runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-11-09:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne stille spørgsmål til minksagen, da der løbende kommer nye oplysninger frem i den her ganske alvorlige sag.
Da det sidste år stod klart for hele Folketinget, at regeringen havde begået et lovbrud ved at aflive alle mink i Danmark, bad Folketinget statsministeren om at få en redegørelse for hele det her forløb.
Her for få dage siden blev en embedsmand fra Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri så afhørt af Folketingets granskningskommission, og her gav han udtryk for, at regeringens redegørelse til Folketinget var mangelfuld.
Det er alvorligt, da en regering selvfølgelig er forpligtet til ikke at give urigtige oplysninger til Folketinget eller fortie oplysninger.
Man må altså ikke føre Folketinget bag lyset.
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Jeg tror, det vigtigste er at vide som befolkning og også som beslutningstagere, at man ikke kommer igennem en krise af de historiske dimensioner som den krise, vi har været i og fortsat befinder os i, uden at der bliver begået fejl.
Og jeg synes jo ikke, at det er fejlene, der i virkeligheden er den største udfordring, for når vi skal løse problemer og når vi skal finde en vej, vil der blive begået fejl.
Det afgørende er selvfølgelig, at når fejlene så opstår, at man vedkender sig, at de er blevet begået, og efterfølgende finder en vej.
Og så apropos Moby Dick og verdenshavene er det her jo en global pandemi, som har berørt os alle sammen, og ligegyldigt hvordan man vender og drejer det, og ligegyldigt hvilke diskussioner vi kan have, og hvilke angrebspunkter der naturligt vil opstå, så er jeg selvfølgelig ualmindelig glad for, og jeg er også stolt over, at Danmark er et af de lande, der har klaret den her krise allerbedst.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-11-09:
Det bliver bare en kommentar.
Nu har jeg fulgt den her sag; jeg er ikke med i den på nogen måde, men jeg synes, at bare det, at sådan en sag som den her fylder meget, irriterer meget, tror jeg, på alle sider, viser, at man bor i et retssamfund, som på mange måder er eksemplarisk.
Det er ikke mange andre steder, sådan en sag ville fylde så enormt meget, og at sådan nogle fejl, som der bliver fundet frem, ville få så stort fokus.
Jeg synes faktisk, at hvis man går lidt op i helikopteren og kigger ned på det, er det faktisk et eksempel på, et bevis på, at retssamfundet er rimelig stærkt.
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Det tror jeg at jeg vil lade danskerne om både at dømme og bedømme.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-11-09:
Der er ingen tvivl om, at hvad man mener og siger om den her sag, er meget betinget af, hvor man hører til politisk.
Hvis man har en politisk interesse i, at det her er en meget stor skandale, så mener og siger man det, og omvendt.
Where you stand depends on where you sit, som man siger i England.
De tre aktører, Moby Dick, Ishmael og Ahab, er jo alle til stede.
Hvor mener statsministeren at grænsen i den her sag går imellem, hvad der er politik, og hvad der er teater?
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Det har jeg i øvrigt ikke noget problem med at gøre, og jeg har ikke på noget tidspunkt troet på og jeg har heller ikke på noget tidspunkt stillet danskerne i udsigt, at man vil kunne håndtere en krise af den her karakter uden at begå fejl.
Det viser sig i forhold til mink, at der ikke er den lovhjemmel, som skal være der, og det har regeringen jo beklaget.
Der er nu også nedsat en kommission til at afdække det forløb.
Når der så bliver lavet en redegørelse undervejs, lægger jeg selvfølgelig til grund, at den er fyldestgørende og korrekt.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-11-09:
Ja – det får vi ikke rigtig noget svar på.
Så vil jeg gerne spørge til statsministerens slettede sms'er i relation til Folketingets granskningskommission.
Alligevel slettede statsministeren og statsministerens nærmeste medarbejdere deres sms-korrespondance med hinanden i stedet for at gemme den.
Hvorfor stoppede statsministeren ikke med at slette de her sms'er?
Hvorfor sikrede statsministeren ikke, at den kommunikation kunne være gemt for eftertiden, når statsministeren vidste, at det her var et forløb, der skulle undersøges?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-11-09:
Hvis jeg også skulle vælge et ord, der gør Danmark til noget særligt, så er det tillid.
