runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (KD), 2021-05-21:
Jeg kan huske, at Anders Fogh Rasmussen som statsminister altid sagde: Socialdemokraterne tror, at de generer mig ved at stå og stille alle de her spørgsmål, men de tager fuldstændig fejl.
Det er en gave til mig, fordi det giver mig en anledning til at tale om vores politik.
Og man kan jo næsten – når man kigger ud over den parade af forslag, der kommer fra hr. Morten Messerschmidt – mistænke Socialdemokraterne for at have ansat hr. Morten Messerschmidt i deres spinmaskineri, for der er da rig lejlighed til at tale om Socialdemokraternes politik, sådan som det udspiller sig her.
Når vi snakker om de her ydelser, er der jo ét regime for den vandrende arbejdstager, og så er der et andet regime, som f.eks. handler om flygtninge og indvandrere.
Der vil jeg bare gerne have, at ordføreren kan bekræfte, at når det handler om folk, der blot kommer hertil og ikke arbejder, dvs. tager ophold i landet, er der jo en domstolsafgørelse fra EU-Domstolen fra 2014, som handlede om en tysk-rumænsk kvinde, og hvor man sagde, at der ikke er nogen ret til nogen sociale ydelser, blot fordi man ankommer til et land.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-21:
Jamen vores mål er da, at det skal være realistisk, og at det skal realiseres.
Og i den her sammenhæng mener jeg ikke, at der er noget som helst urealistisk i at se på, om der er steder i ydelsessystemet, der skal justeres.
Det er så derfor, at vi har haft en masse folk med forstand på det til at se på det i en kommission, og derfor vil det mest naturlige jo være at afvente den kommissions anbefalinger og så se, hvordan Folketinget tager imod dem, og hvordan de enkelte partier vurderer sagen.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-21:
Og det er jo helt rimeligt, som jeg også tilkendegav i mit første indlæg.
Det, der bare er sagen ved »Retfærdig og realistisk«, er, at der ikke står noget om, hvornår vi kan forvente at det bliver virkelighed.
Altså, det eneste, vi kan knytte tillid til, er, at der står, at det er realistisk.
Men så er spørgsmålet jo: Hvad er den temporale forståelse af begrebet realistisk?
Er det, at det blot teoretisk set kan lade gøre, men at Socialdemokratiet så desværre fremlagde en plan, som ikke kunne vinde opbakning?
Eller er det den realistiske forståelse af begrebet realistisk, altså den, som de fleste deler, nemlig at det bliver reelt, at det bliver virkelighed, også inden valget?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-21:
Først og fremmest tak for alle de venlige komplimenter.
Grunden til, at jeg står her, hænger også sammen med, at sagen nu ligger i Udlændinge- og Integrationsudvalget, og da jeg er ordfører på udlændingeområdet, er det jo relevant.
Tak igen for det.
For så igen at svare lidt konkret på spørgsmålet vil jeg sige, at vi gik til valg på at nedsætte en Ydelseskommission.
Den har arbejdet i godt et års tid.
Den er blevet stillet en meget kompleks opgave med at prøve at nytænke ydelsessystemet på en måde, så nytilkomne til Danmark ikke ender på passiv forsørgelse, men kommer ud og kommer i gang, og så i øvrigt prøve at finde de rette balancer mellem, at børn ikke lider overlast, og at folk har et incitament til at komme på arbejde.
Der synes vi, at det er det mest ordentlige, når nu en kommission har arbejdet i et langt stykke tid, at vi så afventer dens rapport og derefter har drøftelserne i Folketinget om, hvordan vi så kan indrette systemet anderledes.
Mads Andersen (KF), 2021-05-21:
Jeg ønsker også at gå konstruktivt ind i den diskussion om at være et konstruktivt, arbejdsomt oppositionsparti, men der vil være steder i det her, hvor noget i hvert fald giver mere mening, end andet gør.
Det er der, hvor vi ønsker ligesom at forbeholde os retten til at diskutere ydelserne lidt mere differentieret, og det her er i hvert fald for vidtgående.
Peter Hummelgaard (S), 2021-05-21:
Jeg anerkender den præmis, men vil fru Jette Gottlieb ikke omvendt også svare på, om ikke hun er enig i – og det kan jo sagtens være Folketingets kalender, der har afgjort det – at baggrundstæppet for den diskussion og det forslag, fru Jette Gottlieb fremsætter, er væsentlig anderledes i dag, end det måske var for et halvt år siden eller et helt år siden?
