runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2018-03-15:
I dag førstebehandler vi L 178, som kommer til at styrke tilsynet med de frie skoler.
Og så er der nok nogle, der sidder derude ved skærmene og tænker: Har I ikke lige gjort det, altså skærpet tilsynet?
Der må vi jo sige: Jo, så sent som i december måned 2016 lavede vi faktisk lovændringer for at styrke tilsynet med de frie og private skoler.
Men det har også vist sig, at det desværre har krævet mere.
Det har desværre vist sig, at på nogle frie grundskoler har man misbrugt friheden.
Det har vist sig, at nogle få skoler har modarbejdet de danske, demokratiske værdier, og lovforslaget her indfører især en skærpelse af godkendelsesproceduren.
For det er sådan i dag, at der meddeler man blot, hvis man starter en ny friskole, og med lovforslaget her vil der i stedet for skulle ske en godkendelse, inden man kan få lov at starte en ny friskole.
Så vil jeg også godt understrege her i min ordførertale, at det jo er fåtallet, vi taler om.
De frie grundskoler bidrager faktisk til et mangfoldigt, men også et varieret uddannelsestilbud.
Og de frie skoler bidrager til, at forældre og børn frit kan vælge den skole, som passer bedst til netop deres børn.
Friheden til det frie valg værner vi rigtig meget om i Venstre.
Derfor er det vigtigt, at vi fortsat også værner om de frie grundskoler, men vi vil også gerne understrege med det her, at vi ikke accepterer, at de få brodne kar, som misbruger den frihed, der er forbundet med at drive en fri og privat skole, får lov til at slippe igennem.
Vi kan ikke acceptere, hvis der på visse skoler undervises i antidemokratiske tankegange, og vi kan ikke acceptere de skoler, som er forbundet med radikalisering, eller foreninger eller individer, som bifalder radikalisering, og det er det, som vi med lovforslaget her forhåbentlig får sat en stopper for.
Så ja, med lovforslaget her kan man sige, at der handler vi så igen.
Derfor kan vi måske også godt stå og undre os over, hvorfor det ikke har været på plads, måske endda for år tilbage, også på friskoleområdet.
Jeg tænker bl.a. på, at hvis man skal starte en efterskole, har man jo igennem mange, mange år altid skullet have en godkendelse, for at man kunne få lov til at starte en ny efterskole.
Alt i alt vil jeg sige, at jeg er ovenud tilfreds med det her forslag.
Jeg tror, at vi på den her måde egentlig får sat en stopper for forhåbentlig nogle brodne kar, som ellers ville få lov til at udvikle sig.
Så Venstre bakker op om det her forslag, og jeg har også lovet at bringe en hilsen fra De Konservative, som siger, at de også støtter lovforslaget.
Jacob Mark (SF), 2018-03-15:
Tak for det.
Og tak for en god tale, hvori ordføreren også sætter fokus på de mange værdier, der er ved friskolerne.
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt om, hvad man kunne gøre mere end det, der ligger her.
Jeg tror faktisk, at det var i forbindelse med hele diskussionen om mobning, at vi for længe siden besluttede, at folkeskolerne skulle lave trivselsmålinger for at sikre, at eleverne trives, og at vi skal gøre alt, hvad vi kan, herinde fra Christiansborg for at hjælpe med til, at de trives.
I det oprindelige udkast til forslaget om den daværende lov om mobning lå der faktisk det, at friskolerne og privatskolerne også skulle have trivselsmålinger, men så blev det taget ud, da ministerposten gik fra en Venstreminister til en Liberal Alliance-minister.
Jeg vil gerne høre: Er det egentlig Venstres holdning, at friskolerne og privatskolerne også bør foretage trivselsmålinger, så vi kan sikre, at børnene trives, og at man arbejder med trivsel?
Men man tvangsspreder jo også de elever, der i dag så går på friskoler, hvor andelen af elever med anden etnisk herkomst er på 100 pct.
Jeg synes personligt også, det er et problem for integrationen, at der findes sådan nogle skoler.
Altså, det kan jeg også selv se udfordringer i.
Jeg forstår bare ikke Dansk Folkepartis logik.