Det er tillid til hinanden, tillid til vores institutioner og – selv om det ikke altid virker sådan – tillid til vores politiske system, i hvert fald mere end i de fleste andre lande.
Og derfor gør det mig dybt bekymret, når den tillid er i frit fald.
Der går ikke en måned uden en historie om manglende tillid, politikerlede, der vokser frem.
Og hvis vi skal være ærlige over for hinanden, alle os, der er her i salen, så er der altså ikke nogen af os, der kan sige os fri for en del af ansvaret for, at det er blevet sådan.
De sidste par år har været præget af en historisk krise, og selvfølgelig er der begået fejl, endda store fejl.
Men tonen er også blevet uhørt grov.
Man anklager direkte landets statsminister for at lyve, uden at have hverken motiv eller beviser.
Der er partier her i Folketinget, der stemmer for en rigsret, mens den kommission, de selv har nedsat til at undersøge sagen, arbejder og ikke har konkluderet.
Det er useriøst.
Jeg kunne godt tænke mig, at vi benyttede os af det momentum.
Lad os få åbnet offentlighedsloven op, fjernet de sorte streger i notaterne og give aktindsigt i dokumenter, der er vigtige for den offentlige debat om det politiske system.
Tænk lige over det: En ny offentlighedslov kunne blive starten på en helt ny tillidsreform i dansk politik.
Vi kunne jo kalde det: Dansk politik kan mere I. Skal vi ikke få hul på bylden, rive plasteret af?
Vil statsministeren ikke love, at der bliver indkaldt til forhandlinger med henblik på at sikre en væsentlig mere åben offentlighedslov?
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Mener spørgeren helt oprigtigt, at han her gengiver de forskellige tilsagn og udsagn, der indtil nu har været fremme i kommissionens arbejde?
Er det et dækkende billede, der gives?
Og er det rigtigt at have en diskussion i Folketinget, mens en kommission arbejder?
Jeg skal ikke blande mig i, hvad spørgeren siger.
Jeg vil bare opfordre til, at man, når man nedsætter en kommission, lader den kommission arbejde og lader den kommission færdiggøre sit arbejde, og så kan vi have diskussionen derefter.
Jeg vil gerne gentage to ting.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-11-09:
Jeg må bare sige, at jeg synes, det sejler fuldstændig med statsministerens svar.
Vi har lige fået at vide, at vi skal have tillid til embedsværket.
Det er jo konkretiseret og blevet sagt i granskningskommissionen, at sundhedsministeren over en måned før i et notat var blevet forelagt, at der manglede lovhjemmel, og at sundhedsministeren godkendte det.
Det er også dokumenteret gennem en afdelingschef i Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri, som har sagt: Skulle det forventes, at det er mig, der griber knoglen og ringer til Statsministeriet og siger noget, som alle ved?
Det henviser til, at der ikke var lovhjemmel.
Altså, de embedsmænd, der siger det, er de embedsmænd, som statsministeren beder os om at have tillid til.
Når vi så har tillid til det, de siger i granskningskommissionen, så siger statsministeren, at vi konkluderer, før vi ved, hvad granskningskommissionen når frem til.
Vi ved da, hvad de her mennesker har sagt.
Det står de jo ved.
Det er tilgængelige oplysninger.
Så jeg må igen spørge statsministeren: Hvis det kommer frem, at f.eks. sundhedsministeren eller andre ministre eller embedsmænd har vidst, at der ikke var lovhjemmel uden at gøre statsministeren bekendt med det inden det her pressemøde, kan statsministeren så have tillid til dem?
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Man kan sige, at det gode ved at være Moby Dick er, at der jo nok ikke er et dyr, man hellere ville være end hvalen ...
Ja, der kan være enkelte dage, hvor det er knap så godt, men hvalen lever jo længe og er et ualmindelig klogt dyr og også et dyr, som kan navigere, selv i situationer, hvor andre må give tabt.
Hvordan forbereder man sig til dagen i dag?
Altså, det falder vel i to kapitler, kan man sige.
Det ene er jo, at vi også er travlt optaget af andre spørgsmål, eksempelvis, at coronaen nu stiger, og det er jo vores vigtigste opgave som regering: at håndtere den situation.
