runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-12-19:
Tak, og også tak for, at ordføreren adresserer mikroplast, som jo er et stigende problem, og som er noget, som vi også ser brede sig til vores drikkevand.
Den største synder i forhold til mikroplast er faktisk bildæk – 60 pct. af den mikroplastforurening, som Danmark står for.
Og det er jo fuldstændig rigtigt, at det spreder sig alle steder, særlig i vandmiljøet i havet, hvor vi også ser f.eks. spækhuggere, som er stærkt truet på grund af plast, som gør, at de faktisk ikke kan forplante sig.
Noget for at sikre, at vi får styr på plastforbruget, ikke mindst mikroplast, kunne jo være at anvende afgifter.
Det må jeg jo så sige at jeg ikke har set nogen forslag fra regeringen i forhold til.
Men kunne SF tænke sig at lægge nogle afgifter på f.eks. forbrug af plast i forskellige sammenhænge, så vi får stoppet plastforbruget?
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Ja, for det er det, der er interessant.
Hvis man tager ældreområdet – og det er også det, alle herinde i salen siger – så bliver vi flere og flere ældre, og det skal vi også finansiere.
Den gennemsnitlige årlige realvækst i procent fra 2015 til 2017 har været 2,04, altså over 2 pct., på ældreområdet.
Det er jo det, der er interessant, for der er ikke bare lagt 0,6 eller 0,5 pct. ned over hele, så det bare er et spørgsmål om, at alle bare får nogle penge, og så er vi glade.
Nej, der har vi jo sammen med regeringen – og det er vi rigtig glade for – bl.a. prioriteret en værdighedsmilliard, som er sendt ud til kommunerne.
1.000 mio. kr. om året er kommet ud til kommunerne, og det viser jo netop, at det her med at prioritere, hvad pengene skal bruges til, jo er langt bedre at have en diskussion om i stedet for at have en diskussion om at bruge pengene.
Bare for at gentage, hvad der er det rigtige tal: Det er over 2 pct., der bliver brugt på ældreområdet, og det er vi rigtig stolte af, og det er vi glade for i Dansk Folkeparti.
Har det så gjort, at der er kommet guldvandhaner over det hele?
Nej, det har det bestemt ikke.
At prioritere er jo faktisk det, der har været behov for, og derfor er diskussionen også nødvendig.
Vi er jo nødt til at prioritere, hvad vi bruger pengene på, i stedet for kun at tale om at bruge dem.
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-12-19:
Tak til ordføreren for en tale, som også adresserede klimakrisen og de udfordringer, vi står over for der.
En del af den ret store miljøbelastning, vi står for i Danmark, er jo vores plastikforbrug, og det, at vi bruger plastik i stort omfang og brænder det af bagefter.
Regeringen kom med sit svar her i forrige uge med en plasthandlingsplan, som indeholder et nationalt plastcenter, der skal se på nogle løsninger, måske i fremtiden, og nogle sektorsamarbejder inden for f.eks. landbrug og byggeri.
I Enhedslisten ser vi meget gerne, at vi får noget cirkulær økonomi, så vi ikke bliver ved med at producere ny plast, som vi brænder af, men faktisk får brugt den plast, vi har, flere gange, og altså stopper input så at sige.
Hvad har SF af svar i den her sag?
Tænker SF, at regeringens plan er god nok?
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Tak for det.
Nu siger ordføreren jo, at klimaforandringerne er den største katastrofe, vi står over for, og det er jeg jo fuldstændig enig i.
Organisationen CARE har regnet sig frem til, at Danmark som et led i Parisaftalen skal betale en støt stigende klimabistand, som skal ende på omkring 5 mia. kr. i 2020, hvis vi skal yde vores fair bidrag til den her aftale.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-19:
Det er rigtigt – og tak for, at ordføreren har læst vores finanslovsforslag.
Vi skal have adskilt den almindelige udviklingsbistand fra klimabistanden, og det ved jeg at vi enige i, for jeg ved, at Alternativet også mener det.
Vi ønsker at afsætte 1 mia. kr. til en klimastrategi herhjemme, og en del af det skulle også gerne udmunde i nye teknologier, som vi kan hjælpe andre lande med, for der er faktisk også rigtig meget gøre ved hjælp af nye teknologier, deling og eksport af knowhow osv.