Når det kommer til friskolerne, vil man gerne lægge et loft på 50 pct. for andelen af elever med anden etnisk herkomst, og man vil gerne tvangssprede dem ved lov, men når det kommer til folkeskoleområdet, hvor vi har mange flere skoler, og hvor det her er et problem, og hvor vi skal have løst det her med integrationen, vil man ikke gøre det.
Hvad er forskellen?
Tak for det.
Det synes jeg var et dejlig konstruktivt svar, og jeg kan hverken forvente mere eller mindre end sådan en positiv tilkendegivelse fra et regeringsparti.
Så jeg lader det være ved det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-15:
I modsætning til Socialdemokratiets ordfører lader det til, at Venstres ordfører erkender, at man burde have lyttet til undertegnede og fru Merete Riisager i forrige folketingssamling, hvor Socialdemokratiet sad på undervisningsministerposten.
Anni Matthiesen (V), 2018-03-15:
Jeg vil godt starte med at understrege, at jeg altid lytter.
Men jeg vil også gerne have lov til at sige, at det jo ikke er ensbetydende med, at jeg så allerede handler i morgen.
Jeg synes egentlig også, vi her fra Christiansborg har en forpligtelse til at lytte til flere forskellige og få input flere forskellige steder fra, inden vi træffer beslutning.
Jeg synes faktisk også, det er vigtigt, at de beslutninger, vi tager her på Christiansborg, har en kvalitet, og at de også er langtidsholdbare.
Selv om hr. Alex Ahrendtsen måske så har været lidt utålmodig på det her område, har jeg i hvert fald set det som en forpligtelse, at vi selvfølgelig også tænker os grundigt om, inden vi laver lovgivning.
Jeg vil sige, at jeg faktisk synes, at det vil være helt naturligt, at de frie skoler også har fokus på elevernes trivsel.
Så som Venstres ordfører vil jeg ikke afvise, at det kunne komme i spil på et tidspunkt.
Det er i forbindelse med de frie skoler, jeg synes balancegangen ligger; de skal også have lov til at være frie, og der er også visse grænser for, hvad vi skal blande os i fra Christiansborgs side.
Omvendt vil jeg også sige, at jeg af og til modtager henvendelser fra forældre til elever, som går på de frie skoler eller har valgt en fri skole, og det, de efterspørger, er egentlig, at man måske også har øget fokus på elevernes trivsel.
Annette Lind (S), 2018-03-15:
Det er sådan, at jeg tror, at det er, fordi Dansk Folkeparti er kede af, at de ikke selv fik ideen.
Det er jo sådan, at vi faktisk har fremlagt et meget, meget klart og tydeligt udspil, som rigtig, rigtig mange danskere bakker op om.
Så jeg vil gerne spørge Dansk Folkeparti: Er Dansk Folkeparti med på, at der skal laves en fordeling også på folkeskole- og grundskoleområdet, hvor de muslimske friskoler også er med, i de her forhandlinger, eller er det bare tomme ord?
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-15:
Nu handler lovforslaget her om muslimske friskoler.
Vi går ikke ind for en tvangsspredning og tvangsfordeling af elever – det har vi aldrig nogen sinde gjort – hverken på folkeskoleområdet eller på friskoleområdet.
Det, der er vores intention, er at få bremset muslimske friskolers vækst.
Det gør vi til dels med det her ændringslovforslag.
Vi får ikke løst alle problemer.
Vi får gjort det sværere at oprette muslimske friskoler, det er der ingen tvivl om, og vi kommer også til at holde bedre øje med dem, takket være bl.a. undervisningsministeren – ikke takket være Socialdemokratiet.
Det bliver jeg bare nødt til sige.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-03-15:
Tak for det.
Jeg siger også: Hold da op!
For det her er jo blevet en kampplads, men ikke for det, som vi egentlig står her for, nemlig det lovforslag, vi skal behandle.
Det her friskoleområde er tilsyneladende blev en kampplads for Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti.
Måske skulle man tage den kamp et andet sted.
Det er så én ting.
Men nu siger ordføreren selv, at det lovforslag, som vi står og behandler her i dag, handler om at gøre det sværere at oprette muslimske friskoler – det sagde ordføreren lige, det hæftede jeg mig ved.
Det er ikke det, jeg har læst i teksten til lovforslaget.
