runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2024-04-02:
Hvis man ikke ønsker at lytte til mig, og det er fair nok, at regeringen ikke ønsker det, så kunne man jo lytte til adskillige af de eksperter i strafferet, som siger præcis det samme.
Man kunne lytte til juraprofessor Frederik Waage, som lige præcis har været ude at kritisere den måde, den kommissionsundersøgelse er sammensat på.
Hvis vi bare dykker ned i det lovforslag, der er i næste uge, bliver forældelsesfristen kun sat på pause for de forhold, som er omfattet af undersøgelseskommissionens undersøgelse – og det er sagt, samtidig med at den undersøgelse er blevet kritiseret for at være for snæver.
Dermed går det i ring.
Man har ikke et ønske om at få undersøgt den her sag til bunds, og man har designet hele forløbet og undersøgelsen til, at man aldrig nogen sinde kommer til at få placeret et ansvar.
Rasmus Stoklund (S), 2024-04-02:
Det er jo ikke et rigtigt billede at tegne, altså at det ikke er en seriøs undersøgelse, der foretages.
Det er jo netop for at afklare: Har der været nogen usaglige hensyn i den her sammenhæng?
Og har der det, og når de tre dommere frem til det, er det jo, at der nu er mulighed for, at sagen kan blive belyst yderligere, og at forældelsen ligesom er suspenderet, så Folketinget, i minimum 6 måneder efter at kommissionen er færdig med sit arbejde, kan beslutte sig for at træffe yderligere foranstaltninger.
Rosa Lund (EL), 2024-04-02:
Jeg og Enhedslisten synes, at det her beslutningsforslag – hvis ellers den socialdemokratiske minister og ordfører vil høre efter – er ekstremt vigtigt og ekstremt afgørende for vores demokrati.
Det er for mig og for Enhedslisten at se fuldstændig langt ude, at vi nu står i en situation, hvor vi egentlig alle sammen er enige om, at her er noget, vi alle sammen gerne vil til bunds i
– faktisk er regeringen så overbevist om det, at man fremsætter sit eget forslag i næste uge – men at man så alligevel ikke være med til at stemme det her igennem, som vil sikre, at vi ikke kommer til at stå i den her situation igen.
Og den socialdemokratiske justitsminister sagde dengang på baggrund af et beslutningsforslag, som Radikale Venstre havde fremsat, at man gerne ville være med til at se på forældelsesfristerne.
Hvad skete der så?
Der skete det, som der tit sker med beslutningsforslag herinde: Vi laver en beretning i udvalget, og så sker der ikke rigtig mere.
Det er bare for at sige, at nu har man jo muligheden for at gøre det igen.
Jeg synes egentlig, det er ret simpelt.
For min skyld kan vi godt gå videre med det her forslag og sige, at så skriver vi den del med FE-kommissionen ud, hvis det er det, der er afgørende for regeringen.
Det, der afgørende for Enhedslisten, er, at vi ikke risikerer endnu en gang at komme til at stå i en situation, hvor ministre ikke kan stilles til ansvar, fordi man er løbet ind i forældelsesfrister.
Det skal jo ikke være sådan, at man skal kunne spekulere i de her frister, og derfor vil vi i Enhedslisten gerne udvide fristerne.
Vi synes faktisk kun, det er fornuftigt, og jeg kan ikke forstå, at man som regering ikke vil det – det kan jo godt være, at de tre nuværende regeringspartier regner med, at de skal sidde i regering for evigt, men så kan de ikke læse meningsmålinger, vil jeg sige – for der kan jo komme en situation, hvor et af de tre regeringspartier vil stå i præcis den situation, som oppositionen står i nu, nemlig at der er ting, man gerne vil have undersøgt, så man kan få placeret ansvaret der, hvor det skal placeres.
Derfor er det et fornuftigt beslutningsforslag, som en samlet opposition fremsætter i dag.
Enhedslisten støtter det.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-02:
Der er allerede sagt rigtig mange ting oppe fra den her talerstol.
I Dansk Folkeparti er vi selvfølgelig medforslagsstillere af det her forslag, og generelt set synes vi, det ville være rigtig godt, hvis man generelt indstillede det sådan, at det ikke kunne forældes, hvis det var, man havde begået noget som i nogle af de eksempler, vi har set, f.eks. FE-sagen.
