runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Johansson (KF), 2019-02-07:
Det her forslag er, som flere af de foregående ordførere var inde på,
endnu en udmøntning af vores finanslovsaftale, og det har til formål at permanentgøre det forhøjede befordringsfradrag for borgere, som bor på øer eller i yderkommuner, så det bedre kan betale sig at bo i de områder, samtidig med at man har et arbejde, som ligger langt væk.
I Det Konservative Folkeparti ønsker vi generelt lavere skat på arbejde.
Danskerne skal have lov til at beholde nogle flere af de penge, de selv har tjent, til sig selv, og det lagde vi lige før jul en skatteplan frem for, hvori vi bl.a. lagde op til at sænke beskæftigelsesfradraget, så folk i den nederste del af indkomstskalaen får noget mere ud af at gå på arbejde.
Det synes vi faktisk er fair.
Et fradrag for borgere, der bor i yderområder, er også en lettelse af skat på arbejde.
Det er positivt, og det et lille skridt i den rigtige retning.
Samtidig har vi i Det Konservative Folkeparti den holdning, at det skal være attraktivt at bo i hele landet, og med det her fradrag vil det gøre det mere attraktivt at bo på vores smukke øer eller i vores landdistrikter, selv om man er nødt til at pendle langt på arbejde.
Derfor kan vi selvfølgelig bakke op om den del af lovforslaget.
Det er jo med til at ligestille brugere af den kommende Frederikssundsbro med brugere af andre betalingsbroer.
Det kan vi også bakke op om.
Vi støtter lovforslaget.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-02-07:
Tak for det, formand.
Som foregående ordførere også har sagt, bidrager det her lovforslag til, at det skal være muligt at skabe sig det gode liv, uanset hvor i landet man bor.
I 2016 var vi også med til at sikre, at den delvise gennemførelse af landevejsprincippet, nemlig at en kørt kilometer på land skal være det samme som en tilbagelagt kilometer på vand, blev forankret i beslutninger med inddragelse helt ude lokalt på hver af de små øer.
Dette lovforslag bidrager til, at vi forhåbentlig vender udviklingen med fraflytning og faldende indbyggertal.
Vi har selv fremlagt programmet »Et sammenhængende Danmark« med 38 forslag til at forstærke den gode relation mellem land og by, bl.a. at sætte arbejdspladsen fri af tid og sted, så vi ikke diskriminerer geografisk.
Dansk Folkeparti var inde på, at der jo er andet, vi kan gøre, end at transportere sig til og fra områderne; det er også et spørgsmål om, om vi kan investere i de her områder og ikke kun investere i de store områder omkring byerne, hvor der i forvejen er meget vækst.
Så det synes vi er en god pointe, som Dansk Folkeparti fremfører her, om, at det kunne være skønt at udvikle de 25 udpegede kommuner, og ikke kun gøre det muligt at transportere sig til og fra de her kommuner, og det kunne bl.a. være i forbindelse med uddannelse og andre ting, sådan at det gøres muligt også at arbejde i de her områder.
Der kunne netop vores forslag om fjernarbejdspladser måske gøre det nemmere ikke kun at have arbejde i København, men også at arbejde mere hjemmefra fra et hjemmekontor.
Lovforslaget sikrer dels bedre sammenhæng og balance mellem de større byer og yderkommunerne og mellem fastlandet og småøerne.
Så er der, som det også bliver påpeget af Enhedslistens ordfører, det her omkring kommuneskatten, og der deler jeg den samme skeptiske bekymring, så der vil jeg også under udvalgsbehandlingen se frem til, hvad der kommer ud af de anmodninger, som Enhedslisten kom med.
Der er også anmodningen fra Socialdemokratiet om at dele forslaget op.
Overordnet er vi positive over for det, men ligesom Socialdemokratiet og Enhedslisten vil vi lige kigge på det her med kommuneskatten.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-07:
Det er korrekt.
Tak for det, formand.
Flere af de foregående ordførere har jo gennemgået elementerne i det her fine lovforslag.
Det handler jo om det forhøjede befordringsfradrag, som gøres permanent, og om, at man udvider ordningen med 10 øer; at vi indfører et fradrag for brugerafgiften for passage af broen ved Frederikssund; og til sidst om, at vi sænker bundskatten, og det er rigtig godt.
