runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2017-05-10:
Det er selvfølgelig helt afgørende for mig at vide, hvem jeg står og taler med.
Taler jeg med en, der bakker sin gruppe og den aftale, som Socialdemokratiet har indgået med regeringen på det her felt, op eller ej.
Det kan jeg så forstå at hr. Bjarne Laustsen rent faktisk gør.
Så kan man ikke bare være en del af noget af det.
Så det her må så være et stempel fra hr. Bjarne Laustsens side på, at man bakker fuldt og helt op om det hele.
Det, der kunne være sket, hvis vi ikke havde nogen regler på det her område, var, at vi kunne få en massiv familiesammenføringsindvandring til Danmark fra folk uden tilknytning til landet, og det er i hvert fald ikke noget, Socialdemokratiet hidtil er gået ind for.
Det ville betyde, at man med ganske, ganske ringe tilknytning, f.eks. hvis man boede i Saudi-Arabien eller Somalia, kunne komme hertil med hele sin familie.
Det gælder også Pakistan og andre lande, som vi har set stor indvandring fra tidligere.
Det er det, vi har forsøgt at dæmme op for, og det har så den her konsekvens, og det er en konsekvens, Socialdemokratiet bakker op om.
Bjarne Laustsen (S), 2017-05-10:
Nu går jeg ud fra, at ministeren fuldt ud har fattet mit meget enkle budskab og det spørgsmål, jeg stillede, nemlig at det her handler om en udlandsdansker.
Det handler om en dansker, der er rejst ud, som jeg tror både Venstre og Socialdemokratiet opfordrer unge mennesker til at gøre.
Det kan være for at dygtiggøre sig, for at uddanne sig, for at arbejde osv.
Man lægger ikke nogen til last, man kommer hjem stærkere.
Han har så en kone og to børn med.
Det, der er spørgsmålet her, er, om der skal være nogle regler her i landet, der gør, at det er muligt, at de kan vende tilbage til landet.
Så er der en hel masse trakasserier om beløbsordning og alt muligt andet.
Det her er jo et holdningsmæssigt spørgsmål om, hvorvidt ministeren vil lave en rummelig lovgivning, der sikrer, at danskere, der er rejst ud, kan vende tilbage til Danmark.
Det spørgsmål er helt enkelt.
Der er ikke en hel masse andet.
Det er det, det handler om.
Jeg tror, ministeren godt ved, hvad det handler om.
Derfor stiller jeg det her helt enkle spørgsmål: Synes ministeren, det er rimeligt, at familien kan vende tilbage til Danmark?
Julie Skovsby (S), 2017-05-10:
Tak til ministeren for besvarelsen og for at møde op i dag.
Jeg er som folketingsmedlem – det vil jeg gerne sige til at starte med – glad for muligheden for at kunne stille et så direkte og på sin vis enkelt spørgsmål til finansministeren og få et mundtligt svar, her kun 5 dage efter at jeg stillede spørgsmålet.
Det er jo et spørgsmål, som også har en opklarende karakter.
Det, som jeg hører ministeren siger, er, at der er nogle støttemuligheder, men som ministeren ser det, er der ikke mulighed for, at de kan komme i anvendelse, fordi der ikke er tale om et vejnet, som er grænseoverskridende.
Grunden til, at jeg har stillet spørgsmålet i dag, og baggrunden herfor er jo, at regionsrådsformanden for Region Syddanmark har påpeget, som ministeren også refererede til, at der kunne være en mulighed – der kunne være en EU-kattelem, som kunne hjælpe det tredje motorvejsspor på vej.
Jeg vil gerne lige høre ministeren, om ministeren vil uddybe det her med støttemuligheder, hvis vejnettet er grænseoverskridende.
For som jeg hørte det, kunne det være, at det kunne undersøges nærmere, og måske kunne der ses på, om der var en mulighed for at investere i motorvejsudvidelsen.
Kristian Jensen (V), 2017-05-10:
Jeg er glad for at få en anledning til at rydde en misforståelse af vejen.
Der er ikke et fastlagt anlægsloft for, hvor høje de offentlige investeringer skal være, hverken som følge af EU's konvergenskrav, budgetloven eller andet.
