runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2021-12-08:
Tak til ministeren.
Der er nogle skævheder, som stadig væk kan rettes op.
Havde jeg vidst, da vi lavede den her aftale, at det kun var de første 5 år, efter at man havde været til fare for Danmarks sikkerhed, at man ikke kunne komme på lovforslaget, medmindre man simpelt hen fik dispensation,
så havde jeg selvfølgelig reageret.
Det tror jeg også gælder de andre ordførere her.
Det er først noget, jeg fandt ud af bagefter.
Hvis jeg bløder det her lidt op og siger til ministeren, at sagerne i stedet for en permanent udelukkelse så skal forelægges for udvalget for bestandig, hvis det er sådan, at man har været til fare for rigets sikkerhed.
Vil ministeren så bare gå med til det, altså en blødere version af det, jeg har foreslået?
Simon Kollerup (S), 2021-12-08:
Det vil jeg tage til mig som en god anbefaling, også fordi den danske regering – og det vil jeg gerne understrege – ønsker lovpligtig due diligence.
Vi ønsker det på EU-niveau, og vi ønsker det ambitiøst og følger OECD's og FN's retningslinjer på det område.
Og hvem vi end kan lykkes med at få med til at bakke om op om det, så er det kun gavnligt, for jeg tror faktisk, at vi har et fælles mål om at få det her til at ske.
Så det er en anbefaling, der er varmt modtaget.
Louise Schack Elholm (V), 2021-12-08:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det gavner præstemanglen i landområderne i Danmark, hvis der bliver skåret ned på optaget på teologiuddannelsen?
Jesper Petersen (S), 2021-12-08:
Tak for spørgsmålet.
Men regeringen tager det alvorligt, at vi på den ene side ser mangel på præster i nogle dele af landet og på den anden side også ser en høj ledighed blandt nyuddannede teologer.
Ledigheden for teologiuddannede er mere end 10 procentpoint højere end landsgennemsnittet for de videregående uddannelser.
Når ledigheden er så høj, som den er, mener regeringen ikke, at dimensioneringen af teologiuddannelsen bør lempes, da vi har et ansvar over for de unge mennesker, som starter på uddannelsen.
Samtidig tager regeringen manglen på præster alvorligt, og vi har derfor iværksat flere tiltag.
Der er bl.a. etableret en ny uddannelsesvej, som åbner for, at personer med en anden kandidatgrad end teologi, kan søge en præstestilling i folkekirken efter gennemførelse af et individuelt tilrettelagt efteruddannelsesforløb.
Jeg tror endda, vi har en tidligere minister fra den tidligere regering i skikkelse af Mette Bock, der er i gang med den, hvis jeg ikke husker galt.
250 personer har indtil videre sat sig for at ville bruge den nye mulighed.
Det synes jeg virker meget lovende.
Og det er jo altså også tydeligt nogle, som er motiverede til præcis det at blive præst og ikke alene til at studere teologi.
Jeg vil også sige til sidst, at regeringen kommer til at se på optagelsessystemet for de videregående uddannelser i det nye år.
Her er jeg overbevist om, at der er et potentiale for forbedringer.
Vi kommer bl.a. til at se på, hvordan de studerende kan understøttes i at træffe et mere reflekteret uddannelsesvalg, og hvordan vi kan sikre, at de unge kommer ind på de uddannelser, der passer godt til deres interesser og kompetencer, så vi kan få nedbragt det alt for høje frafald og omvalg, der er i dag.
Og især det første er jo også noget, der gør sig gældende for teologiuddannelsen.
Det skulle være min besvarelse af spørgsmålet.
Tak for det.
Louise Schack Elholm (V), 2021-12-08:
Jeg havde jo ikke mulighed for før at sige, hvad baggrunden for spørgsmålet er.
Baggrunden er, at på grund af den præstemangel, vi ser især i landdistrikterne rundtom i Danmark, lavede vi sidste år den her ekstrauddannelse til at blive præst for dem, der allerede har en akademisk uddannelse.
Dengang sagde regeringen, Kirkeministeriet, at det her ikke skulle være hovedvejen, men det skulle være, når man manglede teologer.
Hovedvejen skulle stadig væk være teologiuddannelsen.
Det var ligesom det, vi gik ind til det med.