Samlet set er det her et forslag, som netop bringer Danmark i bedre balance, og det skyldes også sænkelsen af bundskatten, at vi får en bedre balance mellem dit og mit, hvor meget staten tager af folks penge, og hvor mange penge folk har til sig selv.
Så vi støtter helhjertet dette forslag.
Carsten Bach (LA), 2019-02-07:
Det er jo, som alle er bekendt med, dyrt at være borger i Danmark, og det er også dyrt at drive virksomhed i Danmark – alt for dyrt, fristes jeg faktisk til at sige.
Men det gør den her regering og dermed også Liberal Alliance heldigvis noget ved.
Vi har samlet set lettet skatter og afgifter for mig bekendt 21,7 mia. kr., og det vil vi fortsætte med også fremadrettet, hvis vi får muligheden for det.
Det gør vi bl.a. med det her lovforslag, som udmønter dele af finanslovsaftalen.
Det kan måske godt virke som værende i småtingsafdelingen, når vi vil lempe afgiften på øl og vin og fjerne registreringsafgiften for fly og fjerne afgiften på foderfosfat.
Men, men, men i det store hele er det afgiftslempelser, som ikke bare gør det billigere og lettere at være dansker eller virksomhed i Danmark, det betyder også en meget stor forenkling af et enormt komplekst skatteafgiftssystem i Danmark.
Det gør det lettere for virksomhederne og igen også for borgerne at finde hoved og hale i, hvilke afgifter de betaler hvornår, og det må det være svært at være modstander af, hvis man spørger mig.
Så ved jeg godt, at der er partier, nok primært i den venstre side af Folketingssalen, der vil påstå, at vi bare favoriserer vores rige venner, når vi fjerner registreringsafgiften på fly, men vi harmoniserer egentlig bare reglerne med dem, der f.eks. er i Norge og Sverige.
Vi gør det dermed mere attraktivt at indregistrere de her fly i Danmark, og det vil jo alt andet lige skabe flere arbejdspladser for de mennesker, som er ansat i vores lufthavne, herunder flymekanikere osv.
Liberal Alliance vil selvfølgelig, det tror jeg er alment kendt, altid meget gerne være med til at lempe skatter og afgifter til fordel for danskere, til fordel for virksomhederne, og derfor støtter Liberal Alliance selvfølgelig også lovforslaget her.
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-07:
Tak, formand.
Det forslag, vi behandler her i dag, udmønter jo så tre af de i vores øjne mere uheldige initiativer fra finanslovsaftalen for 2019.
Det drejer sig om afgiftslettelser, som primært retter sig mod erhvervslivet og mod mere velhavende dele af befolkningen, og konsekvenserne af at vedtage det her lovforslag er skader på natur, miljø og klima og på folkesundheden.
For det første vil regeringen og Dansk Folkeparti sænke afgiften på øl og vin, og konsekvensen af det kender vi.
For det andet vil man fjerne registreringsafgiften på fly.
Man kan jo betragte registreringsafgiften som en afgift for at anskaffe sig et fartøj, der er meget skadeligt for klimaet, og når vi afskaffer afgiften på det, vil det jo i princippet svare til et tilskud til at anskaffe sig sådan et fartøj, og det mener vi ikke at der er et behov for i den her tid, hvor vi egentlig har brug for at mindske flytrafikken og ikke det modsatte.
Desuden er det her jo også en målrettet skattelettelse til de meget få danskere, som har muligheden for at erhverve sig et eget privatfly.
Endelig vil man afskaffe afgiften på foderfosfat i landbrugets dyrefoder.
Det var en afgift, der blev indført i 2004, og ideen var dengang som nu at reducere brugen af fosfat med henblik på at mindske udledningen af fosfater i naturen.
Samtidig finansierede afgiften, at man satte grundskyldsbetalingen ned for landbruget, frugtplantager og andet, som blev gennemført samtidig.
Så på den måde kan man sige, at det her forslag jo er en slags vennetjeneste til det konventionelle landbrug.
Regeringens egen saneringskommission udtalte i 2017, at man ikke vurderede, at der var et skattefagligt grundlag for at imødekomme det her forslag om at afskaffe foderfosfatafgiften, og at en afskaffelse ville medføre, at der blev udledt mere fosfor fra landbruget end med afgiften, til skade for natur og miljø.
