndigelse, for det er jo sådan noget, der kommer lige pludselig.
Det skal ikke kun være i forbindelse med salg.
Det skal også være tidligere.
Vi kan jo høre, hvorfor der ikke skal gives en bemyndigelse.
Men ordføreren står seriøst og siger, at man hellere vil bruge 150 mio. kr. på at helbrede folk, der er ved at dø, end at fjerne forureningskilden, som er brændeovne.
For 150 mio. kr. kunne vi få de resterende brændeovne væk ad frivillighedens vej.
Undskyld, jeg siger det: Det er jo dybt godnat.
Zenia Stampe (RV), 2020-10-22:
Det var meget polemisk, for det, som hr. René Christensen jo også godt ved, er, at man, når man pålægger folk en afgift for en bestemt adfærd, så ændrer adfærden.
Man kan godt sidde og drikke et glas rødvin fredag aften efter en lang og travl uge foran brændeovnen – det kunne jeg godt selv have haft brug for sidste fredag aften, skulle jeg hilse og sige – og det er helt okay.
Men man tænker lidt mere over, hvor meget man bruger den, hvis man altså ikke er afhængig af brændeovne.
For det er der jo nogle der er, og det skal vi nok løse ad andre veje.
Det er jeg enig i.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-10-22:
Det er ingen menneskeret at kunne forurene andre folks luft.
Tværtimod er det vel næsten en menneskeret at kunne trække vejret uden at få forurenet sine lunger.
Så derfor bør vi kun acceptere luftforurening, når det er den eneste mulighed for, at vi kan have et godt liv, altså den luftforurening, som vi ikke kan mindske, uden at det får store konsekvenser for andre positive sider af samfundet.
Den må vi acceptere.
Omvendt bør vi mindske den luftforurening, som vi kan mindske, uden at det får store konsekvenser for det øvrige samfundsliv.
Når vi taler om det at fyre op med træ i sin egen brændeovn, er der tale om en opvarmningsform, som ganske rigtigt er hyggelig.
Vi finder tilbage til noget, der virker som noget meget oprindeligt i vores liv: Vi laver selv vores varme, og det glæder vi os over, og hvis hele verden bryder sammen, kan vi stadig væk gå ud og skove noget træ og putte det ind i vores brændeovn og sætte ild til og skabe varme for os selv.
Det er en tilfredsstillelse, men det er ikke en absolut nødvendighed for at have et rigtig godt liv i Danmark, og derfor må det være genstand for den regulering, som vi synes er fornuftig at have for at sikre, at vores fælles luft har en kvalitet, som vi synes er tilstrækkelig.
Derfor støtter vi det her lovforslag.
Jeg kan godt undre mig lidt over nogle ting i lovforslaget.
Det gælder helt præcis det der med aldersgrænsen, altså at det er brændeovne fra før 2003 og ikke fra efter 2003.
Altså, den mest ideelle måde at gøre det på ville vel være, at det ikke havde noget med brændeovnens alder at gøre, men noget med brændeovnens effektivitet, at det var varmeproduktionen i forhold til partikeludledningen, der var det afgørende.
Jeg har selv på et tidspunkt haft en brændeovn, som blev anskaffet før 2003, men som også kunne købes efter 2003, og det ville jo så være nøjagtig den samme brændeovn.
Skulle den så være særlig farlig, fordi den var anskaffet før 2003, mens den var ufarlig, hvis den var anskaffet efter 2003?
Vi må da vide noget om deres standarder, deres udledninger, som gør, at vi kan foretage vurderingen af, om de skal skrottes eller ikke skrottes, på baggrund af det, i stedet for at vi vurderer det på baggrund af deres anskaffelsestidspunkt.
Det synes da at være den mest rigtige og rationelle måde at gå til det på.
