runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2019-02-26:
Tak til den konservative ordfører, som jo slutter af med at sige, at man synes, at man skylder borgerforslaget det, at man ligesom forholder sig til det.
Jeg tror i virkeligheden, at jeg ligesom fru Ida Auken er en lille smule forvirret, fordi hvis man faktisk nu siger, at forudsætningen for, at man kommer til at støtte det borgerforslag, er, at det bliver ændret, så var det måske egentlig meget godt nu at sige, at man sådan set er enig i principperne.
Nu har fru Mette Abildgaard sagt, at det med nettonul og klimaneutralitet, eller hvad man nu siger, måske var en fejl, og man kunne måske også godt have henvist til de principper fra borgerforslaget, så jeg kunne godt tænke mig at høre: Er der så noget i vores forslag til vedtagelse, som man ikke ville kunne stemme for?
For der har vi faktisk både den rigtige formulering om, hvor vi skal ende, og borgerforslagets principper.
Så kunne man jo undgå den lille forvirring, der er kommet om noget sprogligt i regeringens forslag til vedtagelse.
Mette Abildgaard (KF), 2019-02-26:
Hvis hr. Jens Joel er forvirret, tror jeg, at det er, fordi hr. Jens Joel vælger at være forvirret, forstået på den måde, at der ikke kan være nogen tvivl om, at regeringen tager udgangspunkt i det borgerforslag, der er.
Jeg hørte ikke meget forskel på det, regeringens ordførere har sagt, det, ministeren har sagt, og det, hr. Jens Joel selv har sagt.
Jeg spurgte ordret hr. Jens Joel: Stemmer Socialdemokratiet for borgerforslaget?
Jeg fik ikke noget klart ja.
Jeg fik ikke at vide, at ja, Socialdemokratiet stemmer for borgerforslaget.
Hvis det er tilfældet, kunne jeg godt tænke mig stadig væk at høre det.
Jeg hørte: Nej, vi må lige tilbage til udvalget; vi har nogle ting, vi skal have spurgt ind til og vi skal have drøftet.
Hvorfor er det, at Socialdemokratiet godt må have det privilegium, men vi andre ikke må have det privilegium, at der er nogle ting, vi skal blive klogere på?
Der er nogle ting, vi skal spørge mere ind til.
Det synes jeg er et privilegium, som vi alle sammen skal have her i Folketinget.
Jens Joel (S), 2019-02-26:
Fru Mette Abildgaard kunne jo være lige så præcis, med hensyn til hvad det er, man gerne vil have lavet om.
Ministeren kunne være præcis, med hensyn til hvad man gerne ville have lavet om.
Vi siger faktisk, at vi gerne vil støtte det her forslag, og vi har et punkt, hvor vi er nødt til at præcisere, hvad vi mener med det.
Mette Abildgaard (KF), 2019-02-26:
Tak for det, og tak for en god og grundig debat de sidste par timer.
Jeg har fået sådan en lille smule flashback til, jeg tror, det var det første år, jeg var folketingsmedlem, hvor Enhedslisten havde indkaldt til debatter, først omkring biodiversiteten i enge, så om biodiversiteten i overdrev, så om biodiversiteten på heder, og sådan fortsatte vi, indtil klokken var 4.45 om morgenen, og der blev jeg faktisk ret stolt af vores folkestyre, altså at vi stod der kl. 4.45.
om morgenen og diskuterede det så seriøst og så passioneret.
Om end klokken ikke er tilnærmelsesvis så mange den her gang, synes jeg også, vi har haft en god og seriøs drøftelse af det her.
Jeg synes måske, jeg vil bruge min taletid her på bare at minde om, at borgerforslaget skal vi stemme om selvstændigt, og at den her vedtagelsestekst relaterer sig til den forespørgselsdebat, der var indkaldt til i forlængelse af borgerforslaget.
Jeg har selv nikket til ordlyden i den tekst, der blev læst op herfra tidligere.
Jeg tror ikke, der ligger nogen intentioner i forhold til at sende andre signaler omkring klimaneutralitet versus nuludledning.
Det tror jeg er noget sprogligt, og når jeg læser teksten nu, kunne det også godt være, at man skulle have præciseret det her med de seks pejlemærker i borgerforslaget, som vil spille ind i forhold til borgerforslaget, i højere grad, end det bliver gjort i teksten.
Men for mig at se har det ikke afgørende betydning.
