runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Fatma Øktem (V), 2020-12-04:
Mange tak.
Jeg vil også gerne takke ordføreren for at rejse den her debat – en meget vigtig debat – og jeg tror, at man rigtig mange steder i Danmark virkelig har taget det ind.
Man debatterer det, og virksomhederne tænker sig om.
Tror ordføreren ikke, at det er med til at ændre kulturen?
For jeg kan jo godt blive en lillebitte smule nervøs, når vi siger til arbejdsgiverne: Hvis der sker noget, er det dit ansvar.
Ansvaret tilhører jo først og fremmest dem, der begår handlingen.
Det er jo det, vi skal til livs.
Vi skal ikke begynde at overvåge hinanden i vores handlinger, men sikre, at folk opfører sig ordentligt.
For det er vel det, det her handler om.
Jeg kan godt blive lidt bekymret, når ordføreren siger: Jeg er først tilfreds, og det vil jeg bruge lovgivningen til, når det ikke længere finder sted.
Kan ordføreren ikke være bekymret for, hvad det også kommer til at lægge af pres ude i virksomhederne?
Astrid Carøe (SF), 2020-12-04:
Først til det, i forhold til om den her snak, vi har haft de sidste par måneder, ikke er nok: Det tror jeg desværre ikke.
Man har også tidligere haft en sang om, at vi ikke finder os i sexchikane, og der var metoo i 2017.
Og vi ser, at det stadig finder sted.
Så der er altså behov for, at vi gør noget mere.
Så for at det her ikke går i glemmebogen, bliver vi nødt til at lave en lovgivning, nogle initiativer, så der fortsat kan ske en kulturændring.
Så kan jeg ikke huske, hvad ordføreren mere spurgte om – det må du undskylde.
Fatma Øktem (V), 2020-12-04:
Jamen vi vil også gerne det her til livs, det er der ingen tvivl om.
Det er ikke, fordi jeg siger, at den skal dø hen; det skal den ikke.
Vi skal blive ved med at tale om det her.
Det skal ikke være utrygt at gå på arbejde.
Man skal ikke have ondt i maven, når man går på arbejde.
Og folk skal opføre sig ordentligt – det må ikke være et vilkår på arbejdsmarkedet, at ens overordnede gør noget, eller at der finder et magtmisbrug sted på arbejdspladserne.
For det er rigtigt, at det i bund og grund er dårlig ledelse, hvis ikke man fanger, at der er en dårlig kultur.
Kulturen er ledelsens ansvar.
Men kan ordføreren give andre eksempler på det, end at man holder møder og taler om det, for det tror jeg man gør rigtig mange steder?
Kan ordføreren komme med nogle andre eksempler på, hvad arbejdsgiverne kan gøre – som ikke er nok i dag?
Astrid Carøe (SF), 2020-12-04:
Jeg tror, at ordføreren har helt ret i, at det bliver gjort mange steder i dag, men der er også steder, det ikke bliver gjort.
Og derfor er det vigtigt, at vi får snakket om de her ting – både sådan at der sker en ændring af kulturen, og sådan at der bliver gjort opmærksom på, hvad man faktisk kan gøre, hvis man bliver udsat for de her ting.
Altså, helt ærligt, det er jo, som jeg også nævnte det i min tale, en gave for samfundet, hvis der ikke opstår det her længere.
For man giver den altså ikke en ekstra skalle, hvis man får ondt i maven af at gå på arbejde.
Og det må da også være i arbejdsgivernes interesse at lave det her forebyggende arbejde.
Samira Nawa (RV), 2020-12-04:
Jeg vil også lige benytte lejligheden til at takke ordføreren og SF for at bringe den her debat op.
Det er smaddervigtigt, også her en måned efter at det havde pressens fulde opmærksomhed.
Jeg er meget enig i, at kvinder i løse ansættelser og lavtlønsjob er i en meget udsat position, men jeg vil egentlig også høre, om ordføreren ikke vil sætte et par ord på, om det ikke er rigtigt, at vi er nødt til at komme den her problemstilling til livs i alle brancher uanset lønniveau, fordi det må være lige smertefuldt og lige krænkende at opleve sexisme og metoo, uanset om man er i en højtlønnet stilling eller i en lavtlønnet stilling.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-04:
Jeg er fuldstændig enig.
