runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2017-12-13:
Det er jo rigtigt nok, at der ligger et lovforslag, men det er et lovforslag, der er førstebehandlet.
Hvilken betydning har det, såfremt regionerne begynder at tage det af Højesteret nævnte konkrete forbehold?
Og er det muligt for regionerne at tage et konkret forbehold i forhold til allerede udbetalte erstatninger?
Vi bliver vel nødt til at tolke den her højesteretsdom for at finde ud af det, inden vi tredjebehandler lovforslaget i Folketingssalen.
Derfor spørger jeg ministeren: Hvornår kan man så konkludere noget generelt?
Det bliver vel inden en tredje behandling i Folketingssalen.
Bjarne Laustsen (S), 2017-12-13:
Jeg ved ikke, hvilken verden finansministeren befinder sig i, men det er, som om finansministeren slet ikke forholder sig til, at alle vores dygtige journalister refererer til, at man den her gang ligesom har sagt, at der skal være en samlet aftale, både om udlændinge, om skat og om finansloven.
Nu kan vi se, at der er et parallelt forløb, der er i gang.
Om det ender med en aftale, kan jeg jo ikke vide noget om.
Det er også derfor, jeg spørger, om det er vigtigt, at skatteaftalen bliver lavet sammen med finansloven her ved tredjebehandlingen, og jeg kan se, at ministerens egne kollegaer i regeringen er kravlet så højt op i et træ, at der måske er brug for, at finansministeren allierer sig med beredskabet for at få dem ned fra det.
For de vil jo ikke være til stede, hvis der ikke ligger en skatteaftale af historiske dimensioner i forhold til skattelettelser.
Hvordan hænger det sammen?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-12-13:
AE har kun set på fire af initiativerne, svarende til 585 mio. kr. AE's vurdering er derfor en mangelfuld analyse, og det vender jeg tilbage til.
Først vil jeg give lidt baggrund for, hvorfor jeg omkring udspillets offentliggørelse udtalte, at formålet er, at vi får et gennembrud for almindelige danskere til at investere i danske virksomheder.
Med aftalen om erhvervs- og iværksætterinitiativer har vi taget et stort spadestik hen imod at gøre det mere fordelagtigt for den almindelige dansker at deltage på aktiemarkedet.
Det er også noget, som bl.a. LO har støttet varmt op om.
Det bliver ligesom i Sverige, og da man lavede en aktiesparekonto i Sverige, kom der et gennembrud for aktiekulturen.
Sidste år, i 2016, var der mere end 1,8 millioner svenskere, der havde en svensk aktiesparekonto.
Derfor tror jeg også, at vi i Danmark vil få en kultur, hvor folk interesserer sig for, hvordan det går for de danske virksomheder.
Vi har den udfordring, at almindelige danskere i dag ikke ved, hvor man investerer sine penge, og derfor er der for få, der investerer i vores virksomheder.
Det er afgørende for væksten og fremgangen i Danmark, at vi forbedrer særlig de små og mellemstore virksomheders muligheder for at rejse kapital herhjemme gennem en styrkelse af aktiekulturen.
Det betyder så, at vi også skal have styrket vores danske aktiemarked.
For det kan ikke tiltrække de udenlandske investorers interesse, før det har vokset sig større.
Det kræver kapital.
Kun få af de små og mellemstore virksomheder, som er i vækst herhjemme, vælger at lade sig børsnotere enten i Danmark eller i Sverige, og de fleste desværre i Sverige.
Vi har brug for en kultur, så vores virksomheder tænker, at det at rejse kapital på børsen er med i overvejelserne, også hvis man er en mindre virksomhed.
Med aftalen understøtter vi virksomheder med et vækstpotentiale, så de kan vokse sig store og skabe nye forretningsmodeller.
Det er også derfor, at vi med aftalen har afsat 125 mio. kr. til at styrke den digitale omstilling.
Analysen fra AE-rådet ser kun på udvalgte dele af pakken.
Der ses bort fra alle afgiftslettelserne, grænsehandelspakken og elvarmeafgiften, der bliver nedsat.