Jeg synes, det er så spøjst at sidde nede fra ens plads og lytte til det her, og det er, sådan set nærmest uanset hvilket område vi taler om.
Det er spøjst at se, at når oppositionen, nu i det her tilfælde en samlet opposition, kommer med et forslag, som alle sådan set er enige i er en god idé – så kan vi diskutere, hvem der er småreaktionære, og hvem der måske gerne vil lave ting om eller ikke vil lave ting om, og alt muligt andet, men grundlæggende set mener vi alle sammen, at det er en god idé – så går man på talerstolen som en del af en regering og siger: Ih, hvor er det en god idé, men nu stemmer vi ikke for det, fordi vi fremsætter vores eget forslag.
Hvor ville det være forfriskende, hvis man gik på talerstolen og sagde: Hvor er det et fremragende forslag, oppositionen har fremsat, og vi stemmer for.
Jeg er ikke nået dertil, jeg har ikke siddet herinde længe nok til, at jeg ikke synes, det er underligt, at man gør det på den måde.
Jeg tror sådan set også, at langt de fleste danskere sidder derhjemme og tænker: Gud, hvor er det underligt, at man ikke bare stemmer for, hvis man i virkeligheden synes, det er så godt et forslag.
For det her handler jo ikke bare om FE-sagen.
Det her handler generelt set om, at der skal kunne placeres et ansvar, hvis der sker noget som det, vi eksempelvis har set i FE-sagen, og som jeg tror langt de fleste i Danmark nok kan nikke genkendende til at der er sket.
Vi kan kalde det fejl, og vi kan også kalde det grove fejl; vi kan jo kalde det alt muligt forskelligt, men selvfølgelig skal der placeres et ansvar.
Så det er egentlig bare for at sige, at jeg synes, det er virkelig mærkeligt, at man ikke bare stemmer for, hvis man synes, det er så godt et forslag.
Og som jeg også sagde fra min egen plads lige før, da jeg stillede spørgsmål, er der jo en grund til, at der kommer et forslag som det her, og en grund til, at det pludselig kommer – både med den tidligere regering, men i særdeleshed også nu med den her regering – og det er jo, at man har set nogle, lad os bare sige grove svigt på det retslige område, både fra vores statsministers og generelt fra regeringens side.
Altså, det må vi bare erkende.
Derfor er det ens pligt som Folketing og som opposition generelt at holde magten til ansvar for deres handlinger.
Og det er derfor, at det virker så ekstremt hyklerisk, at man så går herop og siger: Hvor er det bare et godt forslag, vi synes, det er superdejligt, men vi stemmer bare ikke for; vi støtter intentionen, men vi støtter det ikke, fordi vi fremsætter vores eget forslag.
Men ja, vi støtter selvfølgelig det her forslag fra Dansk Folkepartis side – vi har været med til at fremsætte det, og det er et fremragende forslag – og gid regeringen ville gøre det samme.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-02:
Tak, formand.
Jeg deler egentlig fru Mette Thiesens undren over det her med, at regeringen stort set aldrig stemmer for oppositionens beslutningsforslag.
Sådan er det jo.
Men det er egentlig ærgerligt, for tænk på de hundredvis af gode forslag, der bliver fremsat i hver eneste periode, som regeringen bare er nødt til at stemme nej til, uanset hvor gode de er, og tænk sig så at skulle stå her og forklare det på en eller anden måde.
Tænk sig, hvis man kunne udnytte den ressource noget bedre på tværs af salen, altså at man brugte hele salen; at hele salen var god nok til det.
Det bliver jo lidt et teaterstykke, når en blå regering skal stemme imod det, den røde opposition mener, eller når en rød regering skal stemme imod det, en blå opposition mener, eller når en midterregering skal stemme imod det, resten af oppositionen mener, af princip.
Lad nu det være.
Så i Alternativet stemmer vi for forslaget.
Vi mener, det er vigtigt, at enhver minister skal kunne straffes, hvis der er juridisk grundlag herfor, og derfor vil vi sørge for, at dette afspejles i ministeransvarlighedsloven, så forældelsesfristen ikke overskrides, mens en kommissionsundersøgelse pågår.
Tak, formand.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-02:
Så med de ord støtter vi også beslutningsforslaget.
