runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DD), 2024-12-10:
Altså, hvis man har de her holdninger om, at dansk er vigtigt, forstår jeg ikke, at De Radikale så ligesom vil acceptere, at vi har lommer i vores samfund, hvor det accepteres, at man ikke taler sproget.
Det er jo et af problemerne, et af de gedigne problemer, der er med integration i Danmark, at specielt kvinder bliver holdt væk fra arbejdsmarkedet og dermed også bliver holdt væk fra at kunne sproget, fordi de skal være derhjemme.
Det brud skal laves, og der overrasker det mig egentlig, at De Radikale ikke vil være med til det, for det her forslag vil jo være med til at bryde det, sådan at man får en gulerod til at komme ud og lære dansk.
Samira Nawa (RV), 2024-12-10:
Jamen jeg tror, at det, som hr. Peter Skaarup og jeg kan blive enige om, er, at det at kunne dansk nærmest er en forudsætning for at kunne få sig et godt liv på arbejdsmarkedet her i Danmark.
Det kan godt være, at der er nogle job, hvor man ikke behøver det danske sprog, men jeg vil nu alligevel sige, at for at kunne mødes med kollegaerne over maden i kantinen og deltage i de sociale aktiviteter i foreningslivet med sin familie, så er det bare vigtigt at kunne det danske sprog.
Det er jo også derfor, jeg undrer mig over, at Danmarksdemokraterne f.eks. støtter op om den 37-timersarbejdspligt, som bl.a. er finansieret ved at sænke danskuddannelsesniveauet.
Peter Skaarup (DD), 2024-12-10:
Tak til De Radikales ordfører, fru Samira Nawa, for talen.
Jeg synes ikke, der var det sådan helt opløftende i, at De Radikale ikke vil støtte forslaget, men det er dog opløftende, at man taler om, at det er vigtigt at kunne det danske sprog.
Og det er jo i virkeligheden det, som det her forslag handler meget om, altså at det er en forudsætning for at kunne klare sig i Danmark, også i foreningslivet, men også på arbejdsmarkedet, at man kan sproget.
Det samme ville jo gælde, hvis danskere tog til andre lande, altså at vi ville have svært ved at integrere os, hvis vi ikke kunne sproget i det land, vi kom til.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre fru Samira Nawa, om det er tilfredsstillende, at der er så mange, der ikke kan klare sig på almindeligt dansk, med den risiko, det medfører, for, at man ekskluderer sig selv fra foreningslivet og fra arbejdsmarkedet og også i forhold til de sociale kompetencer, som vi jo er enige om er det, der virkelig giver noget på den lange bane.
Samira Nawa (RV), 2024-12-10:
Jeg synes, det er glædeligt, at det er en gruppe, som har en stigende arbejdsmarkedsdeltagelse, og at gabet mellem etniske danskere og ikkevestlige indvandrere og efterkommere bliver snævret ind.
Når jeg siger, at der stadig væk er 14 procentpoints forskel, så betyder det jo også, at der er et potentiale, og sådan som arbejdsmarkedet ser ud lige nu, har jeg da et håb om, at vi i de fremtidige år ser endnu flere af de her danmarksrekorder.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-10:
Der er ikke sket det store løft.
Men det er, fordi der både er kommet en masse ukrainere og også en masse indere og folk fra andre sydøstasiatiske lande til Danmark, som har deltaget i arbejdsmarkedet, og som bl.a. er kommet hertil som arbejdskraft og indvandring, men ukrainerne er kommet hertil som flygtninge, og de er kommet ind på arbejdsmarkedet utrolig hurtigt, og de har integreret sig på arbejdsmarkedet med det samme.
Derfor ser vi det her store løft i antallet af folk fra ikkevestlige lande, der deltager på arbejdsmarkedet.
Så vi har stadig væk et problem med visse grupper, må vi konkludere.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-10:
Danskprøve 3 er jo en forberedende danskprøve, hvis man, som jeg nævnte i min ordførertale, har en mellemlang eller videregående uddannelse fra udlandet og kommer til Danmark og skal ind på det danske arbejdsmarked.
Så er det jo den prøve, man mødes af.
Den består både af en mundtlig og en skriftlig del.
Det er på et forholdsvis højt niveau, og så kan vi diskutere, om det er på gymnasialt niveau, men hvis man – og det er jo også det, spørgeren selv siger – skal ind og have en gymnasial uddannelse, skal man kunne bestå danskprøve 3.
