runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kathrine Olldag (RV), 2022-02-22:
Fuldstændig anerkendende.
Jeg vil også sige, at et grundproblem for mig at se også er, at det jo for Finans Danmark er meget belejligt, at de ikke kan fremskaffe dokumentationen; det har ordføreren jo fuldstændig ret i.
Men jeg ser også en lillebitte smule for mig, at der, når man begynder at snakke om statsgaranterede lån, så egentlig også er en fare for, at vi giver bankerne en fri badebillet til at lade den her hjælp sætte sig direkte i husprisen.
Det har vi set før, når vi f.eks. har forsøgt at hjælpe unge ind på boligmarkedet ved at lave afdragsfrie lån.
Jeg kan huske, hvor jeg var den dag, da det skete, og selv om jeg er sproglig student, kunne jeg da godt regne ud, at det der ville gå fuldstændig i huspriserne og få dem til at eksplodere.
Det var om noget starten på den finansielle krise i 2008, også da man i USA begynder at subsidiere og give lån til folk, der reelt ikke har kreditværdighed.
Så vi skal bare være ekstremt forsigtige her.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-02-22:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg ved ikke rigtig, hvor jeg skal starte henne, men det er jo i virkeligheden meget interessant i forhold til det der med empiri.
Arh, det har de ikke lige, for de fører statistik med deres tilsagn, men ikke med afslagene.
Det er meget belejligt, for så kan de sige: Vi giver lån over det hele – der kan I bare se – det gør vi over det hele.
Det er sjovt at se, at der har været hushandler, mange steder ikke med realkredit, men man kan ikke se, at der har været givet nogen afslag på realkredit.
Jeg tror ikke på, at man, lige meget hvor meget man forsøger at skabe noget empiri her, overhovedet kan skaffe noget.
Lad det så være.
Jeg synes, det kunne være interessant at høre fra ordføreren: Hvor stort skal problemet være?
Snakker vi 2 eller 10 eller 100 eller 1.000 mennesker?
Hvor mange skal der være, før Radikale synes, det er interessant at være med til det her?
Er det ikke bare godt, hvis der er ti, som i dag ikke kan få et lån, men som kan få det i fremtiden?
Kathrine Olldag (RV), 2022-02-22:
Tak, formand.
Jeg blev faktisk i første omgang rigtig, rigtig glad, da jeg hørte, at der var optræk til, at vi for første gang i historien skulle prøve at gøre noget ved den her problematik.
Men da jeg i anden omgang så det konkrete forslag, begyndte det at stritte lidt i pelsen på mig som radikal ordfører og egentlig også på den samlede radikale gruppe.
Det der med statsgaranterede lån er jo et greb, man kun skal bruge, når det er absolut nødvendigt.
Vi savner måske også ligesom andre ordførere at se et ordentligt empirisk grundlag for, hvad behovet egentlig er her.
Kan vi rent faktisk få fremskaffet noget viden, der er andet end anekdotisk?
Jeg vil gerne tilføje noget til anekdoterne ved at sige, at jeg selv personligt har stået i den situation, at jeg ikke kunne låne til et hus, som ligger i et af de her postnumre.
Så jeg anerkender hundrede procent, at der er en problematik her.
Jeg vil også gerne kreditere regeringen for at komme med et konkret forslag til, hvordan den her problematik kan løses.
Problematikken er jo også opstået, fordi vi har et boligmarked og en boligpolitik, som i årtier har været fastfrosset og er en lille smule – hvad skal man sige – sat bagud af dansen, bl.a. fordi Venstre indførte skattestoppet og indefrøs vurderingerne på boligmarkedet, så vi faktisk har set et boligmarked, der i den grad har trukket Danmark skævt.
Jeg vil faktisk mene, at boligpolitikken er det område, der samlet set har trukket Danmark allermest skævt.
Dertil kan vi lægge centraliseringen og de store strukturreformer, de unges flytning fra land til by og den store demokratiske omstrukturering, som vi ser.
Alle de ting er jo også med til at forhindre en balance i Danmark, men det er boligpolitikken, der primært bærer skylden.
Derfor vil vi i Radikale Venstre faktisk også gerne være med til at kigge på, hvordan vi kan forbedre regeringens forslag til, hvordan vi skal gøre det.
