runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kris Jensen Skriver (S), 2023-04-11:
Tak for spørgsmålet.
Derfor er det begrænset hertil.
Det er også sådan i dag, at der ligger nogle muligheder for f.eks. friskolerne for at lave de her linjer.
Men forslaget her handler om folkeskolen.
Lotte Rod (RV), 2023-04-11:
Hvad er Socialdemokratiets holdning til, om friskoler også skal have mulighed for at lave internationale udskolingslinjer?
Kris Jensen Skriver (S), 2023-04-11:
Holdningen er, at der ligger nogle muligheder i lovgivningen allerede i dag for, at friskolerne kan lave det her.
Så jeg mener faktisk, at friskolerne i vid udstrækning i dag har mulighederne for også at lave nogle anderledes linjer.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-11:
De videregående uddannelser har i mange år haft mulighed for at udbyde uddannelser på engelsk, og derfor har vi et ret godt grundlag at vurdere dette på.
De viser også, at de studerende – og det er jo voksne mennesker – får mindre ud af undervisningen, når det foregår på engelsk.
Hvorfor, i dette lys, synes Socialdemokratiet så, at det er en god idé, at folkeskoleelever nu skal undervises af undervisere på engelsk, når vi har erfaringer fra videregående uddannelser for, at det faktisk sænker niveauet?
Kris Jensen Skriver (S), 2023-04-11:
Tak for spørgsmålet.
Nu mener jeg jo ikke, at vi ved at gennemføre det her lovforslag gør det sådan, at der udelukkende skal undervises på engelsk ude i folkeskolen, i og med at det er en mulighed for skolerne at gribe, og at det handler om, at man kan undervise på engelsk i op til 50 pct. af undervisningstiden, primært i naturfagene.
Derfor vil dansk stadig væk klart være det sprog, der er forudsætningen ude i skolen, og det vil også stadig væk være sådan, at de elever, der er på de her linjer, skal gennemføre deres prøver på dansk.
Det er jo også sådan, at man skal finde nogle lærere, der har linjefagskompetence i engelsk, til at lave den her undervisning.
Så på den baggrund mener jeg at vi er sikret i forhold til det, som ordføreren spørger om.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-04-11:
Tak for det.
Det kan jo i virkeligheden gøres rimelig hurtigt, for der er mange af mine kollegaer, der har sagt mange kloge ting om det her forslag om, at folketingsmedlemmer nu kan få lov til at efteruddanne sig løbende.
Det synes vi jo også i SF er en rigtig god idé.
Da jeg lige havde en periode uden for Folketinget, arbejdede jeg i en privat virksomhed, og samtidig tog jeg faktisk en master.
Den tog jeg sideløbende med et fuldtidsjob, og det var ganske hårdt, men det er der jo faktisk rigtig mange danskere der gør.
Så jeg tror, at hvis man sidder med spørgsmålet om, om det virkelig kan lade sig gøre at uddanne sig, samtidig med at man sidder i Folketinget, så skal man spørge alle de mennesker, som tager en master samtidig med deres fuldtidsjob.
Så i SF bakker vi op, især også fordi det her jo ikke betyder, at man får ret til mere uddannelse, men blot ret til at kunne tage den samme mængde uddannelse, som man har ret til, over en lidt længere periode.
Tak for ordet.
Henrik Frandsen (M), 2023-04-11:
Tak for ordet, hr. formand.
I en tid, hvor der er fokus på livslang læring, er det også vigtigt, at vi som politikere følger med.
Derfor er Moderaterne også positive over for forslaget, da det jo ligger fint i forlængelse af de tanker, der er i regeringens seneste uddannelsesudspil omkring uddannelse gennem hele livet.
I lighed med det øvrige samfund har vi også som folketingsmedlemmer brug for at udvikle og dygtiggøre os hele tiden.
Det åbner forslaget op for, da det nu bliver muligt at uddanne sig, mens man stadig er medlem af Folketinget – en klar forbedring, men også noget, der giver god mening, da det forhåbentlig også i sidste ende vil være med til at gøre os alle sammen til bedre politikere.
Forslaget vil også være med til at sikre, at overgangen fra arbejdet i Folketinget og tilbage til ens tidligere arbejde gøres mere sikker.
Her giver muligheden for efteruddannelse både under og efter et medlemskab af Folketinget en gode chancer for at holde trit med den udvikling, som går lynhurtigt ude i det omgivende samfund, ligesom man også får mulighed for at videreuddanne sig til andre job, hvis man skulle have lyst til det.