Vi kender det jo bl.a. fra indfødsretsprøven, hvor man netop også skal bestå danskprøve 3, og der ser vi en lang række af dispensationsansøgninger netop fra borgere, som ikke er i stand til at tage den her prøve, altså borgere, som ellers lever op til kriterierne i forhold til beskæftigelse og selvforsørgelse, men som f.eks. har svært ved at bestå danskprøve 3.
Derfor er det ikke en let prøve at bestå.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-10:
Det kan være, at det ikke er en let prøve for alle, men uanset hvad er det lidt mærkværdigt at høre, at man synes, den er på et meget højt niveau.
Altså, den er på et niveau, der er lavere end et 9.-klasseniveau
du skal bruge den for at få adgang til f.eks. 9.-klassefag på vuc.
Så det er jo i hvert fald ikke sådan, at det vil være et højere niveau end et 9.-klasseniveau.
Det ville være mærkværdigt, hvis man skal bruge det som adgang til 9.-klasseniveau på vuc.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-10:
Men nu er der jo borgere, som i princippet godt kan begå sig på arbejdsmarkedet, men som ikke vil være i stand til at kunne sidde i en skriftlig prøve-situation på grund af en psykisk udfordring.
Der kan være borgere, som er ramt af ordblindhed, og som ikke vil kunne gennemføre en prøve, men som i øvrigt godt vil kunne begå sig på arbejdsmarkedet, og som også kan blive ramt af arbejdsløshed og dermed få behov for kontanthjælp.
De borgere vil jo blive straffet, med baggrund i at de har vanskeligheder ved at kunne gennemføre en prøve både mundtligt og skriftligt, ved at man lægger det her krav ind.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-10:
Vi vil jo gerne være med til, at man arbejder.
Vi ser bare ikke en enormt bureaukratisk involvering fra kommunen som værende det, der virker.
Og hvad er det for noget arbejde, man tilbyder med arbejdspligten?
Det er jo ikke sådan, at folk kommer ud og arbejder i det private erhvervsliv med den arbejdspligt, man vil indføre.
Nej, det er kommunerne, der skal til at finde på et arbejde til de her mennesker – finde på stillinger og finde på jobs.
Hvad bliver det for noget?
For vi ved jo også godt, hvis ellers vi kender Socialdemokratiet og deres venner i 3F, at det absolut ikke må være noget arbejde, som går ud over overenskomster eller lignende ting.
Så det er jo ikke sådan, at man kan sende folk ud at lave et stykke arbejde, som måske ville være reelt.
Det er det, der er vores problem med den arbejdspligt, som regeringen har foreslået.
Det er jo, at den måske ikke er helt så god, som regeringen går og taler den op til at være.
Samira Nawa (RV), 2024-12-10:
Før vi får talt ikkevestlige indvandrere og efterkommeres arbejdsmarkedsdeltagelse helt ned under gulvbrædderne, hvilket jeg synes at et par ordførere har været på talerstolen og gøre,
så bliver jeg nødt til at dele med kollegaerne her i salen, at beskæftigelsesfrekvensen for netop den her gruppe for femte år i træk har slået danmarksrekord.
Det er jo lidt en succes, som der ikke rigtig er nogen politikere der vil fortælle om eller tage æren for, for hvis det pludselig er succesfortællingen om den her gruppe, der bliver dominerende, så bliver det så meget desto sværere at indføre 37 timers arbejdspligt, sindelagskontrol og andre lignende tiltag.
Men jeg fortæller gerne om det, og tallene taler jo deres klare sprog.
Der har aldrig været så mange ikkevestlige indvandrere og efterkommere i job som nu, hvis man måler over de sidste 40 år, hvor de her tal er blevet registreret.
Beskæftigelsesgabet mellem etniske danskere og ikkevestlige indvandrere og efterkommere er nedbragt fra 40 procentpoint i midten af 1990'erne til 14 procentpoint i dag, og det er jo ikke lige den her type overrepræsentation i statistikkerne, man normalt forbinder med gruppen af ikkevestlige indvandrere og efterkommere.
Men hvis jeg så skal vende mig mod dem, der er på kontanthjælp, og det her beslutningsforslag, vil jeg gerne anerkende, at danskkundskaber er hamrende vigtige for at kunne være en aktiv del af del af det danske arbejdsmarked og sådan set også det danske foreningsliv.
