runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2019-10-25:
Så synes jeg, at I skal læne jer godt tilbage, for jeg har tænkt mig at holde en rigtig lang ordførertale.
Nej, spøg til side.
Det her lovforslag omhandler jo regelforenklinger.
Man foreslår at ophæve den nuværende bestemmelse om, at der skal afholdes en forudgående børnesamtale ved afgørelser om økonomisk støtte til forældremyndighedsindehaveren.
Det giver jo god mening at friholde børn for at blive inddraget i dette, når sagen har et klart afgrænset problem, der kan løses igennem økonomisk støtte.
Der lægges endvidere op til, at arbejdet med to særhandleplaner for henholdsvis kriminalitetstruede unge og unge med et behandlingskrævende stofmisbrug i stedet indarbejdes i den almindelige handleplan efter servicelovens § 140 eller den helhedsorienterede plan efter § 140 a, og det giver også god mening med kun én handleplan.
Afslutningsvis lægges der op til, at revision af en handleplan fremover skal ske som en beslutning og ikke træffes ved en afgørelse, og beslutningen herom vil fremover være at anse som en procesledet beslutning.
Om disse ændringer siges det i lovforslaget, og de vil fjerne unødvendige krav til sagsbehandlingen, uden at borgernes retssikkerhed forringes.
Det er i hvert fald det, der står i lovforslaget.
Handleplanen er jo et vigtigt koordinationsredskab, og opfølgning på handleplanen skal jo bl.a. sikre, at såvel de overordnede som de konkrete mål løbende bliver evalueret, samt at iværksatte foranstaltninger ikke løber længere end formålet tilsiger.
Når en myndighed skal afgøre en sag, har sagens parter ret til at komme med bemærkninger, forinden afgørelsen træffes.
Manglende partshøring kan jo føre til, at der træffes en forkert afgørelse, fordi grundlaget for afgørelsen er forkert eller utilstrækkeligt.
Jeg kan godt følge det uhensigtsmæssige i, at en afgørelse om revision af handleplanen kan påklages særskilt sideløbende i det tilfælde, hvor der også sker en ændring af iværksatte foranstaltninger, men hvad så med den situation, hvor der ikke sker en samtidig ændring af foranstaltninger?
Kunne man ikke forestille sig, at der netop i den situation skal træffes en afgørelse, som kan påklages Ankestyrelsen?
Derfor vil jeg godt høre ministeren, om ministeren vil imødekomme de bekymringer, der har været vedrørende dette, og eventuelt overveje DF's forslag.
Vi ser frem til udvalgsbehandlingen og også til ministerens besvarelse.
Tak for ordet.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-10-25:
Mange tak for det.
I lighed med det forslag, vi lige har behandlet, er jeg fuldstændig enig med de foregående talere og skal derfor også spare forsamlingen for en alt for lang tale.
Det udmærkede lovforslag, vi står med her, forenkler sagerne for borgerne og for administrationen i kommunerne.
At fjerne særplaner om stoffer og kriminalitet til fordel for helhedshandleplaner er oplagt godt, og at vi kommer til at skåne nogle børn for en påtvungen og unødvendig samtale, er også godt.
Lovforslaget er født i kommunernes virkelighed og ført ind til os af KL, og jeg værdsætter altid, når vi kan gå den vej rundt og vi kan få virkelighedstestet vores lovgivning af kommunerne, få respons, og så må vi jo så også tage vores ansvar på os og rette lovligt ind, så de passer til virkeligheden.
Vi støtter lovforslaget.
Trine Torp (SF), 2019-10-25:
Tak for det.
På børne- og ungeområdet har vi længe været optaget af at sikre kvaliteten i sagsbehandlingen, og så har vi med tiden fået lagt så mange proceskrav ind, at man kan blive lidt i tvivl om, om det reelt også sikrer kvaliteten.
Sagsbehandlingen skal rumme det, der skaber den bedste undersøgelse af barnets eller den unges behov.
Kvalitet skal sikres, men ikke nødvendigvis ved oceaner af proceskrav.
Børnesamtalen er f.eks. vigtig for at inddrage barnets perspektiv.
Det skal være som et naturligt led i sagsbehandlingen og ikke bare, fordi man skal opfylde nogle krav.
F.eks. er det ikke særlig relevant med en børnesamtale i forhold til at afgøre, om der skal gives økonomisk støtte til en forælder.