Benny Engelbrecht (S), 2023-04-11:
Tak, formand.
Nærværende forslag, beslutningsforslaget vedrørende Hans Kongelige Højhed Prins Joachims årpenge, er en naturlig følge af et tilsvarende beslutningsforslag, som et bredt flertal i Folketinget tiltrådte i juni 2020, i forbindelse med at Hans Kongelige Højhed Prins Joachim blev udsendt til Paris som forsvarsattaché.
Den ansættelse udløber den 31. august i år, og planen er, at Hans Kongelige Højhed Prins Joachim umiddelbart derefter fortsætter i en stilling som forsvarsindustriattaché i Washington D.C. i USA.
Og som følge af det og som følge af grundlovens bestemmelser skal Folketinget give sit samtykke til, at den ordning, som gjaldt for årpenge vedrørende Hans Kongelige Højhed Prins Joachim, også kommer til at gælde for hans nye stilling i USA.
Jeg vil gerne i den forbindelse tilføje, at vi i den socialdemokratiske gruppe finder det rigtig hensigtsmæssigt, at Hans Kongelige Højhed Prins Joachim påtager sig denne opgave.
Vi har været særdeles tilfredse med hans indsats, og det kan vi forstå at der også er mange andre der har været, i forbindelse med hans arbejde i Paris, og vi ser frem til hans indsats i USA i de kommende år.
Med disse ord kan jeg sige, at Socialdemokratiet kan støtte forslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2023-04-11:
Tak for det, formand.
Venstre kan i lighed med Socialdemokraterne støtte, at Hans Kongelige Højhed Prins Joachim under henvisning til grundlovens § 11, pkt. 2, kan modtage årpenge uden for kongeriget som led i sin åremålsansættelse i stillingen som forsvarsindustriattaché på Danmarks ambassade i Washington.
Vi finder det positivt, at Hans Kongelige Højhed Prins Joachim har påtaget sig opgaven, og for os at se vil det være en klar styrkelse af ikke mindst dansk forsvarsindustri, at prinsen har påtaget sig opgaven på ambassaden.
Han vil med sin baggrund i forsvaret og stillingen i Paris kunne åbne døre for dansk forsvarsindustri og danske løsninger, hvilket vil være til stor gavn for Danmark.
Samtidig vil prinsen jo også fortsat kunne påtage sig opgaver for kongehuset i det omfang, det vil være muligt.
Venstre kan støtte beslutningsforslaget.
Henrik Frandsen (M), 2023-04-11:
Tak for det, formand.
Jeg skal også gøre det her ganske kort, da det udelukkende handler om, at de årpenge, som Hans Kongelige Højhed Prins Joachim hidtil har fået udbetalt i forbindelse med sit arbejde i Paris, nu bliver overført til det arbejde og de opgaver, han skal varetage i USA.
Hans Kongelige Højhed Prins Joachim har hidtil været tilknyttet ambassaden i Paris som forsvarsattaché i en tidsbegrænset stilling, som ophører nu her, og fremover skal han være tilknyttet ambassaden i Washington D.C. som forsvarsindustriattaché.
Hans Kongelige Højhed Prins Joachim vil med sin enestående position skabe vigtige forbindelser mellem dansk og amerikansk erhvervsliv.
Det er vigtigt med dansk repræsentation i verden, så vi i endnu højere grad får sat Danmark på verdenskortet.
Ved siden af sit arbejde som forsvarsindustriattaché vil Hans Kongelige Højhed Prins Joachim samtidig varetage interesser for det danske kongehus.
Det er derfor en unik mulighed, vi har her, for at styrke de erhvervsrelaterede forbindelser til USA, samtidig med at en dansk repræsentant for det danske kongehus får mulighed for at varetage opgaver for kongehuset også i udlandet.
Moderaterne kan derfor fuldt ud støtte op om beslutningsforslag B 111, som er fremsat af statsministeren.
Signe Munk (SF), 2023-04-11:
Først og fremmest skal der lyde et velment tillykke til Hans Kongelige Højhed Prins Joachim med det nye job som forsvarsindustriattaché.
Det er en vigtig opgave, der skal løftes for dansk forsvarsindustri.
Det konkrete forslag, der ligger her i beslutningsforslaget, er jo så, hvorvidt Hans Kongelige Højhed Prins Joachim skal kunne modtage årpenge under ansættelsen ved ambassaden i Washington.
