runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2026-02-04:
Det, vi har foreslået fra Socialdemokratiets side, er jo så det næste skridt, som er en lilleskole: et klasseloft på 14 fra børnehaveklassen til og med 3. klasse.
Og det er rigtigt, at vi foreslår, at vi sigter efter, at det er gennemført fra skoleoptaget 2028.
Det har noget at gøre med, at der skal være lokaler klar og personale.
Men den økonomi, der er afsat, er sådan set afsat i vores udspil allerede inden 2028.
Signe Munk (SF), 2026-02-04:
Den hedder: Var det en SF'er, eller var det en socialdemokrat, der sagde følgende om klasseloftet?
F.eks. er tolærerordninger og undervisningskvaliteten vigtige at hæve.
Derfor skal vi passe på med ikke at lave så rigide regler.
Tror undervisningsministeren, at det var en socialdemokrat, der sagde det, eller en SF'er?
Mattias Tesfaye (S), 2026-02-04:
Jeg aner det ikke, men jeg har jo også været både SF'er og socialdemokrat.
Sigurd Agersnap (SF), 2026-02-04:
Det var den tidligere undervisningsminister fra Socialdemokratiet, Pernille Rosenkrantz-Theil.
Jeg tror bare, at det, man skal tage med, er, at vi i SF synes, det er et rigtig godt udspil, Socialdemokratiet er kommet med i dag, men vi synes også, det er en lille smule svært at forstå, hvorfor det samme Socialdemokrati ikke har presset det igennem i den regering, man sidder i nu, og hvorfor undervisningsministeren, som jo har ansvaret for det her område, og som i lang tid har snakket om, at der er brug for en saltvandsindsprøjtning, og at der er brug for at styrke inklusionsindsatsen, ikke har fået de her penge ud at virke her og nu.
Det er bare det, vi søger svar på.
Christina Olumeko (ALT), 2026-02-04:
Tak for ordet, formand.
I dag skal vi debattere, hvilke spilleregler vi vil give de virksomheder, der skal bære Danmark ind i en ny tid.
For lige nu beskytter vi alt for ofte det, der slider på naturen.
Det her forslag handler om at ændre på de rammer, så fremtidens virksomheder kan og skal være dem, der gør os rigere på alt det, vi ikke kan leve uden: levende natur, robuste økosystemer, sunde lokalsamfund og en økonomi, der hænger sammen med virkeligheden.
Det er politisk mod omsat til rammer, og det er det, vi i Alternativet gerne vil samle et flertal om med beslutningsforslaget her.
Så vil jeg gerne anerkende Den Grønne Ungdomsbevægelse, som har udviklet mange af de her gode forslag, som indgår i beslutningsforslaget.
I Alternativet tager vi de modige idéer alvorligt.
Vi glæder os også rigtig meget til debatten i dag.
Tak for ordet.
Christina Olumeko (ALT), 2026-02-04:
Tak til ministeren for talen.
Jeg har svært ved at se, hvad der i beslutningsforslaget vil give byrder.
Tværtimod er det jo et spørgsmål om at fjerne barrierer for de virksomheder, der rigtig gerne vil bidrage til den grønne omstilling og vil give tilbage til naturen.
Men det skal ikke skille os ad.
Jeg lagde mærke til, at ministeren sagde, at ministeren er glad for, at Alternativet deltager i diskussionen.
Og vi er jo enige om, at morgendagens virksomheder skal have de rigtige rammer.
Så langt, så godt.
Jeg vil egentlig gerne tage fat i et af de mere specifikke forslag i beslutningsforslaget.
Jeg havde ikke regnet med, at ministeren ville stå her og tage imod det hele, men i hvert fald det, der handler om reparationer eksempelvis.
Dansk Industri har sagt det gentagne gange, og det har andre organisationer også.
Det kan ikke betale sig at reparere, hverken for forbrugerne eller for virksomhederne.
4 pct. af Danmarks materialestrømme er genanvendelse, de 96 pct. af dem er ikke genanvendelse.
Det skriger til himlen.
Det, vi foreslår her, er forhandlinger, hvor vi bl.a. diskuterer reparationstilskud og andre idéer.
Hvorfor kan regeringen ikke se sig bare i den del?
Morten Bødskov (S), 2026-02-04:
Det er måske, fordi vi har.
Uden af kende det her i detaljer, kunne jeg forestille mig, det er svært for andre lande at følge med i de ambitioner, vi i fællesskab også her har lagt for bl.a. den cirkulære økonomi.