På samme måde er det med handleplaner.
Det vigtigste er ikke bare, at den bliver lavet, men at det er en god og en helhedsorienteret handleplan, som også reelt skaber forbedringer i barnets liv.
Det handler om den rette balance mellem bureaukrati, der sikrer retssikkerhed, og at der skal være en mening med reglerne.
Jeg synes, at man med det her lovforslag har ramt nogle af de punkter, som vi i hvert fald godt kan se vil være med til at afbureaukratisere på en måde, så det ikke har negative konsekvenser.
I SF støtter vi også lovforslaget.
Pernille Skipper (EL), 2019-10-25:
Enhedslisten støtter også lovforslaget.
Det er blevet gennemgået, hvad det handler om, det er nogle udmærkede afbureaukratiseringstiltag, og det har vi ikke flere bemærkninger til, tror jeg.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-10-25:
Formålet med lovforslaget her er at fjerne unødvendige krav til sagsbehandlingen på børne- og ungeområdet, hvor det ikke anses som nødvendigt for at oplyse sagen eller få den støtte, der påtænkes iværksat.
Det er rigtig godt, for så kan tiden i kommunerne bruges mere hensigtsmæssigt.
Samtidig er det lagt ind at ophæve bestemmelsen om, at der skal afholdes en forudgående børnesamtale ved afgørelser om økonomisk støtte til forældremyndighedsindehaverne, og at særhandleplaner for kriminalitetstruede unge og unge med et behandlingskrævende stofmisbrug afskaffes.
De indgår i stedet for fremadrettet i den almindelige handleplan efter servicelovens § 140.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Mira Issa Bloch (ALT), 2019-10-25:
Tak for ordet.
Dette lovforslag fjerner tre unødvendige dokumentationskrav på børne- og ungeområdet.
De tidligere ordførere har på udmærket vis allerede redegjort for indholdet i kravene.
I Alternativet er vi meget store tilhængere af at afskaffe unødige dokumentationskrav og dermed skabe meget mere plads til kerneopgaver og en større grad af tillid til de enkelte medarbejderes evne til at tage de rette beslutninger.
For en god ordens skyld har vi selvfølgelig noteret os, at høringssvarene er positive.
DS kan derfor tilslutte sig gennemførelsen af de foreslåede ændringer.
Så det bliver et ja her fra Alternativet.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-25:
Tak for det.
Liberal Alliance støtter også lovforslaget.
Astrid Krag (S), 2019-10-25:
Tak for det.
Man skal jo ikke stå og snakke udenlandsk her på talerstolen – det beklager jeg, formand.
Mange tak for modtagelsen af lovforslaget her.
Jeg er meget enig med dem, der har understreget, at vi alle sammen herinde i Folketinget har et ansvar for, at når lovmaskinen kværner, må den altså ikke kværne så meget, at vi ender med at opstille unødvendige procesregulerende krav til kommuner, når de skal varetage nogle af vores allermest udsatte borgeres problemer.
I det her tilfælde taler vi selvfølgelig om nogle sårbare børn og unge.
Det er nogle små ændringer, vi laver, i lovgivningen her, men det betyder, at vi sikrer bedre plads til fagligheden og mere fokus på borgernes behov til glæde for både børn og unge og deres forældre.
Der er ikke tale om de meget store ændringer, men det er forenklinger, som kommunerne har ønsket sig, samtidig med at de ikke forringer borgernes retssikkerhed.
Og lad mig da bare for egen regning sige, at jeg håber, vi kan blive ved med at gå ned ad den vej, og at vi, når vi laver ny lovgivning, kan lade være med at gøre tingene mere detailregulerede, end de behøver at være.
Nu fjerner vi så nogle krav til sagsbehandlingen på børne- og ungeområdet, hvor det ikke er nødvendigt for at oplyse sagen, og hvor det ikke er nødvendigt for den støtte, der vil skulle iværksættes.
Jeg behøver ikke at gå mere i detaljer med dem.
Jeg tror, det var Dansk Folkeparti, som rejste spørgsmålet, men nu bliver jeg helt i tvivl, hvem der rejste det, så lad mig bare lige svare på det her, og så kan vi tage det videre i udvalgsbehandlingen.
Men lad os bare få det udfoldet yderligere i udvalgsbehandlingen.