Så det er grundlæggende vigtigt for integrationen.
Men i Radikale Venstre ønsker vi ikke at straffe mennesker økonomisk for ikke at have tilegnet sig danske sprogkompetencer.
Nej, der vil vi hellere støtte dem i at lære dansk og støtte dem i at komme ud på arbejdsmarkedet.
Hele elementet omkring at styrke det danske sprog er jo også en af grundene til, at vi i Radikale Venstre er imod det lovforslag, som regeringen har fremsat, om 37 timers arbejdspligt.
For med det lovforslag bliver danskuddannelsesniveauet sænket, fordi man har brug for midlerne til finansiering af andre elementer i lovforslaget.
Det lovforslag er i øvrigt et, som vi sammen med LA og K er imod, men som Danmarksdemokraterne og Dansk Folkeparti er for.
Den splittelse mellem de fire forslagsstilleres partier kan jo undre, eftersom man så alligevel har fundet sammen om det her beslutningsforslag.
Nå, i hvert fald er Radikale Venstre for bedre danskkundskaber og imod økonomisk straf og dermed også imod det her beslutningsforslag, og jeg skulle hilse fra Alternativet og sige, at de også er imod.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-10:
Vi har fået de højeste tal for arbejdsmarkedstilslutningen blandt ikkevestlige indvandrere længe.
Det er jo glædeligt, og det er godt, og det er dejligt.
Men kan fru Samira Nawa lige hjælpe os med at få uddybet, hvad der sker, hvis man trækker de asiatiske indvandrere og de ukrainske indvandrere fra i de tal?
Får vi så ligeledes et utrolig højt tal for tilslutningen til arbejdsmarkedet?
Samira Nawa (RV), 2024-12-10:
Jeg står ikke med tallene lige her foran mig, men det kan jo være, at hr. Steffen Larsen har dem.
Der er tale om en danmarksrekord, når man ser på ikkevestlige indvandreres og efterkommeres arbejdsmarkedsdeltagelse.
Men lad os da kigge nærmere på tallene bagefter.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-10:
Tak for det.
Jeg tror sådan set i virkeligheden, at det her forslag er et symbol på, at danskerne har fået nok af at se, at deres skattekroner bliver hældt ned i et system, der belønner det at være passiv, frem for at man gør en indsats, og har fået nok af mennesker, der år efter år lever på fællesskabets regning uden at gøre sig den mindste anstrengelse for at bidrage.
Man kan måske betegne det som at få nok af en integrationspolitik, der cirka har været lige så nyttesløs som en paraply i en orkan.
For vi har jo en integrationspolitik i Danmark, som i årevis har svigtet de danskere, der hver dag knokler og bidrager.
Vi mener i hvert fald ikke, at man kan forsvare, at mennesker kan bo i Danmark i årevis uden at lære dansk, uden at tage et arbejde og uden at bidrage til det samfund, der forsørger dem.
For det er jo ikke kun et økonomisk problem.
Det er et svigt både over for vores værdier og vores sammenhængskraft.
For hvordan kan man være en del af Danmark, hvis man ikke engang kan tale vores sprog?
Så det her forslag tager jo i virkeligheden et opgør med den lempelige tilgang, der har tilladt folk at leve af danskernes penge uden at tage ansvar.
Der er selvfølgelig nogle kritikere, der påstår, at det er hårdt at stille krav til danskkundskaber, for at man kan få fuld kontanthjælp, men man kan jo også vende det om og spørge: Hvad er i virkeligheden det hårdeste?
Er det at lære dansk og tage ansvar, eller er det at lade danskerne blive ved med at betale til et system, der ikke virker?
Derfor håber vi selvfølgelig på stor opbakning til det her forslag.
Mange tak.
Lars Christian Lilleholt (V), 2024-12-10:
Men der er jo ikke tale om en forhøjelse.
Der er tale om, at vi korrigerer det i forhold til tilbage i 2011.
Og derfor er det, der sker her, at vi bare sikrer, at den løn, der var i 2011 og er fremført til 2024, så er det vederlag, ministre får for deres arbejde.
Det er mit klare indtryk, at ministrene lever fuldt op til at kunne udføre et fantastisk stort stykke arbejde.
Det at være minister er et kæmpemæssigt job, som det er svært at sammenligne med andre job.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-10:
Det er jo rigtigt.
