runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-11-10:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg sad bare og tænkte, da jeg hørte talen, at der også er rigtig mange ubekendte, kan jeg forstå på Venstre, i forhold til hvor man præcis vil hen, hvad det er for nogle mål, man vil sætte sig, og hvad det er, man vil gøre, og så synes jeg egentlig bare, jeg vil spørge, om det ikke er noget, vi skulle tage fat på og være lidt aktive på i udvalget her i Folketinget i stedet for at sidde med et beslutningsforslag, der bare peger på, at regeringen skal sætte i gang, og at regeringen skal komme med forslag.
Var det egentlig ikke noget, vi skulle tage og uddybe lidt mere selv sammen i udvalget og undersøge noget nærmere, hvad det er, forskerne siger i forhold til præcise procenter og arealer osv., altså at vi tager den på os som parlamentarikere?
Så det er egentlig en opfordring til, at vi i udvalgsbehandlingen af det her beslutningsforslag tager skridtet videre, så vi i stedet for kun at tage den første linje om, at vi peger på regeringen, også husker på at pege på os selv og sammen i udvalget kommer videre med det her arbejde.
Jacob Jensen (V), 2020-11-10:
Vi er i hvert fald med på, at vi skal leve op til de internationale forpligtelser, som vi har.
Det vil jeg gerne sige, og det synes jeg er væsentligt.
Der er jo også en diskussion om, hvor meget Danmark skal bidrage med i den sammenhæng.
Skal vi overhovedet bidrage med noget, og kan vi overhovedet bidrage med noget?
Jeg synes også, det er væsentligt til det spørgsmål at sige, at der immer væk også er forskel på landenes geografier, vores baggrund og vores muligheder for at kunne leve op til de målsætninger, der bliver nævnt her.
Men jeg vil meget gerne være med til at kigge på, at vi selvfølgelig skal leve op til de internationale krav, som vi er forpligtet til at leve op til.
Hvor langt det går i den retning, som hr. Torsten Gejl henviser til, vil jeg helst ikke lægge mig alt for fast på lige for nuværende.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-11-10:
Det var så de der 25 pct. til natur, som fru Mai Villadsen nævnte.
Er det ikke et lidt lavt ambitionsniveau, når vi ved, at EU i sit strategiudspil lægger op til 30 pct.?
Torsten Gejl (ALT), 2020-11-10:
Tak, formand.
I Alternativet vil vi gerne gøre tingene i den rigtige rækkefølge.
Det vil sige, vi gerne først vil lave en biodiversitetslov med mål, som vi skal følge, og så derefter den konkrete pakke.
Det skal dog ikke hindre os i at lave en akutindsats, hvor vi hurtigt får etableret vilde skove og vilde naturnationalparker parallelt.
Og her synes jeg, Venstre blander det lidt sammen, for det er jo en biodiversitetspakke, der bliver foreslået her, med bindende mål.
Og her vil jeg da sige, at hvis Venstre kommer til forhandlingerne og gerne vil følge EU's mål om biodiversitet, altså med 30 pct. vild natur eller såkaldt vild natur og 10 pct. strengt beskyttet natur, vil jeg gerne personligt forsøge at hakke et hul i Miljøministeriets tykke mure, som Venstres forhandlere kan komme ind igennem.
Men Venstre skal også have en stor pung med.
Jeg ved ikke, hvor mange gange Venstre med myndig stemme har bedt Alternativet om finansiering til diverse forslag.
Hvor skal pengene komme fra? har vi ofte hørt.
Det stod også på et skilt, der stod på Claus Hjort Frederiksens bord, da han var finansminister.
Tror Alternativet, at pengene hænger på træerne?
er vi også blevet spurgt om.
Tror Alternativet, at pengene falder ned fra himlen?
er også en variant, vi har hørt.
Eller har Alternativet en pengemaskine?
Nu er det jo sådan, at det har været udtrykt på mange måder, men i Alternativet mener vi faktisk godt, man kan starte med visionerne og ideerne om et radikalt anderledes samfund og så i nogen grad prøve at forme økonomien derefter, selv om vi nu altid efterhånden prøver at bringe økonomi med, når vi kommer med beslutningsforslag.