Så vi vil gerne forsøge at blive klogere på, hvorfor man har valgt et bestemt anskaffelsestidspunkt i stedet for en bestemt udledningsstandard, men udgangspunktet for os er, at vi bakker op om det her, fordi vi ønsker at mindske forureningen der, hvor det kan gøres, uden at det medfører større skade for samfundet, end forureningen i sig selv gør.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-10-22:
Tak for det, og tak for ordet.
Lovforslaget handler om at give miljøministeren bemyndigelse til at fastsætte krav om udskiftning og nedlæggelse af visse fyringsanlæg ved ejerskifte af fast ejendom.
I den første udmøntede bekendtgørelse påtænkes der i medfør af bemyndigelsen fastsat regler om, at brændeovne og pejseindsatse, som er produceret før den 1. januar 2003, skal udskiftes eller nedlægges ved ejerskifte af fast ejendom.
Men lovforslaget giver dog ministeren en bred bemyndigelse til yderligere at skærpe kravene.
Det fremgår, at bemyndigelsen rummer mulighed for dels at skærpe det fastsatte alderskrav eller alternativt at fastsætte et partikeludledningskrav, dels at fastsætte krav om udskiftning af andre og flere typer af fyringsanlæg med fast brændsel under 1 MW, hvis det vurderes miljø- eller sundhedmæssigt nødvendigt m.v.
Nye Borgerlige mener, at Folketinget skal have mulighed for en fornyet behandling, hvis der skal foretages væsentlige stramninger; det kan være ændringer af alderskravet eller udvidelse af de berørte anlæg.
Derfor kan vi ikke støtte lovforslaget, som det ligger.
Tak for ordet.
Egil Hulgaard (KF), 2020-10-22:
Tak for ordet.
Den her diskussion er jo ikke et spørgsmål om, om vi er for eller imod forurening.
Vi ønsker fra konservativ side ikke at gå videre ad påbudsvejen i forbindelse med ejerskifte.
Vi ønsker sådan set at gå videre ad frivillighedens vej, som også flere talere har været inde på.
Vi kan også forudse, at det at fastsætte et bestemt årstal vil føre til noget bureaukrati, også omkring undtagelserne.
Hvilke brændeovne er omfattet, og hvilke er ikke omfattet?
Og der er en hel procedure for, hvordan man så skal bestemme det.
Den bureaukratiske diskussion tror jeg godt vi kan undgå f.eks. med en skrotningsordning eller ved at arbejde med tilskud til energiforbedringer.
Det må jo være antallet af partikler, der kommer ud af brændeovnen, som er det styrende her.
Så vi kunne også godt tænke os, at der var lidt fokus på, hvilke tilskudsmuligheder der var i forhold til røggasrensning.
Og så, som tidligere talere også har været inde på, giver lovforslaget her mulighed for, at ministeren kan ændre loven, som det nu findes nødigt, i forhold til f.eks. NEC-direktivet.
Der savner jeg, at der skal være en demokratisk diskussion om, hvilke regelsæt der så skal gælde fremover.
Så den del er vi også kritiske over for.
Derfor er vi forbeholdne over for nærværende forslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-10-22:
Det er klart, at hvis en bolig i København eller på Frederiksberg har brændeovn, så er det en del af hyggen og ikke en del af energiforsyningen.
Kommer vi ud på landet, kan man sagtens have billige huse, hvor brændeovne er den primære energikilde.
Jeg ser frem til, at vi forhåbentlig og meget snart lander nogle nye tilskudsordninger, som jeg ikke kan sige noget om i detaljen her, fordi det nok bliver offentliggjort i næste uge.
Men der arbejdes jo på, at der skal gives tilbud til varmepumper.
Jacob Jensen (V), 2020-10-22:
Det skal jeg ikke kunne sige om der er nogen der har.
Jeg har det i hvert fald ikke.
Men mit opfølgende spørgsmål ville være om den diskussion, vi også havde før, omkring den geografiske udfordring, som jeg kalder det.
Hvordan ser hr. Søren Egge Rasmussen på det?
Nu nåede jeg lige at kigge på boligsiden.dk.
