runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-12-06:
Nej, men det vil vi til enhver tid selvfølgelig gerne svare på skriftligt, hvis vi skal det.
Tak for spørgsmålet.
Der er jo to spørgsmål, der kommer et andet bagefter, og de hænger lidt sammen, men jeg skal efter bedste evne prøve på at skille tingene ad.
Det er jo ikke noget nemt valg, myndighederne står over for, når en forælder til et lille barn anmoder om at få lov til at have sit barn hos sig i fængslet – måske er det et helt nyfødt barn, der kan være mange forskellige historier.
Efter min opfattelse må det afgørende hensyn i den her slags sager være, hvad der er bedst for barnet.
Det er også det princip, der ligger til grund for lovgivningen på området.
Altså: Det er en forudsætning for at få lov til at have sit barn hos sig i fængslet, at den indsatte er i stand til at passe barnet.
Desuden skal der helt klart som udgangspunkt indhentes en udtalelse fra de sociale myndigheder om, hvorvidt opholdet i fængslet er foreneligt med hensynet til barnet, og inden for de rammer, som lovgivningen opstiller, er det myndighedernes opgave at træffe de konkrete afgørelser og vurdere, hvad der er bedst for barnet i disse, vil jeg sige, svære sager, og her skal der jo tages en lang række hensyn, ikke mindst til barnets udvikling.
Nu er regeringen så lige blevet enige med bl.a. spørgerens parti om en ny 4-årsaftale for Kriminalforsorgen, og en del af aftalen er, at der etableres et kvindefængsel, og i den forbindelse skulle der på både den åbne og den lukkede afdeling blive etableret en særlig familieafdeling til kvinder med børn.
Men spørgsmålet i sig selv synes jeg er rigtig svært, og mit svar på spørgsmålet er sådan set det samme, som jeg startede med, nemlig at jeg helt generelt ikke synes, det er befordrende for et barns udvikling at vokse op i fængslet.
Jamen jeg synes jo, at vi skal skille tingene ad.
Nu refererede spørgeren jo, hvad jeg har sagt i nogle sammenhænge.
Man kan mene meget om det, jeg har sagt.
Jeg synes da i det mindste bare, at jeg har været ærlig og sagt, hvordan jeg gerne så det skulle være.
Samtidig har jeg også sagt, at det kan vi ikke, fordi loven skal gælde for alle.
Der bliver så stillet et spørgsmål.
Det er jo en politisk/værdiladet ting, når spørgeren siger: Kan det medføre en risiko for diskriminerende praksis?
Det tror jeg ikke, for sådan tror jeg ikke vores politi arbejder, men jeg kan jo ikke tage den fornemmelse fra spørgeren.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-06:
Tak for det.
Jeg har stillet yderligere skriftlige spørgsmål om, præcis hvad der er foregået der, så det behøver vi ikke at gå i detaljer med nu.
Men det vidner jo om, at der har været nogle problematikker på området.
Læg så dertil, at ministeren udtaler, at hvis han kunne, ville han have lavet en lovgivning, som udelukkende ramte udlændinge.
Læg dertil, at lovgivningen tydeligt fremsættes i en kontekst, der er direkte rettet mod udlændinge.
Det gælder f.eks., når ministeren har valgt, at den allerførste sætning i indledningen i bemærkningerne til lovforslaget om skærpet straf for utryghedsskabende tiggeri lyder: »Regeringen ønsker at sætte ind mod udenlandske tilrejsende, som slår lejr på offentlige steder.«
Så set i lyset af at ministeren udtaler sig så direkte om et ønske om at kunne føre diskriminerende praksis, hvis det var muligt, og set i lyset af at lovforslagets bemærkninger sættes ind i en kontekst, der udelukkende handler om udlændinge, og set i lyset af at ingen danske statsborgere pr. 2. oktober 2017 var dømt for utryghedsskabende tiggeri, er det så stadig væk ministerens holdning, at der ikke er en risiko for diskriminerende praksis, og ikke mindst når Københavns Politi har valgt at lægge ansvaret for at koordinere håndhævelsen af loven hos Udlændingekontrolsektionen, der jo, som det ligger i navnet, har med udlændinge at gøre?