Så bare tak for en utrolig konstruktiv og, ja, effektiv behandling af lovforslaget her.
Som jeg også selv sagde i min egen opsamling, skal behandlingen være iværksat senest 14 dage efter, og jeg henviste også til der i lovbemærkningerne, hvor det står, under afsnittet om gældende ret og den foreslåede ordning.
Men lad os få det præciseret i udvalgsbehandlingen, for det her skal være et lovforslag, der sikrer større klarhed, og er der nogle uklarheder, vi kan være med til at mane i jorden, så lad os gøre det i udvalgsbehandlingen.
Det er en åben dør at løbe ind hos mig.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-25:
Fru Trine Torp har fuldstændig ret i, at nogle har været udsat for ting i deres opvækst, altså er vokset op under omstændigheder, som har gjort det meget sværere for dem at træffe nogle sunde og fornuftige valg senere i livet; og i nogle tilfælde må man sige, at det også næsten er umuligt, og derfor kan de ikke bringes til at træffe bedre valg i deres liv, andet end hvis vi andre hjælper dem.
Det er fuldstændig korrekt, og det ville jeg aldrig nogen sinde benægte.
Pernille Skipper (EL), 2019-10-25:
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Ole Birk Olesen, hvilket årstal vi har.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-25:
Altså, vi skal ikke langt tilbage i årstal, og jeg tror også, man kan genfinde citater så sent som i dag, som beskriver det at have et stofmisbrug som en sygdom mere end som et produkt af nogle valg, man foretager, og et produkt af de motivationer, man har i sit liv.
Men det, der nu er tilfældet, er jo, at selv fru Pernille Skipper fra Enhedslisten, som er den yderste venstrefløj her i Folketinget, siger, at det er vigtigt, at de har den rette motivation, og at dem kan man hjælpe med et gavekort.
Man kan trods alt ikke kurere blindtarmsbetændelse eller kighoste med et gavekort.
Det er rigtige sygdomme, men stofmisbrug er jo et spørgsmål om, at man skal have en vilje til noget andet end at misbruge stoffer.
Pernille Skipper (EL), 2019-10-25:
Jeg synes bare, det er overordentlig morsomt, når hr. Ole Birk Olesen stiller sig op og gengiver en karikeret og forkert holdning og tillægger den hele venstrefløjen, og at han, når han bliver spurgt til, hvor det mon kommer fra, så går tilbage til 1970'erne.
Og for at svare på mit spørgsmål: Det er 2019 i dag.
Når vi arbejder med socialpolitik, hvilket vi gør rigtig meget i Enhedslisten og SF og også de partier, der ikke definerer sig helt lige så meget som venstrefløj, så gør vi det ud fra den tanke, at mennesker faktisk kan noget, og nogle gange bliver de mødt med nogle omstændigheder, der er hårde, og dem skal vi hjælpe dem med at komme forbi.
Men de har en indre motivation.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-25:
Og hvor man tidligere sagde, at alle dårligdomme i samfundet skyldes samfundets strukturer, er man gået ind på den bane, som Hanne Reintoft i sin tid advarede mod – altså at det var en borgerlig opfattelse af sociale problemer at sige til folk, at de selv skulle gøre en indsats for at komme ud af deres problemer.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-10-25:
Nu har jeg jo siddet og lyttet til ordførerens tale, og jeg må indrømme, at noget af det, der bliver sagt, falder mig lidt for brystet, så jeg bliver nødt til lige at kommentere på noget af det.
Noget af det, som ordføreren er inde på, er det her med, at det er viljen hos stofmisbrugere til at ville noget og sådan nogle ting.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren er klar over, at en del af de unge, som kommer ud i misbrug – hashmisbrug osv. – har nogle diagnoser som adhd, autisme, ocd osv. og faktisk bruger det lidt som selvmedicinering.
Så faktisk har de nogle vanskeligheder.
Det lyder lidt, som om ordføreren ikke er klar over, at det faktisk også er en del af dem, vi taler om her.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-25:
Det er jeg fuldt ud klar over.
Som jeg også sagde i mit svar til fru Trine Torp eller Pernille Skipper – jeg husker ikke, hvem det var – så er der mange børn og unge, som er opvokset med ulig dårligere vilkår i forhold til at få et godt liv senere hen end andre børn og unge.
