runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2019-10-09:
Jeg tænker sådan set, at vi er fuldstændig enige om behovet for at have engelsksprogede studerende i Danmark af hensyn til vores virksomheder og også af hensyn til videnspredning, vores uddannelser osv. osv.
Men det, der bekymrer mig, er, at jeg hører ministeren forsøge både at blæse og have mel i munden på samme tid, og det er ikke noget godt udgangspunkt.
Man kan altså ikke bare fjerne den begrænsning, som hr. Tommy Ahlers indførte for netop at leve op til su-aftalen fra 2013.
Og det står jo i regeringens forståelsespapir, og det er bare derfor, vi tænker, at vi har en ansvarlig regering og en ansvarlig minister, som er stolt af sin politik.
For så må man have gjort sig nogle overvejelser om, hvad det så er, der skal træde i stedet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-10-09:
Tak formand.
Nu har jeg ur – perfekt.
Tak for det.
Jeg har stor respekt for det, min forgænger faktisk forsøgte at gøre på det her område.
Men jeg har egentlig også en fornemmelse af, at vi deler en opfattelse af, at noget af det godt kunne gøres klogere end det, der blev gjort.
Det synes jeg vi skal gøre i fællesskab, og lad mig bare slå fuldstændig fast i forhold til det sidste, medspørgeren siger: Jeg står vagt om den aftale, vi har i fællesskab, og det, vi har forpligtet os til, er at gå tilbage i den kreds og diskutere det, og det vil jeg meget gerne.
Marie Bjerre (V), 2019-10-09:
Godt, det er lige for en afsluttende bemærkning.
Men som min medspørger fru Ulla Tørnæs siger: Vi får jo bare ikke noget klart svar på, hvad det så er for nogle initiativer, regeringen overvejer at tage, hvis man vil have det her loft over engelsksprogede studerende.
Hvis man vil fjerne det, hvad vil man så i stedet for gøre, for at vi ikke bare bruger løs af pengene til su til udlændinge?
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-10-09:
Spørgsmålet lyder: Når ministeren påstår at være optaget af finansieringsmulighederne for danske virksomheder, hvordan vil en forhøjelse af generationsskifteskatten forbedre særligt SMV'ernes finansieringsmuligheder med regeringens foreslåede stramninger af beskatningen af familieejede virksomheder?
Simon Kollerup (S), 2019-10-09:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg tidligere har sagt, er jeg meget optaget af finansieringsmuligheder for virksomheder, ikke mindst for de små og mellemstore virksomheder.
Erhvervsministeriet følger derfor løbende udviklingen i virksomhedernes adgang til finansiering i forhold til både lånefinansiering og adgang til egenkapital.
Jeg vil i den forbindelse gerne gøre opmærksom på, at skat ikke er det eneste instrument i værktøjskassen, som har betydning for virksomhedernes adgang til finansiering.
Der er også andre instrumenter som f.eks. Vækstfonden, der yder et betydeligt bidrag til de virksomheder, som ikke kan opnå fuld finansiering i markedet eller eksportkredit gennem Eksportkreditfonden.
Som bekendt foreslår regeringen i finanslovsforslaget at tilbagerulle lempelsen af bo- og gaveafgiften.
Det sagde vi før valget, og det holder vi fast i.
Dermed følger vi også op på anbefalingen fra bl.a. de økonomiske vismænd.
Regeringens tilbagerulning betyder ensretning af bo- og gaveafgiften, så alle betaler samme sats, når overdragelsen sker til familien.
De økonomiske vismænd peger netop på i deres rapport, som kom i går, ligesom de har gjort tidligere, at en ensretning af arvebeskatningen er fornuftig.
Men vi lytter også til de bekymringer, erhvervslivet rejser.
Derfor foreslår vi også en forbedring af den gældende henstandsordning ved at indføre retskrav og forlænge henstandsperioden fra 15 til 30 år.
Med tilbagerulningen sikres et økonomisk råderum på 1 mia. kr. årligt, som vi ønsker at bruge på at fremme lige muligheder.
Vi vil investere i bedre uddannede unge, for hvis vi hjælper og uddanner unge bedre, skaber vi også bedre løsninger for virksomhederne og skaber bedre rum for vækst.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-10-09:
Tak for svaret.
Det var desværre nok, som jeg havde forventet.