Vi har jo f.eks. indgået en »Klimaplan for en grøn affaldssektor og cirkulær økonomi« tilbage i 2020, som handler om det her, og som er med til at sikre, at vi også, når det handler om både affald og cirkulær økonomi bredt, er langt fremme med ambitionsniveauet og dermed jo også hele genanvendelsesspørgsmålet.
Jeg er helt enig i, at det jo ikke er særlig godt, hvis man vil den grønne omstilling, og den forcerer man, men der er jo også produkter, som sagtens kan genanvendes.
Dem skal man jo være bedre til at genanvende, også når det handler om grøn industri f.eks. Det skal man også have en cirkulær tankegang for.
Og ser man på de aftaler, der er lavet og i øvrigt noget af det, der kommer fra vores EU-fællesskab, ligger det inden for skiven af det, som Alternativet rigtigt nok peger på er en udfordring.
Jeg synes faktisk, at vi langt hen ad vejen er der.
Christina Olumeko (ALT), 2026-02-04:
Der er et langt stykke endnu, før det bedst kan betale sig at genbruge dele og reparere og genanvende frem for at købe og smide ud.
Der står vi nok mere på virksomhedernes side i den sag, når de efterspørger, at vi gør mere.
Men jeg vil egentlig gerne hive mig lidt op i helikopteren, for beslutningsforslaget handler jo egentlig bare om at indkalde til forhandlinger, hvor vi kan tage udgangspunkt i nogle af forslagene her, men vi også kan tale om andre rammer.
Jeg kan høre, at ministeren er nysgerrig.
Så hvorfor ikke bare indkalde til forhandlinger?
Morten Bødskov (S), 2026-02-04:
Vi har jo løbende forhandlinger.
Vi har lige for ikke så længe siden lanceret, forhandlet om og er nu ved at udmønte den største iværksætterpakke, der er lavet i det her Folketing nogen sinde.
Der var Alternativet også med og bidrog rigtig godt, lige såvel som Alternativet også har været med i forhandlinger om vores industriparker.
Så det er jo ikke, fordi vi ikke har forhandlinger.
Hvis man skal pege på et område, som jeg i hvert fald har brugt allermest tid på, så er det at sikre bedre rammer for, at vi kan få en grøn erhvervspolitik og en grøn industripolitik.
Det er jo derfor, vi laver industriparker.
Vi laver en one stop-shop, så investorer kan komme ind med grøn kapital og udvikle nye grønne teknologier og måske, hvem ved, bedre muligheder for affaldshåndtering i fremtiden, CO 2 -lagring i Aalborg.
Vi er jo blandt de allerallermest ambitiøse på det her område, og det gode er, at det går godt.
Det er kun til gavn for den grønne industri.
Christina Olumeko (ALT), 2026-02-04:
Tak til Enhedslistens ordfører for en rigtig, rigtig god tale, også for at komme rundt om Enhedslistens visioner for fremtidens virksomheder og vores erhvervspolitik i det hele taget.
Jeg synes, der var virkelig mange gode idéer, og der var også noget, som vi virkelig kan se os selv i i Alternativet.
Jeg er meget enig i det, ordføreren sagde omkring demokratiske virksomheder, at vi skal styrke dem, og at det er ærgerligt, at regeringen er fodslæbende og endda forringer nogle af vilkårene i det lovforslag, som ordføreren var inde på.
Vi har jo hørt flere partier være inde på offentligt udbud og reglerne derfor.
Ordføreren var også selv inde på det, hvad angår socialøkonomiske virksomheder.
Ellers var der ikke så meget andet, der var fælles fodslag på.
Hvad tænker ordføreren om, at vi ligesom ikke, ser det ud til lige nu, kan få flertal for at ville noget ambitiøst med de her rammer?
Hvordan kommer vi derhen, hvor de visioner, vi italesætter her, bliver til virkelighed?
Rosa Lund (EL), 2026-02-04:
Vi kommer derhen ved at sikre, at der er et rødt og grønt flertal i den her sal, at der kommer en regering, forhåbentlig, om ikke så længe, som gerne vil understøtte virksomheder, der arbejder på en anden måde, der arbejder mere bæredygtigt.
Her tænker jeg både på planeten, men sådan set også på det socialøkonomiske.
Jeg er rigtig glad for, at jeg sammen med ordførerens kollega har indkaldt ministeren i samråd om netop, hvad man egentlig forestiller sig der vil ske, når man laver de her forringelser på de socialøkonomiske virksomheder.
