Kaare Dybvad Bek (S), 2021-11-09:
Tusind tak for det, formand.
Jeg har glædet mig utrolig meget til at tage den her regional- og landdistriktspolitiske redegørelse – hr. Henning Hyllested, husk lige, at der er to ord i det, og det er to ting, som begge to er vigtige for at skabe udvikling i vores mindre samfund.
Det har jeg selvfølgelig, fordi jeg har været engageret i det og troet på, at vi skulle gøre noget andet på det her område, igennem mange år, og så er der andre af mine kollegaer, som har haft ansvaret, både som ministre, men også før.
Da jeg sad i Folketinget og var ordfører, var der nogle andre, der havde det her område.
Det første, jeg gerne vil sige, og som er det vigtigste, er, at udvikling, og hvor folk flytter hen, ikke bare er noget, som sker af sig selv; det har også noget at gøre med, hvordan vi indretter vores samfund.
Selvfølgelig vil der fortsat være en specialisering i vores samfund.
Der vil være flere, som flytter mod nogle af de store byer.
Men samtidig må vi også erkende, at nogle af de politiske beslutninger, der er truffet, også har gjort, at folk er flyttet til større byer, fordi vi har lukket mange funktioner i de mindre samfund og ikke har prioriteret de erhverv, som har været i de mindre samfund.
Det synes jeg er vigtigt, fordi det er politisk og det handler om, om man politisk ønsker sig et land, der hænger sammen.
Det er ikke bare noget, som er en naturlov.
Jeg kan huske, at der engang i 2014 var en folder, hvor der stod, at det at stoppe centraliseringen er ligesom at stille sig ud foran et godstog og råbe stop.
Men altså, jeg tror faktisk godt, at man kan stoppe.
Jeg tror, det var en forkert måde at se det på.
Jeg tror, vi bliver nødt til at se på, hvordan vi kan skabe en udvikling bredere rundt i landet og ikke kun i de store byer.
I forhold til redegørelsen er der jo, som det også er blevet sagt, en række ændringer, som vi kortlægger.
Siden 2010 er befolkningen i de større byer – altså dem med over 45.000 indbyggere som Helsingør, Roskilde, Silkeborg, Horsens og den type byer og så opad til hovedstaden, som jo er den største by – steget med 1 pct. om året, mens landdistrikterne er faldet med 6 pct.
Det er selvfølgelig et problem i forhold til at skabe sammenhængende lokalsamfund.
Men det, vi også kan se, er, at der begynder at være stor tilflytning til mange af vores små samfund – især børnefamilier.
Man kan måske arbejde mere hjemme, og det er måske lidt klemt at være i byerne.
Nu hørte jeg Enhedslistens overborgmesterkandidat fortælle om, at man stod i kø til at få lov til at gå i gåsegang rundt om søerne i København.
Så kan det jo føles lidt mærkeligt at stå dér i kø.
Så på den måde kan der jo være et eller andet på spil.
Men det er klart, at der samtidig jo også er det, at antallet af ældre vokser ude på landet.
Der er ikke noget galt med at være ældre; vi skal være glade for, at folk lever længere, men det gør jo også, at gennemsnitsalderen stiger noget, og der er udsigt til – som den konservative ordfører var inde på – at der er færre unge, specielt i den gruppe, der går i gymnasiet.
Der vil være 11.500 færre om 10 år, i forhold til hvordan det ser ud i dag.
Det betyder selvfølgelig også, at der er en udfordring for vores ungdomsuddannelser.
Nogle steder risikerer vi, at de drejer nøglen om.
På kort sigt vil det være vanskeligt at rekruttere til mange af vores ungdomsuddannelser, og det gør selvfølgelig, at folk, når de bosætter sig et sted, selvfølgelig også kigger på, hvor deres børn kan gå i skole henne, og hvilke uddannelser de kan tage her i lokalområdet.
Derfor har vi lavet en aftale om tilmeldingen til de gymnasiale uddannelser.
Jeg ved godt, at der er nogle partier, der er udenfor, men sådan som jeg har ladet mig fortælle, var der også nogle af de partier, der er udenfor, der egentlig var enige i den del, der handlede om landdistrikterne.
Du behøver ikke nikke, hr. Peter Juel-Jensen, men det er i hvert fald sådan, jeg har opfattet det.
Men der var nogle andre ting i aftalen, man ikke brød sig om.
Jeg tror, der er en bred erkendelse af, at vi skal sikre nogle af vores mindre gymnasier, det kunne være i Nykøbing Mors, eller det kunne være i Faaborg, Fjerritslev eller Høng eller andre steder, hvor man altså har behov for det her optagegrundlag på omkring 70 stykker.
Der blev der lavet en aftale, heldigvis bredt i Folketinget, som sikrer, at de har bedre muligheder for at udvikle sig, og samtidig lægger vi nu op til fra regeringens side, at alle byer med mindst 10.000 indbyggere skal have mulighed for også at lave udbud på ungdomsuddannelser.
Der er jo altså byer i Danmark, som er af den størrelse, og som stadig ikke har nogen uddannelsestilbud.