Altså, vi har en situation, hvor vi kan se, at arbejdsløsheden falder, endda meget markant, og hvor vi kan se, at der er et rekordstort antal ledige stillingsopslaget, alt sammen jo fordi vi har ført en anden krisepolitik end den, man valgte at føre oven på finanskrisen eller i forbindelse med andre kriser.
Jette Gottlieb (EL), 2021-05-21:
Det er jo også derfor, det ikke er sådan, det er formuleret, men at det netop er formuleret som et tillæg i forbindelse med nogle helt særlige situationer, der har været fungerende siden marts 2020.
Det er derfor, vi fremsætter forslaget, og det er derfor, jeg spørger ministeren, om ikke det kunne være en her og nu-løsning sammenlignet med alt muligt andet, der er blevet lavet af her og nu-løsninger, som der heller ikke er tradition for i Danmark.
Peter Hummelgaard (S), 2021-05-21:
Jeg anerkender fuldt ud den problemstilling.
Altså, jeg har jo medlemmer af min egen familie, som enten har mistet jobbet i løbet af coronakrisen, eller som er på arbejdsfordeling.
Jeg hørte, at direktøren for Jobindex har været ude at sige, at det er det højeste, de nogen sinde har registreret.
Så jeg mener ikke, at løsningen på den problemstilling, fru Jette Gottlieb beskriver, er at lave et coronatillæg til dagpenge.
Jeg ved også, at vi skal behandle et andet beslutningsforslag.
Jeg kender jo i øvrigt også Enhedslistens syn på dagpenge.
FH er kommet med et udspil.
Vi tager sådan set alle input med i de videre overvejelser om, hvad der skal ske.
Men jeg mener ikke, at løsningen er det skitserede beslutningsforslag, som vi debatterer her i dag.
Hr. Bent Bøgsted ved, at jeg som minister og regeringen i øvrigt jo altid er glade for at have Dansk Folkeparti med ved forhandlingsbordet.
Jeg ved også, at der er noget forvirring, som hr. Bent Bøgsted også har gjort mig opmærksom på, og som vi også tager på vores skuldre i regeringen, om, at det oprindelig, da der skulle være forhandlinger om langtidsledighed, blev aftalt i en aftale, som Dansk Folkeparti ikke var en del af.
Bent Bøgsted (DF), 2021-05-21:
Tak for de oplysninger om tallene også for langtidsledige.
Så siger ministeren, at der nu er indgået en aftale om, at partierne skal se på det.
I den forbindelse vil jeg benytte lejligheden til endnu en gang at gøre ministeren opmærksom på, at der er forligsbindinger på noget af det med langtidsledige, som Dansk Folkeparti er med i, men vi er ikke inviteret med til de forhandlinger.
Det vil jeg bare lige gøre opmærksom på.
Det kan bare ikke lade sig gøre, hvis der er forlig på området og forligsbindinger der.
Det skal ministeren bare være opmærksom på i den her forbindelse.
Jette Gottlieb (EL), 2021-05-21:
Jeg er jo ikke helt overrasket over ministerens holdning til forslaget.
Jeg vil dog sige, at ministeren jo er vidende om, at Enhedslisten både har skubbet på og deltaget i stort set alle de pakker, vi har snakket om, men det er ikke det, det handler om.
Det er også rigtigt, at der er lavet ordninger, der sikrer, at man ikke falder ud af dagpengesystemet – det er rigtig godt.
Men problemet er levevilkårene for dem, der de facto er blevet arbejdsløse og har skullet leve for den dagpengesats, ikke i 1 måned, ikke i 2 måneder, men måske op til 15 måneder.
Og når man ved, hvor meget den dagpengesats er forringet gennem årene relativt set, må man også være klar over, hvor meget det tærer på familiernes økonomi.
Der vil jeg spørge, om ministeren er opmærksom på, at det er det, der er problemet, altså at selve satsen er så lav, at den skaber store økonomiske problemer i familierne.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-21:
I Nye Borgerlige mener vi, at integration er et personligt ansvar, og at retten til offentlig forsørgelse skal knyttes til det danske statsborgerskab.
I stedet for at have retten til forsørgelse skal udlændinge, mens de bor og arbejder i Danmark, tegne en obligatorisk forsikring, som dækker arbejdsløshed og pension.
Vi ved, at tallene viser, at ikkevestlige kvinder udgør en særlig belastning af vores velfærdssystem.