På det mere personlige plan synes jeg jo, at man skal stille op og svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
Jeg kan have det svært på det helt personlige plan med, at mine motiver bliver beklikket, og jeg synes også, at tonen i debatten er blevet endog meget hård.
Men en række partier her i Folketinget havde jo konkluderet, inden kommissionen påbegyndte sit arbejde, og de konkluderer løbende hver eneste dag på de sociale medier og gør det nu også i Folketingssalen.
Jeg mener ikke, at man parlamentarisk kan arbejde sådan i forbindelse med en kommission.
Hvis man ønsker at nedsætte en kommission, som Folketinget har gjort – i øvrigt med opbakning fra alle Folketingets partier – må kommissionen jo færdiggøre sit arbejde og konkludere.
Det er måske også værd at minde om, at der var ganske mange partier, der var imod beslutningen.
Venstre bakkede op om beslutningen, de fortrød så og ændrede holdning.
Men en række partier har jo været imod det her hele vejen igennem.
Det er jo en fair politisk diskussion.
Jeg står fuldstændig og aldeles på mål for de beslutninger, vi har truffet af hensyn til danskernes helbred og folkesundheden.
Jeg står også på mål for, at der så er begået fejl.
Det har regeringen sagt.
Det er der i øvrigt en fødevareminister der har taget konsekvensen af.
Men jeg kommer ikke til at konkludere på en kommissions arbejde, før den har færdiggjort sit arbejde og konkluderet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-11-09:
Jeg konkluderer ikke noget.
Jeg redegør for nogle af de oplysninger, der er kommet frem i forbindelse med granskningskommissionens arbejde.
Det er igen kommet frem, kan man sige, at sundhedsministeren har godkendt et notat, en måned før beslutningen bliver truffet, hvoraf det fremgår, at der mangler lovhjemmel til at aflive alle mink.
Det er allerede blevet afdækket i granskningskommissionens arbejde, og det er offentligt tilgængelige oplysninger.
Når man fjerner den kantede parentes på det notat, som sundhedsministeren har fået forelagt, er det, fordi sundhedsministeren har godkendt notatet, og af det notat fremgår det, at der ikke er lovhjemmel.
Det er den 1. oktober, og det er altså, mere end en måned før statsministeren står på pressemødet og beordrer alle mink aflivet.
Hvordan kan statsministeren så have tillid til den sundhedsminister, som ikke har gjort statsministeren bekendt med, at der manglede lovhjemmel, når han vidste det, mere end en måned før statsministeren stod på pressemødet?
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Jeg vil sige to ting.
Jeg har selvfølgelig tillid til danske embedsmænd, og det mener jeg også at Folketinget både bør have og kan have.
Jeg tror, det ville være fint at have en overvejelse i Folketinget om, hvor det fører os hen, hvis man ikke har den tillid til samfundsbærende institutioner.
Jeg vil advare imod det.
Så ja, jeg har tillid til danske embedsmænd.
Jeg har tillid til de danske myndigheder.
Jeg har tillid til Epidemikommissionen.
Jeg har tillid til udvalgte embedsmænd, og jeg har tillid til embedsmændene i Danmark under et.
Det, vi ser nu her i ordvekslingen, er jo, at man konkluderer på kommissionens arbejde.
Det vil jeg egentlig også advare mod.
Når et enigt Folketing beslutter sig for at nedsætte en kommission, mener jeg, at den kommission skal have lov til at arbejde og konkludere.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-11-09:
Tak for det, formand.
I forbindelse med granskningskommissionens arbejde kommer der dagligt nye oplysninger frem, og det billede, der står tydeligere og tydeligere, er jo, at der langt ind i regeringens rækker og i hvert fald også i embedsapparatets rækker op til sidste års beslutning om at aflive alle mink har været en viden om, at der ikke var den fornødne lovhjemmel til at aflive alle mink.
Lad os sige, at vi nu i første omgang lægger til grund – det kan være svært at forstå, at det helt skulle forholde sig sådan – at det, som statsministeren siger, er rigtigt.
Statsministeren siger så flere gange i dag, og det gjorde hun også på pressemødet i sidste uge, at hun har tillid til både sine ministre og embedsværket – endda meget stor tillid, må vi forstå.