Og kan ministeren slet ikke se, at der kan være en større sammenhæng mellem de her ting?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-12-06:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Den nærmere politimæssige indsats mod utryghedsskabende tiggeri skal i mine øjne tilrettelægges på baggrund af en politifaglig vurdering, og det er ikke en vurdering, som jeg som politiker har tænkt mig at blande mig i.
Københavns Politi har oplyst, at indsatsen mod tiggeri er tilrettelagt på den måde, at den behandles af forskellige afdelinger i politikredsen, herunder det udkørende beredskab og Udlændingekontrolsektionen, og at Udlændingekontrolsektionen har en koordinerende funktion i indsatsen.
Københavns Politi har oplyst, at politikredsens indsats mod utryghedsskabende tiggeri navnlig har været baseret på anmeldelser, og at anmeldelserne i vidt omfang har vist sig at vedrøre tiggeri udført af udlændinge.
København Politis indsats skal ses i lyset af, at der i foråret og hen over sommeren var omfattende problemer med store grupper af udenlandske tilrejsende, der kom til Danmark og tiggede og slog lejr på offentlige steder.
De skabte stor utryghed og var til gene for både omkringboende og forbipasserende.
Visse områder i København var særlig belastede.
Jeg synes ikke, vi skal finde os i, at folk slår lejr på offentlige steder, at de bruger vores kirkepladser som toilet, og at de ernærer sig ved at tigge i tog eller på gågader.
Den slags mener jeg ikke hører hjemme her.
Derfor var det for regeringen en klar prioritet at få sat en stopper for det.
Indførelse af en skærpet straf for utryghedsskabende tiggeri var et af de nye redskaber, som vi gav politiet mulighed for at benytte i indsatsen mod lejrene, fordi en stor del af dem, som opholder sig i de utryghedsskabende lejre, ernærer sig ved tiggeri.
Den politimæssige indsats mod lejrene har virket.
Loven er ens for alle, og sådan må det være.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-06:
Tak for det.
Er ministeren enig i, at brugen af Udlændingekontrolsektionen i politiet til at implementere en lov, som skal ramme alle på lige basis, og ikke kun målrettes udlændinge, kan medføre en risiko for, at der opstår en diskriminerende praksis?
Er ministeren enig i, at brugen af Udlændingekontrolsektionen i politiet til at implementere en lov, der skal ramme alle på lige basis og ikke kun målrettes udlændinge, kan medføre en risiko for, at der opstår en diskriminerende praksis?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til ministerens svar på REU Alm. del 2016-17 spørgsmål 1013 angående brug af Udlændingekontrolsektionen og spørgsmål 1014 angående dømte efter vedtagelsen af loven om skærpelse af straffen for utryghedsskabende tiggeri, hvori det oplyses, at ingen af de 18 domfældte personer og ingen af de 2 frifundne personer var danske statsborgere.
Så føler jeg mig kaldet til at spørge ind til den samtale, der har været, med Rigspolitiet om overholdelsen af internationale forpligtelser, for det undrer mig, at det har været nødvendigt at tage den samtale.
Kan ministeren uddybe, hvorfor der har været behov for den samtale, og hvad den nærmere er gået ud på?
Karin Nødgaard (DF), 2017-12-06:
Den anden del var i forhold til andre landes lovgivning, f.eks. Norges, hvor jeg har ladet mig fortælle der er en anden form for lovgivning.
Det kunne være, at ministeren så, hvis man ikke ved det og kan nå at svare på det, kan indhente nogle oplysninger og videresende dem til ordførerkredsen i forhold til det her.
Men jeg synes også, at det er vigtigt at lytte til, at fængselspersonalet f.eks. er bekymret for børnenes sikkerhed.
For en ting er, at moderen kan være tryg, men hvis nogle andre lige pludselig har en aggressiv adfærd, kan det også gå ud over barnet og påvirke det.
Den sidste del, som jeg også synes er meget spændende, er i forhold til efter barnet er fyldt 3 år.