Og de lempelser er som bekendt med til at øge indkomstligheden, og det har man bekvemt ikke valgt at ville medregne.
Jeg håber ikke, at AE-rådets analyse ændrer på spørgerens partis ellers positive tilkendegivelser til initiativerne i aftalen.
Thomas Jensen (S), 2017-12-13:
Spørgsmålet lyder: Set i lyset af at regeringens erhvervspakke ifølge AE-rådet vil give de 1.000 rigeste danskere 80.000 kr. i skattelettelse om året, og at de 90 pct. af befolkningen, der ikke har topindkomster, blot vil få en lettelse på under 200 kr. i gennemsnit, mener ministeren da, at erhvervspakken er et gennembrud for den almindelige dansker, eller er den mest til gavn for de allerrigeste i Danmark?
Set i lyset af at regeringens erhvervspakke ifølge AE vil give de 1.000 rigeste danskere 80.000 kr. i skattelettelse om året, og at de 90 pct. af befolkningen, der ikke har topindkomster, blot vil få en lettelse på under 200 kr. i gennemsnit, mener ministeren da, at erhvervspakken er et gennembrud for den almindelige dansker, eller er den mest til gavn for de allerrigeste i Danmark?
Pia Adelsteen (DF), 2017-12-13:
Så siger jeg tusind tak.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-12-13:
Tak for det, formand, og tak for opfølgningen.
Vi vil rigtig gerne fra Miljø- og Fødevareministeriets side lave en lille kortlægning, der beskriver, hvor hovedjurisdiktionen er på de forskellige områder, og hvordan der er fangarme over i de forskellige ministeriers ressort, så ordføreren har en mulighed for at kunne grave sig dybere ned i de her problemstillinger.
Det vil vi bestemt gerne gøre.
Pia Adelsteen (DF), 2017-12-13:
Det er ikke, for at jeg skal trække det i langdrag, men jeg synes faktisk, det er vigtigt, at vi laver en opfølgning i forhold til Justitsministeriet, sådan at der bliver en form for håndhævelse.
For jeg synes, det er bekymrende, at tingene bare får lov at ligge og flyde.
Det ville de ikke have gjort på landjorden, og så har jeg svært at forstå, hvorfor det skal kunne foregå i vandet, uanset om det er et miljømæssigt problem eller ej.
Men jeg synes i hvert fald, at der skal være nogle, der ligesom står for, at der kan komme en oprydning, og at der bliver sørget for, at ejerne af de her skibsvrag får lov til at betale for det.
Og kan de ikke det, må de da kunne komme i fængsel og sidde det af.
Så uden i øvrigt at trække det i langdrag vil jeg bare sige, at jeg synes, det vil være fint, hvis ministeren måske ligesom kan være behjælpelig med en oversigt over, hvordan reglerne er.
Og så kan jeg føre sagen videre over i Justitsministeriet.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-12-13:
Tak for det, formand, og tak for spørgsmålet.
Jeg har ikke så meget nyt at tilføje vedrørende den del af spørgsmålet i henseende til den drøftelse, vi lige har haft omkring det første spørgsmål.
Det er jo altid godt, at de regler, man har i et samfund, bliver håndhævet, og jeg vil bare sende et signal om, at hvis der er borgere, som blæser højt og flot på den slags, gør vi os nogle overvejelser om, hvad vi så kan gøre.
Vi har jo lige gjort det – også med spørgerens parti – på hele fødevareområdet, hvor vi har sagt, at vi ikke vil se de krænkelser, der har været af fødevarelovgivningen.
I forbindelse med det har vi fået vedtaget et helt lovsæt, som har givet skrappere tilkendegivelser om problemstillingen.
Men i det her tilfælde er det lidt mere vanskeligt, fordi det ligger på tværs af en række ministerier.
Pia Adelsteen (DF), 2017-12-13:
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren tage ansvar for, at skibsvrag, der måtte komme, bliver fjernet, så der ikke ligger affald og flyder i vandet?
