runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frederik Vad (S), 2024-10-24:
Altså, vi gennemfører jo først og fremmest den her kompensationsordning, fordi Dansk Folkeparti og den tidligere integrationsminister, fru Inger Støjberg, ønskede, at der skulle ligge et center, Kærshovedgård, det sted, hvor det ligger.
Det er jo derfor, vi er nødt til at kompensere de her naboer.
I forhold til det, der handler om mennesker, som terroriserer osv., er jeg fuldstændig enig med ordføreren i, at vi skal slå hårdt ned på det her, og det er jo bl.a. derfor, vi har strammet reglerne flere gange.
Det er jo klart, at de her mennesker ikke kan frihedsberøves, men der er jo nogle sådan rimelig voldsomme sanktioner, hvis de her mennesker træder over stregen.
Vi gør, hvad vi kan, for at sørge for, at de her mennesker bliver sendt hjem så hurtigt som muligt, og vi holder øje med, hvad der foregår med dem, der er her, og deres ageren her i landet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-24:
Dansk Folkeparti har hele tiden kæmpet for at sætte lås og slå på de her centre, og hvis det var den situation, vi kiggede ind i, så var der slet ikke behov for at tale om kompensation.
Men når ordføreren siger »kan ikke« – man kan ikke sætte de her mennesker bag lås og slå –
For hvis der er et politisk flertal for noget, er der ikke noget, man ikke kan, i politik.
Vi kan alt her i Folketinget, hvis der er politisk flertal for det.
At man så ikke vil, er selvfølgelig noget helt andet.
Hvorfor vil Socialdemokratiet ikke sætte de her mennesker bag lås og slå?
Frederik Vad (S), 2024-10-24:
Vi kan heldigvis ikke alt herinde i Folketinget.
Jamen Socialdemokratiet vil gerne sætte de her mennesker bag lås og slå, men Socialdemokratiets opfattelse er, at de konventioner og andet, som Danmark har tilsluttet sig, gør, at vi er en del af en international retsorden.
Det skal vi sådan set være en del af, indtil vi kan få lavet det om.
Og det er jo bl.a. derfor, at Udenrigsministeriet nu endelig har lavet et jobopslag, så vi kan få en konventionsambassadør, som kan kigge på, om vi kan ændre nogle af de her spilleregler.
I øvrigt har vi jo formået noget, som hverken Danmarksdemokraterne eller Dansk Folkepartis folk nogen sinde har kunnet, nemlig at sende folk hjem i et tempo, der gør de fleste i Europa forpustede.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Det er dejligt at være socialdemokrat, for det her er sådan lidt, I ved, som når konen står i køkkenet til jul og laver al maden.
Det er lidt det samme, ikke?
Det hele var forberedt og sat i værk og sat på skinner, og som socialdemokrat kan man efterfølgende sige: Sikke det dog virker; det er vi glade for.
Det var for øvrigt også fru Inger Støjberg, der lavede Kærshovedgård, men der var jo faktisk også en aftale om Lindholm.
Den var faktisk også sat på hjul, og så kom Socialdemokraterne til, og så ville man ikke have Lindholm.
Så i forhold til at vi nu hele tiden skal høre på, at det er placeringen af Kærshovedgård, der er det store problem, hvorfor går Socialdemokratiet så ikke i gang med at lave risalamande, når man nu er færdig med anden, og flytter det til Lindholm?
For så slap man jo for mange problemer.
Det har man ikke gjort i alle de år, man har været regeringsparti.
Det var det første, og så har jeg også bare lige ganske kort en anden ting.
Hvor mange offentligt ansatte er det, vi sparer på det her; hvor meget er det i kroner og øre, vi sparer med det her lovforslag?
Frederik Vad (S), 2024-10-24:
Men jeg vil simpelt hen sige til ordføreren, at det jo er vrøvlerier, der kommer nede fra rækken der.
Det er jo helt vildt.
Hvis ordføreren kan skaffe et flertal for en anden placering, her i Folketingssalen, så skal ordføreren være hjertelig velkommen.
Men jeg vil bare lige sige til ordføreren, at det simpelt hen er forkert, at ordførerens formand, fru Inger Støjberg, havde forberedt hele molevitten, og så skulle hr. Mattias Tesfaye bare gennemføre det.
Der var ingen hjemrejselov, der var ingen Hjemrejsestyrelse.
Det skulle bygges op stort set fra bunden, da Socialdemokratiet overtog ansvaret for dansk indvandrings-, udlændinge- og integrationspolitik tilbage i 2019.