13 år kan man godt sige er lang tid for midlertidighed.
Men så kan jeg oplyse hr. Lars Christian Lilleholt om, at så vil der kunne findes en anden løsning.
Man kunne nemlig også permanentgøre det i stedet for, når nu man har gjort det i 13 år, frem for at sige, at nu skal der så gives det løft på de 5 pct.
Og det er særlig set i lyset af, at vi har en stor gruppe af f.eks. folkepensionister, som oplever, at deres lønninger ikke slår til på baggrund af inflationen.
Så er ordføreren ikke enig i, at en anden løsning jo kunne have været at permanentgøre det og så sige, at der ikke skulle gives den lønstigning på et sted mellem 72.000 og 93.000 kr. om året til ministrene i år?
Lars Christian Lilleholt (V), 2024-12-10:
Vi kan jo ikke blive ved med år efter år at tage den her sag op.
13 år er der gået, hvor vi hvert eneste år har drøftet den her.
Og det er jo ikke en forhøjelse; det er sådan set en nedsættelse, der har været tale om, hvor man reducerer ministrenes vederlag med 5 pct. tilbage i 2011.
Så jeg har det ganske fint med det her.
Jeg synes absolut ikke, den løn, vi giver vores ministre, er for høj.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-10:
Nu skal man jo altid passe på med, hvad man siger fra Folketingets talerstol, for det bliver jo gemt for eftertiden, og jeg kan bare forsikre ordføreren om, at det har været en ren skatkiste at kunne dykke ned i, hvad der tidligere er blevet sagt i den her debat.
Derfor vil jeg bare spørge ordføreren om noget.
Når nu jeg ser, hvad Venstres tidligere ordfører fru Louise Elholm sagde til det her spørgsmål,
Derfor støtter vi en forlængelse af den midlertidige nedsættelse af ministervederlaget.«
Lars Christian Lilleholt (V), 2024-12-10:
Tusind tak for det, formand.
Venstre er sådan set enig i, at der er behov for at se på folketingsmedlemmers og ministres vederlag, og det er vi også parate til.
Derfor er vi også meget tilfredse med, at der nu i regi af Folketinget og med Leif Lahn Jensen for bordenden er drøftelser om det, og vi håber på, at der i den sammenhæng kan nås en bred enighed.
Det har imidlertid ikke noget at gøre med den midlertidige nedsættelse af ministres vederlag på 5 pct., som blev indført i 2011, ja, faktisk for 13 år siden.
Dengang var argumentationen, som finansministeren og Socialdemokraternes gruppeformand så ganske har rigtigt redegjort for, at det var på grund af finanskrisen, og man mente, at oven på finanskrisen måtte alle holde for, herunder også ministrene.
Finanskrisen er for længst overstået, og nu er tiden kommet til, at vi får den her ting korrigeret, og at den midlertidige nedsættelse bliver fjernet, og det kan vi støtte.
Derfor kan vi heller ikke støtte forslaget fra Enhedslisten.
Leif Lahn Jensen (S), 2024-12-10:
Men jeg tror også godt, de fleste forstår det.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-10:
Men nu er det jo sådan, at det, der var begrundelsen sidste år, da vi drøftede præcis det samme spørgsmål, men hvor det bare var et forslag fra regeringen, som regeringspartierne støttede, netop ikke var, at det var noget, der havde stået på i mange år, og at nu skulle vi så få gjort op med det.
Der var begrundelsen, og nu citerer jeg hr. Benny Engelbrecht, som dengang på hr. Leif Lahn Jensens vegne var ordfører, at man ønsker at forlænge nedsættelsen »frem til udgangen af 2024, i lyset af at Folketingets partier skal drøfte rammerne for politikernes vilkår«.
Der er jo ikke sket noget, så den begrundelse, man brugte sidste år, har i så fald ikke været korrekt.
Leif Lahn Jensen (S), 2024-12-10:
Nu vil jeg så sige, at det lyder, som om man forhøjer det, men man skal jo huske, at det gør man sådan set ikke.
Man forhøjer ikke vederlaget.
Man fjerner en reduktion – en reduktion, man besluttede tilbage i 2011, og en reduktion, der har været der i 13 år.
Så man får det til at lyde, som om det er en forhøjelse.
Det er det ikke.