Jeg tror ikke, at der er den store forskel, men der er stor forskel på, hvor meget man oplever det.
Vi kan se i undersøgelser, at det drejer sig om kvinder i lavtlønsgrupper og i løse ansættelser – særlig unge kvinder og kvinder under uddannelse – der bliver udsat for de her ting, og det er derfor, at det er det, jeg har haft fokus på.
Men altså, uanset hvilken stilling man har, skal man selvfølgelig ikke udsættes for seksuel chikane, og vi skal selvfølgelig hele vejen rundt.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-04:
Først skal der lyde en tak til SF for at bringe den her vigtige diskussion op.
Hidtil har debatten omkring seksuel chikane mest handlet om mediebranchen, skuespillere, politikere.
Vi har oplevet folk med uacceptabel adfærd over for kvinder, også i vores egen branche som politikere, og jeg ved også, hvordan mine kollegaer her udsættes for seksuel chikane på nettet, og hvordan de oplever nedladende bemærkninger om deres køn, når de deltager i den offentlige debat, ikke mindst omkring det her emne.
Det er helt urimeligt, at det skal være sådan, og alle har et ansvar for at tage det alvorligt og for at bekæmpe sexisme, og vi skal fortsætte med at have fokus på problemet, også her i egne rækker.
Når det så er sagt, er det vigtigt ikke at glemme helt almindelige mennesker i den her debat, som ofte oplever præcis det samme, og ofte ting, der er værre, uden at have samme platform, som kendte mennesker har, når de gerne vil råbe op.
For nylig viste en undersøgelse fra TrygFonden, hvordan mange kvinder, især dem med lavtlønsjob og en løs tilknytning til arbejdsmarkedet, bliver udsat for grov seksuel chikane, og i flere tilfælde er de blevet tvunget til samleje.
Det skal vi ikke acceptere, og det skal vi have langt mere fokus på, og det skal vi sammen bekæmpe.
Socialdemokratiet hilser det derfor velkommen, at regeringen har inviteret til drøftelser med arbejdsmarkedets parter for på den måde at finde fælles løsninger på at komme seksuelle krænkelser til livs.
Vi glæder os til debatten og til samarbejdet med Folketingets partier om sammen at stå op imod alle former for krænkelser, uanset hvor i samfundet de finder sted.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-12-04:
Jeg vil lige høre ordføreren, om ordføreren selv mener, at det er mere lovgivning, der skal til, for at vi løser den her problemstilling, eller om det mere er, at vi kommer ud på den enkelte arbejdsplads og så får ændret kulturen derude, og at det er derude, man skal tage den.
Eller tror ordføreren, at vi kan løse det herinde fra Folketingssalen med mere lovgivning?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-04:
Det kommer an på, hvad man mener med det.
Hvis det skal forstås sådan, som jeg også tror SF, der blev spurgt om det samme, kom ind på, hvor man laver nogle forebyggende ting, så mener jeg ikke, det er det.
Men selvfølgelig skal det kunne holde i en retssag – det er klart.
Og mit indtryk er også på baggrund af de møder, jeg har haft med arbejdsgiverne og også med fagforeningen, at man tager det her alvorligt, og at man også gerne vil gøre noget mere.
Birgitte Bergman (KF), 2020-12-04:
Er ordføreren enig i, at det jo er omvendt bevisbyrde, man så vil indføre, altså indirekte objektivt ansvar – såfremt det bliver indført?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-04:
Igen vil jeg sige: Det kommer an på, hvordan det skal forstås.
Jeg tror, det er vigtigt, at man også laver noget forebyggende på de enkelte arbejdspladser.
Og jeg mener, det er et ledelsesansvar at gøre det her.
I forhold til spørgsmålet om, hvordan det præcis kommer til at udmønte sig, tænker jeg, at vi skal have meget respekt for, at der er indkaldt til forhandlinger, og forhåbentlig får man en dialog om det her og finder nogle fælles løsninger, både med arbejdsmarkedets parter og med Folketingets partier.
Birgitte Bergman (KF), 2020-12-04:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren går ind for indirekte objektivt ansvar.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-04:
Nu har regeringen jo fremlagt nogle initiativer, og så må man tage en dialog.