Jeg fandt en bolig her ovre på Østerbro, hvor kvadratmeterprisen var i retning af 123.000 kr. – jeg gentager: 123.000 kr. for 1 m².
Nu nåede jeg ikke at finde det, men jeg kan finde nogle, som er betydelig billigere, hvis man går ud i eksempelvis hr. René Christensens pastorat eller mit eget pastorat ude i det sjællandske eller mange andre steder i det jyske.
Så der er den forskel i kvadratmeterpris, altså den salgspris, man får.
Anerkender hr. Søren Egge Rasmussen ikke, at der er en udfordring med at pålægge den samme udgift i forbindelse med det salg, når kvadratmeterprisen måske er ti gange så stor det ene sted som det andet?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-10-22:
Men det er jo klart, at en finanslovsforhandling kan medføre hvad som helst.
Jeg er ikke finanslovsordfører, så jeg skal afholde mig fra at stå her og love, at vi lige finder 46 mio. kr. til at køre den ordning videre, som har kørt i 2020.
Det var en anden mulighed, men den er desværre forpasset.
Jeg tror ikke rigtig, at vi stadig væk kan nå det.
Energiforliget fra 2012 går til 2020, så vi skal godt nok skynde os, hvis vi skal nå at lægge en afgift på biomasse.
Jacob Jensen (V), 2020-10-22:
Man kan sådan set godt få det igennem udvalgsbehandlingen.
Men når det er sagt, vil jeg godt kvittere for, at hr. Søren Egge Rasmussen kommer med den tilkendegivelse omkring det, som jeg også har prøvet at argumentere for, nemlig at det her forslag kunne skrues sammen på en måde, sådan at man også drev det, i forhold til at man også gav en gulerod, en præmie, som vi jo kender det fra tidligere.
Nu spurgte fru Mette Gjerskov så mig, hvordan jeg havde tænkt mig at finansiere det, men nu vælger fru Mette Gjerskov så ikke at spørge Enhedslisten om det.
Så jeg kan jo spørge Enhedslisten, om Enhedslisten har en idé om, hvor stor en sådan præmie kunne være, om man kunne lægge den på det niveau, vi kendte, og i givet fald hvordan sådan noget skulle finansieres.
Carl Valentin (SF), 2020-10-22:
SF støtter ethvert fremskridt, som reducerer forureningen fra brændeovne og andre kilder.
Med det sagt er vi ærgerlige over, at regeringen ikke har fremlagt en samlet luftforureningsplan med de elementer, som vi blev enige om i betænkningen til lovforslaget før valget, hvor det nuværende flertal sammen lovede handling, hvis vi fik flertal efter valget.
Det foreliggende lovforslag er desværre meget langt fra at sikre opfyldelse af NEC-direktivet.
Det kommer ikke i mål med hensyn til de fine partikler, 27 pct. i stedet for 33 pct., og der er ikke nogen plan for at komme i mål med hensyn til 2030-målet for fine partikler på 55 pct.
Vi bliver simpelt hen nødt til at komme videre også med hensyn til det her lovforslag.
Hvorfor er det ikke ovne fra før 2008, der skal udskiftes, i stedet for 2003?
Hvilken effekt giver det?
Hvilken effekt vil det give at kræve partikelfiltre ved ejerskifte også for nye ovne?
Og hvad er årsagen til, at ministeren ikke kommer med en samlet plan for luftforureningen og bare for partikler?
De vigtigste kilder er brændeovne, ammoniak fra landbruget og trafikken.
Efter SF's opfattelse bør vi give kommunerne adgang til at regulere brændeovnes forurening i det mindste i miljøzoner, som flere kommuner skal have adgang til at fastsætte.
Kan vi blive enige om et fælles mål om, at i det omfang der skal være brændeovne i Danmark, skal de være effektive – det vil sige ikke ældre end 2008 – og at de skal være udstyret med et elektrostatisk filter eller anden teknologi?