Så er det rigtigt, at vi i det her finanslovforslag har afsat 300 mio. kr. til en selvstændig klimabistand.
Det beløb skal selvfølgelig øges, men det her er, hvad vi kunne finde frem til som en start.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-12-19:
Ordføreren nævnte, at der er blevet 40.000 flere fattige børn i Danmark.
Og nu står vi så med en finanslov, som skaber endnu flere fattige børn og endnu flere fattige familier, når integrationsydelsen forringes.
Der er SF så kommet frem til, at man ikke er med til at finde løsninger for, hvor de fattige skal bo.
Vi har altså 15 boligområder, som står over for at skulle lave afviklingsplaner, hvor man vil komme frem til, at der er 10.000 færre almene familieboliger.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor SF kan forestille sig at de fattigste familier skal bo.
For der bliver flere fattige familier med den finanslov, som andre vedtager i dag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-19:
Jeg må sige, at jeg faktisk er en lille smule indigneret over den måde, nogle insinuerer, at SF ville være med til at lave en aftale – det, nogle med et meget grimt ord kalder ghettoaftalen, jeg bryder mig ikke selv om det ord, måske er det også, fordi jeg selv er vokset op i en almen boligblok, at jeg synes, det er et ret grimt ord – der smider folk ud på gaden uden at have tag over hovedet.
Det er jo fuldstændig vanvittigt.
Den aftale skal betyde, at vi får nogle bedre boliger.
Der er steder, der måske i sidste ende skal rives ned – måske – hvis man lokalt selv vil det de steder, det drejer sig om.
Men hvad er det, Enhedslisten aldrig siger?
Det er, at i den aftale skal der være midler til udvikling, lokaludvikling, at man gør ligesom i Aarhus, nemlig at man får åbnet op.
Et medlem af Enhedslisten, der er meget, meget beboeraktiv, og jeg tror godt, ordføreren ved, hvem jeg taler om, siger, at det er den her vej, man skal gå, at man bliver nødt til at få åbnet op, at man bliver nødt til at få gjort nogle ting, så vi ikke i højere grad bor isoleret fra hinanden.
Jeg vil sige som en, der selv er vokset op sådan et sted – min egen partiformand er vokset op sådan et sted, min egen gruppeformand og flere andre i min folketingsgruppe er vokset op sådan et sted – at det at synes, at det mest progressive er bare at lade stå til, og at de fattige så kan få lov at bo der, hvor de altid har gjort, synes jeg ikke er progressivt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-12-19:
Jeg har mødt mange SF'ere, som har svært ved at forstå, hvorfor SF's folketingsgruppe er med i den aftale, og det har jeg også selv svært ved at forstå.
Vi står over for at miste 10.000 almene boliger.
Det er en afviklingsplan, og jeg siger ikke, at boligerne bliver revet ned, der kan også ske privatiseringer, sådan at disse boliger bliver solgt.
Og jeg har meget svært ved at forstå, at det er SF's politik at gå ind i at underminere beboerdemokratiet.
For det er jo det, man gør.
Det er også derfor, der er den her utilfredshed ude i den almene sektor.
Det, der sker i Aarhus, er, at man er gået i gang med noget, som beboerdemokratiet har besluttet, og så kommer Folketinget og byrådet og vedtager noget, man skal gøre.
Det er ikke den rigtige måde at gøre det på.
Der er en forandring i gang derude, og Enhedslisten støtter sådan set det, beboerdemokratiet kommer frem til, men vi støtter ikke det, SF dikterer herinde fra Christiansborg.
Så jeg synes, der er al mulig grund til at være dybt bekymret over, hvad det er, SF's folketingsgruppe har bevæget sig ud i.
Der kommer nok en dag, hvor I vågner op og finder ud af, at det her er jeres DONG-sag anno 2018.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-19:
Jeg kan ikke huske, hvad realvæksten har været på alle politikområder.
Jeg er sikker på, at spørgeren vil fortælle mig om det lige om lidt.
Men alle er enige om – det var DF faktisk også engang – at man skal have i hvert fald omkring 0,7 eller 0,8 pct. i vækst i det offentlige forbrug for at kunne følge med den demografiske udvikling.
For jeg kan da huske, at der for bare et år eller halvandet år siden ikke var grænser for, hvor mange gange tallet 0,8 blev nævnt.