For hvis vi siger, at et barn er vokset op i et fængsel i 3 år, så skal barnet jo sådan set ud igen.
Nu er jeg ikke specialist på retsområdet, men hvad skal der så ske med det barn?
Findes der nok i forhold til lovgivningen på det område?
Jeg er helt enig med ministeren i, at de her to spørgsmål hænger sammen, men der er alligevel nogle nuanceforskelle.
Jeg vil også gerne påpege – og nu er det ikke, fordi jeg står her i dag og har den forkromede løsning på det her spørgsmål – at det er vigtigt, at vi netop kan bruge spørgetiden til også at gå lidt i dybden med nogle af de ting, som vi som politikere lige pludselig bliver konfronteret med i hverdagen, hvor vi kan høre nogle historier om det.
Jeg er også godt klar over, at der ikke er to domme, der er identiske.
Der kan være forskel på forseelserne, dvs. hvilken type kriminalitet man har begået.
Men det, jeg synes der er vigtigt, er, at det, som ministeren også påpeger, ikke er et spørgsmål om enten-eller, om man skal eller ikke skal.
For vi ved, at der er rigtig mange ting, der bliver grundlagt i et lille barns liv i de første 2-3 år fra barnets fødsel.
Men vi ved jo også, at det trods alt er et helt andet miljø for et barn at vokse op i, og derfor kunne jeg godt tænke at mig at gå lidt mere i dybden med det, som ministeren er inde på, og selvfølgelig også med nogle af de bemærkninger, der er kommet fra nogle af dem, som arbejder i et fængsel.
De siger, at de her børn oplever stress; at de bliver utrygge; at de bliver præsenteret for et sprogbrug, som de normalt ellers ikke ville høre; at de måske ikke helt oplever at være i den der familiære situation med at have tryghed omkring sig under opvæksten – jeg har f.eks. hørt om, at man går på omgang mellem andre indsatte, så det er dem, der kommer til at påvirke én.
Vi ved jo alle sammen, at det nære har meget stor indflydelse på, hvordan man udvikler sig i alle aldersgrupper, men vi ved også, at man har behov for at komme ud og få nogle andre input, herunder på det sociale område, i vores tilværelse.
jeg kunne godt tænke mig at komme et spadestik dybere og høre ministeren, om der ikke er nogle tanker, der ligesom bliver vakt til live, om, at man måske skal kigge yderligere på det.
For jeg anerkender det, der er i aftalen om Kriminalforsorgen, men jeg havde gerne set, at man måske også havde taget lidt mere af den sociale del med ind den her aftale.
Så det kunne jeg godt tænke mig at få ministeren til at uddybe lidt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-12-06:
Jeg synes jo, det er noget af det, vi skal få boret ud nu.
For jeg har ikke på stående fod kendskab til, hvad ansatte måtte have sagt her, og det synes jeg jo er en helt naturlig ting at vi får spurgt om, altså at vi får stillet spørgsmål til de mennesker, der arbejder med det her til daglig, i Kriminalforsorgen, men også de andre ansatte, vi har her: Hvad er udfordringerne ved det her?
Det er jeg fuldstændig enig i at vi skal gøre og så finde en pragmatisk løsning på det.
Så formåede jeg faktisk at glemme, hvad det andet spørgsmål var, og det beklager jeg meget.
Karin Nødgaard (DF), 2017-12-06:
For som jeg også sagde tidligere under det foregående spørgsmål, er det her ikke et spørgsmål om enten-eller.
Altså, der er ting, der måske kan kigges på, og det kan være, at der er nogle justeringer, vi kan gøre, så det bliver bedre.
For det drejer sig netop om barnets trivsel og barnets sundhed – nogle kalder det også barnets tarv – hvad er egentlig er bedst for barnet?
Men det kunne jo også være således, at det f.eks. var faren, der var i fængsel, og at det måske var bedre, at barnet boede der, end at barnet var hos en mor, som måske var dybt kriminel eller var ude i et misbrug.
Det kunne f.eks. være bedsteforældre.