Rasmus Stoklund (S), 2024-04-02:
Jeg studser over det, når fru Mai Mercado siger, at i dag er virkeligheden bare en anden.
Altså, hvorfor er det egentlig en rigtig præmis?
Det er jo ikke sådan, at vi har en lang tradition for at have rigsretssager hvert andet år i det danske samfund, heldigvis.
Og hvad er det egentlig, der er anderledes?
Ud fra den logik mener Konservative så eksempelvis også, at grundloven bør ændres?
Det skete som bekendt sidst i 1953.
Er den så også forældet i De Konservatives øjne?
Altså, hvad er det egentlig, der er det gode argument i at sige det her med, at i dag er virkeligheden bare en anden, som jeg tror var nogenlunde det, fru Mai Mercado sagde?
Det andet spørgsmål, jeg også gerne vil stille, når man nu ligesom beklikker den FE-kommissions kvalitet eller troværdighed, er: Er det de tre landsdommere, man sætter spørgsmålstegn ved?
Er det deres integritet, som De Konservative ikke har tillid til, eller hvad er det egentlig, der ligger i den kritik, som fru Mai Mercado rejser af den undersøgelse, der nu er sat i værk?
Mai Mercado (KF), 2024-04-02:
En undersøgelseskommission undersøger jo kun det, den er blevet bedt om.
Og når selve undersøgelseskommissionens felt er så smalt, at man aldrig undersøger for lovbrud og man aldrig undersøger for fejl og mangler, men man kun undersøger for usaglige hensyn i efterretningstjenesterne og hos anklagemyndigheden, så er det jo en undersøgelse designet til at frikende regeringen på forhånd – og tillykke med det, kunne man fristes til at sige.
Så vi beklikker ingen af dommerne i den undersøgelse.
De er bare underlagt nogle vilkår, der er dybt urimelige.
Hvis man skulle have lavet en fair og en ordentlig kommissionsundersøgelse, skulle det have været en granskningskommission med ophæng til Folketinget, som havde sikret, at
hvis undersøgelseskommissionen kommer tilbage og siger, at de bliver nødt til at undersøge dette eller hint, så havde det været i Folketinget.
I dag vil man end ikke som mf'er blive orienteret om det.
Vi kunne egentlig godt have levet med en model for forældelsesfristen, som bare er det, regeringen lægger op til i næste uge, men så at gøre det til en generisk model.
Hvorfor er det ikke, at regeringen i næste uge foreslår, at hver eneste gang man har en kommissionsundersøgelse, vil det helt automatisk være sådan, at så kan der først indtræde forældelse, ½ år efter at den undersøgelseskommission har afrapporteret?
Hvorfor har man ikke bare gjort det?
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-02:
Hvis der er borgere, der har forvildet sig til at høre den her debat, kan de simpelt hen ikke tro deres egne ører.
Og så hænger man sig fra regeringens side op på, at nej, vi skal holde en forældelsesfrist på 5 år.
Hvad er argumenterne for, at det skal være 5 år?
Ja, hvis vi ser på det ene regeringsparti, er det, fordi det gjorde man for 60 år siden, så derfor skal det ikke ændres.
Fra de andre partiers side hører man noget om, at det er, på grund af at minkfolkene skal have deres erstatning afsluttet, så derfor kan vi ikke ændre på ministeransvarlighedsloven.
Hvad er det for noget vrøvl?
Det har intet med hinanden at gøre.
Hvorfor er det nødvendigt at fjerne den her forældelsesfrist?
Det er det, fordi vi har to partier, Moderaterne og Venstre, som inden valget sagde til danskerne: Vi kræver en advokatvurdering, det er det, vi går til valg på, det er det, vi garanterer.
Så kommer der valg, og hov, så er der mulighed for ministerbiler, der er mulighed for regeringsdannelse, og så glemmer man alt, hvad man sagde til danskerne inden.
Man sælger simpelt hen retsfølelsen, for at politikere og ministre også skal stå til ansvar over for loven.
Man har gjort det til et forhandlingsredskab i nogle regeringsforhandlinger, og det er dybt, dybt skammeligt.
Derfor bliver vi nødt til som Folketing at reagere på det.
Vi bliver nødt til at sige, at vi ikke længere kan have, at der er partier som Socialdemokratiet, Moderaterne og Venstre, som inde i et lukket rum kan forhandle sig til ansvarsfrihed, som det skete i minkskandalen.
