runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-25:
Mange tak.
Inuit Ataqatigiit støtter også lovforslaget, som sikrer, at udbetalinger af arbejdsskadesikring fortsat kan udbetales til den pågældende person, indtil den pågældende når alderspensionsalderen.
Det er der også flere ordførere der har været inde på.
Vi har ikke så mange ekstra kommentarer, andet end at der også er en klar opbakning fra Grønlands side.
Vi synes, det er et rigtig positivt forslag og bakker op om det.
Louise Schack Elholm (V), 2018-10-25:
Vi vil rigtig gerne komme plastik til livs i forhold til rigtig meget, men det her har meget store administrative konsekvenser.
Det, som det omfatter, er, som hr. Dennis Flydtkjær også ganske rigtigt sagde, jo sådan noget som grillbetræk og andet, hvor vi ikke mener, det er sandsynligt, at det vil have den store påvirkning, om der er den her afgift på det eller ej.
Men det betyder selvfølgelig ikke, at man ikke skal være opmærksom på plastik i det hele taget.
Derudover indfører vi en bagatelgrænse for registrering i flere afgiftslove.
Det vil sige, at det for virksomheder, der årligt modtager og udleverer afgiftspligtige varer svarende til en afgift, der ikke overstiger 10.000 kr., vil blive lempet, og vi implementerer CBE-direktivet og en række andre ting.
Det her er rigtig mange forskellige emner, men helt grundlæggende synes vi, at det er noget, som alt i alt hjælper på de forskellige ting.
Så Venstre støtter lovforslaget.
Jesper Petersen (S), 2018-10-25:
Men det er simpelt hen uklogt og uforsigtigt at gøre det her.
Hr. Dennis Flydtkjær henviser til Skatteministeriets saneringsudvalg, og de har jo faktisk erkendt – det indgår jo direkte i ordbrugen her – at en fjernelse af afgiften alt andet lige vil føre til et forøget forbrug.
Samtidig siger Miljøstyrelsen, at pvc er den plasttype, der giver flest skadevirkninger for miljøet, og påpeger, at en række ftalater er hormonforstyrrende og skadelige for forplantningsevnen.
Det synes jeg man tager for let på med det her lovforslag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-10-25:
Tak for det.
Jeg kan jo godt forstå, at der er en bekymring fra de forskellige organisationers side, men man ser i den her rapport om sanering af afgifter, at der står i den: Der vurderes imidlertid ikke at være negative sundhedsmæssige konsekvenser ved en udbredelse af pvc-folier grundet EU-regulering af pvc-folier til levnedsmidler.
Så det giver vel ikke så meget mening at have en afgift, der koster erhvervslivet 8 mio. kr. at administrere, når det ingen effekt har, og når man nu har en EU-regulering, som faktisk håndterer det rigtig godt.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-10-25:
Jeg vil gerne indlede med at takke for de mange bemærkninger og også konstruktive bemærkninger, som er givet i forbindelse med lovforslaget her, som vi behandler, nemlig L 69.
Jeg er også glad for, at det ser ud, som om der bliver en bred opbakning til at begrænse arbejdsgiveres adgang til at blive gjort bekendt med de ansattes helbredsmæssige og lægelige oplysninger.
Forslaget sikrer derfor, at arbejdsgiveren ikke bliver gjort bekendt med helbredsmæssige og lægelige oplysninger om lønmodtageren, medmindre arbejdsgiveren konkret har behov for oplysningerne for at kunne varetage sine økonomiske interesser i en sag om afslag på refusion.
Det gælder dog kun, hvis afgørende hensyn til lønmodtagerens interesse i hemmeligholdelse efter forholdets særlige karakter ikke er påkrævet.
På den måde sikres den rette balance mellem arbejdsgiverens interesse i at blive gjort bekendt med sådanne oplysninger, og også lønmodtagerens interesse i, at arbejdsgiveren ikke bliver bekendt med sådanne oplysning.
Men jeg vil også gerne sige, at det er en svær balancegang, og derfor tror jeg også, der er brug for en grundig udvalgsbehandling.
