Troels Ravn (S), 2021-02-25:
Men som jeg jo ret fyldestgørende, mener jeg selv, har gjort gældende, er det ikke længere i Danmarks interesse at have den her aftale med Trinidad og Tobago.
Tak for ordet.
Det er en vigtig prioritet for Socialdemokratiet at modarbejde skattely og bekæmpe skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning.
Vores samfundsmodel bygger på, at alle bidrager til fællesskabet, og borgerne skal kunne fæstne lid til, at alle betaler den skat, de skal.
Derfor er det vigtigt, at vi går aktivt ind i kampen mod aggressiv skatteplanlægning.
Det kan gøres på flere måder, og vi er allerede godt i gang med tiltag, der er med til at sikre, at indkomst, der skal beskattes i Danmark, bliver beskattet i Danmark.
Lovforslaget, vi behandler her i dag, bidrager ligeledes til at bekæmpe skatteunddragelse og skatteundgåelse.
Tilgangen er her at sætte ind over for de lande, der kan benyttes som skattely af visse internationale selskaber og koncerner.
Baggrunden for lovforslaget er et samarbejde i EU om at modarbejde skattely.
Det fælles arbejde har resulteret i en sortliste over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner, der ikke lever op til internationale standarder og kriterier for skattegennemsigtighed og fair beskatning.
Samtidig blev det besluttet, at alle medlemslande fra og med 2021 skal indføre nationale regler om defensive foranstaltninger for at lægge pres på landene på sortlisten og skærpe deres incitament til selv at ændre lovgivning og praksis.
Det udmønter dette lovforslag.
Fordi bekæmpelsen af skattely er en stor prioritet, og fordi regeringen ønsker, at Danmark skal være et internationalt foregangsland i kampen mod skattely, lægger lovforslaget op til at indføre to af de fire mulige foranstaltninger.
Det kommer oven i regeringens løbende indsats i EU-regi for en mere ambitiøs sortliste over mærkbare konsekvenser for de lande, der kommer på listen.
For det første foreslås det at nægte fradrag for visse betalinger, så personer og selskaber som udgangspunkt ikke skal kunne fradrage betalinger til interesseforbundne modtagere i lande på sortlisten.
Tilsvarende skal sådanne betalinger heller ikke på anden måde kunne indgå ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst.
For det andet foreslår vi at skærpe udbyttebeskatningen, så personer og selskaber hjemmehørende i lande på sortlisten, som modtager udbytte af hovedaktionæraktier, datterselskabsaktier eller koncernselskabsaktier, som udgangspunkt skal betale en endelig bruttoskat på 44 pct.
De to tiltag vil tilsammen forøge skattebetalingen her i Danmark i et omfang, som kraftigt vil reducere tilskyndelsen til at foretage disse former for betalinger og udbytteudlodninger til landene på sortlisten.
Det vil også tilsvarende betyde mindre aktivitet i landene, og summen af EU's og medlemslandenes tiltag vil dermed give de sortlistede lande en væsentlig tilskyndelse til at ændre reglerne, så de ikke længere kan anvendes til skatteundgåelse.
Det har været en vigtig prioritet for Socialdemokratiet, at disse nødvendige tiltag i kampen mod skattely ikke rammer dansk erhvervsliv.
Derfor omfatter forslaget om fradragsafskæring alene betalinger, der sker til interesseforbundne modtagere, og ikke betalinger, der sker til tredjemand.
Muligheden for fortsat at kunne fradrage betalinger for køb af varer og tjenesteydelser fra tredjemand vil give danske virksomheder mulighed for at opretholde deres reelle erhvervsmæssige aktiviteter i de respektive lande.
Alt i alt udgør lovforslaget et vigtigt skridt i bekæmpelsen af skattely og skatteundgåelse, og samtidig er vi med til at vise resten af det internationale samfund, at vi i Danmark går forrest i den her kamp.
Socialdemokratiet støtter selvsagt forslaget.