Det, der ligger fast, er, at der er en ansvarlig politik, der gør, at vi kun kan foretage de investeringer, som vi også kan finansiere.
Altså, vi har en ramme for, hvor meget der er afsat til at lave anlægsinvesteringer for, og den ramme skal overholdes, medmindre man vil føre en uansvarlig økonomisk politik.
Så er der i spørgsmålet refereret til en EU-kattelem.
Jeg har så været inde at læse den bagvedliggende artikel på TV 2/Fyn, som drejer sig om nogle støttemuligheder fra EU.
Jeg er ikke bekendt med, at der i de støttemuligheder fra EU skulle være mulighed for at lave en national opgradering af en strækning.
Som jeg forstår reglerne, men jeg har haft kort tid til at sætte mig ind i dem, er det således, at det er kun, hvis vejstrækninger er grænseoverskridende, at der kan være en støttemulighed.
Derfor kan jeg ikke finde den såkaldte EU-kattelem, der i givet fald ville kunne hjælpe os til at få støttekroner fra EU og dermed have mulighed for at finansiere noget mere.
Set fra min stol havde jeg gerne set, at det var muligt at lave en større offentlig finansiering af vores vejforbindelser, for der er rigtig mange danskere, der sidder i kø, ikke bare på den vestfynske motorvej, men også på E45, på turen til Kalundborg, på det københavnske vejnet og andre steder.
Men den daværende regering indgik en aftale om at prioritere jernbanenettet højere med den infrastrukturaftale, der ligger, og Togfonden DK, og den valgte derfor at prioritere en lang række af de investeringsmidler, der kunne være gået til vejnettet, til jernbanen i stedet for.
Derfor er der en grænse for, hvor meget der er finansieret af anlægskroner, og dermed også en grænse for, hvor meget vi kan prioritere til den vestfynske motorvej i øjeblikket.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-10:
Vi har diskuteret Ankestyrelsen sidst under en lang forespørgselsdebat, og det har jeg ikke tænkt mig gentage her.
Jeg synes, det er en vigtig diskussion.
Så i bund og grund er det jo sådan set en ret åben dør, som hr. Finn Sørensen løber ind, og det skal man også kvittere for.
Jeg er et hundrede procent opmærksom på, hvad loven siger, og jeg er også et hundrede procent opmærksom på, at kommunerne skal følge den lov, der gælder.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-10:
Hvad er ministerens holdning til, at udvalgsformanden i Middelfart Kommune, Morten Weiss-Pedersen, ikke mener, at den nylig udsendte vejledning om ressourceforløb giver anledning til, at kommunen reviderer sin administration af ressourceforløb og førtidspension?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Letkøbt: Middelfart Kommune afviser ministers vejledning« fra den 3. maj 2017 på www.tv2fyn.dk.
Hvad er ministerens holdning til, at udvalgsformanden i Middelfart Kommune, Morten Weiss-Pedersen, ikke mener, at den nylig udsendte vejledning om ressourceforløb giver anledning til, at kommunen reviderer sin administration af ressourceforløb og førtidspension?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-10:
Jeg vil sådan set først og fremmest gerne kvittere for hr. Karsten Hønges spørgsmål om Middelfart Kommune, det synes jeg er godt.
Jeg synes, det er en vigtig problemstilling, vi diskuterer.
Så vil jeg også gerne sige, at jeg i mandags modtog et brev fra den socialdemokratiske borgmester i Middelfart Kommune, Steen Dahlstrøm.
Han skriver, at Middelfart Kommune er helt enig i, at kommunen selvfølgelig skal efterleve loven og forholde sig grundigt til det materiale, vi udsender fra ministeriet.
Det er jeg sådan set rigtig glad for er tilfældet.
Det er sådan set også min forventning, at landets borgmestre gør det.
Borgmesteren skriver: I forbindelse med TV 2/Fyns dækning kan man få det indtryk, at Middelfart Kommune ikke har taget notits af den skrivelse, der er sendt ud fra ministeriet den 14. marts.
Vores medarbejdere i jobcenteret og socialforvaltningen har læst skrivelsen meget grundigt igennem og konstateret, at Middelfart Kommunes praksis ligger inden for rammerne, der præciseres i skrivelsen.