Vi så det også med Støjbergsagen, hvor der var et bestemt flertal, som holdt hånden under Inger Støjberg, indtil der så kom et andet flertal, som så skulle se på det.
Jeg synes, at det her Folketing med al tydelighed har bevist, at man ganske enkelt ikke magter at have det ansvar.
Det burde ligge hos en forfatningsdomstol, som har initiativret og initiativpligt til at tage de her sager op, for det er den eneste måde, tror jeg, hvorpå man kan tage det væk fra politikerne, som har gjort det her til et skammeligt forhandlingsredskab.
Det her forslag prøver at adressere det ved at lave en længere forældelsesfrist end 5 år.
Det er et skridt på vejen, men selvfølgelig bliver det stemt ned af en regering, som inde i det lille lukkede rum kan beskytte sig selv.
Det er nu engang vigtigere, end at der er en retsfølelse for danskerne derude, og vigtigere end det, at politikerne også skal stå til ansvar for loven.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-02:
Tak for det.
Det her beslutningsforslag vil give regeringen Folketingets samtykke til at tilslutte sig EU's visumdigitaliseringsforordning.
Forordningen vil digitalisere Schengenvisumansøgningsproceduren i EU, og vi mener i Dansk Folkeparti, at vi skal udtræde af Schengensamarbejdet.
Schengen skal i stedet udskiftes med en permanent grænsekontrol, hvor vi kan kontrollere de mennesker, der gerne vil ind over grænsen.
Alt for mange gange har vi set, hvordan de åbne grænser har åbnet op for udlændinge, der kan have onde motiver.
Lige nu hører vi særlig om de øgede trusler fra islamister, bl.a. Hamasstøttere, der ønsker at begå terror her i Danmark.
Behovet har aldrig været større for grænsekontrol; trusselsniveauet er højt.
Vi kommer dog til at stemme for det her beslutningsforslag, og det gør vi ikke, fordi vi mener, at Schengensamarbejdet er værd at bevare, men fordi det kommer til at gøre Danmark en lille smule mere sikkert.
Således vil det være den samme platform, der samler data om visumansøgere.
Med et digitaliseret system får vi dermed en større sikkerhed i, hvilke personer der rejser ind og ud af Schengen, og det er trods alt positivt.
Men jeg vil også sige, at den her forordning ikke løser det egentlige problem, nemlig at det stadig væk vil være alt for nemt at komme ind over de danske grænser.
En digitaliseret visumproces er ikke en garant for at holde terrorister eller andre kriminelle ude – men Dansk Folkeparti støtter det her forslag.
Tak for ordet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-04-02:
Der er lige indgået en aftale i dag med regioner og kommuner, hvor man har aftalt, at man gerne skal have en aftale om en samtale allerede i løbet af 14 dage, hvilket jo er en stor, stor forbedring i forhold til den virkelighed, som man ser i psykiatrien i dag.
Det er jo den virkelighed, der er i den mere specialiserede psykiatri, og så er der et sted, man kan få en indledende behandling, så man forhåbentlig ikke får det dårligere, mens man er på venteliste.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-02:
Så forældrenes unge, som har et behov, har med den her aftale garanti for, at de inden for 14 dage kommer til en samtale, hvis de unge har ondt i sjælen.
Det er et rent opklarende spørgsmål.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-04-02:
Ja, det er den aftale, der ligger med kommuner og regioner nu.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-02:
Hvad er tidshorisonten på det?
Runa Friis Hansen (EL), 2024-04-02:
Det er faktisk lidt det samme spørgsmål, for jeg havde ikke hørt – og det er jo glædeligt, hvis det er rigtigt – at der er indgået en behandlingsgaranti på 14 dage.
Men er det »bør«, eller er det »skal«?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-04-02:
Nu kigger jeg ned på ministeren.
Det er en ambition, som man har aftalt, og det er det, som kommunerne – med de rammer, der er lagt – mener de kan leve op til.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-04-02:
Tak til ordføreren for talen.
Nu tænker jeg, at jeg lige vil hjælpe lidt.
Jeg tror, at den aftale, man har indgået i dag med kommuner og regioner, er, at man i kommunerne skal tilstræbe, at børn og unge kan få en samtale inden for 14 dage.