Det kom som et mantra fra DF's side.
Det var et helligt tal, man ville ikke gå på kompromis, det var et krav til regeringen, og regeringen var afhængig af DF, blev der sagt.
Man ville ikke gå på kompromis med det.
Så synes jeg bare, at det er lidt mærkeligt, at det lige pludselig er fuldstændig ligegyldigt.
Det er fuldstændig ligegyldigt.
Ja, vi tror, der skal flere ting til.
Én ting er afgift på plast, nu er plast også mange forskellige ting, og det ved ordføreren jo bedst, afhængigt af hvordan det bliver brugt og i hvilke sammenhænge osv., og der er jo noget af det plast, som allerværst, fordi det binder andre meget farlige stoffer.
Men en vej er afgifter – jeg tror, vi skal gøre flere forskellige ting –
Det synes jeg faktisk er meget positivt, og her kan vi i hvert fald se en industri, hvor der er nogle gode kræfter, der gerne vil bidrage.
Men det at få det brugt på den rigtige måde og få det genanvendt er også en vej at gå, men vi skal have mindsket det, specielt det, der ender de forkerte steder, for det er altså noget af en miljø- og naturkatastrofe og også biodiversitetskatastrofe, at det ender de steder.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Jeg vil altid gerne tale med fru Christina Egelund.
Jeg synes nu ikke, at den nuværende regering er et specielt godt alternativ.
Jeg vil så også tillade mig at sige, at jeg tror, den store forskel på Liberal Alliance og Det Radikale Venstre er, at Liberal Alliance opgav sin politik for at komme i regering.
Det kommer vi ikke til.
Bech Poulsen (SF), 2018-12-19:
Men nu går ordet så til hr. Julius Graakjær Grantzau, Alternativet.
Værsgo.
René Gade (ALT), 2018-12-19:
Jeg oplevede, at ordføreren holdt Alternativets økonomiske politik sådan lidt ud i armslængde.
Der tænker jeg da, at jeg godt lige vil slå fast, at vi i hvert fald har leveret nogle finanslovsforslag, som er finansieret, og vi mener selvfølgelig, at der også er overskud på den økonomiske bundlinje.
Men jeg ved, at vi deler mange synspunkter med Det Radikale Venstre, bl.a. på det grønne område.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, om man har lyst til på et tidspunkt at indgå i debatten om og beslutningen om, at man, hvis man får mulighed for det, skal have et nationalt regnskab med tre bundlinjer, altså en grøn bundlinje, en økonomisk bundlinje og en social bundlinje.
Det kunne jo så være, at vi fik en lidt mere fælles analyse af, hvad det var, der skulle til for at få overskud på alle tre bundlinjer.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Det vil vi gerne.
Da vi dannede SRSF-regeringen i 2011 satte vi os både nogle grønne mål, nogle sociale mål og nogle økonomiske mål – f.eks. mål for at nedbringe fattigdom, mål for at nedbringe hjemløshed, mål for, hvor meget økologi der skulle være.
Og det synes jeg ville være helt logisk at man gjorde igen.
For den regering arbejdede sådan set med de tre bundlinjer.
Der var så desværre en del bundlinjer, vi ikke nåede at levere på, fordi vi ikke kom i mål med det.
Men det vil vi meget gerne gøre igen.
René Gade (ALT), 2018-12-19:
I det arbejde vil der vel også være en implicit kritik af – eller i hvert fald en revurdering af – de regnemodeller, der bliver brugt i dag.
Der er i hvert fald nogle effekter, hvor det er svært at skabe ret meget substans på den sociale bundlinje, og også den grønne, hvis ikke man laver lidt forandringer.
Det er et spørgsmål, og det er et håb, altså at man måske tager armen lidt ind til sig igen og ikke laver så stor afstand til den økonomiske politik hos Alternativet.
For det bliver ofte en indramning af, at vi faktisk ikke rigtig har forstået, hvordan man regner.
Det har vi, men vi har bare også et ønske om at forandre systemet.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Jeg tror sådan set godt, Alternativet kan regne.
Jeg gjorde bare opmærksom på, at Alternativets forslag er meget dyrere og underfinansieret.
Det mener jeg stadig de er.
Der foregår en diskussion i regi af de økonomiske vismænd om, at man skal prøve at udvikle regnemodellerne.