Ministeren synes at være optaget af problemer, men regeringens førte politik vil kun øge finansieringsudfordringerne for virksomhederne.
For regeringen har forslag om at stramme generationsskifteskatten, og det er jo ikke en tilbagerulning af en lempelse.
Vi skal lige have historikken på plads her.
Så det er ikke en tilbagerulning af en skattelettelse; det er en genindførelse af en skatteforhøjelse.
Det siger jeg bare lige for at slå det fast.
Men jeg ærgrer mig over, at der ikke var et eneste konkret forslag i ministerens besparelse gående på, hvordan man kan forbedre finansieringsmulighederne.
For regeringen har kun forslag, der gør det værre.
Generationsskifteskatten er én ting.
Små og mellemstore virksomheder, for hvem det kan være en bekostelig affære, hvis en medarbejder kommer til skade – også i sin fritid – kan jo se frem til nu ikke at skulle betale for 30 dages sygedagpenge, men for 40 dages sygedagpenge.
Det er 0,5 mia. kr. ekstra, som virksomhederne skal betale.
Det øger deres finansieringsbehov, og jeg kunne sådan set blive ved.
Jeg havde jo håbet på, at der var noget, der gik den anden vej – måske egentlig bare noget af det, som Socialdemokratiet var gået til valg på.
Jeg husker et forslag om at give 5 mia. kr. ekstra til Vækstfonden.
Det er der ikke noget af i finansloven.
Socialdemokratiet ville styrke vækstkautionsordningen over en 3-årig periode for små og mellemstore virksomheder.
Det har vi heller ikke set noget til.
Så har ministeren kun regninger at udstede til landets virksomheder, og er bekymringen dermed kun tom snak?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-10-09:
Men der er ikke noget hug- og nagelfast loft over engelsksprogede udenlandske studerende.
Vi har en begrænsning af vores udbud på engelsk, og det er den begrænsning, jeg synes vi skylder at genbesøge.
Ulla Tørnæs (V), 2019-10-09:
Men det står jo sort på hvidt i regeringens finanslovsforslag, så det betyder altså med andre ord, at ministeren ikke er enig i regeringens politik.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-10-09:
Nej, det er jeg ikke enig i.
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-09:
Først og fremmest tak for spørgsmålet, og jeg glæder mig naturligvis til samarbejdet i denne valgperiode, også med hr. Carsten Kissmeyer.
Men lad mig først understrege, at jeg har stor forståelse for, at spørgeren interesserer sig for anlægsprojekter og infrastrukturprojekter i sit lokalområde.
Det er vel nærmest en pligt for et hvilket som helst folketingsmedlem, uanset hvor man er valgt i landet, at gå op i det.
Så der kan hr. Carsten Kissmeyer godt sætte et kryds i bogen for at have opfyldt den del af sin forpligtelse.
For mig er det dog også vigtigt at forstå, om spørgsmålet skal ses som et udtryk for en del af partiet Venstres samlede prioriteringsplan.
Det gælder bl.a. projektet om Mariager omfartsvej, som var højt prioriteret i den tidligere regerings plan med anlægsstart allerede i år 2022.
Siden hen har Venstres transportordfører, hr. Kristian Pihl Lorentzen, givet udtryk for, at der findes langt mere påtrængende projekter, og kaldt det en klog beslutning, at vi i denne regering har valgt at rulle vvm-undersøgelsen tilbage i forbindelse med vores forslag til finanslov for 2020.
Det var som bekendt en vvm-undersøgelse, som den blå regering og Dansk Folkeparti satte i gang med deres finanslov for 2019, og jeg forstår godt, hvis der sidder mange danskere, som er forvirrede over, hvilke projekter de blå partier egentlig ønsker at gennemføre.
Som jeg har sagt ved flere anledninger, er det min ambition at skabe stabile rammer om de kommende 10 års investeringsplan, og jeg vil med udgangspunkt i et blankt kanvas søge en så bred politisk aftale som muligt om de fremtidige investeringer i infrastrukturen.
Carsten Kissmeyer (V), 2019-10-09:
Det er sådan, at det her bestemt interesserer Venstre.
Vi anerkender, at vi har fjernet ét forslag – det er rigtigt – men grunden til, at jeg spørger til det her, er, at jeg har en erfaring fra tidligere, hvor man havde noget tilsvarende omkring Brande, hvor der kom en motorvej fra den ene side og fra den anden side, og der skete rigtig, rigtig mange ulykker.
