runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2024-10-03:
Det er der jo noget smukt i, og jeg tror, at de, der har sagt, at det næppe ville kunne lade sig gøre i ret mange andre lande end Danmark, har ret.
Men det at få lagt en aftale, der er færdigklappet, ned foran sig og få at vide, at man i øvrigt enten kan stemme gult eller rødt, er lidt svært.
Vi har meget svært ved at stemme for en CO 2 -afgift, som, helt i strid med hvad statsministeren lovede i valgkampen, vil føre til øgede fødevarepriser, og hvis ikke det kan blive taget ud, synes jeg netop, at det, som ordføreren siger, er udemokratisk.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-03:
Et andet tema, der samler Dansk Folkeparti og Alternativet, er jo demokratiet.
Jeg har tidligere hørt ordføreren sige egentlig ret kloge ting om demokratiet, også fra talerstolen, og senest omkring meningsmålinger op til valg.
Men jeg kunne godt tænke mig at blive i sporet vedrørende den grønne trepart.
Kunne ordføreren sige et par ord om den demokratiske proces, der har været i forbindelse med den aftale, der ligger nu?
Morten Messerschmidt (DF), 2024-10-03:
Det er jeg helt sikker på at fru Helene Brydensholt har ret i, altså at der er konsekvenser for brede dele af det danske samfund.
Noget er godt, men der er helt ganske vist også noget, der er dårligt, bl.a. for dyrevelfærden.
Og det er et område, som ligger Dansk Folkeparti utrolig nært, ikke kun fru Pia Kjærsgaard, men hele partiet.
Så selv om det er en tung arv at løfte, efter at fru Pia Kjærsgaard i mange år har været vores dyrevelfærdsordfører, kan jeg forsikre ordføreren om, at det vil vi helt bestemt gøre.
Helt konkret har vi jo et meget stærkt ønske om, at der kommer et dyrepoliti, sådan at der er en hel afdeling inden for politiet, der er designeret til at bruge sin tid på at holde øje med dyreværnslovgivningen.
Vi ser også i de her naturnationalparker, hvordan dyr lider, hvis de falder ned i en grøft, ikke får mad osv., og derfor bekæmper vi jo dem af al kraft.
Og det gør vi også meget gerne fremadrettet hen over midten og med Alternativet.
Vi har ingen fine fornemmelser, selv om vi føler, at vores naturlige familie er blå blok.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-03:
Tak for ordet.
Og tak for en speciel tale, som selvfølgelig giver lidt stof til eftertanke.
De fleste vil jo sige, at Dansk Folkeparti og Alternativet er meget forskellige, og at vi ikke har meget tilfælles, men det er faktisk ikke helt rigtigt.
Vi har et par punkter, hvor vi godt kan samles.
Det ene er dyrevelfærden, som jeg ved ligger Dansk Folkepartis hjerte meget nær, og jeg håber ikke, at omsorgen for dyrene forsvinder med fru Pia Kjærsgaards exit fra dansk politik.
Apropos dyrevelfærd har Dansk Folkeparti jo ligesom Alternativet trukket sig fra den sorte syvpart, altså forhandlingerne omkring den, også kaldet den grønne trepart.
Jeg ved ikke, om det er de dyrevelfærdsmæssige konsekvenser af, lad os bare kalde det den grønne trepart, som ligger til grund for, at Dansk Folkeparti har trukket sig, men vil ordføreren alligevel sige et par ord om, om Dansk Folkeparti har taget stilling til de store konsekvenser, som trepartsaftalen, som den ser ud nu, har for dyrevelfærden?
Per Larsen (KF), 2024-10-03:
Tak for det svar.
Det var sådan set også det, jeg måske havde forventet.
Det er jo sådan, at de mennesker, som vil Danmark, selvfølgelig også skal have muligheden.
Det at få et dansk pas er jo en gave, og derfor skal vi selvfølgelig også sikre, at dem, som får indfødsret, også har gjort sig fortjent til det, på samme måde, som de får mulighed for at stemme og i øvrigt øve indflydelse på samfundsdebatten.
Så tak for det svar.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-10-03:
Jeg er så glad for, at hr. Per Larsen rejser det her, for det er noget, vi føler rigtig stærkt for.
Jeg er enormt stolt af at have hr. Mikkel Bjørn, der netop går meget op i at sagsbehandle hver enkelt ansøger, som formand for Indfødsretsudvalget.