Vi ved jo fra Københavns Kommune, at det sagtens kan lade sig gøre at inddrage de socialøkonomiske virksomheder i udbuddene, som faktisk gør, at vi både får et stærkere erhvervsliv, men også at vi inddrager flere mennesker, som kan blive en del af arbejdsmarkedet.
Jeg tror, det, der skal til for at få mere af den slags, er et andet flertal herinde.
Christina Olumeko (ALT), 2026-02-04:
Jeg tror, at ordføreren har helt ret – desværre, på en eller anden måde.
Det er også ærgerligt, at vi ikke har kunnet rykke længere i den her valgperiode.
Så må man jo også håbe, at der er virksomheder, der ser med, og danskere i det hele taget, som kan se noget ræson i det, vi snakker om her, for det tror jeg rigtig mange kan, og at vi får en hånd i ryggen på de mange virksomheder, der gerne vil bidrage til fremtiden.
Rosa Lund (EL), 2026-02-04:
Ja, det håber jeg i den grad også.
Det er rigtigt nok, at det på en eller anden måde også er at have spillet fallit at sige, at så må vi bare vente på valgkampen og på, at der kommer nogle flere mandater til venstre for den nuværende regering.
På den anden side kan man sige, at der er nogle ting, der ikke er med beslutningsforslaget her, som jeg faktisk tror der ville være flertal for.
Det drejer sig om at forbedre vilkårene for små og mellemstore virksomheder på en mere bæredygtig måde, og det tror jeg f.eks. handler både om at inddrage mennesker, som er i fleksjob, og jeg tror også, at det handler om at sikre bedre barselsvilkår.
Der fornemmer jeg ligesom, at der er en lidt bredere enighed, men det kan vi jo prøve at tage med ind i udvalgsbehandlingen.
Christina Olumeko (ALT), 2026-02-04:
Tak til ordføreren for talen, også for at tilkendegive, at der i hvert fald er en lille del af forslaget, som Dansk Folkeparti kan se sig selv i, nemlig EIFO, og hvordan EIFO investerer.
Jeg går ud fra, at det også handler om, at det måske kunne bruges lidt mere bæredygtigt ud over den lokale forankring, som vi skriver i forslaget.
Det kan ordføreren jo komme ind på om lidt.
Jeg havde godt forventet, at vores to partier stod lidt anderledes her, men hvor ordføreren synes, at forslaget vil gøre det dyrere at være dansker og mere besværligt for virksomhederne, ser vi det jo helt omvendt, nemlig at det vil være billigere at leve i en grøn hverdag og nemmere at være en virksomhed, der gerne vil bidrage til fremtiden og og til genopbygning af vores økologiske systemer.
Jeg vil egentlig gerne bede ordføreren om at forholde sig til noget af det, som de andre partier var inde på.
Jeg hørte, at nogle af de andre partier var inde på, at de godt kunne lide den del, der handler om udbud for små virksomheder eksempelvis.
Der var også nogle, der havde idéer til at gøre det nemmere at kunne reparere i Danmark.
Hvordan ser Dansk Folkeparti på den del, der drejer sig om små virksomheder og udbudsreglerne og reparationer i Danmark?
Peter Kofod (DF), 2026-02-04:
Jeg går ud fra, at det, jeg blev spurgt om, var, at hvis man nu f.eks. giver en længere garanti på et eller andet produkt, hvilken effekt vil det så have.
Udfordringen kan jo være, at Danmark er en del af et indre marked, og så kan vi godt gøre nogle ting her, men de fleste af de produkter, vi selv producerer, laver vi jo, med henblik på at de skal sælges i måske nogle andre lande.
Jeg kan ikke helt se, hvordan man skulle implementere det på en god måde, men jeg tror da ikke, at der er nogen i Folketinget, der har noget imod, at de ting, vi køber, holder længere.
Vi skal bare lige finde ud af, hvordan det så også gøres på en måde, hvor vi ikke skubber al produktion fra os.
Christina Olumeko (ALT), 2026-02-04:
Det tror jeg da sådan set er et hensyn, man godt kunne blive enige om, altså forstået på den måde, at et større reparationsmarked skal komme virksomhederne til gavn.
Det er jo også det, virksomhederne kalder på, hvis jeg i hvert fald forstår ordføreren rigtigt.
Jeg kan ikke lade være med lige at forholde mig til det, ordføreren var inde på først, nemlig at Den Grønne Ungdomsbevægelse og folk, der kalder på klimahandling, ikke skulle være normale, for det synes jeg faktisk var en lille smule frækt.