Det synes jeg ville være klogt, men jeg vil også, som hr. Pelle Dragsted sagde engang i en debat, animere til, at regnemodellerne gerne skulle være nogle, vi er fælles om, så de ikke bliver politisk valgt.
Men der er jo faktisk mange økonomer, der allerede nu peger på, at man bare går ind og kigger på dem og laver dem om.
Det synes jeg da bestemt man burde gøre.
Pelle Dragsted (EL), 2018-12-19:
Det synes jeg også.
Det tror jeg ikke er nogen hemmelighed.
Men det var noget andet, jeg ville spørge om, for jeg kunne forstå, at man fra radikal side ikke støtter de her forslag, som Socialdemokratiet spiller ud med, om f.eks. en højere beskatning af aktieindkomster.
Jeg kan forstå, at det er sådan en borgerlig grundtanke, at det ligesom skal være arbejde, der lønner sig, altså at det er okay, at man bliver rig af hårdt arbejde.
Så mit spørgsmål er egentlig bare: Er det så ikke lidt besynderligt, at vi beskatter indkomster fra det at have penge lavere end indkomster på arbejde?
Jeg forstår simpelt hen ikke, heller ikke engang ud fra sådan en mere borgerlig tankegang, hvorfor kapitalindtægter skal beskattes lavere end vores indtægt på arbejde.
Så hvorfor ikke lave et switch og hæve kapitalindtægtsbeskatningen og så i stedet for sænke skatten på arbejdsindkomster og andre?
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Jeg synes, det er en rigtig god idé at lette skatten på arbejde.
Det er jeg helt enig med hr. Pelle Dragsted i, så det synes jeg da begynder at ligne noget.
Men det er jo ikke rigtigt, at vi har meget lav kapitalbeskatning.
Kapitalbeskatningen i Danmark er meget høj, i hvert fald den marginale beskatning.
Og det siger jo sig selv, at vi ikke stemmer for at rulle nogle initiativer, som vi lige har stemt for og lavet en aftale om, tilbage.
Så vil jeg bare sige, at det her med, at man får skattelettelser bare for at have penge, ikke er rigtigt.
Man gør jo noget med pengene; man løber en risiko med dem ved f.eks. at investere i en iværksættervirksomhed og være villig til at tage den risiko og villig til at tabe pengene.
Derfor synes jeg også, det er helt i orden, at man får en indtægt af det, hvis det lykkes at drive den virksomhed frem.
Pelle Dragsted (EL), 2018-12-19:
Det er jo ligesom det idylliske billede, der bliver beskrevet der, men kigger vi ud i verden, og det har sådan en økonom som Piketty jo beskrevet meget fint, så kan vi se, at rigtig store dele af indtægterne – det, der gør mennesker rige – ikke er hårdt arbejde, men afkast af penge.
Det er penge, man bliver rig af i denne verden, ikke hårdt, ærligt arbejde.
Hvis vi beskattede kapitalindkomster på samme niveau som lønindkomster – det har vi et svar fra Finansministeriet om – kunne vi indbringe lidt under 7 mia. kr.
Hvis vi f.eks. brugte dem til at sænke skatterne i bunden ved at øge bundfradraget, ville vi kunne give mennesker med lave indkomster i det her land – butiksassistenten, lagerarbejderen – en betydelig skattelettelse.
Ville det ikke være mere fair?
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Jeg er også rigtig bekymret for den ulighed, vi ser på verdensplan.
Jeg synes bare, man skal passe på med at tage den diskussion ned på dansk niveau.
For hvis alle lande i verden havde haft det skattesystem, Danmark har, havde man jo ikke haft den ulighed rundtomkring i verden.
Det svar, hr. Pelle Dragsted nævner, har jeg ikke set, men det vil jeg da sørge for at få set på.
Umiddelbart lyder det som et forslag, som set med vores øjne vil gå rigtig meget ud over jobskabelsen og investeringsniveauet i Danmark og dermed gøre, at der kommer færre job i Danmark, og det er vi ikke interesseret i.
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Tak for det, og også tak til fru Lisbeth Bech Poulsen for talen.