Men det er jo det, som trepartsdrøftelserne går ud på, så det skal jo helst være noget, som alle kan se sig i.
Men nej, igen, jeg tror ikke, at man kan lovgive sig ud af det hele.
Men jeg vil også sige, at det er så alvorligt, at jeg håber, at man fra begge sider af arbejdsmarkedet kan se, at der skal gøres et eller andet.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-12-04:
Kan ordføreren lige komme ind på, hvilken type lovgivning det så er ordføreren tænker på?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-04:
Jeg tror helt klart, at en dialog mellem arbejdsmarkedets parter er noget af det bedste.
Derfor er der jo også indkaldt til de her forhandlinger.
Mit indtryk er, at både fagbevægelsen og arbejdsgiverne faktisk tager det her alvorligt.
Liselott Blixt (DF), 2020-12-04:
Jeg tror, at der er rigtig stor forskel på, om man arbejder på et smedeværksted, eller om man arbejder på en sygehusgang.
Nogle gange er der en jargon, og jeg ville da være ked af, hvis vi bliver så krænket over alt, at man ikke tør fyre en vittighed af eller tør sige noget, der kunne opfattes som sexistisk.
Det er det, jeg synes er noget pjat.
Og der er faktisk unge mænd, der kommer og siger: Vi tør ikke sige noget mere; vi ved snart ikke, hvordan vi skal lægge an på en pige, for så kan vi blive anklaget for sexisme.
Samira Nawa (RV), 2020-12-04:
Jeg kan mærke, at der er behov for at få nogle definitioner på plads, for
når ordføreren affejer det her med en hånd på et lår, får jeg lyst til at sige, at når det er en chef, der lægger hånden på en medarbejders lår, er det altså ikke bare låret, han holder i hånden, det er hele kvindens karriere.
For det betyder rigtig meget for, om medarbejderen tør fjerne hånden og skubbe den væk, om det er karrieren, eller om det er to ligeværdige mennesker.
For sådan som jeg hører ordføreren, er det noget med, at det, der foregår i den milde ende, og som kan være bemærkninger, skal man tolke som flirt.
Men hvad så når man læser en rapport fra 2018, hvor ansatte i restaurationsbranchen udtaler, at de er blevet udsat for bemærkninger såsom »Giver du en gumler, for jeg har adhd i pikken?«
Er det så også bare en flirt, som man skal trække på skuldrene ad, eller er det sexisme?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-04:
Men så vil jeg gerne spørge, om ministeren mener, at det er udtryk for ligestilling, at kvinder, der kommer på krisehjem, godt kan få gratis psykologhjælp, mens mænd, der kommer på krisehjem, ikke kan få det?
Er det et udtryk for ligestilling?
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-04:
Altså, uden at jeg skal være fuldstændig – for at være ærlig – skarp på, hvad den diskussion handlede om, så tror jeg, og som jeg husker debatten, at den tog sigte på, at det i langt de fleste tilfælde er kvinder, der ender med at bruge kvindekrisecentrene, og derfor tror jeg, at man foretog den sondring.
Men jeg har simpelt hen ikke på stående fod nok viden om, hvorfor man besluttede, at snittet skulle ligge der.
Men det vil jeg selvfølgelig meget gerne spørge kollegaer i regeringen om.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-04:
Tak for det, og tak for tilkendegivelsen af, at man virkelig har et ønske om at gøre noget ved det her.
Jeg kunne godt tænke mig et sidste ord fra ministeren om det her med at give arbejdsgiverne et større ansvar for, at alle føler sig trygge på arbejdspladsen og ikke bliver udsat for seksuel chikane, netop ved at lave den her forebyggende indsats.
Så kan ministeren sætte lidt flere ord på den del?
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-04:
For mig er det bare meget vigtigt at gentage, for sådan står det allerede i lovgivningen i dag – og jeg tror endda, at fru Anne Honoré Østergaard også nævnte det tidligere – at det utvetydigt er arbejdsgiverens ansvar at sikre et sundt og forsvarligt arbejdsmiljø.
Det står i vores arbejdsmiljølovgivning, som det er i dag.
Så synes jeg, man er nødt til at diskutere og se realiteterne i øjnene, i hvert fald når vi ser på statistikkerne.