Så må man sige, at vi der, hvor jeg kommer fra, står for en stor del af varetransporten i Danmark, for vi er særdeles tungteksporterende i forhold til tunge varetransporter osv., og derfor har det vores ganske store interesse.
Derfor spørger jeg ministeren: Har ministeren gjort sig overvejelser om, at der også er sikkerhedsmæssige aspekter i forbindelse med lige præcis sådan nogle huller?
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-09:
Der er naturligvis rigtig mange hensyn at tage i forbindelse med infrastrukturprojekter.
Jeg var faktisk selv i Ringkøbing først på ugen – det er bare for at understrege, at det altså ikke alene er Herning, som bl.a. fremfører ønsket om de pågældende to projekter – som naturligvis også har en interesse i forbindelsen til Herning, altså rute 15.
Så der er jo mange spændende projekter på egnen, som jeg selvfølgelig også forventer at de partier, som ønsker at være med i en bred infrastrukturaftale, vil være klar til at drøfte, når vi når til de forhandlinger.
Carsten Kissmeyer (V), 2019-10-09:
Jeg synes ikke, ministeren forholdt sig voldsomt meget til aspektet omkring trafiksikkerhed i forbindelse med de der huller.
Anerkender ministeren, at der er en problemstilling, når man har huller – ministeren forstår, hvad jeg mener med huller?
– i motorvejsnettet?
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-09:
Der kan være mange forskellige hensyn at tage, og det er et af dem.
Jeg tror dog, at der er andre aspekter, der også er fremhævet lokalt som værende væsentlige, bl.a. en kontinuitet i trafikafviklingen, og det er jo faktisk også projekter, som, når man regner på dem, samfundsøkonomisk ser ganske fornuftige ud.
Så der er masser af gode argumenter for det.
I sidste ende handler det om: Er der partier her i Folketinget bredt, som vil være klar til at løfte det?
Og som hr. Carsten Kissmeyer også vil have bemærket, er der mange ting, som ikke er annulleret fra den nuværende regerings side.
Faktisk er det eneste, som er annulleret fra den nuværende regerings side, en vvm-undersøgelse af Mariager omfartsvej.
Carsten Kissmeyer (V), 2019-10-09:
Når jeg kigger på det her i den her sammenhæng, tænker jeg, at jeg i forhold til det tidligere spørgsmål kunne spørge ministeren: Anerkender ministeren, at jyske tilstande måske kræver løsninger af motorveje?
Mener ministeren, at den kommende aftale om investeringer i infrastrukturen skal indeholde investeringer i de to »motorvejshuller« ved Herning?
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-09:
Tak for spørgsmålet vedrørende opsparede midler i forligskredsen bag bedre og billigere kollektiv trafik.
Regeringen respekterer naturligvis forliget, som vi selv er en del af.
I forligskredsen beslutter vi, hvordan midlerne skal anvendes.
Dette gælder også de opsparede midler, forudsat at der kan findes plads under de årlige udgiftsrammer og investeringsrammer, eller at der anvises ny finansiering.
For de opsparede midler belaster nemlig de offentlige finanser på samme vis, som hvis der afsættes en helt ny bevilling.
Der er således ikke forskel på, om der anvendes opsparede midler, eller om der afsættes nye bevillinger, og derfor må beslutninger i forligskredsen også prioriteres og koordineres i forhold til den øvrige tværgående finanspolitik, og det er ikke for at gentage mig selv, men den tværgående finanspolitik er jo noget, der besluttes i regi af finansministeren.
Henning Hyllested (EL), 2019-10-09:
Finansministeren, Finansministeriet eller ej; det er jo, som ministeren faktisk også er inde på, i virkeligheden i sidste ende et spørgsmål om prioriteringer.
Altså, de der investeringsrammer og udgiftslofter osv. osv. er, sådan som vi i hvert fald kan finde ud af det, trods alt nogle flydende størrelser.
Det er jo ikke et gudgivent beløb, så derfor er det også udtryk for en politisk prioritering.
Jeg stiller jo selvfølgelig spørgsmålet, fordi det i den tidligere regerings periode har været lidt af en kamp for forligskredsen ligesom at sikre sig, at de midler, der var i forligskredsen om bedre og billigere kollektiv trafik, rent faktisk kunne blive udmøntet, og at de kunne blive udmøntet af forligskredsen, og vi måtte sådan i flere omgange skrive til Transportministeriet og spørge, om pengene vel var der osv.