Det, der er sagt i dag i debatten, er det, der har betydning, og så selvfølgelig, når vi i salen stemmer om borgerforslaget.
Det er altså ikke den her vedtagelsestekst, der afgør, om borgerforslaget bliver til noget eller ej.
Der synes jeg, vi skylder at vise respekt for de 65.000 borgere, der har skrevet under, og behandle det som et selvstændigt punkt.
Men tak for en god debat, og jeg vil så også henvise til min tidligere tale i forhold til sådan det mere faglige.
Vi skal ikke vente, fordi der er et valg.
Vi skal vente, fordi vi skal være sikre på, at vi får lavet en god klimalov, en forpligtende klimalov, en konkret klimalov, en ambitiøs klimalov.
Jeg vil ikke prøve sådan at stå og oversætte mellem ministeren og spørgeren, men må jeg ikke bare have lov til at sige, at der er noget, der er ærgerligt i den her klimadebat.
Vi har en ret historisk dag i dag.
Alle borgerlige partier anerkender værdien af den klimalov, vi lavede i 2014.
Det er et kæmpestort skridt i dansk klimapolitik.
Kan vi ikke bare lige tage et øjeblik og kigge på hinanden og glæde os over det?
For det er godt nok et stort skridt for klimadebatten i Danmark.
Så er jeg med på, at vi skal afkræve hinanden, at vi skal være konkrete – og hvad vil vi, og hvornår og hvor meget og hvor lidt?
Men for dælen, mand, hvor har vi rykket os – undskyld, jeg trækker de ord tilbage.
Men vi har søreme – det ved jeg heller ikke om man må sige – rykket os, og det er dejligt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-26:
Jamen jeg kan godt blive i tvivl om, om klimaministeren nikkede, fordi det lige er blevet lidt sent.
For jeg synes, der er stor forskel på borgerforslaget og det, som klima- og energiministeren skitserede tidligere, meget stor forskel.
Det var noget meget luftigt, og vi kunne ikke få at vide, om man sådan set var der, hvor man kunne finde på at stemme for det her forslag.
Så fik jeg at vide, at det kan man ikke forvente.
Jeg kan slet ikke forstå det der udsagn om, at vi ligesom skal vente, fordi der snart er et valg.
Der er masser af virkemidler, vi kunne beslutte i morgen, som havde en effekt i landbruget.
Kan ordføreren ikke se, at vi altså bliver nødt til at handle hurtigt?
Carsten Bach (LA), 2019-02-26:
Vi ville i stedet for have, at det skulle igennem en udvalgsproces, som spørgeren også i den her sammenhæng nævner, og vi ville formentlig stille nogle ændringsforslag til det.
Hr. Thomas Danielsen nævnte før at invitere interessenterne bag borgerforslaget på besøg i udvalget, og det bakker jeg bestemt op om, og jeg bakker op om, at vi kan få nogle solide drøftelser med andre interessenter også i udvalget, inden vi når til anden behandling af beslutningsforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-26:
Så Liberal Alliance vil ikke stemme for, som forslaget ligger nu.
Hvad er det, der skal ske af ændringer i forslaget, for at Liberal Alliance kan stemme for forslaget?
Carsten Bach (LA), 2019-02-26:
Så er jeg personligt også meget ked af, at man har inddraget Klimarådet og nogle af de politiske trakasserier, der har været, om Klimarådet skulle være uafhængigt eller ikkeuafhængigt, i det fremsatte borgerforslag.
Ida Auken (RV), 2019-02-26:
Mange tak for et klart svar.
Liberal Alliance vil ikke stemme for borgerforslaget, som det ligger nu.
Tak for det klare svar.
Så kan Liberal Alliance måske opklare, om de er en del af regeringen, og at det derfor også betyder, at regeringen heller ikke vil stemme for det her forslag, som det ligger.
Carsten Bach (LA), 2019-02-26:
Jeg kan i hvert fald opklare det så langt, at Liberal Alliance er en del af den siddende trekløverregering.
Hvad for en stillingtagen de øvrige partier i Folketinget har til det konkrete beslutningsforslag, er jo et spørgsmål, fru Ida Auken skal stille til de øvrige partiers ordførere.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-26:
Når jeg kigger på det borgerforslag, vi har fået i hænderne her, så synes jeg egentlig, at det er rimelig klart.