Jeg vil bare stille det helt konkrete spørgsmål om udlændingepolitikken, som jo også er en del af finanslovsforslaget, og den efterhånden meget omtalte ø Lindholm, hvor der skal etableres et tredje udrejsecenter for kriminelle udviste asylansøgere: Hvordan stiller SF sig til det spørgsmål, og hvordan ser man socialdemokraternes ageren i det spørgsmål, når man nu her i dag har fået at vide, at man fra Socialdemokratiets side agter at stemme gult, altså ikke tage stilling til, om man er for eller imod?
Er det, som SF oplever det, et ryk fra Socialdemokratiets side, eller er det bare noget taktik? Så det er altså to ting: Hvad er SF's holdning til det her spørgsmål, og hvordan oplever man socialdemokraternes ageren ved at stemme gult?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-19:
Jeg håber faktisk, at der er nogle, der kigger med derude, for jeg synes, den her debat også har været lidt præget af myter, og det er godt, at vi i hvert fald ligesom er enige om, hvad det er, vi taler om.
Jeg hører mange sige: Kriminelle udlændinge, sådan og sådan.
Og jeg møder faktisk tit mennesker, som tror, at de her mennesker skal være på en ø i stedet for at være i fængsel.
Det er jo ikke en undskyldning for, hvad de har gjort – jeg synes da, det er noget af det mest usolidariske at komme til et land og så begå alvorlig kriminalitet – men det her er bare for lige at opklare det.
For der er faktisk rigtig mange, der tror, at det er i stedet for at komme i fængsel.
Det her er jo folk, der har været i fængsel, har fået en dom og som – som DF's ordfører jo også gjorde opmærksom på – som følge af den dom så skal udvises.
Når man så ikke kan rejse ud af forskellige årsager, er man på tålt ophold i Danmark.
Så den adskillelse synes vi er en god idé.
Når man så har valgt en ø, hvor det koster kassen at rengøre den og det kommer til at tage lang tid, før man overhovedet kan flytte nogle dertil, så tænker man: Hvorfor lige den ø?
Er det mon, fordi man så kan sige, at der er nogle mennesker, der skal ud på sådan en svinepestø, eller hvad?
Vores pointe er, at det er en meget, meget dyr løsning.
Vi havde meget hellere set en anden løsning, der slet ikke var så dyr.
Men det at adskille de mennesker fra hinanden synes vi er en god idé.
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Nu nåede ordføreren ikke helt at svare på mit andet spørgsmål, fair nok, om hendes vurdering af Socialdemokratiets gøren og laden, altså at man vælger ikke at tage stilling, men at man ligesom af taktiske hensyn vælger at sige hverken for eller imod.
Hvordan stiller fru Lisbeth Bech Poulsen sig så til det, at Socialdemokratiet også her vælger at sige hverken for eller imod?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-19:
Jeg vil ikke stå her og være en eller anden puppet, der skal svare på Socialdemokratiets vegne.
Socialdemokratiets ordfører har været heroppe og svare på de spørgsmål.
Jeg vil gerne svare på, hvad vi i SF vil kæmpe for.
Vi vil kæmpe for, at vi igen skal tage kvoteflygtninge.
Vi vil kæmpe for, at ingen skal leve på en så umenneskelig, lav ydelse som både den nuværende integrationsydelse og selvforsørgelses- og hjemsendelsesydelsen kommer ned på.
Vi synes faktisk, det er noget svineri.
Folk, der lever i det her land, skal ikke leve under så kummerlige vilkår.
Rockwool Fonden har sagt, at man ikke kan leve for så få penge i Danmark.
Det er helt fint at have en stram udlændingepolitik.
Vi kan sagtens diskutere, hvem der skal være her, og hvem der ikke skal være her, men når det gælder dem, der er her, synes jeg simpelt hen – og jeg må sikkert ikke tage det ord i munden – det er noget svineri.
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Der er også blevet talt en del om det her med det demografiske træk, og hvor mange penge der bliver brugt.
Ordføreren og jeg havde også en lille samtale om det i forbindelse med min ordførertale.
Altså, hvor stor har realvæksten været på ældreområdet siden valget og frem til 2017?
Er ordføreren opmærksom på det?
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2018-12-19:
Og tak for en fantastisk ordførertale, som jo måske sådan spot on beskriver situationen lige nu – sådan i forhold til den kontrast, der ligger i, at selv om det går så godt og nærmest aldrig har gået bedre, vælger man alligevel ikke at investere i fremtiden og vores fællesskab.