Det betyder ikke nødvendigvis, at det er det, der kommer til at ske, og det er faktisk lidt det, jeg gerne vil spørge ordføreren til, for jeg forestiller mig, at der i så fald vil være meget stor forskel på, hvilke kommuner som kommer i mål med den tilstræbelse, afhængig af hvad for en økonomi de har, og hvilke kommuner der ikke gør.
Er ordføreren enig i det?
Det er ikke for at sige, at det er problematisk som sådan, for det er jo dejligt, at man forsøger at give en samtale inden for 14 dage, og det er rigtig godt i udgangspunktet, men jeg aner sådan en lille geografisk skævhed – eller i hvert fald en mulighed for det – hvor kommuner med knap så mange midler måske får sværere ved at opfylde den her tilstræbelse.
Er ordføreren enig?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-04-02:
Der er jo altid kommunale forskelle, også i forhold til for hvem det lykkes at rekruttere.
Men altså, jeg tænker, at det her jo er en aftale, som også skal evalueres, og så kan man også i samtaler med kommunerne evaluere, hvordan det går, og hvor tæt de er på at nå i mål med den kvalitet, som vi gerne vil have.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-04-02:
Det håber jeg også.
Jeg håber, at ordføreren har ret.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-02:
Grundlæggende kan man selvfølgelig godt støtte et forslag, som er positivt for digitaliseringen og sikkerheden, men så kom Venstres ordfører til at sige, at det jo, hvis vi er konsekvente, kan betyde, at vi skal træde ud af Schengen.
Og så tænker man: Hm, det kunne være, at vi skulle lade være med at støtte alligevel, så vi kunne få en ordentlig grænsekontrol i Danmark.
Hvis vi kigger specifikt på beslutningsforslaget, har det nogle gode elementer i sig, så det kan jeg selvfølgelig godt støtte.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-02:
Tak for det, formand.
Og tak for den farverige og omfattende debat her i forbindelse med det her beslutningsforslag.
Der er heldigvis bred opbakning til det.
Visumdigitaliseringsforordningen blev vedtaget af EU i november 2023, og den handler om digitalisering af ansøgningsproceduren for Schengenvisum.
Det har en lidt længere officiel titel, og den fremgår af det fremsatte beslutningsforslag fra regeringen.
Forordningen giver bl.a. mulighed for, at visumansøgere fremover kan ansøge om Schengenvisum via en fælles online EU-visumansøgningsplatform.
Forordningen har tre overordnede formål: for det første at forbedre processen for ansøgere med Schengenvisum, for det andet at mindske omkostninger og byrder for ansøgere og Schengenlande, og for det tredje at forbedre sikkerheden i Schengenområdet.
Reglerne for, hvordan man kan få et visum, ændres ikke.
Det er således kun ansøgningsproceduren, der bliver ændret, så alle EU-lande får samme procedure.
Når regeringen fremsætter beslutningsforslaget, er det med det formål at opnå Folketingets samtykke til, at regeringen på Danmarks vegne tilslutter sig forordningen.
Da visumdigitaliseringsforordningen er omfattet af retsforbeholdet, da det udbygger Schengenreglerne, skal Danmark beslutte og meddele i Rådet, hvorvidt Danmark vil gennemføre forordningen i dansk ret.
Det skal Danmark gøre inden 6 måneder efter vedtagelsen af forordningen, hvilket er baggrunden for tidspunktet for fremsættelse af beslutningsforslaget.
Der vil på et senere tidspunkt, når man i EU er længere med implementeringen af forordningen, skulle foretages nogle ændringer i dansk lovgivning på baggrund af forordningen.
Regeringen forventer derfor at fremsætte et lovforslag om ændring af dansk ret, forud for at Danmark begynder at anvende ansøgningsplatformen.
Ja, det var det – og dermed vil jeg selvfølgelig også sige, at vi kan tilslutte os det her beslutningsforslag.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2024-04-02:
Tak for det.
Ja, det havde været synd, hvis ikke ministeren kunne få hørt den tale, jeg har planlagt at holde.
For godt 2 år siden modtog Folketinget Sundhedsstyrelsens faglige oplæg til en 10-årsplan for mental sundhed og psykiske lidelser.