Det lykkedes, og vi har faktisk brugt de midler – det var jo et flertal uden om regeringen på daværende tidspunkt – til ganske fremragende aftaler omkring investeringer i den kollektive trafik som cykelstiprojekter, supercykelstier og busser i yderområderne, og jeg skal give dig, skal jeg, altså rigtig mange gode projekter.
Nu kan vi bl.a. konstatere ifølge et svar, der dengang kom fra Finansudvalget, og som ministeren jo selv har fået, da han var finansordfører, at der er omkring 1 mia. kr. i opsparede midler i i forbindelse med aftalen om bedre og billigere kollektiv trafik, når vi sådan lægger det hele sammen.
Det synes vi jo er ganske mange penge, og derfor er det rigtig vigtigt for os ligesom at sikre os, at de penge faktisk er til rådighed for forligskredsen til udmøntning af gode projekter.
Carsten Kissmeyer (V), 2019-10-09:
Der er vi et andet sted i Jylland.
Hvad agter ministeren at gøre for at løse udfordringen med, at Vejlefjordbroen når sin kapacitetsgrænse inden for de kommende få år?
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-09:
Jeg er ud over at være transportminister også fungerende kirkeminister, og derfor kan jeg bekræfte hr. Henning Hyllested i, at det ikke er gudgivent, hvad budgetlovens rammer er, det er givet af et bredt flertal i Folketinget, hvordan det udmøntes, og den konkrete behandling af det lovmæssige ligger jo i Finansministeriet.
Det er bare for en god ordens skyld for at opdatere spørgeren i forhold til opsparede midler: Der er i Bedre og billigere-forligskredsen forskellige ordninger og puljer en opsparing på ca. 1,1 mia. kr.
Af det er de ca. 600 mio. kr. opsparinger i ordninger for takstnedsættelser uden for myldretiden og for ungdomskortet.
Jeg tror også, at noget af det, som giver god mening i det, er, at man fremadrettet sikrer, at der er et afløb på de projekter, som sættes i gang inden for de enkelte budgetår, sådan at man ikke har disse store uforbrugte midler.
Henning Hyllested (EL), 2019-10-09:
Ja, og det lægger jo så op til mit næste spørgsmål, som netop hedder: Hvornår skal vi så udmønte de midler?
De er til rådighed, og som jeg også sagde tidligere, er vi jo sådan lidt oppe omkring, at de midler, som så er til rådighed, også overføres.
Det har jo været en tidligere diskussion med den tidligere regering, om pengene kunne overføres, og på et tidspunkt fik vi faktisk en forklaring om, at det kunne de ikke.
Det kunne de så alligevel, viste det sig, og jeg vil bare være helt sikker på, at det fortsat er en mekanisme, der er gældende, så vi har muligheden for at disponere over de overførte midler, de opsparede midler.
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-09:
Som jeg sagde i min første besvarelse, vil det være sådan, at udisponerede midler, opsparede midler, indgår på lige vis, som hvis man har nye midler på et givent område.
Det betyder altså, at det skal indregnes i det enkelte års afløb og måles op i forhold til de øvrige projekter, de øvrige finansielle investeringer, som foretages, og det er jo et spørgsmål, som håndteres i forbindelse med det enkelte års finanslov og de budgetlove, som også behandles samtidig med finansloven.
Henning Hyllested (EL), 2019-10-09:
Men vel i enighed om, at der disponeres over dem af forligskredsen, og at de ikke – hvad skal man sige – falder ned i en stor kasse eller et stort hul, lad os bare kalde det det, og at der disponeres over dem af alle mulige andre end forligskredsen?
Forligskredsen er jo indsnævret, siden den blev skabt, Dansk Folkeparti trådte ud i foråret, og som sagt vil vi bare være helt sikre på, at de er til rådighed for forligskredsen, og at de ikke forsvinder.
Vi er helt enige i, at det selvfølgelig skal holdes op mod alt det andet, men det er jo i sidste ende en politisk prioritering i forligskredsen og fra regeringens side i forhold til andre ønsker, der måtte komme til infrastrukturen.