Så det synes jeg også at man, når man tager drøftelsen med sin kollega, skal have i erindring.
Men jeg synes også, at det, der er vigtigt at holde fast i i forhold til den her problematik, er at lytte til dem, der egentlig – hvad skal man sige – observerer det i hverdagen, og det er jo bl.a. personalet i fængslerne.
Fra dem hører man jo, at børnene oplever stress, at de er påvirket af det, og de mener slet ikke, at det er et sted, hvor børn skal vokse op.
Der vil jeg da egentlig også gerne høre ministeren, om han har fået nogle henvendelser fra fængselspersonalet i forhold til det, hvor man simpelt hen har sagt: Vi er faktisk bekymrede for de her børns opvækst.
Det kan godt være, at der har siddet nogle sociale myndigheder, der har kigget på det, og at man om moren – hvis det er moren, der afsoner en dom – kan sige, at hun, når man har hende på tomandshånd, egentlig er en sød og kærlig og god mor, hvad hun garanteret også er, men de betingelser, og det, der omgiver barnet, kan faktisk ikke befordre, at det her barn får en god opvækst.
Så det var den ene del af det.
Der er en anden del, som jeg også håber ministeren kunne overveje.
Jeg ved ikke, om ministeren kender til den lovgivning og måske kunne prøve at svare på det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-12-06:
Der skal vi jo igen tilbage til, hvad der er det bedste for barnet.
Det skal være det bærende hensyn, og derfor vil jeg ikke være i stand til hverken at svare ja eller nej.
For jeg tror, at det her handler om, at det ikke bare er en lovgivning eller nogle regler, der skal høre til i Justitsministeriet.
Jeg vil drøfte det med børne- og socialministeren, for det er, når det kommer til vurderingerne, jo også socialrådgiverne og kommunerne, der vurderer det.
Det er jo i høj grad der, man siger: Kan den her forælder tage sig af barnet?
Jeg vil drøfte med børne- og socialministeren, hvad det kan have af konsekvenser for et barn at opholde sig i et fængsel med forældre.
Jeg mener simpelt hen ikke, at den her sag kan håndteres, uden at vi har en fælles drøftelse både med Justitsministeriet og børne- og socialministeren, og jeg tænker, at når vi lige har drøftet det, så kunne vi jo tage en samtale om det i kredsen af partier i forhold til det her.
For jeg er helt enig i, at der er noget her, vi skal have kigget nærmere på.
Jeg synes bare ikke, jeg kan svare ja eller nej til, at man skal ændre reglerne.
Jeg synes simpelt hen, det må kræve, at vi lige kommer et spadestik dybere ned i det og drøfter det med hinanden.
Karin Nødgaard (DF), 2017-12-06:
Agter ministeren at ændre reglerne, således at det ikke længere er muligt at have sit barn boende hos sig i et fængsel, når den ene af forældrene afsoner en dom?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-12-06:
Jeg tager det jo som en givet ting – men det afhænger af, hvad man forventer her – at hvis det barn, der måske er 1 år eller ½ år, er hos sin mor i fængslet, er det, fordi faren på ingen måde vurderes at kunne tage sig af barnet.
Ellers er jeg fuldstændig enig.
Det skal jo ikke handle om traditioner og om far og mor, det skal jo handle om, at barnet skal være der, hvor det er bedst for det.
Og hvis det er bedst, at barnet er uden for fængslet, og det er så min umiddelbare reaktion at det vil være, så skal det være sådan, men tit og ofte ser vi i forbindelse med det her, at der kan være nogle kriminelle forhold hos både far og mor, der gør det rigtig svært, og så skal vi måske spørge os selv, om det så er andre tanker, vi skal tænke.
Karin Nødgaard (DF), 2017-12-06:
Agter ministeren at ændre reglerne, således at det ikke længere er muligt at have sit barn boende hos sig i et fængsel, når den ene af forældrene afsoner en dom?
Det synes jeg er meget positivt, og det vil jeg også gerne være med til.
