runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Larsen (KF), 2022-05-06:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Jeg vil faktisk lige korrekse ministeren en lille smule, for i forhold til økonomien sagde ministeren, at det blev gratis.
Det er jo et spørgsmål om, at der er nogle andre, der betaler.
Sådan er det.
Jeg vil gerne høre ministeren, om man har undersøgt, om det kunne have nogen effekt, hvis det var sådan, at man bad de unge mennesker om at vælge en tandlæge på samme måde, som de skal vælge en praktiserende læge fra en liste, og at de, hvis de valgte en tandlæge, på den måde fik en tilknytning til en tandlægeklinik, som så kunne indkalde dem til et tandeftersyn.
Har man undersøgt, om det vil have en effekt?
Eller har man forpasset den chance, inden man sætter det her i søen?
Magnus Heunicke (S), 2022-05-06:
Det sker af og til, at gode ordførere spørger til, hvad regeringen kommer til at komme med i sit finanslovsforslag, og jeg har den regel, at det kommer jeg aldrig til at sige før.
Vi plejer faktisk at holde et pressemøde ovre i Finansministeriet, hvor regeringens forslag til finanslov bliver fremlagt.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-06:
Den er så steget op til i dag, hvor den ligger på omkring 83 pct. Så vi har jo set en udvikling, hvor brugerbetalingen er steget over de sidste mange år.
Men jeg vil godt høre ministeren om noget, og i Enhedslisten rejser vi gerne igen og igen kravet om at udvide velfærden, og vi gør det også gerne til den næste finanslovsforhandling, men det ville jo være mere fremkommeligt, hvis regeringen selv i sit eget finanslovsudspil tog nogle initiativer med, som vi kunne bygge videre på.
Så kan vi se frem til, at regeringen i sit eget finanslovsforslag lægger op til, at vi skal have løftet velfærden?
Magnus Heunicke (S), 2022-05-06:
Jo, men der er en helt urimelig, og jeg synes også ubærlig ulighed i sundhed, og det er der på mange parametre.
Men det er i særlig grad på tandlægeområdet, og det knytter sig helt eksplicit til, at vi har en meget, meget høj brugerbetaling hos tandlæger, og vi kan bare se, hvordan det afholder store grupper i vores samfund fra at gå til tandlæge regelmæssigt, og hvordan det betyder alvorlig sygdom, smerter og forringelser af livskvalitet og sundhed generelt.
Så derfor er jeg meget, meget glad for, at den her ordning nu udvides, lige såvel som jeg også er glad for, at vi sammen med finanslovsaftalepartierne løfter det i forhold til uligheden i sundhed i forhold til socialtandplejen og den udvidelse, der er sket der.
Så jeg er meget, meget glad for det.
Det er jo klart, at det koster nogle penge, og pengene er knappe, så jeg kan ikke love, at vi går videre, før vi har de penge på bordet til at kunne gå videre.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-06:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Men jeg skal også bare høre ministeren, om ministeren ikke er enig i, at det her jo kun er det første skridt, fordi det her jo netop handler om at få gjort op med den ulighed, der er i, om man har brækket et ben, eller om man har knækket en tand, og at der bør være den samme adgang.
Vi rejste jo kravet om, at det i første omgang skulle være op til 25 år, og nu kunne vi så lykkes med at få partierne med på, at det er op til 22 år.
Men er ministeren ikke enig i, at det her er det første skridt, og at et slutmål bør være, at vi får afskaffet brugerbetalingen i forhold til tandbehandlingen?
Magnus Heunicke (S), 2022-05-06:
Så vil jeg da spørge: Hvor stort skal beløbet på sådan en check være?
Hvad hvis man har behov for en behandling, som er dyrere?
Der har vi jo her foreslået, at man kan blive visiteret til det.
Hvis man har det behov, så bliver det betalt, og så kan man selv vælge som ungt menneske.
Man kan sige: Jeg vil godt have den behandling, uanset hvad prisen er.
Ikke med en fast check, men uanset hvad prisen er, kan man selv vælge, om man vil have det i det kommunale tilbud, eller om man vil gå til det private tilbud.
