runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2022-04-21:
Man kan jo godt lave en frivillig model og så sige, at man kan melde sig frivilligt ind.
Det kan også være, at man sætter en grænse og siger, at over den grænse skal alle være med, og under den grænse kan man så gøre det frivilligt.
Det kan man jo arbejde med.
Men hvis man gør det frivilligt – og det har der også været lavet businesscaseberegninger på af KPMG, som har stået bag det her – bliver usikkerheden omkring byrdelettelsesstørrelsen jo tilsvarende større, og tilsvarende er der så en risiko for, at det rent faktisk bliver en mindre byrdelettelse til dansk erhvervsliv.
Og det er jo det, jeg synes at vi politisk, også Venstre og de borgerlige partier, må forholde os til, nemlig om det er det, man ønsker.
Jeg tror, vi kan få en stor lettelse, også ved at hjælpe de små med økonomisk støtte til den investering, de skal lave.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-21:
Tak for det.
Og tak for talen.
Den vidner om et stort engagement, og det er jo dejligt.
Jeg er nok en af de få her i salen, der faktisk har arbejdet både i et fritidshjem og i en sfo for mange, mange år siden, og det er fantastiske steder.
Så vil jeg bare lige høre ordføreren om den lange skoledags indflydelse på de her fritidshjem og sfo'er.
Er ordføreren enig i, at det har klemt den mulighed for at udfolde legen og det kreative frirum for børn, at vi har den her lange skoledag?
Lotte Rod (RV), 2022-04-21:
Tak for det spørgsmål.
Jeg er helt enig.
I Radikale Venstre vil vi gerne have kortere skoledage, både fordi vi tror på, at ressourcerne er bedst brugt i skolen, hvis man kan være to lærere eller en lærer og en pædagog på eller opdele i mindre hold i stedet for at smøre det ud over en længere dag, men også fordi det har en værdi i sig selv at have tid til at være i fritidspædagogikken.
Hvis man er i gang med et rollespil, tager det jo noget tid at lave det.
Derfor tror jeg, at vi har en vigtig opgave her fra Folketingets side, når vi snakker om den korte skoledag, med hensyn til at sige, at det både handler om skolen, men faktisk også om, at fritidspædagogikken, legen og den frie tid har en værdi for børnene i sig selv.
Ida Auken (S), 2022-04-21:
Jeg synes også, at den kobling, som Radikales ordfører laver, til børn og unges psykiske trivsel og mistrivsel virker rigtig.
Der er i hvert fald alt for mange børn og unge, som både har angst og depression og får diagnoser, der måske også hænger sammen med et overaktivt nervesystem, der ikke får den ro, som vi ved legen giver.
Så jeg synes, det er vigtigt, og det er jo også for os som voksne hjerteskærende at se på generationer, der får dårligere trivsel og dårligere mentalt helbred.
Jeg synes næsten, det værste er, at vi ikke ved, hvad der er årsagen til den tendens.
Og derfor skal vi gøre, hvad vi kan, for at give vores børn den allerbedste start på livet.
Den pædagogik, børnene møder i institutionerne og på skolerne, skal være af den højeste kvalitet og baseret på viden, også om de her temaer.
Heldigvis har Danmark et stærkt forskningsfelt inden for det pædagogiske område, og i aftalen om forskningsreserven i 2021 afsatte vi penge til at kapacitetsopbygge i forhold til den pædagogiske forskning.
Indsatsen er målrettet 0-6-årsområdet, men den forventes at få en positiv betydning for pædagogisk forskning generelt.
Endelig kan der i årlige forhandlinger om forskningsreserven prioriteres midler til forskning i fritidspædagogik.
Til sidst synes jeg, det er værd at nævne, at Børne- og Undervisningsministeriet vil nedsætte partnerskabet Sammen om Fritiden, hvor parter og ordførere på området kan drøfte udviklingen af fritidsområdet, og her kan også viden om fritidspædagogik indgå i drøftelserne.
Lotte Rod (RV), 2022-04-21:
Og derfor får jeg lyst til at spørge: Hvad vil Socialdemokratiet gøre for at fremme forskningen i fritidspædagogik?
Ida Auken (S), 2022-04-21:
Vi har jo bl.a. sat penge af til forskning i pædagogik i det hele taget i den her forskningsreserve, vi lavede for 2021.
Om vi så også gør det i forbindelse med den kommende, vil jeg ikke stå her og love; det synes jeg er at tage forskud på tingene.