Og det siger jeg også til hr. Finn Sørensen fra Enhedslisten, som jo meget klogt og rigtigt sætter fingeren på nogle af de sværhedsgrader, der er.
Og det er faktisk noget af det, jeg også gerne vil bruge udvalgsbehandlingen til at uddybe, så vi kommer et spadestik dybere i forhold til intentionen med lovforslaget.
Men sandheden er jo den – og det var også det, som hr. Rasmus Helveg Petersen sagde som Radikales ordfører – at det jo er for at rette op på en desværre uhensigtsmæssig måde, som man har brugt lovgivningen på.
Og derfor er der brug for den her forbedring, som jeg gerne vil understrege at det er.
Men jeg tror, at vi har brug for i fællesskab at drøfte det her under udvalgsbehandlingen, og derfor er det også min tilkendegivelse her i dag, at jeg gerne vil lægge op til en konstruktiv drøftelse i udvalgsbehandlingen.
Jesper Petersen (S), 2018-10-25:
Tak for tilkendegivelsen med det samme om, at Dansk Folkeparti vil være villige til at lave en opdeling.
Men det, der er indstillingen fra de grønne organisationer, der bliver hørt i forbindelse med lovforslaget, er jo altså en bekymring omkring forslaget i forhold til miljø- og sundhedseffekter, og jo også en generel antagelse.
Alt andet lige fremgår det jo også af de overvejelser, der er i regeringen, at man risikerer en forøget brug af de her materialer, hvis der ikke er nogen afgift.
Det kan godt være, at man mener, at det ikke er så meget, men hvorfor så overhovedet gøre det?
Hvorfor ikke, når man nu er blevet enige om at have nogle midler til at sænke forskellige punktafgifter med – det kan have forskellige gode begrundelser – bruge de penge på nogle andre områder end det her, hvor der efter vores mening er den tvivl og risiko for miljø- og sundhedsmæssige problemer?
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-10-25:
Tak for ordførertalen.
For at undgå, at Socialdemokratiets ordfører skal bruge sin korte bemærkning til mig på en opdeling, kan jeg i hvert fald sige, at vi vil se positivt på det, hvis man ønsker en opdeling i udvalget.
Men det var ikke så meget det, jeg ville spørge om, men det var jo angående det med pvc-afgiften.
Ordføreren har jo ret i – og det har man sådan set også i høringssvarene – at der stadig væk er udfordringer med pvc, og det er jo egentlig ikke det, som vi prøver på at underkende med det her.
Spørgsmålet er jo alene, om en afgiftsregulering så er den bedste måde at håndtere det på – det er jo egentlig det, vi prøver at forholde os til her – hvor afgiften ikke har nogen effekt på, hvor meget der bliver brugt, og den ikke har nogen miljømæssige konsekvenser.
Det betyder ikke, at vi ikke stadig væk skal gøre noget ved forbruget af pvc, men det er måske bedre i regi af bl.a. EU-reglerne, som jo også er dem, der i dag gør, at afgiften er overflødig, kan man næsten sige.
Så med det i tankerne: Kunne det ikke få Socialdemokratiet til at genoverveje det?
For det er jo ikke et for eller imod, om man skal gøre noget ved pvc'en, men en erkendelse af, at afgiften her simpelt hen er et dårligt styringsredskab til det.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-10-25:
Tak til alle ordførere, der har været på talerstolen, og også for den her, kan man sige, meget brede opbakning til det lovforslag, som vi nu førstebehandler.
Der er ikke nogen tvivl om, at det her jo er en mere teknisk tilretning for at sikre sammenhæng mellem den danske lovgivning og lovgivningen i forhold til Grønland.
Derfor er der ikke så meget at sige.
Det har været fint gennemgået af ordførerne, og det er helt naturligt, at vi nu får bragt det her på plads.
Derfor ser jeg også frem til en god udvalgsbehandling af et meget simpelt lovforslag.
Andreas Steenberg (RV), 2018-10-25:
Jeg synes, der er brug for at få slået fast, at hverken grænsekontrol eller transportøransvar ændrer ved, om man kan søge asyl eller få asyl i Danmark.
