runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-10-24:
Tak, formand.
Først en tak til fru Sara Emil Baaring for den meget bevægende tale om en tidligere elev og grunden til, at vedkommende var så glad i skolen, men alligevel var udsat for vold i hjemmet.
Jeg synes, det er meget sigende.
Tak for det.
Det er altid rart med historier fra det virkelige liv her i Folketingssalen.
Dansk Folkeparti er med i aftalen, og vi støtter selvfølgelig lovforslaget.
Men under læsningen af lovteksten og bemærkningerne er jeg blevet lidt i tvivl om, hvorvidt vi har behov for en lille præcision.
Det kan godt være, at ministeren kan forholde sig til det, når han kommer på talerstolen.
Jeg er lidt i tvivl om, om det betyder, at skolelederen udelukkende kan basere sig på vurderinger fra krisecenteret.
Men det kan være, at jeg har læst teksten lidt overfladisk – jeg er ikke jurist – og det er muligt, at ministeren kan svare på det, og hvis ikke, vil jeg selvfølgelig også stille et udvalgsspørgsmål i forbindelse med udvalgsbehandlingen, så vi kan få det oplyst.
Jeg afventer selvfølgelig ministerens svar på det.
Tak for det.
Christina Olumeko (ALT), 2024-10-24:
Tak for ordet.
Det lovforslag, vi behandler her i dag, handler om at skabe bedre adgang til skoleskift for elever, som sammen med en forælder opholder sig på et krisecenter.
Det betyder, at en forælder, som opholder sig på et krisecenter sammen med sit barn, efterfølgende uden den anden forælders viden og samtykke kan flytte barnet til en anden skole.
Desværre er der alt for mange familier i Danmark, hvor vold er en del af hverdagen.
Vi har et politisk ansvar for at sørge for, at det sker i mindst muligt omfang.
Når det så alligevel sker, skal vi sørge for, at der er trygge rammer for ofrene, og her spiller landets krisecentre en helt afgørende rolle i at støtte de mennesker, det handler om.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2024-10-24:
Tak til formanden for ordet og til alle ordførere for en god debat.
Regeringen indgik i december 2023 en aftale med Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti, Radikale Venstre og Dansk Folkeparti om at ændre folkeskolelovens regler, så der bliver sikret bedre adgang til skoleskift for elever, som opholder sig på et krisecenter.
Børn, der vokser op i hjem med vold, har øget risiko for at mistrives og for at klare sig dårligere i skolen end deres jævnaldrende, og når børn flytter med en voldsudsat forælder på krisecenter, er stabilitet i dagligdagen helt afgørende.
Det er en vigtig del af den stabilitet, at barnet trygt kan gå i skole.
Skolen er ofte et åndehul for børn, der oplever vold og trusler mellem forældrene.
Vi ønsker derfor at ændre folkeskolelovens regler, så kommunerne fremover ikke har pligt til at orientere begge forældremyndighedsindehavere om et skoleskift, så længe den ene forælder opholder sig på et krisecenter.
Det skal sikre, at børn, der er på et krisecenter, stadig kan komme i skole, når det af hensyn til barnets sikkerhed bliver nødvendigt at skifte skole.
Det vil beskytte barnets eller den medfølgende forældres anonymitet under opholdet på krisecenteret.
Det foreslås at indsætte en ny paragraf i folkeskoleloven, så en kommune får mulighed for efter anmodning at fratage en forældremyndighedsindehaver rettigheder efter § 54, stk. 1, 1. pkt.
Ændringen skal beskytte barnets eller den medfølgende forælders anonymitet under opholdet på krisecenteret, så den anden forælder ikke får kendskab til deres opholdssted.
Som udgangspunkt bør eleven fortsætte på sin hidtidige skole.
Det giver færrest afbrydelser i elevens skolegang, og det sikrer, at eleven går på den skole, hvor eleven har kammerater, og som forældrene er enige om er bedst.
Men i enkelte tilfælde vil det af hensyn til elevens sikkerhed eller trivsel være nødvendigt, at eleven ikke fortsætter sin skolegang på sin hidtidige skole.
Den nye bestemmelse i folkeskoleloven skal sikre et trygt skoleskift for barnet.
Der er tale om et indgreb i en forælders rettigheder i forhold til eget barn, og derfor foreslås det også, at rettigheder efter den her § 54, stk. 1, 1. pkt., højst vil kunne fratages en forælder i 6 måneder.