Jeg hørte heller ikke Radikale love, at de giver penge til det her i forbindelse med den kommende forhandling om forskningsreserven.
Jeg tror også, det bliver ret vigtigt at se på, hvad partnerskabet Sammen om Fritiden, der bliver lavet, kommer med af forslag.
Lotte Rod (RV), 2022-04-21:
Tusind tak for talen.
Det er simpelt hen bare i sig selv en fornøjelse at høre Venstres ordfører tale om fritidspædagogikken og legen og de præstationsfrie rum, og alle herinde skal jo bare vide, at det, vi siger fra talerstolen, betyder virkelig meget for den faglige stolthed, der er derude, så det, at vi i Folketinget tager det alvorligt, er i sig selv faktisk det første vigtigt skridt.
Så tusind tak for det.
Og også mange tak for at være med i vores fælles forslag til vedtagelse om, at vi skal kigge på mulighederne for at prioritere fritidspædagogikken i forskningsreserven, og derfor har jeg et spørgsmål til Venstre om det.
Kan Venstre forestille sig, at vi i virkeligheden bygger videre på den model, vi har lavet for børneforskning, hvor vi jo er ved at få bygget hele skelettet op, men hvor det jo kun er for 0-6-årsområdet, og sige, at med de her erfaringer, vi har fra det, kunne vi så bygge ovenpå og lave en satsning i fritidspædagogisk forskning?
Ulla Tørnæs (V), 2022-04-21:
Det var det, jeg sådan i al beskedenhed faktiske forsøgte at sige.
Jeg har i hvert fald personligt brug for at vide mere om, hvad de midler, som vi afsatte i 2021, egentlig har medført, og hvor vi er henne.
Det er vigtigt for mig at understrege, at de prioriteter, som vi sædvanligvis bringer med ind til bordet, når vi udmønter forskningsreserven i fællesskab, også vil være Venstres kommende prioriteter.
Men det ændrer ikke ved, at det jo højst sandsynligt, hvis der er politisk vilje til det, kan skabe luft til, at der også kan gives midler til det her område, hvis der er brug for det, i lyset af at vi eller i hvert fald jeg mangler viden omkring udmøntningen af den del af forskningsreserven, der i 2021 blev brugt til børneområdet.
Lotte Rod (RV), 2022-04-21:
Jeg får lyst til at spørge om det samme, som jeg også spurgte Venstre om, nemlig om SF kunne se for sig, at vi i virkeligheden bygger videre på det, vi gør med børneforskningen, og lægger det oveni, sådan at vi bruger de gode erfaringer og det system, vi er ved at bygge op, men laver noget særskilt til fritidspædagogikken oveni.
Astrid Carøe (SF), 2022-04-21:
Jeg tror generelt, vi skal sådan passe på med at lave alt for mange råd.
Nu har vi også et ph.d.-råd på skoleområdet f.eks., og vi har fået lavet det her forskningsråd for børneområdet, eller hvad det nu ender med at komme til at hedde specifikt.
Så jeg tror, det er vigtigt, når tingene passer sammen og går så meget ind over hinanden, at man netop sikrer, at de taler sammen, og at man bruger de kapaciteter, vi får opbygget nu, med den, synes jeg, ret store bevilling, vi trods alt har fået givet nu her.
Jeg tror også, det er vigtigt, at vi på et tidspunkt får kigget på det her ph.d.-råd på skoleområdet, som jeg tror er godt, og det er godt, at vi fik det oprettet, og det tror jeg sagtens vi kunne bygge videre på.
Men det er jo det, som forskningsrådet på børneområdet, vi lige har vedtaget – eller intentionerne bag ph.d.-rådet – faktisk bygger videre på.
Ja, jeg tror, det er en god idé, at man tænker det sammen.
Lotte Rod (RV), 2022-04-21:
Tak for det.
Mange børn og unge i Danmark har det skidt.
De føler sig ensomme, de udvikler angst og depression, og jeg synes, det er et af de mest alvorlige kritikpunkter, der er af vores samfund.
Jeg tror på, at vi her i Folketinget skal gå i spidsen for at lave en bevægelse for fritidspædagogikken, hvor børn og unge kan lege sammen, hvor de kan fordybe sig i ting, der ikke skal føre til et bestemt mål, hvor det ikke er de voksne, der bestemmer eller styrer, hvor de ikke skal præstere, men hvor de faktisk bare kan glemme sig selv og være en del af et større fællesskab.