Tværtimod kan der argumenteres for, at grænsekontrol sådan set gør det nemmere at søge asyl, fordi man kan gå hen til den politimand eller den person fra hjemmeværnet, der står der, og søge asyl.
Jeg mener, det er en skrøne og en myte, at det har den store effekt på, hvor mange der kan få asyl i Danmark.
Derfor kan det også undre, at regeringen, Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti er så optaget af at lave det her transportøransvar og tørre en meget dyr myndighedsopgave af på virksomhederne.
Jeg forstår ikke, at f.eks. et parti som Liberal Alliance støtter det her, og at man står og taler om, at det er en vigtig statslig opgave, samtidig med at man tørrer hele regningen for en myndighedsopgave, som burde være statens, af på dansk erhvervsliv.
Jeg er også meget tvivlende over for, om sådan et transportøransvar, hvor DSB, et busselskab eller andet skal have ansvar for at kontrollere pas i bussen, toget, eller hvad det kan være, har den helt store effekt på tilstrømningen.
For som hr. Søren Søndergaard fra Enhedslisten var inde på, er vi jo altså landfast med Tyskland, og en asylansøger kan bare stå af toget eller bussen, blaffe eller andet, og så gå de sidste meter hen over grænsen, hvis det er det, man vil.
Så jeg mener, det er helt ude af proportion at sige til en masse virksomheder og til erhvervslivet, at de skal oppebære en masse omkostninger til transportøransvar og i princippet også kan modtage straf, hvis ikke de har styr på.
Hvis et flertal her i Folketinget ønsker den her grænsekontrol, bør man da i det mindste sige, at det er staten, der betaler for det.
Som flere ordførere – bl.a. ordførerne fra Alternativet og Enhedslisten – har været inde på, handler den anden del af lovforslaget om at rette en fejl, som regeringen har lavet i lovgivningen, og som handler om mennesker på permanent opholds mulighed for at få ægtefællesammenføring.
Den fejl vil vi selvfølgelig gerne være med til at rette op på, fordi det sådan set, som loven ligger her, gør det nemmere at få ægtefællesammenføring.
Så vi vil også gerne støtte forslaget om at dele det her forslag i to, og så vil vi altså gerne kunne stemme imod den del, der handler om transportøransvar, og for den anden del, der handler om at rette den her fejl.
Jeg håber, at regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet vil være med til at dele lovforslaget, sådan at vi partier, der gerne vil støtte noget af det, kan få mulighed for det.
Hvis lovforslaget bliver ved med at være samlet på den måde, det er nu, vil vi stemme imod lovforslaget.
Josephine Fock (ALT), 2018-10-25:
Tak for det, og hvor er der blevet fint heroppe.
Det er rigtig dejligt at se, at der nu er adgang for mennesker med handicap.
Det er blevet meget flot.
Men det er lovforslag nr. L 55, vi skal debattere her i dag.
Vi førstebehandler lovforslaget, som indeholder to forskellige ændringer af udlændingeloven, som overhovedet ikke har noget med hinanden at gøre.
Vi vil ligesom Enhedslisten foreslå, at lovforslaget bliver delt op, for der er overhovedet ingen sammenhæng mellem de to dele af lovforslaget.
Den ene del af forslaget omhandler transportøransvar, og den anden del omhandler en fejl i forbindelse med loven om ægtefællesammenføringer.
Jeg kan starte med at sige, at hvis vi ikke kan få lovforslaget delt op,
bliver vi nødt til at stemme nej til det samlede lovforslag, da vi ikke kan tilslutte os den del, der omhandler transportøransvaret.
Med lovforslaget vil man videreføre den bestemmelse, der blev indført i december 2015, om, at udlændinge- og integrationsministeren kan pålægge transportører strafansvar, såfremt de bringer udlændinge uden fornøden rejselegitimation og visum til Danmark fra et andet Schengenland, hvis der er indført midlertidig grænsekontrol ved den pågældende grænse.
Transportøransvaret betyder, at luftfartsselskaber, bus-, tog- og søtransportører forpligtes til at udføre kontrol af pas og visum for rejsende over den danske grænse.
