runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2026-01-21:
Tak for spørgsmålet.
Tillid og tryghed er jo helt afgørende for, at vi kan leve det liv, som vi ønsker i Danmark.
Derfor skal vi heller ikke acceptere, når en udlænding kommer til Danmark og ikke viser respekt for de grundlæggende værdier, som vores land bygger på.
Kriminelle udlændinge har efter min mening ikke noget at gøre i Danmark.
De skal rejse hjem.
Som det er blevet sagt flere gange under den tidligere socialdemokratiske regering og også under den nuværende regering, betaler vi i dag prisen for årtiers forfejlet udlændingepolitik.
Når det kommer til kriminalitet begået af indvandrere fra ikkevestlige lande, er der ikke tvivl om, at de er overrepræsenteret i kriminalitetsstatistikken.
Rapporten »Indvandrere i Danmark 2025« fra Danmarks Statistik viser, at der i 2024 var 1,5 gang så mange mandlige indvandrere fra ikkevestlige lande, der blev dømt for en straffelovsovertrædelse, sammenlignet med den mandlige befolkning som helhed.
Ser man på efterkommere af indvandrere fra ikkevestlige lande, er det 2,6 gange så mange, der er dømt for en straffelovsovertrædelse.
Det er jo også derfor, regeringen løbende har taget forskellige initiativer for at sikre, at kriminelle udlændinge i videst muligt omfang bliver udvist.
På mit ressortområde kan det fremhæves, at regeringen med strafreformen sikrede, at der fremover vil blive udmålt langt hårdere straffe for navnlig personfarlig kriminalitet.
Det er i sig selv ekstremt vigtigt.
Men de skærpede straffe vil også kunne få betydning i udvisningssager generelt, da kriminalitetens art og alvor, herunder også straffens længde, indgår som et element i den samlede vurdering af, om det vil være proportionelt at udvise en udlænding.
Et andet meget vigtigt skridt på vejen mod flere udviste kriminelle er, at regeringen inden længe præsenterer en omfattende udvisningsreform.
Konkret foreslår vi, at udlændinge som det klare udgangspunkt skal udvises, hvis de begår alvorlig kriminalitet som f.eks. grov voldtægt og idømmes mindst 1 års ubetinget fængsel, uanset hvilken tilknytning de har til Danmark.
Vi udviser allerede mange kriminelle udlændinge, som ikke har taget Danmark og danske værdier til sig, men med reformen går vi endnu længere end tidligere.
Det gør vi for at passe på det Danmark, vi kender, vores demokrati, vores tillid til retssystemet og vores stærke fællesskab.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-21:
Tak for det, formand.
Jeg skal stille spørgsmålet: Mener ministeren, at det kan komme som en overraskelse her i 2025/2026, at de sidste 30-40 års forfejlede udlændingepolitik medfører mere islam og mere kriminalitet til vores samfund?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2026-01-21:
Jeg noterer mig den opfordring, og jeg deler sådan set også vurderingen af den ekstremt positive rolle, SDF har spillet i forhold til at sikre de her lejre.
Så er vi også nødt til at forholde os til den realitet, der er på landjorden, og hvordan vi bedst dæmmer op for det, herunder også den afledte sikkerhedstrussel, der vil være i forhold til Europa og den vestlige verden, hvis de her lejre kommer ud af styring.
Der bliver jeg bare nødt til at sige – og det er ikke et engelsk udtryk – at der jo så også er grænser for, hvor meget plads der er til finere fransk madlavning, altså i forhold til at sige, at vi nu har et al-Jolani-styre, som ikke lever op til alt, hvad vi har aftalt, og så slår vi hånden af dem, hvis det så i virkeligheden sætter sig i en situation, hvor det ud fra et sikkerhedsmæssigt perspektiv bliver fuldstændig ustyrbart det hele.
Så der er jo nogle ting, der skal balanceres her, men jeg glæder mig til den fortsatte dialog – også på et for mig mere oplyst grundlag end det, jeg har nu.
Søren Søndergaard (EL), 2026-01-21:
I og med at ministeren siger, at ministeren ikke kan redegøre for noget nu, vil jeg sige, at det så er svært at komme videre, men jeg vil så bare komme med en opfordring til ministeren.