Men når Venstre kommer med et b-forslag på fire linjer, der i hvert fald potentielt løber op i milliarder, kan jeg altså ikke lade være med at spørge, om Venstre tror, at penge er noget, man dyrker i urtepotter.
Så altså, hvis Venstre er klar på EU's mål for biodiversitet og viljen til at anvise finansiering er til stede, vil Alternativet gerne svare ja på det spørgsmål, som Venstre har stillet mange af de andre partier: Kan vi komme med i de forhandlinger?
I så fald vil Alternativet i hvert fald være fyldt med velvilje.
Henrik Dahl (LA), 2020-11-10:
Det er jo næsten sådan en slags føljeton med beslutningsforslagene B 18 og B 19.
I lighed med hr. René Christensen skal jeg nok lade være med fuldstændig at genbruge det, der blev sagt før.
Det er vigtigt, at der bliver talt sammen hen over midten om natur og biodiversitet, for det er sådan, at hvis man ser på det politiske landkort i Danmark, ligger naturen først og fremmest der, hvor folk stemmer blåt, og dem, der stemmer rødt, bor, hvor der ikke er noget natur, nemlig inde i byerne, og har så nogle stærke meninger om naturen.
Derfor er det bedste jo selvfølgelig, hvis dem, der bor i naturen, og dem, der har aktivistiske meninger om naturen, på en eller anden måde kan finde sammen og være i det samme rum og blive enige, ellers vil hele spørgsmålet om natur og biodiversitet jo til evig tid drukne i frustration og uoverensstemmelser og den her mærkelige politik, som vi har fået, hvor hver gang regeringen skifter farve, bliver alting rullet tilbage.
Sådan kan man jo hverken forvalte natur eller biodiversitet.
Hvis vi arbejdede på samme måde på uddannelsesområdet, kunne man jo starte i 0. klasse med rundkredspædagogik, og når man kom i 4. klasse, kunne man komme tilbage til den lille tabel og staveord osv., og når man så kom i de store klasser og der kom en ny regering, kunne man lige få 2 år mere med rundkredspædagogik.
Det er sådan, det foregår inden for alt, hvad der har med miljø og natur at gøre, og det er selvfølgelig ikke den rigtige måde at gøre det på.
Så vi skal sætte os ned og lave nogle bindende målsætninger i en bred kreds af partier.
Det lægger forslaget her op til, og det bakker vi selvfølgelig op.
Tak for ordet.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-10:
Tak for det, tak for ordet.
Jeg vil henvise til mine generelle bemærkninger til det foregående beslutningsforslag.
Det beslutningsforslag, vi behandler nu, drejer sig om, at regeringen skal fremsætte et udspil til en natur- og biodiversitetspakke, som skal indeholde bindende mål for udviklingen i biodiversitet frem til 2030, og herudover skal regeringen indkalde til forhandlinger om pakken inden udgangen af 2020.
Det kan Nye Borgerlige godt støtte.
Mona Juul (KF), 2020-11-10:
Tak for ordet, og tak for forslaget.
Jeg synes bestemt også, at vi i mange år har været lidt langsomme på det her punkt, på natur og biodiversitet og den grønne omstilling, og jeg synes faktisk heller ikke, den nuværende regering er super hurtig for at sige det ligeud.
Nu foreslår Venstre så her, at regeringen fastsætter nogle bindende biodiversitetsmål og indkalder til forhandlinger om en biodiversitetspakke inden udgangen af i år, og det er jo dejligt, at Venstre kommer med det.
Det er der jo en hel del konservative, der også har arbejdet med tidligere.
Som nævnt under den sidste forhandling, vi havde her, af B 18, er det en bunden opgave at sikre vores natur, herunder biodiversiteten i Danmark, bedre, end vi gør i dag.
Det kan vi kun bakke op om, og derfor bakker vi selvfølgelig op om forslaget.
Mai Villadsen (EL), 2020-11-10:
Jeg tror, at ordføreren måske har misforstået, hvad vi vil med de 25 pct. For de 25 pct. svarer til det, som EU har foreslået.
Det ønsker vi i Enhedslisten.