Og når vi ser på, hvor mange der eksempelvis i den undersøgelse, der er blevet lavet af det nationale forskningscenter for arbejdsmiljø, siger, at de har været udsat for seksuelle krænkelser, i hvilke lønmodtagergrupper det er, og hvor få sager der rent faktisk bliver frembragt, så er man også nødt til at diskutere, om arbejdsgiverne så også i videst muligt omfang er i stand til at leve op til det ansvar, som de har ifølge lovgivningen.
Det er jo det spørgsmål, vi i virkeligheden vil stille åbent og så bede parterne om at hjælpe os med at tage stilling til i de trepartsdrøftelser, vi skal have det første møde om inden jul.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-04:
Jo, lige præcis.
Jeg tror, at forebyggelse er den helt rigtige vej at gå, og det er derfor, vi siger, at det skal arbejdsgiverne gøre.
Og hvis de ikke gør det, kan de stilles til ansvar.
Så det handler helt grundlæggende om at sige, at man på forhånd skal gøre det.
Ordføreren spørger, hvordan det skal foregå.
Det er jo f.eks. at holde nogle møder om, hvad politikkerne er på arbejdspladsen – at man har nogle politikker, at man aktivt snakker om de her ting i stedet for bare at have det stående i en medarbejderhåndbog.
Så det her er et forebyggende ansvar.
Og jeg er ikke bekymret for retsstillingen, for arbejdsgiveren skal forebygge, og det kan man jo så bevise i en retssag at de ikke har gjort, men det er jo ikke, fordi man vender den om på den måde.
Tusind tak for den tilkendegivelse.
Her til allersidst vil jeg bare spørge ministeren for ligestilling – for nu har vi haft en debat i dag om seksuel chikane på arbejdspladsen, men vi har jo også kunnet se i de seneste par måneder, at det ikke kun drejer sig om arbejdspladsen, at det også drejer sig om foreningslivet og idrætslivet – om der også er nogle initiativer på vej på de områder.
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-04:
Der er i hvert fald en række af de initiativer, som vi har meldt ud i den pakke på 14 initiativer, hvor trepartsdrøftelsen er det ene af dem, som jo også ser bredere på vores uddannelsesinstitutioner.
Og jeg er bestemt ikke afvisende over for, at regeringen også vil stille sig i spidsen for at få bredt den her efter min mening meget vigtige, men også svære diskussion ud til alle dele af vores samfund.
Jeg tror dog, det er vigtigt, at vi husker på – også apropos det, som jeg synes har været afspejlet i debatten i dag – at hvis man vil den her kulturændring, er det også en rejse, vi skal igennem, hele befolkningen, og vi skal ikke ud i de her udskamningsdiskussioner, som noget har båret præg af.
Liselott Blixt (DF), 2020-12-04:
Mange tak.
Jeg vil fortsætte, hvor hr. Lars Boje Mathiesen slap, for vi hører hele tiden tale om, at det er kvinder, det drejer sig om, men jeg ønsker en ligestillingsminister, der tager hånd om de mænd, der også kommer i klemme.
Der er sexchikane mod mænd, der starter i social- og sundhedsfagene, fordi der er mange kvinder til stede.
Der er chikane af mænd som pædagoger.
De bliver anklaget for pædofili, bare fordi de kigger på et barn.
De kan ikke gå ud at skifte ble på et barn, uden at der er nogen, der ser med.
Når vi taler om at blive udsat for vold, er det mere end hver fjerde, som udsættes for fysisk partnervold, der er en mand, og alligevel findes der ikke lige så mange steder, de kan gå hen, og de kan heller ikke få gratis psykologbehandling, som regeringen lige har afsat midler til via socialministeren.
Er det noget, som ministeren vil arbejde på også kommer med i det her?
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-04:
Nu førstebehandlede vi jo et lovforslag om det her tidligere på ugen, og det er jo ret banalt, men i virkeligheden ret afgørende, at mænd har en lige ret til at få indsigt i, hvad det er for noget post, der kommer fra offentlige myndigheder, om deres børn.
En lille ting, men alligevel jo ret vigtigt for mændene og sådan set også for mænds videre mulighed for at have ordentlig samkvemsret med børn, hvis det skulle ende med skilsmisse osv.