Det var hårdt rugbrødsarbejde.
Det var ikke så fedt, og der var måske ikke så mange facebookopslag i det, men det er jo det, der har sikret, at alle kommer til Danmark for at finde ud af, hvordan vi er lykkedes med at sænke antallet på udrejsecentre fra 1.200 til en 300-400 mennesker, som det er i dag.
Ordførerens partiformand afleverede 1.200 på de danske udrejsecentre, og der var ikke sket noget som helst, mens hun havde ansvaret.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Jeg anerkender fuldt ud, at der er sket noget på udrejsecentrene.
Det gør man jo, for de bliver ikke generet af dem, som ikke gider melde sig deroppe.
Der har man virkelig haft tænkehatten og den store svedekappe på ovre i ministeriet og sagt, at hvis vi sørger for, at folk ikke melder sig, så får vi i hvert fald ikke problemer i den lokale Brugs, og det er jo fuldstændig korrekt.
Det løser ingenting, men det er jo så til gengæld meget socialdemokratisk.
Frederik Vad (S), 2024-10-24:
Uanset hvor meget vrøvl der bliver sagt, kan hr. Kim Edberg Andersen, som jo er et fantastisk dejligt indslag her i Folketinget, jo ikke løbe fra, at det er hr. Mattias Tesfaye, hr. Kaare Dybvad og fru Mette Frederiksen, der har fået sendt folk hjem; fru Inger Støjberg snakkede bare og bagte nogle kager og sådan noget.
Det var bare snak, Facebook og pomp og pragt.
Der blev ikke leveret udsendelser på et niveau, der bare matcher det, der er sket siden 2019.
Zenia Stampe (RV), 2024-10-24:
Det er jeg da langt hen ad vejen enig i, altså karakteristikken af fru Inger Støjberg.
Samtidig siger hr. Frederik Vad et minut inden, at det jo er Inger Støjberg, der er ansvarlig for Kærshovedgård, og derfor skyder han ansvaret for Kærshovedgård væk fra sig.
Så har jeg bare lyst til at spørge: Hvad er så løsningen?
Hvis Kærshovedgård er Inger Støjbergs løsning, hvad er så hr. Frederik Vads løsning?
Frederik Vad (S), 2024-10-24:
Løsningen er jo, at vi fortsætter arbejdet med at sørge for at sende så mange hjem som overhovedet muligt.
Grunden til, at jeg sagde, at det var fru Inger Støjbergs løsning, var, at hr. Mikkel Bjørn sagde, at det var grunden til, at vi skulle gennemføre den her kompensationsordning.
Så siger jeg bare, at det var fru Inger Støjberg, der som minister placerede de mennesker på det sted, hvor de her konkrete naboer bliver forstyrret.
Løsningen er at få sendt folk hjem.
Og så har vi jo lavet en ændring, der gør, at der er nogle grupper, der nu er blevet adskilt og flyttet andre steder hen.
Så vi skal prøve at skabe nogle løsninger, som er så lidt dårlige for de her lokalområder som muligt.
Men løsningen er jo at få sendt folk retur, og det er vi jo lykkes med i meget stort omfang.
Hans Andersen (V), 2024-10-24:
I dag har vi Kærshovedgård, og der har jo været flere placeringer i spil siden.
Ingen af de placeringer har kunnet opnå støtte og et bredt flertal, som jeg synes der bør være til sådan en væsentlig beslutning.
Så vi har ikke fra Venstres side noget forslag om et alternativt sted, for nuværende.
Så vi har Kærshovedgård at arbejde med, og der er jeg enig med den tidligere ordfører i, at det går den rigtige vej med at få sendt mennesker ud af Danmark, som ikke har opholdsgrundlag.
Det er jo den vej, vi skal.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Det er fair nok.
Jeg er sikker på, ministeren på øre kan fortælle mig, hvor meget det er, han har tænkt sig at spare med det her, og lige nøjagtig hvor mange hænder.
Det er jeg fuldstændig tryg ved, når nu to regeringsordførere har sagt, at det sparer en masse hænder og en masse penge; så er jeg sikker på, at ministeren har tallet.
Det tager vi, når ministeren kommer på.
Mit andet spørgsmål er med udgangspunkt i, at jeg kan forstå på Socialdemokraterne, at det er fru Inger Støjberg, der lavede Kærshovedgård, og at det både er en velsignelse og en forbandelse.
Det er jo fuldstændig fair.