Det gør ikke brændeovnene billigere, men hensigten er at reducere forureningen til det helt minimale, ligesom fra andre forureningskilder.
Jeg foreslår ikke et forbud mod ovne uden filtre, men en politisk enighed om, at vi skal arbejde hen imod det mål at fastsætte en slutdato for forurenende ovne, senest når vi diskuterer en samlet plan fra regeringen, gerne en slutdato før 2030, men jo i hvert fald senest i 2030.
I maj måned var vi en flok af støttepartierne, som kritiserede manglen på fokus på at få reduceret luftforureningen.
I dag, næsten et halvt år efter,
kan vi konstatere, at ambitionsniveauet stadig væk er for lavt.
Vi skal sætte endnu højere krav, hvis det skal have en seriøs økonomisk og sundhedsmæssig effekt.
Hvis Danmark skal være en grøn stormagt, sådan som statsministeren jo flere gange har talt om, og som jo også er en vision, som deles af os, så må vi løfte niveauet alle steder og i det mindste sørge for, at vi når de internationale mål, som vi har forpligtet os til.
Vi er nødt til at diskutere etablering af flere miljøzoner og nulemissionszoner, der også gælder fyringsanlæg, og så er vi som nævnt nødt til at sætte en tidsbegrænsning på, hvornår alle fyringsanlæg senest skal have monteret et partikelfilter eller skal udskiftes helt.
Vi er overordnet set for lovforslaget, men det er med det forbehold, at det kun er første skridt mod en reducering af partikelforurening.
Vi håber derfor også, at Socialdemokratiet vil overveje at gøre mere for at overholde den aftale, som vi og støttepartierne var med til at udfolde, ved at udvide og skærpe de krav, som lovforslaget lægger op til her.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-22:
Tusind tak.
Jamen det er sådan set lidt i tråd med det, som min kollega fra Dansk Folkeparti lige har spurgt ind til.
Jeg undrede mig også meget, da jeg læste det her lovforslag, over, at man har så lidt tillid til det kommunale selvstyre og til den viden, som de har ude i kommunerne, både i forhold til kommunens infrastruktur, til vejnettet generelt og til områder, hvor man kan stille de her ting.
Det er jo dem, der skal stille cykelstativerne til rådighed til udlejningscyklerne.
Mener Socialdemokratiet virkelig, at det er herinde fra Christiansborg, man skal beslutte sådan nogle ting som det her, eller mener man egentlig, at det sagtens kan ligge decentralt ude i kommunerne?
Thomas Jensen (S), 2020-10-22:
Jamen altså, normalt plejer nogle af de partier, der sidder til højre i salen, jo også at gå ind for, at det er godt med lidt konkurrence.
Og der er jo mulighed for en god konkurrence på cykelområdet derude, der byder på nye cykelkoncepter og på den måde giver noget til både borgerne i hovedstadsområdet, men også til turisterne.
Det synes jeg kun er positivt at man har mulighed for det inden for den gældende lovgivning.
Og det vil vi ikke ændre i fremtiden.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-10-22:
Jamen jeg tror, at alle kan se, at der er fordele ved at have cykler, også udlejningscykler.
Men hvorfor er det, at man ikke har tillid til, at kommunalbestyrelserne også godt kan se det?
Altså, hvorfor må de ikke selv finde ud at vurdere, om der er behov for 1.000, 10.000 eller 1 million udlejningscykler?
Der er jo eksempler fra andre storbyer rundtomkring i Europa på, at de er blevet oversvømmet af billige kinesiske udlejningscykler.
Hvorfor må kommunen ikke få det værktøj og den tillid til, at de godt selv kan håndtere det?
Det er jo lidt spøjst, når man hører statsministeren i sin åbningstale sige: Nu giver vi kommunerne fri, nu skal de have lov til at have mere frihed.
Men lige præcis antallet af udlejningscykler kan de ikke håndtere, der kan de ikke se fordelene ved det.
Det skal de ikke have lov til at bestemme – det skal Folketinget styre.