Jeg kan så forstå på Liberal Alliances ordfører, at man gerne vil have en dialog i udvalget, og at man ser frem til, at regeringen kommer med et eller andet nyt klimalovsudspil.
Men vi har jo det her konkrete forslag, som vi nu får en sagsgang med.
Det har indtil nu været lidt svært at høre klart, hvad der var Venstres standpunkt til det, men vi kan jo stå over for, at forslaget, som det ligger nu, kommer til afstemning i Folketingssalen, og der har Enhedslisten så tænkt sig at stemme for.
Vi kan sagtens finde på at folde det ud på en anden måde, så man kunne lave opfølgning hvert eneste år eller hvert andet år, men der er jo et rimelig konkret forslag her, så jeg vil gerne høre, hvad Liberal Alliance ville stemme, hvis det her forslag, som det ligger nu, kommer i Folketingssalen.
Ida Auken (RV), 2019-02-26:
Regeringen må tilgive, at vi simpelt hen er forvirret på et højere plan.
Er det én regering, eller er det bare tre partier, der stemmer hver for sig, og er man i regeringen nu så uenig, at man ikke engang kan finde ud af, hvordan man skal forholde sig til sådan et relativt simpelt forslag?
Er det rigtigt forstået, eller er der et eller andet opklarende, jeg har misset i den her debat?
Kan ordføreren afklare de her ting for mig?
For jeg er måske simpelt hen lige så forvirret som Enhedslistens ordfører efter at have prøvet at finde ud af, hvad de forskellige partier i regeringen mener.
Carsten Bach (LA), 2019-02-26:
Nu repræsenterer jeg som ordfører for Liberal Alliance jo netop Liberal Alliance, og nu fortæller jeg fru Ida Auken, at som beslutningsforslaget ligger her, vil Liberal Alliance ikke stemme for det.
Men vi vil gå ind i en udvalgsproces, hvor vi jo formentlig også vil fremsætte ændringsforslag eller andet, sådan at vi kan få drejet beslutningsforslaget i en mere liberal retning, kunne man måske betegne det som.
Måske kunne man endda forestille sig, at man kunne få det i en sådan retning, at alle Folketingets partier ville kunne stemme for det på et tidspunkt, og det håber jeg da at vi kan have en konstruktiv udvalgsproces omkring.
Christian Poll (ALT), 2019-02-26:
Jeg bliver også nødt til at høre lidt mere om den her proces, som ordføreren fremhæver skulle være så god, at man nu sender det her i noget borgerhøring.
For det er jo allerede sådan, at det her forslag kommer fra nogle borgere.
Eller hvad forventer man af den her proces, og hvordan vil man vægte de her høringer?
Carsten Bach (LA), 2019-02-26:
Lige præcis hvad processen angår, er jeg jo rigtig glad for, at vi også har Alternativet i Folketinget.
For nu ved jeg jo rent faktisk, at lige præcis Alternativet er rigtig gode til den slags inddragende processer.
Jeg mindes faktisk, at Alternativet, da vi senest havde den klimapolitiske redegørelse – det er ikke så lang tid siden – fremsatte et forslag, som var udarbejdet via en, synes jeg, meget prisværdig og inddragende proces, måske i virkeligheden en slags klimapolitisk værksted, hvor man samlet set var kommet frem til en vedtagelsestekst.
Så vi har jo formentlig mulighed for i udvalgsarbejdet at kunne trække på Alternativets gode erfaringer med den slags høringer og inddragende processer.
Christian Poll (ALT), 2019-02-26:
Min pointe her er jo nærmere, at vi sådan set implicit i forslaget har en meget stor opbakning fra borgerne i Danmark, nemlig den her kvarte million, som er medlemmer af eller på en eller anden måde er aktive i de her bevægelser, som står bag forslaget.
Tænker ordføreren, at det her borgerforslag kan blive skærpet i forhold til at leve op til Parisaftalen?
Eller måske spurgt på en anden måde: Er elementerne i aftalen her ikke tydelige nok til, at vi kan leve op til Parisaftalen, hvis vi vedtager den i sin form?
Og kan vi så videreudvikle, eventuelt på basis af input fra borgerne i den her proces?
Carsten Bach (LA), 2019-02-26:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår spørgeren, i forhold til om borgerforslaget lever op til Parisaftalen.
Jeg tror jo som sådan ikke, der er nogen elementer i borgerforslaget, at der helt direkte skal leve op til Parisaftalen.