Men det er man øjensynlig ligeglad med i regeringen og Dansk Folkeparti.
Men de tre elementer gør i hvert fald tilsammen, at Enhedslisten ikke kan støtte det foreliggende lovforslag.
Vi støtter sådan set den forhøjede restskatteprocent for selskabsskatten, men vi mener, at provenuet anvendes forkert.
Louise Schack Elholm (V), 2019-02-07:
Tak for ordet.
Venstre ønsker at gøre det billigere at være dansker, og den her pakke med afgiftslempelser vil både gøre det billigere at være dansker, men det vil også forbedre Danmarks konkurrenceevne.
En af de ting, som vi gør her, er, at vi lemper afgiften på øl og vin, og det håber vi på kan sikre et større incitament til at handle øl og vin herhjemme i stedet for at rejse uden for Danmarks grænser for at købe til forbrug af øl og vin, og på den måde kan vi forhåbentlig reducere grænsehandelen.
Ved at afskaffe foderfosfatafgiften sætter vi også fokus på dansk landbrugs konkurrenceevne og sikrer, at det har en bedre konkurrenceevne, end det har på nuværende tidspunkt, hvor det er under stort pres fra lande, som er knap så gode på miljøområdet, som vi er i Danmark.
Så jeg tror på, at det vil være bedst for Danmark, at vi får fjernet foderfosfatafgiften.
Så foreslås det at afskaffe registreringsafgiften på fly, og det gøres der, fordi man ikke har den her afgift i Sverige og i Norge.
Så på nuværende tidspunkt er der et incitament til at registrere flyene i vores nabolande i stedet for i Danmark, og det kan vi jo ikke have en interesse i.
Vi ønsker bestemt, at flytrafikken foregår ud fra Danmarks lufthavne, sådan at danskerne har de bedste muligheder for at kunne rejse med arbejdet eller med andet, og så store internationale virksomheder har en interesse i at komme til Danmark, fordi det er let at komme hertil.
Så det er også årsagen til, at vi lægger op til det.
Så foreslår vi, som den tidligere ordfører også nævnte, at forhøje restskatteprocenten for selskabsskat med et fast tillæg på 2 procentpoint.
Så det vil sige, at det er dem, der ikke har betalt til tiden, der kommer til at betale lidt mere.
På den måde vil lovforslaget alt i alt forbedre forholdene i dansk erhvervsliv, og tiltagene vil gøre det lettere at drive virksomhed i Danmark, og det vil komme danskerne til gode og forhåbentlig give bedre grobund for vækst i Danmark, som vi jo heldigvis har en hel del af, og det ser Venstre meget positivt på.
Lovforslaget udmønter, som den tidligere ordfører også nævnte, dele af finanslovsaftalen, og på den baggrund kan Venstre støtte lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-02-07:
Det her lovforslag er jo en udmøntning af dele af finanslovsaftalen for 2019, som indeholder flere forskellige initiativer, hvor det første, jeg vil nævne, er nedsættelsen af afgiften på øl og vin, som jo har det åbenlyse formål at mindske grænsehandelen.
Grunden til, at vi gerne vil mindske grænsehandelen, er jo, at vi derved kan sikre, at der kommer mere omsætning til at ligge i danske butikker, og mere omsætning i danske butikker betyder jo også flere danske arbejdspladser, og det synes vi da er vigtigt at vi har fokus på.
Men der er sådan set også et andet godt argument, som man tit glemmer, når man snakker nedsættelse af de her afgifter, og det er faktisk vores miljø.
For jeg synes jo ikke, det giver så meget mening, at der måske kører 40-50 lastbiler ned til grænsehandelsbutikkerne hver eneste nat for at aflevere deres varer, og at danskerne så kan koble traileren på bilen for at køre den anden vej for at hente varerne hjem.
Der ville det sådan set være bedre for miljøet, hvis man handlede sine varer i butikkerne tæt på, hvor man boede, og der er det her trods alt et skridt i den rigtige retning både i forhold til grænsehandel og i forhold til miljø.
En andet tiltag i forslaget, som er et ret lille tiltag, er afskaffelse af registreringsafgiften på fly, et tiltag til 5 mio. kr.