Så må jeg spørge statsministeren: Kan statsministeren have tillid til ministre eller tillid til embedsmænd, der på det tidspunkt, hvor statsministeren på et pressemøde beordrer alle mink slået ihjel, vidste, at der ikke var den fornødne lovhjemmel til det?
Hvis de har været vidende om den her manglende lovhjemmel, og hvis de ikke har gjort statsministeren, altså chefen for regeringen, opmærksom på, at der ikke var den fornødne lovhjemmel, hvordan kan statsministeren så understrege, at hun har tillid til alle ministre og embedsmænd?
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Mig bekendt har der ikke tidligere været nedsat en kommission, som har bedt om at få udleveret sms-materiale – det, vi ser i dag.
Og det er vel også i det lys, man skal se, at skiftende regeringer ikke har haft retningslinjer, hvad angår sms'er.
Hvis vi nu er i en ny situation, hvor skiftende kommissioner skal afdække skiftende regeringers sms'er, så kræver det jo en ny praksis omkring brugen af sms.
Og det arbejde har Justitsministeriet sat i gang nu.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-11-09:
Tak for det.
Når jeg ser på statsministeren i dag, kommer jeg til at tænke på Moby Dick.
Enhver regeringschef er vel som Moby Dick, der sætter kurs ude på det åbne hav fuld af optimisme og virkelyst, men hele tiden forfølges af oppositionen i form af hvalfangerskibet »Pequod« med dets gale kaptajn, Ahab, som har et formål med sin eksistens, nemlig at finde, harpunere og aflive Moby Dick.
Og hvalfangertogterne varede jo også mange gange i 4 år præcis som en regeringsperiode.
I øjeblikket er det så Jakob Ellemann-Jensen, som har rollen som Ahab.
Men i mere end 2 år har hans mandskabs harpuner været gemt væk, for skibet har aldrig været i nærheden af Moby Dick indtil i dag – indtil dette øjeblik, hvor de opgejlede jægere sidder med slebne harpuner og hvæssede knive i form af skarpe spørgsmål.
Det er meget spændende, og jeg er lidt ærgerlig over ikke have været med i det her drama på den ene eller den anden side.
På den anden side er det jo mig, som trækker tæppet fra.
Når jeg er færdig, så starter showet.
Så jeg vil stille et spørgsmål om sagen alligevel, selv om den ikke vedkommer mig direkte, fra en mere almenmenneskelig vinkel.
Hvordan er det at have rollen som Moby Dick sådan en dag som i dag?
Der er jo et enormt fokus.
Når harpunerne er kastet, bliver alt analyseret: Hvad sagde hun?
Hvordan sagde hun det?
Hvordan så hun ud?
Hvordan virkede hun?
Der er jo et enormt fokus, og jeg kan forestille mig, at der også er et vist pres.
Hvordan forbereder man sig til sådan en kampdag som i dag?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-11-09:
Qujanaq.
»Danskernes billede af Danmark som en velmenende kolonimagt er helt ude af trit med den koloniale opførsel, jeg selv oplevede i Grønland, da jeg arbejdede der ...«, skrev danske Rasmus Theisen til Information den 3. november.
På det seneste har der på de grønlandske sociale medier været drøftelser om Grønlands integrationssystem.
Der er nemlig kommet en del kritik af tilflyttede danskeres opførsel, men den kritik kommer fra tilflyttede danskere selv.
De forsøger nu at gøre opmærksom på, at dette emne, vi som grønlændere ofte forsøger at få sat ord på, rent faktisk ikke bare er noget, der er taget ud af den blå luft.
Jeg har stor respekt for statsministerens ageren på Grønland med større inddragelse i udenrigspolitisk regi og samarbejdsvillighed i forhold til organisatoriske og strukturelle problemer, vi står over for.
Jeg synes til gengæld også, det er vigtigt, at vi ser på det nære og det menneskelige i samarbejdet mellem det grønlandske og det danske folk.
Danske statsborgere, der flytter til Grønland, har dog ikke mulighed for at blive integreret i samfundet; der stilles ingen krav, og de fleste lærer ikke det grønlandske sprog.