Det er træls at have det liggende der, når man ikke kan leve i fred og bliver nødt til at blive købt ud af sit hus.
Men er Venstre et af de partier, som gør, at der ikke kan findes et flertal, f.eks. for Lindholm-modellen, som der jo var flertal for, inden Socialdemokraterne i sin tid kom til magten?
Hans Andersen (V), 2024-10-24:
Så vil jeg ligesom den forrige ordfører henvise til ministeren for et helt konkret og præcist svar på det.
For det her indgår jo i den øvelse, som jeg også håber ordførerens parti støtter op omkring, nemlig at vi kan reducere antallet af administrativt ansatte næste år med 1.000.
Der indgår den her del som en vigtig del.
Men jeg kan ikke her fra talerstolen redegøre for, hvor mange årsværk det vil omfatte.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Nu er det ordfører nummer to, der ligesom refererer til alle de her ressourcer, der skal spares.
Hvor mange penge er det, og hvor mange ansatte?
For regeringen har sagt, vi skal skære ned på den offentlige administration, så jeg har de her to spørgsmål: Hvor mange hænder og hvor mange penge?
Hans Andersen (V), 2024-10-24:
Tak for ordet.
I dag behandler vi L 56, som indeholder ændringer på udlændingeområdet.
Lovforslaget sikrer, at vi tilpasser vores lovgivning til Schengensamarbejdet og Dublinforordningen, herunder på baggrund af Rådets afgørelse vedrørende Bulgarien, Rumænien og Cypern.
Derudover foreslås det også at afskaffe muligheden for at få opholdstilladelse som udsendelseshindret.
Endelig justeres nabokompensationsordningen for naboer til Udrejsecenter Kærshovedgård, så flere kan få den kompensation, de burde være berettiget til.
Forslaget er med til at skabe klarhed i udlændingelovgivningen, og på den baggrund støtter Venstre lovforslaget.
Frederik Vad (S), 2024-10-24:
Det var nu Dansk Folkeparti.
Vi har jo flyttet en mindre gruppe fra Kærshovedgård til Avnstrup, som jeg forstår det, men der er kun én løsning, og det er, at de her mennesker bliver sendt hjem.
Der har jo ikke i Folketinget været mulighed for at skabe enighed om en alternativ placering.
Hr. Mattias Tesfaye prøvede i sin tid som minister med et center på Langeland.
Det endte med ikke at blive til noget, og der har ikke vist sig vilje i Folketinget til at finde en anden løsning end den, der er nu.
Sådan er det jo bare.
Der blev fremlagt en løsning i den sidste regeringsperiode.
Den løsning afviste Folketinget.
Zenia Stampe (RV), 2024-10-24:
Men det er jo et ikkesvar, i forhold til hvor de så skal være, indtil man får dem udsendt.
Hvis jeg forstår hr. Frederik Vad og Socialdemokratiet og regeringen sådan, at man absolut ikke vil tage ejerskab for, at de bor på Kærshovedgård, hvor skal de så være?
For der er løsningen ikke, at de bare skal hjem.
Hvor skal de så være?
Skal de være på Langeland, eller skal de overhovedet være ét samlet sted?
Altså, jeg mener, at hvis man ikke har et andet bud, må man tage medejerskab for Kærshovedgård, og for, at det så også er regeringens løsning.
Det må man stå på mål for i stedet for at lege det der frem og tilbage med Danmarksdemokraterne.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-24:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge Socialdemokratiets ordfører ind til det, der vedrører kompensation til beboere tæt ved Udrejsecenter Kærshovedgård.
Hvorfor er det, at vi bakker op om kompensationen?
Hvorfor er det, vi overhovedet taler om kompensation?
Jo, det gør vi jo, fordi de mennesker, der sidder på Udrejsecenter Kærshovedgård, dvs. terrordømte, voldtægtsdømte, morddømte og bandekriminelle, har ret til at færdes rundt i hele landet.
De kan forlade centeret; de kan terrorisere lokalsamfundet rundt om Kærshovedgård; de kan skabe kriminalitet osv.
Det er derfor, vi taler om kompensation.
Hvorfor er det, at Socialdemokratiet og regeringen insisterer på, at de her mennesker, der er dømt for grove, personfarlige forbrydelser, har ret til at forlade centeret og terrorisere borgerne i samfundet omkring det?
Serdal Benli (SF), 2024-10-24:
Som jeg også sagde, støtter vi sådan set alt det, der ligger i forslaget her, i forhold til kompensation.