Det har man tidligere kunnet, hvis man var under 18 år.
Nu vil vi udvide det for de 18-21-årige.
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-06:
Tak, formand.
I Alternativet går vi ind for gratis tandpleje for alle.
Altså, vi kan heller ikke forstå, hvorfor det skal koste penge at få repareret en tand, man har knækket, når man kan få gratis behandling for en brækket tå.
Der er simpelt hen alt for mange, der ikke har råd til tandbehandling, og det betyder, at folk går med smerter og lidelser i årevis, og mangel på tandbehandling i årevis giver altså også kroniske betændelser.
Det er tilstande, som fører til kræft, hjertesygdomme og diabetes senere i livet, og jeg tror faktisk, at hvis man gav gratis tandtilbud til alle, så ville det føre til mange afledte besparelser; man ville simpelt hen skåne så mange mennesker for langvarige sygdomsforløb.
Det er selvfølgelig en kæmpekæmpestor menneskelig gevinst, men det ville også føre til store besparelser i sundhedsvæsenet.
Jeg tror faktisk, at de besparelser næsten vil være så store, at man kan finansiere gratis tandtilbud gennem dem.
Jeg vil i hvert fald håbe – og det har jeg opfordret sundhedsministeren til flere gange – at man vil prøve at regne på, hvor store besparelser der egentlig ville være, hvis folk fik en tandbehandling, der var så god, at vi kunne spare dem for langvarige behandlinger af alvorlige sygdomme i sundhedssystemet.
Det er en lille sejr, som vi er glade for at være med i.
Den store sejr bliver, når vi har givet tilbud om gratis tandlægehjælp til alle i Danmark.
Tak, formand.
Liselott Blixt (UFG), 2022-05-06:
Mange tak.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig trist, at vi nu her på tredje-fjerde år går og venter på en reform på tandlægeområdet, som vi aftalte med den tidligere regerings sundhedsminister, og hvor vi faktisk var startet med at holde møder om, hvordan vi kunne sikre, at dem, der får en kæmpestor regning og ikke har råd til at få lavet deres tænder, kan få en bedre og billigere tandpleje.
For der er simpelt hen for mange mennesker, der glemmer at børste tænder eller at gå til tandlæge og betale det, det koster for at få lavet en ganske almindelig undersøgelse.
Her ligger der ikke noget incitament.
Altså, der skal indbygges et incitament.
Fordi man er ung eller barn, må der godt ligge noget, i forhold til at man sikrer, at de børster tænder.
Altså, jeg ved, at vi med mit 3-årige barnebarn børster drager og krokodiller ud af tænderne, og så er det lige pludselig sjovt.
Det er nok ikke det, man skal gøre ved de 18-20-årige – der er det nok kærester og noget andet, de tænker på – men det kunne være noget andet, og vi har jo kigget på, at det kunne være, at man, ved at man sørgede for at gå til tandlæge, så sikrede, at man fik det billigere hos tandlægen næste gang, og det vil jeg stadig væk arbejde for.
Når vi så kommer til selve lovforslaget, har jeg jo været positiv over for, at vi skal gøre noget på området, men jeg har taget et brev med, som jeg har fået i dag, og det siger faktisk, at det her lovforslag ikke er lovligt, og det er netop, fordi man gør det direkte til tandlægerne.
Det er konkurrenceforvridende, og samtidig er det ikke inden for de EU-regler, som man faktisk har lavet.
Så derfor vil jeg herfra sige, at jeg kalder ministeren i samråd om lovligheden i forhold til den lovgivning, man her prøver at udstede.
Jeg kan læse lidt op af selve det, som advokaten skriver, og det er, at med lovforslaget L 192 og dertilhørende forslag til ændring af tandplejebekendtgørelsen foreslås en ordning, hvorved der indføres den her vederlagsfri tandpleje.
Fritvalgsordningen er begrænset til at gælde for private tandlæger og gælder således ikke for privatpraktiserende tandplejere.
