runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2026-01-27:
Det er jeg meget enig i.
Det er dybt forkasteligt, og jeg vil også gerne her i dag gentage, hvad tidligere justitsminister Mette Frederiksen sagde.
Jeg mener også, at Hizb ut-Tahrir skal forbydes, så snart vi kan, og det afgørende i den sammenhæng er jo, »så snart vi kan«.
Som jeg jo redegjorde for i min indledende tale, har jeg bedt Rigsadvokaten om at redegøre for, om der på nuværende tidspunkt er oplysninger, som kan begrunde, at man indleder en opløsningssag.
Der har Rigsadvokaten den 9. januar svaret mig, at der fortsat ikke er modtaget oplysninger, der giver anledning til at ændre vurderingen af, hvorvidt man kan få foreningen opløst ved dom.
Til syvende og sidst handler det jo om, hvad jeg tror hr. Peter Skaarup også ved, at domstolenes tærskel for, hvad der skal til for, at man kan opløse en forening ved dom, er meget, meget høj.
Det er den i retspraksis, og det er den i de sager, hvor man rent faktisk har fået medhold, bl.a. i forhold til LTF og nu, i hvert fald i første instans, i forhold til Bandidos.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-27:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg ved godt, at det er vanskeligt, når man bare skal læse en tale op, så det er superfint.
Men ordførerens tale kører jo hele vejen om det her med, hvornår man har nok.
I 2002 kom den her opfordring til drab på jøder på hjemmesiden.
Der må man konkludere, at når en forening, der har en hjemmeside, skriver noget der, er det foreningen.
Under protesterne i gaderne her for nylig blev der delt flyers ud fra foreningen.
Det er et kvart århundrede, hvor Hizb ut-Tahrir har brudt grundloven.
Foreningers opfordring til vold er imod grundloven.
Står ordføreren og siger, at efter et kvart århundrede med den her type, er det stadig væk ikke nok?
Mener ordføreren ikke, at anklagemyndigheden måske, bare ud fra det faktum, at det er sket i et kvart århundrede, burde rejse en sag?
Anklagemyndigheden, det er fuldstændig korrekt, tager de sager, de tror de kan vinde.
Men måske er det på tide at tage en, for efter et kvart århundrede har danskerne fået nok, regeringen har fået nok, anklagemyndigheden har fået nok.
Så er det o.k. at tabe, hvis man taber, men jeg tror ikke, man taber, men man kan jo.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-27:
Det er da fint at hilse fra Enhedslisten og Alternativet.
Jeg håbede jo sådan set, at når vi fremsætter beslutningsforslag, møder partierne selv op og holder en tale, forklarer sig og svarer på spørgsmål og sådan noget.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, hvis der er alt for mange partier, der ikke gør det.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren i forhold til den udtalelse, der kom fra Moderaterne her i sommeren 2025, hvor ordførerens kollega fru Rosa Eriksen, som var fungerende politisk ordfører, om den her organisation sagde: »Det er en organisation, der ikke bare skader integration og modarbejder demokrati.
Flere medlemmer er også blevet dømt for at hylde vold i form af angrebet den 7. oktober 2023 mod Israel.
Det tjener intet godt formål at have sådan en organisation i Danmark ...«
»Vi vil naturligvis drøfte det indgående med både Folketinget og de andre regeringspartier.«
Jeg kunne godt bare tænke mig høre ordføreren svare på, hvad der er kommet ud af det.
Har Moderaterne taget initiativ til at drøfte det her med nogle andre partier eller Folketinget?
Jeg har ikke hørt om det, men vil meget gerne vide det, hvis det er sket.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2026-01-27:
Jeg er nødt til at opfordre spørgeren til lige at tage en runde i den moderate folketingsgruppe.
Det er ikke sådan, at jeg har spurgt alle: Hvad har I gjort, og hvad har I gjort?
Jeg har selv gjort noget, og det er det.
Jeg har taget det direkte med justitsministeren, og jeg møder nøjagtig det samme.
Jeg ville ønske, det var mig, der kunne have lov til at stille spørgsmål den anden vej, for det, jeg hører, er, at man vil have et opgør med de grundlæggende principper, med objektivitetsprincippet, med det grundlæggende princip om den materielle sandhed.
Så var det jo et andet beslutningsforslag, man skulle have fremsat.
Det tror jeg faktisk ikke at forslagsstilleren og spørgeren nu er interesseret i, altså et opgør med den grundlæggende strafferet og de grundlæggende have retssikkerhedsprincipper, men det lyder bare som om.
Det handler om, at bevisbyrden skal kunne løftes.