Det er SF dog ikke indstillet på.
Der skal være rene linjer.
Når Hans Kongelige Højhed Prins Joachim i det kommende job bliver forsvarsindustriattaché, skal han lønnes som en, og selvfølgelig skal der være rimelige lønforhold for sådan en vigtig stilling.
Med mit vidende skulle lønningerne dog også være både rimelige for nuværende og inkludere dækning af boligudgifter for alle.
Når det så er vores holdning, er det også, fordi vi har en bekymring for, at der bliver et miskmask af ansættelsesforhold.
Årpengene understreger en tæt tilknytning til kongehuset, og det stemmer ikke nødvendigvis godt overens med at rådgive om politik og militærmateriel.
Som det fremgår af beslutningsforslaget, har kongehuset jo oplyst, at Hans Kongelige Højhed Prins Joachim fortsat vil varetage nogle opgaver for kongehuset – også i forbindelse med den nye ansættelse.
Derfor vil vi selvfølgelig være villige til at finde en model i forhold til aflønning af det arbejde, men som sagt ikke med de fulde årpenge som udgangspunktet.
Så derfor kan SF ikke bakke op om beslutningsforslaget.
Lise Bech (DD), 2023-04-11:
Tak for det, formand.
Jeg kan med det samme informere om, at Danmarksdemokraterne vil stemme for beslutningsforslag B 111 om Hans Kongelige Højhed Prins Joachims modtagelse af årpenge uden for riget.
Årsagen til det her beslutningsforslag er jo, at Hans Kongelige Højhed Prins Joachim den 1. september i år tiltræder en stilling som forsvarsindustriattaché på den danske ambassade i Washington.
Stillingen er for 3 år med mulighed for forlængelse, og ifølge grundloven kræver det Folketingets samtykke, at prins Joachim kan modtage årpenge – også kaldet apanage – mens han er i USA.
I øjeblikket arbejder Hans Kongelige Højhed Prins Joachim som forsvarsattaché på den danske ambassade i Paris, hvor han også får apanage for sit arbejde frem for løn.
Kongehuset har oplyst, at Hans Kongelige Højhed Prins Joachim fortsat vil varetage visse opgaver for kongehuset i det omfang, arbejdet som forsvarsindustriattaché tillader det.
Næsten 50 pct. af dansk forsvarsindustrieksport går til USA, hvilket understreger vigtigheden af at have en stærk forsvarsindustriattaché i landet.
Det sender et stærkt signal, at det er Hans Kongelige Højhed Prins Joachim, der fremover skal varetage den opgave, da han qua sine kvalifikationer og tidligere arbejde var oplagt til stillingen.
Samtidig vidner det om, at vi har en prins, der ikke kun har til hensigt at repræsentere kongehuset, men som samtidig har en ambition om at gøre en forskel i form af et vigtigt arbejde.
Det er positivt for Danmark, at vi har medlemmer af kongehuset, der varetager et så vigtigt arbejde i Danmarks udenrigstjeneste.
Så på den baggrund stemmer Danmarksdemokraterne for beslutningsforslaget – og vi ønsker Hans Kongelige Højhed Prins Joachim held og lykke i stillingen.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-04-11:
Tak for det.
Liberal Alliance stemmer for beslutningsforslaget.
Vi har forstået det sådan, at prins Joachim vil være en god ansat på den danske ambassade i Washington som forsvarsindustriattaché, og vi bifalder bestemt, at også prins Joachim bidrager via det job til fremme af Danmarks interesser.
Derfor stemmer vi for beslutningsforslaget.
Mai Mercado (KF), 2023-04-11:
I Det Konservative Folkeparti stemmer vi også ja til det her beslutningsforslag om, at Hans Kongelige Højhed Prins Joachim kan modtage årpenge i sin ansættelse i Washington som forsvarsindustriattaché.
Så vi kan bakke op om nærværende beslutningsforslag.
Søren Søndergaard (EL), 2023-04-11:
Tak for det, formand.
På enkelte områder er vi faktisk ret gammeldags eller konservative i Enhedslisten, for vi synes, at hvis man er i stand til det, skal man arbejde og bidrage til samfundet.
Men vi er også gammeldags på et andet område, for vi synes, at når man arbejder, skal man have en løn, som plus/minus en træskolængde svarer til det, som andre får for et lignende arbejde.
Sådan tænker vi.
