Lars Christian Lilleholt (V), 2018-01-23:
Tak for det, formand.
Jeg er glad for denne anledning til at drøfte Klimapolitisk redegørelse 2017 med Folketinget.
Redegørelsen giver et overblik over Danmarks klimapolitik, og det skal bidrage til at sikre offentlighed og gennemsigtighed i klimapolitikken.
Regeringen vil i 2018 offentliggøre tre klima- og energipolitiske udspil.
Det drejer sig for det første om et udspil til en ny energiaftale, for det andet om en strategi for opfyldelse af klimamålet i 2030 for sektorer uden for kvoteområdet, nemlig transport, landbrug og dele af energiområdet, og for det tredje om en klimaplan, som skal give et overblik over regeringens prioriteter på klimaområdet.
De tre klimaog energipolitiske udspil vil tilsammen beskrive regeringens prioriteter i klimapolitikken.
Vi har valgt at anvende årets redegørelse til at uddybe en række klimafaglige temaer, bl.a. om Arktis og CO2-udledninger fra jord og skov.
De to vigtigste budskaber i årets klimapolitiske redegørelse er ikke nye, men det gør dem ikke mindre vigtige.
For det første understreges det endnu en gang, at sammenhængen mellem den globale Parisaftale, EU's klimaregulering og Danmarks nationale klimapolitik bliver stadig større.
Det er godt, for klimaudfordringen er global og kræver, at løsningerne udvikles internationalt.
For det andet viser redegørelsen også i år, at Danmark forventes at overopfylde klimaforpligtigelsen i 2020.
I 2020 skal Danmark reducere udledningerne fra de sektorer, der ligger uden for kvoteområdet, med 20 pct. sammenlignet med 2005.
Det er således udledningerne fra bl.a. landbrug, transport, affald og bygninger, der skal reduceres.
Danmark forventer at overopfylde målet med ca. 9 mio. t CO2-ækvivalenter.
Opfyldelse af klimaforpligtigelser er vigtigt, men Danmarks klimapolitik er mere end det.
Danmark yder et stort bidrag til den globale grønne omstilling både internationalt og nationalt.
Lad os starte med at kaste et blik på Danmarks forskellige internationale klimaindsatser.
For det første er vi igennem FN-forhandlingerne med til at forme rammerne for den globale klimaindsats.
Her har vi bl.a. fokus på at implementere Parisaftalens såkaldte ambitionsmekanisme.
Ambitionsmekanismen er helt central for, at den globale klimaindsats kan øges over tid.
Udgangspunktet for ambitionsmekanismen er dette års Talanoadialog.
Dialogen skal gøre status over den globale klimaindsats og give os en idé om, hvordan verden står i forhold til at opfylde Parisaftalens mål, og hvad vi kan gøre for at øge den globale klimaindsats.
Det gælder både på energiområdet, bl.a. samarbejdet med Det Internationale Energiagentur, det gælder Det Internationale Agentur for Vedvarende Energi, og det gælder på klimafinansieringsområdet, hvor vi arbejder for at sikre, at udviklingsbankerne tænker klimahensyn ind i nye udlån og investeringer.
For det tredje samarbejder Danmark på energiområdet med en række vækstøkonomier.
Gennem samarbejderne udbreder vi viden om velfungerende politikker, der kan fremme vedvarende energi og energieffektivitet.
Indsatsen leverer et særdeles effektivt bidrag til reduktion af de globale udledninger.
I Kina arbejder vi f.eks. på at gøre Kinas kraftværker mere fleksible.
Hvis det lykkes, kan vi hjælpe Kina med at nedbringe deres CO2-udledninger med, hvad der svarer til over 75 pct. af Danmarks samlede CO2-udledninger.
Ligeledes har Danmark hjulpet Kina med at udarbejde en rapport om Kinas status for vedvarende energi.
Rapporten viser bl.a., at det er muligt at reducere Kinas nuværende CO2-udledning med 70 pct. fra det nuværende niveau på ca. 10 mia. t CO2 til ca. 3 mia. t CO2 i 2050.