Men i forhold til vores skepsis over for nogle af de andre elementer i lovforslaget vil jeg sige, at det jo er et bunkeforslag, som jeg også sagde i min ordførertale, så vi tager det med videre i den videre behandling.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-10-24:
Tak for det.
Vi behandler her et lovforslag, der primært indeholder konsekvensændringer som følge af EU-samarbejdet om Schengenaftalen og Dublinforordningen.
De er alle nødvendige justeringer i forhold til vores forpligtelser i henhold til de respektive aftaler.
Det er ændringer, som vi i Liberal Alliance kan bakke op om.
Derudover foreslås det med lovforslaget at afskaffe opholdstilladelsen til udsendelseshindrede, hvilket betyder, at det ikke længere vil være muligt at få en opholdstilladelse, alene med henvisning til at den enkelte udlænding ikke har kunnet udsendes efter 18 måneder.
Vi mener ikke, at personer, der er vurderet til ikke at have ret til at opholde sig i Danmark, skal have en opholdstilladelse, blot fordi det inden for 18 måneder ikke har været muligt at sende dem ud af landet, og hvor hjemrejsen må anses for udsigtsløs, blot fordi modtagerlandet nægter at tage imod dem.
Personer, der ikke ret til at opholde sig i Danmark, mener vi skal udrejse så hurtigt som overhovedet muligt.
Ligeledes har der ved den ordning været en masse bureaukrati og administrative ressourcer forbundet med behandlingen af denne type opholdstilladelser – ressourcer, som vi i Liberal Alliance mener vi skal bruge på vores egne borgere frem for udviste udlændinge.
Vi kan i Liberal Alliance støtte op om lovforslaget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Altså når der er 200 dybt kriminelle udlændinge samme sted, er Enhedslistens løsning, at man nøjes med at samle 10 dybt kriminelle udlændinge 20 steder, og så vil det løse det.
Jeg bliver bare nødt til sige, at det er en lidt blåøjet tilgang at sige, at hvis man er terrordømt og derved jo ikke ønsket i landet, og man så bliver smidt ud, men ikke har lyst til at tage af sted, og ministeren derfor ikke sender en ud, så skal man bare have lov til at bo hjemme hos tante Gerda.
Det er ikke løsningen.
Så er løsningen ikke, at vi finder 20 lejligheder i København og sætter 10 dybt kriminelle ind i hver, sådan at Enhedslisten også kan komme til at stemme for nogle forslag?
Jette Gottlieb (EL), 2024-10-24:
Det der var jo en ny ordførertale, men det, jeg hørte, var, at det i hvert fald ikke er blevet taget alvorligt, at der er tale om folk, som samarbejder om deres egen udrejse.
Det var bl.a. det, jeg sagde.
Frederik Vad (S), 2024-10-24:
Tak for det.
Respekt for det synspunkt.
Hvad er Dansk Folkepartis sådan praktiske plan for at træde ud af konventionerne?
Altså, hvis man får den blå magt og Dansk Folkeparti kommer igennem med det her, hvordan skal vi så rent praktisk træde ud?
Skal vi træde ud fra den ene dag til den anden, eller hvordan skal det praktisk foregå?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-24:
Det, vi foreslår, er, at vi på de områder, hvor konventionerne sætter begrænsninger for, at vi eksempelvis kan føre den udlændingepolitik, der er flertal for her i Folketinget, skal tage forbehold for de dele af konventionerne, som sætter de begrænsninger.
Det vil eksempelvis sige menneskerettighedskonventionens artikel 8, som ofte forbyder, at vi kan udvise groft personfarlige forbrydere, fordi de har ret til familieliv i Danmark.
Der var et eksempel så sent som i går.
Der siger vi så fra dansk side, at vi ønsker at tage forbehold på det her område, når det handler om udvisningssager, hvilket vil sige, at vi selv tilrettelægger lovgivningen i forhold til udvisninger her i Danmark, og at det ikke gøres via konventionerne.
Frederik Vad (S), 2024-10-24:
Ja ja, jeg ved godt, at ordføreren gerne vil ud af alle de her konventioner.
Det er fint.
Men hvordan skal det foregå, og hvad vil konsekvenserne være?
Altså, der er jo en masse positive konsekvenser, men f.eks. er der alle dem, der sidder på tålt ophold, alle dem på udrejsecentre, hvor vi skal have en lås på.
Tror ordføreren ikke, det bliver svært for vores ambassader og for Hjemrejsestyrelsen at komme af med folk, der ikke skal være her, hvis landene, der skal tage imod dem, siger: Jamen hvorfor skulle vi tage imod vores egne borgere, når I ikke vil følge nogle internationale spilleregler?