Altså, vi skal huske, hvem det var, der sørgede for, at der ikke var tusinder af islamister, som kunne rejse til Europa og sprænge bomber på hovedbanegårde, i vuggestuer, på gader og stræder.
Vi skal huske, hvem vi har at takke for det, og de mennesker er i øjeblikket ved at blive massakreret.
Det er det, der er et faktum.
Det vil da være virkelig tragisk, hvis vi i den situation ikke giver dem en hjælpende hånd.
Så det er bare min opfordring til udenrigsministeren.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2026-01-21:
Jeg har i talende stund her ikke bekræftede informationer om det, som spørgeren siger her, nemlig at der er løsladt mennesker fra al-Hol-lejren.
Det er ikke det samme, som at det ikke kan være tilfældet; det er snarere et udtryk for, at tingene udvikler sig meget, meget hurtigt, og det er klart bekymrende.
Det er bekymrende for hele Europa, og det er noget, vi skal engagere os i.
Jeg kan ikke i sådan et landskab, der udvikler sig så hurtigt, som det gør nu, på 30 sekunder stå og udvikle en strategi for, hvordan vi skal respondere på det.
Det er jeg nødt til helt åbent at sige, også i forhold til – for nu at være krystalærlig – hvor meget mulighed jeg i talende stund her, denne onsdag eftermiddag, har haft mulighed for at dykke ned i det her op imod andre ting.
Jeg ser meget frem til, at vi senere i dag i UPN får en drøftelse om de her ting, og jeg deler jo sådan set spørgerens grundlæggende bekymring.
Jacob Jensen (V), 2026-01-21:
Jeg vil jo så også række ud til den aftalekreds, og igen må jeg så beklage, at Danmarksdemokraterne ikke er en del af den aftalekreds, der ligger omkring »En ny kurs for dansk fiskeri«, som vi jo vedtog her sidste år, hvor vi også netop har aftalt eller slået fast, at der skal være det her passende varsel for frasalg af kvoter.
Det gælder så fartøjer, som på grund af de netop tidlige fejlbehæftede beregninger ligger over kvotekoncentrationsloftet.
Det varsel er så 8 år, og det er altså længere, end man normalt ser.
Så det skal jo i så fald være en politisk indstilling og ændring.
Selvfølgelig skal vi i dialog med fiskeriet, men jeg opfatter også spørgsmålet her som en videregivelse af et forslag direkte fra fiskeriet til det politiske niveau.
Og det er jo rigtig fint, så vi kan tage den dialog, også her i salen og også i en aftalekreds omkring fiskernes rammevilkår.
Signe Munk (SF), 2026-01-21:
Tid er en væsentlig faktor i spørgsmålet om vores drikkevand.
De sidste 27 år er der ikke gjort nok for at beskytte danskernes drikkevand.
Det betaler aalborgenserne lige nu en høj pris for.
De kommer til at betale 1.000 kr. om året pr. husstand for at få renset deres drikkevand for landbrugets gylle og gødning, der er kommet ned i drikkevandet.
Vi risikerer også, at der er danskere, der skal betale for at få renset PFAS-kemikalier ud af deres drikkevand, fordi de sprøjtegifte, landbruget er brugt hidtil, har vist sig at have rester af PFAS, som nu har fundet vej til vores drikkevand.
Lige nu, mens vi to står og har en dialog, ministeren og jeg, bliver vores drikkevand forurenet.
Så tid er en faktor.
Der er kommet en rapport, der viser, at et forbud mod at sprøjte på de marker, hvor der ligger drikkevand nedenunder, er det mest effektive værktøj til at beskytte vores drikkevand.
Ministeren siger, at drikkevandet har ministerens fulde opmærksomhed, så derfor vil jeg gerne vide, om ministeren er klar til at lave et sprøjteforbud på de marker, landbruget i dag dyrker med konventionelle dyrkningsmetoder, altså hvor de bruger sprøjtegifte, og om ministeren er klar til et sprøjteforbud på de marker.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-21:
Jamen det er rigtigt.
Der er jeg bare glad for, at ministeren er mødt op i dag og i hvert fald efter min opfattelse tager positivt imod, at der her måske er noget, man kunne kigge på og tage med i en forhandling, altså se på: Er der noget, vi kan gøre for at gøre det hele lidt mere smidigt og nemmere, også for fiskerne derude?
