runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-25:
Fra Moderaternes side – og det er ikke kun os, for jeg tror også godt, at jeg kan tage mine to andre kollegaer med ind under det her – er vi alle sammen interesserede i at sikre de allerbedste forhold for vores dyr.
Vi lytter selvfølgelig til fageksperter, for der er jo nogle, der er uddannet i det her, i forhold til hvordan dyrene skal have det, hvordan de har det godt, og hvad for nogle signaler der er, hvis de ikke har det godt.
Jeg har tiltro til, at de formår at give os de råd og den vejledning, vi skal have, og Søren Søndergaard skal i hvert fald ikke være i tvivl om, at regeringspartierne og herunder ikke mindst vores fødevareminister er stærkt optaget af, at vi får skabt de allerbedste forhold for vores dyr, også for vores produktionsdyr.
Søren Søndergaard (EL), 2024-01-25:
Jeg er ikke i tvivl om hensigterne.
Problemet er bare, at vi har et EU, hvor det er varernes fri bevægelighed, der gælder, og at i EU har man indtil videre opfattet dyr som en vare.
Derfor er de underlagt den fri bevægelighed, og rammerne for det er, som de er, og der er det bare, at jeg siger: Kunne vi ikke begynde at opfatte dyr ikke som en vare, men som noget andet eller i hvert fald noget mere end en vare?
Det er derfor, det rejser spørgsmålet om, om ikke vi fra Danmarks side skal gå foran på det her etiske spørgsmål.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-25:
Jeg synes jo bestemt, vi går foran, ved at vi har en fødevareminister, der pusher på i EU.
Han arbejder hårdt for, at vi kommer til at lægge os meget bedre end det, der er lagt op til der – han skal selvfølgelig have et mandat først.
Så jeg har fuld tiltro til det og ved, at ministeren gør alt, for at vi i Danmark kan være med til at gøre en forskel, for at dyrene i hele EU får det bedre.
Torsten Gejl (ALT), 2024-01-25:
Men skulle jeg forstå det sådan, at SF støtter det her forslag?
I forslaget står der jo også helt eksplicit, at det er et dansk importforbud af turbokyllinger fra andre lande.
Det er simpelt hen med i forslaget.
Så vi står også i et dilemma.
Så jeg tænker bare på, hvordan SF håndterer det.
Gunvor Wibroe (S), 2024-01-25:
Jeg vil bare sige tak til ordføreren for talen.
Så det er vi fuldstændig enige i.
Så vil jeg også sige, at der jo også pågår et arbejde herhjemme.
Jeg ved, at man i dag ovre hos Landbrug & Fødevarer netop har snakket om arbejder, og min gode kollega Ida Auken arbejder på at øge loftshøjden for de her dyretransporter fra 60 til 70 cm, som jo netop vil gøre, at man får mere plads.
Det vil også gøre det mindre profitabelt at sende grise ud af Danmark.
Så der sker noget, og man rykker altså også på området herhjemme.
Tak for ordet.
Og tak for en rigtig god tale.
Jeg vil bare lige sige til det der med ordførerens nye model – var det betalingsmodellen, den skulle hedde? – at et godt råd fra en socialdemokrat er, at det der med ordet betaling eller betalingsring skal man være lidt varsom med.
Jeg bed mærke i det her, som ordføreren sagde omkring producenterne, og der er vi jo sådan set meget enige med den radikale ordfører.
Der var bare ikke afsætning på det; forbrugerne var ikke med.
Derfor vil jeg sige, at det, der jo også kommer til at pågå i forhold til den forståelsesaftale, som jeg vender tilbage til, fordi det jo er det meget konkrete i det, er kampagnedelen og kommunikationsdelen.
For det er vigtigt, at der er oplysning i forhold til producenterne, i forhold til detailhandlen og i forhold til forbrugerne.
Tak for ordet.
Christian Friis Bach (RV), 2024-01-25:
Ja, og det har jeg jo netop opfordret ministeren til at se på, og ministeren har givet os et løfte om, at ministeren vil se på, om der kan være noget der, som vi kan gøre for at sikre, at den her produktion i det omfang, vi strammer reglerne, i hvert fald ikke bare flytter ud af EU, og om vi kan gøre noget i forhold til tredjelande.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-25:
Men man kunne jo også diskutere – og det er jo også blevet diskuteret her indtil nu – import fra tredjeverdenslande.
Christian Friis Bach (RV), 2024-01-25:
Det vil jeg gerne love fru Pia Kjærsgaard.