Og jeg ved godt, at det næsten er helt vildt i disse tider, hvor mellemhandlere, der sælger noget el fra et sted til et andet, kan få millioner i bonus – faktisk bonus i hundredmillionerklassen – eller hvor fodboldspillere kan få over 1 mia. kr. i en overgangssum, eller hvor kvinder i gennemsnit får 10 pct. mindre i løn for at udføre det samme arbejde som mænd, alene fordi de kvinder.
Når det gælder baggrunden for det her forslag, er vi selvfølgelig også virkelig glade på prins Joachims vegne over, at han har fået et job ved ambassaden i Washington, og det job skal prins Joachim selvfølgelig have løn for, præcis som alle andre, der måtte have fået, har haft og vil få det job.
ikke have penge med hjemmefra for at gå på arbejde, for det vil jo være et potentielt falsk lod i vægtskålen i forbindelse med en ansættelse, og når så prins Joachim får løn for sit arbejde, så skal den løn modregnes i hans apanage.
Præcis hvor meget det er, kan diskuteres, for det afhænger jo af, hvilke øvrige opgaver han løser for kongehuset.
Der er et bredt flertal, der ønsker, at der skal gives apanage for at udføre opgaver for kongehuset, men det vil i sagens natur være i mindre omfang, da han skal opholde sig i USA, og da han skal arbejde hårdt i det nye job.
Så det vil være mindre, og man kan jo så aftale, hvor meget det skal være, men en modregning vil være helt logisk.
Når den meget simple model, jeg skitserer her, og som vist også gælder for folketingsmedlemmer – i hvert fald når det gælder eftervederlag – ikke fremgår i det fremlagte forslag, skyldes det muligvis den lov, som et flertal i Folketinget vedtog tilbage i 1990'erne, lov nr. 1119, hvor der i § 2 står: »Så længe Hans Kongelige Højhed oppebærer årpenge, kan han ikke modtage vederlag for statstjeneste.«
Den lov bruges nu til at sige, at prins Joachim skal bestride et arbejde uden at få løn for det, men at han til gengæld skal have årpenge for et arbejde, som normalt ville blive takseret til en helt anden betaling.
Og det er noget rod, som vi ikke kan støtte.
Vi vil bruge udvalgsbehandlingen til at få klargjort, om det egentlig har hjemmel i lov nr. 1119, om man egentlig får udbetalt vederlag som forsvarsindustriattaché, eller om man får en løn.
Og så vil vi selvfølgelig bruge udvalgsbehandlingen til at se, om vi ikke kan skaffe opbakning til den enkle model, som vi har foreslået her, nemlig at prins Joachim naturligvis skal have løn for det arbejde, han udfører – det skal bare modregnes i den apanage, han i øvrigt får, og hvor stor den er, afhænger af, hvilket bidrag han yder ud fra de forudsætninger, som er sat op.
Lars Christian Lilleholt (V), 2023-04-11:
Det er et godt forslag.
Der er fokus på livslang læring, og derfor er der også fokus på, hvordan folketingsmedlemmer løbende kan blive klogere, blive opkvalificeret til at løse opgaver, og det har også blik for, hvad der kan ske, efter at man har siddet i Folketinget.
Det afgørende med det her forslag er, at nu giver vi mulighed for, at man kan blive opkvalificeret, få efteruddannelse, mens man sidder i Folketinget, og ikke skal vente på, at man ryger ud af Folketinget.
Det synes vi er ganske fornuftigt.
Det er også fornuftigt, at man forlænger optjeningsperioden fra 5 til 6 år.
Samtidig præciseres det, at når det er sådan, at man skal have mulighed for det her, kræver det også, havde jeg nær sagt, at man inden for eftervederlagsperioden kommer i gang med at blive klogere, så det ikke er sådan en mulighed, man bare kan trække på for evigt.
Så vi synes alt i alt, at det her er meget godt, og det er jo også med blik for, hvor mange der ryger ind og ud af Folketinget ved hvert folketingsvalg.
Ved det seneste var det vist et par og tres stykker, 63 eller 64 eller i den størrelsesorden, og sådan har det været ved valg efter valg over en lang periode.
Det vil sige, at for manges vedkommende er det jo en relativt kort periode, de sidder i Folketinget, og derfor kan det også være fornuftigt, at man giver mennesker muligheder for både under opholdet i Folketinget, havde jeg nær sagt, og efter Folketinget at opkvalificere sig og få ekstra uddannelse.