Derfor synes jeg jo, det er meget overraskende, at KU som følge af den regionaliseringsplan, regeringen har lagt frem, siger, de har tænkt sig at skære i teologiuddannelsen med 40 uddannelsespladser frem mod 2030.
Det er jo en voldsom beskæring, når man tænker på, hvor stor en mangel der er på præster rundtomkring i Danmark, og det er jo særlig i landdistrikterne, vi ser den her mangel.
Det er rigtig svært at få folk til at flytte vestpå og nordpå, og det er selvfølgelig en stor udfordring.
Derfor er det med stor bekymring, at vi ser på det her tal – at antallet af teologer åbenbart skal falde.
Der er i forvejen et større ansøgerfelt, end der bliver optaget – også kvalificerede ansøgere – til teologistudiet, og derfor har vi jo længe ønsket, at man faktisk øgede optaget på teologistudiet, så man sørgede for, at der også var flere teologer, der kom ud til de præstestillinger, der er.
Der er jo ikke et krav om, at du skal tro på Gud for at læse teologi.
Du må godt uddanne dig som teolog og så blive religionslærer i gymnasiet.
Der er ikke pligt til at blive præst, og derfor kan man jo ikke sætte lighedstegn mellem teologer og præster.
Men det er nu alligevel den mest stærke og grundlæggende uddannelsesform for præster, teologiuddannelsen, og det er derfor jeg spørger ministeren.
Og nu spørger jeg ministeren igen, om ministeren så vil gøre noget ved det, så man sikrer, at der ikke er et tab af pladser på teologistudiet i de kommende år.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-12-08:
Så må det være det forslag, vi behandler.
Lige nu skal vi jo tage stilling til den permanente udelukkelse, og det er vi imod.
Folk kan jo forhåbentlig forbedre sig, og det må vi jo tro på.
Men generelt er jeg enig i, at de ikke skal have dansk statsborgerskab.
Louise Schack Elholm (V), 2021-12-08:
Jamen det vil jeg glæde mig til, og så håber jeg, ministeren vil indgå i en dialog, også omkring det her.
Det er noget, vi tager meget alvorligt i Danmark – at sikre, at vi rent faktisk også har præster til hele Danmark – for det er noget meget nært for de fleste, at man har en sognepræst, man kan gå til, når man er bekymret, og at det er den samme, der døber og konfirmerer.
Så måske ministeren vil uddybe lidt mere, hvad ministeren vil gøre, hvis ministeren får det her tilkendegivet, som ministeren har hørt KU har spillet ud med.
Jesper Petersen (S), 2021-12-08:
Det er jo nok lidt at foregribe tingenes gang.
Men som jeg var inde på før, er der altså en høj ledighed blandt nyuddannede teologer, og det er jo årsagen til, at man også dimensionerer på, hvor mange man uddanner.
Jeg vil sige, at vi vel nærmer os kanten af det, der er mit ressort, og en diskussion, som fru Louise Schack Elholm i virkeligheden skal have med min kollega kirkeministeren, hvis man skal have en grundigere diskussion af det.
Men jeg vil bare tilslutte mig, at det er vigtigt, at vi uddanner dygtige teologer.
Mit håb er, at flere af dem, der bliver uddannet, vil ende med at få ansættelse i folkekirken, og at man altså kan lykkes med at få en bedre kobling mellem den uddannelse og præstegerningen.
Der er en høj ledighed der, og jeg ville ønske, at vi kunne få flere af dem til at søge ansættelse i folkekirken.
Mattias Tesfaye (S), 2021-12-08:
Tak til formanden for ordet.
Det Konservative Folkeparti ønsker med det her beslutningsforslag at pålægge regeringen at indkalde Folketingets partier til forhandlinger med henblik på at foretage en skærpelse af reglerne om opnåelse af dansk indfødsret, så en ansøger, der af Politiets Efterretningstjeneste vurderes at være til fare for statens sikkerhed, og som på den baggrund af Indfødsretsudvalget nægtes optagelse på et lovforslag om indfødsrets meddelelse, herefter aldrig vil kunne opnå dansk indfødsret.