Det skulle være et tilbud, som skulle have én indgang og have klare faglige rammer målrettet børn og unge med mistrivsel og psykiske symptomer, og være et tilbud, som skulle indeholde mulighed for udredning og lettere behandlingstilbud.
I dag kan vi så sige til alle dem, der var med i det store faglige arbejde: Der er blevet lyttet til jer.
For i dag tager vi nemlig et afgørende skridt til at levere på den anbefaling, fordi vi tager udfordringen med børn og unges mistrivsel meget alvorligt, og fordi vi ikke ønsker, at børn havner i psykiatrien, hvis det kunne være blevet forebygget med en tidligere indsats.
Baggrunden kender vi desværre.
Vi hører jo historier om børn og unge, som ikke er syge nok til at komme ind i psykiatrien, men som jo alligevel har brug for professionel hjælp.
Og det er jo desværre sådan, at når man venter længe nok med at hjælpe dem, der har små problemer, så er konsekvensen, at problemerne vokser sig store, og så ender de her børn altså med at blive syge nok til at komme i psykiatrien.
Havde det ikke været klogere, at vi hjalp med en lille indsats hurtigere?
Det er jo netop det, som det her lovforslag skal indføre.
I dag kan det for mange af de her børn og unge og deres familier være vanskeligt at navigere rundt i de forskellige tilbud: Hvad for en dør skal man banke på?
Og imens bliver mistrivslen bare værre og værre.
Til sidst ender man måske alligevel i psykiatrien, hvor ventelisterne er lange.
Det skal vi gøre bedre, og vi skal blive meget bedre til at gribe de her børn og unge og deres familier langt tidligere end i dag.
Vi har brug for et tilbud, der fungerer som en samlet indgang, og som enten kan tage hånd om dem og sætte en behandling i gang, eller som kan hjælpe dem videre ...
Kan vi ikke få lidt ro i salen?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-04-02:
Tak for det.
For Venstre er det hjerteblod, at alle, der har brug for sundhedsvæsenet, får en hurtig og god behandling.
Det har desværre for tit ikke været tilfældet for dem, der kæmper med mental mistrivsel og psykiske lidelser, herunder børn og unge.
Det er en udfordring, som det ikke er lykkedes for tidligere Folketing og regeringer at løse.
Derfor er jeg stolt af, at vi endelig har lavet en fuldt finansieret og langsigtet plan, der sikrer, at flere i fremtiden får en hurtig og god behandling, også når det er det mentale helbred, der er problemer med.
En af de udfordringer, som jeg har mødt rigtig meget i min tid som sundhedsordfører, og som jeg ved også er gået igen hos rigtig mange andre, er frustrationerne hos børn og unge og familier, der føler, at det er rigtig svært at få hjælp, og at man skal være rigtig syg, før man kan få den hjælp, man har behov for.
Nogle af de her mennesker kommer vi, tror jeg, til at hjælpe med det her forslag, for vi skaber rammerne for et lettilgængeligt kommunalt tilbud, der forhåbentlig kan gribe børn og unge, inden problemerne er blevet rigtig alvorlige, og sikre, at der er et sted i nærområdet, man kan henvende sig til, der har kort ventetid.
En del af forslaget er også, at regionsrådene skal hjælpe kommunalbestyrelserne med både vejledning og sparring, så vi sikrer en tæt koordinering mellem det kommunale og det regionale område, og så vi sikrer, at de to systemer arbejder sammen, hvilket desværre ikke altid har været tilfældet i dag i forhold til nogle af de børn af unge, som der kommer et tilbud for her.
Så alt i alt er det et skridt i den rigtige retning, som jeg tror kommer til at gøre en forskel for mange af de børn og unge, der i dag står meget, meget lang tid på venteliste, og som har den der følelse af, at de skal jagte en diagnose eller få det endnu dårligere for at få hul igennem til de muligheder, man har for at få hjælp i dag.
For at komme lidt ind på succeskriterierne, kan jeg sige, at de jo også er, at vi sikrer, at flere bliver hjulpet tidligere, inden de er så syge, at det måske kan være svært at komme op af hullet igen, og at man ikke skal være ude af skolesystemet og andre ting, før man kan få sparket en dør op til hjælp, som nogle gange ikke behøver at være så omfattende, som den bliver, hvis man ender i det psykiatriske system.
Så med de ord kan jeg sige, at vi støtter op om lovforslaget fra Venstres side.