Men det, der er pointen, i øvrigt også ministerens, er jo, at vi får inddraget hele den danske befolkning, og at vi ikke vil nøjes med de 250.000 borgere, som hr. Christian Poll mener er repræsenteret via de her ngo'er, der har fremsat det borgerforslag, som vi jo sådan set behandler her.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-02-26:
Jeg blev lidt glad over, at Liberal Alliance kunne svare klart, nemlig at Liberal Alliance ikke bakker forslaget op – hvilket jeg selvfølgelig er ked af, men det var et klart svar, og det sætter jeg stor pris på.
Liberal Alliance siger så, at det godt kan være, at man senere hen vil kunne bakke det op.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvad skal der så til, for at Liberal Alliances senere hen kan bakke det op?
Hvad er det af liberale elementer, der skal ind i lovforslaget, for at Liberal Alliance kan bakke op om det?
Det ville være fint, hvis alle kunne bakke op om det.
Vi ved jo ikke, hvad Venstre vil – det er jo meget sjovt; vi ved virkelig ikke, hvad Venstre vil – og vi afventer stadig at høre, hvad De Konsevative vil, men Liberal Alliance har meldt klart ud, og de har sagt, at der er en åbning, og det er jeg meget interesseret i at høre mere om.
Thomas Danielsen (V), 2019-02-26:
Så jeg forstår ikke, at spørgeren antyder, at det var en graf, som gav anledning til vrede fra regeringens side.
Naturligvis er det en god idé, at vi skal have klimarådgivning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-26:
Jamen så må der ikke være noget problem i at støtte op om det her borgerforslag, hvor et af punkterne er, at Klimarådet skal styrkes og sikres uafhængighed.
Det er jo et statement, der er med i det borgerforslag her.
Her lægges der vægt på, at der skal laves nogle gode planer for 5 år, og at der skal følges op på, om man når sine mål.
Der kan man have Klimarådet som en uafhængig ekspertise, som ser efter, om man når frem til de mål, der er.
Kan ordføreren ikke bakke op om de intentioner i borgerforslaget?
Thomas Danielsen (V), 2019-02-26:
Det kan ordføreren bestemt.
Det var også derfor, at ordføreren i sin tale netop gjorde det klart, at vi i højere grad bifalder Helle Thorning-Schmidt-regeringens første idé om at lade det være et organ som f.eks. Det Miljøøkonomiske Råd, som udpeger sig selv.
Det er ikke en minister, der skal udpege en formand eller medlemmerne, sådan at der ikke kan sættes spørgsmålstegn ved den politiske uafhængighed.
Det er derfor, at vi netop kæmper for og bifalder forslaget om at sikre en højere grad af uafhængighed.
Det er der, fordelen er ved Det Miljøøkonomiske Råd, altså at de udpeger sig selv.
Det er ikke en minister, der udpeger dem.
Ida Auken (RV), 2019-02-26:
Ordføreren kom snublende nær på at sige, at den tidligere formand for Klimarådet, Peter Birch Sørensen, var Enhedslistens opfindelse – snublende nær.
Der vil jeg bare lige spørge, hvad der så er sket, siden man ikke længere mener, at Peter Birch Sørensen er uafhængig, altså siden årene 2004-2009, hvor han sad som overvismand for De Økonomiske Råd under en, mig bekendt, Venstreledet regering.
Vil ordføreren forklare, hvad der er sket mellem 2009 og 2019 i forhold til tilliden til den tidligere formand for Klimarådet?
Thomas Danielsen (V), 2019-02-26:
Jeg synes sådan set, det er meget simpelt.
I skal bare forholde jer til det, jeg siger.
Jeg mener ikke andet end det, jeg siger.
Jeg har på intet tidspunkt antydet, at Peter Birch Sørensen ikke var værdig til opgaven.
Tværtimod kan du læse artikler i dagbladet Information og alle mulige andre steder, hvor jeg understreger, at der ikke er nogen, der sætter spørgsmålstegn ved Peter Birch Sørensens kvalifikationer, uafhængighed eller andet, men at vi begræder, at det overhovedet kan diskuteres, om Klimarådet er uafhængigt – uanset om det er, fordi det er en borgerlig minister, der har udpeget et medlem, eller en minister på venstrefløjen, der har udpeget et medlem.