Ender de mennesker så ikke bare med at blive her for altid, indtil de dør?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-24:
Dét var sjovt; jeg tror ikke, at de lande, som vi har meget store udfordringer med at sende kriminelle udlændinge til, går super meget op i, i hvilket omfang Danmark følger de internationale menneskerettighedskonventioner.
Altså, det er jo lande, som i langt mindre grad end Danmark lever op til de her forpligtelser og regler, så det virker en anelse absurd at påstå, at lande som Somalia, Afghanistan, Irak og Syrien skulle tage fat i Danmark og sige: Ej, menneskerettighederne lever I ikke op til i tilstrækkeligt omfang, så nu vil vi ikke tage imod jeres kriminelle udlændinge længere.
Det har jeg svært ved at forestille mig.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-24:
Som flere har sagt, er det her jo et bunkelovforslag, som indeholder en del forskellige tiltag, hvoraf nogle er ganske fine i min og Alternativets optik, mens andre er helt uacceptable.
Et forslag, som vi særlig bakker op om i Alternativet, er den udvidede klageadgang til Flygtningenævnet i sager om Dublinoverførsel.
Det er glædeligt, at det fremover skal være muligt for en ansøger, der er blevet nægtet overtagelse til Danmark, at klage over Udlændingestyrelsens beslutning til Flygtningenævnet, hvis ønsket om en overtagelse bunder i, at ansøgeren har en slægtning i Danmark.
Så til det mere kritiske.
Det er den del af lovforslaget, som vi absolut ikke kan acceptere, og det er regeringens forslag om at afskaffe muligheden for at få opholdstilladelse som udsendelseshindret efter udlændingelovens § 9 c, stk. 2.
Regeringen begrunder forslaget med, at man ikke ønsker at anvende uforholdsmæssig mange ressourcer i den offentlige sektor.
For det første er det uklart, hvorfor de administrative omkostninger i disse sager skulle være så uforholdsmæssig store, og for det andet er de forventede besparelser ved at ophæve bestemmelsen yderst tvivlsomme.
Modsat regeringens intention om at reducere omkostningerne i den offentlige sektor er der jo risiko for, at ophævelsen af § 9 c, stk. 2, kan medføre betydelige økonomiske udgifter.
Hvis afviste asylansøgere bliver tvunget til at tilbringe resten af deres liv på et udrejsecenter, kan det koste op til 350.000 kr. pr. person om året, hvilket jo langt overstiger de administrative besparelser, som regeringen håber på at opnå ved ophævelse af paragraffen.
Ud over de økonomiske konsekvenser vil afskaffelsen af udlændingelovens § 9 c, stk. 2, få alvorlige menneskelige konsekvenser.
Mange af de asylansøgere, der har samarbejdet om deres hjemsendelse, har allerede tilbragt flere år på asyl- og udrejsecentre, og de er jo ikke nødvendigvis selv skyld i, at de sidder her; de kan være statsløse og alt muligt andet.
De samarbejder om den her hjemsendelse, men de har måske ikke et hjem.
De er fanget i en situation, som de ikke selv er skyld i, og det vil jo så betyde, at de er tvunget til at tilbringe resten af deres liv på et udrejsecenter som f.eks. Kærshovedgård eller Avnstrup uden mulighed for at arbejde, tage uddannelse, bidrage til samfundet.
Det gælder også børnefamilier, som pludselig står uden andre udsigter end at leve i en uendelig venteposition uden håb for en bedre fremtid for deres børn.
I Alternativet kan vi på ingen måde støtte op om at fastholde mennesker i så udsigtsløs og nedbrydende en tilværelse, og derfor anmoder vi på det kraftigste om, at vi kan få delt lovforslaget op, så vi kan stemme imod den del af lovforslaget.
Ligeledes anmoder vi om, at vi kan få adskilt delen om Kærshovedgård og kompensationen til naboerne, så vi også kan stemme imod den del af lovforslaget, som vi også tidligere har gjort.
Så skal jeg hilse fra Radikale Venstre og sige, at de er enige i det, jeg lige har stået her og sagt, og de ønsker også at få opdelt lovforslaget.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Tak for det.
Hvis man ikke sådan havde sat sig ind i, hvilket persongalleri der er på Udrejsecenter Kærshovedgård, kan der blive sådan helt en Morten Korch-stemning i en ordførertale, der fortæller om alle de her uskyldige kvinder og børn, der bare lever hele deres liv på udrejsecenteret.