Så vil jeg egentlig bare minde ordføreren om, at det, at vi har en klimalov i Danmark, jo faktisk kommer af klimabevægelsen og de demonstrationer, der var.
Det var det, der førte til klimaloven efterfølgende.
Peter Kofod (DF), 2026-02-04:
»Normalt« skulle ikke forstås på den måde.
De har jo al ret til deres holdninger, dem er vi så bare uenige i.
Den hårde realitet her er jo, at uanset om det er Alternativets klimapolitik, eller om det er Dansk Folkepartis klimapolitik, der bliver ført, så har det 1 promilles effekt på klimaet.
Det er ikke en målbar effekt.
Det, der er forskellen, er, om Danmark bliver et fattigt land, eller om Danmark bliver et rigt land.
Jeg foretrækker, Danmark bliver et rigt land, og at vi har nogle forsyningskæder med energi, der er stabile og sikre, og som sikrer os en vis velstand og komfort.
Det synes jeg er væsentligere end det andet.
Helle Bonnesen (KF), 2026-02-04:
Jeg synes, at reparation er fantastisk.
Jeg synes, det er nogle meget hårde krav, der bliver lagt op til i det her forslag.
Vi har allerede nogle pæne tidshorisonter på det, så at lægge yderligere på vil jeg nok være imod.
Jeg synes, det er fint, når der kommer nogle civile initiativer med reparationer.
Men der er også det lille faremoment, at hvis vi laver offentlige, betalte cykelcaféer, hvor folk kan komme hen og få repareret deres cykel, så tager vi jo brødet ud af munden på cykelhandlere eller cykelsmede.
Så den balance skal man altid huske at have med.
Betina Kastbjerg (DD), 2026-02-04:
Selv tak.
Pernille Vermund (LA), 2026-02-04:
Tak for det, og tak til Alternativet for beslutningsforslaget.
Når vi så kommer ned i indholdet, er det begrænset, hvor meget enigheden fortsætter.
Der er indført en bæredygtighedrapporteringslovgivning, der er indført emballageafgift og udvidet producentansvar, der er indført vejafgift for lastbiltransport og en række andre initiativer, som alt sammen har til formål at fremme den grønne dagsorden.
Hver gang har jeg og vi i Liberal Alliance sagt, at det her ikke fremmer den grønne dagsorden, men at det spænder ben for den grønne dagsorden.
Det kommer til at gøre det dyrere at være dansker; det gør det sværere for de små grønne virksomheder at komme frem; og det gør intet godt for den grønne omstilling.
Som tiden er gået, har vi fået ret.
Når det er sagt, deler vi jo intentionen om i højere grad at genanvende.
Det betyder også, at når vi sidder i jordforhandlinger eller i forhandlinger om en ny råstofplan eller om vores havmiljø, prøver vi jo at sikre, at vi i højere grad udnytter de ressourcer, som f.eks. bliver gravet op, når der skal udvides ved en motorvej.
Den jord, der lå der før, behøver jo ikke at bortskaffes, og så lægger vi helt nyt grus og jord på.
Der kunne man godt tænke det klogere.
Der er en række områder, hvor vi kan bevæge os i den rigtige retning.
Men jeg må desværre sige, at de forslag, at der er i beslutningsforslaget her, stort set alle er nogle, som vi vil være ret sikre på både vil være unødvendigt bureaukratiske og gøre det dyrere at drive virksomhed og dermed også dyrere at være dansker, og som vil spænde ben for den grønne omstilling.
og det handler om udbudsregler for de små virksomheder.
For det, vi også kan se med alle de initiativer, der har haft et såkaldt grønt label på sig eller en grøn etiket på sig tidligere, er jo, at det er både afgifter, lovgivning og krav, der fremmer vilkårene for de store virksomheder, der har råd til at ansætte økonomer og jurister osv., og som gør det sværere for de små.
Der er jo en tendens til, at det er de store, der får lettere adgang til udbuddene, fordi man stiller en række bureaukratiske regler op for, hvordan man skal være og drive virksomhed, når man skal byde ind.
Det er vi meget positive over for at se på.
Jeg har på andre områder og også på miljøpolitikområdet – og nu er det her jo også erhvervspolitik – et godt samarbejde med Alternativet ikke mindst vedrørende havmiljø, så det her er sagt med al den kærlighed, man nu kan give til hinanden, når man er så forskellige partier.