Når børn leger, forestiller de sig ting, som de ikke kan endnu, de falder og slår sig, de rejser sig igen, de må prøve igen, og når de leger, skal de forhandle med hinanden, de knytter venskaber med hinanden, og de er glade, fordi legen er meningsfuld i sig selv.
Vi har noget helt særligt i vores sfo'er, fritidshjem og klubber, men det står i kontrast til, hvor lidt vi faktisk forsker i det.
Det er derfor, jeg i dag har indkaldt til den her debat med ministeren og ordførerne, altså for at diskutere forskning i fritidspædagogikken, og hvad ministeren vil gøre for at fremme den fritidspædagogiske forskning.
Mona Juul (KF), 2022-04-21:
Tak for det, og tak til ministeren.
Det er rigtig konstruktivt at kalde ordførerne ind, tænker jeg, for så kan vi nemlig også få valideret, hvad der ligger i de 300.000 kr.
Eller kunne der ligge en anden grænse, som var mere hensigtsmæssig?
For jeg tror lidt, at det, vi er ude i nu her, er ligesom, når man vågner om morgenen og i vejrudsigten får at vide, at der er sol over hele landet, og så opdager, at det faktisk ikke lige gjaldt ens eget område.
Og det er lidt det samme her, altså at det godt kan ske, at det gennemsnitligt betyder, at vi samlet set får en større byrdelettelse, men hvis det går ud over en gruppe, som vi har behov for, altså iværksættere, små selvstændige, de helt små virksomheder, så kan vi jo miste rigtig meget på den lange bane ved simpelt hen ikke at få dem med fra starten af. Og det er derfor, at det er rigtig vigtigt for mig, at vi får den drøftelse.
Så det vil jeg gerne kvittere for, og det glæder jeg mig rigtig meget til.
Mit spørgsmål er: Vil ministeren dele lovforslaget, så vi kan dele det op i en revisor- og en bogføringsdel?
Simon Kollerup (S), 2022-04-21:
Først vil jeg sige om det andet med vejrudsigten, at det, hvis man er så uheldig at være det sted, hvor det så måtte regne den dag, jo kan være, at det er godt givet ud, at man får en paraply, eller sagt lidt anderledes i forbindelse med det her lovforslag og lidt mere seriøst: Der er jo sådan set taget højde for lige præcis de virksomheder, som ordførerne her peger på, med de få transaktioner og den lave omsætning, med økonomisk støtte til at investere i it-systemerne, altså hjælp til at få dækket den omkostning, det vil være.
Og det er jo ganske rigtigt, som ordføreren også tidligere har sagt, at det er en vejledningsindsats og en gradvis implementering, så det først er fra 2026, man skal ind på det her system.
Men vi drøfter det, og det er i den konstruktive ånd, der bliver indkaldt til drøftelsen.
Om vi skal dele lovforslaget op, synes jeg vi må tage i den samme drøftelse.
Mona Juul (KF), 2022-04-21:
Det håber jeg rigtig meget på, for så kan vi jo i hvert fald herfra gå fuldt ud ind i forhold til at se, om vi kan ændre omsætningsgrænsen på bogføringsdelen og måske kigge på, hvad det er for nogle andre kriterier, der skal til, for at vi får sluset det ud og vi får fundet det rigtige niveau.
Med hensyn til valg af system er jeg også lidt optaget af det, og det kan være, at vi kan tage det i forhandlingerne.
Men det, jeg er lidt bekymret for, er, hvis staten går ind og anbefaler nogle systemer.
Så skal vi jo være sikre på, at de er uafhængige osv., og det er jeg sikker på at ministeren også har øje for.
Men det, jeg også godt kunne tænke mig at spørge om, er, at lovforslaget lægger op til en implementering ved årsskiftet.
Det synes jeg er meget, meget hurtigt.
Altså, har ministeren overvejet en ekstra gang, om vi skulle kigge på det?
Simon Kollerup (S), 2022-04-21:
Nu er det jo forskellige forhold, der er i den samme lovgivning, og det er også derfor, der er et ønske om en opdeling.
Så nogle af tingene vil jo træde i kraft fra årsskiftet, implementeringen af den automatiske erhvervsrapportering vil ske gradvis, henholdsvis i 2024 og 2026 vil man påbegynde med de forskellige regnskabsklasser, og derfor er jeg, hvis vi nu kommer frem til, at vi tager det her lovforslag i to bidder, ikke sikker på, at ikrafttrædelsen er et problem for Det Konservative Folkeparti.