Der er masser af områder, hvor mænd ikke er fuldt ligestillet, og det gælder selvfølgelig også seksuelle krænkelser og sexchikane, som mænd også er udsat for.
Det havde jeg også med i min indledende tale, hvor jeg snakkede om både kvinder og mænd.
Liselott Blixt (DF), 2020-12-04:
Jeg håber så også, at det ikke stopper ved digital post, men at de mænd, der får almindelig post, også kan få lov til at få at vide, hvad der sker med deres børn.
Men det, der er vigtigt, er, om man også tager det her alvorligt, for det virker, som om det hele tiden er kvinder, der skal sættes i centrum, mens man glemmer mændene.
Regeringen går så ud og giver gratis psykologhjælp til kvinder på kvindehjem, men fordi mænd er i en anden bolig, der kaldes noget andet, så kan de ikke få hjælp, selv om de har været udsat for præcis det samme.
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-04:
Jeg vil bare endnu en gang understrege, at jeg som ny minister for ligestilling tager alle de mange også meget alvorlige forhold, der er i vores samfund, hvor mænd ikke er fuldt ligestillet med kvinder, meget alvorligt.
Man ser en række udviklinger, hvor nogle mænd på en række områder, hvad enten det er ved skilsmisse eller ved uddannelse eller andre ting, ikke er ligestillet.
Igen: De konkrete årsager til, hvorfor der ikke også var tilskud til mænd, kender jeg simpelt hen ikke på stående fod, men jeg vil meget gerne dykke ned i det og have en videre drøftelse med ordføreren om det.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-04:
Tak for ordet.
I Socialdemokratiet mener vi, at København og andre danske storbyer ikke kun skal være for danskere med høje indkomster og store formuer.
Derfor har vi en ambition om at bygge 110.000 nye boliger i de fire største byer inden 2031, som er til at betale, så danskere med lave indkomster stadig vil have råd til at bo centralt.
København og andre danske storbyer må aldrig blive som London, New York og lignende storbyer i udlandet, hvor det kun er de allerrigeste, der har råd til at bo centralt.
Det kan måske fungere i Storbritannien og USA, men det er ødelæggende for en velfærdsstat som Danmark.
Forudsætningen for vores velfærdsstat er nemlig en stærk sammenhængskraft blandt alle danskere.
I Socialdemokratiet mener vi, at det styrker sammenhængskraften, når vi bor sammen på tværs af sociale, økonomiske og etniske parametre, og ikke adskilt fra hinanden.
Såfremt en boligafdeling ønsker at fortsætte med at have almene ejendomme, er tillægskøbesummen jævnligt en stopklods for, at et givent projekt kan blive bygget inden for de lovgivningsmæssige rammer, der gælder for etableringen af almene boliger.
Derfor bliver der ofte sat en stopper for det, når en almen boligforening eksempelvis vil tilføje en etage eller to i en almen ejendom eller fortsætte på anden vis.
Derfor foreslås der med dette lovforslag en valgfri ordning, hvor kommunerne skal have mulighed for at undlade at opkræve tillægskøbesummen ved fortætning af almene boligafdelinger, der er beliggende uden for et udsat boligområde.
Det kan som nævnt have en negativ effekt på boligorganisationernes økonomiske incitament til at etablere nye almene eller private boliger i eksisterende almene boligafdelinger.
På baggrund af disse overvejelser kan jeg meddele, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-04:
Baggrunden for, at det i dag ikke er muligt for kommunerne at fravige tillægskøbesum her, er jo, at de generelt ikke bryder sig om, at tilfældige flertal i kommuner beslutter at give gaver til bestemte borgere eller interessegrupper.
Ville det være betryggende, hvis en kommune, hvor ordførerens parti sad tungt på magten, besluttede at give en gave til en almen boligorganisation?
Ville det være sundt og demokratisk?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-04:
Hvis det er sådan, må ordføreren jo uddybe det, for det var sådan, jeg forstod det.
Har jeg forstået det rigtigt?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-04:
Det er en fuldstændig velkendt sag, også for ordføreren, at Socialdemokratiet gør tjenester i Folketinget for de sponsorer, som Socialdemokratiet har, fagbevægelsen f.eks.
Jeg har som minister fået at vide af Socialdemokratiet, at jeg slet ikke skulle forhandle med Socialdemokratiet, men med fagbevægelsen på området.