Skærpelsen vil ifølge forslaget betyde, at en sådan person udelukkes fra optagelse på et lovforslag om indfødsrets meddelelse for bestandig, medmindre det med sikkerhed er i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Som bekendt indgik regeringen sammen med Liberal Alliance, Venstre og Det Konservative Folkeparti en ny indfødsretsaftale tilbage i april i år, og af aftalen fremgår det bl.a., at tildeling af statsborgerskab bør ske på baggrund af nogle forholdsvis stramme krav og dermed være forbeholdt de personer, som aktivt har valgt Danmark og vores værdier og retsprincipper til, de personer, som har lært dansk, som har integreret sig i og ønsker at være en aktiv del af det danske samfund, og som ikke har begået kriminalitet.
Man kan naturligvis ikke siges at have valgt Danmark og de grundlæggende danske værdier og retsprincipper til, hvis man er til fare for statens sikkerhed, og det er jo netop også grunden til, at det fremgår af den gældende cirkulæreskrivelse om naturalisation, at hvis justitsministeren meddeler, at det af Politiets Efterretningstjeneste vurderes, at en ansøger kan være en fare for statens sikkerhed, forelægges sagen for Folketingets Indfødsretsudvalg med indstilling om udelukkelse af den pågældende fra optagelse på et lovforslag om indfødsrets meddelelse i en nærmere angivet periode.
Hvis PET i forbindelse med et senere lovforslag ikke længere vurderer, at en ansøger kan være en fare for statens sikkerhed, og en ansøger derefter opfylder samtlige betingelser for at blive optaget på et lovforslag, mener jeg, at Folketinget må lægge PET's vurdering til grund.
Det er begrænset, hvor meget jeg kan stå her på Folketingets talerstol og fortælle om efterretningstjenestens arbejde, og det er jeg også sikker på der må være forståelse for her i salen.
Kontroludvalget har netop til formål at have indseende med Forsvarets Efterretningstjeneste og Politiets Efterretningstjenestes virksomhed, og det er de spilleregler, vi har aftalt i Folketinget, og som vi også har en særlig lov der regulerer.
Men jeg vil gerne invitere interesserede aftaleparter til et møde, hvor jeg vil orientere lidt mere overordnet om den nuværende ordning og baggrunden herfor inden for den ramme, der kan drøftes uden for Kontroludvalget.
Men vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Jesper Petersen (S), 2021-12-08:
Ja, men der vil jeg godt starte så, for det er jo en henvisning til den foreløbige udmelding, der er fra Københavns Universitet, om, hvordan de vil reagere på den brede aftale, vi har her i Folketinget, om udflytning eller nedskalering, men jo med det formål at få flere og bedre uddannelsesmuligheder i hele Danmark.
Der er drøftelser om, hvad de vil gøre der, og der vil jo være en politisk mulighed for at se på den samlede sektorplan – det har vi faktisk aftalt at vi skal – for universiteterne, når de indspil kommer, men de er altså ikke kommet til mig endnu.
Og jeg tror, vi skal se på andre ting, end ...
Simon Kollerup (S), 2021-12-08:
Tak for spørgsmålet, og også tak for vedholdende at holde fokus på behovet for, at vi indfører ambitiøse regler om lovpligtig rettidig omhu – det, man også kalder due diligence.
Som jeg ved flere lejligheder har tilkendegivet, er det en prioritet for regeringen, at der gennemføres ambitiøse regler om lovpligtig due diligence.
Derfor har Erhvervsministeriet også i den løbende dialog med Europa-Kommissionen lagt vægt på, at lovgivningen skal være ambitiøs og skal være i overensstemmelse med OECD's retningslinjer for multinationale selskaber og FN's retningslinjer for menneskerettigheder og erhverv.
Den seneste melding fra Europa-Kommissionen er, at forslaget ikke vil blive fremsat den 8. december, som ellers var det, der var planen.
Hvis det er tilfældet, er det således anden gang, at forslaget bliver afvist.
Det er rigtig vigtigt for virksomheder, men også potentielle ofre skal have ordentlige og klare rammer at agere på baggrund af.
Det tjener ikke nogen, hvis en så vigtig lovgivning hastes igennem, så vi ser fra regeringens side fortsat frem til, at lovforslaget fremsættes, og forventer, at Europa-Kommissionen vil få rettet op på de mangler, som forslaget på nuværende tidspunkt har.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-12-08:
Hvad kan ministeren oplyse om fremdriften i arbejdet med at sikre lovpligtig rettidig omhu for menneskerettigheder i EU, er regeringen enig i et sådant behov, og hvad gør regeringen for at sikre, at der er fremdrift i processen?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-12-08:
Det gjorde min forgænger heller ikke.
