runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Pertou Mach (EL), 2023-10-27:
Tak for det.
Jeg ville i virkeligheden stille det samme spørgsmål som hr. Christian Friis Bach, men jeg tror, jeg vil stille det på en lidt anden måde.
Ministeren siger, der er noget mere presserende.
Altså, nu er der jo krig, konflikt og kriser globalt, og det er korrekt, at der lige nu er krig på europæisk grund, og at derfor er der en særlig grund til, at det er det, vi fokuserer på; det er helt naturligt.
Det er jo også anledningen til, at vi alle har talt meget ind i den kontekst, når vi taler om det nordiske samarbejde.
Det, som hr. Christian Friis Bach spørger ind til, er jo, hvordan Danmark gennem det nordiske og med formandskabet kan bidrage til den globale sikkerhed og stabilitet og bidrage til de globale indsatser for fredsbevarelse.
Det, jeg i virkeligheden er lidt undrende over for, er, hvordan det ikke kan være presserende, når vi kigger ud i verden lige nu med alle de geopolitiske forskydninger, der er, og de spændinger, der er.
Men hvordan kan det være mindre presserende at forholde sig til den globale stabilitet, når vi ved, at krig, krise og konflikt har tendens til at springe fra en region i verden til en anden?
Ordføreren skal forstå det sådan, som jeg forsøgte at sige i min tale, at så længe NATO er det forsvarssamarbejde, som det er realistisk at være en del af, så ser vi det som en styrke – og det kan være styrke – hvis vi bruger det politisk rigtigt, at de nordiske lande nu er samlet i NATO, altså hvis de nordiske lande vælger at bruge det på en klog måde.
Det er fuldstændig indiskutabelt, at det med Østersøen og sikkerheden i Østersøen er noget, der foregår i nordisk regi og ikke i dansk regi.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2023-10-27:
Det er jo også min tanke.
Når man ser på situationen i Norden med de udfordringer, vi har langs den østlige flanke lige nu, skal jeg så forstå det sådan, at Enhedslisten sådan set mener, at det nordiske forsvarssamarbejde, som man har visualiseret tidligere, nu godt kan opnås inden for NATO, også varigt, i og med at vi har fået Sverige og Finland til på sigt at blive medlemmer og vi derfor er samlet?
Peter Have (M), 2023-10-27:
Tak for ordet, formand, og tak til forsvarsministeren for redegørelsen om det nordiske forsvars- og beredskabssamarbejde.
Det nordiske samarbejde er et centralt holdepunkt, særlig efter Ruslands invasion af Ukraine for halvandet år siden.
Trusselsbilledet var med til at forandre og tydeliggøre virkeligheden af et godt og velfungerende samarbejde med vores allierede partnere i både NATO, EU og Norden.
Det nordiske forsvars- og beredskabssamarbejde bidrager til en øget regional sikkerhed og stabilitet i Norden.
De nordiske lande har en fælles historie og et fælles værdigrundlag, hvilket vi skal værne om.
Vores fælles værdigrundlag lægger op til et stærkt forsvars- og beredskabssamarbejde, hvilket er enormt vigtigt, når vi deler det samme trusselsbillede og mange af de samme udfordringer.
Dem tror vi nemlig på håndteres bedst i fællesskab.
Derfor er det fortsat vigtigt at styrke det nordiske samarbejde, hvilket vi i Moderaterne bakker op om.
Derfor er det også en stor glæde for mig og mit parti, at vores svenske naboer snart bliver, og at Finland er blevet optaget i NATO, for det er en styrkelse af sikkerheden i Norden.
Men det er også en styrkelse af den nordiske stemme i NATO.
Ruslands aggressive adfærd præger spændingsniveauet i regionen i højere grad, end vi har været vant til tidligere.
Det tydeliggør også vigtigheden af at rykke sammen i bussen, og at vi står sammen om at støtte Ukraine – og det har vi gjort.
Når vi diskuterer det nordiske forsvars- og beredskabssamarbejde, må vi ikke glemme den stigende geopolitiske interesse i Arktis.
Danmark, Sverige og Norge har en fælles interesse i Arktis og Nordatlanten, hvor kontrollen med Østersøen er en forudsætning for fælles tryghed.
Derfor mener Moderaterne fortsat, at vi skal styrke det trilaterale samarbejde og agere sammen i fred såvel som i kriser og konflikt.