Jeg må ærligt sige, at det ikke er sådan et forslag, vi har prøvet på at kæmpe ind i finansloven, men en finanslov er jo et kompromis blandt forskellige partier, hvor vi så bl.a. har kæmpet for at få 1,3 mia. kr. til bedre vilkår for pensionisterne, og hvor andre partier så har håbet på at få det her med.
Men vi støtter selvfølgelig også det tiltag, fordi det er en del af en samlet aftale.
Det tredje punkt i lovforslaget er afskaffelse af foderfosfatafgiften, som også er forholdsvis lille økonomisk: 15 mio. kr. i varig virkning.
Grunden til, at den bliver fjernet, er jo, som man også kan læse i lovforslaget, at brugen af fosfor i foder reguleres af en anden lovgivning fremadrettet, og der derfor ikke er brug for at regulere via afgiften i samme stil længere.
Det sidste tiltag, som så er finansieringen af de her tiltag – der hører faktisk lidt mere til – er en forhøjelse af restskatteprocenten for selskabsskat.
For det er jo sådan i dag, at hvis en virksomhed betaler for lidt i acontoskat, medfører det naturligt, at man har en restskat, og den restskat skal man så betale rente af, indtil man har indfriet den.
I dag er renten på 2,8 pct. Fremover bliver den så på 4,8 pct.
Begrundelsen bag det forslag er jo, at det ikke skal kunne betale sig at sidde og spekulere i, om det bedst kan betale sig at betale for lidt i acontoskat og derved have en gæld til staten i forhold til måske at have en gæld på sin kassekredit.
Så det synes jeg faktisk er en ganske fornuftig finansiering, når man kigger på det her samlede lovforslag.
Lea Wermelin (S), 2019-02-07:
Tak for det.
Lovforslaget her er en omgang blandede bolsjer, som indeholder nogle forskellige ting: En nedsættelse af afgiften på øl og vin med henblik på at reducere grænsehandelen, en afskaffelse af registreringsafgiften på fly, en afskaffelse af foderfosfatafgiften og en finansiering gennem en forhøjelse af restskatteprocenten for selskabsskat med et fast tillæg på 2 pct. I forhold til den første del af lovforslaget om afgifterne på øl og vin er vi i Socialdemokratiet generelt optaget af at gøre det nemt og attraktivt at drive virksomhed i Danmark.
Det er vi jo faktisk også et af de allerbedste lande i verden til.
Vi har i Skatteudvalget haft besøg, hvor vi har diskuteret problemstillingen om grænsehandel, og hvordan vi finder det rigtige snit.
Der er fornuftigt løbende at se på vores afgifter og også justere dem, så de er på niveau med landene omkring os, og så vi ikke unødvendigt rykker jobs i detailbranchen uden for landets grænser.
Så den del er vi positive over for, ligesom vi også kan bakke op om forhøjelsen af restskatteprocenten.
Men samlet set kan vi ikke støtte lovforslaget på grund af de to andre dele, der også ligger i det.
For det første er der afskaffelsen af registreringsafgiften på fly.
Det er en prioritering, som vi undrer os over.
Godt nok er det et lille beløb, men med en stor symbolværdi.
Regeringen er ikke villig til at prioritere en reel omstilling af bilbeskatningen, så vi kan få flere grønne biler på vejene, men vil godt gøre det billigere for velhavere at købe og indregistrere fly.
Den del er vi imod.
Det samme er vi i forhold til at afskaffe foderfosfatafgiften.
Det er endnu et af forslagene fra den her regering, som trækker i den forkerte retning for vores natur og miljø.
Som der direkte står i bemærkningerne til forslaget: En afskaffelse kan isoleret set øge fosforoverskuddet på kort sigt.
De grønne organisationer er også kritiske over for det.
Så på den baggrund ønsker vi at opdele lovforslaget, så vi kan behandle registreringsafgiften på fly og foderfosfatafgiften særskilt.
Tak for ordet.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-02-07:
Vi kan godt støtte det her forslag.
Jeg synes, det er et vigtigt ærinde, som det adresserer, en vigtig opgave, det adresserer, men jeg er så også enig med dem, der siger, at det jo grundlæggende er en international opgave at få fat på skattely.
Det vil sige, at det her på ingen måde kan erstatte arbejdet i EU med at få en effektiv EU-sortliste og heller ikke erstatte, hvad der måtte ske i OECD, hvor der også foregår meget.