De er overrepræsenteret i statistikken for kvinder, der har været på kontanthjælp i 10 år eller mere, eftersom de udgør 11 pct. af 15-64-årige kvinder pr. 1. januar 2021.
Tallene viser også forskellen på grupper af kvinder målt på aktivfrekvensen i 1990 og 2018, og størst forskel er der mellem ikkevestlige kvinder, hvor kun halvdelen er i beskæftigelse eller i uddannelse, og kvinder med dansk oprindelse, hvor godt 80 pct. er i uddannelse eller arbejde.
For generation 2018 forventes hver person af ikkevestlig oprindelse gennemsnitlig at udgøre en nettoudgift på 31.000 kr. pr. leveår.
Så tallene taler sådan rimelig meget for sig selv.
Vi kan også se, at tallene viser, at i 2017 havde 34 pct. af samtlige kontanthjælpsmodtagere i Danmark ikkevestlig baggrund.
Tallene viser således, at ikkevestlige indvandrere og efterkommere er kraftigt overrepræsenteret blandt folk på kontanthjælp.
I 2017 udgjorde ikkevestlige indvandrere og efterkommere godt 8 pct. af befolkningen, og ifølge prognoser vil udgifterne til su til udenlandske studerende i 2023 være eksploderet til hele 650 mio. kr. Sammenlignet med 2013, hvor udgifterne var på 88 mio. kr., vil den samlede udgift til EU-studerende på 10 år dermed være steget med svimlende 639 pct.
Jeg kunne blive ved, og jeg kunne blive ved.
Der er masser af tal på det her område.
De taler deres ganske tydelige sprog.
I Nye Borgerlige står vi fast, og vi mener, at udlændinge må og skal forsørge sig selv, ganske enkelt.
Børnepenge skal selvfølgelig heller ikke uddeles til udlændinge.
Derfor er det ganske fornuftigt som minimum at kræve, at der indføres et optjeningsprincip.
Det er et skridt i den rigtige retning, og derfor støtter vi det beslutningsforslag, vi behandler nu.
Peter Hummelgaard (S), 2021-05-21:
Ja, og det her svar bliver rent på basis af, hvad jeg lige kan huske.
Jeg har det ikke i mine papirer foran mig.
Det vil sige, at de i statistikken jo står som dagpengemodtagere, men har reelt stadig væk deres almindelige arbejde.
De står bare kun i statistikken for dagpengemodtagere, fordi de modtager supplerende dagpenge ved siden af deres løn for den tid, de ikke arbejder.
Derudover er der i de senest opgjorte tal – og vi overvåger ikke tallene for langtidsledige dag til dag – tror jeg nok, og det er med forbehold, jeg siger det, 31.000 langtidsledige.
Det er også derfor, vi har aftalt med hinanden, at vi skal lave en særlig indsats, som målrettes langtidsledige, og hvor vi kan se, at det i den gruppe især er ufaglærte, faglærte og seniorer, som er kommet i alvorlig klemme i løbet af coronakrisen.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-21:
Vi er jo en del, som venter i spænding, ikke bare på Ydelseskommissionen, men jo altså i bred forstand på realiseringen af de tanker og forslag, som Socialdemokratiet fremlagde tilbage i 2018.
Og vi må jo kunne konstatere, at i hvert fald en hel del af det halter.
Derfor har vi som et konstruktivt oppositionsparti tilladt os at fremsætte forslag her i Folketinget om, at Folketinget pålægger regeringen at gennemføre det, som blev lovet.
Det er vel ikke for meget forlangt, og slet ikke på et område, hvor der jo – her må jeg give hr. Jens Rohde ret – har været ganske meget debat.
Hele spørgsmålet om, at man kan komme til Danmark og påberåbe sig at være arbejdstager, ifølge EU-reglerne, og som følge heraf få adgang til diverse sociale ydelser, er noget, vi har diskuteret i hvert fald al den tid, jeg har været medlem af Folketinget, men givetvis også tidligere, og det er jo derfor noget, der er knyttet ganske store forventninger til.
Så når man i sit program på side 37 skriver, at det er noget, man vil arbejde for, så er det jo også noget, der har været knyttet ganske store forventninger til rent faktisk også blev til virkelighed.