Det handler ikke om Hizb ut-Tahrir, som jeg gerne så hen, hvor peberet gror.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-27:
Jo, det handler bestemt om Hizb ut-Tahrir.
Det her forslag var ikke kommet, hvis Hizb ut-Tahrir ikke havde været der og havde opfordret til jihad i gaderne efter terrorangrebet mod Israel i oktober 2023.
Det er årsagen, det er grunden.
Så er det i øvrigt en organisation, der gang på gang har lavet det samme, altså forbrudt sig mod vores grundlov.
Så det, vi ønsker med det her forslag, er et administrativt forbud, ligesom man har gjort med Bandidos og Loyal To Familia, førstnævnte øvrigt samtidig med at Moderaterne har siddet i regering.
Når regeringspartierne i sommeren 2025 siger, at den her organisation skal forbydes, hvis det overhovedet er muligt, hvorfor sidder man så på hænderne stadig væk?
Nanna W. Gotfredsen (M), 2026-01-27:
Man sidder ikke på nogen hænder.
Helt ærligt, det bliver lidt for pjattet.
Bevisbyrden skal kunne løftes.
Det har vi heldigvis nogle eksperter til at vurdere i anklagemyndigheden og hos Rigsadvokaten, og mit bud er, at det kommer til at ske, i det øjeblik man mener, man kan løfte bevisbyrden.
Men lad os da endelig få Hizb ut-Tahrir opløst, straks det er muligt.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-27:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Som ordføreren ved, er jeg jo ikke sådan en smart københavner.
For det er jo gentagne gange.
Det er uden for diskussion.
Det er gentagne gange, man har lavet de her opfordringer.
Det er også uden for tvivl, at det er foreningen, der gør det.
Så er det jo, at jeg som nordjyde ikke forstår, at man så kan stå som regering og sige: Jamen der er stadig væk ikke nok beviser.
Vi kan ikke engang lave et administrativt forbud.
Det gjorde vi tidligere, inden anklagemyndigheden gik i gang.
Så lavede vi herinde jo et administrativt forbud.
Det er også det, jeg hører at hr. Peter Skaarup siger: Hvorfor er det, man ikke i den her regering lige begynder at trække arbejdstøjet på i stedet for kun at smøre mundtøjet, når man gerne vil være fremme i skoene?
Det kunne jo være rart, hvis man gjorde, ligesom tidligere regeringer har gjort, og den her minister faktisk også har stået på tv og sagt i forhold til et administrativt forbud.
Kan man forklare det til sådan en simpel nordjyde?
Nanna W. Gotfredsen (M), 2026-01-27:
Der er ikke på nogen måde tale om en simpel, ikke så kvik nordjyde.
Det er jeg jo fuldstændig klar over.
Og jeg er sikker på, at denne nordjyde også godt forstår, at vi har et system og nogle grundlæggende retssikkerhedsgarantier, som går ud på, at det er anklagemyndigheden, der vurderer tiltalerejsning, og det tyer man til, når man mener, at bevisbyrden kan løftes.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-27:
Nordjyden har fuld tiltro til myndighederne, men det, man godt kan blive bekymret for, når man ser det, er, at når nogle i et kvart århundrede gentagne gange – gentagne gange – forbryder sig mod grundloven og man så stadig væk ikke gør noget herinde, så er der jo noget galt i systemet, som man er fortaler for som regering.
Det er systemet, som jeg hører bliver rost.
Systemet finder ud af, at Hizb ut-Tahrir overtræder grundloven, på et tidspunkt hvor alle vi andre ved det.
Systemet mangler at vide det nok.
Så bliver jeg nødt til at spørge: Hvor mange gange skal Hizb ut-Tahrir opfordre til vold og opfordre til jihad i gaderne, før man risikerer, at anklagemyndigheden handler på det?
Nanna W. Gotfredsen (M), 2026-01-27:
Al opfordring til vold, jihad og hvad som helst er horribelt og afskyeligt, og man kan ikke tage nok afstand fra det.
Det ændrer ikke på vores grundlæggende system her, i forhold til hvornår der rejses tiltale.
Det handler også om princippet om den materielle sandhed, sådan at forstå, at det, der foregår ved domstolene, egentlig ikke er så meget et spørgsmål om at afgøre, om nogen er skyldig eller ej.
Det, det handler om, er, om bevisbyrden er løftet.
Vi kan fortsætte kurset ude på trappen efterfølgende.
Mette Thiesen (DF), 2026-01-27:
Tusind tak.
Det bliver en kort tale, for jeg har lidt en tudse i halsen.
Jeg vil gerne kvittere for det her forslag, for jeg tror, at alle os, der sidder herinde, har oplevet, hvad Hizb ut-Tahrir er.