Og et af de dårlige vilkår, man kan have, er jo, at man har nogle psykiske eller mentale udfordringer, som man lider under.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-10-25:
Jamen nu er det jo sådan, at mange af de her børn, der har de her diagnoser – adhd, autisme, ocd, spiseforstyrrelser osv. – jo vokser op i helt almindelige familier, hvis man må kalde dem det.
Ordføreren siger, at de er vokset op under ulige vilkår.
Jamen vi taler om helt almindelige velfungerende familier, som har fået nogle børn, der har nogle vanskeligheder, som kan være opstået ved fødslen eller er arveligt eller et eller andet.
Gør det slet ikke indtryk?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-25:
Jamen jeg har aldrig sagt andet.
Jeg har aldrig sagt, at det alene er børn fra dårlige familier, som har problemer med adhd eller har lignende diagnoser – det har jeg aldrig nogen sinde sagt.
Jeg ved ikke, hvor det kommer fra; det er noget, der er opstået i fru Brigitte Klintskov Jerkels hjerne.
Karina Adsbøl (DF), 2019-10-25:
Tak for det, og tak for ministerens tale.
Men der er jo forskel på den vejledning, vi har nu, hvori der står socialpædagogisk eller psykologisk funderet indsats i et helhedsorienteret forløb, og at man så i den nye vejledning ændrer det til socialpædagogisk eller terapeutisk.
Det er jo derfor, at der har været en bekymring i forhold til det i høringssvarene.
Vil ministeren udelukke at ændre det til ordet terapeutisk eller også skrive terapeutisk/psykologisk ind?
Det har jo stået i den tidligere vejledning, og vi ved jo godt, hvordan og hvorledes ord kan tydes og tolkes ude i behandlingerne.
Astrid Krag (S), 2019-10-25:
Jeg synes, at det kan være rigtig fint i udvalgsarbejdet at få præciseret, hvad der er baggrunden for den her ændring, så der ikke er nogen, der kan læse noget ind i den ændring, som ikke skal læses ind i den.
Så lad os endelig få stillet et spørgsmål om det i udvalgsarbejdet, og så kan vi få klarlagt baggrunden for den.
Som sagt er der jo i høringsnotat redegjort for ændringen, men lad os endelig få det præciseret yderligere.
Jeg tror ikke, at der er nogen af os, der har en interesse i, at der her skal være en uklarhed og en usikkerhed.
Karina Adsbøl (DF), 2019-10-25:
Jamen så vil jeg også godt lige følge op på den diskussion eller debat, der har været i dag, netop i forhold til behandlingsdelen.
Hvad tænker ministeren om det?
Er det nok at sige, at man har overholdt behandlingsgarantien, hvis man har indkaldt en til en samtale, eller tænker ministeren, at det skal være sådan, at der selvfølgelig er iværksat en behandling i form af et tilbud eller andet?
Trine Torp (SF), 2019-10-25:
Men det er jo det her med, hvordan forholdet mellem individ og samfund er.
Men er det ikke også korrekt, at der kan være vilkår i menneskers liv, samfundsmæssige vilkår, som fastholder mennesker i en position, hvor de ikke kan træffe valg om at bryde ud af det, som er problematisk for dem?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-25:
Tak for det.
Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Vi synes, det er et godt og positivt lovforslag.
I stedet for at gentage, hvad andre har sagt, vil jeg gribe lidt fat i det her med de motiverende gavekort, som kommunerne nu får mulighed for at bruge i behandlingen af stofmisbrugere.
Hvis folk ikke har bemærket det, er det et paradigmeskift, kan man sige, især i venstrefløjens opfattelse af det at være stofmisbruger.
Man anerkender, at det er motivation, der skal til for at komme ud af et stofmisbrug, altså at stofmisbrug ikke er en sygdom, som rammer mennesker, men er noget, som mennesker kommer ud i, bl.a. fordi de ikke har den rette motivation i livet.
Derfor kan man hjælpe dem med at få en motivation, og man kan lave kognitive samtaler, der fører til motivation, og man kan give gavekort for at skabe motivation til at få et andet liv.
Så det med, at man er offer for samfundet og derfor er endt på samfundets bund som misbruger, er aflyst nu af et nyt paradigme, som handler om, at vi skal sikre, at de mennesker har en motivation for at få et andet liv.