I Alternativet har vi fuld forståelse for, at regeringen ønsker at være rustet til at håndtere ekstraordinære situationer og derfor ønsker at have det nødvendige beredskab.
Men som vi også udtrykte sidst, nemlig i 2015, finder vi det dybt problematisk, at man pålægger transportører strafansvar.
Vi stemte imod forslaget om indførelse af strafansvar for transportører, som blev fremsat i 2015.
Det gjorde vi, fordi vi som udgangspunkt ikke mener, at private eller statslige rejseselskaber skal pålægges at foretage den her myndighedskontrol.
Vi mener ikke, at man kan forvente, at de har ekspertise og ressourcer til at foretage sådan en opgave, og derfor mener vi heller ikke, at det er rimeligt at pålægge dem strafansvar.
Myndighedskontrol bør foretages af officielle myndigheder og af personale, der er uddannet til opgaven, herunder til konflikthåndtering.
Derfor er det bedst for alle parter, at myndighedskontrol altid udføres af officielle myndigheder.
På den baggrund kan Alternativet ikke stemme for den del af forslaget.
Vi vil gerne stemme for den anden del, da det handler om at ændre ordlyden i betingelserne for ægtefællesammenføring, fordi der er sket en fejl.
Vi er jo ikke enige i loven om ægtefællesammenføring, men synes selvfølgelig, at den fejl, der er sket i loven, skal rettes op hurtigst muligt.
Tak for ordet.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-10-25:
I en tid, hvor EU's ydre grænser ikke er ordentligt beskyttet med en effektiv ydre grænsekontrol, skal vi have et stående beredskab, i tilfælde af at vi ser scener som dem, vi så i sensommeren 2015.
En del af forklaringen herpå er, at vi kan indføre et transportøransvar i forbindelse med beskyttelsen af vores grænser.
Og derfor kan vi naturligvis også støtte det her forslag.
Det er statens opgave at beskytte dens borgere, og det kræver selvfølgelig, at man kan have styr på, hvem der kommer ind over grænsen.
Vi støtter lovforslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2018-10-25:
Tak for det.
Det forslag, vi behandler nu, har to elementer, som intet har med hinanden at gøre.
Og for at sige det ligeud, er det en uskik at fremsætte den slags lovforslag, eftersom der kan være medlemmer af Folketinget, som kan støtte det ene element, men ikke det andet.
I forhold til offentligheden og ordentligheden i lovgivningsarbejdet ville det indebære, at regeringen fremsatte to separate lovforslag om de to vidt forskellige forhold.
Enhedslisten vil på den baggrund stille forslag om en opdeling af lovforslaget i to, men den opdeling burde i virkeligheden allerede være foretaget af udlændinge- og integrationsministeren.
Når transportøransvaret aldrig er iværksat, har det sine gode grunde.
Et transportøransvar ved landegrænsen i Sønderjylland vil nemlig være et totalt slag i luften.
I en periode fra januar 2016 til maj 2017 håndhævede Sverige et transportøransvar på grænsen til Danmark.
Det kan lade sig gøre, fordi man ikke kan gå fra Danmark til Sverige, men nede ved grænsen i Kruså kan man tage buslinje 1 fra Flensborg og stå af ved det sidste stoppested syd for grænsen.
Derefter kan man gå de sidste 100 m hen til en person fra politiet eller hjemmeværnet, der er sat til at kontrollere pas, og dér anmode om asyl.
Et transportøransvar ved den sønderjyske landegrænse er således en molboagtig foranstaltning, der ikke vil afholde en eneste person fra at søge asyl.
Derfor er der gode grunde til, at det aldrig er blevet iværksat.
Den lyder: Udlændinge-, integrations- og boligministeren fremsætter forslag om revision af § 1, nr. 2 og 3, i folketingsåret 2017-18.
Det skete bare ikke.
Der var ikke nogen revision i 2017-18.
Nu kommer ministeren så med et lovforslag i folketingsåret 2018-19 om at udskyde revisionen til en fjern fremtid, nemlig i 2023-24.
Hvor mange man så skal anerkende skal have asyl, hvor mange man vil modtage, er en helt anden diskussion – det har intet med det at gøre.