Hizb ut-Tahrir er had.
Det er noget, som simpelt hen ikke hører til i Danmark.
Det er massebøn på Rådhuspladsen eller ude på Christiansborg Slotsplads.
Det er pamfletter i folks postkasser, der opfordrer til det ene og det andet og det tredje.
Sågar får vi også mails herinde i Folketinget fra Hizb ut-Tahrir, som jo er en forening af det værste overhovedet i forhold til islam.
Det er folk, som ønsker et kalifat og sharialovgivning, der på ingen som helst tænkelig måde er foreneligt med det danske demokrati og frisind.
Problemet med Hizb ut-Tahrir er jo sådan lidt bredere end som så.
Man straffer simpelt hen ikke hårdt nok i forhold til de mange kriminelle udlændinge, der er kommet hertil hovedsagelig fra Stormellemøsten og Nordafrika, og som i den grad ligger danskerne til last, både økonomisk, kulturelt og kriminalitetsmæssigt.
Så i Dansk Folkepartis støtter vi selvfølgelig det her forslag om Hizb ut-Tahrir.
Jeg skal være ærlig og sige, at alle dem, der er medlem af Hizb ut-Tahrir, burde rejse hjem.
De hører simpelt hen ikke til i Danmark.
Det er fuldstændig vanvittigt, hvad man i dagens Danmark skal finde sig i som dansker, i forhold til hvem der er kommet hertil, og som tilsyneladende igen og igen får lov til at virke, som de gør.
Vi støtter beslutningsforslaget fra Dansk Folkepartis side, og mig bekendt har vi også selv fremsat det tidligere, så lad os da håbe, at der endelig sker noget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-27:
Tak for det, og tak til Dansk Folkeparti og fru Mette Thiesen.
Jeg er jo nu blevet belært om, hvad der er den materielle sandhed, og man kan jo sige, at den materielle sandhed er det der med, hvad der rent faktisk er sket i virkeligheden.
Men det synes jeg jo som en simpel nordjyde ligesom også bare blev dokumenteret, dengang man på en hjemmeside fra en forening kunne se opfordringer til vold, eller da man så, at der blev uddelt flyers om det.
Man kan jo ligesom spørge, hvad der i virkeligheden er sket.
Ja, der er blevet opfordret til vold, og der er blevet uddelt flyers.
Jeg ved godt, at jeg er blevet tilbudt et kursus i jura en mod en, eller hvad man siger nede på trappestenen, og det tager jeg gerne imod, for ordføreren fra Moderaterne er bestemt en hyggelig dame.
Men hvis det drejer sig om den materiale sandhed om, hvad det rent faktisk er sket, så er det jo ligesom slået fast.
For Hizb ut-Tahrir er i min optik skadeligt, og den materielle sandhed viser jo, at jeg har ret.
Mette Thiesen (DF), 2026-01-27:
Tusind tak.
Jeg beklager, at jeg her lige har en halstablet i munden.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren.
Jeg synes jo også bare, det er sådan et meget, meget klassisk eksempel på, hvor mange mennesker vi har lukket ind i vores dejlige land, som aldrig nogen sinde burde have været her.
Det er klart, at når man går ind for sharia, når man går ind for stening af kvinder for utroskab, når man går ind for, at homoseksuelle skal hænges fra kraner, når man går ind for nogle af de fuldstændig sindssyge ting, som de her mennesker står for, så skal man rejse hjem til et af de lande, som hylder de ting, og man skal ikke være i Danmark.
Man skal simpelt hen ikke være i Danmark, og jeg er dybt, dybt bekymret for den udvikling, vores samfund er ved at tage, i forhold til hvor mange af de her typer der er, og som jo også bliver ved med at få tildelt et statsborgerskab fra det her Folketings side.
I Dansk Folkeparti er vi sådan set ligeglade.
Hvis du begår grov kriminalitet, skal du selvfølgelig have frataget det tildelte danske statsborgerskab og konsekvent udvises, kriminelle udlændinge skal udvises konsekvent efter den første dom og alle de her forskellige ting.
Men når man ikke gør det konsekvent og man stadig væk bliver ved med at tildele statsborgerskaber, bliver problemet ikke mindre, men det bliver større, og så ser vi mere af det, som vi egentlig gerne ville have meget mindre af, og som vi helst også ville have helt væk.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-27:
Nu skal jeg fatte mig i korthed.
Jeg synes faktisk, at nordjyder, fordi vi taler langsommere, burde have længere taletid, men lad os nu se bort fra det.