Indgrebet vil falde bort, hvis der inden da er truffet afgørelse om midlertidig eller endelig placering af forældremyndigheden hos den ene forælder efter forældreansvarsloven, eller hvis barnet fraflytter krisecenteret til egen bolig.
Børn, som lever med vold i hjemmet, er blandt nogle af de mest sårbare medborgere, vi har, og jeg er derfor glad for, at vi kan fremsætte det her lovforslag, som giver dem bedre adgang til skoleskift ved ophold på et krisecenter.
Jeg vil gerne takke for debatten og ser frem til eventuelle spørgsmål – jeg kan høre, at der allerede er nogle på vej.
Tak for ordet.
Sara Emil Baaring (S), 2024-10-24:
Jeg må også bare tro på, at når man ender på et krisecenter med sit barn, må der være en grund til det, og jeg vil egentlig gerne have, at vi står vagt om børnene.
Så kan det være, at der bliver noget i udvalgsbehandlingen, men for mig er det vigtigt, at vi værner om børnene og det fristed, som de har ved at kunne komme i skole.
Karina Adsbøl (DD), 2024-10-24:
Jeg vil bare lige høre, om ministeren ikke deler noget af den bekymring, der har været rejst i høringssvarene netop i forhold til det retssikkerhedsmæssige, herunder klageadgangen, og om ministeren er villig til at få kigget på det i forhold til det her lovforslag.
En ting er, at vi har Advokatsamfundet og Danske Familieadvokater, der siger, at det kan man i forvejen.
En anden ting er, hvad der lige præcis ligger i ordet godtgøres, og hvad det er, der præcis skal foreligge af dokumentation.
Selvfølgelig skal vi det.
Der er bare også nogle andre aspekter, som godt kan bekymre mig lidt, i forhold til at det måske kunne bruges i forhold til en eller anden højkonfliktssag i en skilsmisse.
Det er bare for at få alle de der ting belyst og på plads.
Så er ministeren villig til at ændre noget i forhold til det her?
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-10-24:
Tak for det.
Jeg vil gøre det kort, for vi synes grundlæggende, det er et godt og også et helt ukontroversielt forslag.
Skolerne skal have mere frihed – også frihed til at være forskellige.
Jeg synes jo i virkeligheden, at de frie skoler er et stærkt eksempel på, hvordan et tydeligt værdigrundlag kan danne rigtig gode rammer for læring og trivsel.
Jeg vil også lige kort adressere den mulige kritik, jeg kunne få ved at støtte det her forslag.
Nogle vil nok mene, at Liberal Alliance ikke tager tilstrækkeligt hensyn til de unges trivsel ved at foreslå, at man kan indføre karakterer i 6. og 7. klasse, men jeg må sige, at jeg ikke har set nogen dokumentation for eller antydning af, at elever, der går i de frie private skoler, hvor nogle allerede får karakterer fra 3. klasse, skulle trives dårligere.
Med det vil jeg bare sige, at Liberal Alliance støtter forslaget.
Tak for ordet.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-10-24:
Tak for det.
I Moderaterne går vi ind for at give frihed til folkeskolerne.
I dag er det forbudt at give karakterer før 8. klasse, men med det her forslag vil vi give skolerne mulighed for at indføre karakterer i 6. og 7. klasse, hvis de ønsker det.
Det ser vi ikke noget kontroversielt i.
Ifølge folkeskolelovens § 13 skal eleverne og forældrene regelmæssigt underrettes om lærernes vurdering af elevernes udbytte af skolegangen.
At kunne give karakterer et par år tidligere end 8. klasse, hvis skolebestyrelsen ønsker det, ville være en helt legitim vej til at forberede både elever og forældre på de krav, der venter eleverne senere i deres skoleforløb.
Karakterer kan i denne sammenhæng fungere som et pædagogisk værktøj, der gradvis introducerer eleverne til evaluering og forventninger, mens de stadig er i et trygt læringsmiljø.
Ved at introducere karakterer i 6. og 7. klasse, hvor der endnu ikke er noget på spil i forhold til eksamener, giver man eleverne mulighed for at lære at tage feedback til sig, håndtere fejl og udvikle sig.
Jeg kan ikke se, hvorfor det skulle være forbudt.
I de forsøg, der allerede er blevet foretaget med at indføre karakterer i 7. klasse, har erfaringerne været positive.