Vil ministeren tage ansvar for, at skibsvrag, der måtte komme, bliver fjernet, så der ikke ligger affald og flyder i vandet?
Skriftlig begrundelse
Esben Lunde Larsen (V), 2017-12-13:
Der er ingen tvivl om, at det naturligvis har betydning, hvordan bødefastsættelsen er.
Skal man ind i en større tematik om det, f.eks. det at få ryddet op, og det kunne være i Erdkehlgraven ude på Christiania, det kan være nogle af de steder, hvor der ligger problematiske skibe, vil jeg sige, at det selvfølgelig i den tematik har en betydning også at se på, hvad det er for bødestørrelser, og hvilket retspolitisk signal man sender.
Men det hører under justitsministerens jurisdiktion.
Pia Adelsteen (DF), 2017-12-13:
Tak for det, og tak for opklaringen.
Det fører måske til, at man også kan stille justitsministeren nogle spørgsmål om håndhævelsen af de her domme, som falder i forhold til skibsvrag, der så skal fjernes, og det vil jeg da i hvert fald overveje.
Og så vil jeg bare spørge om ministerens kommentarer til lige den enkelte sag, hvor der så er en bøde på 1.000 kr. om ugen.
For mig er det et forsvindende lille beløb, vil jeg sige, som dog også kun kan falde 2 uger.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-12-13:
Tak for det, formand, og tak for det opfølgende spørgsmål.
Det er klart, at der er lidt forskellige kategorier af det her.
Så der er forskellige kategorier, man kan arbejde inden for i forhold til at håndhæve de forskellige problemstillinger.
Pia Adelsteen (DF), 2017-12-13:
Ja, og det kan så måske lede hen til et opfølgende spørgsmål, nemlig hvem der så skal sørge for den såkaldte håndhævelse, altså om det overhovedet hører under miljøministeren, eller om det kan være andre ministerier.
For det er som regel sådan, at når der falder en dom, er det hos Justitsministeriet, resten foregår, og det er måske også sådan, det er her.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-12-13:
Tak, formand.
Og tak for det opfølgende spørgsmål.
Jeg vil gerne sige, at min personlige holdning da er, at hvis man har fået påbud om at fjerne et fartøj, man har efterladt til gene, både for natur og miljø, men også i forhold til det rent visuelle, så bør man da leve op til den lovgivning.
Det handler både om håndhævelse, men det handler også om en moralsk forpligtelse i et retssamfund som vores.
Og der er steder, hvor der er en større koncentration af den slags end andre steder, og der kunne det jo være rigtig fint at, kan man sige, påbegynde sager.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-12-13:
Det er et selvstændigt mål for regeringen, at vi får flere til at investere i virksomheder.
Finansministeriet har set på Ginikoefficienten i forbindelse med aftalen her og den kolossale forskel, det skulle give.
Til sammenligning blev Ginikoefficienten øget med 0,08 pct. – altså mere – med SR-regeringens sidste vækstpakke fra juli 2014, altså en kæmpe ulighed i forhold til det her.
Og så vil jeg ikke undlade at sige, at i forbindelse med den skattereform, der blev lavet fra S-R-SF-regeringens side i 2012, havde den en forøgende effekt på Ginikoefficienten på 0,29 pct., svarende til 15 gange så stor en forskel i Ginikoefficienten.
Så det var altså en revolutionerende helt absurd høj forskel, altså den skattereform, som S selv lavede, i forhold til det, vi laver nu.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-12-13:
Jeg tror, at man skal passe på med ikke at blande tingene sammen.
Det lovforslag, som vi behandler her i salen lige for tiden, vil netop sikre, at man fremadrettet ikke kan tage konkrete forbehold.
Så den bekymring, som spørgeren har i relation til de her patienterstatninger, er jo den bekymring, som vi eliminerer med lovforslaget, fordi vi fremover freder allerede udbetalte erstatninger.
Med hensyn til hele spørgsmålet om den bagudvirkende retsstilling for de borgere, som har betalt deres erstatning tilbage, er det for tidligt at sige, hvad konsekvenserne bliver af højesteretsdommene, og der pågår der et analysearbejde både i ministeriet og, så vidt jeg er orienteret, også ude i regionerne.