Det betyder, at de unge her med 100 pct. offentligt tilskud kan få udført tandpleje hos private tandlæger, men de selv vil skulle betale, hvis de går til en tandplejer, og det er konkurrenceforvridende, og specielt når det er statsstøtte.
Ordningen i lovforslaget indebærer statsstøtte til private tandlæger osv. osv.
Men jeg sender det her videre, for det gør, at jeg bestemt ikke kan tilgå den lovgivning, der ligger.
Jeg havde på forhånd sagt, som jeg også har talt med Venstres ordfører om, at jeg ville lave et ændringsforslag, så vi sikrer, at tandplejerne kommer med.
Det kan jo være, at vi løser problemet ved at gøre det.
Men lad os få et samråd om det og få snakket om, om det her er lovligt, eller om ministeren faktisk ikke har undersøgt en lovhjemmel.
Det er et ord, vi har brugt meget i de seneste par år, og det er jo i hvert fald vigtigt, at vi følger lovgivningen, også dem, der er så glade for EU, at man følger EU's lovgivning på området.
Så det skulle være mine ord herfra.
Så lad os arbejde videre med det.
Martin Geertsen (V), 2022-05-06:
Jeg tager normalt ikke venstrefløjen i forsvar, men jeg vil gøre en undtagelse her.
Ministeren får det jo til at lyde, som om det er regeringen, der har stillet et krav til venstrefløjen om at indføre vederlagsfri tandpleje.
Det er jo den omvendte verden, skal det vel retfærdigvis siges.
Det her er jo ikke en blomst, der har groet i regeringens have – bare lige inden ministeren kommer for godt i gang.
Så forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor man ikke har undersøgt det der med de private tandplejere, inden man fremsatte lovforslaget.
Altså, det ville da have været helt naturligt, at man havde gjort det i sit lovforberedende arbejde.
Nå, det, jeg egentlig gerne ville spørge ministeren om, er: Hvorfor er regeringen begyndt at kommunalisere voksentandplejen i Danmark?
Magnus Heunicke (S), 2022-05-06:
Først nævnte jeg eksplicit en stor tak til partierne bag finansloven.
At jeg også selv er meget, meget tilfreds med, at det er en del af en finanslov, som den her regering med det nuværende flertal har indgået, synes jeg ikke der er grund til at lægge skjul på, for det er jeg.
Men jeg kan igen så nævne noget eksplicit, nemlig Enhedslisten, SF, Radikale Venstre, Kristendemokraterne og Alternativets store, store arbejde for at få det her til at ske.
Det andet element er spørgsmålet om tandplejerne.
Nu har vi i vores lovforslag forsøgt at videreføre den eksisterende ordning, men vi er bekendt med det her, og lad os få det undersøgt i udvalgsarbejdet.
Til det sidste element vil jeg sige, at man som borger, som ungt menneske, stadig har den her fritvalgsgaranti, som man har, før man er 18 år.
Så det vil sige, at man har mulighed for at vælge det private.
Martin Geertsen (V), 2022-05-06:
Hvorfor har man ikke bare udstyret de unge mennesker med en check, så de kan vælge frit mellem de forskellige private tandplejere og private tandlæger i Danmark?
Hvorfor er det nødvendigt, at kommunerne skal tilskyndes til at begynde at opbygge kommunal kapacitet?
Magnus Heunicke (S), 2022-05-06:
Tak for det, og tak for bemærkningerne til lovforslaget.
Med det, vi behandler i dag, når vi jo faktisk noget af en milepæl, og jeg tror, alle, der har været i politik i noget tid, i hvert fald mennesker, der har arbejdet med sundhedspolitik – og det har vi, der er i salen her – har været til møder rundtomkring i Danmark, hvor spørgsmål om, hvorfor det er så dyrt at gå til tandlæge for alle, hvorfor der er så stor en ulighed i tandsundhed, hvorfor vi accepterer de urimeligheder i vores samfund, har været rejst.
Og det har vi forsøgt at svare på ved at sige, at der jo er meget god vilje, men det koster også mange penge.