Der lukker vi lidt øjnene for de der EU-regler og stemmer for det med hundene, for det er for sjov, det er til pynt.
Det er ikke et stort erhverv, der er bygget op omkring det.
Jeg mener, at der må man altså godt kunne tillade sig at gå lidt længere.
Så jeg ved godt, at jeg ikke står her og er fuldstændig stringent og konsekvent, men jeg vil gerne love fru Pia Kjærsgaard, at vi stemmer for det.
Men vi tolkede jo også det her med import som import fra tredjelande.
Det er en lille finurlighed, som gør, at vi kan sige, at det til dels også er EU-medholdeligt.
Men der ligger lidt en grænse her, når du har et erhverv som det her, der har sat en produktion op, som er lovlig, og som folk i den grad ernærer sig ved rundtomkring.
Der har vi en lidt anden linje; der bliver vi nødt til at sikre, at det er EU-medholdeligt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-25:
Puha, tør sveden af panden, hr. Christian Friis Bach.
Den var godt nok hård.
Det kunne man jo se på ordføreren.
Nu bragte ordføreren selv på banen, at det her er noget sværere for ordføreren.
Jeg skal bare lige være sikker, for jeg blev faktisk så glad for, at hr. Christian Friis Bach forleden ville stemme for Dansk Folkepartis forslag om import af ekstremt avlede hunde.
Christian Friis Bach (RV), 2024-01-25:
Jo, jeg så gerne, at vi kunne gøre noget hurtigere, men ordføreren ved jo også godt, at der ligger staldanlæg derude.
Der kan være tale om, at der så bliver ekspropriationslignende forhold, og så kommer der kæmpe erstatninger.
Så der er en masse komplikationer i det her, og jeg synes, at vi har et løfte fra ministeren om, at han vil presse på, alt hvad han kan i EU.
Vi har en handlingsplan herhjemme, som vi nu forhåbentlig får implementeret i et forlig, og så skal vi blive ved med at huske det her og tage debatten.
Derfor takker jeg også Enhedslisten for at bringe det ned i Folketingssalen.
For vi skal derhen, hvor det her ikke er tilladt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-25:
Vores forslag er ret moderat, for det er jo inden udgangen af 2025, at regeringen skal komme med en løsning, der træder i kraft.
Når sådan nogle turbokyllinger vokser op på godt 60 dage, er det jo mange produktioner, der kan være i de produktionshaller, inden et eventuelt forbud træder i kraft.
Så kan ordføreren ikke se, at det er meget lang line, vi sådan set giver, hvis det er sådan, at man går ind i processen her i forhold til at gå efter et forbud?
Christian Friis Bach (RV), 2024-01-25:
Jeg erkendte jo selv, at jeg er en kylling.
Så jeg tager det ikke ilde op, når ordføreren italesætter det.
Det skyldes jo lidt, at de der hunde bliver ekstremt avlet, for at de kan komme på en udstilling.
Det er til pynt.
Det er for sjov.
Der er jeg altså villig til at tage en større risiko.
Men det er noget andet, når det netop drejer sig om et erhverv, der er bygget op inden for de gældende regler.
Det er et lovligt erhverv i dag.
Det er jo ikke forbudt at gøre det her, og landmændene vil, som jeg beskrev, meget gerne gøre noget andet.
Inden for den ramme er jeg ikke villig til at gå på kant med EU-reglerne.
Så det er jo en hårfin balance, i forhold til hvor vi lægger os, og om det med hundene sagde jeg også, at jeg så det som det her spørgsmål om import fra tredjelande.
Beløn-betal-modellen synes jeg faktisk godt kan finde anvendelse her.
Der er jo altid dyrlægekontrol, når dyrene kommer til slagteriet.
Du kan jo få en faglig dyrlægevurdering af, i hvor høj grad der er sygdomsproblemer blandt de her dyr, der kommer ind, og så bruge modellen på det grundlag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-25:
Så når det er dyr med pels på, er ordføreren blød i knæene og parat til at gå langt i forhold til EU, og når det så drejer sig om 120 millioner turbokyllinger, er ordføreren alligevel lidt en kylling.
Det er jo klar besked, vi får her fra ordføreren.
I forhold til den der tankegang om at gå ind og skulle kontrollere de 120 millioner kyllinger, der er sendt til slagteriet, vil jeg sige, at det jo er temmelig omfattende, hvis de skal lave sådan en gåøvelse i løbet af processen med at komme til slagteriet, hvor man så konstaterer, at der er nogle af dem, der ikke har bentøjet i orden.