Det nordiske beredskabssamarbejde skaber fundamentet for vores robuste samfund, der kan håndtere konflikter og kriser nationalt såvel som internationalt.
Når Danmark overtager formandskabet for NORDEFCO i 2024, må vi efter vores mening fastholde fokus på at støtte Ukraine og styrkelse og tilpasning af det nordiske forsvarssamarbejde, efter at Finland og nu snart Sverige også er medlem af NATO.
Helt grundlæggende bør vi og skal vi samarbejde for en endnu tættere koordination af træning, øvelse og løsninger på vores fælles udfordringer i Norden.
Det skal vi naturligvis gøre i fællesskab med vores allierede i NATO og EU.
I Moderaterne tillægger vi dette samarbejde stor betydning, og vi tror, at det danske formandskab i NORDEFCO i 2024 vil bidrage til en positiv udvikling i det nordiske samarbejde.
Tak for ordet.
Lise Bech (DD), 2023-10-27:
Tak, formand.
Tak til forsvarsministeren for redegørelsen.
Det er jo ikke så længe siden, vi sidst stod her med en lignende redegørelse om det nordiske forsvars- og beredskabssamarbejde.
Der er stadig krig i Europa, og som nævnt i redegørelsen ændrede Ruslands invasion af Ukraine prioriteterne i det nordiske samarbejde, ligesom den finske og svenske NATO-ansøgning var en direkte konsekvens.
Finland er nu officielt medlem af NATO, og præsident Erdogan har underskrevet den svenske NATO-tiltrædelsesprotokol og afleveret ratificeringsdokumenterne til det tyrkiske parlament.
Det er glædeligt med Finlands og Sveriges medlemskab af NATO, så vi nu får skabt et samlet Norden og dermed får mulighed for at udvikle det nordiske forsvars- og sikkerhedspolitiske samarbejde, ikke mindst på de områder, som i vid udstrækning er de nordiske landes eget ansvar, som Arktis og Nordatlanten.
Vi står jo i en situation, hvor vi må og skal vide, hvad der sker i vores kongerige.
Det er en forpligtelse, som vi har.
Vi skal kunne håndhæve vores suverænitet i hele kongeriget, og det kræver, at vi ved, hvad der foregår.
Konkret betyder det, at vi skal styrke vores tilstedeværelse og overvågning i hele kongerigets interesseområde, dvs. Østersøen, Nordatlanten og Arktis.
Det gælder inden for alle domæner: i luften, på vandet og under havoverfladen.
I Danmarksdemokraterne er vi stolte af vores meget dygtige og kompetente danske forsvarsindustri, der er fordelt i hele landet.
Dansk forsvarsindustri er kilde til teknologisk innovation, vækst og arbejdspladser i hele landet, lige fra Terma i Østjylland, dronevirksomheden Sky-Watch i Støvring, Rebild Kommune, hvor jeg selv bor, til radarproducenten Weibel på Sjælland.
De bidrager alle sammen med vækst inden for højteknologiske og videnstunge arbejdspladser.
En stærk dansk forsvarsindustri er afgørende for vores forsyningssikkerhed.
Når vi kigger på den nye geopolitiske virkelighed, er det vigtigere end nogen sinde, at vi styrker vores nationale forsyningssikkerhed.
Redegørelsens afsnit om det nordiske beredskabssamarbejde og hjemmeværnssamarbejde er meget positiv læsning om den løbende kontakt mellem de nordiske beredskabsmyndigheder med udveksling af viden og erfaring på baggrund af øvelser og konkrete hændelser.
Der er tale om brandforebyggelse, krisestyring, beredskab og udvikling.
De frivillige medlemmer i de nordiske landes hjemmeværn er i disse usikre tider vigtige for vores samfund, da de med kort varsel kan møde i forbindelse med særlige hændelser, ulykker, større katastrofer osv.
Med det vil jeg gerne sige tak for ordet.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2023-10-27:
Vi kunne måske forestille os en koordination af, hvordan vi forhandler og hvilke mål vi sætter os, altså med Sverige, Finland, Norge og andre, som også har del i ansvaret i Østersøen og Baltikum.
Ordføreren refererer til den her altafgørende rettesnor.
Er ordføreren enig i, at den altafgørende rettesnor selvfølgelig ikke skal være en rettesnor, som primært er formuleret af én person, en forsvarschef, og fortolket af én person, nemlig samme forsvarschef?
Carsten Bach (LA), 2023-10-27:
Det er jeg fuldstændig enig i.