Jeg har læst, at det sådan set er et lovforslag, som handler om en række punkter, som skal skærpe tilsynet med samtlige danske friskoler – er det ikke korrekt?
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-15:
Vi går ikke ind for tvangsfordeling i Dansk Folkeparti, og jeg skal fortælle hvorfor.
Nu bor jeg selv i et ghettoområde, hvor der tidligere har været tre skoledistrikter og tre skoler.
Nu er der to skoledistrikter og to skoler, selv om der er et stigende børnetal.
Hvordan hænger det sammen?
Jo, det er, fordi forældrene bruger det frie skolevalg til at sende deres børn ud til randskolerne, der så har omkring 30-35 pct. tosprogede elever.
Jo, det er, fordi forældrene gerne vil have, at deres børn får en dansk skolegang.
Så de bruger det frie skolevalg til frivilligt at sprede sig.
Det er baggrunden.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-03-15:
Jeg husker ikke de præcise tal, men det er noget med, at ud af 27 eller 29 muslimske friskoler, vi har i Danmark, så er der 7 eller 9 under skærpet tilsyn – jeg kan faktisk ikke huske det.
Men det er rigtigt nok, at der er flere, der er under skærpet tilsyn, hvis man kigger på det samlede antal friskoler i Danmark.
Det betyder jo også, at der er en række muslimske friskoler, som ikke er under skærpet tilsyn, og som sådan set udfører den opgave, de skal, i forhold til grundloven og friskolelovgivningen.
Men jeg kunne alligevel godt tænke mig at spørge, om det er ordførerens holdning, at sådan nogle friskoler som dem, der sådan set efterlever reglerne, også skal begrænses eller lukkes.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-15:
I Dansk Folkeparti så vi helst, at der ikke var muslimske friskoler.
Vi har allerede lukket to, og måske er en tredje på vej.
De tyrkiske friskoler under DIKEV Fonden, som er under opsyn, er også en del af det.
Så der er massive problemer, og jeg forstår simpelt hen ikke, at Alternativet ikke kan se, hvor stor en del de muslimske friskoler udgør af problemet med friskolerne generelt.
Det er virkelig mystisk, at man ikke kan se det.
Jacob Mark (SF), 2018-03-15:
Tak for talen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-15:
Lovændringerne er sådan indrettet, at de gælder for alle, men dér, hvor der har været de største problemer, har været på muslimske friskoler.
De har ikke kunnet overholde frihed og folkestyre-kravet; personkredsen har været virkelig problematisk; der har været uigennemsigtighed vedrørende økonomi og uafhængighed på disse muslimske friskoler.
Så selv om det ikke står der, er det jo helt klart dem og de problemer, der har været, som lovforslaget udspringer af.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2018-03-15:
Det, der er formålet med Center for Cybersikkerhed, er jo ikke, at de skal sidde og kigge persondata igennem.
De skal registrere, når der kommer angreb udefra på infrastruktur eller på private virksomheder, eller hvad det nu kan være, og de skal også kunne gå ind og afbøde angreb.
De skal kunne rådgive virksomheder osv.
Det er det, der er det centrale.
Sidste sommer opstod der en diskussion på sundhedsområdet af, om efterretningstjenesten skulle ind og sidde og kigge i sygejournaler.
Der er ikke noget, der interesserer efterretningstjenesten mindre, kan jeg berolige fru Lisbeth Bech Poulsen med, end Pedersens tarmproblemer.
Det, der interesserer efterretningstjenesten, er jo de angreb, der kommer på vores infrastruktur, og derfor synes jeg, det er skudt noget over målet, når man begynder at sige, at vi har et brændende ønske om at sidde og snage i folks patientjournaler.
Vi har en interesse i at beskytte sundhedssektoren, energisektoren, den finansielle sektor og transportsektoren, for det er livsvigtigt for Danmark, og der er det Center for Cybersikkerheds opgave at opdage angrebene og bekæmpe angrebene.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-03-15:
Jeg er jo fuldstændig enig med forsvarsministeren, hvad angår trusselsniveauet og omfanget af det, og i, at der er al mulig grund til at sikre et internationalt samarbejde.