Jeg er glad for, at Middelfart Kommune har rettet op på den misforståelse, som man får indtryk af bliver videregivet af udvalgsformanden.
Og til sidst kan jeg ikke understrege nok, at jeg naturligvis forventer, at alle kommuner efterlever de skærpede retningslinjer og følger lovgivningen på området, ikke mindst den initiativpakke, som vi jo har besluttet i fællesskab.
Her vil jeg også gerne kvittere for, at SF, som er en del af forliget, har været meget proaktiv i den her sag og har været med til at sætte fokus på hele det her spørgsmål om ressourceforløb.
Det er lige præcis det, der er forskellen på at være med i et forlig og ikke være med i et forlig.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-10:
Jeg vil sige, det er godt, at ministeren reagerede så hurtigt, og det var både over for befolkningen gennem medierne på Fyn, men også ved at konfrontere borgmesteren med det.
Men vi har jo også haft utallige samråd og debatter i Folketinget, og der er udsendt skrivelser fra både den tidligere og den nuværende minister om det.
Heldigvis behandler mange kommuner deres borgere med respekt og rækker dem en hjælpende hånd – det er sådan set heller ikke for meget forlangt – men der er andre, som øjensynlig ligesom Middelfart Kommune vælger at gå en lidt anden vej.
Jeg kommer nogle gange til at tænke på forligskredsen og på ministeren som Sisyfos – fyren fra den græske mytologi, altså manden, der var sendt ud i et individuelt tilpasset jobafklaringsforløb uden tidsbegrænsning, kan vi kalde det.
Kan ministeren se sig selv og forligskredsen som Sisyfos?
Der er jo hele tiden kommuner, der skubber stenen tilbage til udgangspunktet.
Hvordan får vi en gang for alle kommunerne til at fatte intentionerne med reformen?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-10:
Jeg føler nærmest anledning til at sige, at det er stærkt, vi har så bred en forligskreds og med så mange forskellige partier repræsenteret.
Man kan jo i den forbindelse sige, at der er mange hjælpere, og der også er en af de hjælpere, der er kendt for at gå ret langt i forhold til at påpege problemstillingerne, nemlig spørgeren selv.
Jeg er ikke bekymret for, om forligskredsen kan sørge for, at den lovgivning, vi har lavet, bliver efterlevet, og jeg kan sige, at det her har et hundrede procents opmærksomhed fra min side, både efter utallige samråd og forespørgselsdebatter.
Det er helt afgørende, at vi nidkært følger de sager, der måtte komme frem, uden at skulle lave en sagsbehandling i medierne, for jeg ved jo ikke, hvad der ligger bag de sager, der bliver nævnt.
Men det er klart, at hvis der kommer sådanne udtalelser, som udvalgsformanden gav udtryk for, nemlig at det sådan set bare var noget, man havde gjort på Christiansborg, fordi man ikke stod ved den lovgivning, man havde lavet, skal det selvfølgelig rettes og præciseres over for dem øjeblikkeligt, og det er det, jeg har gjort.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-10:
Jeg synes igen, at det er rigtig godt, at ministeren reagerer så hurtigt på den her sag.
For jo længere tid den er i offentligheden, jo mere utrygge bliver borgerne, og det er godt at opleve, at ministeren her tvinger en borgmester til at bagbinde sin udvalgsformand.
Men et problem, der går igen, er også den her ekstremt lange sagsbehandlingstid, vi har derude.
Der er ventetider og uforklarlige forhalinger og papirer, der rejser rundt mellem kontorer – her kan man i hvert fald ikke bebrejde PostNord problemerne – og hele tiden er der aflysninger og ændringer i aftaler, der skaber utryghed og frustration hos borgerne.
Jeg tror virkelig, vi har brug for, at ministeren også markerer sig over for den her helt urimelige ventetid, der skaber utryghed og frustration.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-10:
Ellers var der heller ikke nogen grund til, at vi var her.
Vi kommer jo til, som hr. Karsten Hønge ved, at evaluere hele det her spørgsmål i løbet af 2017.