Og selv hvis det havde, ville vi altså ikke støtte et forslag om et transportøransvar, der i hvert fald i forhold til Tyskland ikke kan håndhæves, simpelt hen fordi vi er landfast med Tyskland.
Den anden del af forslaget handler om, at man ved en fejl er kommet til at stille for høje krav til ansøgere om familiesammenføring.
Det er på høje tid, at der laves en gennemarbejdning af loven, så den bliver læsbar bare for almindelige jurister, for slet ikke at tale om de borgere uden juridisk embedseksamen, som loven jo er møntet på.
Men det er selvfølgelig en anden historie.
Enhedslisten kan naturligvis støtte, at fejlen rettes, sådan at lovens betingelser for familiesammenføring ikke er endnu strengere end det, som regeringen og dens støtteparti har aftalt i februar i år.
Da Enhedslisten er modstander af det første element i lovforslaget og tilhænger af det andet, og da der ikke er nogen saglig forbindelse mellem de to elementer, foreslår vi som sagt, at lovforslaget opdeles.
Samtidig vil jeg benytte lejligheden til at opfordre regeringen til fremover at fremsætte separate lovforslag om hvert enkelt emne, når der er tale om et sådant bunkebryllup.
Mads Fuglede (V), 2018-10-25:
Tak for ordet.
Det er i disse efterårsmåneder 3 år siden, at Danmark og Europa stod i en helt særlig krisesituation.
Vi oplevede simpelt hen, hvordan der gik hul på Europa, og hvordan et historisk stort antal flygtninge og migranter krydsede grænsen til Danmark.
Jeg er helt sikker på, at det står friskt i alle erindringsbillederne herfra.
Dengang for 3 år siden tog regeringen bestik af den helt ekstraordinære situation, og man udviste rettidig omhu.
Der blev iværksat en lang række initiativer og vedtaget nye love, der havde til formål at sikre, at vores myndigheder havde de rette forudsætninger for at kontrollere de situationer, der opstod som følge af den særlige flygtningestrøm.
Det er glædeligt, at politikken har virket.
Mens det naturligvis er rigtig positive nyheder, må den nuværende situation omvendt ikke blive til en sovepude.
Hvis der er en ting, vi lærte i 2015, er det, at tingene meget hurtigt kan tage en uventet drejning.
Det er vigtigt at huske på, at der fortsat er et stort pres på Europas ydre grænser, ligesom der stadig er mange udlændinge internt i Europa, hvis sager endnu ikke er færdigbehandlet.
Der er med andre ord god grund til, at vi bliver ved med at sikre, at vores myndigheder har de rette redskaber til at håndtere en eventuel ny krisesituation, hvor presset på Danmarks grænser igen øges voldsomt.
Derfor mener vi i Venstre også, at der er god grund til, at reglerne om transportøransvar opretholdes.
Vi mener, at reglerne fortsat er en vigtig del af myndighedernes beredskab til at håndtere en mulig, fremtidig situation, hvor presset på Danmark igen kunne tænkes at øges.
Det er i øvrigt en betragtning, vi deler med flere af vores nabolande, da Norge og Sverige også har indført og opretholdt muligheden for transportøransvar.
Det er også glædeligt, at det synspunkt har bredt sig.
Og ikke så overraskende støtter vi i Venstre også denne del, da det drejer sig om at rette en fejl indskrevet i lovgivningen, så det, vi har aftalt, også står i den lov, vi har vedtaget.
Det er glædeligt, at ordlyden nu bliver bragt i overensstemmelse med aftalen om nye regler for ægtefællesammenføring.
På den baggrund vil jeg blot opsummere, at Venstre selvfølgelig støtter forslaget.
Marie Krarup (DF), 2018-10-25:
Dette lovforslag drejer sig om to små ting: en rutinemæssig opdatering angående transportøransvar og en rettelse af en fejl i udmøntningen af en aftale fra februar 2018 om skærpelse af kravene til ægtefællesammenføring.
Dansk Folkeparti kan støtte begge dele.