Så vil jeg egentlig bare slutte af med at sige tak til ministeren for at komme og svare.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-21:
Det der med at skabe mistillid til vores fælles institutioner og centraladministrationen er en ærgerlig tendens.
Jeg tror, at hr. Nick Zimmermann og hans kolleger i Dansk Folkeparti den dag, det er dem, der sidder i Udlændinge- og Integrationsministeriet, vil opleve, at de tal, de bestiller, vil være de samme tal som dem, jeg kan bestille, eller dem, man får, når man stiller et udvalgsspørgsmål, og der bliver sendt et svar på det.
Det er ikke mig, der som politiker sidder og bestemmer, hvordan tallene skal strikkes sammen, det er embedsmænd, der har en sandhedspligt, og som skal leve op til de embedsmandsdyder, der nu engang er, og det skal vi være glade for.
For det er på den måde, vi kan sikre, at Folketinget får retvisende informationer.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-01-21:
Tak, formand.
Det, vi interesserer os for, minister, er, hvordan man i praksis kan få flere af dem, som vi ikke ønsker skal være i Danmark, til at rejse ud. Én ting er, hvad Folketinget beslutter her i salen, hvilke strategier regeringen lægger, og hvad man siger i offentligheden og her i salen, men noget andet er, hvad der er praksis.
Det tror jeg vi er lidt nysgerrige efter at høre.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-21:
Det er jo rigtigt, at det er det praktiske og den virkelige verden, der her er det interessante.
Det, vi i praksis gør for at få folk til at rejse hjem, er jo også det, vi har gjort, dengang hr. Mattias Tesfaye var udlændingeminister, hvor vi oprettede Hjemrejsestyrelsen, altså en styrelse, som alene arbejder dedikeret med at hjemsende folk.
Det drejer sig om at etablere kanaler til hjemlandene og at vejlede udlændinge om deres muligheder.
For det at få sendt folk hjem, i stedet for at de her er med til at skabe integrationsproblemer eller de påfører det danske samfund omkostninger, er langt bedre, også selv om det koster nogle penge i det øjeblik, de skal af sted.
Der er jo godt gang i den ordning.
Der var rekordmange syrere, der valgte at benytte sig af den i 2025.
Det arbejde skal vi fortsætte med at presse på for.
For vi har en interesse i, at der er så mange som muligt af dem, som er kommet hertil, og som har en baggrund i Stormellemøsten, og som ikke er i stand til at bidrage positivt i Danmark, eller som i øvrigt deler vores grundlæggende værdier og ønsker at være en del af det danske samfund, vender tilbage til deres hjemlande.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-01-21:
Det kan jo selvfølgelig være fint nok.
Men der er jo en lang række stopklodser på den landevej, der skal føre dem hjem.
Der er Kærshovedgård, der er folk, der ikke kommer hjem, der er menneskeretsfanatikere, som sætter hindringer i vejen, der er EU-Domstolen, og der er endda menneskerettighedskonventionen, der er inkorporeret i dansk lov.
Så kunne ministeren ikke være lidt mere konkret og sige, hvordan man vil komme uden om de stopklodser, så flere bliver sendt hjem?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-21:
Jeg deler frustrationen over dele af menneskerettighedsmiljøet, som jeg synes har været dybt skadeligt igennem mange år.
Det er også derfor, jeg glæder mig over, at vi er lykkedes med at samle opbakning til, at 27 lande nu har sendt den her meget markante udtalelse til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
For det har jeg jo en forventning om kommer til at betyde, at vi kan hjemsende flere.
Men det kommer jo til at betyde, at flere vil blive idømt udvisning, på trods af at praksis i Strasbourg lige nu ikke tilsiger, at vi skulle kunne gøre det.
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-21:
Tak for det.
Jeg vil prøve at følge op på det.
Ministeren fik jo to muligheder for at komme med nogle helt konkrete forslag og idéer til, hvordan man vil øge antallet af hjemsendelser, og der var ikke en eneste idé.
Er det rigtigt, at ministeren her i salen i dag ikke har et eneste konkret tiltag til at få flere til at rejse hjem?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-21:
Det var ærgerligt, at hr. Nick Zimmermann ikke hørte de idéer, jeg så præsenterede.