NATO's styrkemål er jo i udstrakt grad også en politisk proces og bør i langt højere grad, end det tidligere har været tilfældet i Danmark, også være en politisk proces i Danmark.
Og det er jo helt oplagt nu, hvor vi går ind i et tættere NATO-relateret samarbejde med de øvrige nordiske lande, at der bliver en meget stor koordinationsindsats, hvad jeg også gav udtryk for i min tale, og det skal der jo bl.a. være for at øge effektiviteten af det danske forsvar, men også af de andre nordiske landes forsvar.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2023-10-27:
Tak for ordet.
Tak til Enhedslistens ordfører for talen.
Jeg synes, at der var rigtig mange gode takter i den.
Hvis jeg skal komme med en enkelt bemærkning, er jeg nu i dag meget glad for, at vi ikke valgte de svenske fly, i og med at de ukrainske piloter ikke kan flyve dem og vi ville have haft rigtig svært ved at donere den hjælp, som vi lige har doneret til dem.
Men lad det ligge.
Jeg er interesseret i Enhedslistens holdning til det nordiske forsvarssamarbejde, for jeg ved jo, at I er meget optaget af et nordisk forsvarssamarbejde.
Jeg vil spørge Enhedslistens ordfører, om hun er enig i SF's ønske om at oprette en nordisk forsvarskommando i regi af NATO, når nu vi har fået Sverige og Finland ind i vores forsvarssamarbejde dér.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-10-27:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Vi har jo også et tæt samarbejde i den nordiske venstre-grønne gruppe i Nordisk Råd omkring, hvordan det nordiske forsvars- og beredskabssamarbejde skal se ud, og hvordan vi grundlæggende skal tænke sikkerhed fælles i Norden.
En nordisk forsvarskommando kunne sagtens være en del af det perspektiv.
Det er ikke noget, jeg har beskæftiget mig indgående med indtil nu, men den diskussion og dialog kunne det være utrolig interessant at tage både her, men også sammen med partierne i den nordiske venstre-grønne gruppe.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2023-10-27:
Tak til ordføreren for en udmærket tale.
Jeg ved jo, at Liberal Alliances ordfører er meget optaget af NATO's styrkemål og af, hvordan vi lever op til dem.
Det er egentlig en interesse, som jeg deler, men jeg mener også, at vi bliver nødt til at finde ud af, hvordan de her styrkemål egentlig skal fortolkes, for de er jo ikke særlig konkrete.
Kunne man forestille sig, set med ordføreren for Liberal Alliances øjne, at man tog ved lære af nogle af vores nordiske naboer, både hvad angår, hvordan de forhandler NATO's styrkemål, og hvordan de fortolker dem?
For vi står jo over for at skulle finde ud af nogle ting, både på luftforsvarsområdet, som ordføreren selv peger på, i forhold til hvilke konkrete investeringer vi skal gøre der, men også i forhold til sådan noget som ASW-kapaciteter, som er meget vigtige for at holde styr på, hvad der sker i vores farvande.
Peter Kofod (DF), 2023-10-27:
Det kan da godt være, at der er 15.000 grænsependlere, men mig bekendt er der 30.000 registrerede bandemedlemmer.
Så jeg kunne da godt tænke mig nogle flere grænsehindringer for svenskere for at komme ind i Danmark – eller rettere: ikke for svenskere , for jeg betragter ikke store dele af de mennesker som svenskere, men for alle dem, der er tilrejsende, og som Sverige har taget ind og desværre, for de flestes vedkommende, givet ophold og statsborgerskab.
Derfor vil jeg bare spørge om noget, for ordføreren underkendte jo også den svenske måde at gøre tingene på, som jo også i høj grad har været den socialdemokratiske måde at gøre tingene på i Sverige.
Hvad har ordføreren gjort for at italesætte de dybe problemer, som Sverige har, over for sine partifæller i Sverige?
Annette Lind (S), 2023-10-27:
Nu har jeg været med i rigtig mange år, og bl.a. har vi jo talt rigtig meget om NATO-medlemskab.
Jeg synes da faktisk, at Sverige er kommet meget langt, i forhold til at jeg kan se, at når man skal samles om sikkerheden i vores lande, er det nødvendigt, at man flytter sig.
Det har Socialdemokratiet gjort rigtig meget i Sverige ved at sige, at man ønsker at være medlem.
Det skal der selvfølgelig gøres noget ved, men det er jo et svensk anliggende.