Transportøransvar betyder, at dem, der er ansvarlige for transporten af mennesker til Danmark, dvs. tog, færger og fly, kan straffes, hvis de transporterer folk, der ikke har lovlige rejsedokumenter til Danmark, ind i landet.
Bestemmelsen er ikke blevet aktiveret i forbindelse med den midlertidige grænsekontrol, men den vil kunne aktiveres, hvis der skulle opstå et behov.
Det kræver dog, at bestemmelsen om muligheden for aktivering af transportøransvar opdateres i loven.
Det er det, der hermed foreslås.
Det støtter vi selvfølgelig i Dansk Folkeparti.
Vi går i den grad ind for grænsekontrol – helst så vi selvfølgelig permanent grænsekontrol – og vi går ind for, at grænsekontrollen kan skærpes, når der er et behov for det.
Så derfor er muligheden for at indføre transportøransvar en god ting.
Ægtefællesammenføringsdelen af dette lovforslag drejer sig om at rette op på en fejl, der blev begået i udmøntningen af aftalen mellem regeringen, Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti i februar 2018.
Dengang vedtog man skærpede krav til ægtefællesammenføring, men i udmøntningen blev en lille del af skærpelsen ved en fejl udeladt.
Den indføjes hermed.
Når man retter op på denne fejl, er der samlet set sket en skærpelse af reglerne for ægtefællesammenføring, hvilket vi i Dansk Folkeparti ser som en god ting.
Vi vil ikke lægge skjul på, at vi stadig væk kan se mange måder at forbedre lovgivningen angående ægtefællesammenføring på.
F.eks. bør det som hovedregel kun være muligt for danske statsborgere at få ægtefæller fra fremmede lande til Danmark, og det burde rettelig være nemmere for dem, der ønsker ægtefæller fra lande, som vi erfaringsmæssigt ved ikke giver så store integrationsmæssige problemer, som det f.eks. har vist sig at give med folk fra muslimske lande.
Så reglerne kan med fordel strammes på en lang række områder – især når vi engang har fået samlet flertal for at forlade de internationale konventioner på området.
For det bør naturligvis være Folketingets opgave at sørge for, at Danmark bliver ved med at være dansk mange år ud i fremtiden.
Derfor er det godt, og derfor støtter Dansk Folkeparti lovforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2018-10-25:
I Socialdemokratiet vil vi gerne understrege, at vi er tilhængere af det indre marked i EU og den frie bevægelighed, så længe den er fair og den ikke bidrager til social dumping, og derfor skal vi selvfølgelig også være påpasselige med at vedtage lovgivning her i Folketinget, der potentielt kan forringe mulighederne for fri og fair bevægelighed inden for Europas grænser.
Men der er også andre hensyn at tage.
Vi er også nødt til at gardere os mod, at Danmark i fremtiden igen kan blive ramt af store flygtninge- og migrantstrømme, og det skal vi selvfølgelig være forberedt på.
Derfor bakker Socialdemokratiet fortsat op om, at den til enhver tid siddende udlændinge- og integrationsminister selvfølgelig skal have mulighed for at iværksætte et nødberedskab i form af et transportøransvar, hvis vi oplever nye flygtninge- og migrantstrømme.
Det er kun et hjerteløst samfund, der ikke tager nogen flygtninge, men det er også et hjerteløst samfund, der tager imod flere flygtninge og migranter, end vi evner at integrere.
Det bliver de mennesker med de korteste uddannelser og den laveste indtægt, der betaler den største pris, hvis ikke vi har en kontrolleret indvandring.
Hverken den danske befolkning eller de herboende personer med ikkevestlig herkomst har gavn af, at tilstrømningen kommer ud af kontrol.
Men vi støtter som sagt muligheden for i en særlig situation at kunne etablere et transportøransvar, ligesom man også har den mulighed i vores nabolande, i Norge og Sverige, men vi synes også, at det er fornuftigt med en bestemmelse om, at vi følger op på, hvordan det så er gået med den her mulighed, som jo ikke har været taget i anvendelse endnu.
Derfor synes vi også, at det lyder fornuftigt, at den revisionsbestemmelse udskydes til folketingsåret 2023-24.
Socialdemokratiet bakker op om forslaget.