Christine Antorini (S), 2017-12-13:
Tak for ordet.
Hvorfor mener ministeren, at det gavner det danske samfund samt SOSU-assistenter, politibetjente, rengøringsassistenter, pædagoger og andre offentligt ansatte, at uligheden øges markant for dem, hvis regeringens udspil til skattereform vedtages?
Hvorfor mener ministeren, at det gavner det danske samfund samt SOSU-assistenter, politibetjente, rengøringsassistenter, pædagoger og andre offentligt ansatte, at uligheden øges markant for dem, hvis regeringens udspil til skattereform vedtages?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-12-13:
Jeg har ambitioner på vegne af regeringen, jeg er jo medlem af en regering, og de er, at vi får en fornuftig skattereform, som giver skattelettelser til almindelige lønmodtagere.
Og det har jeg da klart en forventning om at vi når inden jul.
Thomas Jensen (S), 2017-12-13:
Nu har vi jo set, at det her har givet nogle ekstremt høje skattelettelser til de rigeste danskere, og der pågår nogle forhandlinger lige nu.
Så i sammenhæng med de her lettelser, der allerede er aftalt, er det så ministerens ambition, at der skal ske historiske skattelettelser inden jul?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-12-13:
Der står ikke noget om topskattelettelser i den aftale, jeg har lavet.
Det ville jeg da ønske der gjorde, for det ville være godt for Danmark, men det gør der ikke.
Det er 35 konkrete initiativer, som fremmer iværksætter- og erhvervskulturen i Danmark, som investerer i digital vækst, som investerer i, at vi får noget mere kapital til vores virksomheder gennem bl.a. en aktiesparekonto og et investorfradrag, man også har i andre lande.
Og jeg har lyst til at smide den der Ginikoefficient langt væk, for når jeg nævner tallene fra SR-regeringen, hvor man jo forøgede Ginikoefficienten meget, meget mere, end vi har gjort i den her regering, så viser det, hvor tåbeligt det er.
Det viser, hvor tåbeligt det er at bruge den koefficient.
Lad os i stedet for måle på effekten, på jobs, på muligheder for virksomhederne.
Og der er den her pakke med de 35 initiativer det allerbedste eksempel på, at man kan få vækst i virksomhederne og fremtidsrette virksomhederne mod digitalisering, kapital og talent fremover.
Thomas Jensen (S), 2017-12-13:
Det var nærmest en tilståelsessag.
Jeg spurgte, om pengene kunne være brugt et andet sted, de 800 mio. kr., sådan at de kunne have givet flere arbejdspladser og mere vækst i Danmark, og så bliver der snakket ud ad en tangent.
Men det er jo, fordi det kunne man godt – man kunne godt have brugt pengene på et andet område, sådan at det havde givet flere arbejdspladser og mere beskæftigelse.
Men når der er blevet fokuseret på at lave de her høje skattelettelser til de allerrigeste i Danmark, er det jo, fordi man har fokus på, hvordan man kan snige topskattelettelser ind ad bagdøren.
Er det, fordi man ikke lige kunne komme igennem med topskattelettelserne, at man er begyndt at snige dem ind på den her måde?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-12-13:
Vi vurderer, at den aftale, som vi har lavet med Dansk Folkeparti og Radikale Venstre, er den måde, vi får fokuseret på, at det bliver bedre og nemmere at drive virksomhed i Danmark fremover, nemlig ved at vi skaffer mere kapital, og ved at vi gør det mere attraktivt at fremskaffe kapital.
Der har vi fundet på ideen med et investorfradrag, en aktiesparekonto og 33 andre tiltag.
Situationen er den, at danske husholdninger ifølge den seneste opgørelse fra Nationalbanken fra oktober i år har 839 mia. kr. stående i danske banker som indlån.
Det er nogle af de midler, som vi håber på at lønmodtagerne kan få aktiveret på deres indlånskonto, og som i dag står til 0 pct. i rente, og som man kan investere i danske virksomheder og på den måde få kapital ud til virksomhederne, sådan at de kan bruge dem til at skabe innovation og udvikling i deres virksomheder.