Så at Socialdemokratiet har de her tilknytningsforhold, er ikke ordføreren ubekendt.
Vil ordføreren vælge at lyve om det?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-04:
Altså, nu lyver man jo ikke, hver gang man er uenig med Liberal Alliance.
Det synes jeg er noget underligt noget at sige.
I øvrigt har den tidligere minister haft ansvaret og ikke taget det her alvorligt med den skæve boligsammensætning, der er i nogle byer.
I stedet for kommer han med alle mulige konspirationsteorier, som man primært kender fra Mellemøsten.
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-04:
Og hvis hr. Lars Boje Mathiesen efterspørger den konkrete viden om, hvad der har været af lovgivning inden for eksempelvis det seneste år eller længere tid tilbage, hvor man kan pege på, at der i den lovgivning på den ene eller anden måde er en eller anden form for uligestilling mellem mænd og kvinder, så tilvejebringer vi da selvfølgelig meget gerne den information.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-04:
Det er, fordi jeg fra talerstolen kom med en opfordring til, at ministeren ville være behjælpelig med at lave en liste over de steder, hvor der foregår juridisk sexisme fra Folketingets side.
Vi ved jo, at ifølge servicelovens § 109 har kvinder ret til psykologhjælp, men ikke mænd – altså et klokkeklart eksempel. Vil ministeren være villig til at lave sådan en liste, så Folketinget kan få gjort op med den strukturelle sexisme, der sker herinde fra Folketingets side?
Liselott Blixt (DF), 2020-12-04:
Jamen ved du hvad – nå, man må heller ikke sige »du«, jeg synes, vi er blevet så krænket over alt.
Jeg har været taxichauffør, hvor jeg kørte med fulde mennesker.
Der kan jeg citere sætninger fra, der kunne være værre end dem, som ordføreren kom med.
Jeg mener, skal vi ændre hele vores sprog, hele vores attitude – det hele – fordi vi er bange for at komme til at sige noget forkert?
Jeg tror, der er meget stor forskel på, om du arbejder i restaurationsbranchen eller andre steder.
Jeg har også arbejdet med hjerneskadede mennesker, der har kaldt mig de forfærdeligst ting, fordi de er hjerneskadede.
Det er der også nogen, der prøver at gøre op med og sige: Uha, jeg har arbejdet sammen med nogle hjerneskadede, der har kaldt mig et eller andet.
Altså, jeg mener, at for den unge generation, som vi ser nu, er det helt forbi, i forhold til hvad måske nogle af os, der er lidt ældre, er vokset op med.
Det er også derfor, jeg siger, at vi skal gøre noget ved det.
Ja, vi skal lave nogle aftaler på arbejdsmarkedet, finde ud af, hvad rammerne er.
Men opdrag jeres børn!
Samira Nawa (RV), 2020-12-04:
Det synes jeg vi skal.
Det mener jeg virkelig.
Og så kommer ordføreren også ind på, hvor rummeligt vores arbejdsmarked kan være i forhold til mennesker med handicap.
Det skal være rigtig rummeligt.
Men det er bare en helt anden debat end den, som vi har nu om en kultur, hvor magt bliver misbrugt til seksuelle krænkelser.
Som det sidste vil jeg egentlig bare sige, at der nok er tale om generationsforskelle, men hvor ville jeg ønske, at den ældre generation også bakkede op om den yngre.
Det er i hvert fald noget, jeg kommer til selv at gøre for fremtidige generationer.
Jeg oplever det også fra nuværende ældre generationer, og der er så også nogle få afstikkere – æv!
Liselott Blixt (DF), 2020-12-04:
Jeg har børn på 29 og 25 år – og de har deres ægtefæller og alle deres venner – og jeg synes, at de opfører sig glimrende, fordi de er ordentligt opdraget.
Jeg vil ikke kunne se dem i en sag, hvor der blev brugt krænkelser.
Så jeg mener stadig væk, at det, vi bør gøre her, er at opdrage vores børn og vores børnebørn.
Vi skal samtidig på arbejdspladserne sikre, at man finder rammerne for, hvad en ordentlig tone og opførsel er, og man skal selvfølgelig ikke gå efter at bruge sin magt på en forkert måde over for de ansatte.