Det handler ikke kun om at give karakterer som et mål for præstation, men om at styrke feedbackkulturen i skolen de steder, hvor man vælger at indføre det.
Karaktererne vil være en del af en bredere evaluering, hvor det kombineres med skriftlig eller mundtlig feedback, hvilket betyder, at eleverne både får en konkret vurdering af deres standpunkt og en nuanceret forståelse af, hvordan de kan forbedre sig.
Moderaterne støtter forslaget.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-10-24:
Tak, formand.
Formålet med dette lovforslag er, at der bliver en mulighed på den enkelte skole for at give karakterer på 6. og 7. klassetrin, og det vil endda være op til skolens ledelse, om man vil benytte sig af den her mulighed.
Så det er valgfrit, og det er fleksibelt.
Vi i Det Konservative Folkeparti kan give det her lovforslag et 12-tal, og vi støtter lovforslaget.
Christina Olumeko (ALT), 2024-10-24:
Tak for ordet.
Jeg kommer til at gøre det forholdsvis kort.
Grunden til, at vi overhovedet behandler det her lovforslag, er jo sådan set, at Radikale Venstre har bedt om at få det udskilt fra aftalen om folkeskolereformen.
Og det giver os jo en mulighed for at diskutere karakterer her i Folketingssalen i dag.
Alternativet har det grundlæggende sådan, som ordføreren for SF også fik sagt tidligere.
Vi mener, at skolens rolle ikke kun er at uddanne, men i lige så høj grad at danne vores børn til hele mennesker.
Folkeskolen skal være et sted, hvor vi skaber et læringsmiljø, hvor det ikke kun handler om læring for læringens skyld eller om karakterer for karakterernes skyld, men derimod også om at vække elevernes nysgerrighed og sikre deres trivsel.
Vi er bekymrede for, at vi med det her lovforslag yderligere får presset unge såvel som gamle med et ensidigt fokus på målstyring og præstation.
Det mener vi ikke allerede skal starte så tidligt i folkeskolen, som jo er ment som et sted for dannelse.
Derfor forventer Alternativet at stemme imod det her lovforslag.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2024-10-24:
Tak til formanden, og tak til ordførerne for replikkerne til og indlæggene om det her lovforslag.
Det er jo det andet af to forslag om opfølgning på den politiske aftale om folkeskolens kvalitetsprogram.
Det er et lovforslag om i § 13, stk. 3, efter første punktum som nyt punktum at indsætte: »Derudover kan skolens leder efter ønske fra skolebestyrelsen eller med skolebestyrelsens godkendelse beslutte at give standpunktskarakterer i kombination med anden feedback til elever på 6. og 7. klassetrin.«
Vi foreslår, at loven træder i kraft den 1. august 2025 sammen med resten af lovkomplekset omkring folkeskolen.
Der er altså igen tale om en lokal beslutning, hvor der tages udgangspunkt i elevgruppen på den enkelte skole.
Karakterer på de her klassetrin er et pædagogisk redskab og skal derfor ledsages af anden feedback enten mundtligt eller skriftligt.
Tak for ordet.
Sara Emil Baaring (S), 2024-10-24:
Tak for ordet.
Gennem mine 12 år som lærer har jeg desværre mødt elever, som enten selv har oplevet vold, eller som i deres hjem har oplevet vold.
En elev, som jeg husker særlig tydeligt, kom til mig ved den årlige skolefest, flere år efter at vedkommende var stoppet på skolen.
Vi endte med at sidde på en træbænk ude i skolens have og tale hele aftenen.
Eleven fortalte om volden i hjemmet i barndommen, og jeg var faktisk meget rystet over den fortælling og må i dag med skam indrømme, at jeg ikke havde se tegnene.
Men som min tidligere elev sagde: Sara, det var jo mit fristed.
Jeg tror, at for mange børn, der er udsat for vold, eller som oplever kaos og mistrivsel derhjemme, kan skolen være et fristed.
Her er der orden og ro, og der er voksne, som gerne vil dem.
Derfor er jeg rigtig glad for det lovforslag, som vi nu behandler.
I december 2023 indgik regeringen en aftale med Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti, Radikale Venstre og Dansk Folkeparti om at ændre folkeskolelovens regler for at støtte lige netop disse børn.