I min optik er det dét, der er grundlovens ånd, altså at man burde have en lov pr. ansøger, sådan at hvert folketingsmedlem stod personligt til ansvar for dem, der blev tildelt indfødsret.
Vi har også arbejdet med, at vi skal have indført betinget indfødsret, altså sådan, at man måske de første 10 eller 20 år kan miste indfødsretten igen, hvis det viser sig, at man har islamistiske eller kriminelle hensigter, eller hvad det nu måtte være.
Så vi vil meget gerne indgå i de snakke med Det Konservative Folkeparti om, hvordan vi kan gøre det mere transparent, hvordan vi kan begrænse antallet af folk, der slet ikke burde have indfødsret, fordi de ikke bærer Danmark i hjertet, og hvordan vi kan få rettet op på de fejltagelser, som det brede flertal vel fra Venstre og ud til Enhedslisten har begået med de fejlagtige afgørelser, der er blevet givet indfødsret ud fra.
Per Larsen (KF), 2024-10-03:
Tak for det.
Jeg har lyst til at spørge ordføreren til den forfærdelige praksis, der er her i Folketinget, hvor man, når man tilbyder borgere her i landet et statsborgerskab, puljer dem, hvilket gør, at vi jo kan konstatere, at vi ikke kan få klarhed over, om der er kriminelle imellem dem, som søger om indfødsret.
Vi har givet indfødsret til rigtig mange mennesker gennem tiden, mennesker, som vil Danmark, som vil integreres, og som arbejder og forsørger sig selv, uddanner sig og opdrager deres børn ordentligt og i det hele taget er gode samfundsborgere.
De skal selvfølgelig have mulighed for at få indfødsret.
Men den her praksis med, at vi skal pulje dem og ikke kan få vished for – og det har man ikke kunnet siden 2021 – at der ikke er kriminelle imellem, synes vi jo er ganske forfærdelig.
Jeg vil godt høre, hvad ordføreren synes om den praksis.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-10-03:
Absolut.
Der er jo noget paradoksalt i, at en bevægelse kalder sig en ngo, altså en non-governmental organisation, hvorefter hovedparten af dens indtægter kommer fra regeringen.
Altså, så kan man jo ikke være så non-governmental, trods alt.
Så ja, jeg synes, at alle de der proxyorganisationer fra venstrefløjen, altså Mellemfolkeligt Samvirke, Amnesty International, Oxfam, og hvad de ellers hedder alle sammen, skulle ranke ryggen og gå ud og lave noget fundraising selv, og så tror jeg godt, at vi i fællesskab kunne finde noget bedre at bruge pengene på.
Altså, alene Mellemfolkeligt Samvirke får, som jeg mindes det, 150 mio. kr.
Det vil jeg meget gerne.
Det er selvfølgelig helt åbenlyst, at når det kommer til udlændingepolitik, så er det et område, hvor der vil kunne mærkes en reel forskel på, om der er et borgerligt flertal i Danmark, eller om der er en midterregering eller noget endnu længere ude.
Så jeg synes, det er dejligt, at hr. Per Larsen nævner det her, og jeg glæder mig til også at fremsætte fælles forslag til, hvordan vi kan stramme op på både tildeling af indfødsret og udvisning af kriminelle.
Jeg har ikke yderligere at sige lige nu, så jeg tror bare, at vi kan gå videre.
Mai Mercado (KF), 2024-10-03:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til Dansk Folkeparti om banderne.
For så sent som i går kom det frem, at der er blevet affyret to håndgranater foran den israelske ambassade i Hellerup.
Efterfølgende er det så også kommet frem, at man formoder, at det er det svenske bandenetværk Foxtrot, som står bag.
Oven i det formoder man, at man nu begynder at kunne se det, der hedder crime service, altså hvor man simpelt hen kan bestille forskellige typer af forbrydelser i Danmark begået af udlændinge.
Derfor vil jeg bare spørge Dansk Folkeparti, om ikke Dansk Folkeparti finder det lige så beskæmmende, som vi gør i Konservative, at vi faktisk ikke har haft en politisk forhandling om det her.
Vi har haft et enkelt møde, hvor man laver noget ansigtsgenkendelse på Øresundsbroen, og det skal sikkert nok blive fint.
Men jeg håber, vi kan blive enige om set i lyset af den store alvor, at det her på ingen måde er tilstrækkeligt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-10-03:
Det var altså vældig arrogant at høre på.
Det må jeg sige.
Jeg synes, det er arrogant at sige, at når regeringen bliver enig med sig selv, regner man også med, at alle os andre bliver enige med jer .