Det er en reduktion, man lavede dengang, og det er jo derfor, vi siger, at det var midlertidigt, og at det kan det ikke blive ved med at være.
Men jeg vil da give hr. Peder Hvelplund ret så langt, at det da er derfor, vi netop skal forsøge at se, om vi ikke nu kan gøre de her regler mere klare, og det arbejder vi kraftigt på.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-10:
Det er jo lige før, man sådan bliver helt rørt til tårer over den store løntilbageholdenhed, man må forstå ministrene har været udsat for her de seneste 13 år, og at de har måttet gå og vente på den lønstigning, som ligger et sted mellem 72.000 kr. og 93.000 kr. om året, men som man så først får nu.
Men hvordan tror hr. Leif Lahn Jensen det høres ude hos de mennesker, der er på overførselsindkomst, og de mennesker, som har måttet konstatere, at regeringen ikke har været villige til i finansloven at finde midler til at gøre op med den mindreregulering, som sker?
Det ville bare være en midlertidig fjernelse af mindrereguleringen, så man kunne opnå den stigning, der skulle være, i takt med inflationen.
Hvordan tror hr. Leif Lahn Jensen det høres ude hos dem, som bare må konstatere, at deres lønninger altså ikke stiger i samme takt som det, ministrene kommer til at opleve?
Leif Lahn Jensen (S), 2024-12-10:
Tusind tak for det, formand.
Finansministeren har jo fortalt lidt om historikken.
Den midlertidige nedsættelse af ministervederlaget var jo netop på grund af genopretningen af dansk økonomi.
Dengang mente regeringen, den daværende regering, at alle skulle holde for, og at så skulle regeringen også gå forrest.
Det var jo tænkt som midlertidigt, men har alligevel holdt i 13 år.
Så kan man vel med rette spørge, om det stadig væk er en aktuel løsning?
Det synes vi ikke det er.
Som de fleste ved, pågår der lige nu – det tror jeg alle herinde ved – drøftelser blandt partierne på Christiansborg om politikernes vederlag og pension.
Jeg tror også, de fleste ved, at jeg har forsøgt at sætte mig i spidsen for det, og jeg har haft møder med alle partierne for netop at drøfte en mere gennemsigtig fremadrettet ordning, som er nemmere at forstå for alle – en ordning, som folk kan sætte sig ind i, en ordning, der forhåbentlig kommer til at ligne og afspejle Vederlagskommissionens forslag, og noget, folk også kan se lidt afspejler det, der sker uden for Christiansborg.
Som partierne også ved, håber jeg på og arbejder meget for, og det synes jeg også partierne gør – vi har i hvert fald nogle gode drøftelser – en meget bred aftale på området, så vi også kan fremtidssikre det.
Jeg håber snart, det lykkes.
Så med de ord kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Det er en midlertidig ordning.
Den har kørt i 13 år.
Nu må det sådan set ligesom stoppe.
Så vi kan ikke støtte forslaget fra Enhedslisten, men jeg ser frem til at fortsætte de gode drøftelser, jeg har med partierne om de fremtidige rammer for folketingsmedlemmers og ministres vilkår, så tusind tak for det.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-10:
Vi foreslår jo meget konkret at sænke ydelsen til den laveste grænse, som man kan – altså, den grænse, der er, hvis ellers vi skal tro på, hvad vores domstole også har sagt.
Det tror jeg også hr. Jens Joel er bundet af, hvis ikke jeg tager meget fejl.
Eller grundloven er måske ikke en konvention, som Socialdemokratiet længere tror på i forhold til arbejdspligten?
Nicolai Wammen (S), 2024-12-10:
Tak for det, og også tak til Enhedslisten for at fremsætte lovforslaget.
Forslaget handler om forlængelse af perioden med den midlertidige nedsættelse af ministrenes grundvederlag.
Og jeg kan starte med at sige, at regeringen ønsker at lade den midlertidige nedsættelse udløbe, og derfor kommer vi heller ikke til at stemme for lovforslaget.
Vederlagene blev midlertidigt nedsat med 5 pct. i 2011.
Argumentet var dengang ikke, at vederlagene generelt var for høje, men beslutningen kom i kølvandet af finanskrisen, og det var en del af den daværende regerings genopretningspakke.
I stedet skulle ministre på daværende tidspunkt præcis som andre grupper i samfundet bidrage til konsolideringen af de offentlige finanser.