Thomas Jensen (S), 2017-12-13:
En ting har vi i hvert fald fået slået fast.
Det er, at de her skattelettelser, som regeringen har indgået aftale med Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti om, vil øge uligheden.
Der er nogle, der vil tjene utrolig meget på dem, nemlig de 1.000 rigeste danskere, som vil tjene 80.000 kr. ekstra om året.
Det her skaber med andre ord ulighed.
Ordningen kunne være indrettet på andre måder.
Hvis jeg i forlængelse af ministerens sidste svar på forrige spørgsmål skal samle op på det med, at regeringen har fokus på at skabe vækst og arbejdspladser, som der bl.a. blev sagt, jamen så er spørgsmålet: Kunne de 800 mio. kr., der bliver brugt på det her, have været brugt bedre til at skabe vækst og arbejdspladser i Danmark, hvis de var blevet brugt på et andet initiativ på erhvervsministerens område?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-12-13:
Spørgeren henviser til Torben M. Andersens vurdering af, at det skulle være usikkert at finde skattelettelser med en lige så skæv profil i danmarkshistorien.
Torben M. Andersen udtaler dog – og nu citerer jeg, hvad han udtaler – at man måske kan grave historiske eksempler frem.
Torben M. Andersen snakker alene om lempelser i kvartalindkomstbeskatningen.
Det er faktisk nemt at grave eksempler på generelle skattelettelser frem i danmarkshistorien, som har haft en større virkning på indkomstfordelingen målt med den såkaldte Ginikoefficient.
Man kan bare se på Thorningregeringens skattelettelser.
Finansministeriet skønner, at aftalen om erhvervs- og iværksætterinitiativer øger indkomstforskellene målt med Ginikoefficienten i størrelsesordenen 0,02 procentpoint.
Til sammenligning blev Ginikoefficienten øget med 0,08 pct. med SR-regeringens sidste vækstpakke fra juni 2014, altså med fire gange så meget.
Og ellers kan man sammenligne med SRSF-regeringens skattereform fra 2012, som havde en forøgende effekt på Ginikoefficienten på 0,29 pct. svarende til 15 gange så meget.
I det lys er det svært at se, at det skulle være vanskeligt at finde skattelettelser med en lige så skæv profil i danmarkshistorien.
Mindre vækstvirksomheder har typisk ikke adgang til de globale kapitalmarkeder, og det er derfor væsentligt, at de kan rejse kapital i Danmark.
Samtidig betyder en høj aktieindkomstbeskatning i Danmark for disse virksomheder, at det er dyrere at foretage investeringer.
En styrket aktiekultur kan være med til at styrke adgangen til risikovillig kapital for nye, mindre virksomheder her i landet, og det er vigtigt for den fremtidige vækst og jobskabelse og dermed for fremtidens velstand.
Thomas Jensen (S), 2017-12-13:
Set i lyset af at tidligere overvismand Torben M. Andersen vurderer, at det er usikkert, om man kan finde skattelettelser med en lige så skæv profil i Danmarks historie som den netop indgåede erhvervspakke, mener ministeren da, at regeringens erhvervspakke »er et kæmpe gennembrud for, at almindelige mennesker investerer i danske virksomheder«?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-12-13:
Vi har kun et formål som regering, og det er at sikre danske virksomheder de bedst mulige vækstvilkår, så der kommer flest muligt med arbejdspladser i Danmark, som kan finansiere det samfund, vi lever i.
Og der stirrer vi os ikke blinde på en Ginikoefficient, som stiger mindre end i de tiltag, som jeg nævnte, og som Socialdemokratiet er kommet med.
Det kunne jeg jo blive ved med at gentage og gentage for ligesom at afsløre, at det ikke er det, der betyder noget.
Det har jeg forstået på Socialdemokratiet.
Og jeg læser her op af det, som Socialdemokratiets formand for Erhvervsudvalget, hr. Morten Bødskov, har sagt: Den eneste årsag til, at S ikke var med i aftalen, var på grund af finansieringen.