Jeg vil bare tage hatten af for venstrefløjen, fordi man nu ikke længere betragter alle samfundets svageste som ofre for omstændigheder i livet, de ikke kan gøre noget ved, men at man nu anerkender, at det, der skal til, for at folk får et bedre liv, er, at der skabes en motivation i folk til at få et anderledes liv.
Tak for det.
Jens Rohde (RV), 2019-10-31:
Men det er jo briterne, der er modstandere af enhver – og igennem hele samarbejdet har været modstandere af enhver – form for social dimension.
Og så skal vi lige huske på hvorfor.
Det var jo ikke Labours skyld.
Det var Margaret Thatcher, der i sin tid tog kampen med fagbevægelsen i Storbritannien, og fordi hun havde taget kampen med fagbevægelsen, ville hun ikke have, som hun sagde, socialismen ind ad bagdøren.
Så alt det der med arbejdstagernes beskyttelse og rettigheder skal man lede meget, meget længe efter i Storbritannien, og det er ikke EU's skyld, hr. Morten Messerschmidt.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Jamen jeg vil til enhver tid advare imod at stemme på socialdemokrater, og det gælder også Blairs socialdemokrati i Storbritannien.
Det var jo ham, der stod for den linje, som ordføreren refererer.
Og det er fuldstændig rigtigt: At gå ind for EU og stadig solidarisere sig med folk i den laveste del af arbejdsmarkedet er det største paradoks, man kan forestille sig.
Så jeg er fuldstændig enig med ordføreren.
Jens Rohde (RV), 2019-10-31:
Men Morten Messerschmidt vil jo så heller ikke gøre EU demokratisk, han vil bare ud.
Det er sådan set det, der ligger bag ved det her.
Det, der får mig op, er, at hr. Morten Messerschmidt taler om alle de briter, der har fået dårlig behandling på arbejdsmarkedet på grund af EU og på grund af østudvidelsen.
Det er jo så langt væk fra virkeligheden.
Det er historieforfalskning, hvad hr. Morten Messerschmidt står og laver.
For sandheden er jo, at da vi lavede overgangsordningen, ville briterne ikke være med i den.
Hvorfor?
Man skulle ikke have et EU, der lagde nogle mindstebeskyttelser og sådan noget.
Næ, der kunne ikke komme arbejdskraft nok ind i EU.
Og det er jo fantastisk, at man står deroppe på talerstolen og nærmest identificerer sig som dansker med det britiske arbejdsmarked, som er det dårligst organiserede, et af de dårligst organiserede arbejdsmarkeder i hele Europa.
Det er da utroligt, at Dansk Folkeparti kan få sig selv til det.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Ja, altså, lige indtil det sidste, som ordføreren nævnte, er vi nok enige.
For jeg mener egentlig, at et folk har ret til at vælge de politikere, som de har lyst til – om man så fra socialistisk side mener, de er demagoger eller populister, eller hvad ved jeg; jeg kan finde en hel del af den slags typer i socialismens seneste 150 års verdenshistorie.
Men også fremadrettet mener jeg at borgerne må have lov til at vælge de politikere, de vil, og så stille dem til ansvar.
Det er det, demokrati handler om.
Det kan man jo ikke i EU.
Det er derfor, EU er så åbenlyst ikkedemokratisk – eller faktisk måske ikke bare ikkedemokratisk, jeg vil hellere sige antidemokratisk.
Balder Mørk Andersen (SF), 2019-10-31:
Det handler om de mennesker, som bliver ramt af de konkrete beslutninger.
Vi tænker faktisk solidarisk i forhold til folk, der går på arbejde og yder for deres respektive nationer, og dem er vi faktisk nervøse for i England.
Jeg frygter, at den lære, vi kommer til at tage med os her, er, at vi naturligvis skal sikre den brede folkelige opbakning til det fremtidige EU-projekt, så vi ikke ender i en situation, hvor der er nogle demagoger og populister, der formår at trække en befolkning rundt ved næsen med falbelader om, hvordan det kan gøre åh så mange ting for nationen.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Jeg er fuldstændig enig.
Det, som er fantastisk ved brexit, er, at alle de folk, der har mistet deres arbejde på grund af østudvidelsen, alle de folk, der bliver dårligt behandlet på arbejdsmarkedet på grund af de regler, f.eks. EU har vedtaget i dag, vil lige pludselig have et sted at gå hen.