Jeg er med på at afprøve, om det kunne være en vej at gå, at man indfører en form for bøde, hvis det er sådan, at der er synlige tegn på, at turbokyllingen har brækkede ben.
Kan ordføreren folde det lidt ud?
Er det noget, som ordføreren kan se er en realistisk mulighed i forhold til at stramme op?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-25:
Det er jo et godt spørgsmål, og jeg ved ikke, om jeg er den rette til at svare på det.
Men det er klart, at forståelsespapiret pålægger regeringen at gå ned og fremføre det ved rådsmøderne og have den officielle holdning, at Danmark presser på for et fælleseuropæisk forbud.
Jeg læser ikke forståelsespapiret sådan, at det forpligter de enkelte partiers kandidater til Europa-Parlamentet, men jeg vil tilslutte mig det, der har været oppe i debatten, og det er selvfølgelig også noget, som SF kæmper for, når man går til europaparlamentsvalg.
Og der er de to kanaler, vi direkte har i forhold til at påvirke noget i EU, jo Rådet gennem den danske regering og så også Parlamentet.
Gunvor Wibroe (S), 2024-01-25:
Tak for ordet, og tak for talen.
Jeg vil bare lige spørge til noget.
Jeg synes, der har været flere, der sådan har spurgt til, hvad der ville ske, hvis man overtræder EU-lovgivningen på det her område, og det undrer mig lidt, at der er så få, der taler om det, vi rent faktisk er i gang med.
Altså, næsten samtlige partier, hvis ikke samtlige, har jo indgået aftalen om forståelsespapiret.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren omkring, hvordan man tænker man vil arbejde med det her forståelsespapir.
For det er jo sindssyg godt, at man har den her fælles forståelse, og at det virkelig er noget, partierne kerer sig om.
Så hvordan vil man arbejde med det her forståelsespapir?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-25:
Kommer beslutningsforslaget, som der ligger nu, til afstemning, så må vi gøre vores stilling op, og så tror jeg ikke, vi kan stemme for det på grund af netop importforbuddet.
Vi støtter alle de andre elementer i forslaget, og vi synes jo også, at det her kunne være noget, hvor man godt kunne lande en beretning, der kunne bringe os videre på området, i stedet for direkte at bringe det til afstemning.
Og det er i den optik, man skal se mine ord.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-25:
Det tager jeg egentlig mere som en kommentar end et spørgsmål.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-25:
Tak for det.
Urimelig lange dyretransporter bør være noget, som vi ikke ser nogen som helst steder, for selvfølgelig bør et dyr vokse op der, hvor det naturligt hører hjemme, og efterfølgende slagtes på det nærliggende slagteri, men sådan er det ikke.
Slagterier og arbejdspladser lukker som en konsekvens af, at man sender dyrene af sted på kummerlige transporter sydover, hvor de skal leve videre en tid eller slagtes.
Dyr, der skal opfedes eller slagtes, står nemlig stuvet sammen i store lastbiler, mens de bumler ned ad Europas landeveje til en stald eller et slagteri, hvor de ender deres dage.
Så vi taber på alle kanter.
Udfordringen her er den samme som med det forslag om turbokyllinger, vi lige har behandlet, nemlig EU-reglerne, for desværre kan vi ikke bare gøre, som vi allerhelst vil her i Danmark.
Så herfra vil jeg bare opfordre ministeren til at få lagt det rette pres på EU, så vi kan få gjort noget ved det.
Jeg er skeptisk; det må jeg sige.
Altså, Sydeuropa og Østeuropa har ikke det samme synspunkt på dyrevelfærd, som vi eksempelvis har her i Danmark og i den her del af Europa.
Når dyrene transporteres over lange strækninger til udlandet, handler det i sidste ende om økonomi, altså om varens pris, når den ender hos forbrugerne, og hvad de har lyst til eller er i stand til at betale for varerne.
Jeg ved godt, at det er nemt at være idealistisk og sige, at man bare skal købe den vare, som er markant dyrere end en anden vare, særlig i en tid, hvor rigtig mange mennesker kæmper med at få deres privatøkonomi til at hænge sammen.
Men taler vi dyrevelfærd, kan de her transporter ikke forsvares, og dyrevelfærden er vigtig.
Derfor kan Dansk Folkeparti godt støtte det her forslag, som sikrer bedre dyrevelfærd, også selv om det er en svær balancegang at finde det leje, hvor prisen kan være således, at forbrugerne stadig væk køber varen, og dyrevelfærden samtidig er i orden.
