Sikandar Siddique (ALT), 2020-02-28:
Tak for ordet, og tak for de positive tilkendegivelser, der trods alt også var i salen i debatten i dag.
Jeg vil gerne starte min tale i dag med at takke Jan Morell, som sidder og følger med på tilhørerpladserne i dag.
Jan er manden, som skrev en inspirerende kronik i Jyllands-Posten om, hvorfor man ikke omlagde kirkens store jordbesiddelser til økologi.
Jan Morell er selv valgt til et menighedsråd.
Kronikken gjorde et stort indtryk på mig, fordi en styrkelse af biodiversiteten, klimaet og miljøet står meget højt på Alternativets dagsorden.
Vi lever lige nu midt i en biodiversitetskrise, i en klimakrise og med en trussel om forurening af vores grundvand.
Derfor er det vigtigt, at alle muligheder for at tilgodese biodiversiteten, klimaet og miljøet bliver taget i betragtning.
Det er dog ikke kun på Naturstyrelsens arealer, at der findes et potentiale for at opnå en klima-, natur- og miljøgevinst.
Den danske folkekirke er Danmarks tredjestørste jordbesidder, og på linje med den kirkelige organisation Grøn Kirke mener Alternativet derfor, at folkekirken har en stor mulighed for at bidrage til kampen for bæredygtighed.
I 2017 ejede folkekirken ca. 11.000 ha jord, der blev dyrket som landbrugsjord.
Heraf var kun ca. 11 pct. drevet økologisk, mens 89 pct. var konventionelt drevet landbrug.
I en foreløbig opgørelse fra 2018 er folkekirkens samlede landbrugsareal opgjort til, at 14 pct. drives økologisk, og 86 pct. drives konventionelt.
Det er en langt mindre andel økologisk landbrug end på både statsligt og kommunalt ejet landbrugsjord.
Derudover besidder folkekirken jorder, der i dag drives hovedsagelig som skov.
Dette areal udgør ca. 3.000 ha.
Det er Alternativets vurdering, at der på folkekirkens jorder ligger et stort potentiale i forhold til at forbedre biodiversiteten, miljøet og klimaet.
Jorderne bør omlægges til økologi og urørt skov.
Som det er nu, er det de enkelte sogne og 2.169 menighedsråd, der bestemmer, hvordan det skal dyrkes.
Det betyder, at omlægningen simpelt hen går for langsomt.
Men klimakrisen er for vigtig; vi har ikke tid til at vente på 2.169 individuelle beslutninger.
Alternativet anerkender, at et indgreb fra regeringen i forhold til omlægning af folkekirkens jorder naturligvis er en længerevarende proces, og der må tages højde for, at hovedparten af folkekirkens jorder er bortforpagtede.
Når det er sagt, ville det, hvis al folkekirkens landbrugsjord blev drevet økologisk, betyde, at ca. 11.000 ha opdyrket jord ville være uden kræftfremkaldende kemikalier, der på sigt kan forurene det drikkevand, der kommer ud af vores vandhaner, og vandmiljøet generelt.
Hvis skov- og naturarealerne fik lov til at vokse mere vildt, ville biodiversiteten få bedre vilkår.
Dyrene i skovene ville få flere levesteder, og skovene ville også binde CO 2 og omdanne det til kulstof.
Heldigvis er der en positiv grøn bevægelse i gang.
Det går bare ikke hurtigt nok.
Det økologiske areal er steget fra 7 pct. til omkring 11 pct., og enkelte kirker har set det grønne lys.
I Elsted Kirke, som ligger ved Aarhus, har menighedsrådet allerede for mere end 30 år siden besluttet, at man udelukkende bortforpagter jorden til økologiske landmænd.
Her kan der vist tales om et fremsyn, der er unikt.
Også Lejre Provsti har besluttet sig for at planlægge for en grøn fremtid, så 50 pct. af provstiets jord nu skal drives økologisk.
Som sagt er denne udvikling god, men det er slet ikke nok.
Tak for ordet.