Med lovforslaget sikrer vi, at kommunerne ikke skal orientere begge forældre ved et skoleskift, når den ene forælder opholder sig på et krisecenter.
Det betyder, at børn, som står midt i deres værste krise, stadig kan komme i skole, når det f.eks. af hensyn til barnets sikkerhed kan være nødvendigt at skifte skole.
Det skal selvfølgelig ikke være udgangspunktet, at man skal skifte skole, når man bor på et krisecenter, men der kan være tilfælde, hvor det af hensyn til elevens sikkerhed eller trivsel kan være nødvendigt, at eleven ikke fortsætter sin skolegang på sin hidtidige skole.
I sådan en svær situation skal vi med denne nye bestemmelse sikre gode muligheder for et trygt skoleskift for eleven.
Derfor kan vi i Socialdemokratiet bakke op om dette lovforslag.
Karina Adsbøl (DD), 2024-10-24:
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i forhold til intentionen med det her lovforslag, og at man selvfølgelig skal beskytte børn, der af den ene eller den anden grund er udsat for vold eller overgreb eller andet.
Men jeg har alligevel en bekymring i forhold til det her lovforslag, og det er også blevet rejst i høringssvarene.
Danske Advokater skriver i deres høringssvar, at det faktisk er muligt i dag.
Det er Familieretshuset, der træffer afgørelse, og så kan man have alle mulige holdninger og meninger om Familieretshuset, men det er jo der, kompetencen ligger.
Og de mener sådan set, at det, der bliver foreslået med det her lovforslag, kan man allerede i dag.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig lige at høre ordførerens tanker omkring det og omkring, om det i hvert fald ikke er noget, vi skal have undersøgt i udvalgsbehandlingen.
Sara Emil Baaring (S), 2024-10-24:
Jeg har også læst høringssvarene, og det vil vi være ganske åbne over for.
Men på den anden side vil jeg også sige, at der kan gå en rum tid, inden man får det igennem systemet, og der skal vi bare huske, at nogle gange er det, vi synes ikke er så lang tid, alligevel i et barneliv utrolig lang tid.
Karina Adsbøl (DD), 2024-10-24:
Jamen jeg havde trykket mig ind, men måske ikke hårdt nok.
Men bekymrer det ikke ordføreren i forhold til retssikkerheden?
Vi sidder i øjeblikket og er ved at indgå en aftale på socialområdet, der bl.a. handler om forældrefremmedgørelse.
Vi har set de her sager med børn som våben og dokumentarer om det, og derfor synes jeg, det er vigtigt, at vi som lovgivere i hvert fald er sikre på det retssikkerhedsmæssige i det her.
Ét er, at vi skal beskytte børnene, men altså, der er ingen klagemulighed, og jeg ved ikke engang, om der overhovedet kommer en partshøring.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-10-24:
Det er jo sådan, at såfremt en minister med en bemyndigelseslovgivning vælger at gøre noget, der ikke er opbakning til i Folketinget, så kan Folketinget altid trække bemyndigelsen tilbage enten helt eller ved på det konkrete område at sige til ministeren, at han ikke må gøre det der, som han har tænkt sig at gøre.
Så det, at man laver en bemyndigelseslovgivning, gør ikke, at en minister bliver diktator i verden.
Jeg kan selv huske fra den tid, hvor jeg var minister, at jeg havde bemyndigelse til at gøre nogle ting, men alligevel ikke turde gøre det, før jeg havde sikret mig, at der i Folketinget ikke var et flertal imod, at jeg gjorde det.
Så jeg er ikke så bekymret for, at bemyndigelser ikke kan fungere på en retssikkerhedsmæssigt forsvarlig måde.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-24:
Jeg vil gerne høre ordførerens holdning til den her bemyndigelseslovgivning.
Ordføreren siger, at hun vil stemme for det her lovforslag, men hvorfor egentlig?
Ordføreren vil gerne have en effektiv politik og nogle strategiske værktøjer, så vi kan lave det her kvantespring.
Men hvorfor stemmer ordføreren så for et lovforslag, som igen bemyndiger ministeren til endnu flere ting, hvilket vi tydeligvis har set de sidste mange år ikke er en effektiv politik?
Marianne Bigum (SF), 2024-10-24:
Vi stemmer for det her forslag, fordi vi simpelt hen ikke har tid til at vente på klimahandling.