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-09:
Ja, det, der bare er vigtigt at forstå, er mekanismen.
Et er, at midlerne er der, noget andet er at få bevilling til at anvende dem, og det forudsætter jo, at der indskrives i finanslove og budgetlove og overslagsår, at det så er muligt at anvende de midler.
For de indgår på samme vis, som hvis man tilførte 1,1 mia. kr., som det er i det her tilfælde, i helt nye midler udefra.
Det skal man også indregne i en finanslov.
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-09:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil godt understrege, at er der én ting, der frustrerer mig, så er det, at vi har over 1.000 mennesker, som burde udrejse fra Danmark, men som ikke kan det af flere forskellige årsager, eller som ikke vil det.
Det er meget, meget dyrt.
For tiden koster det omkring 300.000 kr. pr. person pr. år at være på Kærshovedgård.
På Lindholm ville det koste omkring 1 mio. kr. pr. person pr. år.
Jeg har da også selv spekuleret på, om det er pengene værd.
Jeg vil godt sige, at hvis jeg troede på, at Lindholm virkede – altså at folk rent faktisk rejste hjem – så kunne jeg måske se fidusen i det, men det tror jeg bare ikke på.
Og derfor er mit bedste gæt, at det er penge ud ad vinduet.
Marie Krarup (DF), 2019-10-09:
Jeg er helt enig i, at det er store udfordringer, vi står over for – også fordi der er mange af den generation, som skal til eksamener, som er bedre til at hacke eller i hvert fald bruge løsninger på internettet, end dem, der skal holde øje med dem, er.
Det er jo derfor, vi synes, det er så vigtigt, at man reducerer adgangen til internettet, så man finder en måde, så det er umuligt at snyde.
For det er ikke nok at komme med moralprædikener.
Man skal også sætte eleverne i en situation, hvor de ikke kan blive fristet til at snyde.
Det er os som voksne og som politikere, der har ansvaret for, at situationen ser ud på den måde.
Så det er ikke nok med moralske pegefingre.
Ja, og derfor er det så vigtigt, at man går i gang med et arbejde på det her område.
Det vil vi virkelig holde øje med om regeringen gør.
For tilliden til hele vores eksamenssystem kan vakle, hvis det viser sig, at man kan blive ved med at snyde, netop med de udvidede tekniske muligheder, der jo kommer.
Så vi forventer, at regeringen lever op til de gode hensigter, der har lydt i salen nu – at det skal gøres umuligt at snyde til studentereksamener.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-10-09:
Jeg er meget glad for den fremstrakte hånd, og jeg er sikker på, at vi får et godt samarbejde om det.
Det har jo simpelt hen været et af de første områder, jeg har fremsat et lovforslag på – altså at gøre det forbudt at sælge opgaver og markedsføre salg af opgaver.
Jeg bliver simpelt hen decideret provokeret over, at vi som samfund stiller gratis uddannelse til rådighed, hvorefter der er nogle, der laver en forretningsmodel, der går ud på at underminere selve tilliden til det uddannelsessystem, vi har bygget op.
Så jeg er helt enig, og jeg glæder mig til samarbejdet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-10-09:
Tak for spørgsmålet.
Jeg går ud fra, at spørgeren med sit spørgsmål henviser til, at den nuværende udlændinge- og integrationsminister den 29. maj er citeret i Altinget for at sige: ”Vi vil prioritere at videreføre taxameterløftet.”
Det er en vigtig prioritet for regeringen, at vi har gode videregående uddannelser og høj kvalitet.
Vi ser uddannelse som en investering, og derfor har vi også i de første 3 måneder, vi har siddet i regering, annulleret omprioriteringsbidraget for 2020 og givet pædagoguddannelsen en saltvandsindsprøjtning allerede i år.
Regeringen har så også arvet en besparelse i 2020 på det taxameterløft, som de samfundsvidenskabelige og humanistiske uddannelser på universiteterne får i dag.
Det er en arvet besparelse.
Nu har vi lagt vores prioriteter frem i forslaget til finansloven.
Finansministeren tog fat på forhandlingerne i mandags.
Ulla Tørnæs (V), 2019-10-09:
Nu er det jo sådan, at man må antage, at det, som regeringen lægger frem, er regeringens politik, og derfor må jeg tilstå, at jeg er meget overrasket over den dramatiske besparelse, som ministeren lægger op til skal finde sted på de humanistiske og samfundsvidenskabelige uddannelser.