Jeg synes, at det flertal, der tegner sig nu til det her forslag, viser, at det er muligt, for det er det samme flertal, som har indført en styrkelse af socialtandplejen for de allermest socialt udsatte med betragtelige og meget, meget vigtige indsatser for de socialt set mest udsatte mennesker for at give dem en bedre tandsundhed.
Det er hamrende vigtigt, og det gør allerede nu en stor forskel derude.
Det samme flertal tager så fat på nu at gøre noget ved, at der er alt for mange, der dropper tandlægen, når de fylder 18 år.
Der sker to ting: Den ene er, at det typisk er lige omkring det tidspunkt, hvor man flytter hjemmefra, og samtidig er man måske på su, og man har ikke den største indkomst, og så kommer man ikke til tandlægen, fordi tandlægeregningen er høj.
Og så ved vi, at når man først dropper ud af det, kan det tage mange år at komme ind.
Også her er der altså en stor social skævvridning.
Jeg så lige nogle tal for unge mennesker i forbindelse med vurderingen af, om de har en god tandsundhed.
Jeg synes, det er tankevækkende, at vi åbenbart accepterer de forhold i vores samfund, for når man ser på unge kvinder, er de fuldstændig afhængige af – når man ser statistisk på det – hvad forældrene har af uddannelseslængde, og hvis man er barn og ung af forældre med en videregående uddannelse, har 71 pct. af de unge kvinder dér en god tandsundhed, mens det kun gælder for 43 pct., hvis forældrene har en kortere uddannelse.
Den ulighed, vi kender fra sundhedsområdet generelt, afspejler sig endnu tydeligere i tandsundheden, fordi der er så stor en egenbetaling, så stor en brugerbetaling.
Det er en stor investering fra samfundets side, en investering i mere sundhed, mere tandsundhed, at vi nu forlænger den periode, hvor der er gratis tandlæge.
Indtil nu er det fra 18 år, men allerede fra i år vil vi, hvis forslaget bliver vedtaget, forlænge perioden og løbende forlænge, indtil vi når det 21. år, altså indtil man fylder 22 år – det er præcis de år, hvor vi kan se der er mange der dropper ud.
Så har jeg hørt ordførernes taler, og der er nogle, der mener, at man ikke har noget incitament til at børste tænder, hvis ikke der er den der hårde brugerbetaling.
Men så har vi altså haft en kæmpe mørk plet, en kæmpe urimelighed, når det drejer sig om tandsundhed.
Det er en struktur, der er politisk bestemt, men nu tager vi et politisk ansvar for at ændre den og investere i at give alle en bedre tandsundhed.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2022-05-06:
Altså, mig bekendt er der ikke den store arbejdsløshed blandt tandlæger.
Det tror jeg nu heller ikke er det, der bliver foreslået fra Nye Borgerlige – at vi skal til finansiere det, hvis man kan frygte, at der er nogle personalegrupper, der kommer til at miste indtægter.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-06:
Nej, det er jo ikke korrekt.
Altså, der står i lovforslaget, at privatpraktiserende tandlæger står til at miste indtægter for 184 mio. kr., og der er ikke noget lovforslag om, at de så får de indtægter ind på en anden måde.
Det vil sige, at privatpraktiserende tandlæger derude mister 184 mio. kr., og det er jo penge, som de så skal trække ind ved nogle andre mennesker, nogle andre kunder, for det kan de jo ikke bare selv absorbere i deres system.
Så jeg spørger: Hvem er det nu, der vil få dyrere tandlægeregninger, på grund af at de privatpraktiserende nu mister 184 mio. kr., som de ikke bliver kompenseret for i det her lovforslag?
Magnus Heunicke (S), 2022-05-06:
Ja, det er vigtigt.
Det er jo rigtigt, som der blev nævnt, at vi foreslår her i år at afsætte 80 mio. kr. til en opstart, men det er kun en opstart, men så foreslår vi jo også, at nogle af de første opgaver, de får, er at implementere nogle af de kvalitetsplaner, som også vil være og er finansieret i vores udspil, men de vil også komme derefter og vil selvfølgelig også være finansieret.