Men at man supplerer med en national indsats, synes vi ikke er skadeligt på nogen måde.
Det kan rent faktisk være inspirerende.
Men jeg er enig med dem, der siger, at det her er fuldstændig utilstrækkeligt – selvfølgelig er det det – fordi det er først, når man får internationale løsninger, at det batter noget.
Jeg håber da på, at det også kan inspirere Enhedslisten til en lidt mere realistisk tilgang til EU, end man har i øjeblikket.
Det er jo stadig væk deres politik, mig bekendt, at vi skal ud af EU.
Man er meget optaget af brexit, ved jeg, og det forstår jeg simpelt hen ikke.
For det er altså nødvendigt, at venstrefløjen går ind i det her.
Det er den yderste højrefløj, der hele tiden er
kraftigt imod.
Men som sagt kan vi godt støtte det her.
Det er sådan set udmærket, at man også nationalt tager fat på det her.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-02-07:
Tak for det.
Vi støtter derfor forslaget om en udførlig national liste over skattely.
Det vil øge gennemsigtigheden og oplysningsgrundlaget for borgere og virksomheder.
Det er positivt, at lande kan forpligte sig og dermed fjernes fra sortlisten i Europa.
Det er imidlertid uklart, hvordan der holdes øje med, at landene rent faktisk implementerer de nødvendige skridt.
I januar 2018 sagde hr. Kristian Jensen til Skatteudvalget, at det var positivt, at sortlisten havde bidraget til at bevæge landene i den rigtige retning.
Det er vi som udgangspunkt enige i.
Samtidig er det kritisabelt, hvis en grå liste åbner op for mulighed for, at skattelylande fjernes fra sortlisten med udgangspunkt i løfter, som ikke holdes.
Jeg ved ikke, om det var en åbning fra Venstre, i forhold til at man kunne blive inspireret fra andre lande i Europa, Holland, som åbenbart også arbejder for noget lignende.
Jeg vil i hvert fald opfordre til, at det ikke kun er noget, vi står og siger her, men at vi rent faktisk måske kunne tale om, at der så skulle ændres på noget, for at Venstre kunne støtte det, så Venstre ikke kun støtter op, når vi vil afværge sort arbejde for danske fodboldspillere, men også når vi det handler om virksomheder og skattely.
Carsten Bach (LA), 2019-02-07:
Nu, hvor vi taler om de varme lande, er det jo meget relevant, kan man sige.
Når vi taler om Panama og naivitet, så vil jeg jo omvendt måske egentlig i virkeligheden sige, at for mig at se, er det en lille smule naivt at tro på, at en national sortliste i nogen som helst sammenhæng vil få varme lande til at ryste i bukserne, men derimod er jeg sikker på, at det vil være tilfældet, som det jo allerede er, i forhold til EU's sortliste.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-02-07:
Ja, det ville være fantastisk, hvis man i EU-regi havde en mere effektiv, ambitiøs sortlistning.
Det ville også være dejligt, hvis FN kunne vedtage sådan en, men når der ikke er det, hvorfor så ikke gøre det her i Folketinget og få den fugl i hånden og dermed det redskab, som kunne være med til at gøre en mere effektiv indsats mod skattely?
Carsten Bach (LA), 2019-02-07:
Det er fint, og det kan vi jo så få boret ud under udvalgsbehandlingen, og det er jo rigtig fint.
Det handler jo meget om efterafgrøder.
Og som ordføreren også omtaler, er der det her med en omregning fra et efterafgrødekrav og så til en kvotereduktion.
Men det kunne også være andre virkemidler, og der er også, kan man sige, nogle inkorporeret her.
Personligt mener jeg måske ikke, at der er helt nok.
Kunne det være en betænkelighed, som ordføreren også har, altså om der er redskaber nok i værktøjskassen for den enkelte landmand?
Anders Johansson (KF), 2019-02-07:
Tak for det.
Lovforslaget her er, som flere af de foregående ordførere også har været inde på, en udmøntning af vores finanslovsaftale.
Vi har jo lavet en rigtig god finanslovsaftale, og derfor er det her også et rigtig godt lovforslag, synes jeg.
Med lovforslaget her styrker vi danske virksomheders muligheder for at konkurrere, og vi sænker og reducerer afgifter, som i dag begrænser danske virksomheder, og derfor medvirker vi også til at reducere grænsehandelen.