Så jeg regner nok med, at vi er enige om, at det, som danskerne skal tage med sig fra den her debat, er, at vi, hvis der skal ske noget mod Hizb ut-Tahrir, så skal have en ny regering, altså en blå regering, som rent faktisk har tænkt sig at gøre noget.
For hvis man gemmer sig bag ved ord som materiel sandhed, og vi nu ligesom har slået fast, hvad den materielle sandhed de facto er, så må det jo være viljen, der mangler.
Er ordføreren uenig i, at det, der mangler ved den her regering, simpelt hen er en vilje til at gøre noget imod Hizb ut-Tahrir?
Mette Thiesen (DF), 2026-01-27:
Der mangler en vilje på det her område, men der mangler også en vilje på mange forskellige andre områder.
Vi har jo eksempelvis også set, at den her somaliske pædofile voldtægtsforbryder ikke blev udvist, på trods af at han havde voldtaget en kun 10-årig pige og forsøgt at voldtage en 9-årig pige og han nu er sigtet for et drab på en 77-årig mand.
Vi ser jo igen og igen, hvordan kriminelle udlændinge får lov til at blive i Danmark, og at dem, der har fået tildelt et dansk statsborgerskab ved lov, også får lov at blive her.
Vi har jo også stillet et forslag om, at Fasar skulle have frataget sit statsborgerskab og udvises, og det blev ikke engang gjort.
Så der er virkelig brug for handling.
Hans Kristian Skibby (DD), 2026-01-27:
Jeg vil gerne takke Dansk Folkeparti for, at vi får lejlighed til at debattere det her beslutningsforslag her i Folketinget, for selv om vi i Danmarksdemokraterne er varme tilhængere af den danske model og at det er arbejdsmarkedets parter, der skal stå for forhandlingen af de aftaler, så er det alligevel sympatisk, at man tager debatten herned i Folketingssalen.
Mange borgere oplever måske at have mange frustrationer, i forbindelse med at det eksempelvis kommer frem i medier, hvad givne medarbejdere får for givne beskrevne arbejdsprocesser og opgaver.
Det samme gælder selvfølgelig også, når det drejer sig om politikere, sådan nogle som os.
Det samme følger jo med, og jeg er helt med på, at det er den danske model, der er og også fremadrettet skal være det bærende element i forhold til det.
Men det ændrer ikke på, at hvis man kigger på den måde, som lønnen udvikler sig på til forskellige grupper af personer i Danmark, er der nogle, der vinder mere end andre.
Og hvis man eksempelvis ender med den samme procentuelle fremskrivning af en årsindkomst på 2,5 mio. kr. kontra en på 400.000 kr., er det jo klart, at med renters rente eller tilskrivning af lønnen år efter år vil man få et større og større unaturligt spænd.
Når det så er sagt, er vi sådan set enige i, at det, som andre ordførere har sagt, er den danske model, der skal være bærende for løndannelse i Danmark.
Det betyder også, at det skal være dem, der forhandler, der skal sørge for at forhandle fornuftigt og forstandigt, og det har måske ikke altid været lige nemt.
Der kan vi jo se, at der er nogle borgmestre, der er tæt på at tjene mere på et ben ved siden af borgmesterposten end ved at være borgmester, og det er måske lige ved at tage overhånd.
Der kunne det være glimrende, hvis der var et loft over det.
Men de her såkaldte ben er jo vederlag for forskellige bestyrelsesposter og alt muligt andet, og derfor er det ikke det samme som at være en del af løndannelsen.
Men alligevel kan man jo godt lave nogle lofter over det.
Så er jeg udmærket klar over, at det, som Dansk Folkeparti foreslår, er i forhold til ledende embedsmænd.
Vi mener også i Danmarksdemokraterne, at det vil være naturligt at se på, om man inden for rammerne af den danske model vil kunne italesætte, at den skævvridning bliver bremset, gjort mindre, stoppet.
Det er klart, at det er noget, der vil koste ressourcer.
Vi ser gerne, at man laver en større grad af afbureaukratisering.
Vi synes, det vil være fint, hvis man kan få udmøntet administrationsændringer, som gør, at der bliver færre ledende højtlønnede embedsmænd og måske flere HK'ere og alle mulige andre, som udfører alle de mangeartede opgaver, som der findes i kommunale og regionale og statslige forvaltninger.
Så det må være en del af det.
Det synes jeg godt man kunne løfte, også, når man nu har debatten her i dag omkring ledernes løn.
Så alt i alt forstår vi frustrationen.