Thomas Jensen (S), 2020-10-22:
Jeg synes, det er super positivt, at vi har en hovedstad, som er kendt for sin cykelkultur.
Der kommer turister hertil, lejer en cykel og tager rundt og nyder vores hovedstad, og der er behov for masser af cykler til det formål.
Og der synes jeg, det er godt, at man har mulighed for at udleje de cykler.
Til gengæld kan jeg godt se, at der er behov for, at der er nogle lokalpolitikere, f.eks. her i København, som får mulighed for med det her lovforslag, hvis det bliver vedtaget, at regulere antallet af elløbehjul, fordi det simpelt hen er en ny transportform, som er kommet ind, og som kan have nogle positive elementer, men som så sandelig også, har vi set indtil nu, har en lang række negative elementer.
Og derfor er det vigtigt, at vi får givet det her værktøj til, at man lokalt kan beslutte at regulere området.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-10-22:
Tak for det.
Med det her lovforslag får kommunerne lov til at bestemme antallet af elløbehjul, man kan udleje – men ikke antallet af cykler, der kan udlejes; det er ikke en del af det.
Så jeg vil egentlig bare høre, hvad grunden er til, at man fra Socialdemokratiets side ikke har den tillid: Altså, man kan som kommune godt finde ud af at håndtere antallet af elløbehjul, men ikke antallet af udlejningscykler.
Hvorfor skal de to ting ikke være ens, så man også får den beføjelse med?
Thomas Jensen (S), 2020-10-22:
Altså, hvad for nogle intentioner der ligger i Københavns Kommune, må man jo tage debatten om op til det kommende valg til Borgerrepræsentationen, hvor jeg ved at spørgeren også bliver særdeles aktiv.
Her fra Folketingets side tror jeg, det er vigtigt, at vi fokuserer på, at der er kommet en ny transportform, og at vi giver kommunerne lov til at være fleksible inden for det.
Hvis der så er et eller andet med noget udlejning på cykelområdet, synes jeg, man skal tage det i valgkampen op til borgerrepræsentationsvalget.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-10-22:
Nu er det heldigvis sådan, at regeringen da trods alt ikke vil tillade kommuner at forbyde elløbehjul i kommunerne.
Regeringen vil alene tillade kommunerne at forbyde udlejning af elløbehjul i kommunerne.
Slår det slet ikke hr. Thomas Jensen, at den eneste kommune, som efterspørger det, er den eneste kommune, som har sit eget udlejningsfirma for cykler – og som derfor ønsker at eliminere konkurrence om transportkunderne derude og at beskytte sit eget udlejningsfirma for cykler ved at forbyde udlejning af elløbehjul – nemlig Københavns Kommune og Bycyklen?
Thomas Jensen (S), 2020-10-22:
Diskrimination er nok et stort ord at tage i munden i den her sammenhæng, vil jeg sige.
Elløbehjul er jo en ny transportform, der er kommet til.
Den står så også i konkurrence med en meget veletableret transportform, især f.eks. her i landets største by, her i hovedstaden, hvor der heldigvis er rigtig, rigtig mange, der anvender cykel.
Og når jeg selv har cyklet rundt her i hovedstaden, har jeg da også erfaret, at elløbehjul godt kan være med til at påvirke vores cykelkultur i en desværre negativ retning.
Der er nogle færdselssikkerhedsmæssige problemer med elløbehjul.
Der er med andre ord en masse ting, vi lige skal have lært.
Borgerne skal lære at gebærde sig omkring elløbehjul.
Derfor synes jeg, det er fornuftigt, at vi hermed giver kommunerne mulighed for selv at bestemme, hvordan elløbehjulene skal have lov til at udbrede sig i byerne, og hvilken regulering man ønsker lokalt.
Derfor ser jeg det her, som at nu skal vi lige i gang med at indføre den her nye transportform, og på den måde får vi en god ordning, sådan at det ikke påvirker de andre transportformer negativt.