For det var jo bl.a. det helt store og det, man virkelig kan kalde et nybrud, altså at vi snart præsenterer et lovforslag, som ikke er set før i Folketingssalen, og som, selv om det ikke er den praksis, man i Strasbourg i øjeblikket dømmer efter, vil give domstolene en mulighed for at udvise.
Vi er simpelt hen er villige til at løbe den procesrisiko og sige, at vi mener, at kriminelle udlændinge skal ud af Danmark, at de ikke har noget at gøre her, og at vi derfor skal tage forskud på den praksisændring, som vi mener bliver en konsekvens af den fælles udtalelse, som vi lavede i Strasbourg.
Den stigning, vi ser i antallet af ansøgninger om tidsubegrænset opholdstilladelse, afspejler i høj grad den flygtningestrøm, der kom til Danmark i 2015, altså på et tidspunkt, hvor Dansk Folkeparti som bekendt havde stor indflydelse på den danske udlændingepolitik og støttede den daværende regering.
Der er i dag stramme krav for at opnå tidsubegrænset opholdstilladelse, men som jeg har sagt tidligere, er jeg ikke afvisende over for at se på de krav, vi stiller, for at opnå tidsubegrænset opholdstilladelse.
Jeg mener, at langt flere udlændinge med lovligt ophold generelt burde overveje at benytte sig af repatrieringsordningen.
Repatrieringsordningen er en frivillig ordning for udlændinge med lovligt ophold.
Det omfatter også udlændinge med tidsubegrænset opholdstilladelse.
Det glæder mig, at der er under den nuværende regering er rigtig mange med lovligt ophold i Danmark, som udrejser frivilligt med hjælp til repatriering.
Der var i 2025 mere end 800 personer, der gjorde brug af muligheden.
Det er et rekordhøjt antal, og jeg håber, at den positive udvikling fortsætter, også for udlændinge med tidsubegrænset opholdstilladelse.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-01-21:
Er det ikke bare skønt at møde så mange DF'ere i salen her i eftermiddag?
Ministeren siger ja.
Grunden til, at vi stiller spørgsmålet om permanent opholdstilladelse, er jo, at det er en vej til statsborgerskab.
Har man først fået permanent opholdstilladelse, er næste naturlige skridt for mange at søge om statsborgerskab, og det er derfor, vi interesserer os lidt for det.
Jeg hørte på ministeren, at han ikke er helt afvisende, men samtidig siger ministeren så, at man skal kigge på de frivillige ordninger som f.eks. repatrieringsordningen.
Den er jo ekstremt lukrativ, især når man sammenligner med andre lande, f.eks. Tyskland, og alligevel er der ikke så mange, der benytter den.
Så det, vi egentlig agter at få regeringen til at forstå med dette spørgsmål, er, at vi ønsker en aktiv regering, en aktiv stat, der sørger for færre permanente opholdstilladelser.
Der kunne vi jo godt tænke os at få nogle helt konkrete bud på, hvordan vi kan få færre permanente opholdstilladelser, især til folk fra lande, der har været meget svære at integrere.
Altså, det drejer sig om helt konkrete tiltag i stedet for frivillige ordninger som f.eks. repatrieringsordningen, som også er ekstremt dyr for den danske stat.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-21:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg glæder mig over at være i godt selskab her i eftermiddag med så mange DF'ere.
Så ja, det er bestemt positivt.
Når det gælder permanent opholdstilladelse, er jeg godt tilfreds med, at vi har nogle meget stramme regler, fordi de stramme regler betyder, at det jo er relativt få af eksempelvis dem, der kom som flygtninge i 2015 og 2016, som er i stand til at få permanent opholdstilladelse nu, fordi de ikke kan leve op til kriterierne.
Når vi så ser, at nogle bliver i stand til det, er det sådan set et udtryk for, at der selvfølgelig er undtagelser.
Der er jo folk, der er kommet hertil, og som har taget Danmark til sig og er blevet velintegreret, som bidrager positivt, og der har jeg ikke den samme aversion mod, at de har en opholdstilladelse, som i forhold til den store gruppe, som så heller ikke er i stand til at få det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-01-21:
Måske skulle jeg spørge på en anden måde.