Ida Auken (RV), 2019-02-26:
Så må vi jo konstatere, at ordføreren har svært ved at forklare et helt Folketing, hvordan det hænger sammen, for det var da i hvert fald tre af os, der måtte tage ordet efterfølgende for lige at få opklaret, hvad det var, ordføreren egentlig svarede fru Pia Olsen Dyhr.
Vi kan så nu finde ud af, at det ikke var problemer med den siddende formands kvalifikationer, der fik regeringen til at beslutte, at man ikke ville genudpege ham.
Kunne det så være, at det var, fordi det her uafhængige Klimaråd havde sagt, at regeringen satte tempoet ned til en fjerdedel af det eksisterende tempo – baseret på regeringens egne tal fra klima- og luftudspillet?
Kunne det være, at det var så ubehageligt at få at vide fra sit uafhængige råd, at man tænkte: Nu udpeger vi simpelt hen en anden?
Thomas Danielsen (V), 2019-02-26:
Tak for det, formand.
Ordføreren har nu flere gange igennem ordførerens tale præciseret, at regeringen vil stemme imod beslutningsforslaget.
Nu repræsenterer jeg et af de partier, der sidder i regeringen, og har bestemt ikke fået noget indtryk af, at vi stemmer imod beslutningsforslaget.
Hvor er det lige, ordføreren har fået den idé fra, at vi skulle stemme imod beslutningsforslaget
Tværtimod har vi kun vist begejstring for beslutningsforslaget, endda også så meget begejstring, at vi kvitterer ved allerede nu at gøre det klart, at vi agter at lave en klimalov, hvor vi tager alt det her i betragtning.
Men vi har da kun vist begejstring for beslutningsforslaget, så jeg forstår ikke, hvordan ordføreren kan konkludere, at det er, fordi vi stemmer imod beslutningsforslaget.
Er det, fordi man gerne vil, at regeringen stemmer imod beslutningsforslaget, at man insisterer på det?
Pernille Skipper (EL), 2019-02-26:
Nej, på ingen måde.
Jeg beklager, men jeg fik simpelt hen opfattelsen af, at regeringen ville stemme imod, for da jeg spurgte ministeren, om ministeren ville stemme for, svarede han ikke ja.
Men hvis det, hr. Thomas Danielsen siger nu, er, at regeringen vil stemme for, skal jeg være den første til at sige undskyld, at jeg har misforstået den fulde, samlede debat, og hvor er det glædeligt, at vi så har et samlet Folketing, som vil stemme det her borgerforslag igennem med de her seks konkrete principper.
Så kan vi endelig udvikle mere på det.
Hvor er det strålende.
Så stemmer vi det igennem; så er der flertal.
Thomas Danielsen (V), 2019-02-26:
Jeg synes i hvert fald personligt, det er en god idé at få det udredt, bl.a. ved at inddrage de forslagsstillere, der er på borgerforslaget, at få dem ind i Energi-, Forsynings- og Klimaudvalget, sådan at man kan få drøftet forslaget osv.
Vi har sådan set kun udvist stor begejstring.
Det var sådan set bare derfor, jeg begræd, at ordføreren så kunne konkludere på det, at vi stemmer imod, hvilket ikke kan konkluderes.
Pernille Skipper (EL), 2019-02-26:
Jeg ved simpelt hen ikke, hvad regeringen stemmer nu.
Jeg ved det ikke, jeg forstår det ikke.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-26:
Jamen Enhedslisten er glade for at få råd fra flere.
Nu er vi så i en situation, hvor vi har Det Miljøøkonomiske Råd, som kommer med anbefalinger, og Enhedslisten har faktisk taget deres anbefalinger om en CO 2 -afgift på landbruget med i vores klimaplan 2030, så der har vi lyttet til dem.
Vi lytter også til Klimarådet og ser på deres saglige fremstillinger af, hvad der er problemet.
De forsøger at følge op på, hvad der er den danske indsats, og hvad der er de internationale forpligtelser.
Jeg synes, det var lidt tankevækkende, da de kom med deres rapport og ligesom gjorde opmærksom på, at vi har lavet en energiaftale, der medførte et knæk på kurven, sådan at det faktisk har haft en effekt, at vi havde en energiaftale.
Og så har vi så regeringens udspil på klimaområdet.
Her skulle man næsten have en lup for at se, at der var en effekt af det udspil.
Det var en graf, som der nok var nogle i regeringen der ikke kunne lide – sådan virkede det.