Jacob Jensen (V), 2020-11-10:
For at svare på det sidste først: Nej, det gør vi ikke; det gør vi ikke.
Vi lever også livet forlæns og forstår det baglæns, så det har vi selvfølgelig ikke nogen ambitioner om.
Vi har også selv haft idéer i forhold til Fussingø og andre idéer om det her, så det er ikke, fordi vi siger, at nu kan det slet ikke lade sig gøre.
Men pointen er jo fuldstændig rigtig, og det er sådan set også det, jeg prøver at sige og har sagt hele eftermiddagen her, nemlig at i stedet for at vi netop det ene år hopper den ene vej og så den næste regeringsperiode den anden vej, så så jeg meget hellere, at vi fandt hinanden i et nationalt kompromis, kan man vel næsten kalde det.
Så kunne vi se på: Hvad er det så, vi kan blive enige om, hvad er det så, der kan være retningen, gerne over en længere periode, 10 år eksempelvis, måske mere?
Så kunne vi få den bredde på det, så vi ikke netop skal se det her med først den ene vej og så den anden vej.
Det er sådan set det, der bl.a. er intentionen bag forslaget her.
Mai Villadsen (EL), 2020-11-10:
Det er jo rigtigt, at der er flere beskyttelsesgrader, men jeg synes alligevel, at man, når man foreslår, at der skal være bindende mål, lidt skylder et svar på, hvilke mål det så skal være.
Men lad mig lige spørge om noget andet.
Venstre fremlagde jo en del politik i sin sidste regeringsperiode, bl.a. at man skulle til at bebygge kysterne mere – det er ikke godt for naturen.
Vil Venstre stadig det?
Ønsker man at rulle noget af den tilbage?
Jacob Jensen (V), 2020-11-10:
Altså, jeg tror bare, jeg ser en lille smule mere nuanceret på det – det er slet ikke for at være polemisk – for hvad betyder det?
Betyder det, at der ikke må være nogen mennesker derinde overhovedet?
Det tror jeg vist ikke det gør, så vidt jeg forstod.
Der kan også være en variant.
Nu har vi eksempelvis talt om havmiljøet, hvor man godt kan være, det kan være i forhold til rekreative formål, det kan være alle mulige andre ting, som alligevel gør, at man passer bedre på naturen, end hvis man kom med bundtrawlet og så gjorde en større indgriben i naturen.
Så der er jo en stribe af mellemvarianter mellem at hegne et område ind og så glemme det i 100 år til at sige, at vi bare slår gækken løs og gør alt, hvad vi nu skal, for at ødelægge naturen.
Så det er jo det spænd, jeg egentlig efterspørger: Hvis vi har som mål eksempelvis at sige, at det ligesom er rødlistearterne, vi har fokus på, hvad skal der så til, og hvad kan vi gøre?
Hvor får vi mest effekt for eksempelvis – i vores tilfælde – 100 millioner til næste år, men også hvad der skal til i overslagsårene og derefter, og hvad der i øvrigt er mulighed for finansielt?
Mai Villadsen (EL), 2020-11-10:
Tak for det og tak for talen og beslutningsforslaget til ordføreren og til Venstre.
Men lige i det her tilfælde synes jeg jo også, at størrelse er ret vigtigt, for hvor stort et areal i Danmark skal være disponeret til natur?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren om.
Det er jo lige præcis det, jeg mener vi skal diskutere, når vi skal diskutere bindende mål for naturen: Hvor stort et areal af Danmark skal være disponeret helhjertet til natur?
Jacob Jensen (V), 2020-11-10:
Jo, det kan jeg godt.
Jeg ved ikke, om jeg får ballade med min finansordfører, for det er nok noget, der skal være hemmeligt til senere, men nu tager jeg chancen.
Vi har i hvert fald i det her forslag sagt konkret i forhold til natur- og biodiversitet, at vi gerne allerede til næste år vil afsætte 100 mio. kr.
Så kan man sige: Jamen hvad rækker det til i et år?
Det er jo klart, at det også vil forpligte os, hvis vi går ind i en aftale, der rækker 10 år ud i fremtiden eksempelvis, for så skal vi jo også finde finansiering i overslagsårene.