Men det må vi snakke om.
Jeg tænker ikke selv, at der er et problem i at dele lovforslaget op, men jeg har også respekt for, at jeg har lavet en aftale med partier om begge dele, og derfor vil jeg gerne vende det med dem.
Ida Auken (S), 2022-04-21:
Ingen kan vist være i tvivl om, at skattevæsenet har været lettere udfordret i de seneste år.
Socialdemokratiet har stået i spidsen for at sikre en bedre og mere effektiv skatteforvaltning med bl.a. otte nye skattecentre og 1.000 nye medarbejdere.
En helt central forudsætning for, at vi kan lykkes med genopretningen af skattevæsenet er selvfølgelig, at der kan rekrutteres de rette folk.
Skatteministeriet står i disse år over for en omfattende rekrutteringsopgave, og det har vist sig at være svært at rekruttere medarbejdere med de rette skattefaglige kompetencer.
Forslaget her skal bidrage til at afhjælpe det problem ved at give uddannelses- og forskningsministeren mulighed for at fravige kravet om 2 års relevant erhvervserfaring efter gennemført adgangsgivende uddannelse for at blive optaget på diplomuddannelsen i skat.
Derudover vil uddannelses- og forskningsministeren kunne fastsætte nærmere regler om adgangskrav til en diplomuddannelse i skat.
Det kan f.eks. være om dokumenteret relevant beskæftigelse på ansøgningstidspunktet.
Uddannelsen er en del af videreuddannelsessystemet for voksne.
Vi skal gøre, hvad vi kan, for at sikre et fleksibelt uddannelsessystem, så vi får uddannet de dygtige hoveder, som arbejdsmarkedet efterspørger.
Rigide regler må ikke stå i vejen for et højere vidensniveau, en veluddannet befolkning eller for genopretningen af skattevæsenet, og derfor støtter Socialdemokratiet forslaget.
Tak for ordet.
Ulla Tørnæs (V), 2022-04-21:
Mange tak.
Jeg kan egentlig gøre det ganske kort: Lovforslaget her har, som vi også hørte fra Socialdemokratiets ordfører, til hensigt at løse en ret simpel problemstilling, nemlig at Skattestyrelsen i de kommende 3 år skal rekruttere mellem 800 og 1.000 medarbejdere om året.
Dog er det vilkår for at blive optaget på diplomuddannelsen, at man skal have mindst 2 års erhvervserfaring og en gennemført adgangsgivende relevant uddannelse, her typisk en akademiuddannelse.
Men kravet om 2 års erhvervserfaring spænder i alt for mange situationer ben for, at man kan opfylde det akutte behov for kompetent arbejdskraft, som bl.a. skattevæsenet har brug for i forbindelse med den genopretning af skattevæsenet, som i øjeblikket er i fuld gang.
Derfor lægger lovforslaget her op til midlertidigt at fravige kravet om de 2 års erhvervserfaring, så flere kan få en hurtigere adgang til en diplomuddannelse i skat.
Det synes vi er rigtig godt, og det kan vi i Venstre naturligvis bakke op om, selv om vi nu også gerne fremover ser, at regeringen er lige så handlekraftig, når der kommer spørgsmål om uddannelser, der retter sig mod den private sektor, altså hvor der er mangel på kvalificeret arbejdskraft.
Men vi kan støtte lovforslaget, og det med den private arbejdskraft kan vi vende tilbage til på et senere tidspunkt.
Det er selvfølgelig vigtigt her at understrege, at selve diplomuddannelsen i skat også giver adgang for private virksomheder på lige fod med offentlige virksomheder, men der kan jo også blive tale om andre uddannelser, hvor det mere specifikt er den private sektor, der har brug for kvalificeret arbejdskraft, og så håber jeg, at regeringen vil være lige så lydhør, som man har været her i forbindelse med diplomuddannelsen i skat.
Venstre støtter lovforslaget.
Astrid Carøe (SF), 2022-04-21:
Tak for det.
Jeg tror, at jeg vil gøre det meget kort, for ellers ender jeg bare med at gentage mine gode kollegaers pointer.
Vi synes også, det er ganske fornuftigt at ændre de her adgangskrav til diplomuddannelsen i skat.
Vi kommer til at mangle ansatte med skattefaglige kompetencer, når vi skal oprette de her nye skattecentre.
Så SF støtter forslaget.