I SF kan vi godt huske, hvad vi aftaler her i salen, og vi arbejder aktivt, og jeg sender ofte selv rigtig mange spørgsmål af forskellig art, hvor jeg minder ministerierne om at levere på det, vi har aftalt i Folketinget.
Og det kommer vi selvfølgelig fortsat til at kunne gøre.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-24:
Så SF's position er, at bemyndigelseslovgivning er en god vej at gå, når vi laver klima- og miljøpolitik.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Marianne Bigum (SF), 2024-10-24:
Der skal rigtig mange typer af lovgivning til og måder at gøre det på, og vi deler måske ikke helt den absolutte mistillid til et folkestyre, som ordføreren gør.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Tak for det.
Jeg har som udgangspunkt i hvert fald ikke mistillid til folkestyret, men jeg vil så give fru Theresa Scavenius ret i forhold til nogle af de bekymringer, der er, for der er jo også andre sager.
Nu kan vi se, at der er andre ministre, som vi har givet nogle bemyndigelser, og hvor der sker nogle misforståelser, og så skal vi pludselig i samråd om det.
Det kunne vi jo spares for, hvis man bare kom herind som regering og snakkede med de dygtige ordførere, så man fik talt tingene igennem, inden man gjorde det til lov.
Det er jo det, der er problemet.
Jeg vil til gengæld gerne gribe fat i noget helt andet.
Det her lovforslag går dybest set ud på at påføre danske virksomheder udgifter på op imod 20 mio. kr. i runde tal, fordi man, sådan som jeg kan forstå på SF's ordfører, ikke skal lave soja til foder.
Men det er jo kun fra de arealer, der er blevet skovet fra 2021 til nu, altså i ca. 2½ år.
Og der bliver jeg nødt til at sige, at der er blevet skovet ret meget inden da, så mængden af soja til foder kan de jo få andre steder.
Det er det, der egentlig er min bekymring; det bliver sådan noget feel good, når man ligesom tager et stort og meget reelt problem og så indfører en ekstraudgift på ca. 20 mio. kr.
Er ordføreren ikke bekymret for, at der kommer rigtig mange afgifter på små danske erhvervsdrivende?
Marianne Bigum (SF), 2024-10-24:
Det, jeg er bekymret for, er, hvis vi laver lovgivning, som ikke hjælper virksomhederne i den nødvendige omstilling.
Jeg mener, at både god lovgivning som den her, der stiller krav til, at man ved, hvor ens produkter kommer fra, så de ikke kommer fra ulovlig skovhugst og ødelæggelse af regnskov og andet, og det, at afgifter er med til at drive det, er godt og faktisk også til gavn for erhvervslivet, i hvert fald det erhvervsliv, som har styr på deres ting, og som lige nu bliver undermineret af de andre, som har mere lempeligt styr på det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Jeg tror, jeg læser lovforslaget lidt anderledes, for det er jo som sagt kun import fra skovede områder efter 2021.
Jeg er 50 år gammel, og jeg kan huske, at vi har skovet i Amazonas alt for længe og brændt det af alt for længe, så man satte os alle sammen i en rigtig træls situation.
Jeg køber ind på præmissen og alt det, som ordføreren siger, i forhold til at der er rigtig mange problemstillinger, men det her er at indføre lovgivning, som vi faktisk ikke rigtig ved hvad skal udmøntes i, og det er jo et andet kritikpunkt.
Og så er det jo bare, at SF's ordfører nu stiller sig op på talerstolen og siger: Vi ved ikke, hvad det er for en lovgivning, men vi synes, det er fint, at det må koste erhvervslivet 20 mio. kr.
Det er sådan, jeg hører det.
Er det helt forkert forstået, at det egentlig er det, man siger ja til fra SF's side?
Marianne Bigum (SF), 2024-10-24:
Jeg har læst materialet og er ret sikker på, at jeg kender lovgivningen.
Men hvis jeg forstår ordføreren korrekt, deler jeg ordførerens bekymring om, at vi er kommet for sent i gang med den grønne omstilling og beskyttelse af biodiversiteten og nedbringelse af klimaforureningen.
Og der vil jeg bare altid række en hånd ud til, at det får vi samarbejdet om at få gjort noget ved.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-10-24:
Tak for det.