Jeg har ikke nogen konkrete forslag med i dag, for jeg anerkender også fuldstændig, at det er kompliceret – ovenikøbet ekstremt kompliceret.
Lad os i stedet for at pege fingre ad hinanden, med hensyn til hvem det var, der ikke fik lavet det i den sidste runde, og hvem der forsøger at løse det nu, prøve at se, om det ikke er nu, altså i den her omgang, at vi rent faktisk får realiseret den her drøm, som vi alle sammen har, om at løse det her problem.
Og kunne man ikke godt få fremskaffet et bedre empirisk grundlag for, hvad det egentlig er for et problem, vi skal løse?
Det ville i hvert fald hjælpe på den radikale selvforståelse, hvis vi står på en stærk bund af viden.
Så sådan som forslaget ligger, må jeg med blødende hjerte og som en, der selv engang er blevet nægtet et lån, sige, at jeg desværre ikke kan støtte det her, men jeg vil utrolig gerne være med til at kigge på, hvordan vi kan få det til at lykkes i den her omgang.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-02-22:
Tak til hr. Henning Hyllested for spørgsmålet.
Du og jeg har jo sammen været på ture med Udvalget for Landdistrikter og Øer, og vi har alle sammen set, at der er et problem.
Vi har jo alle sammen set, at der er udfordringer rundtomkring i landdistrikterne, og jeg tænker også, at vores mailbokse har været fyldt med det.
Og der, hvor hr. Henning Hyllested og jeg er valgt, har vi også anerkendt det her.
Jeg tror bare ikke på, at statsgaranterede lån er løsningen på det her.
Jeg tror meget mere på investeringer, og nu blev der tidligere fra Venstres side nævnt infrastruktur, og det ligger mig meget på sinde, men altså, investeringer i lokalområderne kan gøre meget mere.
Det ser vi, hvis vi kigger på det nede ved Femern – så kan vi jo se, hvordan huspriserne er steget dernede, og frem for alt er udlejningspriserne steget.
Og det lader jo til, at så snart man gør noget, sker der altså en vækst – dog anerkender jeg, at vi ikke kan bygge broer til Tyskland over hele landet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-02-22:
Jeg synes alligevel, at det er ret fantastisk, at man ikke vil have det her; man har ikke nogen idéer til, hvad det så kan være, man ved faktisk heller ikke helt, om staten må spille en rolle eller ej.
Det bliver enormt vanskeligt at finde en løsning med Det Konservative Folkeparti, tror jeg, her.
Jeg har i virkeligheden svært ved at forstå, at hr. Brian Mikkelsen, som jo var en del af Det Konservative Folkeparti, faktisk stod bag nogle af de ordninger, som vi har, for virksomheder, og hvor staten er inde at spille en rolle.
Men det kan man godt.
Når det handler om virksomheder, så er der ingen grænser for, hvad Det Konservative Folkeparti vil lægge stemmer til, hvis staten vil hjælpe dem, men når det handler om almindelige boligejere, lader man dem i stikken.
Det synes jeg ikke er i orden.
Henning Hyllested (EL), 2022-02-22:
Nej, det bliver f.eks. svært at gøre noget i Tønder, som er nævnt som et af de postnummerområder, som kommer ind under den her ordning.
Men jeg deler da selvfølgelig et ønske om at udvikle rundtomkring – vi kan nok ikke udvikle alle yderområderne på en gang.
Så et eller andet skal der jo ske, hvis vi ikke stadig væk skal stå med henvendelser i indbakken
: Her er jeg, og jeg er ved muffen økonomisk; jeg kan sagtens låne penge, hvis jeg bare flytter et andet sted hen, men her kan jeg ikke.
Det her er jo et bud – statsgaranti, javel.
Hvad er buddet, hvis ikke vi kan anvende statsgaranti?
Simon Kollerup (S), 2022-02-22:
Det vil jeg gerne starte med at kvittere for, for det tager jeg også som udtryk for, at Venstre ikke siger, at fordi det er en statsgaranti, kan man ikke være med til at se på, om den løsning kan blive til noget.
For det mener jeg må være forudsætningen for den videre dialog om den her løsning.