Men nu laver vi altså kun finanslovsudspil for et år ad gangen.
Så det var et konkret svar på det, som fru Mette Gjerskov efterspurgte.
Mette Gjerskov (S), 2020-11-10:
Tak, men nu er det jo bare ikke finansloven, vi forhandler her.
Det, vi har forhandlinger om, er Venstres beslutningsforslag, og dér står der ikke en lyd om det.
Det er jo fint nok f.eks. at gå efter en rødlisteart – hvad kan det koste?
En million eller en milliard?
Altså, det er jo helt ud i det blå.
Kan Venstre ikke komme med noget lidt mere konkretiseret om, hvor mange penge Venstre egentlig er parat til at bruge på finansloven på det grønne område?
Jacob Jensen (V), 2020-11-10:
Altså, nu har jeg det sådan, at jeg altid vejer mine ord på en guldvægt
, så hvis tale er sølv, er tavshed guld – er det ikke sådan, man siger?
Nej, nu skal vi nok holde op med det, for det er jo alvorligt nok, og der står dog trods alt noget på forslagets papir.
Det er så mere end det, der står i det udspil, regeringen er kommet med, må man forstå på hr. Rasmus Nordqvist, som jo sagde, at udgangspunktet for regeringen var et blankt stykke papir.
Når det er sagt, har jeg prøvet at nævne nogle af de ting, som vi meget gerne vil være med til at sætte ind i sådan en plan, ud over at vi gerne vil binde os selv og Folketinget – dem, der vil være med – til at sætte nogle bindende mål, herunder også, at vi kigger på netop redskaber som de nationalparker og naturparker, vi har, så den bliver mere sammenhængende; at vi kigger på rødlistede arter, og at vi gerne skulle have som mål, at rødlisten ikke bliver større; at vi kigger på det maritime, altså f.eks. Øresund, som vi har nævnt; og at vi kigger på en plan for, hvor man kan udvikle og udpege Natura 2000-områder osv.
Og det er jo det, som vi efterspørger, og som vi også mener at embedsapparatet kan være med til, når vi siger, at vi gerne vil gøre noget.
Vi har en sum penge på en finanslov eller ved en aftale i det hele taget, som vi kan blive enige om at bruge.
Mette Gjerskov (S), 2020-11-10:
Tak for det.
Og tak for en, synes jeg, egentlig meget imødekommende tale.
Ordføreren startede med at sige, at det jo ikke er størrelsen, det kommer an på, og det lyder som forklaringen på, hvorfor det her nok er danmarkshistoriens korteste forslag til folketingsbeslutning.
Så kommer jeg jo til at tænke på, at vi ikke rigtig kan få noget konkret at vide om, hvad det egentlig er Venstre vil.
Altså, det her handler kun om, hvad regeringen skal, men hvad er det, Venstre vil?
Jeg kommer til at tænke på en formand, Venstre havde på et tidspunkt, som for et par årtier siden sagde: Der er ikke en frø, ikke en fugl, ikke en fisk, som har fået det ringere som følge af regeringens miljøpolitik.
Vi skal jo den anden vej.
Det handler jo ikke om, hvad der har fået det ringere.
Så hvis ordføreren kunne udfylde lidt her på resten af forslagets blanke side med, hvad det egentlig er, Venstre vil redde – er det en frø, en fugl eller en fisk?
Jacob Jensen (V), 2020-11-10:
Ja, altså, der er jo blevet lagt op til en mulighed for, at landene kan overflytte midler ud over det, som vi så allerede overflytter fra søjle 1 til søjle 2.
Og det afhænger jo igen af størrelsen og af, hvad formålet med at flytte dem over i øvrigt er, altså hvad bliver det så brugt til efterfølgende?
Og det vil vi selvfølgelig være åbne over for, men jeg vil også sige det på den måde, at vi ikke er åbne over for det, hvis det så samtidig betyder, at den støtte, som der jo selvfølgelig er tale om – altså den produktion, fødevareproduktion – eksporteres, altså flytter ud.
For det har klima og miljø jo ingen gavn af, altså at det flytter et andet sted hen, hvor klimaaftrykket og miljøaftrykket simpelt hen er større, end det er i Danmark.