Altså, det, vi egentlig ønsker, er, at man strammer reglerne for at opnå permanent opholdstilladelse.
Hvilke ting kunne regeringen diske op med for at stramme reglerne for permanent opholdstilladelse?
Det ville jo være noget andet end en frivillig ordning.
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-21:
Men det er jo, hvis vi nu skal være helt ærlige, også nogle kreative tal, som ministeren og ministeriet har fundet på.
Jeg kan i hvert fald bare konstatere i forbindelse med nogle af de skriftlige spørgsmål, som jeg har stillet til ministeriet om den her massive stigning på de over 124 pct., der har været i indvandringen, og når jeg har spurgt ind til, hvordan ministeriet har opgjort de her såkaldte 2015-2019-tal, at det er lavet helt ekstremt kreativt.
Man har jo i ministeriet simpelt hen bare taget tallene fra 2015 og sådan glattet dem ud over hele perioden for at få det til at se ud, som om der har været en stor indvandring.
Men i virkeligheden drejer det sig jo sådan set bare om, at der var en stor indvandring i 2015, og det var så sandelig ikke med vores gode vilje.
Er vi ikke enige om det?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-21:
Vi stikker naturligvis ikke nogen blår i øjnene med en falsk fortælling.
Hr. Mikkel Bjørn kender jo udmærket til de faktiske forhold i de her sager, for vi har diskuteret dem ved flere lejligheder, og jeg har svaret på talrige udvalgsspørgsmål om emnet.
Og hr. Mikkel Bjørn er udmærket klar over, at eksempelvis Syrien ikke tager imod deres egne kriminelle borgere.
De tager imod folk, der rejser frivilligt tilbage.
Derudover er der jo den udfordring, at når det gælder at sætte en lås på Kærshovedgård, vil det være ulovligt – det er hr. Mikkel Bjørn også bekendt med.
Men derfor forsøger vi det jo så ad andre veje, ved øgede kontrolforpligtelser og øgede sanktioner, som betyder, at man ryger i fængsel, hvis ikke man lever op til dem, og vi skærper vilkårene for folk, der bor på Kærshovedgård.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-21:
Ministeren giver jo spørgeren her argumenterne i hånden, når han siger, at et land som Syrien eksempelvis ikke tager imod folk, som bliver sendt hjem med tvang, men gerne vil tage imod folk, som rejser frivilligt tilbage.
Det er hele essensen af Dansk Folkepartis forslag om at sætte en lås på Kærshovedgård, fordi det er det, vi har brug for for at tvinge de mennesker, som i dag nægter at eksekvere deres egen udrejse, og hvor hjemlandene nægter at tage imod dem, hvis de hjemsendes med tvang, til at forlade landet.
Det gør vi jo ikke ved fortsat at tillade de mennesker fri udgang i det danske samfund efter alvorlige, grove og personfarlige forbrydelser.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-21:
Hr. Mikkel Bjørn har jo mig bekendt også været på Kærshovedgård og ved derfor, at Kærshovedgård ikke er noget særlig attraktivt sted at opholde sig.
Sådan skal det også være.
Det skal være et trøstesløst sted, for hvis man bor på Kærshovedgård, opholder man sig ulovligt i Danmark, og så skulle man slet ikke være her.
Derfor er jeg godt tilfreds med, at vi nu skærper meldeforpligtelserne, sådan at hvis man bryder dem, ryger man fra Kærshovedgård ind i en fængselscelle.
Den her kontrol med folk, der bor på Kærshovedgård, mener jeg er vigtig, lige så vel som f.eks. forbuddet mod, at de må køre bil.
For det er klart, at de ikke har noget at gøre i Danmark.
Peter Kofod (DF), 2026-01-21:
Tak for det.
Kærshovedgård er jo eksemplet på, at menneskerettighederne og internationale konventioner hersker og råder.
For der er nogle ting, som selv 90 mandater i det her Folketing dårligt ville kunne gøre noget ved, i hvert fald vil det ikke kunne gøre noget ved det, fordi man ikke vil bruge de muligheder, der er.
Hvad nu, hvis der ikke sker nogen praksisændring?
Hvad nu, hvis det hele bare fortsætter, som det plejer?