At det går så godt, reduceres måske til den økonomiske bundlinje; det er jo muligt samtidig ikke at have det godt, som ordføreren også nævnte.
Altså, selv om det går så godt, behøver vi mennesker ikke nødvendigvis at have det godt af den grund – og det behøver naturen og planeten heller ikke, når det kun handler om den økonomiske bundlinje.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-19:
Det er da rigtigt, at det er et dilemma, men når vi i SF endte med at gå med i den aftale, er det, fordi vi kan se, at vi ikke bliver uafhængige af olie i morgen; det ved jeg også at Alternativet heller ikke tror på.
Hvis man kunne lave en snuptagsløsning, hvor vi blev fossilfri i morgen eller i næste uge, så ville vi selvfølgelig vælge den.
Jeg tror alligevel, at der er et overlap mellem Alternativet, De Radikale, Socialdemokratiet, Enhedslisten og SF, og hvis vi har den ambitiøse målsætning; hvis vi har de delmål; hvis vi har den klimaplan, der er forpligtende, for at vi kan nå de mål, og ikke bare siger 1 million elbiler og alle de der ting her og der, uden at der er noget forpligtende i det; altså hvis vi går den vej, kan vi også godt gøre det, samtidig med at vi bruger noget af vores egen olie.
For alternativet ville jo være, at vi importerede olie.
Og desværre er mange oliestater i verden ikke nogen, man gider at være afhængige af – det er Rusland, Saudi-Arabien, Venezuela osv. Derfor mente vi, at når vi alligevel er afhængige af olie i en vis periode – vi skal hurtigst muligt gøre os uafhængige – er det bedre, at det er vores egen, end at det er russernes.
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Ja, vi kender jo partiet som det grønne parti i den blå blok, og det glæder mig.
Men jeg er så lidt nysgerrig på, hvor de store ting bliver af.
Jeg husker, at Mette Abildgaard, tror jeg det var, var med miljøministeren ude at udpege de her nye skove, som jo bliver færdige om 30-40 år, og som øger naturarealet med 0,4 pct.
Jeg synes ikke, det er imponerende, og jeg tænker på, om ordføreren her kunne være interesseret i det, som interesserer os meget for øjeblikket, når nu vi taler finanslov, nemlig at lave en grøn gennemgang af finanslovsforslaget hvert år og præsentere, hvad det finanslovsforslag, man nu fremsætter, betyder for den bæredygtige omstilling, altså for de tre bundlinjer i den bæredygtige omstilling.
Det, vi kigger på lige nu, er jo typisk kun den økonomiske, hvordan der bliver skabt vækst, men man kan faktisk ikke lige gennemskue – og det har jeg lige fået et svar i dag fra finansministeren om – hvad den her finanslov egentlig kommer til at betyde for hele det grønne område.
Kunne det være interessant for ordførerens parti at være med i den slags?
Anders Johansson (KF), 2018-12-19:
Vi synes, det er vigtigt, at vi tager klimaproblematikken meget alvorligt, og jeg synes faktisk også, at vi i finanslovsforslaget adresserer nogle af de udfordringer, vi har.
Vi sætter bl.a. den her ekstra milliard kroner af, som bl.a. sikrer, at vi får gjort noget ved transportsektoren, som jo er en af vores helt store udfordringer på klimaområdet.
I forhold til det, som spørgeren er inde på, går jeg ud fra, at det er noget af det, som egentlig kan sammenlignes lidt med det grønne regnskab, som man havde tidligere.
Det er vi i Det Konservative Folkeparti bestemt ikke modstandere af.
Som jeg har forstået det, er der nogle kriterier fra EU, som gør, at man alligevel skal gennemregne en del af tingene.
Og hvis det ikke er et stort ekstraarbejde, har jeg personligt og Det Konservative Folkeparti ikke noget imod, at der bliver lavet et grønt regnskab.
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Det er jeg glad for at høre, for det her er jo ikke bare sådan en fjollet indsats, vi foreslår.
Det er jo et arbejde, som OECD bl.a. laver, og som andre førende organisationer også har arbejdet med gennem tiden.
Så jeg hører det lidt, som at jeg kan forvente, at hvis vi kommer med et forslag om at integrere den her slags ting i finanslovsprocessen her i Danmark i Folketinget, vil De Konservative faktisk gerne være med på det.