Katrine Robsøe (RV), 2022-04-21:
Så skal vi se, om vi kan gøre det næsten lige så hurtigt som SF.
Der er ikke så meget at rafle om her.
Radikale støtter naturligvis også lovforslaget.
Jeg er egentlig meget enig i fru Ulla Tørnæs' bemærkninger i forhold til også at kunne agere hurtigt, hvis det private erhvervsliv står med lignende udfordringer, som skattevæsenet står med her, hvor man mangler fagkompetencer.
Jeg synes til gengæld også, at det er ret fornuftigt, at man har rammet det ind og sagt, at man nu har en 5-årig periode, hvor det her kan lade sig gøre.
Jeg forstår, at det er Skatteministeriets egen vurdering, at man så herefter vil kunne indhente det hul, man har i fagkompetencerne, fordi vi jo også normalt ud fra et fagligt grundlag har sat en grænse for den erhvervserfaring, man skal have til at tage de her diplomuddannelser, så man har noget erfaring, man så tager med ind i den her uddannelse.
Det er idéen bag uddannelserne, at man har nogle erhvervserfaringer og nogle faglige kompetencer, man har fået på arbejdsmarkedet, som man tager med ind i de her uddannelser.
Men der er naturligvis fuld forståelse for, at der er behov for her at lave en dispensation, og den bakker Radikale naturligvis op om.
Bruno Jerup (EL), 2022-04-21:
Vi støtter også forslaget om en ministerbemyndigelse til at kunne fravige reglerne om 2 års relevant erhvervserfaring.
Vi kunne selvfølgelig indvende, at det her er en forringelse eller en svækkelse af uddannelsens niveau.
Det tror jeg godt vi også kunne argumentere for, men det ændrer ikke ved, at vi mener, at det er nødvendigt at give den her mulige bemyndigelse til ministeren, og så forlader vi os på, som der også står i bemærkningerne, at man efterfølgende, efter at man er blevet færdig med sin diplomuddannelse og ansat, også skal have en efterfølgende kompetenceudvikling på det arbejde, man får i skattevæsenet.
Så på den måde er der ligesom nogle ting, der kan kompensere for den mindre svækkelse, der er ved, at man ikke har 2 års relevant erhvervserfaring.
Men vi støtter forslaget.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-21:
Tak for ordet.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, skal give mulighed for, at vi kan få nogle dygtige skattemedarbejdere i fremtiden.
Forslaget går ud på, at man fremover kan tage diplomuddannelsen i skat, uden at man først har 2 års erhvervserfaring.
Det er jo faktisk lidt vildt; tænk, at det er kommet så vidt, at vi skal slække på adgangskravene til en diplomuddannelse i skat i håb om at få medarbejdere.
Når man læser høringssvarene, kan man se, at stort set alle er positive over for forslaget.
Dansk Told & Skatteforbund bifalder den foreslåede ordning og vurderer, at ordningen vil understøtte den omfattende omstilling, som i disse år pågår i Skatteministeriets styrelser, med fokus på at styrke skattefagligheden.
I Det Konservative Folkeparti er vi helt enige med høringsparterne.
Der er brug for at hjælpe vores skattemyndigheder.
Skatteministeriet står over for en omfattende rekrutteringsopgave i disse år.
Der er forventning om, at Skatteministeriet i de kommende 3 år skal rekruttere mellem 800 og 1.000 medarbejdere om året.
Det er rigtig mange medarbejdere i en tid, hvor der er generel mangel på arbejdskraft.
For Det Konservative Folkeparti er det vigtigt, at opkrævningen af skat er ordentlig og fair.
Der er desværre alt for mange dårlige historier om skattevæsenet.
Det er alt fra skatteunddragelse til fejludbetalinger og -opkrævninger.
Det skaber mistillid til vores skattesystem, og det kan vi som stat ikke holde til.
Hvis vi skal have opbakning til velfærdsstaten, kræver det, at der er opbakning til skattevæsenet.
Derfor støtter vi forslaget om, at det skal gøres lettere at få nogle veluddannede skattemedarbejdere.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-21:
Tak, formand.
Normalt er adgangskravet til en diplomuddannelse 2 års relevant erhvervserfaring efter gennemført adgangsgivende uddannelse.
Det ved vi.
I Dansk Folkeparti anerkender vi, at vores skattevæsen har et behov for medarbejdere, og vi vil nok alle gerne have, at skattevæsenet får ryddet op i de mange hængepartier, de har.
Det kræver jo et veluddannet personale.