Christian Friis Bach (RV), 2023-10-27:
Jeg synes bestemt, vi skal styrke undervisningen i nordisk kultur og sprog i vores folkeskoler, men det vil ikke løse problemet.
Og jeg vil også bare anføre, at det jo ikke bliver en ligeværdig samtale, når vi har Island og vi har det nordlige Finland, og når vi får Færøerne og vi får Grønland stærkere integreret, forhåbentlig, i det nordiske samarbejde.
Der er det bare min stilfærdige pointe, at når man mødes på et sprog, som alle stort set kan, og som alle føler sig nogenlunde trygge ved, giver det faktisk et mere ligeværdigt samarbejde og en mere ligeværdig samtale i det nordiske samarbejde.
Annette Lind (S), 2023-10-27:
Jeg tror, det er rigtigt, at ordføreren står meget ene i det her spørgsmål.
Det var, fordi ordføreren sagde, at så er vi alle på lige fod.
Hvis du nu kommer til Nordisk Råds session i næste uge og der bliver lavet en måling, i forhold til – rigtig mange af os, der arbejder med det nordiske, er jo godt oppe i alderen – om man er mest tryg på sit eget sprog, eller om man er mest tryg på engelsk, hvordan tror ordføreren så det vil falde ud?
Jeg tror, der er rigtig mange, især i min alder, som føler, at det er en stor styrke at kunne tale sit eget sprog.
Christian Friis Bach (RV), 2023-10-27:
Jeg er helt enig i, at det kan være en styrke at tale sit eget sprog, og det vil alle fremføre.
Men skal man mødes i en fælles samtale, vil der, og det ved alle ordførere i rummet her, meget hurtigt komme et ønske fra enkelte deltagere fra nordiske lande om at tage samtalen på engelsk.
Jeg har lige været i Europa-Parlamentet, og det svenske medlem af Europa-Parlamentet, som vi mødte dernede, anmodede stilfærdigt om, om vi ikke kunne tage mødet på engelsk, al den stund vi måske alle sammen kunne forstå svensk, men at hun ikke var så god til at forstå dansk.
Jeg møder det.
Foreningen Norden har også haft den her debat oppe i en meget mere fordomsfri udgave, hvor de også har talt om, at samtalerne på engelsk måske faktisk kunne styrke det nordiske samarbejde.
Annette Lind (S), 2023-10-27:
Jeg vil ikke sige, hvad det kunne blive på sigt, men med sådan, som det ser ud nu, vil det så være mest ligeværdigt at tale engelsk eller sit eget sprog?
Christian Friis Bach (RV), 2023-10-27:
Når man taler sit eget sprog, men der ikke er nogen, der forstår en, bliver det jo heller ikke rigtig ligeværdigt, og det er jo det, der er min pointe.
Jeg tror, at hvis man mødtes på et sprog, som vi alle sammen er lige gode til eller lige dårlige til, og som faktisk, især blandt unge, er det, man taler, når man arbejder internationalt i FN og i EU, altså hvis vi mødtes på det samme sprog, kunne vi lette det nordiske samarbejde betragteligt.
Det er min stilfærdige pointe.
Men der skal selvfølgelig være plads til, at man til Nordisk Råds sessioner kan tale på dansk, at man kan tale på finsk, og at man kan tale på grønlandsk eller færøsk, hvis man i fremtiden får lyst til det;
det vil jeg støtte.
Jeg tror bare, vi ville lette det hele for os alle sammen, hvis vi talte på engelsk.
Christian Friis Bach (RV), 2023-10-27:
Tak for det.
Og tak til hr. Peter Kofod.
Er det rigtigt forstået, at hr. Peter Kofod dermed ønsker at styrke samarbejdet i Norden for at dæmme op for og forebygge den kriminalitet, som ordføreren nævner i talen?
Jeg håber da, at der er journalister til stede, for vi skriver et eller andet sted historie i dag, når ordføreren siger, at vi er med i alle internationale aftaler, der kan bekæmpe kriminalitet.
Så hører jeg det rigtigt, altså at ordføreren ønsker at afskaffe retsforbeholdet?
Peter Kofod (DF), 2023-10-27:
Hvis et flertal af danskerne havde afskaffet retsforbeholdet, havde vi været tvunget til at føre den udlændingepolitik, som den svenske EU-kommissær Ylva Johansson, som er tidligere arbejdsminister i Sverige, har sagt til Europa-Parlamentet at hun er stolt over – hun er stolt over den svenske udlændingepolitik.