Jeg vil godt høre Venstres ordfører, om det ikke er en fordel at få gode råd fra flere – vi har vel som politikere den mulighed at være kritiske over for det, der står – og så tage det med ind i vores drøftelser og forhandlinger.
Jens Joel (S), 2019-02-26:
Det giver jo en anelse mere troværdighed, når vi nu står og diskuterer klimalov 2.0, at man faktisk var med i den første aftale.
Jeg kan også huske, at den nuværende statsminister sagde om De Konservative, at han ikke forstod, hvad de lavede i aftalen om klimaloven.
Der er vi heldigvis mange, der er glade for, at De Konservative stod fast, og man må jo håbe, at det er et udtryk for en større erkendelse, at regeringen nu også er ved at flytte sig.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren vil sige lidt mere om det her med nationale klimamål, altså værdien af at have nationale klimamål, hvilket man hidtil har støttet, og vel også værdien af – kan man sige – delmål og gennemsigtighed, så vi ved, om vi faktisk er på rette vej.
Vi mener jo ikke, at regeringens nuværende kurs er nok, og vi synes, at der er brug for at få en større gennemsigtighed og bedre status undervejs over, om vi er på rette vej.
Mette Abildgaard (KF), 2019-02-26:
Som det forhåbentlig også fremgik af min tale, har vi ikke fortrudt i Det Konservative Folkeparti, at vi bakkede op om den første klimalov.
Der ligger nogle helt centrale elementer i den, som også bliver adresseret i det her borgerforslag.
Der ligger en anerkendelse af nationale målsætninger, at vi ikke bare skal have nogle europæiske mål, som vi kan holde op, men at vi også skal have nogle nationale målsætninger.
I loven fra 2014 var det jo de 40 pct. i 2020.
Det mener vi stadig væk i Det Konservative Folkeparti.
Vi skal have nationale forpligtende klimamål.
Vi skal turde gå foran på den måde.
Og der lå jo også i den klimalov, vi allerede har bakket op én gang, visioner om det her med delmål.
Det bakkede vi op om i 2014, og det gør vi stadig væk.
Jens Joel (S), 2019-02-26:
Lad os så vende spørgsmålet på hovedet.
Jeg er jo også så heldig at have en lille datter, og hun fortjener også, at vi tager ansvar for det her.
Ordføreren har jo, fornemmer jeg, lyst til at støtte op om det her, så kan ordføreren ikke bare sige, hvad det lige præcis er, vi skal fifle med?
Hvad er det, der skal ændres en lille smule, for at De Konservative kan støtte op om den her klimalov og det borgerforslag, der ligger?
For vi vil helst sikre, at det sker med bred støtte.
Mette Abildgaard (KF), 2019-02-26:
Et af pejlemærkerne i beslutningsforslaget er det her med de 5 mia. kr. i klimabistand.
Vi har ikke fra konservativ side fremlagt nogen økonomisk plan, som indeholder de fulde 5 mia. kr., og derfor synes jeg, det ville være uansvarligt bare at stemme for det nu og her uden at have haft en drøftelse af, på hvilken måde vi opgør de her 5 mia. kr., over hvilken tidshorisont osv.
Der er nogle tanker om et uafhængigt klimaråd i borgerforslaget, som jeg også synes er spændende, men det bliver jo ikke specificeret, hvordan det skal gøres.
Det er jo også noget, vi bliver nødt til at have en drøftelse af.
Forstår vi, der sidder i rummet her, det samme ved et uafhængigt Klimaråd, så vi er sikre på, hvis der skal trykkes på en knap, at det er ud fra de samme forudsætninger, vi trykker på knappen?
Ida Auken (RV), 2019-02-26:
Tak til ordføreren.
Det er dejligt at have fru Mette Abildgaard tilbage
Jeg prøver forgæves at finde ud af, hvor regeringen står.
Jeg har fundet ud af, at Liberal Alliance ikke vil stemme for forslaget, som det ligger.
Venstre aner man ikke hvor man har, for at bruge et godt gammelt Venstreslogan.
Så nu prøver jeg at finde ud af, hvor Konservative står.
Skal jeg forstå det sådan, at hvis man kunne sige, at vi må diskutere, hvordan vi når de 5 mia. kr. – om det er en målsætning, vi har på lidt længere sigt, og hvad man må regne med i den – og hvis det kan blive afklaret i behandlingen i løbet af de næste par uger, så kan vi faktisk regne med, at Konservative gerne vil stemme for det borgerforslag, der ligger nu?