For det fjerde har Danmark lagt en stor indsats i at præge EU's klimaregulering.
Danmark var i front i arbejdet med at sikre opbakning til en ambitiøs reform af EU's kvotesystem.
Med reformen rettes der op på nogle af de grundlæggende fejl i systemet.
Ligeledes lykkedes det i 2017 at få lovgivningen for EU's 2030-klimamål forhandlet på plads.
Det er den nye lovgivning, der skal gøre EU's bidrag til Parisaftalen til virkelighed.
Konkret er det lykkedes at nå til enighed med de øvrige EU-lande og Europa-Parlamentet om både byrdefordelingsaftalen for de sektorer, der ligger uden for kvoteområdet, og om, hvordan vi kan integrere CO2-udledningen fra jord og skov i EU's klimaregulering.
Det har været svære forhandlinger.
Jeg er derfor stolt af, at vi er kommet i mål med nogle gode resultater for EU, Danmark og klimaet.
I en tid, hvor den amerikanske præsident er ved at trække USA ud af den globale indsats mod menneskeskabte temperaturstigninger, viser vi i EU, at vi leverer det, som vi lover.
Det er et stærkt signal.
Nu kan vi lukke et kapitel og se frem mod nye udfordringer i EU.
Der er nok at gå i gang med.
I år vil vi arbejde for at øge EU's mål for vedvarende energi.
Det er en svær kamp, da kun få EU-lande har meldt sig på banen med ønsket om at hæve målet, men jeg kan garantere, at Danmark vil ligge i front.
Derudover skal vi fokusere på transportsektoren.
Effektive EU-tiltag bliver afgørende for, at vi kan indfri nationale mål på en omkostningseffektiv måde.
Regeringen vil derfor også fremadrettet have fokus på at udvikle EU's klimapolitik i en både ambitiøs og omkostningseffektiv retning.
Lad os nu vende blikket mod Danmarks nationale klimaindsats.
Siden valget i 2015 har vi gennemført en række kloge og grønne beslutninger, der sætter rammerne for en fortsat grøn omstilling i Danmark.
De tre mål vil tilsammen sikre, at Danmarks udledninger af drivhusgasser falder markant.
Målet vil også sikre, at Danmark fortsat går foran og bibeholder et højt tempo i den grønne omstilling.
En omkostningseffektiv grøn omstilling kræver samtidig gode rammer for omstillingen.
Det har regeringen sikret bl.a. gennem omlægningen af PSO'en.
En omlægning af PSO'en vil fremme el i alle dele af samfundet.
El kan på sigt bidrage til og være en væsentlig driver for CO2-reduktioner.
En lempelse af elvarmeafgiften vil gøre det mere attraktivt at udnytte overskudsvarme ved hjælp af varmepumper.
Når man ser på støtteomkostningerne i forbindelse med vedvarende energi, er der brug for et systemskifte.
Systemet skal væk fra håndholdte støtteordninger og over til et system, hvor forskellige energiteknologier konkurrerer i udbud.
Regeringen og DF har taget et vigtigt skridt i denne retning med aftalen om at afsætte godt 1 mia. kr. til støtte til mere vind- og solenergi.
På transportområdet går Danmark foran, når det gælder anvendelse af avancerede biobrændstoffer.
Det er et meget vigtigt og ambitiøst iblandingskrav, der ligger væsentligt over EU's minimumskrav i 2020.
Forskning og udvikling er ligeledes en vigtig del af fundamentet for den grønne omstilling.
Derfor er der afsat over ½ mia. kr. til energiforskning i 2018.
Samlet set bliver jeg derfor stolt, når jeg ser på Danmarks brede og ambitiøse klimapolitiske indsats.
Jeg ser frem til en god debat i dag.
Vi skal drøfte de mange muligheder og udfordringer, der ligger foran Danmark på det klimapolitiske område.
Tak for ordet.