Men jeg vil gerne være med til at kigge på, hvad det er for nogle muligheder, der er, herunder: Hvad kan de midler i søjle 2 bruges til?
Susanne Zimmer (UFG), 2020-11-10:
Tak for svaret.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren om noget i forhold til CAP-ordningen.
Vil Venstre være positivt indstillet over for at bruge nogle af alle de midler, man nu har mulighed for at bruge, fra søjle 1 og føre dem over på søjle 2, så man virkelig kan tilgodese naturen?
Jacob Jensen (V), 2020-11-10:
Det vil jeg være meget åben for at kigge på, altså om der kan være områder, hvor man skal udvide de forhold.
Jeg tror, det handler om, at man også får planlagt det.
Altså, vi har jo en planlov på land, som ligesom på en eller anden måde sætter rammerne for, hvor man må bygge, hvor man ikke må bygge, og hvordan man kan gøre tingene – altså netop for at få planlagt det ordentligt.
Og noget tilsvarende forestillede jeg mig, i forhold til at man laver en form for planlov på vand, hvor man netop tager det formål ind, så alle dem, der bruger det erhvervsmæssigt, rekreativt og på alle måder, ved, hvad det så er, man kan, og hvad man ikke kan – i øvrigt også hvad vi kan fra statens side, i forhold til hvor man må sætte vindmøller op, f.eks. kystnært; det kan genere nogen, og det kan også være et problem for havfugle og andre, der lever og færdes i området.
Altså, så man har en samlet plan.
Det er også det, jeg egentlig fornemmer, der ligger i havstrategiplanen.
Jeg ville bare gerne have, at vi ligesom kom lidt mere ind i det politisk.
Men for at svare konkret: Ja, det skal vi da have kigget på, altså om man kan få gjort noget i den retning også.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-11-10:
Tak, og tak for talen til hr. Jacob Jensen.
Jeg er glad for, at ordføreren sætter fokus på vores havmiljø, for det er noget, der får lidt for lidt opmærksomhed.
Nu er det sådan, at vi faktisk har Natura 2000-områder, altså det er 18 pct. af vores havmiljø, der skulle være beskyttet, men det er kun 2 pct., der er det, og et af de allerstørste problemer er bundtrawl inde i Natura 2000-områderne.
Og der vil jeg godt høre hr. Jacob Jensen
: Hvad er hans holdning i forhold til i det mindste at få forbudt den bundtrawl, der er derinde?
Mai Villadsen (EL), 2020-11-10:
I Enhedslisten ønsker vi både at udlægge landbrugsjorder til natur for sig selv, hvor der intet skal dyrkes, og samtidig ønsker vi selvfølgelig også en hjælp til landbruget til at omstille sig til et mere vegetabilsk, grønt, plantebaseret landbrug.
For det, ordføreren siger, er fuldstændig rigtigt.
I dag bruger vi, jeg tror nok, at det er op mod 80 pct. af vores landareal bare på foder til de dyr, vi har i det danske landbrug.
Samtidig importerer vi tonsvis af soja fra Latinamerika, fra Sydamerika, hvor man brænder regnskov af.
Det er uholdbart, så det skal der gøres noget ved.
I Enhedslisten håber vi på, at man med de forhandlinger, der kommer om landbrug, men også om CO 2 -afgift, kan få lavet incitamenter, sådan at landbruget faktisk bliver omstillet til at være langt mere plantebaseret.
Jacob Jensen (V), 2020-11-10:
Tak for talen.
Det tager jeg også positivt ned, og jeg tror sådan set, vi i hvert fald deler mange af ambitionerne.
Men det her synes jeg bare kalder på en bredere diskussion, altså en bredere politisk diskussion.
For der er det der, som også ministeren var inde på før, at så er der nogle hjørner af det, som den ene regering eller ét flertal ruller frem, og den anden gør noget andet, og så kører det lidt frem og tilbage.
Og som hr. René Christensen jo rigtigt siger, tror jeg også, det her område kalder på en større bredde og et længere sejt træk.
Det er lidt derfor, jeg også prøver at lægge op til, at vi kunne om ikke andet så prøve, om vi kunne lave en bred politisk aftale, netop med det sigte, at vi kan lave det lange, seje træk.