Så havde vi været nødt til at underlægge os det.
Og det eneste værn imod det ville være udenrigsministerens ord om, at man kan tro på ham, til solen brænder ud.
Jeg må bare sige: Hold da op, hvor var danskerne kloge, da de valgte at fastholde det retsforbehold.
Det er helt mikroskopisk i forhold til nogle af de der ting, som hr. Christian Friis Bach taler om, men det havde været et kæmpe knæfald for den fælleseuropæiske udlændingepolitik, og den ønsker jeg ikke.
Carsten Bach (LA), 2023-10-27:
Og tak for talen.
Jeg vil faktisk gerne kreditere ordføreren for, at han tager det her emne op og fokuserer så meget på emnet om tilstrømning udefra til Sverige og de udfordringer, det har givet Sverige på det seneste.
For det er jo fuldstændig rigtigt ikke noget, der fylder ret meget i redegørelsen.
Jeg forsøgte også selv, dog meget kort, at komme ind på emnet i min egen ordførertale.
Det er jo evident, at det er et stort problem og et problem for svenskerne, som vi krydser fingre for – og måske gør vi også mere end det; måske gør regeringen og justitsministeren mere end bare at krydse fingre for det – ikke er noget, der får en spillovereffekt i forhold til Danmark.
Ordføreren ridser et skræmmescenarie op, hvor man når til, at vi fra Danmarks side ligefrem skal sende fredsbevarende styrker til Sverige.
Det tænker jeg måske at vi skal håbe på ikke når helt så vidt.
Ordførerens parti er jo måske garant for mange af de initiativer, der er blevet taget, for, at vi ikke er nået dertil i Danmark.
Er der noget, som ordføreren vil sende som nogle gode råd over Sundet, nu, hvor ordføreren har taletid og der jo helt sikkert er rigtig mange svenskere og svenske politikere, der lytter med til den debat, vi har her i Folketingssalen i dag?
Peter Kofod (DF), 2023-10-27:
Tak for spørgsmålet.
Jeg skal starte med at beklage, at min tale er så dyster, men når jeg ser ud i verden, så bliver jeg i dårligt humør, og så sover jeg dårligt om natten, fordi jeg synes, der er noget under opsejling – en bekymring, som i hvert fald det store flertal af politikere og en stor del af det, man vel kan kalde the establishment, for at bruge et engelsk udtryk, ikke helt har opfanget og ikke helt har set endnu.
Og det er jeg glad for at Liberal Alliance har set og har hørt, også i tide.
I Sverige kan man jo starte med at kopiere alle de stramninger, som vi har lavet i Danmark.
Nogle af dem er i øvrigt kompromiser mellem Dansk Folkeparti og Liberal Alliance.
Man kunne starte med at kopiere det udgangspunkt.
Og noget af det, som jeg, hvis vi skal vende blikket til noget hjemligt, går meget op i, og som jeg håber at andre også ville gå mere op i, er simpelt hen tildelingen af statsborgerskaber.
For når vi først har delt statsborgerskaber ud, er det meget, meget bøvlet at tage dem væk.
Og så er det selvfølgelig konventionsspørgsmålet.
Jeg er meget bekymret for de internationale konventioner, som jeg synes sniger sig ind overalt på rets- og udlændingeområdet.
Nu har jeg fornøjelsen af at være mit partis retsordfører, og jeg vil sige, at det godt nok er meget ofte, vi skal forholde os til ting, som 179 ansvarlige mennesker herinde burde træffe beslutning om, men som vi ikke kan på grund af forældede konventioner, som jeg synes vi burde træde ud af.
Undskyld overskridelsen af taletiden, formand.
Carsten Bach (LA), 2023-10-27:
Jeg håber som sagt, at der er nogen på den anden side af Sundet, der også lytter til de gode råd.
Heldigvis gør ordføreren sig også den ulejlighed at tale lidt fremadrettet i forhold til den hjemlige debat, og uden at det nødvendigvis skal være sådan en dybfølt kritik, er det i hvert fald min opfattelse, at ordførerens parti ofte har været meget gode til at tale problemet op og føre skræmmekampagner, som det måske hedder på det politiske sprog, men uden sådan rigtig at levere potentielle løsninger.
Nu er der nogle løsningsforslag fra ordføreren fra talerstolen i dag, men kan det måske uddybes noget mere?
