Peter Hummelgaard (S), 2024-11-28:
Tak for ordet, og også tak for beslutningsforslaget.
Forslagsstillerne ønsker at lade skænding af jødiske gravsten og mindesmærker straffe efter samme strafferamme som utilbørlig behandling af religiøse skrifter.
Jeg vil begynde med at sige, at jeg er enig i formålet med beslutningsforslaget.
Jeg er ligesom forslagsstillerne meget optaget af at sikre danske jøders tryghed.
Jeg er også enig i, at hærværk mod jødiske kirkegårde eller mindesmærker er fuldstændig uacceptabelt og skal straffes hårdt.
Regeringen kan dog ikke støtte beslutningsforslaget.
Det skyldes bl.a., at hærværk mod jødiske kirkegårde eller mindesmærker allerede i dag kan straffes hårdt, når der er tale om en hadforbrydelse, og med regeringens kommende lovforslag, som gennemfører dele af aftalen om en styrket indsats mod antisemitisme, vil det være muligt at straffe sådanne hadforbrydelser endnu hårdere.
Det vil jeg uddybe om lidt.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, hvad jeg mener om, at der er mennesker, der skænder jødiske mindesmærker og overhælder dem med maling og lignende.
Det er modbydeligt, det er skræmmende, og det skal stoppes.
Siden Hamas' terrorangreb i oktober 2023 har vi desværre set en meget bekymrende opblussen af antisemitiske hændelser.
Det er fuldstændig uacceptabelt, at konflikten mellem Israel og Hamas i Gaza bliver brugt af herboende personer til at skabe utryghed blandt jøder i Danmark.
Det var også baggrunden for, at regeringen sammen med alle Folketingets partier i juni i år indgik en aftale om en styrket indsats mod antisemitisme.
Justitsministeriet er sammen med de øvrige involverede ministerier ved at implementere initiativerne.
Senest har Justitsministeriet den 4. oktober 2024 sendt et lovforslag i høring, som gennemfører de dele af aftalen, der kræver lovændringer.
Med lovforslaget vil vi bl.a. give Rigspolitiet mulighed for at beslutte, at straffen for en hadforbrydelse i en tidsbegrænset periode skal skærpes med op til 50 pct.
Rigspolitiet vil kunne træffe en sådan beslutning, hvis en hændelse som for eksempel Hamas' terrorangreb i Israel efterfølges af en ekstraordinær udvikling i kriminalitetsbilledet for hadforbrydelser.
Hertil kommer, at skænding af jødiske gravsteder og mindesmærker allerede med de bestemmelser, vi har i straffeloven i dag, vil kunne straffes efter en strafferamme, som svarer til forbuddet mod utilbørlig behandling af religiøse skrifter.
Skænding af jødiske gravsteder og mindesmærker kan nemlig udgøre en overtrædelse af racismeparagraffen, der har en strafferamme på indtil 2 års fængsel.
Bestemmelsen omfatter bl.a. ytringer eller andre meddelelser, hvorved en gruppe trues eller forhånes på grund af sin race, hudfarve, nationale eller etniske oprindelse eller tro
Det vil f.eks. udgøre en overtrædelse af racismeparagraffen, hvis man kaster maling ud over jødiske gravsten for at nedværdige eller forhåne jøder.
Skænding af jødiske gravsteder og mindesmærker kan også straffes som hærværk, og strafferammen for hærværk er 1 år og 6 måneder, men under skærpende omstændigheder kan straffen stige til fængsel i 6 år.
En skænding af et jødisk gravsted eller mindesmærke kan dermed i visse tilfælde straffes efter en bestemmelse med en strafferamme på 6 års fængsel.
Desuden skal det ifølge straffeloven i almindelighed betragtes som en skærpende omstændighed ved strafudmålingen, hvis hærværket har baggrund i andres tro eller lignende.
Så summa summarum kan hærværk mod jødiske kirkegårde eller mindesmærker altså allerede i dag straffes hårdt.
Det vil derudover efter vedtagelsen af det nye lovforslag i visse tilfælde være muligt at straffe en sådan hadforbrydelse endnu hårdere.
Regeringen er med andre ord enige i formålet med lovforslaget, men vi mener ikke, at forslaget er den rette vej at gå.
Tak for ordet.