Vil ministeren give en garanti her og nu for, at hvis det ikke får den ønskede effekt eller den effekt, som Socialdemokratiet lige op til et folketingsvalg prøver at bilde danskerne ind at det har, så tager vi Dansk Folkepartis vej den her gang, altså at det så bliver nationale løsninger, og så må vi sige til dem: Prøv at høre her, vi kan ikke sætte kriminelle udlændinge over danskernes ret til eget land; og så opsiger vi de der konventioner, og så kommer vi videre?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-21:
Men jeg har en klar forventning om, at det kommer til at få en effekt, når 27 lande sender et vink med en vognstang til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol på en måde, som ikke er set før, med så markant henvisning til både artikel 3 og artikel 8 og siger: Her er det gået for vidt, her er der behov for, at domstolen slår bak; medlemsstaterne skal selv afgøre, hvilken udlændingepolitik de ønsker at føre.
Det er jeg fortrøstningsfuld omkring.
Det er også på den baggrund, altså fordi vi mener, der er et grundlag for at forvente den praksisændring, at vi kan fremsætte et lovforslag her i Folketingssalen, sådan som statsministeren bebudede i sin nytårstale.
Peter Kofod (DF), 2026-01-21:
Men hvis regeringen er så sikker, hvorfor kan man så ikke give mig den garanti?
Hvis nu regeringen er så sikker på, at den her praksisændring slår igennem på en måde, så vi kan gennemføre de udvisninger, vi gerne vil – hvis man er så sikker på, at det kommer til at ske – så burde det jo være fuldstændig gratis at give Folketinget og danskerne en garanti for, at hvis det så mod forventning ikke skulle virke, så er man villig til at tage Dansk Folkepartis vej og sige, at så opsiger vi de konventioner, der skal til, for at vi selv styrer det her område?
Det burde jo være ligetil og gratis, for hvis det viser sig at holde, er der ikke noget problem.
Så har I løst det, og så tager jeg hatten af for det og kvitterer.
Det tror jeg bare ikke I har.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-21:
Når man sammen med sine blå kolleger i Fredericia holdt et blåt konvent og fremlagde et stort program med en masse forskellige politikpunkter og det her område ikke var nævnt med et ord, så hænger det måske også sammen med, at de øvrige blå partier jo heller ikke vil udstede den form for garantier.
Man skal i det hele taget passe på med at udstede garantier om noget, man ikke reelt kan garantere, fordi der også er andre, man er afhængig af.
Derfor vil jeg sige, at man jo kunne starte med at finde ud af, om man overhovedet sammen med dem, man er ved at præsentere et regeringsalternativ sammen med, ville kunne opnå enighed der.
Det ville man jo ikke kunne, for der er ikke noget ønske om at udtræde af konventionerne.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-21:
Jeg vil fortsætte spørgerækken omkring de her utroværdige talelinjer fra Socialdemokratiet.
Tilbage i april stod Socialdemokratiets udlændingeordfører, hr. Frederik Vad, i forbindelse med afskaffelsen af den tekniske trappestigeordning og sagde, at fremadrettet ville alle udlændinge, som fik en ubetinget dom efter straffeloven, blive udvist af Danmark, og det, uanset hvor længe de havde været i Danmark.
Derfor undrede det mig meget, at statsministeren i nytårstalen kunne lancere præcis den samme politik en gang til, når den ifølge Socialdemokratiet allerede var implementeret tilbage i i april.
Er det ikke grundlæggende at lyve for danskerne på den måde at bilde dem historier på ærmet gang på gang på gang, uden at de nogen sinde får valuta for pengene?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-21:
Det er et nybrud.
Det var ikke noget, man så under den tidligere blå regering med Dansk Folkepartis støtte.
Der gjorde man ikke det her.
Der løb man ikke den form for procesrisiko.
Det gør vi nu, og det er jeg stolt af.
Vi kommer til at være et foregangsland, når vi fremlægger det her lovforslag.
Jeg har den klare forventning, at vi kommer til at se, at flere udlændinge bliver udvist, så vi ikke ser nogle af de allermest grelle eksempler længere her i Danmark.
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-21:
Tak for det.
Hvordan vil ministeren sikre, at flere udlændinge hjemrejser?