Så kan vi både i udvalgssammenhæng og alle mulige andre steder tage gode debatter om, hvordan vi får et Danmark i bedre balance til at opstå som følge af udflytning af uddannelser, bedre udligningssystem, investering i infrastruktur.
Alle de forskellige tiltag, som regeringen også har været med til at sætte i søen, drøfter vi meget gerne, men her konkret handler det jo selvfølgelig om, hvordan vi får lavet en statsgaranti som model, der også er tryg nok for Venstre.
Den er tryg nok for mig, for jeg tror, den ville hjælpe med det, den skal, og økonomisk er den hegnet fuldstændig forsvarligt og ansvarligt ind.
Den samme kreditværdighedsvurdering skal laves på kunden, og man kan kun opnå statsgaranti, hvis man også er kreditværdig, og der er alle de her forskellige ting lagt ind i det, som jeg faktisk synes er godt beskrevet.
Og jeg vil også sige ganske kort, at vi har haft en god dialog med den finansielle sektor, også om at få lagt nogle snit, som gør det mere sandsynligt, at den bliver anvendt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-02-22:
Jeg kan bekræfte, at både reglerne om kreditvurdering og værdiansættelse stadig væk gælder i forhold til det her forslag.
Og så må vi jo sige: Ja, det bliver en lille my dyrere at låne pengene på den her måde, men husene er jo også så meget billigere de her steder, så mon ikke det går, hvis først man er sluppet igennem det nåleøje, hvor man er blevet kreditvurderet.
Jeg synes i hvert fald ikke, at der er meget retfærdighed til, når man skal ud og låne til 8, 9, 10 pct. på alle mulige andre mærkelige vilkår – det synes jeg faktisk ikke er fair.
Det er dybt urimeligt, at det skal være sådan, bare fordi man bor i et landdistrikt.
Heidi Bank (V), 2022-02-22:
Tak for det, og tak for invitationen.
Vi kommer naturligvis gerne.
Det her er et svært område, og det anerkender vi, men der er bare rigtig mange spørgsmål og problemstillinger i det lovforslag, der ligger, og der er store bekymringer i forhold til det.
Jeg synes også, det var godt, at det kom op her igen, at det, der er tale om, er familier, der har fået godkendt deres økonomi, og derfor er det også vigtigt, at ministeren måske knytter nogle kommentarer til, at det her jo handler om, at pantet, altså den ejendom, man ønsker at købe, også er en del af en vurdering, når man går ind og kreditvurderer, og at hele den del, der handler om at sikre f.eks. mobildækning, sikre, at den del af vores infrastruktur fungerer, derfor også har betydning for, hvad der gør det attraktivt og gør det muligt at belåne i de her områder på normale vilkår uden statsgaranti.
Det har jo noget med omsættelighed af ejendomme at gøre, og det er jo noget af det, som realkreditinstitutterne er forpligtede til at se ind i.
Så det håber jeg ministeren vil tage med.
Så har jeg meget mere, jeg kunne give den gas med, men det må vi så tage senere.
Mette Thiesen (NB), 2022-02-22:
Når jeg holder taler om lovforslag, som vi har i Udvalget for Landdistrikter og Øer, så plejer jeg at gøre rigtig meget ud af det lyriske, fordi der er noget helt særligt ved landet og ved vores landdistrikter.
Jeg plejer at sige, at det er der, hvor der er lidt mere mørkt om aftenen, og hvor man kan høre fuglene synge lidt tydeligere.
I Nye Borgerlige vil vi gerne være med til at binde Danmark bedre sammen, og jeg kan sådan set godt forstå den frustration, som er ude hos dem, som har svært ved at låne, når de gerne vil bosætte sig på vores rigtig dejlige øer og i vores landdistrikter.
Men det gør ikke, at vi kan bakke op om den her løsning med statsgaranterede lån.
I Nye Borgerlige vil vi gerne gøre det nemmere og billigere at være dansker.
Vi vil gerne sikre, at politikerne bestemmer meget mindre, og at danskerne bestemmer meget mere selv, også over flere af deres egne penge, og at vi sænker skatter og afgifter generelt, så danskerne har mere mellem hænderne, flere af deres egne penge.