Det hænger bare ikke ret godt sammen med, at noget af lovforslaget går ud på, at vi skal kompensere dem, der bor ved udrejsecentrene, fordi de ikke kan få lov til at leve i fred, og fordi de bliver udsat for chikane og der foregår tyverier osv.
Så vil ordføreren ikke, bare så jeg kan komme tilbage til den hr. Morten Korch-følelse, jeg fik i begyndelsen af ordførerens tale, lige forklare, om det er alle de her mennesker, som er uskyldige mennesker, altså helt uskyldige, udelukkende kvinder og børn, kan jeg høre, der bor på det udrejsecenter?
Er det naboerne omkring Kærshovedgård, der er fuldstændig urimelige og ikke kan lide mennesker, der går fredeligt rundt og plukker blomster, mens de er på udrejsecenteret, eller er det, fordi der rent faktisk er dybt kriminelle imellem dem, og hvad er løsningen fra Alternativet på det?
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-24:
Jeg håber, at ordføreren ved, at det jo er en meget forskellig flok, der bor på udrejsecentrene.
Vi har jo tre forskellige: Vi har Avnstrup, vi har Sjælsmark, og vi har Kærshovedgård.
På Kærshovedgård bor der mange forskellige mennesker.
Der bor afviste kvindelige asylansøgere, som ikke har børn, og så bor der udsendelsesdømte – nogle, der tidligere har begået noget kriminelt og har afsonet deres dom, og nu bor de så på Kærshovedgård – og så bor der også bare mandlige afviste asylansøgere.
Så ja, der er forskel på de mennesker.
Og så bor der også folk på tålt ophold.
Nogle af dem, jeg nævner, nævner jeg jo, fordi det er nogle, jeg kender.
Jeg ved, at der er folk, der har haft glæde af at bruge den her paragraf, som man nu vil afskaffe.
Det er også folk – f.eks. en enlig mor med to børn – som kommer ud på arbejdsmarkedet.
Det er jo åndssvagt, hun skal sidde der for evigt i stedet for komme ud og blive en del af samfundet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Jeg går ud fra, at dem, som ordføreren kender, og som har haft glæden ved det her, jo ikke er dem, der så gør danskerne omkring Kærshovedgård utrygge.
Men jeg bliver nødt til at gå tilbage og sige: Okay, hvad er Alternativets løsning så for dem, som egentlig er de kriminelle, dem, som gør folk utrygge – så utrygge, at vi bliver nødt til at kompensere folk for at bo i de huse, som de egentlig har boet i altid?
For jeg får jo sådan lidt følelsen af, at dem lever Alternativet fint med i en lind strøm sammen med alle de her ordentlige mennesker, som bliver uretfærdigt behandlet, kan jeg forstå.
Hvad mener Alternativet?
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-24:
Det er jo klart, at når man har love og regler i et land, skal de gælde for alle.
Vi har jo også nogle retsprincipper om, at når man har afsonet en dom, burde man ikke blive betegnet som kriminel mere, og så går vi ind for resocialisering og alt muligt andet her i samfundet.
Det skal selvfølgelig gælde alle.
Så er der dem, der sidder på Udrejsecenter Kærshovedgård, og det er jo ikke dem, jeg forsvarer her.
Det jo klart, at terrordømte og voldtægtsforbrydere og alt muligt ikke er mennesker, som jeg står her og forsvarer.
Jeg forsvarer alle de mennesker, som egentlig bare har gjort det, at de har søgt asyl i et land, og så er de blevet afvist af forskellige grunde eller har fået taget deres opholdstilladelse.
Jeg siger bare og pointerer, at vi bliver nødt til ligesom at anerkende, at der er forskellige nuancer her, og det handler om mange forskellige mennesker, og det kommer desværre meget hurtigt til at handle om den flok, som tidligere har begået noget kriminelt.
Men der er altså også rigtig mange andre mennesker i spil her.
Mohammad Rona (M), 2024-10-24:
Tak for ordet.
Og tak for talen.
Nu blev jeg jo lidt beskyldt for at være en strammer.
Det tror jeg der er nogen der ville synes jeg ikke er; det synes jeg i hvert fald ikke selv jeg er.
Men hvis man ikke vil skære ned i forhold til § 9 c, stk. 2, hvor vil man så skære ned med hensyn til 1.000 årsværk?
Så må Alternativet have et, ja, alternativ til det.