I dag får de at vide, at de kan tage til Bruxelles, og så kan de tale med en kommissær, som de nok ikke deler sprog med, så det er nok kun hr. Rasmus Nordqvist, der er i stand til at kommunikere med hende, eller de kan finde en parlamentariker, som de aldrig har mødt før.
Men efter brexit vil man kunne gå til Underhuset, så vil man kunne tage til London og stille de folk, man har stemt på til det parlamentsvalg, der senest har været, til ansvar.
Så jeg er fuldstændig enig i den bekymring, som Socialistisk Folkeparti giver udtryk for her.
Det, der bare er forskellen på EU-regulering og national regulering, er, at man inden for det nationale demokrati kan stille nogen til ansvar for det og ikke blot skal henvende sig til en flok ansigtsløse bureaukrater i Bruxelles.
Balder Mørk Andersen (SF), 2019-10-31:
Gennem hele debatten i dag har man haft fornemmelsen af, at hr. Morten Messerschmidt har stået og krydset fingre for, at brexit kommer til at ende godt, ligesom dem, der nu tror på, at det er den rigtige vej at gå for englænderne.
Der har både været lidt skråsikkerhed, men også en usikkerhed om, hvad det kan ende med.
Jeg har et spørgsmål til hr. Morten Messerschmidt, som går på, om det kunne tænkes, at brexit kommer til at føre til øget ulighed, kommer til at føre til, at arbejderklassen og de mest socialt udsatte i England kommer til at lide under den her beslutning, kommer til at føre til endnu mere working poor og mere fattigdom.
Er det ikke noget, som et parti som Dansk Folkeparti, som jo faktisk sætter lighedstegn mellem slankere og folkeligt, bør frygte, samtidig med at man står og krydser fingre for, at det ender godt?
Det vigtigste, vi kan lære af det her, er jo, at vi skal arbejde for et bedre EU frem for at lade kernen være omkring slankning eller den fuldstændige diminutivgørelse af EU.
Jeppe Kofod (S), 2019-10-31:
Jeg tror, jeg sagde meget klart i min tale, at vi jo ønsker at stoppe de forhandlinger, der er med Tyrkiet – i forhold til det Tyrkiet, vi ser i dag.
Det bevæger sig i den forkerte retning, væk fra europæiske værdier, væk fra retsstatsprincipper, væk fra menneskerettigheder, og det er jo nogle grundlæggende ting, som vi også har debatteret i den tidligere debat, og som er helt afgørende for perspektivet om medlemskab af EU.
Så det er regeringens position.
Jens Rohde (RV), 2019-10-31:
Vi betaler Tyrkiet for at gøre det beskidte arbejde for os, og så lukker vi øjnene for alt det, der derudover foregår.
Jeg tror, at historien kommer til at dømme os hårdt for det her, det må jeg godt nok sige.
Jeg er nødt til at tage et forbehold for vores medvirken i det forslag til vedtagelse, for for mig er det fuldstændig evident for at kunne være med til at acceptere en suspension, altså den praktiske suspension, der er, at vi ikke kan gå med på udenrigsministerens fortolkning af, at man helt bør ophøre med at have Tyrkiet som kandidatland.
Det er en meget, meget dårlig idé, og det vil få geopolitiske konsekvenser, som vi under ingen omstændigheder kommer til at tage ansvaret for i Radikale Venstre.
Jeg mener, det er en meget uklog fremfærd.
Derfor er jeg nødt til at spørge: Hvad mener man konkret, når udenrigsministeren siger, at forhandlingerne helt skal ophøre?
Det skal vi have et klart svar på, ellers er vi ikke med i forslaget til vedtagelse.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-10-31:
Jeg tror nærmere, at det, jeg sagde, var, at jeg anerkender, at Tyrkiet har taget imod nogle af flygtningene og også på en eller en måde har taget et ansvar.
Men alligevel er der da masser af problemer.
Det er der i øvrigt ikke kun for flygtninge, men for alle mulige borgere i Tyrkiet.
Og jeg anerkender det, ordføreren siger, altså at der er problemer, men jeg vil også sige, at aftalen jo har haft en eller anden form for virkning, i forhold til hvor mange der er kommet til Europa.
Og jeg ved ikke, hvad man i Alternativet havde forestillet sig kunne være anderledes.