Så skal vi sikre en infrastruktur, som binder Danmark ordentligt sammen, sådan at man netop sikrer, at man kan komme til og fra også de byer, hvor der er lidt mørkere om aftenen, og hvor fuglene synger lidt tydeligere.
Vi skal også sikre, at man som en ganske almindelig dansk familie kan købe den bil, som man gerne vil.
Det vil sige, at vi selvfølgelig skal sikre, at vi fjerner registreringsafgiften, sænker benzinafgiften, sænker elafgiften osv., sådan at danskerne kan købe den eller de biler, som passer bedst til deres familie.
Og så skal vi selvfølgelig også sætte skoler og dagtilbud fri og lade pengene følge det enkelte barn, sådan at man netop har mulighed for, at også de små lokale tilbud kan blomstre i langt højere grad, end hvis de er drevet af kommunen.
Alt i alt bakker vi i Nye Borgerlige op om landdistrikterne, men det bliver bare ikke via et forslag som det her – det kan vi selvfølgelig ikke støtte.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-02-22:
Men ved fru Karina Lorentzen Dehnhardt hvad?
Det kan jeg godt forstå at fru Karina Lorentzen Dehnhardt ikke kan forstå.
Og det er jo, fordi vi ikke har været inviteret over til forhandlinger, så vi har jo ikke spillet pingpong med ministeren og med ministeriet omkring, hvad der egentlig er af muligheder for det her.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-02-22:
Jamen jeg vil godt spørge, om Det Konservative Folkeparti er fuldstændig modstander af, at staten skal spille en rolle i forhold til at hjælpe mennesker i landdistrikterne med at få lån til de boliger, som de gerne vil have.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-02-22:
Selv om man så bor på Lolland, må det jo være sådan, at hvis du har et hus, som har en pris, så kan man komme og købe det – det er rigtig, rigtig fint.
Så er der familier, som vælger at sige: Jamen vi får den her statsgaranti lagt ind.
Så har de huset i 3 år, og derefter bliver den her lov ophævet igen – den forsvinder – og så står familien jo der og har en usikker økonomi.
Det duer jo ikke.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-02-22:
Hvordan kan det så fordreje markedet?
For huset bliver jo ikke solgt; i stedet for ville det skulle rives ned.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-02-22:
Jamen der, hvor det går galt i forhold til statsgarantien, er jo, at vi går ind og påvirker de frie markedskræfter, som der er på boligmarkedet eller på ejendomsmarkedet generelt, og det mener jeg bestemt ikke at vi har nogen interesse i – hverken hr. Lennart Damsbo-Andersen eller jeg selv.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-02-22:
Tak for det.
Jeg er sådan set glad for, at ordføreren anerkender, at der er en problemstilling.
Så kunne jeg jo godt tænke mig at spørge ind til, hvad det er, der gør, at ordføreren er så opsat på, at der ikke må være statsgaranti i forhold til belåningen.
Hvad er det, der kan gå galt i forhold til statsgarantien?
Der er jo i den her ordning indbygget en række indhegninger, kan man sige, af den risiko, der er i forhold til et worst case scenario; nu kan jeg ikke huske, om det er 21 mio. kr., vi snakker om, hvis det går helt vildt for sig med at få rigtig mange lån ud.
Men hvad er det så egentlig, der kan gå galt her, og hvorfor er det så, at det kan gå galt med statsgarantien?
For dem, der skal købe, skal jo være godkendt; så økonomien er jo i orden.
Det foregår på normale realkreditvilkår, og den værdi, man kan få lån til, er handelsværdien på salgstidspunktet.
Så der er jo ikke noget, der kan stikke af i forhold til det.
Så hvor er det henne, at det går galt for ordføreren i forhold til statsgarantien?
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-02-22:
Det bud har jeg simpelt hen ikke på nuværende tidspunkt, men det er jo noget af det – de muligheder – jeg glæder mig til at komme over til ministeren og diskutere med ham: Hvad kan vi gøre?
Vi vil rigtig gerne være med til at finde en løsning – jeg kigger bare ikke ind i en løsning med statsgaranti.
Det er et svært spørgsmål for mig at stå og svare på her.
Jeg vil i hvert fald gerne høre, hvilke andre muligheder der er, hvis staten skal gå ind i det og komme med et bud på det.