Martin Geertsen (V), 2022-05-06:
Lad os lægge det med, hvad ledende ministre tidligere har sagt og sådan noget, til side.
Det undrer mig bare, at der ikke er en eller anden form for automatik i det her.
For hvis man lytter til nogle af de her folk ude på lægterne, der også har forstand på, hvad der skal foregå i de her sundhedsklynger, så siger de jo, at hvis det rigtig skal give mening, bliver man også nødt til at have noget fælles økonomi i forhold til nogle af de opgaver, man skal løse.
Jeg synes måske, vi i udvalgsbehandlingen skulle kigge lidt på, om man ikke skulle lægge noget automatik ind i forhold til det, ministeren sådan set selv nævner, når det kommer til økonomiaftaler og andet, for jeg tror altså, at det er en vigtig bestanddel at få med her.
Magnus Heunicke (S), 2022-05-06:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg kan godt sådan i al beskedenhed sige, at jeg også deltager i en del samråd, hvor jeg i mit stille sind tænker: Dem, der indkalder til samråd, kommer også til at sidde med ansvaret en dag.
Men det er jo helt korrekt; jeg tror, at det nok går begge veje.
Jeg kommer ikke til her at stå og holde et stort forsvar for samtlige samråd afholdt i 4 år, dengang jeg selv og mine partifæller var i opposition.
Der kan helt sikkert findes noget, hvor man skød med kanoner efter småbitte gråspurve, og om det er tilfældet her, kan jeg simpelt hen ikke sige.
Der er jo finansiering med i det her forslag, men det er rigtigt, at det er skridt for skridt, så det her bliver en implementeringsmotor, men de forandringer, der skal ske, skal jo også finansieres, det er vi fuldstændig klar over – noget i første økonomiaftale, men andet jo i aftalerne, der vil komme derefter.
Martin Geertsen (V), 2022-05-06:
Tak for det, og tak til sundhedsministeren for talen.
Jeg har haft lejlighed til at vende den her sag med min gode kollega og tidligere sundhedsminister, fru Ellen Trane Nørby, som kunne fortælle, at da hun var minister, blev hun flået i det ene samråd efter det andet af socialdemokratiske folketingsmedlemmer, heraf også nogle, der faktisk også er ministre i dag, fordi der ikke var sat penge af til driften af de her sundhedsklynger.
Når jeg går ned i det, der i vores lovforslag normalt kaldes sammenfattende skema, kan jeg se, at det med at etablere sundhedsklynger ingen økonomiske konsekvenser har for nogen som helst.
Da man var i opposition, mente man, at der løbende skulle afsættes penge til det her, så jeg undrer mig bare over, hvorfor man så ikke gør det nu.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-06:
Tak for det, formand.
Jeg kom til at sidde dernede og tænke på, hvad der egentlig talt sker, hvis Folketinget stemmer nej til det her.
Så får ministeren i hvert fald ikke meget sommerferie; så skal der jo til at arbejdes hårdt.
Så hvis vi nu taler det her ned ad brættet, skal man tilbage til kommuner og regioner og starte forfra.
Det synes jeg ikke man skal, og det har ikke noget at gøre med, om jeg kan unde ministeren sommerferie eller ej, men fordi der faktisk også er nogle gode elementer i det, som rykker den her vej.
Det hænger selvfølgelig sammen med de sundhedsforhandlinger, vi er i gang med, og det her er så regeringens bud sammen med regionerne og kommunerne på, hvordan de tror de kan komme videre med det.
Der må vi jo så se, om de får ret, og se, om det rent faktisk kommer til at virke.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi, når vi herinde fra Folketingets side og også i regionerne og kommunerne har alle de her gode intentioner om, at der nu skal gøres det ene og det andet, så ikke glemmer, at der skal folk til at løse opgaverne.