Dertil synes jeg alligevel, at Folketinget er lidt bredt politisk sammensat i forhold til en regering på midten.
Jeg ville ellers have startet med at sige tak for talen.
For jeg synes, det er fantastisk at høre om både Jacob og Helge.
Jeg synes, det er vigtige eksempler, både i forhold til de udsatte borgere, vi har, og i forhold til dem, som med fru Nanna W. Gotfredsens ord ikke er udsatte, men som jo lever nogle svære liv.
På den anden side er der også Helge og de udfordringer, vi har med læger i landdistrikterne.
Jeg er helt enig.
Jeg synes, det er udfordringer, vi skal løse.
Jeg er også enig med vores fælles udenrigsminister, når han siger: Rørt brik skal flyttes.
Det er jo skakterminologi, men jeg gætter på, at ordføreren forstår, hvad det betyder.
Når man siger det, betyder det, at man ikke må lægge brikken igen det samme sted, når man først har løftet den.
Derfor vil jeg gerne spørge, om ordføreren mener, at den her brik skal holdes meget længe i luften, før den skal sættes, eller om ordføreren i forhold til pensionsdiskussionen er enig med udenrigsministeren i, at vi skal have afgjort det her, før vi skal stemme i 2025.
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Lad os lige starte med at slå noget fast.
Jeg mener, at det er 91 pct. af alle, der starter i det almene gymnasium, som fuldfører uddannelsen, og at det er et næsten lige så højt antal, som går videre.
For dem, der har karakteren 5, er det et lidt lavere antal.
Det er ganske få år siden, vi havde det samme karakterkrav til erhvervsuddannelser, som vi havde til det almene gymnasium.
Det er kun 6-7 år siden, at vi ændrede det.
Jeg synes ikke, at erfaringerne har været ubetinget gode.
Hvis vi skal følge den vision, som både regeringen og vi har – nemlig at lave fælles campusser for alle ungdomsuddannelserne, især der, hvor der ikke er så mange unge, sådan at man går ind ad den samme dør og har den samme ungdomskultur – så ville vi også gerne have, at det var sådan, at hvis man nu hed Britta og var startet på et bogligt alment gymnasium, men egentlig gerne ville skifte, fordi man ikke egnede sig til det, så kunne man det.
Så kræver det jo, at der er det samme snit.
Og det samme gælder den anden vej rundt, altså hvis man egentlig var mere egnet til det andet.
Derfor vil vi gerne lave en stærkere vejledning i folkeskolen.
Men hvis man består folkeskolen – og det er også for at undgå karakterræs i folkeskolen – så synes vi, at man skal have ret til at gå ind ad den samme dør og vælge den uddannelse, man vil.
Anni Matthiesen (V), 2024-10-03:
Tak for det.
Og tak til Radikale Venstres ordfører for talen.
Jeg vil gerne bevæge mig over til ungdomsuddannelserne, altså væk fra pensionen og over til ungdomsuddannelserne.
Det er jo for nylig, at Radikale Venstre er kommet med et udspil, og i det udspil på ungdomsuddannelsesområdet lægger Radikale Venstre op til, at man vil sænke adgangskravet til bl.a. de almene gymnasier til et 2-tal.
I dag har vi jo et krav, der ligger på 5, men man vil gerne sætte det ned til 2, og der kunne jeg godt tænke mig lige at høre, om ordføreren vil forklare mig, hvordan det er at hjælpe unge mennesker, når man allerede i dag kan se, at der selv med et 5-tal er rigtig, rigtig mange unge, som faktisk ikke kan leve op til de krav, der er.
Det vil sige, at de jo undervejs får nederlag efter nederlag, og mange af dem kommer ikke til at bruge deres studentereksamen efterfølgende.
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Alle de forslag, der bliver nævnt her, er jo en del af Pensionskommissionens anbefalinger, og det er jo, fordi vi er en generation, som fik Anders Fogh Rasmussens boligskattestop som foræring, og som har tjent millioner af skattefrie kroner på at have en ejerbolig.
Og vi synes ikke, det er rimeligt, at nogle af de mest velhavende ældre i Danmark skal have lov til at slippe billigere end de unge.
I dag har halvdelen af de unge en ejerbolig, i forhold til da ordføreren og jeg var på deres alder.
Det finder vi ikke rimeligt generationsmæssigt.
Vi mener sådan set, at de velstillede, ressourcestærke ældre skal tage deres del af ansvaret.