Igen vil jeg sige, at EU spænder ben for rigtig meget, og her bliver det igen svært at få enderne til at nå sammen, men jeg vil ønske ministeren god arbejdslyst med det arbejde.
Torsten Gejl (ALT), 2024-01-25:
Grunden til, at vi har den her debat, er, at millioner af dyr transporteres rundt mellem EU-lande med henblik på opfedning og slagtning.
Dyrenes lidelser er veldokumenterede, og de stiger, time for time de bliver transporteret.
Ifølge Dyrenes Beskyttelse er der påvist seks gange så høj dødelighed for kvæg på transporter på over 300 km og en femdobling for slagtesvin.
Som EU-reglerne er nu, er der, så vidt jeg kan forstå, ingen maksimal transporttid, men kun regler om hviletid.
Der har ad flere omgange været pres på Kommissionen for at indføre forbud mod lange dyretransporter på over 8 timer, men vi venter stadig væk på en revision af de håbløst forældede EU-regler.
Vi er simpelt hen nødt til helt grundlæggende at få sat en stopper for de lange dyretransporter.
De bliver aldrig forenelige med dyrevelfærd og ordentlig dyreetik.
Derfor støtter vi selvfølgelig det her forslag, som er et skridt i den rigtige retning.
Det er sådan, at vi i Alternativet mener, at det ville være fint at indføre en grænse på 3 timers dyretransport i Danmark, og vi tror også, at det ville have en rigtig god effekt.
Og så synes vi, det er fint med et forslag om 8 timer, hvis det er sådan, at ministeren vil tage forslaget om 8 timer med ned til EU – eller om færre timer, altså naturligvis gerne kortere, hvis det står til os.
Men Alternativet støtter beslutningsforslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2024-01-25:
Tak til alle for bemærkningerne, og tak til SF, Dansk Folkeparti og Alternativet for ligefrem at være positive over for forslaget.
Jeg tror, jeg kan sige til den konservative ordfører, at det, hvis det holder stik ved andenbehandlingen, vil få en voldsom stemmefremgang i forhold til for 5 år siden.
Så det går lidt i den rigtige retning, så det er jo fint nok.
Nu var der nogle, der sagde, at det er gentagelser, og at vi har diskuteret det meget.
Ja, det har vi diskuteret meget, men vi har jo diskuteret det meget, fordi der ikke skete det, der burde være sket.
Det skete i form af en beretning i Retsudvalget.
I 2003 overrakte selv samme fødevareminister og præsidenten for Dyrenes Beskyttelse, Arne Stevns Sørensen, så ved et pressemøde 475.000 underskrifter til Europa-Kommissionen fra danskere med krav om EU-regler om en maks.-tid på 8 timer for lange dyretransporter.
Der var 16 tætpakkede kasser; så meget fyldte underskrifterne.
Trods den indsats lykkedes det ikke at overtale Europa-Kommissionen eller de øvrige lande.
Med afstemningen i 2004 stemte Danmark – det var, da Lene Espersen var justitsminister – i EU mod at vedtage harmoniserede EU-regler på området, da der ingen øvre grænse var for, hvor langt man kunne transportere dyr.
Dengang sagde den daværende justitsminister fra Det Konservative Folkeparti, og jeg citerer: »Det er vanvittigt, at dyr, der skal slagtes, skal fragtes i så mange timer alene for at blive afleveret på et slagteri.
Vi skal finde en anden vej, der tager større hensyn til dyrevelfærd.«
Hun kaldte det en skamplet.
Ét var, at der ikke blev bedre regler for dyr i Europa.
Folketinget var også påtvunget regler, som forbød Danmark at indføre et maksimum for transporter ud af Danmark.
Grise er dyr, og i EU opfattes de som en vare, og varernes fri bevægelighed står som bekendt over alle andre hensyn.
Samme Mariann Fischer Boel blev sågar medlem af Europa-Kommissionen med landbrug som fagområde og lovede at bringe kampen imod de lange dyretransporter ind i hjertet af EU.
Lige meget hjalp det.
Sagen blev nu rykket op på EU-niveau.
Både i 2012 og 2017 lykkedes det en række dyrevelfærdsorganisationer i EU, bl.a. på initiativ af hr. Dan Jørgensen, at indsamle over 1 million underskrifter fra borgere i EU, som ønskede, at Europa-Kommissionen skulle fremsætte et forslag om forbud mod dyretransporter på over 8 timer, men det skete ikke.