For jeg tænker jo – selv om man hører, at der kun er to børn nu, og at der måske er tre børn et andet år osv. – at hvert enkelt barn er et lille individ i sig selv.
Det er jo det, jeg synes der er så vigtigt at vi holder fast i, når vi tænker på, hvordan vi kan beskytte det barn bedst muligt.
På socialområdet taler vi meget om forældreevneundersøgelse, og det håber jeg så også er noget af det, som justitsministeren vil tage med ind i sine overvejelser.
For den mor, der har barnet, kan være nok så god, ingen tvivl om det, men der kan i princippet også godt være en far uden for fængslet, som kunne være mindst lige så god, og var det måske så ikke bedre, at barnet var hos faderen, og at barnet så kunne have samvær med moderen?
Det kan vi jo ikke afgøre, altså, vi kan jo ikke som politikere sidde og sige, at der skal være nogle fagfolk, der går ind og vurderer det, men man hører jo trods alt om eksempler på, at der er en far, der faktisk godt kan tage sig af barnet.
Derfor anerkender jeg så også, at ministeren siger, at det skal man gå ind og kigge på, men det er jeg så lidt bange for at man måske ikke altid gør.
Men så er der den anden del af det, der handler om samværet med andre fanger, og hvor ministeren i sit indledende svar er inde på noget med en familieafdeling osv.: Hvordan har ministeren tænkt sig at indrette det lidt anderledes, sådan at barnet faktisk bliver beskyttet og skånet for det kriminelle miljø, hvis man kan sige det sådan?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-12-06:
Det vil jeg faktisk gerne have lov til at vende tilbage til og komme med et mere udførligt svar på, for jeg har ikke svaret her, men det handler mere om at gøre sig nogle tanker om, hvordan det er, vi kan lave de bedste rammer.
Altså, vi – spørgeren og jeg – er enige om, at det i bund og grund ikke er godt, at børn skal være i et fængsel, men hvis de skal være der, må det handle om, hvordan vi så kan lave de bedste rammer for dem.
Og lige om lidt får jeg jo i forbindelse med det næste spørgsmål lov til at sige lidt mere om, hvad jeg har tænkt mig at gøre.
Ja, det skal jeg gerne prøve på at gøre med den korte tid, det nu er muligt at gøre det på.
Det er også noget af det, jeg synes man skal tale videre om.
Alså, det drejer sig jo på daglig basis om gennemsnitligt 2 børn under 3 år, som opholder sig sammen med deres far eller mor i fængsel eller arresthus.
Så det er ikke mange.
Men jeg er jo enig i, at vi stadig væk skal kigge på, hvad det betyder for det enkelte barn.
Jeg synes, at der er grund til, at vi får det her udboret noget mere.
En ting er, hvad man har gjort indtil nu, en anden ting er, at det jo ikke skal afholde os fra at tage en diskussion om, om det er rigtigt, og den vil jeg gerne være med til at vi bruger lidt tid på.
Louise Schack Elholm (V), 2017-12-07:
For os er det det færdselssikkerhedsmæssige, der først og fremmest tæller.
Vi vil rigtig gerne give mobilitet til de unge mennesker, så det er ikke et ændret ønske for os om at give en ændret mobilitet.
Vi er godt klar over, at det kan have en indflydelse på, om folk bevæger sig på cykel eller på motorcykel, men spørgsmålet er jo også, hvad alternativet er til motorcyklen.
Og der er vi ikke sikre på, at det er mindre grønt, at de kører på motorcykel frem for alternativerne.
Liselott Blixt (DF), 2017-12-07:
Det gør de i 3-4 år, de undersøger alt, hvad der er at undersøge, og pludselig fra den ene dag til den anden vender de borgerne ryggen og siger: Vi er ligeglade, vi hopper fra det, vi har sagt de sidste 3-4 år.
Tror fru Louise Schack Elholm ikke, at det netop er derfor, at man får den politikerlede, nemlig fordi politikerne gør, hvad pokker der er bedst i en situation, og så vil de ikke forklare hvorfor?