Vi synes, det er et meget sympatisk forslag, men vi har svært ved at se, hvordan vi kan komme i mål med det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2026-01-27:
Jeg synes, det var en vældig fin tale, men på trods af at jeg havde skrevet det med kæmpe bogstaver på min egen tale, glemte jeg alligevel at hilse fra Enhedslisten og Alternativet, så det vil jeg benytte lejligheden til at gøre her.
De stemmer også imod forslaget.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2026-01-27:
På Venstres vegne vil jeg tage stærkt og meget, meget kraftigt afstand fra de ytringer, den forening kommer med og er kommet med gennem tiden.
Det er nu engang sådan, at anklagemyndigheden skal rejse den her sag.
Den ligger ikke i Folketinget, den ligger ikke hos dig og mig.
Når anklagemyndigheden på nuværende tidspunkt stadig væk og med løbende tilbagemeldinger ikke vurderer, at der kan indledes en sag, så mener Venstre faktisk ikke, at det på nuværende tidspunkt er et godt signal at sende.
Som jeg sagde i talen, og nu ved jeg ikke, om ordføreren hørte det, ser vi faktisk et problem i, at man indleder en sag og man taber en sag, altså myndighederne, staten, taber en sag og faktisk på den måde direkte blåstempler foreningens virke.
Det er vi i Venstre i hvert fald meget imod skulle ske.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-27:
Jeg hørte det godt, og det er jo interessant, hvis man lige perspektiverer det.
Det er noget pjat.
Anklagemyndigheden taber jo sager.
Det er jo ved domstolene, og der sidder mennesker og vurderer for og imod, og man kan altid tabe og man kan altid vinde en sag.
Sådan er det jo.
Så det er jo en stråmand.
Hvor mange sager skal der til, hvor mange år skal danskerne vente endnu, før vi ser et Venstre, der træder i karakter i forhold til Hizb ut-Tahrir?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2026-01-27:
Det er bestemt ikke en stråmand at sige, det faktisk er en styrke i et retssamfund, at anklagemyndigheden vinder ca. 95 pct. af sagerne.
Jeg synes faktisk, det er et vigtigt signal at sende.
Det var den ene ting.
Den anden del af spørgsmålet kunne ordføreren meget passende spørge anklagemyndigheden om.
Det er ikke op til Folketinget at beslutte.
Det ligger i domstolsregi, og det er sådan set en fin ting i vores retssystem og også en fin ting i henhold til vores grundlov og ikke mindst overholdelse af grundloven.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-27:
Tak til ordføreren.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, som jo ligesom siger, der er vandtætte skodder mellem regeringen, justitsministeren og så anklagemyndigheden – det er ligesom det, vi skal forstå, der er: Tror ordføreren, at Loyal To Familia, altså indvandrerbanden, var blevet forbudt, dengang Søren Pape Poulsen var justitsminister uden ham som justitsminister?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2026-01-27:
Den daværende justitsminister, som Venstre i øvrigt sad i regering med på daværende tidspunkt, gjorde et formidabelt stykke arbejde dengang, og det kan man kun anerkende og sætte pris på.
Jeg hørte i øvrigt også ministeren stå og sige, at der løbende bliver lagt et kæmpe politisk pres på det her, for selvfølgelig er regeringspartierne interesseret i, at hvis det på nogen måde er muligt at ulovliggøre foreningen, skal det selvfølgelig ske.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-27:
Så opfatter jeg svaret som et ja, altså at det havde en betydning, hvem der var justitsminister dengang, og at det også har haft betydning, at den nuværende justitsminister sad, dengang man fik kørt sagen mod Bandidos.
Med det vil jeg egentlig sige, at det ikke er uden betydning, om der bliver lagt et pres på.
Der efterlyser vi så, at der bliver lagt det pres, som Venstre sådan set selv i sommeren 2025 sagde der skulle lægges.
Jeg kunne godt tænke mig høre ordføreren: Når man står i gaderne og råber jihad, er det så en forening i Danmark værdigt?
Er det ikke en forening, der skal opløses?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2026-01-27:
Det er vanvittige ytringer, der kommer fra den forening, og det forsøgte jeg at lægge vægt på i min tale.
Jeg er sådan set tryg ved, at det med den regering og den justitsminister og også med Venstres pres i regeringssamarbejdet, så snart det kunne være muligt på nogen måde at løse det her, også kommer til at ske.
Jeg er helt tryg ved, at ministeren løbende har tilbagemeldinger fra anklagemyndigheden, og jeg er helt tryg ved, at anklagemyndigheden undersøger de her sager til bunds og melder tilbage, så snart det på nogen måde er muligt at forbyde den her forening.
For der er ingen tvivl om, at foreningens ytringer er fuldstændig vanvittige og udemokratiske.