Camilla Fabricius (S), 2024-10-03:
Jeg må sige, at jeg slet ikke kan se, at det giver mening.
Jeg står her med jeres 2030-plan, og hvis man sådan går lidt ned i finansieringen, står der: »Udfasning af nedslag i ejendomsværdiskatten for folkepensionister Udfasning af varmetillægget Udfasning af mediechecken«.
Jeg bliver bare nødt til at spørge: Er det den måde, Radikale Venstre ønsker at finansiere det her på?
Altså, skal helt almindelige folkepensionister finansiere det her?
Det synes jeg simpelt hen ikke er rimeligt.
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Svaret er jo lige præcis, at de to ordninger ikke er målrettet de nedslidte.
Vi går ind for, at alle, uanset hvor længe de har været på arbejdsmarkedet, uanset om de er fysisk eller psykisk nedslidte, uanset om de er pædagoger eller brolæggere, skal have mulighed for at træde fra med en generøs ydelse som med seniorpensionen, og også før både Arnepensionen og efterlønnen giver mulighed for det.
Det er os, der sammen med en række blå partier har lavet seniorpensionen målrettet de nedslidte.
Det er os, der hindrede, at regeringen afskaffede den, fordi det er den mest populære tilbagetrækningsordning overhovedet blandt de nedslidte – modsat efterlønnen.
Blandt de folk, der går på efterløn, svarer 88 pct. selv, når de bliver spurgt, at de ikke er nedslidte, og for Arnepensionen er det omkring 75 pct.
Og netop for at få råd til at hjælpe de nedslidte, de udsatte ældre og børnene og børnebørnene synes vi at vi skal have det princip, som vi altid har haft i det her velfærdssamfund: Hvis man kan bidrage, bidrager man, og hvis man har brug for hjælp, får man det.
Camilla Fabricius (S), 2024-10-03:
Under den første valgkamp inden Mette Frederiksen blev statsminister, skulle jeg have lavet et badeværelse hjemme hos mig selv, og jeg fik en murer til at komme og ordne badeværelset.
Vi bor på anden sal, og han slæbte tunge mursten op og ned ad trappen.
Og på et tidspunkt, da han finder ud af, hvad jeg laver, spørger han: Mener hende Mette det der med den der Arnepension?
Jeg sagde, at det gjorde hun, fordi hun havde lyttet til mange som ham, som stod op hver dag med et par Panodiler, inden man gik i gang med arbejdet.
Derfor er vores spørgsmål også, om det med den her såkaldte generationskontrakt så virkelig er rigtigt, altså at hr. Martin Lidegaard og Radikale Venstre vil gøre det surt for dem, der har arbejdet længst og hårdest.
For de mest nedslidte skal med jeres generationskontrakt betale, ved at Arnepensionen og efterlønsordningen bliver afskaffet.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-10-03:
Igen må jeg sige, at det er et billede på en enorm arrogance, at regeringen nøler på så væsentligt et område.
Vi vil meget gerne sammen med fru Mai Mercado intensivere kampen mod opioider og også hjælpe de unge, som kommer ind i et misbrug og i dag måske så finder deres misbrug understøttet i bandemiljøet eller andre ting.
Vi vil gerne hjælpe dem med at komme ud af det, straffe dem hårdt, som tjener penge på det, dem, som smugler det til Danmark osv., men også hjælpe de stakkels unge, som i dag føler en enorm hjælpeløshed, og hvor man kan sige, at den manglende handling fra regeringens side i hvert fald ikke gør noget for at komme dem i møde.
Mai Mercado (KF), 2024-10-03:
Så er det jo ingen hemmelighed, at vi i Konservative er meget engagerede i at få sat noget handling bag ordene, når regeringen siger, at de vil lave en indsats mod opioider.
Statsministeren adresserede jo nogle af de hårdest udsatte i vores samfund, nemlig dem, som er misbrugere og har været det i mange år.
Men man bliver jo ikke født som heroinmisbruger, det starter langt tidligere.
Jeg er ekstremt bekymret over den stigende mængde af opioider, som kommer ind over landets grænser, og som flere og flere unge begynder at bruge.
Derfor vil jeg bare spørge, hvor Dansk Folkeparti står, og om ikke vi snart kan forvente at få et svar på, hvornår det udspil kommer fra regeringen, og også, hvad det måtte indeholde.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-10-03:
Jeg er glad for, at fru Mai Mercado nævner det, for det er jo et billede på den arrogance, som den her regering udstråler: at Folketinget er sådan en ekspeditionsfabrik, hvor man bare regner med, at tingene går igennem.