Leif Lahn Jensen (S), 2023-04-11:
Tak for det, formand.
Forslaget er jo egentlig ret enkelt.
Det omhandler folketingsmedlemmers efteruddannelse.
Nu er det sådan, at vi i dag kun kan få vores efteruddannelse eller bruge vores efteruddannelsespulje i vederlagsperioden på de der maks. 2 år.
Forslaget her gør, at man ud over det også kan bruge den, mens man er folketingsmedlem, altså mens man arbejder i Folketinget.
Hvorfor er det her så godt?
Der kan jeg bruge min egen person som eksempel.
Jeg er ufaglært havnearbejder.
er truckkort.
Det var min vej herind i Folketinget.
Som folketingsmedlem skal man faktisk kunne rigtig mange ting.
Man skal kunne kommunikere ud til rigtig mange mennesker, bredt i et kort og forståeligt sprog her i Folketingssalen, i fjernsynet, i radioen, ved taler ude blandt almindelige mennesker; man skal vide, hvem man er overfor, og kommunikere præcist, så man kan få sit budskab ud, så folk forstår det.
Man skal kunne lave strategiske og lange og spændende og svære forhandlinger; man skal kunne læse svære lovtekster; og man skal kunne forstå det parlamentariske arbejde, som også kan være strategisk.
Jeg vil sige til alle jer: Alle de her ting lærer man ikke på et truckkursus.
Jeg er også gruppeformand, og som gruppeformand for Socialdemokratiet skal man også kunne lede.
Jeg har jo 50 medlemmer og også en del ansatte, og der skal man kunne lede strategisk.
Man skal kunne kommunikere med medarbejderne.
Man skal være sikker på, at alle har det godt, føler sig tilfredse, føler sig trygge, føler sig som en del af holdet, og at de skal gå i samme flok og føle, at de gør en forskel.
Så man skal også kunne lede.
Man skal også kunne bruge nogle ledelsesværktøjer.
Det lærer man heller ikke på et truckkursus.
Så med det her nye forslag kan jeg som folketingsmedlem, som alle andre ude på arbejdsmarkedet, rent faktisk dygtiggøre mig til det job, jeg bestrider, og forhåbentlig gøre det rigtig, rigtig godt og forsøge at gøre det bedste, jeg kan.
Samtidig har vi så også muligheden for at dygtiggøre os til en tid uden for Folketinget.
Og den tid kommer jo for de fleste, også før vi måske ved det herinde.
Så det her er i hvert fald en mulighed for at sørge for, at vi både kan blive bedre her, men også en dag, når vi ikke skal være her mere.
Derfor støtter Socialdemokratiet forslaget.
Mette Frederiksen (S), 2023-04-11:
Tænk, hvis der altid var så stor opbakning til et forslag fremsat af regeringen.
Spøg til side.
Jeg vil selvfølgelig gerne indledningsvis takke for de mange og, må man sige, overvejende positive tilkendegivelser vedrørende det her beslutningsforslag.
Hans Kongelige Højhed Prins Joachim har siden den 1. september 2020 bestredet stillingen som forsvarsattaché ved den danske ambassade i Paris, hvor den aktuelle udsendelsesperiode udløber den 31. august 2023.
Folketinget samtykkede i forbindelse med ansættelsen i Paris til, at Hans Kongelige Højhed Prins Joachim kunne modtage årpenge under opholdet.
Som bekendt har Hans Kongelige Højhed Prins Joachim nu opnået ansættelse som forsvarsindustriattaché ved Danmarks ambassade i Washington pr. 1. september 2023, og derfor anmoder regeringen med det beslutningsforslag, vi behandler i dag, om Folketingets samtykke til, at Hans Kongelige Højhed Prins Joachim også kan modtage årpenge under sit ophold i USA i den nye sammenhæng, altså med ansættelse som forsvarsindustriattaché i Washington.
Det er der flere grunde til: For det første har Hans Kongelige Højhed Prins Joachim ydet et stort og meget værdifuldt arbejde for Danmark som forsvarsattaché ved den danske ambassade i Paris; for det andet styrker vi i de her år vores samarbejde med USA på sikkerheds- og forsvarsområdet, og det gælder også, når det kommer til forsvarsindustrien.
USA er vores vigtigste allierede, det er vores strategiske samarbejdspartner, og det transatlantiske bånd er helt afgørende, ikke mindst set i lyset af den nuværende sikkerhedssituation i Europa.