Man må, når en ordfører går op og indtager talerstolen vedrørende et forslag, påregne, at vedkommende så også ved noget om det, der diskuteres, og at vedkommende også er klar til at svare på, hvad det drejer sig om.
Det her er et forslag, som Venstre har været med til at fremsætte siden 2014.
Det er 3 år, hvor man har haft mulighed for at undersøge de ting, som man er bange for i dag.
Man har en tidligere trafikminister, der sidder i Venstres gruppe, som også kunne have været med til at undersøge det.
Og nu står man her og siger, at nu kan man pludselig ikke være med til noget, man selv er kommet med.
Altså, folk kan google det: Kristian Pihl Lorentzen, Venstre og motorcykel.
Og så vil man komme frem til, at hr. Kristian Pihl Lorentzen går ud og siger: Vi går efter at få det gennemført.
Hvad er det, der er sket i de 3 år, og som man ikke har undersøgt, i forhold til de undersøgelser der allerede ligger, både fra Sverige og Havarikommissionen osv.?
Hvem er det, der siger, at der kommer til at være flere dødsfald?
Louise Schack Elholm (V), 2017-12-07:
Jamen det er nogle af de notater, vi har fået fra Vejdirektoratet, der siger det.
F.eks. kan vi jo se, at unge 16-17-årige står for en meget stor andel af ulykkerne.
40 pct. af de skader og ulykker, der er registreret, vedrører de 16-17-årige, til trods for at de ikke må køre på de store knallerter.
Så vi er blevet kontaktet af de myndigheder, der arbejder med det, om, at der er en risiko ved det her.
Det ville jo også være fuldstændig hovedløst slet ikke at lytte til, hvad det er, eksperter fortæller os.
Så er det da ansvarligt at undersøge det nærmere.
Vi vil gerne have en øget mobilitet, men vi vil gerne have det undersøgt nærmere først.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2017-12-07:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil egentlig bare rose ordføreren og partiet for at vise ansvarlighed, for at lytte og tage trafiksikkerhed alvorligt og sige, at hvis der er mere viden og flere data, vi har brug for på området, så skal vi naturligvis indhente det, før vi tager en endelig beslutning.
Så tak for det.
Mit spørgsmål var egentlig bare: Er der også nogle grønne betragtninger i forhold til jeres ønske om at få flere data på bordet? Er det noget, I også beskæftiger jer med i forhold til at skulle nedsætte alderen i forbindelse med de her motorkøretøjer?
Louise Schack Elholm (V), 2017-12-07:
Kære fru Liselott Blixt,
jeg tror egentlig, vælgerne gerne vil have, at vi også tager de advarsler, vi får, alvorligt, og at vi lytter til, hvad det er, vi får at vide.
Og hvis vi får at vide, at der er en meget stor risiko ved at gøre noget, ja, så lytter vi til det, før vi bare gennemfører det.
Det betyder ikke, at vi har ændret målsætningen.
Men vi vil gerne have belyst de sikkerhedsmæssige konsekvenser mere grundigt fremadrettet, før vi finder ud af, hvad vi gør ved det her.
I forhold til kørekort for unge mennesker til motorcykel har det, der har vejet for os, været færdselssikkerheden, det har ikke været det grønne hensyn.
Jamen vi er bekymrede for trafiksikkerheden.
Så jeg ved, at han desværre bare ikke kunne være her.
Jeg beklager meget, at jeg ikke har haft den samme gang i Transportudvalget, som transportordførerne har haft, men som ordføreren sikkert er klar over, sidder jeg faktisk i otte udvalg.
Og Skatteudvalget, som jeg er ordfører i, har sine møder samtidig.
Så derfor har jeg lidt udfordringer med at være to steder på samme tid.
Men ikke desto mindre følger jeg jo arbejdet så godt, jeg kan, selv om lige præcis motorcykler ikke er det, jeg har beskæftiget mig med tidligere.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2017-12-07:
Men er det noget, som ordføreren vil tage med tilbage til hr. Kristian Pihl Lorentzen og eventuelt agere på, at der naturligvis også er nogle miljømæssige hensyn at tage i forhold til en øget mobilitet med motorkøretøjer?