Vi vil dog også godt have en drøftelse af, om det her er den rette medicin, herunder eventuelt spørge, om det er undersøgt, om der er andre områder, der har det samme behov.
En diplomuddannelse er jo baseret på, at de studerende har praksiserfaring, og derfor bør den konkrete diplomuddannelse gentænkes, hvis den skal fungere for studerende uden relevant erhvervserfaring.
Vi har noteret os, at professionshøjskolerne i høringssvaret foreslår, at der indføres mulighed for at afprøve nye formater.
Det kunne f.eks. være en vej at gå.
Der er grundlæggende et behov for at drøfte mulighederne for mere fleksible muligheder for efteruddannelse livet igennem.
Vi synes egentlig også, at det bør inddrages i drøftelserne, som vi forventer vi snart skal have med ministeren, om en opfølgning på Reformkommissionens anbefalinger.
Derfor vil vi gerne i udvalgsarbejdet have ministerens tilsagn om, hvordan der vil blive fulgt op på dette.
Det kunne være rart, hvis ministeren kunne sige noget om det.
Vi vil ikke stille os i vejen for, at skattevæsenet kan komme videre og få et veluddannet personale, så vi undgår de her meget kedelige sager, som vi har haft i de senere år.
Så der er opbakning fra Dansk Folkeparti.
Tak, formand.
Marie Krarup (UFG), 2022-04-21:
Der, hvor jeg sammenlignede det, var ikke i forhold til selve invasionen – selvfølgelig.
Det er det, at russerne jo helt tydeligt ikke har haft deres efterretningsbillede i orden.
De har forventet, at ukrainerne var mere interesseret i et samarbejde med Rusland, end de har vist sig at være.
Russerne har ikke sat sig ind i, hvad der sker.
Vi skal da ikke være lige så dumme som russerne.
Vi skal da sætte os ind i, hvad der sker.
Det er det, jeg sammenligner – selvfølgelig ikke selve invasionen.
Ida Auken (S), 2022-04-21:
Jeg kan forstå, at fru Marie Krarup er så velorienteret, at hun i sit ordførerindlæg sagde, at man kunne have løst det udenrigspolitiske problem med lethed.
Vil fru Marie Krarup lige oplyse Folketinget om, hvordan man med lethed kunne have løst det udenrigspolitiske problem?
Marie Krarup (UFG), 2022-04-21:
Ja, det kan jeg.
Man kunne have indgået i de forhandlinger, der blev lagt op til, før krigen jo desværre kom, altså i december, januar og februar.
Man kunne have ændret sin NATO-udvidelsesplan for mange år siden.
Det ligger selvfølgelig så lang tid tilbage, at det jo ikke er noget, man kan ændre.
Men selvfølgelig kunne man have indgået i de forhandlinger.
Man kunne i den nuværende situation lægge op til forhandlinger.
Vi kan jo håbe, at statsministeren, der i dag er på besøg i Kyiv, er på sådan en mission, og at det er det, hun siger at vi ønsker at gå i gang med, for det er det, der er behov for.
Per Larsen (KF), 2022-04-21:
Jeg må bare sige, at det for mig er meget utroværdigt, at man plæderer for, at man skal have takstfritagelse på Storebæltsbroen og samtidig belaster Storebæltsbroen med yderligere kassedyk, som ordføreren jo siger er uhensigtsmæssigt.
Jeg synes, det er voldsomt utroværdigt på den måde at gøre et og sige noget andet.
Marie Krarup (UFG), 2022-04-21:
Nej, det ville være dumt at sige.
Det kan man ikke.
Man kan aldrig nogen sinde fratage en forbryder ansvaret, og det er forbryderisk at lave en angrebskrig efter min mening.
Så det kan man ikke.
Men det, som man som udenrigspolitiske aktører bør gøre, er at navigere på en måde, så man ikke kommer frem til situationer, hvor sådan noget bliver mere muligt, end det ellers ville have været, medmindre man ønsker krigen, selvfølgelig.
For det kan også være, at man har ønsket det, og så kan man jo bare sige tillykke til dem, der har fået det til at ske.
Og det kunne man have gjort, og det har der så ikke været et ønske om.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-04-21:
Jeg synes, at jeg hører fru Marie Krarup sige, at det, at vi ikke vil sende skattekroner efter nogle, der vil studere i Rusland, altså su, er en trædesten hen imod at være medansvarlig for atomkrig.
Altså, undskyld, det er jo et fuldstændig vildt udsagn.