Så har jeg i øvrigt derudover noteret mig, at forsvarsindustrien i Danmark ser frem til samarbejdet med Hans Kongelige Højhed Prins Joachim i USA og glæder sig over, at prinsen kan være med til at bygge bro mellem danske og amerikanske virksomheder.
Tak for den brede opbakning her i Folketinget i dag, og tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-11:
Ordføreren for Alternativet startede med at sige, at hun ville gøre det kort.
Nu vil jeg så på nordjysk gøre det rigtig kort: Nye Borgerlige støtter forslaget.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-04-11:
Tak for det.
Den er godt nok lidt svær at komme efter, men okay – jeg er jo ny her i jobbet, så man skal åbenbart høre en del, før ørerne falder af.
Jeg skal i modsætning til den tidligere ordfører gøre det kort.
Alternativet stemmer nej til B 111, og det gør vi ikke, fordi vi principielt er imod, at prinsen tager årpengene til udlandet, men fordi vi simpelt hen ikke bryder os om jobbets karakter.
Vi mener ikke, det er meningsfyldt, at danske skattekroner skal finansiere, at prins Joachim modtager årpenge uden for riget som forsvarsindustriattaché i Washington.
Det bør ikke være statens opgave i den konkrete sag.
Tak for ordet.
Astrid Carøe (SF), 2023-04-11:
Så det kan ordføreren være helt rolig med.
Når ordføreren nævner det her med, at det kun handler om seksuelt overførte sygdomme, så er det sådan set fint nok, men bekymrer det ikke også ordføreren, at det faktisk er sådan, at langt de fleste homoseksuelle unge venter til efter gymnasiet med at springe ud, fordi der stadig væk er så meget stigma?
Det var også noget af det, man kunne undgå, så man altså kunne hvile lidt mere i sin seksualitet i en lidt tidligere alder, for de har vidst det, langt tidligere end de har turdet sige, fordi der er meget stigma rundtomkring i landet, som man jo også kunne tale om i den her seksualundervisning.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-11:
Så ordføreren anerkender, at niveauet bliver sænket, når der bliver undervist på engelsk.
Rapporterne viser, at undervisernes kompetencer og formidlingsevner sænkes, når det foregår på videregående uddannelser.
Ergo må vi også forvente, at det sker i de fag i folkeskolen, når det foregår på engelsk.
Er ordføreren slet ikke bekymret, når ordføreren anerkender, at det er sådan?
Kris Jensen Skriver (S), 2023-04-11:
Nu tror jeg, at hr. Alex Ahrendtsen binder mig noget på ærmet, som jeg ikke helt sagde, så jeg skal prøve at udtrykke mig lidt klarere her.
Når jeg kigger på de evalueringer, der er lavet, så viser det, at man f.eks. i engelsk naturligt får nogle bedre kompetencer med den her undervisning.
Derfor tror jeg på, at det her er en mulighed for netop de elever, der savner nogle ekstra udfordringer, for at give dem et ekstra værktøj i værktøjskassen i deres videre liv.
For vi ved, at der skal være mere fokus på det internationale; der er mere handel osv. fremadrettet.
Derfor deler jeg ikke den bekymring, som spørgeren har for det her lovforslag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-11:
Tak for den nuancerede tilgang.
Vi kan sagtens finde ud af at lave et lille ændringsforslag sammen.
Det ville måske være lidt usædvanligt, i og med at SF stemmer for og vi kommer til at stemme imod, men det er jo en lille praktisk ting.
Derfor kan vi jo godt lave et fint lille ændringsforslag, der sørger for en revision og en evaluering.
For jeg er ikke sikker på, at det er så god en ting, som man siger.
Professionshøjskolerne advarer jo også i deres høringssvar, bl.a. på grund af den viden, man har, om effekten af engelskundervisningen på de videregående uddannelser.
Jacob Mark (SF), 2023-04-11:
Som jeg forstår det, er deres bekymring, om man har undervisere, der har kompetencer, der er gode nok til, at man kan lave nogle udskolingslinjer, hvor eleverne får noget ud af det.
Den bekymring har jeg også, men der har jeg så også den forhåbning – og det er jo det, der er med frihed – at man kun sætter de her udskolingslinjer i gang ude lokalt, hvis der faktisk er de undervisere, og hvis man faktisk tror på, er det her vil gøre skoledagen bedre for børnene.
Men det er jo noget af det, man kunne følge, hvis man lavede sådan en revisionsbestemmelse.