Der må vi se på, hvad der kan tages af yderligere initiativer for at sikre, at borgerne har en så god og stærk retsstilling som overhovedet muligt.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at der selvfølgelig er udfordringer ved den her meget omfattende reform, der er gennemført.
Men vi skylder jo så også at sikre, at de forskellige vanskeligheder, der måtte opstå undervejs, hurtigst muligt bliver rettet.
Og det er vel sådan set det vigtigste signal at give til landets borgere – at vi står på deres side i forhold til at sikre en retssikkerhed, men også har respekt for det kommunale selvstyre.
For heldigvis er der rigtig mange af landets kommuner, der jo godt kan finde ud af at lave gode og fornuftige ressourceforløb.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-10:
Det handler om, hvilken side politikerne er på, når røgen har lagt sig.
Er vi på borgerens side, eller er vi på systemets side?
Derfor må jeg igen sige her, at SF opfordrer ministeren til konsekvent at styrke borgernes retsstilling, hvad jeg også oplever at ministerens reaktion i den her situation gør.
Derfor er der jo ikke nogen vej udenom, at vi i Middelfart i fællesskab mellem os på Christiansborg og jo så øjensynlig også borgmesteren må give udvalgsformanden en glidende tackling eller et rødt kort, som vi foretrækker i SF.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-10:
Nu skal jeg ikke gøre mig til dommer over billedsprog her i Folketingssalen.
Jeg kan blot sige, at der nu er en dialog med Middelfart Kommune om afholdelse af et møde.
Jeg har fået tilsendt materiale, som jeg både vil dele med forligskredsen og for den sags skyld også med Folketingets Beskæftigelsesudvalg.
Og så kan jeg sådan set bare sige, at der skal afholdes et møde, for jeg synes også, at man bliver nødt til at se med alvor på de udtalelser, som udvalgsformanden kom med, fordi de simpelt hen ikke var rigtige i forhold til, hvad det er, der står i lovgivningen, og dermed også, hvad det er for et mandat, som den her lovgivning, om man så må sige, skal føre med sig i den kommunale verden.
Rune Lund (EL), 2017-05-10:
Ministeren bedes oplyse: Hvad er Finansministeriets tilgang til, at der benyttes en businesscasetilgang i forhold til at ansætte flere folk i SKAT?
Spørgsmålet lyder: Ministeren bedes oplyse: Hvad er Finansministeriets tilgang til, at der benyttes en businesstilgang i forhold til at ansætte flere folk i SKAT?
Kristian Jensen (V), 2017-05-10:
Finansministeriets holdning er, at der ikke ligger noget konkret grundlag for, at man kan lave en businesscasemodel.
Man kan spørge, hvad gevinsten ved en bestemt ekstra ansættelse i enten SKAT eller et andet sted konkret er i forhold til det.
Man kan spørge: Hvad er det, SKAT gør?
Det betyder, at i princippet skal den første medarbejder i SKAT tage sig af de sager, hvor man mener der er størst sandsynlighed for, at der sker fejl, skatteunddragelse eller svig, eller at nogen på anden måde forsøger at undgå at betale den skat, som lovgivningen tilskriver.
Den næste medarbejder skal så tage det, der er næstmest udsat osv. osv.
Det betyder, at man ikke bare kan lave en gennemsnitsbetragtning om, hvad det gennemsnitlige provenu pr. medarbejder, man har i dag, er, og så sige, at det kan man også få fremadrettet.
En anden tilgang kunne så være at spørge, hvad det er, man får ud af et konkret projekt, hvor en medarbejder er ansat.
Vi kan sagtens have en diskussion om, hvorvidt det har opfyldt de ønsker, vi har haft, hele vejen igennem.
Men tilgangen har jo været, at i stedet for at kontrollere sig ud af fejl skulle man lave systemer, der gjorde, at der ikke skete fejl.
Altså, med stadig mere automatisk indberetning har stadig flere danskere egentlig behov for at ændre deres skatteoplysninger, inden SKAT kan lave en årsopgørelse.
Der er mulighed for at låse felter, sådan at man godt kan lave en indberetning selv, men hvis den indberetning, man laver, er ekstraordinært stor eller andet, ja, så skal SKAT kontrollere den, inden den bliver godkendt.