Men jeg vil godt gentage, at det selvfølgelig er et hensyn, at man kan forberede sig, også gerne mere end få timer før tingene skal afholdes, når vi ændrer restriktioner, med det forbehold, at der ikke er nogen garantier med den her epidemi.
Louise Schack Elholm (V), 2021-12-08:
Så det vil sige, at ministeren ikke kommer med nogen ekstra restriktioner dagen før juleaften, der gør, at julen ikke kan afholdes?
Morten Dahlin (V), 2021-12-08:
Tak for det, formand.
Det danske statsborgerskab er en gave, man kan få af det danske folk, hvis man lever op til nogle betingelser, som vi har fastsat herinde i Folketinget.
Det er betingelser, som at man bidrager positivt til det danske samfund gennem at forsørge sig selv, at man taler dansk, at man holder sig på den rigtige side af loven, og naturligvis også at man ikke er til fare for statens sikkerhed.
Derfor kan vi godt støtte det her beslutningsforslag, vi behandler i dag.
Jeg har dog en række bemærkninger.
For det første synes vi, at der er brug for mere åbenhed i forhold til de PET-vurderinger, der ligger, ikke åbenhed ud til den brede offentlighed, men åbenhed i Indfødsretsudvalget, hvor vi godt mener der er plads til, at man kan grave et spadestik dybere i de PET-vurderinger, der kommer.
Så kan vi også godt støtte forslaget, fordi der jo altid er mulighed for at søge dispensation.
Men helt grundlæggende mener vi naturligvis ikke, at man kan være til fare for statens sikkerhed og samtidig blive belønnet med et dansk pas, og derfor kan vi godt støtte beslutningsforslaget.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-12-08:
Nu var det biskopperne, der anbefalede det dagen før juleaften sidste år, og den dialog har jeg selvfølgelig også, så vi i fællesskab får håndteret julen i det hele taget, også i religiøse sammenhænge, sådan at vi kan festligholde julen, at vi kan mødes til gudstjeneste i det omfang, det på nogen måde kan lade sig gøre, og hvis det viser sig, at smitten udvikler sig, så håndterer vi det, så man ved det i bedst mulig tid, i en tæt dialog med hinanden, og den dialog har jeg også med biskopperne.
Det er et klart ja, samtidig med at vi jo godt ved, at det her kan ændre sig fra dag til dag, at vi hele tiden følger smittesituationen, og at vi i fællesskab, også med spørgerens parti, forsøger at håndtere det, også i Folketingets coronaudvalg, så er der også et hensyn at tage til, hvor god tid man har, forud for at restriktioner træder i kraft.
Og især belært af sidste år, hvor der ikke var god tid til forberedelse, er det selvfølgelig også noget, jeg og regeringen har i mente i det omfang, det på nogen måde kan lade sig gøre.
Louise Schack Elholm (V), 2021-12-08:
Tak, og tak for besvarelsen.
Jeg er glad for, at kirkeministeren også sætter pris på julegudstjenesterne.
Men grunden til, at jeg spørger, er jo netop, at restriktionerne sidste år blev ændret dagen før juleaften, hvilket betød, at julegudstjenesterne blev aflyst langt de fleste steder, og derfor er jeg selvfølgelig bekymret for, at man kommer og siger, at nu er smitten så slem, at man ændrer det, og at der så igen ikke bliver nogen julegudstjenester.
Så det er jo ikke, fordi jeg ikke anerkender, at vi – det kan jeg også høre at ministeren siger – er fælles om det her med, at der nu er coronapas, for hvis vi allerede på nuværende tidspunkt får forberedt os på, hvordan vi kan få festligholdt julen, så er der måske en chance for at kunne festligholde den.
Det er derfor, jeg spørger kirkeministeren, for jeg vil gerne have, at kirkeministeren sørger for, at det er forberedt i god tid, så man kan indrette sig: Er det noget, kirkeministeren vil sikre?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-12-08:
Tak for spørgsmålet.
Det er en vigtig diskussion.
Senere i dag holder regeringen som bekendt et pressemøde, og der vil blive meldt en række forskellige initiativer ud, som også behandles i Folketingets Epidemiudvalg.