Det var den eneste årsag.
Det var på grund af finansieringen, ikke på grund af indholdet, som nu bliver kritiseret.
Thomas Jensen (S), 2017-12-13:
Ministeren kommer igen med en masse teknik, og det er selvfølgelig også fint nok.
Det skal der også være styr på.
Men det principielle, vil jeg sige til erhvervsministeren, er jo, hvad sigtet er med uligheden.
Dengang der blev præsenteret en skattereform fra skatteministerens side, blev det jo sagt, at man med åbne øjne øger uligheden i Danmark.
Så er det da underligt, at vi har en konservativ erhvervsminister, der i dag prøver at tale udenom.
Jeg spørger igen.
Man kan jo se her, at det er bevidst med de ekstra satser, man har lettet på, og at det vil øge uligheden.
Så det er sådan noget, man egentlig måske hellere ville gå den anden vej med og mindske uligheden, fordi det ikke er noget, som spiller ind på den erhvervspolitik, som regeringen fører.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-12-13:
Nu udtaler jeg mig på vegne af regeringen, ikke på vegne af et parti.
Det er ikke et selvstændigt mål for regeringen at øge uligheden.
Det er et selvstændigt mål at få fremmet aktiekulturen.
Og den aktiekultur bliver fremmet af, at vi laver en aktiesparekonto.
Vi laver et investorfradrag.
Og så kommer vi med 35 initiativer, som skal fremme muligheden for, at virksomhederne klarer sig bedre.
Og hvis man kigger på alle indkomstdeciler, vil man se, at der vil være en fremgang for alle deciler.
Og hvis man kigger på den samlede aftale, vil man se, at den er meget afbalanceret.
Det synes jeg.
Den giver mindre Ginikoefficienteffekt end alle de aftaler fra Socialdemokratiets side, som jeg lige nævnte før.
Men vi kigger ikke på Ginikoefficienten.
Vi kigger på effekten i forhold til arbejdspladser, i forhold til vækst i Danmark.
Den her aftale vil betyde mere vækst i Danmark.
Thomas Jensen (S), 2017-12-13:
Det er to forskellige ting.
Det er som at sammenligne æbler og bananer.
Det, vi havde som mål, da vi sad i regering, var jo at sætte gang i Danmark og sætte gang i beskæftigelsen og sørge for, at danske virksomheder kunne begynde at sælge noget mere til udlandet.
Det lykkedes jo.
Det kan vi jo i dag se nogle flotte resultater af.
Faktisk siger Torben M. Andersen, tidligere overvismand, at skattelettelser på aktier og investeringer vil øge den generelle ulighed i samfundet.
Faktisk hører det til sjældenhederne, at gevinsten ved skattelettelser fordeler sig så skævt.
Så jeg vil spørge hr. Brian Mikkelsen: Er det et selvstændigt mål for Det Konservative Folkeparti at øge uligheden i Danmark?
Pia Adelsteen (DF), 2017-12-13:
Tak for svaret.
Jeg ved ikke, om det skuffer mig, for jeg kender jo reglerne, men jeg er lidt ked af, at man ikke får fjernet de her såkaldte skibsvrag, der ligger rundtomkring, og det gør der jo nogle steder i Danmark.
Reglerne er en lille smule underlige, synes jeg, taget i betragtning at når man efterlader noget på landjorden, bliver det som regel fjernet – der er det også billigere.
Men her er der tale om nogle skibe, som ligger rundtomkring i de danske farvande, og som måske ikke udgør en decideret miljøtrussel, men som trods alt skæmmer – om ikke andet så udsigten.
Og det er i hvert fald min opfattelse, at selvfølgelig burde man fjerne dem.
Jeg synes jo, det ville være rigtig dejligt, hvis ministeren ville tilkendegive sin holdning til, at man har vragene liggende, og hvad der eventuelt kan gøres for at sørge for, at de her vrag også bliver fjernet.
Vi ved om det pågældende, at der jo er faldet en dom.