Dermed har man fået systemer, der gør, at der er mindre og mindre, der for almindelige lønmodtagere f.eks. kan indberettes forkert, enten fordi det er automatisk, eller fordi deres indberetninger, hvis de stikker særligt ud, kontrolleres manuelt eller systematisk igennem SKAT.
Derfor er der problemer med at lave en sådan businesscasetilgang, som spørgeren spørger til.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-10:
Det er jeg fuldstændig enig med ministeren i.
Det står der ikke noget om i loven, og jeg tror såmænd heller ikke, det har været lovgivernes hensigt med loven.
Men efterhånden er der jo så mange eksempler på, at det rent faktisk sker, at kommunerne sender borgerne ud i alle de her forløb på trods af lægers og speciallægers advarsler.
Og der er eksempler på, at Ankestyrelsen godkender kommunernes praksis på det her område.
Og så er det jo, man må spørge sig selv: Skulle det måske være den lovgivning, vi har lavet, der er noget i vejen med?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-10:
Altså, jeg vil gerne sige helt klart til hr. Finn Sørensen, at jeg ser med stor alvor på de udtalelser, som måtte komme fra forskellige kommuner og dermed også fra en udvalgsformand, som jeg synes kom med nogle meget voldsomme udtalelser mod den forligskreds og den lovgivning, der gælder her på Christiansborg.
Af samme årsag har jeg jo også med det samme bedt om et møde med borgmesteren.
Jeg er også i korrespondance med borgmesteren, og jeg regner med, at jeg kan oversende borgmesterens svar på, hvordan Middelfart Kommune lever op til lovgivningen, snarest muligt.
Jeg finder det rigtigst at tage en dialog med Middelfart Kommune, men jeg vil gerne understrege, at loven, som er lavet, jo ikke tager afsæt i, at folk skal få det dårligere af at være i ressourceforløb.
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-10:
Tak skal du have, formand.
I dag behandler vi jo et lovforslag om elbiler og et beslutningsforslag om elbiler fremsat af Socialistisk Folkeparti.
Forslaget fra SF handler om en række tiltag til at fremme salget af elbiler og brugen af elbiler i Danmark.
Forslaget vedrører et vigtigt område, som regeringen ikke får så meget kredit for at have fokus på, men som vi faktisk har fokus på, nemlig at sikre, at der er en grøn omstilling i transportsektoren – men at det også er en grøn omstilling, som vi vel at mærke har råd til og kan betale for.
Socialistisk Folkeparti foreslår bl.a., at indfasningen af registreringsafgiften for elbiler og pluginhybridbiler udskydes med 1 år, og at elafgiften på elbiler nedsættes i den kollektive transport.
Det er faktisk nogle gode initiativer.
Jeg er lidt uenig i bemærkningerne til beslutningsforslaget, men synes sådan set, det er nogle gode initiativer.
De er så gode, at det ikke kun er SF, der mener, at man skulle gøre det.
Det har der også været en række andre partier, der har ment, og det har regeringen også i samarbejde med de partier, der stod bag elbilsaftalen – det er altså regeringspartierne, Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre.
Derfor indgik tilsvarende initiativer i den aftale, vi lavede den 18. april, i det lovforslag, som vi behandler samtidig med det her beslutningsforslag.
Så den del kan jeg i hvert fald bakke op om, og vi gennemfører det jo så, når vi vedtager lovforslaget.
Socialistisk Folkeparti foreslår desuden en ordning, hvor private borgere for en plovmand kan låne en elbil i 1 måned, en ændring af firmabilbeskatningen til fordel for elbiler, tilskud til ladestandere på arbejdspladser og indgåelse af en særlig offentlig indkøbsaftale for elbiler.
De tiltag, der fremgår af elbilsaftalen og L 210, som vi behandler sammen med det her beslutningsforslag, er efter min og regeringens opfattelse mere hensigtsmæssige i forhold til de administrative byrder og samfundsøkonomien end de her initiativer fra SF's side, som jeg lige har læst op.