Det vil jeg ikke komme yderligere ind på her andet end at sige, at det selvfølgelig handler om den generelle kontrol med epidemien, og så understrege, at vi ikke i den her omgang har anbefalet at gøre noget ved julegudstjenesterne.
I mange familier er det en fast tradition – det er det også i min egen – at gå i kirke juleaften og høre julens glædesbudskab, og det ønsker vi selvfølgelig at man også kan gøre i år.
Det handler jo om generelt at have styr på coronasmitten.
Regeringen har jo med bl.a. spørgerens partis opbakning for 4 uger siden indført krav om coronapas ved gudstjenester og kirkelige handlinger med flere end 100 deltagere.
Det krav er forlænget hen over julen, og sådan som smittesituationen er lige nu, er det i hvert fald et værn til at sikre, at man kan mødes til gudstjeneste, men det er også sådan, at der ikke er nogen garantier med den her epidemi, og at smittesituationen selvfølgelig hele tiden udvikler sig.
Derfor følger vi også situationen, og der kan selvfølgelig blive behov for yderligere.
Louise Schack Elholm (V), 2021-12-08:
Mange tak.
Jeg har stillet det her spørgsmål til kirkeministeren: Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at julegudstjenesterne ikke bliver aflyst i år?
Det er jeg glad for at høre.
Men jeg må sige, at din forgænger, den forrige kirkeminister, sidste år også lovede at være opmærksom på det og satte noget arbejde i gang for at få det klar.
Der tror jeg, at de retningslinjer lå klar den 21. december, og så kom der igen nogle den 23. december.
Så er der en tidsfrist, hvor ministeren vil sige, at hvis ikke der er kommet noget inden da, kan man godt regne med at det er de restriktioner, der gælder, sådan at man i kirkerne rent faktisk også ved, hvad man har at rette sig efter?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-12-08:
Først tak for at understrege regeringens fortsatte opbakning til det her, for som ministeren siger, er det helt rigtigt, at det er meget vedholdende, at jeg arbejder på den her sag og har gjort det i mange år.
Og jeg kommer ikke til at give slip på den, før vi er sikret, at vi har en ordentlig lovgivning om rettidig omhu og menneskerettigheder for virksomheder – gerne i hele Europa, da det jo har større betydning, men i hvert tilfælde selvfølgelig for danske virksomheder.
Når jeg stiller det her spørgsmål, er det jo, fordi det ikke er første gang, at det her er blevet udskudt.
Og det er stærkt bekymrende, når så vigtig lovgivning hele tiden bliver skubbet.
Vi har hørt flere lobbyorganisationer fejre, at det igen blev skubbet, for de mente ligesom, at det var deres fortjeneste, at det her nu var blevet pillet af dagsordenen.
Derfor var det også med interesse, at jeg så den hollandske handelsminister, Tom de Bruijns, udtalelser om, at nu går man i gang med at arbejde med en national lovgivning, som han håber han kan tage af arbejdsbordet, fordi EU faktisk kommer til at rykke, men at der er behov for et pres på Kommissionen, for at de tager det her alvorligt og kører det igennem på den rigtige måde.
Så hvad gør man fra den danske regerings side for at sikre den her fremdrift, så vi snart får en ordentlig lovgivning om rettidig omhu og menneskerettigheder i EU?
Simon Kollerup (S), 2021-12-08:
Jeg vil gerne starte med faktisk at anerkende og kvittere for, at spørgeren er et af de folketingsmedlemmer, der i særdeleshed er vedholdende i forhold til den her dagsorden.
Det synes jeg faktisk er vigtigt, for det hjælper os alle sammen med at holde fokus, også når sager bliver skubbet og udskudt, som det er tilfældet her.
Vi er fra Erhvervsministeriets side løbende i dialog med Europa-Kommissionen, vi ønsker os en lovpligtig due diligence, og vi tager afsæt i de danske prioriteter.
Der er ingen i Europa-Kommissionen, der er i tvivl om, hvad Danmark mener, og derfor skubber vi hele tiden på.
Marie Krarup (DF), 2021-12-08:
Tak for ordet.
Med dette beslutningsforslag ønsker De Konservative at sørge for, at de personer, der tages af et lovforslag om indfødsret, fordi PET anser dem for at være en trussel mod Danmark, ikke blot skal have en karensperiode på 5 år, men skal udelukkes fra statsborgerskab i Danmark for bestandig.