Så kan man da godt lige holde et møde, hvor man drøfter nogle ting, men den respekt, som der indtil for ganske få år siden var omkring den her sal, var omkring den politiske proces, er borte.
Det er ærgerligt af mange årsager, bl.a. fordi det jo ødelægger den sammenhængskraft og legitimitet, som er så vigtig for os alle sammen, der er i det politiske system.
Jeg vil også sige, at politisk føler jeg, at Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti, når det kommer til udlændingepolitik, retspolitik osv., ligger meget tæt, måske også nærmer sig hinanden yderligere, og det vil jeg gerne kvittere for.
Så uanset om vi bliver kaldt til møder, lukkede møder, ovre i Justitsministeriet, eller om det foregår her, så tror jeg, at vi i stort som småt vil kunne finde hinanden om meget.
Katrine Daugaard (LA), 2024-10-03:
Det lyder godt, at I trods alt vil af med nogle djøf'ere et andet sted.
Nå, men DF har jo også været ude at kræve, at man skulle fjerne støtten til Mellemfolkeligt Samvirke, og det er jo oven på nogle af de her afsløringer, der har været, af antisemitisme.
Er DF enig i den målsætning?
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Det er rigtigt.
Altså, vores grundlæggende indstilling til velfærdssamfundets fundament er, at alle mennesker, der kan bidrage, bør bidrage, og at alle mennesker, der har brug for hjælp, har ret til hjælp.
Det gælder, uanset om man er 20, 40 eller 60 år.
Hvis man kan bidrage, gør man det, for ellers hænger det simpelt hen ikke sammen, og ellers er der ikke solidaritet tilbage.
Derfor bliver jeg også nødt til at spørge igen: Hvor langt skal vi gå?
For det er jo rigtigt, at man, hvis man er ufaglært, i gennemsnit har en kortere alderdom, men det dækker jo over en kæmpe variation.
Der er jo 35-40 pct. af de ufaglærte arbejdere, der i gennemsnit lever længere end akademikere gør.
Hvor mange milliarder kroner skal vi bruge på at flytte pensionsalderen ned?
Kris Jensen Skriver (S), 2024-10-03:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil følge lidt op på det, som min kollega hr. Bjørn Brandenborg spurgte ind til lidt tidligere.
Jeg bed mærke i, at ordføreren siger, at man er klar til at give politiet nogle af de værktøjer, der bliver efterspurgt i forhold til den bandekonflikt, der foregår lige nu.
Pelle Dragsted (EL), 2024-10-03:
Nogle gange bliver jeg sådan i tvivl.
Det håber jeg virkelig, men nogle gange kan jeg godt blive lidt i tvivl.
Jeg vil bare sige, at her er der ikke nogen uenighed.
Vi opfatter det der som et sindssygt vigtigt politisk, ligestillingsmæssigt og socialt spørgsmål, og vi vil gerne være med til at finde løsninger på det, der virker.
Så vidt jeg ved, lægger finansloven lige nu op til at skære på nogle af de indsatser, som netop har til formål at støtte de her kvinder.
Frederik Vad (S), 2024-10-03:
Men det er her, det går galt, hr. Pelle Dragsted, og når man gerne vil have en rød regering, er vi nu inde ved kernen af det, der gør, at det måske kan blive en lille smule svært.
Det har udlændingeministeren talt om mange gange.
Så er der noget med en debat.
Det, der står tilbage, er, at hvis man virkelig vil gøre noget ved det her problem, skal man sørge for, at der kommer færre af de her mennesker til landet, og man skal sørge for at bakke regeringen op i ambitionen om at udnævne en konventionsambassadør, der kan gøre det muligt at få udvist flere af dem, vi ikke kan komme af med, fordi de måske har fået børn her i landet og så er omfattet af retten til familieliv.
De bliver ikke vist ud.
Det kunne man gøre, hr. Pelle Dragsted.
Pelle Dragsted (EL), 2024-10-03:
Jeg har selv en gang haft en kvinde boende, som var på flugt fra sin egen familie og frygtede for sit liv, og allerede dengang var jeg rådgiver for Line Barfod.
Der var vi ude med forslag til, hvad man kunne gøre ved det her.
Jeg tror, det er 10, 12 eller 14 år siden, og det er jo desværre ikke blevet bedre.
Så det er en sindssygt vigtig kamp, en sindssygt vigtig ligestillingskamp.