Hvis jeg skal bygge et par argumenter på, vil jeg sige, at eksempelvis den foreslåede låneordning vil være relativt tung administrativt, og forslaget om ændring af firmabilbeskatningen vil bryde med det ligebehandlingsprincip, der grundlæggende gælder for beskatning af forskellige former for personindkomster.
Derfor er det også et område, man skal tænke grundigt om på, og regeringen er der ikke i øjeblikket.
Regeringen gennemfører sammen med Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre med L 210, som vi som sagt også behandler i dag, en række gode og vigtige tiltag for at fremme salget af elbiler og brændselscellebiler.
Derfor er det regeringens opfattelse, at beslutningsforslagets formål er opfyldt et langt stykke hen ad vejen med de tiltag, der ligger i L 210, blot på en billigere og mere hensigtsmæssig måde.
Derfor kan regeringen heller ikke støtte beslutningsforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-10:
I TV 2/Fyn den 3. maj giver Lægeforeningen udtryk for, at det ikke er for borgernes skyld, men for at spare penge, at kommunerne sender syge borgere i ressourceforløb imod lægernes advarsler, er ministeren enig med Lægeforeningen i, at det er et problem, og hvad vil ministeren i givet fald gøre for at forhindre kommunerne i en sådan praksis?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til indslaget i TV2 Fyn http://www.tv2fyn.dk/nyheder/03-05-2017/1930/1930-03-maj-2017?autoplay=1#player.
Mange tak.
I TV 2/Fyn den 3. maj giver Lægeforeningen udtryk for, at det ikke er for borgernes skyld, men for at spare penge, at kommunerne sender syge borgere i ressourceforløb imod lægernes advarsler, er ministeren enig med Lægeforeningen i, at det er et problem, og hvad vil ministeren i givet fald gøre for at forhindre kommunerne i en sådan praksis?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-10:
Tak for det.
Jeg regner med, at min besvarelse af dagens tre § 20-spørgsmål om emnet vil gøre det helt klart over for alle, hvordan kommunerne skal arbejde med borgere i ressourceforløb.
Lad mig også understrege, at vi jo også tidligere her i Folketingssalen har diskuteret det tema indgående.
Jeg vil gerne starte med at understrege, at ressourceforløb skal give mening, og så må borgerne aldrig blive dårligere af at være i ressourceforløb.
Kommunerne er simpelt hen forpligtede til at tilpasse eller helt stoppe indsatsen, hvis en borger f.eks. bliver dårligere af at deltage i et konkret forløb.
Det synes jeg er positivt.
Så sikrer vi, at kommunen og de praktiserende læger ikke går skævt af hinanden.
Vi har også i forligskredsen bag reformen af førtidspension og fleksjob iværksat en række initiativer til bedre ressourceforløb, som skal styrke borgernes tryghed og retsstilling.
Det er ikke ret længe siden, og det skal selvfølgelig også have lov til at virke.
Jeg følger området særdeles tæt og er jo også, som jeg har sagt her i Folketingssalen, villig til at handle yderligere, f.eks. ved den evaluering, som vi gennemfører her i 2017, hvis der måtte være behov for det.
Men jeg noterer mig også med tilfredshed, at f.eks. SF's medlem valgt på Fyn, Karsten Hønge, som også er en del af forligskredsen, i den her sag, også har været meget klar, og det vil jeg også gerne kvittere for her i dag i Folketingssalen.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-10:
Jeg synes ikke rigtig, ministeren ligesom forholdt sig til problematikken.
Det må vel siges at være en meget alvorlig kritik, når en repræsentant for Lægeforeningen går frem og giver udtryk for, at kommunernes praksis med at sende borgerne i ressourceforløb ikke er for borgernes skyld, det er for at spare penge, og når samme repræsentant for Lægeforeningen siger, at de oplever mange eksempler på, at borgerne faktisk får det værre af de ressourceforløb.
Der spørger jeg bare ministeren, om ikke han oplever det som en meget alvorlig kritik.
Jeg vil gerne henlede opmærksomheden på, at det jo ikke er første gang, at læger er på banen med en lignende kritik.
Så jeg savner altså at høre: Hvad vil ministeren konkret gøre for at sørge for, at kommunerne ikke har en sådan praksis?