Det er jo derfor, at vi gør et særligt nummer ud af det her, og eksempelvis ikke De Radikales politik, som hr. Kristian Hegaard, da han var her, ønskede at vi også måtte fremsætte forslag om, al den stund at vi, pkt. 1., ikke er enige i ret meget af den radikale politik og, pkt. 2, at Det Radikale Venstre – og det er jeg meget glad for – ikke sidder i regering.
Det her forslag handler så også konkret om at indføre optjeningsprincipper.
Hvor skal de indføres?
Den konservative ordfører mente, at der kunne være ydelser, hvor det ikke gav mening, eller rettere: Hvor det gav mere mening end andre steder.
Det er en helt fair og rimelig tilgang til det, og derfor må man jo også forvente, at vi vil se forskelligt på det, når vi på et eller andet tidspunkt indkaldes til forhandlinger.
Det er der ikke noget underligt i.
Det, der er det principielle her, og det, der gør, at jeg ærgrer mig lidt over, at Det Konservative Folkeparti nu har varslet at ville trykke på den røde knap, ja, det er selvfølgelig, at det jo egentlig ikke så meget handler om, hvordan den endelige udformning bliver, men snarere at regeringen leverer det, som regeringen – som Socialdemokratiet – har lovet.
Jeg synes, det vil være helt rimeligt, hvis vi kan blive enige om at pålægge regeringen at gennemføre bare en del af det inden årets udgang.
Hvis man så i løbet af forhandlingerne siger, at her står man af – for dét er for meget, eller dét er for lidt – så er det helt rimeligt.
Det her er jo ikke det sidste, men dog alligevel et i rækken af de forslag, vi har fremsat.
Det er ikke et drilleforslag, som nogle ordførere – jeg tror, det var hr. Rasmus Stoklund – benævnte det, men derimod seriøse forslag, hvor vi som konstruktivt oppositionsparti forsøger at få regeringen til at levere varen.
Det venter vi stadig væk på – og så må vi se, hvor længe vi venter.
Vi må videre, formand.
Tak for ordet.
Bent Bøgsted (DF), 2021-05-21:
Tak til ministeren for talen om det her.
Vi nærmer os jo den tid, hvor hjælpepakkerne bliver udfaset, og jeg har forstået det sådan, at ministeren ikke har i sinde at forlænge de hjælpepakker, der er vedrørende dagpenge og alt det der.
Nu nævnte ministeren noget med, at der er 400 flere ledige, end der var, dengang coronakrisen startede.
Jeg skal bare lige høre: Hvor mange langtidsledige har vi i dag?
Hvor mange er der på arbejdsfordeling i dag?
Den ekstraordinære arbejdsfordeling ophører jo også.
Men hvor mange er der i de grupper der?
Men har ministeren nogle aktuelle tal for, hvor mange der er langtidsledige, og hvor mange der er på arbejdsfordeling p.t.?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-25:
Det er fuldstændig klart og tydeligt, at der blev sagt, at man ikke kan bruge racismeparagraffen – den kan man simpelt hen ikke bruge – det er kun blasfemiparagraffen, der kan stoppe koranafbrændinger.
Det er jo en juridisk vurdering, som man i øvrigt kan læse, og hvis man har lyst til at sætte sig lidt ind i sagerne, så kan man google det.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-25:
Altså, hvad angår koranafbrænding eller portrættering af profeten: Blasfemiparagraffen kunne ikke stoppe, at Rasmus Paludan kunne stille sig op og tegne alle mulige tegninger og gøre dem til genstand for sin demonstration.
Så vi er også nødt til at være ærlige over for hinanden her.
Hvis nu man genindførte paragraffen, ville vi jo stadig væk kunne have en Rasmus Paludan, der ville kunne lave alle mulige skændige demonstrationer og forsøge at skabe sig et publikum på det.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-25:
Folk kan jo finde på alt muligt.
Socialdemokraterne stemte imod en afskaffelse af blasfemiparagraffen, men havde ligesom Enhedslisten og SF ikke set det komme, som jeg også sagde tidligere i debatten, at Rasmus Paludan så ville udnytte det hul.
Men ikke desto mindre skal lovgivningen afspejle samfundet og de problemer, vi står med.
Og nu har vi jo set, at vi har et kæmpeproblem.
Ja, selv politiet og Claus Oxfeldt har været ude at sige, at det simpelt hen ikke er okay.
Jurister har været ude at sige det, politikere har været ude at sige det.
Nu har vi et konkret problem, og det er det, vi forsøger at løse her.