Ligegyldig om de aldrig begår noget grimt, om de konverterer til kristendommen eller gifter sig med en dansker og angrer deres synder og opfører sig som en mønsterborger, skal de miste muligheden for at få statsborgerskab for altid ifølge dette beslutningsforslag.
Men i 2013 stemte Det Konservative Folkeparti for en indfødsretslov, hvor der var en person, der af PET ansås for at være en trussel.
Vedkommende var ikke taget af lovforslaget, fordi personen var statsløs, og statsløsekonventionen trumfer åbenbart både det at være en trussel imod Danmark, PET og Det Konservative Folkeparti.
Jeg håber, at Det Konservative Folkeparti angrer deres synder, for selvfølgelig burde Det Konservative Folkeparti have stemt imod loven, ligesom Dansk Folkeparti gjorde.
Men har De Konservative mon helt forstået situationen?
Jeg kan ikke lade være med at lægge mærke til, at der står i beslutningsforslaget, at en person skal udelukkes for bestandig, medmindre det med sikkerhed er i strid med Danmarks internationale konventioner.
Statsløsekonventionen er en del af Danmarks internationale forpligtelser, så De Konservative vil give statsborgerskab til folk, der af PET anses for at være til fare for statens sikkerhed, dvs. statsløse, men de vil ikke give det til dem, der for 30 år siden ansås som en fare, men ikke længere er det.
Det hænger jo ikke sammen.
Men det gør det så alligevel, for De Konservative har angret sine synder på udlændingeområdet.
De Konservative har ligesom mange andre opdaget, at befolkningen har taget afstand til dette og vil nu også være med i den bølge, som Dansk Folkeparti har startet, med en stram udlændingepolitik.
Det er godt, og det er vi glade for i Dansk Folkeparti.
Men når det bliver til en konkurrence om at komme med retoriske stramninger, som ikke vil have en reel effekt på udlændingepolitikken, bliver det lidt komisk.
Men vi vil gerne lade tvivlen komme De Konservatives forslag til gode og stemme for det, og hvis ikke vil vi jo også blive kaldt slappere på området af de andre partier, der forsøger at puste sig op på dette område, uden at det gør nogen reel forskel.
Så vil vi håbe, at Det Konservative Folkeparti i fremtiden vil stemme imod de indfødsretslove, der har alt for mange uintegrerbare personer fra islamiske lande, eller vil stemme for de ændringsforslag, som Dansk Folkeparti stiller, om at dele lovene op, så man kan stemme ja til de vestlige og nej til dem fra de islamiske lande.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2021-12-08:
Jeg skulle lige til at sige, at jeg næsten bliver beæret over de mange gange, ordføreren nævner Det Konservative Folkeparti.
Men det her beslutningsforslag handler jo rent faktisk om, at folk, der kan være til fare for landets sikkerhed, for bestandig ikke skal have dansk statsborgerskab.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at fru Marie Krarup gør det til et eller andet angreb på Det Konservative Folkeparti.
Vi kommer med et forslag her, som alle blå partier jo tilsyneladende bakker op om og synes er fornuftigt.
Så det er egentlig bare en venlig henstilling til at rette kanonen den anden vej i stedet for at rette den den her vej.
Det er trods alt de røde partier, som vil tildele folk dansk statsborgerskab, selv om de har været til fare for landets sikkerhed.
Marie Krarup (DF), 2021-12-08:
Jeg vil bare gerne gøre opmærksom på, at Det Konservative Folkeparti konstant har stemt sammen med de røde om at give statsborgerskab til alle de mennesker, som ikke burde have haft det, igennem mange, mange år.
Så lige på det område er Det Konservative Folkeparti omtrent lige så skyldig som de røde, for der er kun en enkelt lov, så vidt jeg husker, hvor Konservative har stemt gult i stedet for grønt.
Derudover er der et vist hykleri i, at man puster sig op og er meget hård, men at man så siger, at det skal være i overensstemmelse med de internationale forpligtelser.
For det, der står i vejen for at føre en fornuftig og stram udlændingepolitik, er lige præcis de internationale forpligtelser, og hvad vil Det Konservative Folkeparti gøre, når der næste gang er en statsløs på loven, som af PET anses for at være en fare: Vil man følge konventionerne eller fornuften?