I Danmark har vi jo stort set ikke noget rigtig natur tilbage, for vi har igennem århundreder og årtusinder været et landbrugsland, hvor vi har dyrket fødevarer både til os selv og også store dele af resten af verden, og derfor er stort set hele Danmark udnyttet af os mennesker enten til at producere fødevarer på eller som steder, hvor vi bor, eller hvor vi har anlagt infrastruktur.
Så må vi jo kigge ud i den store verden, når vi gerne vil se noget natur.
Vi ser på natur i fjernsynet, og de heldigste af os har råd til at rejse på meget dyre safarirejser til det afrikanske kontinent og se på natur.
Det lovforslag, som ligger her, er en gennemførelse i Danmark af den europæiske skovrydningsforordning, som sørger for, at EU ikke bidrager til yderligere rydning af natur ude i den store verden, så vi stadig væk kan rejse ud i den store verden og iagttage naturen.
Man kan selvfølgelig spørge: Ville det ikke have været bedre, hvis man var kommet i gang fra 1980, 1970 eller 1960?
Det ville det muligvis, men nu har man altså sat en startdato, sådan at EU forpligter sig til ikke at importere varer, som er produceret på arealer, som er blevet ryddet fra 2021 og frem.
Det er det, der er intentionen bag det her.
Man konstaterer, at meget skov allerede er ryddet, men EU vil ikke bidrage til, at man rydder yderligere skov, så EU vil altså ikke længere importere varer fra arealer, som er blevet ryddet fra 2021 og frem.
Det støtter vi i Liberal Alliance, og derfor stemmer vi for lovforslaget.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-24:
Jeg forstår godt, at man kan støtte intentionen i forordningen, og dermed også tænker, at man kan støtte intentionen i lovforslaget.
Men er ordføreren ikke bekymret for den retstilstand, virksomhederne kommer i?
De beføjelser og de bemyndigelser, der bliver givet til ministeren med det her lovforslag, er ret vide.
Det er nogle ret vilde beføjelser, som jeg i hvert fald er bekymret for, også i forhold til at man netop kan konfiskere ting uden retskendelse osv.
Jeg ved, at jeg tit deler bekymringen for borgernes retssikkerhed med ordførerens parti, men deler vi ikke også bekymringen for virksomhedernes retssikkerhed?
Mattias Tesfaye (S), 2024-10-24:
Jeg er glad for, at Danmarksdemokraterne deler intentionen i lovforslaget.
Jeg kan også sige, at vi i regeringen også deler den opmærksomhed, vi kan høre at der er hos Danmarksdemokraterne.
Derfor er det også relevant at have den her diskussion.
Det, som Familieretshuset træffer afgørelse om, er midlertidige eller permanente afgørelser omkring forældremyndighed.
Det, som vi lægger op til her, er langt mindre indgribende, for det er kun en ændring af folkeskoleloven og angår dermed kun de forældrerettigheder, man har, som følge af at ens barn går i skole.
Så det er mindre indgribende, end hvis det er den fulde forældremynighed, vi taler om.
Tiden rinder ud, kan jeg se, men jeg svarer gerne på den anden del af spørgsmålet, når jeg får ordet igen.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Danmarksdemokraterne er jo ofte på det her område enige i i hvert fald mange af de ting, som fru Theresa Scavenius kommer med.
Men det er fuldstændig korrekt, at det er problematisk, at vi sætter hele systemet ud af drift med noget, hvor vi kan risikere at sætte noget i værk, hvor der kan være noget med retssikkerheden.
Jeg er tryg ved, at vores retssystem nok skal ordne det på en fornuftig måde, men det kortslutter lidt idéen med det.
Smid det nu for pokker igennem Folketinget hver gang, og lad nu være med at uddelegere det.
For når ting bliver uddelegeret, er det sådan, at lige nu husker vi det, men gør vi også det om 2, 3 eller 4 år, når de her halvanden til to siders uddelegering bliver implementeret i et eller andet, vi ikke rigtig får at vide?
Vi har en travl hverdag herinde, og pludselig sidder ministeren for grøn trepart og har fået en rigtig god idé deroppe og finder ud af på side 6, at han har givet sig selv bemyndigelse til at udføre den her rigtig gode idé uden at fortælle det til Folketinget.
Det synes jeg at vi skal lade være med.
Kom nu ind forbi.
Vi har tiden.
I dag kunne vi f.eks. godt være blevet ved i en times tid eller to længere, hvis det var det.
Det behøver du ikke at gøre kun for dig selv.