Og jeg tror, at vi skal huske hele tiden i det her at medtænke, om vi har personalet til at løse de her opgaver, og også at sige, hvis de skal løse dem her og der ikke kommer mere personale til, hvad det så er for nogle opgaver, man måske ikke mere behøver at løse, eller som man måske skal gøre mere enkle.
Det kan f.eks. være en nedgang i det bureaukrati og den administration, som sygeplejersker selv påpeger at de har rigtig meget af.
Så jeg synes, det er vigtigt, at man også tænker den del af det med, for ellers putter man bare mere på herindefra, med de bedste intentioner, men det kan de ikke håndtere derude i systemet.
Men vi er da positive, og så får vi at se, om regeringen, kommunerne og regionerne får ret i det her.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-05-06:
Tak for det.
Dette lovforslag kan vise sig at være rigtig godt, og det håber vi da det kommer til.
Det baserer sig på en aftale om sammenhæng og nærhed fra juni 2021 mellem regeringen, Danske Regioner og KL.
Alle tre overskrifter er gode og beskriver en ramme, en struktur, og under alle tre overskrifter er der en masse gode intentioner.
Sundhedsklyngerne skal sikre bedre samarbejde mellem region, kommune og almen praksis om borgernes sundhed, varetage flere opgaver af høj kvalitet i borgernes nærmiljø og samtidig frigøre ressourcer til patientbehandling på sygehuse.
Det lyder vældig godt, men hvordan kommer det til at ske?
Hvordan sikres ressourcerne, og hvordan fordeles de mellem regioner og kommuner?
For så vil rigtig mange penge flytte fra sygehusene og ud i kommunerne, i takt med at patienterne sendes hurtigere hjem.
Hvordan sikres det, at der er personale nok til at løse opgaverne?
Hvordan sikres samarbejdet med de praktiserende læger, når de skal løfte en større opgave med de borgere, som kommer hjem og skal plejes og behandles i kommunerne?
Hvordan sikres det, at patienten følges hele vejen igennem forløbet?
Det vil kræve kvalitetsstandarder for alle opgaver, det vil kræve uddannelse og en klar opgavefordeling mellem de forskellige parter.
Og vi ved godt, at mange af disse spørgsmål ikke kan afdækkes i de igangværende forhandlinger om en sundhedsreform, men netop derfor er det ikke muligt i dag at afgøre, om dette lovforslag er godt eller skidt.
Det vil være skidt, hvis vi blot ændrer strukturerne, men ikke sikrer indholdet i strukturerne.
Men det kan blive rigtig godt, hvis sundhedsreformen understøtter, at sundhedsklyngerne kommer til at virke.
Derfor ser vi også med spænding frem til det parallelle forløb med både forhandlinger om en sundhedsreform og udvalgsarbejdet.
Vi skal have lidt mere fyld på strukturen, før vi kan afgøre, om vi kan stemme for forslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-06:
Tak for det.
Jeg tror, jeg vil fortsætte lidt i det samme spor, som hr. Martin Geertsen åbnede her.
For det kan jo faktisk ikke helt afvises, at både hr. Flemming Møller Mortensen og fru Astrid Krag, som formentlig er dem, der har flået den daværende minister rundt i samråd på det tidspunkt, har haft en pointe, lige såvel som hr. Martin Geertsen også godt kan have en pointe i dag, nemlig at udfordringen er, at vi ikke får løst det her ved at sætte 4 mia. kr. af til at bygge nærhospitaler.
Patienter bliver hverken behandlet eller får forebyggelse, ved at vi bruger mursten eller vi laver nye strukturer, men det gør de, ved at vi afsætter konkrete midler.
Så derfor er spørgsmålet til ministeren jo i virkeligheden bare ret simpelt, altså om ministeren ikke er enig i, at det, hvis vi skal løfte den her opgave, hvilket ministeren selv anerkender er intentionen, nemlig at vi skal have forbedret behandlingen både for den ældre medicinske patient, for den psykisk syge og for kronikeren, så også kræver, at vi afsætter yderligere ressourcer og også mere end dem, der umiddelbart er lagt op til i det udspil til en sundhedsreform, som regeringen har lagt op til.