Så får vi jo ikke alle sammen alt igennem, sådan er det selvfølgelig.
Vi kan få nogle elementer igennem, og andre kan få nogle andre prioriteringer, og jeg har dyb respekt for, at støttepartierne på en eller anden måde nok har førsteret.
Sådan må det jo være.
Men ikke desto mindre kan vi lave den bredde, så vi netop får en stabilitet og en retning og ovenikøbet også får nogle bindende mål for det, vi gerne vil.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-11-10:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg glæder mig meget over, at ordføreren nævner, at vi dyrker meget kød frem for planter.
Det er jo sådan, at hvis man tager et stykke jord, kan man få 4 g protein ud af det, hvor man på det samme stykke jord kunnet få 100 g protein ud af det, hvis man dyrkede grønsager eller vegetariske afgrøder.
Så hvis man følger den terminologi, vil det efterlade et i princippet meget stort areal jord, som man kunne omlægge til natur.
Jacob Jensen (V), 2020-11-10:
Det er helt rigtigt, at det kan være svært at finde det, men det er jo også et spørgsmål om prioritering.
Der var jo en prioritering i forhold til en tidligere pension, og det skal jeg ikke starte en lang diskussion om, men det var der dog, og det er da adskillige milliarder kroner om året.
Det handler jo om, hvorvidt man ønsker at prioritere det her, også i en finanslov.
Det kommer vi også til med vores udspil til en finanslov.
Men hvad er det egentlig, man har imod det at lave bindende mål?
Det har vi jo gjort på klimaområdet.
Så hvad ville problemet være ved at gentage succesen, om man så må sige, på naturområdet?
Mette Gjerskov (S), 2020-11-10:
En biodiversitetslov er jo en mulighed, men det er ikke det, der er vores førstevalg.
Vores førstevalg er, at vi sætter os ned og laver nogle fuldstændig klare aftaler om finansloven og får noget med om naturen.
Det er sådan, vi har lavet den første finansiering af naturnationalparker, og det er sådan, vi får stenrev, det er sådan, vi får urørt skov.
Det er helt konkrete projekter, som bliver gennemført.
Det er ikke, fordi der er noget i vejen med at have mål, men de her er ikke kun mål, men også realistiske projekter.
Og i en coronatid, hvor hele verden er af lave, kan man næsten sige, er det jo ganske vanskeligt at finde finansiering til alt det, man godt kunne drømme om.
Derfor er jeg egentlig ret stolt over, at vi har fundet finansiering også i dette års forslag til finanslov.
Jacob Jensen (V), 2020-11-10:
Jeg troede netop, at vi havde brug for fugle på taget; det troede jeg.
Nå, nu skal vi ikke gøre det her til et spørgsmål om fugle på taget, for det er sådan set alvorligt nok, men der skal selvfølgelig også være plads til sådan noget.
Jeg vil bare sige, at vi ikke har været i nogen drøftelser med ministeren om nogen konkret pakke – i hvert fald ikke endnu, men jeg hørte før ministeren sige, at hun gerne vil drøfte det med os.
Man kan sige, at forslaget her jo er fremsat – det skal også med i fortællingen – på et tidspunkt, hvor der ikke var noget udspil, og hvor regeringen annoncerede, at man netop ville udskyde den her pakke med endnu et år.
Så vi er dog trods alt kommet så langt med forslaget, at det har været med til – det tror og håber jeg – at det kan give de forhandlinger, som vi dog ikke endnu er en del af.
Vi har ikke drøftet nogen pakke.
Og det er lidt det, jeg godt vil spørge fru Mette Gjerskov om, nemlig om fru Mette Gjerskov ikke kan se, at vi også kan være med til at drøfte den.
Det kan så godt være, at vi ikke kan nå i mål, og der kan være uenigheder, en historik og alt muligt, men kan vi ikke sætte os sammen?
Ud over det vil jeg spørge: Hvordan tænker fru Mette Gjerskov og Socialdemokratiet, at man kan lave en biodiversitetslov med bindende mål?
Kunne vi prøve at snakke sammen om, hvordan det kunne skrues sammen?