Vi skal bare ikke ind og begynde at kompromittere den model, som vi har for dansk realkreditfinansiering.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-02-22:
Jeg tror ikke, det faldt ind under definitionen af et klart svar.
Ja eller nej
– støtter Venstre det, der ligger her?
Jeg mener faktisk, at man lader de familier i stikken, hvis man ikke støtter det her og prøver det af og siger ja til det.
I dag er folk tvunget i armene på UdenomBanken med priser på 8, 9, 10 pct. i rente.
Det er altså en ganske betydelig andel over det, som man kommer til at lægge med det her lovforslag.
Heidi Bank (V), 2022-02-22:
Jeg skal nok svare klart på det, men nu starter jeg lige ud med at sige, at det, der undrer mig lidt, er, at ordføreren ikke er mere optaget af, om det her er en ordning, der for alvor vil kunne blive brugt, altså om den bliver for dyr for låntagerne.
Det her er faktisk ret dyrt for de familier, der måske i forvejen ikke har den største økonomi.
Der er jo en grund til, at den her ordning skal træde i kraft.
De familier har måske ikke den største økonomi i forhold til at skulle have den her hjælp, og så lægger man en yderligere omkostning på dem.
Så vi har faktisk en bekymring for, at vi gør det dyrere for nogle mennesker, der gerne vil have den her hjælp til at gøre det mere attraktivt at få en bopæl i et landdistrikt, og det synes vi er ærgerligt.
Vi mener ikke, at det her er den rigtige løsning, som det ligger nu.
Men vi var jo meget gerne gået ind i en dialog med ministeren, med de øvrige partier i Folketinget, hvor vi fik set på, hvad det så er for nogle tiltag, og noget af det – det får jeg jo faktisk nævnt i min ordførertale – handler jo om at gøre det mere attraktivt at bo i landdistrikterne, altså sikre, at der er udviklingsmuligheder, sikre, at det er nemmere.
Altså, noget af det, som det her forslag jo heller ikke går ind i, er jo sådan noget som virksomheder, f.eks. belåning, hvis man skal ud at købe en ejendom til noget erhverv.
Det er jo heller ikke en del af det her, så der er masser af spørgsmål, det her ikke dækker.
Jeg kan virkelig være bekymret for, hvad det overhovedet kan bidrage med.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-02-22:
Jeg tror ikke, jeg blev helt klog på, om Venstre støtter det her forslag, som det ligger her.
I 7-8 år har Venstre snakket om, at vi skal gøre det attraktivt at bo i landdistrikterne.
Så svar mig bare helt ærligt: Er Venstre for forslaget, som det ligger her, eller har Venstre tænkt sig at stemme nej, hvis de hundrede sytten spørgsmål, som Venstre har, ikke bliver besvaret og imødekommet?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-02-22:
Tak for det, formand.
Alle os, der beskæftiger os med landdistriktspolitik og kerer os lidt om forholdene for almindelige danskere uden for de store byer, har i årevis vidst, at der var problemer og skævheder i kreditgivningen ved boligkøb.
Endelig kan vi nu mødes her i salen for at førstebehandle et konkret forslag til at give statsgaranti til boligkøb i landdistrikterne.
Overordnet er det ret simpelt for boligkøberne.
Hvis man er godkendt til at købe en bolig et sted i Danmark og den koster under 8.000 kr. pr. m² eller koster mellem 8.000 eller 10.000 kr. og ligger i et af de postnumre, der fremgår af bilag 1, så har man mulighed for at købe en ejendom og få statsgaranti for den del af kreditgivningen, der ligger mellem 60 og 90 pct. af ejendommens kontantværdi på handelstidspunktet.
Og så tænker man nok: Hvad er bilag 1?
Det er en lang liste af postnumre ude i landkommunerne i Danmark.
Det er rimelig simpelt at gå til.
Der er naturligvis en række underliggende betingelser, såsom at kreditgiver skal være godkendt, at der skal udbetales garantiprovision, og at det er grundlæggende ukompliceret for køberen, set i relation til at et alternativ er, at man overhovedet ikke kan opnå finansiering til realkreditlån.