Men Liberal Alliance kan desværre ikke støtte forslaget.
Christina Olumeko (ALT), 2026-02-04:
Tak til ordføreren for en rigtig fin tale.
Jeg ved også fra min kollega Torsten Gejl, at der netop er et godt samarbejde mellem Alternativet og Liberal Alliance på miljøområdet.
Jeg er selvfølgelig ærgerlig over, at vi ikke kan få Liberal Alliances støtte her, men jeg havde også godt forudset, at vi ser lidt forskelligt på det.
Det vil give en hånd i ryggen på de grønne virksomheder.
Men det er helt fair, at vi ser det forskelligt.
Jeg er glad for at høre tilslutningen til den del, der handler om udbud.
Jeg synes, det er en god idé at kigge på kvalitet og genbrug og andre grønne kriterier som noget, der vægter højere i udbudsreglerne.
Jeg vil gerne tage fat i det, ordføreren var inde på, hvad angår råstoffer og råstofplaner og genanvendelse.
Det er jo noget af det, jeg faktisk synes at Danmark sakker allermest bagud med.
Som jeg nævnte før til en af de andre ordførere, er det kun 4 pct. af materialestrømmene i Danmark, der er genanvendte.
Det er ret vildt.
Dansk Industri og Den Grønne Ungdomsbevægelse er faktisk enige om et forslag her, som handler om reparationstilskud.
Det synes vi også i Alternativet er en god idé.
Er det noget, man i Liberal Alliance kunne se sig selv i?
Pernille Vermund (LA), 2026-02-04:
Vi er ikke så pjattede med tilskud og fradrag og alt mulig andet, som bare gør et meget kompliceret skattesystem endnu mere kompliceret.
Til gengæld er vi enormt positive over for at se på, om vi har nogle regler, som spænder ben for, at man genanvender, f.eks. når vi har store offentlige projekter – om det er udbygning af infrastruktur eller store supersygehuse, der skal etableres.
Der bliver brugt enorme ressourcer, og der bliver også transporteret enorme ressourcer.
Det har jo ikke alene betydning for prisen og den risiko for ressourcemangel, der kommer, men også for det miljø, den natur, som man jo skal indvinde ressourcerne fra.
Så der er vi meget positive.
I forhold til tilskud er vi altid lidt påholdende.
Vi så hellere, at man fik lov til at beholde flere af sine egne penge selv, hvis man er enten en virksomhed eller borger, der gør det rigtige.
Christina Olumeko (ALT), 2026-02-04:
Det er jo helt fair.
Vi vil gerne bruge skattepolitikken aktivt for at forme samfundet.
Men jeg synes, at ordføreren har et interessant perspektiv på det offentlige, og hvordan man bruger materialer her, f.eks. når man bygger hospitaler eller børnehaver eller andet.
Der er nok noget, man kunne kigge på i planloven måske for at gøre det nemmere at genanvende materialer der, så det vil Alternativet klart lade sig inspirere af.
Pernille Vermund (LA), 2026-02-04:
Det er jeg glad for.
Jeg synes, en ting er, hvad man gør i det offentlige.
Jeg synes også, at vi som private mennesker, forbrugere, kan gøre en forskel.
Når jeg ser gamle ejendomme i København – og nu er det måske min arkitektbaggrund, der kommer i spil – med døre og vinduer i kernetræ, smukke profiler, materialer, der ville holde i mange hundrede år fremover, hvis de blev repareret, og vi så kan se, at det er så dyrt at have håndværkere på i Danmark, at det ikke kan betale sig at vedligeholde og reparere, så er der jo et eller andet galt.
Der er jo igen noget med vores skattesats, som spiller ind der.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2026-02-04:
Mange tak, formand.
Jeg kan huske, at jeg – måske et halvt eller helt år inde i den her regeringsperiode – sagde til ministeren: Nu har du muligheden for at blive den erhvervsminister, der bliver husket for at have gjort allermest for erhvervslivet.
Der blev leveret en iværksætterpakke med de bedste forbedringer for erhvervslivet i 25 år – i 25 år – uanset hvilken regering der har været.
Det har vi formået i den her regeringsperiode.
Derudover har vi leveret markant på det grønne og har sørget for at øge en hel masse initiativer, som ministeren selv tidligere har været inde på, og vi har lavet de her aftaler sammen med rigtig mange af jer, som også erhvervsvenlige.