Omvendt skal grønlændere, der flytter til Danmark, mestre det danske sprog, og samtidig forventes det, at de kan navigere i et helt andet land uden yderligere muligheder for integration, idet man allerede er dansk statsborger.
Jeg vil af den årsag gerne høre statsministerens holdning til emnet.
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Først og fremmest tillykke med prisen til, jeg tror godt, man kan tillade sig at sige: hele Grønland.
Det er stort og er jo en bred anerkendelse af den kunstneriske scene, som jeg oplever virkelig er i fremdrift i Grønland, ikke kun litterært, men også filmisk og på andre områder.
Det er rigtig godt og rigtig stærkt og dejligt, at det bliver anerkendt med en af de vigtigste litteraturpriser, så det tror jeg vi alle sammen glæder os over.
Der er ikke meget at glæde sig over, når vi taler selvmord.
Det er på alle mulige måder sorgfuldt og traumatisk og har en meget, meget stor indflydelse på hele det grønlandske samfund, for som spørgeren siger: Alle i Grønland kender en, der har begået selvmord.
Alt, hvad vi kan samarbejde om på det område, alt, hvad vi kan bistå med, ønsker vi selvfølgelig at gøre.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
For nylig modtog Niviaq Korneliussen Nordisk Råds litteraturpris som den første fra Grønland.
Hendes tale var til børn og unge, som tænker på at begå selvmord, og det berørte rigtig mange af os hjemme fra Grønland dybt.
Vi kender alle en, der har begået selvmord, og Grønland har verdens højeste selvmordsrate.
Selvmord er et meget kompliceret problem, som også kræver mange forskellige tiltag.
Kolonitiden og tabet af identiteten, tabet af kulturen, er helt sikkert en medvirkende faktor i forhold til de mange selvmord i Grønland.
Det viser statistikken i hvert fald.
Men som Niviaq også påpeger, er det lige så meget vores velfærdssystem hjemme i Grønland.
Jeg er meget fortaler for, at vi hjemme i Grønland italesætter problemstillingen, og at vi på den måde også er med til at forebygge selvmord i Grønland.
IA i Folketinget har peget på en stramning af våbenlovgivningen, som vi har ansvar for her i Folketinget, og vi har også peget på behovet for en selvmordslinje til efterladte og sårbare.
Er det noget, som statsministeren vil bakke op om her i Folketinget?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Tak, og også tak for bemærkningerne om tiltrædelsen af Parisaftalen.
For nylig blev et kontaktudvalg mellem regeringerne i Grønland, Danmark og Færøerne nedsat.
Formålet er at inddrage Grønland og Færøerne mere i udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Ønsket om en tættere inddragelse og et mere ligeværdigt samarbejde deles af et bredt flertal hjemme i Grønland, og samtidig foregår der rigtig meget på det udenrigs- og sikkerhedspolitiske område.
Men når andre lande bejler til Grønland, bliver vores interne forhold mellem hinanden også sat under lup.
Med andre ord: Er der nok fællesskab i rigsfællesskabet?
Det er en kendsgerning, at danske unge higer efter mere viden om deres rigsfæller i Grønland.
De er ikke tilfredse med den udbredte uvidenhed, og de italesætter det også gerne via læserbreve.
En undersøgelse fra Epinion har vist, at kun 44 pct. af grundskoleelever har modtaget undervisning om Grønland i de danske folkeskoler.
Imens ved vi, at alle børn hjemme i Grønland får kendskab til det danske samfund og undervisning i sproget dansk igennem stort set hele folkeskolen.
Når medierne på samme tid kun i begrænset omfang interesserer sig for Grønland, har vi så i Folketinget gjort nok?
Hvis vi tillader os at hæve os lidt op i helikopteren, må vi også blot konstatere, at viden og interesse for hinanden er vigtigt i et strategisk perspektiv.
Det leder mig til det første spørgsmål: Hvordan vil regeringen styrke viden om Grønland over for børne og unge i de danske folkeskoler, og hvordan vil man være med til at sikre, at et bredere publikum også får positive historier om Grønland via medierne?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Mange tak.
Når Grønland og vores konstruktion med rigsfællesskabet bliver diskuteret internationalt, f.eks. i FN, så bliver vi fremhævet som en rollemodel, særlig når vi taler om oprindelige folks rettigheder.