Det var et element i den samlede genopretningspakke, hvor også andre holdt for, og hvor man løftede i samlet flok.
Derfor gennemførte den daværende regering en midlertidig nedsættelse af ministres vederlag, og det blev samtidig gjort klart, at der ikke var tale om en permanent nedsættelse.
Det var i 2011, for 13 år siden.
Nu mener regeringen, at tiden er kommet, hvor vi ikke længere skal forlænge den gamle beslutning, og regeringen kan derfor ikke støtte lovforslag L 105.
Jens Joel (S), 2024-12-10:
Først vil jeg sige, at det jo kunne være sådan, at hvis man ikke havde lyst til at deltage i den arbejdspligt, man blev pålagt, så gik man faktisk ud og tog et af de jobs på det private arbejdsmarked, som hr. Steffen Larsen så rigtigt peger på.
Det ville jo være meget godt.
Men jeg hører heller ikke Liberal Alliance sige: Vi vil tvinge nogle private til at ansætte nogle.
Sådan fungerer det jo ikke i Danmark.
Man kan ikke tvinge nogen til at ansætte nogen, men det, man kan sige til folk, er: Hvis I laver ingenting, får I ingen penge.
Derfor forstår jeg ikke, at man er imod det.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-10:
Tak til ministeren for en kort tale, som dog var længere, end da vi drøftede præcis samme spørgsmål for cirka et år siden her i Folketingssalen, hvor samme finansminister fra samme talerstol dengang i en lidt kortere tale udtalte: »Regeringen ønsker at forlænge perioden med den midlertidige nedsættelse af ministres grundvederlag frem til udgangen af 2024, i lyset af at Folketingets partier skal drøfte rammerne for politikeres vilkår.
Og regeringen foreslår derfor, at en midlertidig nedsættelse af ministres grundvederlag med 5 pct. forlænges med et enkelt år.
En sådan forlængelse giver mulighed for og tid til politiske drøftelser.«
Det var den begrundelse, der blev brugt sidste år, og derfor skal jeg bare høre
Nicolai Wammen (S), 2024-12-10:
Hvad det sidste angår, er de drøftelser, der måtte være mellem partierne, ikke noget, jeg som finansminister deltager i.
Det hører til andre steder.
Det, vi gjorde sidste år, var, at vi lavede en forlængelse på et enkelt år indtil udgangen af 2024, og det er jo præcis det, vi lever op til her.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-10:
Nu spørger jeg også kun, fordi jeg refererede til det svar, som ministeren gav sidste år, og som jo netop henviste til de politiske drøftelser, der skulle være.
Derfor er det jo lidt svært at forstå, hvorfor det er anderledes i år, og hvad det er, der konkret har forandret sig i forhold til at give den udsættelse.
For de problemer, som ministrene med baggrund i den stigende inflation kan stå med i forhold til at få pengepungen til at slå til, er det jo ikke kun ministre der er ramt af.
Det er folkepensionister eller andre på overførselsindkomster jo også, og der har regeringen jo ikke udvist den samme villighed til at sikre, at de kan få gjort op med den mindreregulering, der er sket, af deres indtægt.
Nicolai Wammen (S), 2024-12-10:
Det, jeg på regeringens vegne sagde sidste år, var, at vi ønskede at forlænge ordningen med et enkelt år, og det er det, vi har gjort.
Dengang sagde jeg: Til udløbet af 2024.
Det er også det, der er tilfældet her.
Så det, jeg siger i dag, flugter fuldstændig med den tilkendegivelse, der blev givet fra regeringens side sidste år.
Victoria Velasquez (EL), 2024-12-10:
Tak for det.
Der er både ansvarligheden, i forhold til at pengene skal stemme.
Der kan jeg helt personligt godt synes, det var noget uansvarligt, da VKO-regeringen nærmest i skattelettelser gav væk, hvad det vil koste at fastfryse pensionsalderen.
Derfor vil jeg rigtig gerne spørge statsministeren om, hvem det er, man retter blikket mod, når man vil lave den her aftale.
For det er ikke ligegyldigt, om man ser den ene vej i salen eller den anden vej i salen, i forhold til at de mennesker, det drejer sig om, ved, at der bliver lavet en aftale, som tager ansvar for, at de kan have et værdigt liv og også en værdig alderdom.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvilken vej vil Socialdemokratiet gerne gå?
Hvem vil man gerne lave den her aftale med?