Hvis fremtiden så viser, at der opstår andre ting, så må vi sætte os sammen igen og finde ud af, hvordan vi løser det.
Min pointe er bare, at her har vi et konkret problem, og sandheden er, at ingen af os kan løse det.
Vi kan ikke gøre noget, fordi vi mangler lovhjemmel, fordi vi mangler blasfemiparagraffen.
Og derfor mener vi i Frie Grønne, at nu bør vi sætte ind, så vi kan stoppe den her psykiske terror.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-25:
Men man kunne jo sige præcis det samme om tegningerne, som jo fylder rigtig meget nu, både i den danske debat i forhold til vores lærere og i andre lande i Europa, og som, hvis man lytter til det muslimske samfund, helt åbenlyst bliver opfattet som en meget, meget stor provokation.
Der er ikke nogen lovgivning, der forhindrer nogen i at lave de tegninger.
Mener Frie Grønne så, at det er et tilsvarende problem, som i virkeligheden burde være forbudt?
Jan E. Jørgensen (V), 2021-05-25:
Jeg kan godt svare på det: 0 kr.
Der ville ikke være nogen som helst forskel, for Rasmus Paludan begyndte jo på sine demonstrationer, da vi havde en blasfemibestemmelse.
Til at begynde med brændte han jo ikke koraner, så fjernede vi blasfemibestemmelsen, og så brændte han koraner, men det gjorde hverken fra eller til.
Det eneste, der måske kunne komme på tale, var, at man kunne anholde ham bagefter, hvis han alligevel havde valgt at brænde nogle koraner.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-25:
Jeg vil sige, at nu afslører Enhedslisten i virkeligheden sig selv.
Under hele debatten har ordføreren ikke forsøgt at forholde sig til det, der bliver spurgt om.
Altså, man skal lade være med at lave de stråmænd og så prøve at høre efter: Jeg har igen og igen sagt under hele debatten, at selvfølgelig løser det her ikke alle racismeproblemerne.
Det her løser et specifikt problem, i forhold til at der et freakshow, som gør, at vores muslimske medborgere bliver udsat for psykisk terror, men det vil Enhedslisten ikke forholde sig til, det vil Enhedslisten ikke svare på.
Jeg har forsøgt at spørge flere gange, sobert og ordentligt, om, hvad det betyder, at Enhedslisten ikke vil stå for en genindførelse, og så svarer Enhedslisten: Jamen det her løser ikke racismeproblematikken, hadforbrydelser.
Nej, selvfølgelig gør det ikke det, og det er da derfor, at Frie Grønne igen og igen sætter hadforbrydelser og racisme og antiracisme på dagsordenen.
Så jeg vil gerne have mig frabedt, fru Rosa Lund, at man laver den stråmand.
Det her handler for Frie Grønne kun om, at vi får genindført en blasfemiparagraf, så vi har en yderste stopklods.
Vi har aldrig sagt, at det skulle løse alle problemer.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-05-25:
Tak for det.
Nu er det jo hr. Sikandar Siddique, der gentagne gange har talt om hr. Rasmus Paludans freakshow og traumatiserede børn osv. og 100 mio. kr. til politiet.
Jeg er enig i, at det har været et ret absurd skue, men hvor mange af de her 100 mio. kr. havde man kunnet spare, hvis vi havde haft en blasfemibestemmelse?
Har ordføreren et bud på det?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-25:
Jamen jeg kan fuldstændig bekræfte det, og nu ved jeg, at hr. Jens Rohde havde en meget toneangivende rolle under hele krisen og derfor kender til detaljerne.
Jeg kan fuldstændig bekræfte, at Rigsadvokaten jo i 2006 kom frem til, at man ikke kunne forhindre Muhammedtegningerne på baggrund af racismeparagraffen eller på baggrund af blasfemiparagraffen.
I øvrigt er, som jeg har gentaget flere gange, Straffelovsrådet jo kommet frem til, at selv om man havde en blasfemiparagraf, ville man stadig kunne have religionskritik, som er fuldstændig afgørende i et oplyst samfund.
Og det er også derfor, jeg tidligere takkede ordføreren for at nuancere debatten, for – hånden på hjertet – det handler ikke om at begrænse ytringsfriheden, det handler jo ikke om, at man ikke skal kunne komme med religionskritik; det har vi en stolt tradition for at gøre i Danmark.