Vores selvstyre bliver set på med stor beundring, og vores model bliver fremhævet som det gode eksempel.
Grønlænderne udgør en majoritet i det grønlandske samfund, vi har eget selvstyre, vi har vores eget geografiske område, og vi har ret til vores eget officielle sprog.
Det er rammer, som mange oprindelige folk rundtomkring i verden beundrer og misunder, som statsministeren også var inde på.
Når man kommer fra Grønland eller fra Danmark, ved man også godt, at det ikke altid er rosenrødt internt mellem Grønland og Danmark, og måske lever vi ikke altid op til den beundring.
Men hvad kan vi gøre i fællesskab i forhold til både at fremme det gode billede, som vi er for andre lande, men også internt for at fremme den gode relation til hinanden?
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Altså, vi har jo en offentlighedslov i Danmark, som er vedtaget af Folketinget.
Det skal vi lige holde fast i.
I det hele taget er det sådan, at alt det, der omgiver også den nuværende regerings arbejde, er vedtaget her i Folketingssalen, ikke alle mulige andre steder.
Det er på den ene side, og det er væsentligt og vigtigt, at der er adgang til at afdække, hvad der sker i magtens maskinrum, om man vil.
Og på den anden side ved alle, at en regering selvfølgelig også – og det har ikke noget med den her regering at gøre, det gælder jo for skiftende regeringer – har behov for et arbejdsrum, hvor man kan blive rådgivet, og hvor man kan arbejde.
Det er to hensyn, vi skal have til at spille sammen.
Men jeg indgår gerne i en diskussion omkring offentlighedsloven.
Og så er jeg i øvrigt enig i mange af de andre betragtninger.
Og i hvert fald er det vigtigt for mig, at grundlæggende samfundsinstitutioner bør man som folkevalgt politiker grundlæggende nære tillid til, og det mener jeg også man kan, især i Danmark.
Hvad angår forskningsreserven, er der jo en forligskreds, og det er jo som udgangspunkt der, arbejdet pågår.
Vi ved jo godt, at de nordatlantiske mandater jo ikke er helt på samme måde, som partierne er i Folketinget, fordi de fleste partier trods alt fortsætter valg efter valg.
Det er der også en del nordatlantiske partier, der gør, men det er trods alt under nogle andre vilkår.
Så min fornemmelse er egentlig, at man forsøger i forskellige forligskredse og i forskellige ministerier at finde en vej, så vi selvfølgelig får inddraget de nordatlantiske mandater så godt som overhovedet muligt.
Men jeg synes f.eks. at kunne iagttage på forsvarsområdet, at man forsøger at finde en vej, så alle er med i diskussionerne, også selv om det ikke altid er helt sammenligneligt.
Det håber jeg man vil blive ved med at gøre.
Jeg tror nu nok alligevel, at statsministeren vil henvise til justitsministeren på så konkrete spørgsmål, men jeg kan jo sige, at der jo gælder det samme omkring politiet, som der gør, hvad angår kriminalforsorgen, nemlig at vi selvfølgelig skal være opmærksomme på vilkårene i hele rigsfællesskabet.
Jeg forstår også, at der er arbejde i gang på det her område, men jeg tror, at hvad angår mere konkrete spørgsmål, også ned i it-systemer og den slags, er justitsministeren bedre til at svare.
Edmund Joensen (SP), 2021-11-09:
Tak for svaret.
Jeg sætter stor pris på, at statsministeren er opmærksom på de færøske problemer.
Mit næste spørgsmål omhandler Færøernes politi og den flerårsaftale, som blev indgået for knap et år siden.
Det er nu sådan, at Færøernes politi blev lovet flere ressourcer og en modernisering af it-systemet, men desværre er der ikke sket ændringer endnu, hvilket er meget beklageligt, for Færøernes politi er langt agterudsejlet i forhold til dansk politi.
Igen vil jeg sige, at statsministeren er minister for Færøerne, og når Færøernes politi er et rigsanliggende, vil jeg derfor stille statsministeren dette spørgsmål: Vil statsministeren arbejde for den lovede prioritering af Færøernes politi?