Det overrasker mig, ikke mindst set i lyset af at den nuværende udlændinge- og integrationsminister som sagt netop understregede, at Socialdemokratiet naturligvis ville videreføre det taxameterløft, som den tidligere regering selvfølgelig fastholdt på de humanistiske og samfundsvidenskabelige uddannelser.
Det er jo ikke rart at blive anklaget for løftebrud, men ikke desto mindre er det jo det, der er situationen med hensyn til regeringens politik.
Det kan vi jo klart se af finanslovsforslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-10-09:
Der er jo flere forskellige lag i det, kan man sige.
For en del af dem kommer til at gøre det uforvarende, og det duer jo heller ikke.
Der, hvor man har til hensigt at snyde, mener jeg sådan set at hammeren skal falde utrolig hårdt.
Der, hvor man ikke har haft det til hensigt, må vi jo både gribe i egen barm, men også forvente af eleverne, at de faktisk kender reglerne for den eksamenssituation, de skal op til.
Det kræver både, at systemet kan forklare det godt, men det kræver i sagens natur også, at eleverne slår lyttelapperne ud og faktisk får fundet ud af at få sat sig ind i, hvordan reglerne er.
Og så kræver det en kultur på en uddannelsesinstitution om faktisk at have et ønske om at leve op til reglerne.
Men jeg er faktisk fuldstændig enig med Dansk Folkepartis ordfører i, at det arbejde, der blev igangsat af den tidligere regering på det her område, skal videreføres.
Det vil sige, at vi, hvad angår den digitale prøvevagt, afventer at få nogle vurderinger tilbage af, hvad man kan gå videre med, og hvad man ikke kan gå videre med.
Men vi er også meget åbne for at diskutere, hvordan det er, man anvender den her digitale nye verden, for det næste problem er jo, at der findes apps, hvor ting slet ikke er online, men ligger inde i appen, og som kan give problemer i forhold til at vurdere, hvad eleven faktisk kan.
For det kan være ting, der er indlejret i de digitale redskaber, som de i dag gerne må have med.
Så jeg mener, vi står over for sådan en større udfordring her, hvor jeg kan høre, at vores målsætning for så vidt er den samme.
Marie Krarup (DF), 2019-10-09:
Tak for svaret.
Nu kom der tid på, det var godt, for jeg blev helt bekymret.
Jeg er glad for at høre, at ministeren er rystet efter at have læst den her artikel, for det er, synes jeg, også virkelig rystende.
Og det er jo noget, som man er nødt til at tage hånd om.
Jeg er også glad for, at ministeren vil skride ind over for salg af opgaver og markedsføring af opgaver og den slags.
Men det her drejer sig bare om noget andet.
Det her drejer sig om, at der, hvor man først og fremmest snyder til eksamen, altså er ved skriftlige eksamener, hvor man har adgang til internet.
Den mulighed er stadig væk til stede.
Der var et arbejde i gang i Undervisningsministeriet, før folketingsvalget blev udskrevet, og jeg vil opfordre til, at det arbejde bliver videreført nu efter regeringsskiftet, hvor man arbejder hen imod at gøre det umuligt at snyde til eksamen.
Jeg mener, at det er det, der bør være målet, for som ministeren også selv sagde, så fordeler vi jo nogle gratis goder til unge mennesker på baggrund af de kvotienter, som de får til studentereksamen.
Hvis vi ikke kan stole på, at de resultater er i overensstemmelse med sandheden, hvis der er nogle, der faktisk kan snyde sig til et andet resultat, så bliver det en uretfærdig fordeling.
Det kan vi ikke leve med, samtidig med at vi selvfølgelig heller ikke kan leve med, at der er elever, der ikke får det udbytte af undervisningen, som de skal have, fordi de ikke anser det for nødvendigt, fordi de ved, at de kan snyde til eksamen.
Derfor er det nødvendigt at sætte en fuldstændig stopper for det.
Det er ikke nok at sige til eleverne: Fy, fy, skamme, det må I ikke.
Når 10 pct. af eleverne oplyser, at de har brudt reglerne – når de selv oplyser det – så tror jeg, at det er toppen af isbjerget.
Så tror jeg, der er flere, der gør det, som bare ikke taler om det.
Og nu er min tid gået.