Kan vi måske få et tættere og bredere samarbejde om nogle løsninger fremadrettet, der kan afhjælpe nogle af de udfordringer, vi rent faktisk stadig væk har i Danmark?
Peter Kofod (DF), 2023-10-27:
Meget gerne.
Altså, der er ikke patent på nogen politik, og vi deler meget gerne ud af alt, hvad vi har på hylderne, også når det handler om udlændingepolitik.
Så man må kopiere og stjæle med arme og ben.
Det vil kun gøre mig glad.
Hvad kan vi så gøre mere?
Ja, vi kan opsige i hvert fald statsløsekonventionen og menneskerettighedskonventionen på stedet.
Så kan vi lave en ny praksis for uddeling af statsborgerskaber i Folketinget, som hr. Mikkel Bjørn jo har været bannerfører for i Indfødsretsudvalget.
Og vi betragter det som fuldstændig centralt, at vi vender tilbage til en anden praksis.
For der findes ikke objektive kriterier for, mener vi, tildeling af statsborgerskaber.
Det er et værdispørgsmål; det er et spørgsmål om, om man hører til i Danmark, og om man føler sig dansk.
Det er et meget dybt spørgsmål, og med al respekt: Det kan de jo ikke vurdere ud fra en eller anden integrationsprøve eller udlændingeprøve, i forhold til hvor mange rigtige man har ud af 40 spørgsmål.
Altså, sådan hænger verden jo ikke sammen.
Anna Falkenberg (SP), 2023-10-27:
Tak for talen.
Jeg har egentlig taget ordet for at sige tak til ordføreren og ordførerens parti for ofte at have Færøerne in mente i den politik, der bliver lavet fra partiets side.
Jeg har også noteret mig, at Nordisk frihed-gruppen , som Dansk Folkeparti jo er en del af, har lavet et medlemsforslag i Nordisk Råd omkring Færøerne og Færøernes ønske om en ny handelsaftale med EU.
Og det, jeg egentlig gerne vil spørge ordføreren om, er, hvad partiets holdning er til Færøernes ønske om at få en anden rolle i det nordiske samarbejde, nemlig at blive et fuldt medlem af Nordisk Råd.
Hvad er Dansk Folkepartis holdning til det ønske?
Peter Kofod (DF), 2023-10-27:
Jamen der er ligesom flere ting i det, for der er jo nogle værdimæssige rødder, som vi har tilfælles, men hvis det handler om f.eks. kriminalitetsbekæmpelse, vil jeg sige, at så er vi jo med i alle mulige internationale aftaler og den slags, der kan bekæmpe det.
Altså, hvis der politisk er så stor forskel på, hvad prioriteterne er, kan det jo være svært at samarbejde.
Og der må man sige, at vores vel nok nærmeste naboland, det, der ligner os allermest, jo har valgt en radikalt anden kurs end os – en samfundsomvæltende kurs, der gør, at det svenske samfund er dramatisk forandret på bare 20-30 år.
Derfor er det måske bedre at stille spørgsmålet: Hvad skal vi samarbejde om?
Jeg er helt åben for samarbejde, men om hvad?
Jeppe Søe (M), 2023-10-27:
Jamen det er da meget kort lige til den sidste del her.
Der kan jeg da ikke undlade at sige, at jeg synes, det måske er mærkeligt at løse et problem, der åbenlyst er der, i forhold til manglende forståelse for hinanden ved at skifte til et helt alternativt sprog i stedet for måske at genindføre nogle af de ting, der faktisk engang var.
Jeg kan da huske, at jeg til danskeksamen var oppe i en norsk tekst og også skulle læse svensk.
Så det kunne da være, at man skulle gå dén vej.
Det ville, synes jeg, ellers passe mere til de ellers radikale holdninger på skoleområdet, at vi forsøger at løse tingene ad den vej i stedet for det, som jeg klart vil kalde at give op.
Christian Friis Bach (RV), 2023-10-27:
Tak for det.
Og tilsvarende har jeg talt med en række unge, som meget håber, at man vil kunne tale engelsk til hinanden i det nordiske samarbejde, fordi de mener, at halvdelen går tabt og ingen rigtig forstår hinanden, og det går meget hurtigere for dem, når de kan gebærde sig, tale og kommunikere på engelsk.
Så jeg ved, vi ikke er enige, og især ikke i den her kreds af nordiske ordførere, men jeg tror, at fremtiden vil vise, at jeg får ret.