Jeg har deltaget i utallige borgermøder på udvalgsture med Landdistriktsudvalget, hvor finansiering af boligkøb er fremlagt som et problem på linje med dårlig mobildækning og manglende bredbånd.
Vi – og her tager jeg mine gode kolleger i udvalget med – har gentagne gange forsøgt at få Finans Danmark til at anerkende, at der er et problem, men uden held, og det fremgår da også af høringssvarene fra Finans Danmark, at de stadig væk ikke mener, at der er et behov for en statsgaranti, og at der i øvrigt er et problem.
I denne sluttede kreds vil jeg gerne bare lige sige, at man skal være umådelig tonedøv, hvis man ikke forstår, at det er et reelt problem, hvis man ønsker, at det skal være muligt at bo og leve i hele landet.
Så meget desto mere er jeg umådelig glad for at kunne sige, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget, og ser frem til, at det kommer ud at virke.
Simon Kollerup (S), 2022-02-22:
Tusind tak for det, og tak for de jo meget positive bemærkninger til lovforslaget generelt set.
Det er rigtigt, at det er et samlelovforslag, som er vældig omfangsrigt, og jeg skal alene forsøge at fremhæve et par af de efter min mening væsentligste elementer her.
For det første gør lovforslaget det som noget nyt muligt for vores forsikrings- og pensionsselskaber at drive virksomhed med sundheds- og plejeydelser.
Det er et ønske, vi har hørt i lang tid fra selskaberne.
Og det er altså noget, der skal gøres for at sikre beskyttelsen af forbrugernes opsparinger i den her sammenhæng.
For det andet præciserer lovforslaget også reglerne om livsforsikringsselskabernes mulighed for at kunne udbyde syge- og ulykkesforsikring – det er også dem, der bliver kaldt SUL-forsikringerne – og det gør vi, så selskaberne tydeligt kan se, hvilke krav der er til både driften og holdbarheden af forretningsmodellen, og så det også bliver tydeligere, hvilke beføjelser Finanstilsynet har i den her sammenhæng.
Så det giver derfor en beskyttelse for kunderne, at der er en økonomisk adskillelse af pensionsopsparingerne på den ene side og forsikringerne på den anden.
For det tredje vil vi, som det også er blevet fremhævet, opdatere den såkaldte kontantregel i lov om betalinger.
Det vil selvfølgelig gøre det lettere for de erhvervsdrivende, hvis vi fjerner den her pligt til at tage imod kontanter for de erhvervsdrivende, når de handler med andre erhvervsdrivende.
Man kan sige det lidt malerisk: Hvis to krejlere helst vil beholde den store tegnebog, kan de stadig væk gøre det.
Men det er lidt meget, hvis man ligefrem skal have pligt til at tage imod ruller af hundredkronesedler fra andre erhvervsdrivende.
Så den her undtagelse følger altså af den brede politiske aftale af 23. juni sidste år om det fremadrettede behov for revision.
Så vil vi også fjerne en underretningspligt, der i praksis nok har givet mere bøvl, end den har gjort gavn.
For butikker i særlig røveriudsatte områder gælder det nemlig, at de i dag har mulighed for ikke at tage imod kontanter efter kl. 20.00 i stedet for efter kl. 22.00, men kun, hvis de har underrettet Finanstilsynet om det.
Endelig vil vi formalisere den gældende dispensationspraksis for kontantreglen i forhold til de her midlertidige arrangementer.
Det kunne f.eks. være festivaler eller byfester eller andre lignende arrangementer.
Der ser vi i dag en klar og entydig praksis for at tildele dispensation for kontantreglen, og det er så den praksis, vi gerne vil skrive ind i loven, så det står tydeligere for både virksomheder og borgere.
Som det sidste vil jeg gerne fremhæve, at forslaget også vil gøre det muligt for kreditinstitutter og forsikringsselskaber at behandle personnumre på deres kunder, men selvfølgelig kun, hvis det er nødvendigt for en entydig identifikation i et eksisterende kundeforhold.
Ud over de ændringer, jeg her har nævnt, er der også nogle mindre tilpasninger, der skal sikre, at lovgivningen er up to date.
Med de ord vil jeg så se frem til den videre behandling af lovforslaget i udvalget.