Det rammer selvfølgelig både mænd og kvinder, men først og fremmest kvinder.
I forhold til hvad vi vil gøre ved det, vil jeg sige, at det jo bl.a. handler om at give kvinder, der er udsat for vold, ret til opholdstilladelse.
Der er mange, der bliver hos voldelige partnere, fordi de er bange for at miste deres opholdstilladelse.
Det er ét greb.
Det handler om pladser på krisecentrene.
Jeg er faktisk lidt i tvivl om, hvor meget vi overhovedet var inviteret til forhandlinger om den her bandepakke.
Men det handler jo om, at med det fokus, man har på hårdere straffe, på domstolskontrol og på nogle af de ting, som står centralt for Enhedslisten, levede den aftale ikke op til det, vi står for.
Regeringen er jo også i en situation, hvor den har sit eget flertal.
Havde vi nu haft et rødt flertal, kunne det være, at vi havde sat os ned og havde kunnet finde nogle gode kompromiser, for målet er vi jo enige om.
Vi skal have bekæmpet de kriminelle bander og rockere, og hvad der ellers er, der skaber utryghed for almindelige mennesker.
Det kan vi ikke have, og det går jo ud over specielt borgerne i hovedstaden og andre steder.
Det skal stoppes, og det vil vi gerne være med til.
Frederik Vad (S), 2024-10-03:
Tak for det.
Enhedslisten er jo vild med hovedstaden – så vild, at man har udnævnt en hovedstadsordfører, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til et hovedstadsfænomen.
Her for halvanden måned siden kom der tal, der viste, at sidste år slog rekord.
Aldrig har der været så mange borgere i Københavns Kommune, der har henvendt sig, fordi de er bange for, at deres familie vil slå dem ihjel.
Aldrig før 2023 har der været så mange borgere, der har henvendt sig til Etnisk Konsulentteam, fordi de er bange for, at deres familie vil slå dem ihjel.
Hvordan mener hovedstadspartiet Enhedslisten, at vi i fremtiden kan undgå, at flere forældre i landets hovedstad vil dræbe deres egne børn?
Pelle Dragsted (EL), 2024-10-03:
Absolut.
Det tror jeg er en vision, vi altid har delt med Alternativet, også når det gælder kortere arbejdstid og andre greb, vi kan gøre brug af.
Det er en utrolig vigtig kamp, og den bliver vigtigere og vigtigere, for rigtig mange mennesker begynder måske også, som ordføreren siger, at sætte pris på andre ting.
Vi har nået en så høj grad af materiel velstand – det er måske ikke alle, men i hvert fald mange – at folk begynder at værdsætte nogle andre ting, og det er godt, både for vores trivsel, men også for vores klode og vores natur.
Sascha Faxe (ALT), 2024-10-03:
Tak for det.
Som jeg hører det, kan Enhedslisten måske godt være åben over for at arbejde sammen med Alternativet i forhold til at skabe de huller, ikke kun i forhold til når man er nedslidt og brugt op, og når man går på pension, men også livet igennem, og måske også i forhold til at udvikle andre modeller end dem, vi kender i dag, netop med barsel, og hvad der ellers findes af orlovsmuligheder.
Kunne det være noget, I ville have lyst til at lege med på?
Pelle Dragsted (EL), 2024-10-03:
Det bliver svært at svare på det på 1 minut, tror jeg.
Det er vi stolte af.
Det hænger sådan set rigtig meget sammen med fritid, for en af de helt centrale kampe for demokratiske socialister gennem hele vores glorværdige historie har været at sikre, at almindelige mennesker får noget mere fri tid, de selv bestemmer over, at den del af vores liv, hvor nogle andre bestemmer over os henne på en arbejdsplads, bliver mindre, og at den del af vores liv, vi selv bestemmer over, bliver større.
Det var socialistiske bevægelser, der satte dagsordenen om en 8-timers arbejdsdag.
Det var i høj grad også socialistiske partier, som satte dagsordenen om en folkepension.
Der kan jeg så høre, at der måske er stemmer, der synes, at det var en dårlig idé.
Det ved jeg ikke helt.
Så spørgsmålet om retten til fri tid – det, vi kalder fritid – har altid stået meget centralt for socialister.
Det gør det i den grad også for Enhedslisten.
Det kan jo etableres på mange måder, gennem kortere arbejdstid, gennem længere barsel.
Der er mange måder, vi kan give os selv noget mere fri tid, frirum og frihed på.