Det her er den yderste stopklods – den yderste stopklods, hvor vi simpelt hen ser et hul i lovgivningen, hvor der er nogle vanvittige hadprædikanter, der gør livet surt for alle, og der skal man have en mulighed for at kunne gå ind og sætte en stopper for det.
Det er jo det, det her handler om.
Jens Rohde (KD), 2021-05-25:
Men det følger af religiøsiteten, og sådan er det jo.
Altså, det giver jo den rodløshed – sådan er det.
I det hele taget er afbrænding af bøger og sådan noget i hvert fald meget blasfemisk for mig.
Det, jeg lige vil spørge ordføreren om, er, om ikke han kan bekræfte, at blasfemiparagraffen aldrig nogen sinde fra myndighedernes side kom i anvendelse i forbindelse med Muhammedtegningerne – analogt med nogle af de ting, der er blevet sagt her i debatten fra salen i dag.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-25:
Jeg må sige, at ordføreren må have mistet jordforbindelsen til Nørrebro, for ellers ville ordføreren ikke have stillet det her spørgsmål.
Gå en tur ud på Nørrebro og spørg de borgere, der er derude, om de føler, at det er guderne, vi beskytter her, eller om det er dem og deres familier, vi beskytter her.
Det her handler ikke om guder.
Men ordføreren vil ikke indføre en blasfemiparagraf.
Rosa Lund (EL), 2021-05-25:
Jamen jeg vil også gerne have mig frabedt den stråmand, at jeg ikke svarer på spørgsmålene, for nu var jeg selv til stede, idet jeg stod oppe på talerstolen, det var resten af salen også, og vi kan jo gå ind at se klippene og se, at jeg svarer ret præcist på hr. Sikandar Siddiques spørgsmål.
Så kan det være, at man ikke bryder sig om svarene, men det er jo noget andet.
Jeg er interesseret i at finde ud af, hvorfor man er så optaget af at beskytte guder frem for at beskytte mennesker, men jeg er også socialist, og derfor mener jeg jo også, at der skal være en adskillelse af kirke og stat.
Jeg mener så til gengæld, at vi har et ansvar for at slå ring om de muslimske medborgere, som lige nu oplever at blive udsat for ekstremt meget had.
Men hvorfor er Frie Grønne mere interesseret i at beskytte guder end i at beskytte mennesker?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-25:
Jeg vil sige, at der er altså forskel på hadprædikanten Rasmus Paludan og så den debat.
Der er altså en væsentlig forskel.
Altså, det er to vidt, vidt forskellige ting, og jeg mener ikke de kan sammenlignes, vil jeg sige til hr. Jeppe Bruus.
Det her handler om, at vi har en hadprædikant, der har fundet et hul i lovgivningen, der gør, at han kan udsætte vores muslimske medborgere for psykisk terror – og det vil Frie Grønne ikke acceptere.
Jeg synes ikke, at spørgeren kan forvente af mig, at jeg kan svare på det.
Det, jeg kan svare på, er, at så kunne Rasmus Paludan ikke beskyttes som en amerikansk præsident og i en hel måned stå på Nørrebro og sige: Nu vil jeg genere mine muslimske medborgere.
Så ville man kunne sætte ind og sige: Det er ulovligt, det må du ikke.
Og når han så ikke kunne få tilladelse til at udføre det, ville man kunne forhindre ham i at udføre det, og det ville alt andet lige spare os nogle penge, og det ville alt andet lige beskytte vores muslimske minoriteter.
Men hvor meget det konkret i kroner og øre ville spare samfundet, kan jeg jo ikke svare på præcist.
Jens Rohde (KD), 2021-05-25:
I KD havde vi faktisk besluttet os for, at vi ville støtte det her forslag, fordi intentionerne er gode, men jeg har en lille smule svært ved helt at lure afgrænsningen, og jeg ville sådan ønske, at hr. Preben Bang Henriksen havde været heroppe før mig, for jeg har simpelt hen behov for at høre hr. Preben Bang Henriksens tale oven på ministerens tale, som i mine ører lød god og tilfredsstillende, også i forhold til hvad der er praksis, og oven på de svar, han gav til hr. Preben Bang Henriksen.
Så jeg er faktisk lidt i tvivl, og der må Tinget og hr. Preben Bang Henriksen have mig undskyldt.
Jeg vil meget gerne høre, hvad hr. Preben Bang Henriksen siger, og så vil vi tage stilling til andenbehandlingen, og vi skal nok meddele Venstre inden, hvor vi ender med at stå.