Men mit spørgsmål til forsvarsministeren er bare: Er forsvarsministeren ikke enig i, at den databeskyttelsesforordning, som skal være implementeret i dansk lovgivning via den danske databeskyttelseslov senest den 25. maj, indfører et nyt og højere niveau for beskyttelse af borgeres data, altså det, som vil blive undtaget i Center for Cybersikkerhed, og at man kan forestille sig, at borgeres data – altså data fra borgere, som ikke er hackere eller laver hackerangreb – kan blive delt med fremmede magter?
Jan Erik Messmann (DF), 2018-03-15:
Tak, fru formand.
Jeg er ordfører på dette lovforslag på vegne af Marie Krarup, som ikke kan være her, eftersom mødet blev udsat et par timer.
Lovforslaget om ændring af lov om Center for Cybersikkerhed har til formål at gennemføre de nødvendige ændringer som konsekvens af den nye databeskyttelseslov og databeskyttelsesforordningen.
Formålet er at opretholde den nuværende retsstilling, og det støtter Dansk Folkeparti.
Peter Juel Jensen (V), 2018-03-15:
Tak for det, formand.
EU's databeskyttelsesforordning træder i kraft i slutningen af maj.
En del af den nye forordning omhandler persondata, og Center for Cybersikkerhed, hvis væsentlige opgave er at beskytte Danmark imod cyberangreb, er ikke omfattet af den nuværende persondatabeskyttelseslov.
Det lovforslag, som vi behandler nu, skal sikre, at der rettes løbende i forbindelse med implementeringen af det nye lovforslag, men også at den nye forordning kan implementeres, og at Center for Cybersikkerhed uændret kan fortsætte arbejdet med landets sikkerhed.
Peter Juel Jensen (V), 2018-03-15:
Jeg vil gerne takke for ordførerens tale.
Det lyder, når man sidder og lytter til ordføreren, som om Center for Cybersikkerhed ikke er reguleret på nogen måde.
Det er jo ikke korrekt.
Der er jo stadig væk mulighed for Kontroludvalget for at følge med i det arbejde.
Det er jo også således, at i det lovgrundlag, der ligger bag ved Center for Cybersikkerhed, er mange af de der ting, som ordføreren efterlyser, allerede indarbejdet.
Vil ordføreren ikke bekræfte det?
Eva Flyvholm (EL), 2018-03-15:
Det er sådan på nuværende tidspunkt, at den lov om datasikkerhed, vi er i gang med at behandle nu, helt tydeligt undtager Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det mener jeg – og også Center for Cybersikkerhed – er et stort problem.
Med det forslag, der så ligger her, vil man indarbejde nogle dele for at sikre, at der er noget tilsyn, og jo, det synes jeg er rigtig fornuftigt at gøre i den situation, man står i.
Men jeg må sige, at jeg slet ikke mener, at det er tilstrækkeligt.
Der er ikke et tilstrækkeligt tilsyn efter min mening, sådan som det er nu.
Vi kan i øvrigt også se, at Center for Cybersikkerhed faktisk de sidste par år har fået kritik af tilsynet for, at datasikkerheden ikke var i orden.
Så jeg synes sådan set, at der er al mulig grund til at få sikret, at reglerne gælder fuldt og dækkende, og at det ikke er sådan en løsning, hvor man bare sidder og skriver delelementer ind.
Den anden side er det helt, helt principielle: at jeg simpelt hen synes, det er forkert, at vi lægger noget så vigtigt som beskyttelsen af vores infrastruktur, altså cybersikkerheden, som vi er helt enige om er meget, meget vigtig, som en militær myndighed under efterretningstjenesten.
Det synes jeg simpelt hen er meget, meget uhensigtsmæssigt, og vi har muligheden for nu at gøre det anderledes.
Så var vi helt ud ovre det problem og behøvede ikke sidde og skulle lave sådan nogle særregler her.
Det er det, jeg appellerer til at vi gør.
Peter Juel Jensen (V), 2018-03-15:
Jeg synes jo også, det er vigtigt, når vi debatterer noget så vigtigt her, at man så svarer på hinandens spørgsmål.
Det, jeg faktisk gerne ville have svar på, var, om ikke ordføreren ville bekræfte, at mange af de her principper altså er indarbejdet i det eksisterende lovgrundlag, som allerede i dag ligger bag ved Center for Cybersikkerhed.