Jeg tror faktisk, hr. Morten Bødskov, at det kommer til at gå sådan, at du bliver skrevet ind som den minister, der har leveret mest for erhvervslivet i den her regeringsperiode og i år tilbage.
Der er også en hel del problematikker i det.
Jeg vil ikke gå ind i dem.
Jeg synes, at både Venstre og LA har redegjort godt for det.
Vi har jo investeret rigtig meget i grøn innovation.
Vi har sikret og sørget for, at der er blevet nemmere adgang til kapital.
Vi har lavet 11 industriparker, der kan levere på kort tid med fast track-ordningen.
Så hæftede jeg mig faktisk ved en ting om det bæredygtige i forhold til genanvendelse, og jeg ved, at Alternativet er meget, meget glad for frivillige organisationer og foreninger.
Der har vi jo de her reparationscaféer, som er over hele landet, hvor man kan komme ganske gratis, og hvor der sidder en hel masse innovative mennesker, som kan lave alt fra en vaskemaskine til en gammeldags brødkniv.
Jeg ved, at bare her i København ligger der en på Nørrebro, på Amager, i Hellerup, på Østerbro, der ligger en i nordvest.
Virksomhederne ved godt, at de skal levere på det her, for ellers er der måske ikke en virksomhed i morgen.
Virksomhederne ved godt, at det grønne er en parameter for at have en succesfuld vækstvirksomhed, også i morgen.
Jeg er rigtig godt tilfreds med alle de initiativer, vi har taget, hvor Alternativet også har været med.
Derfor kan Moderaterne ikke støtte dette beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Christina Olumeko (ALT), 2026-02-04:
Vi er selvfølgelig ærgerlige over, at Moderaterne ikke kan støtte forslaget om at indkalde til forhandlinger nu her.
For jeg synes ellers, ordføreren var inde på noget af det centrale.
Ordføreren siger på et tidspunkt, at virksomhederne gerne vil det, og at de godt ved, at de grønne parametre er vigtige for, at vi også har en dag i morgen, og at de også har en virksomhed i morgen, og vi ser det jo i Alternativet på helt den samme måde.
Virksomhederne vil det så gerne.
Det, vi også kan se og lytte os til, er, virksomhederne siger, at man skal give dem nogle bedre rammer, så det kan betale sig at give noget tilbage til naturen, så det kan betale sig, at man ikke kun har produkter, der er lavet sådan, at de måske hurtigt går i stykker, men at det kan betale sig for virksomhederne at få reparationsordninger til dem, at det bliver nemt at få kapital, hvis man er en virksomhed, der gerne vil lave produkter, der eksempelvis er lavet af materialer, der er hundrede procent genanvendelige, osv. osv.
Derfor bliver jeg bare nødt til at spørge ordføreren, om ordføreren virkelig er tilfreds med de rammer, der nu ligger, eller om man måske mener, at virksomhederne slet ikke har brug for bedre rammer end dem, der allerede er.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2026-02-04:
Jeg synes, der ligger rigtig, rigtig mange gode rammer, når man vælger at blive selvstændig.
Det kan jeg tale med om.
Jeg er selv selvstændig, og jeg tænker bæredygtigt, og mine medarbejdere tænker bæredygtigt.
For det er jo alt andet lige dem, der sørger for, at det kører, når jeg er på fuld tid herinde i Folketinget, og man handler så også.
Jeg tænker ikke, at staten skal gå ind og betale for eller give tilskud til, at jeg driver min virksomhed bæredygtigt.
Når man vælger at blive selvstændig, vil man gerne have en forretning, og nogle gange går det opad, og nogle gange går det nedad, og så gør man det, der skal til, for at bundlinjen bliver bedst mulig.
Men man forventer som virksomhed ikke, at staten skal gå ind og støtte den økonomisk, så man får den til at være bæredygtig.
Christina Olumeko (ALT), 2026-02-04:
Jeg glemte helt at rose ordføreren før for at nævne reparationscafeerne.
Det er virkelig et fantastisk initiativ fra civilsamfundet selv og noget, som vi gerne skal have udbredt til flere steder i landet.
Men det overrasker mig faktisk, at Moderaterne ser det som en opgave, virksomhederne selv skal sidde med.
For det, der er pointen med at have en erhvervspolitik, er jo i virkeligheden, at vi laver noget støtte og nogle rammer for at hjælpe virksomhederne og samfundet i en bestemt retning, og det troede jeg egentlig også Moderaterne syntes.
Men det er jo helt fair, at virksomhederne selv skal sidde med det.