Nu her i 2023 har Europa-Kommissionen med hele den her forhistorie så lovet at revidere reglerne, og den fremsatte i december et længe ventet forslag om netop dyretransporter.
Der er enkelte positive forbedringer, ikke nogen tvivl om det; det er klart.
Men det er også lige så klart, at der ikke er noget øvre loft for transporttiden, når det ikke gælder dyr til slagtning, dvs. når det gælder avlsdyr.
Der kommer nu en kamp, og den kamp skal Danmark, ligesom vi har gjort før – jævnfør de citater, jeg har fremført, og de personer, jeg har nævnt – selvfølgelig igen gå ind i.
Vi skal gøre alt for at få en 8-timersgrænse, selv om man måske nok skal være ærlig og sige, at det med den forhistorie, der er, ikke ser ud til at lykkes.
Christian Friis Bach (RV), 2024-01-25:
Tak for det, og tak for et meget engageret indlæg fra ordføreren for forslagsstillerne, hr. Søren Søndergaard.
Jeg skulle hilse jer alle sammen fra Lone Andersen, formanden for Familielandbruget, som rejste den problemstilling, som jeg også prøvede at beskrive, med avlsdyrene.
Hun siger, at man laver rigtig meget god og også genunderstøttet forskning i dyr, der virkelig undgår dyrevelfærdsproblemer, altså sunde, raske dyr.
Dem vil vi jo gerne have ud i hele Europa, som hun sagde, og det bliver rigtig svært – så kan du have embryoner og sæd, men det er trods alt mere sikkert at sende nogle kvier af sted.
Så i forhold til slagtedyr og avlsdyr er der jo nogle nuancer her, som jeg håber ordføreren tager med ind i sine videre overvejelser.
Jeg ved godt, at ordføreren ikke føler sig voldsomt bundet af EU-reglerne, men der er dog et hensyn der, som vi også gerne vil have med.
Søren Søndergaard (EL), 2024-01-25:
Jamen altså, EU-reglerne bliver jo kontesteret, og det kan bl.a. ske, som det skete med bisfenol A, ved at der er nogen, der sætter en anden standard, så kommer der en afklaring politisk, og i sidste instans kommer der en afklaring domstolsmæssigt.
Så det er ikke et spørgsmål om ikke at have respekt for EU-reglerne.
Så vil jeg bare sige, at jeg synes, det lidt er en afsporing af debatten at gøre det til en debat om de ting, som hr. Christian Friis Bach nævner, og hvor jeg udtrykkeligt i min tale her sagde, at vi selvfølgelig kunne se på undtagelser, for ligesom det er tilfældet med den nugældende lov, kan man lave undtagelser og lave særlige regler.
Men det er det generelle billede af transporten af dyr – det er jo den generelle transport, der er problemet.
Det er ikke de der relativt enkeltstående tilfælde, for det kan jo løses ved at gøre forholdene for transporten af dem gode nok, så de er i orden.
Christian Friis Bach (RV), 2024-01-25:
Jeg er fuldstændig enig.
Det er især slagtedyrene, vi skal have fokus på.
Man kører igen og igen, uge efter uge, dag efter dag, med alt for lange transporttider.
Det er det, vi skal gøre noget ved.
Men dermed også sagt, at så kan ordføreren jo ikke rigtig stemme for sit eget forslag.
Søren Søndergaard (EL), 2024-01-25:
Det forstod jeg simpelt hen ikke, og da hr. Christian Friis Bach brugte sin sidste bemærkning til at sige det, kan vi ikke engang få det afklaret.
For det er jo ikke alle de dyr, der transporteres rundt, heller ikke alle de dyr, der ikke er slagtedyr, der transporteres rundt, hvor der er de der helt særlige formål, der gør, at man ikke kan lave undtagelser.
Så vil jeg da i øvrigt beklage, hvis jeg har optrådt engageret.
Det skal vi for guds skyld undgå herinde i Folketingssalen.
Gunvor Wibroe (S), 2024-01-25:
Jeg vil lige sige tak for en fantastisk dundertale.
Det var så skønt at høre, så lad os få flere af dem, tak.
Så vil jeg også sige tak for lige at huske på min gode kollega Christel Schaldemose og hendes store kamp i forhold til at få gift ud af sutteflasker.
Det vil jeg huske på.
Og så vil jeg også bare lige huske på det arbejde, der pågår i forhold til grisetransporter.