Så det undrer mig lidt, at ordføreren for Enhedslisten står og efterlyser det.
For det er jo faktisk en del af grundlaget for Center for Cybersikkerhed.
Eva Flyvholm (EL), 2018-03-15:
Tak for det.
Det er helt korrekt, at nogle af tingene her vil blive indarbejdet.
Men mit problem her er, at jeg ikke synes, det skal være op til en eller anden særlov eller speciel regulering, som vi sidder og laver på det enkelte område.
For det kan simpelt hen ikke blive lige så godt, som hvis vi bare siger, at ordentlige datasikkerhedsregler som det, vi er ved at beslutte lige nu, skal gælde alle områder, også efterretningstjenesten, den skal ikke undtages, og vi skal lægge den her myndighed, så den bliver civil, så der slet ikke er de problemer med, at tilsynet ikke er lige så godt, som det ellers ville være, hvis det var en civil myndighed.
Det synes jeg er meget, meget vigtigt at vi forholder os til.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-03-15:
Jeg kan bekræfte det, som Venstres ordfører sagde: at der jo er store dele af databeskyttelseslovgivningen eller i hvert fald de samme regler, som også er gældende for Center for Cybersikkerhed.
Og så vil jeg bare sige, at jeg synes, det er meget naturligt, at der ikke kan være fuld åbenhed om det, som efterretningstjenesterne foretager sig.
For hvis de skal være underlagt åbenhed om alt, hvad de finder frem til, og hvordan de arbejder, så afslører man jo deres arbejdsmetoder over for fjendtlige magter, og så gør man Danmark mere sårbart over for angreb.
Så der er nødt til at være en vis hemmelighed omkring deres arbejde.
Jeg vil også gerne spørge Enhedslisten, hvorfor Enhedslisten mener, at Center for Cybersikkerhed, som skal beskytte Danmark mod cyberangreb fra eksempelvis Rusland, skal ligge andre steder end hos Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det er der, vi har kompetencerne, og det spiller rigtig godt sammen med, at vi i øvrigt har en efterretningstjeneste, som ved, hvad der foregår, og hvilke trusler Danmark er udsat for.
Så jeg har svært ved at se, at det skulle ligge andre steder.
Det kunne jeg godt tænke mig en forklaring på.
Bjarne Laustsen (S), 2018-03-15:
Tusind tak.
Dette forslag, som vi skal behandle her i dag, hænger delvis sammen med det nye forsvarsforlig.
Der blev vi enige om en række ting, og jeg kan rolig sige, at det ikke bare var et fingeraftryk, men et solidt fodaftryk, der blev afsat fra Socialdemokratiets side.
For det, vi frygter, er den nye tids kriminalitet, og vi fik sammen med de andre forligspartier i forliget skrevet ind, at beskyttelsen af Danmark mod cyberangreb styrkes væsentligt i den kommende forligsperiode.
Der afsættes en pulje på 500 mio. kr. til håndtering af fremtidens cyberudfordringer, og samtidig styrkes og fokuseres forskningen og uddannelsesindsatsen, så Danmark er på forkant med de nyeste udviklinger i de kommende år.
Konkret er lovforslaget dog affødt af den nye EU-databeskyttelsesforordning, som vil gælde fra den 25. maj 2018.
Parallelt med det har vi justitsministerens forslag til en ny databeskyttelseslov, L 68, og jeg går ud fra, at der bliver en parallelitet i forhold til ikrafttrædelsestidspunktet.
Selv om loven om centeret indeholder klare regler for behandling af personoplysninger, må der være et klart lovgrundlag for centerets virke og procedurer.
Center for Cybersikkerhed skal naturligvis leve op til gældende lovkrav i såvel databeskyttelsesforordningen som i den kommende databeskyttelseslov.
Derfor er det os meget magtpåliggende, at vi kan imødegå de aktuelle og fremtidige udfordringer på et område som cybersikkerhed, ikke mindst i forsvaret.
Offentligheden har i de seneste år set flere og flere cyberangreb fra ukendte gerningsmænd, og derfor må vi i det omfang, Danmark er i stand til det, kunne reagere med fornuft og beslutsomhed, og vi skal også kunne beskytte vore borgere mod misbrug af de oplysninger, som er afgivet frivilligt til de danske myndigheder og lignende.