Vi har tidligere af flere omgange sænket og helt afskaffet gakkede og bøvlede og skadelige og væksthæmmende afgifter, og i Det Konservative Folkeparti er vi rigtig glade for og tilfredse med, at vi med den her finanslov tager endnu en runde, hvor vi rydder op i afgiftsjunglen.
Konkret letter forslaget afgifter på øl og vin, så vi får reduceret noget af den grænsehandel, der foregår, trækker handelen hjem til Danmark og styrker vores detailhandel.
Dernæst afskaffes registreringsafgiften på fly, ligesom vi har gjort det på f.eks. skibe, og på den måde undgår vi, at flyene bliver registreret i udlandet, herunder i vores nabolande, for at undgå at betale afgift.
Endelig afskaffes foderfosfatafgiften.
Det giver jo ikke rigtig mening at have den afgift, når vi i 2017 har indført en regulering for, hvor meget man må anvende foderfosfat.
Afskaffelsen af foderfosfat er til gengæld en kærkommen lettelse for mange landbrug.
Så i Det Konservative Folkeparti er vi glade for alle beslutninger, som trækker i den rigtige retning hen imod lavere skat og bedre vilkår for vores virksomheder, som det her lovforslag jo gør, så vi kan selvfølgelig bakke det op.
Lea Wermelin (S), 2019-02-07:
Det er, fordi jeg havde lyst til at spørge ordføreren for De Konservative, om man, når nu ordføreren siger, at man er glad for alt, hvor man får afskaffet de her afgifter, så også er glad for det, hvis der er en risiko for miljøet?
Det er jo det, som ministeriet også selv peger på, altså at der vil være en forøgelse af fosfor, og det er det, som afgiften har til hensigt at begrænse – og at sørge for, at man også tænker i alternativer.
Er ordføreren ikke bekymret for, at det er miljøet, der betaler regningen for de afgiftsnedsættelser, som partiet så stemmer for?
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-07:
Jeg spidsede blot ører, da skatteministeren var inde på det her med, hvordan afledte virkninger er af afgifter og andre ting, altså at man måske nogle gange overvurderer de effekter, der er, og at det kan give nogle problemer.
Det er jo et spørgsmål, vi har været relativt optaget af i Enhedslisten i forbindelse med Finansministeriets beregninger af f.eks. arbejdsudbud, men også hvad angår Skatteministeriets antagelser omkring samfundsmæssige virkninger af forskellige afgiftsændringer.
Men hvis skatteministeren virkelig mener det, nemlig at man har nogle antagelser, som måske mere er på papiret end i virkeligheden, burde det så ikke have nogle mere drastiske konsekvenser end bare at sige, at vi nok ikke skal bruge afgifter mere?
Burde man ikke forsøge at få nogle retvisende antagelser?
Lad mig stoppe der i første omgang.
Karsten Lauritzen (V), 2019-02-07:
Siden da er vi jo blevet klogere.
For at være helt ærlig kan jeg faktisk ikke huske, om det var konklusionen, eller om det var argumentet for, at man ikke kiggede nærmere på afgiften i saneringsudvalgets rapport.
Det skal jeg beklage, men det vil jeg lige læse op på.
Men jeg kan sige, at det, der er sket siden, er jo, at vi er blevet klar over de her nye EU-regler, der kommer, og som regulerer udviklingen; så som alternativ til den regulering eller miljømæssige begrænsning, som en afgift vil have, kommer der så EU-regulering i stedet for, og det tror jeg egentlig vil virke som et bedre værn.
Så er det rigtigt, at der går lidt tid – det er rigtigt, men det kommer.
Lea Wermelin (S), 2019-02-07:
Man kan også stemme imod og så skrive i betænkningen, hvad man er for, men på en eller anden måde giver det jo et mere reelt billede af, hvor partierne står, hvis man har mulighed for lidt mere rent at stemme for de ting, man er for, og stemme imod de ting, man er imod.
Men det må vi tage i udvalgsbehandlingen.
Her til sidst vil jeg bare spørge, om ikke ministeren kan bekræfte, at ministerens eget saneringsudvalg faktisk ikke har anbefalet at fjerne den her foderfosfatafgift og netop med den begrundelse, at det vil betyde en øget udledning af fosfor til miljøet.