Jeg vil lige gentage, at man jo i dag og også fremadrettet arbejder på det med loftshøjden i grisetransporter, altså det her med, at man vil hæve højden fra 60 cm til 70 cm, som jo reelt ville gøre, at man i stedet for at køre med de her grisetransporter i fem lag kan nedsætte det til fire lag, så det bliver mindre profitabelt at sende svin ud af landet.
Det er altså sådan noget, der gør en forskel, og vi har et stort ønske i Socialdemokratiet om, at det er noget, der kan indfases i løbet af de næste 5 år.
Søren Søndergaard (EL), 2024-01-25:
Jeg betvivler overhovedet ikke, at man kan bruge den slags greb, der gør det mindre profitabelt at transportere dyr, måske ikke jorden rundt, men så i hvert fald Europa rundt, og det skal vi også gøre; det er da klart.
Men vi kommer lidt tilbage til den fundamentale diskussion om, hvordan man opfatter dyr, og om man opfatter dyr som en vare, når de er levende, og hvordan man behandler dem.
Som hr. Torsten Gejl var inde på, eksisterer der klare undersøgelser og indicier, der viser, hvilken skade det forvolder, og den skade kan man selvfølgelig gøre lidt mindre, ligesom man jo – det ved vi alle sammen – på slaveskibene traf en beslutning om at lave lidt længere afstand mellem slaverne, når de skulle transporteres til Caribien, for så var der flere, der overlevede.
Gunvor Wibroe (S), 2024-01-25:
Fra Socialdemokratiets side synes vi, at det er den helt rigtige måde at se det på.
For det er netop konkret handling og konkret politik, der gør en forskel i forhold til de grise, vi sender ud af landet.
For én ting er at gøre det mindre profitabelt at sende grise ud af landet; noget andet er, at grisene får mere plads, og det gør altså en forskel.
Så det er noget, der er med til at løfte dyrevelfærden, og de forhandlinger er jo noget, der pågår lige nu og her, og det kommer altså til at gøre en forskel.
Tak for ordet.
Søren Søndergaard (EL), 2024-01-25:
Problemet med erfaring er jo ikke, at man bliver klogere.
Det er, at man meget ofte føler, at man har hørt det en gang før, og lige præcis den her sang har vi jo hørt mange gange før.
Altså, i flere årtier har vi hørt sangen om, at man kunne gøre de der ting.
Noget er der sket, men alligevel må jeg konstatere, at den socialdemokratiske kandidat til EP-valget hr. Niels Fuglsang for nylig tog på en tur ned igennem Europa, hvor han var chokeret over det, han så.
Så hvor langt er vi nået med de der tiltag, som vi nu skal have lidt flere af?
Er de ligegyldige?
Er det nok?
Det er det absolut ikke.
Christian Friis Bach (RV), 2024-01-25:
Tak for det, og tak til Enhedslisten for forslaget.
Vi var umiddelbart positive, men så skete der to ting.
Det ene var, at jeg mødte Lone Andersen fra Familielandbruget, som jeg lige har haft møde med, og hun laver faktisk nogle af de allerbedste økologiske malkekøer i Europa.
Dem sælger hun til hele Europa, og de bliver transporteret under sikre og gode forhold.
Det andet, hun så fik mig til at tænke på, var, at jeg faktisk sidste år selv solgte et par rigtig gode tyrekalve til Bornholm.
De går nu ovre i Paradisbakkerne, to rigtig gode Gallowaytyre, som jeg selv havde lavet, og dem var jeg rigtig glad for, og dem solgte jeg der.
Jeg har været inde at regne lidt på det, og det er faktisk lidt over 8 timer, tror jeg: De 5 timer og 30 minutter er med færgen, så var der 1 time og 30 minutter for mig, og de skulle ombord på færgen og køre godt 30 minutter derovre, så jeg tror, den røg over 8 timer.
Når det gælder dyr til slagtning, tror jeg, at 8 timer er alt rigeligt, og det vil jeg gerne arbejde for.
Men når det gælder dyr til avl, skal vi have nogle, som ministeren også sagde det, dyrevelfærdsmæssige bedømmelser af, hvordan den transport kan foregå.
Så vi er positive, det er godt, vi har debatten, det er godt, det bliver rejst, og vi skal gøre noget mere for at sikre, at dyr bliver transporteret sikkert, uden at det får dyrevelfærdsmæssige konsekvenser for dem, men præcis det her forslag kan vi ikke støtte.
Tak for ordet.