Vi har i høringssvarene læst en række mere eller mindre betydningsfulde kommentarer, og vi må derfor under udvalgsarbejdet have afklaret, om der er noget nærmere i disse indvendinger.
Vi skal selvfølgelig have den mest hensigtsmæssige og forståelige lovgivning, samtidig med at vi beskytter borgerne og oplysningerne bedst mod at blive misbrugt af uvedkommende.
Derfor ser jeg frem til, at vi får en god drøftelse i udvalget, og Socialdemokratiet kan medvirke til at gennemføre forslaget, når vi har garanti for, at behandlingen af personoplysninger ifølge lovforslaget videreføres i videst muligt omfang efter gældende ret.
Eva Flyvholm (EL), 2018-03-15:
Når jeg synes, at Center for Cybersikkerhed skal ligge som en civil myndighed, er det, fordi noget af det allervigtigste i forhold til at beskytte vores infrastruktur jo også er civil infrastruktur.
Det er transportområdet – vi skal være sikre på, at vores togdrift ikke bliver lammet af et cyberangreb – det kan være sundhedsområdet, det kan være hele det økonomiske område.
Der ligger nogle rigtig vigtige opgaver her, som altså relaterer sig til den civile sektor.
Rigtig mange andre lande har valgt løsninger, hvor man gør det civilt.
Og man må sige, at mange af de lande, der har valgt de modeller og lagt afgørende enheder for at undgå cyberangreb under f.eks. Transportministeriet eller lagt dem under Justitsministeriet, altså i øvrigt scorer højere på cybersikkerhed, end Danmark gør. Så jeg synes egentlig ikke, der er noget, der tyder på, at man ikke fint kan gennemføre det her på en fornuftig måde.
Hr. Rasmus Jarlov har jo meget præcist fat i det helt centrale her: Der er en del af en efterretningstjenestes arbejde, der skal være hemmeligt.
Jeg mener bare, at det er meget, meget problematisk, at hele Center for Cybersikkerhed så også bliver underlagt den hemmeligholdelsesdel og det manglende tilsyn.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-03-15:
Jeg har lidt svært ved at se argumentet om, at fordi Center for Cybersikkerhed skal beskytte civilsamfundet, må det ikke ligge under forsvaret.
Det er jo også det, resten af forsvaret gør: Vi har jo kun forsvaret for at beskytte vores civilsamfund, så det er jo ikke anderledes, end at hæren og søværnet og flyvevåbnet også har til opgave i sidste end at beskytte resten af samfundet mod fjendtlige angreb.
Og den kompetence til at beskytte samfundet, er jo nu engang det, man har i forsvaret, og derfor ligger det der.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-03-15:
Konservative støtter lovforslaget.
Det er jo ikke nogen ret stor ændring, der sker med det her lovforslag.
Det er bare en videreførelse af den retstilstand, vi har i forvejen.
Der skal opdateres nogle formuleringer i loven, fordi der er nogle nye direktiver, der træder i kraft, og derfor skal vi henvise til nogle andre regelsæt, end vi har gjort hidtil.
Men ellers er det jo den samme opbygning, vi har med Center for Cybersikkerhed, og de samme regler, der gælder for beskyttelse af data, som allerede er gældende i dag.
Så kan man selvfølgelig godt tage en større diskussion om alt muligt, der ikke har noget med lovforslaget at gøre, altså hvor Center for Cybersikkerhed skal ligge, og den debat er selvfølgelig velkommen.
Det har bare ikke noget med lovforslaget at gøre.
Vi mener, at Center for Cybersikkerhed ligger der, hvor det skal, nemlig hos Forsvarets Efterretningstjeneste, som vi har stor tiltro til.
Vi synes, det er meget naturligt, når det handler om trusler mod Danmark, at det så ligger hos efterretningstjenesten, som har et godt overblik over truslerne mod Danmark, og som har de kompetencer, der skal til, for at forsvare Danmark, også mod cybertrusler.
Så vi er godt tilfredse med den konstruktion, der findes i dag.
Vi vil selvfølgelig gerne tage debatten om, om det skal laves om, men det er jo egentlig ikke et argument for at stemme for eller mod lovforslaget, som jo egentlig bare viderefører den retstilstand, vi har i forvejen.