runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Vind (S), 2021-04-13:
Tak til DF for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Det rejser spørgsmålet om ændring af eftervederlag for varetagelsen af regionale og kommunale hverv.
Vi danskere har jo besluttet, at folkevalgte politikere på forskellige niveauer skal have enten vederlag eller løn for det politiske arbejde, som de er valgt til.
Det er afgørende, hvis vi skal oppebære et demokrati med folkevalgte borgere, at man som folkevalgt kan oppebære et økonomisk livsgrundlag, som hvis man havde valgt et andet arbejde.
Samtidig er det også afgørende, at vederlaget og lønnen afspejler normer og gængse regler i det arbejdsmarked, som vi er omgivet af.
Det er jo ikke meningen, at politikere skal stilles urimeligt meget bedre eller dårligere end andre.
Verden forandrer sig, og det gør arbejdsmarkedets lønninger og vederlag også, og vi skal da selvfølgelig løbende vurdere, om der er baggrund for at ændre på reglerne.
Jeg synes, det er et godt udgangspunkt, at der er nogle andre end de folkevalgte selv, der er med til at bedømme, hvad der er rimeligt og retfærdigt i forhold til folkevalgte politikeres løn.
Det giver en mere objektiv vurdering.
Og det er rigtigt, at der kan være enkeltsager, hvor det for den almindelige borger kan se vildt ud, at man, samtidig med at man oppebærer en indtægt, også modtager eftervederlag.
Hvis man alene ser eftervederlaget som et økonomisk sikkerhedsnet for den fratrådte borgmester eller regionsrådsformand m.fl., kan det virke urimeligt, at der ikke sker en modregning af lønindkomsten i eftervederlaget.
Men det kan ikke ses isoleret, man skal se samlet på det.
I Socialdemokratiet mener vi, som også Vederlagskommissionen påpegede, at man skal se aflønningen af fuldtidspolitikere som en samlet pakke i form af vederlag, eftervederlag og pension.
Hertil kommer, at der efter partiernes opfattelse skal tages hensyn til, at reglerne er enkle og gennemsigtige, så de er nemme at administrere for både myndigheder og de involverede politikere, som vores minister også lige var inde på.
Socialdemokratiet har noteret sig, at Vederlagskommissionen af hensyn til gennemsigtighed og transparens anbefalede at undgå regler om modregning i eftervederlaget af anden indkomst end indkomst fra politiske erhverv.
Og som jeg sagde i min indledning, er det afgørende for demokratiet, at borgere, der vil påtage sig den samfundsopgave, det er at varetage f.eks. borgmester- eller regionsrådsformandserhvervet, har en økonomisk sikkerhed i tiden efter en valgperiode.
Lige så vigtigt er det også, at vi til enhver tid herinde kan stå inde for de regler, som vi har.
I Socialdemokratiet har vi jo allerede ved udvalgsbehandlingen af denne sag sammen med Venstre og Det Konservative Folkeparti afgivet beretning, hvor vi anbefaler, at ministeren indkalder ordførerne til drøftelser om eftervederlag.
Det står vi selvfølgelig fast på i dag – og kan derfor ikke støtte forslaget.
Og så skal jeg hilse fra Det Radikale Venstre og sige, at de heller ikke kan støtte forslaget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-04-13:
Og tak for en god ordførertale.
Jeg er fuldstændig enig i, at der skal være ret og rimelighed, at der skal være gennemsigtighed, forståelighed osv.
Jeg er sådan set også med på, at der skal være et eftervederlag, hvis man går ud efter at have haft en borgmesterpost og ikke har et job.
Det, jeg ikke forstår, er, at hvis man går ud efter en borgmesterpost eller en regionsformandspost og tager et vellønnet job ude i erhvervslivet, så får man sit eftervederlag med.
Hvis man alternativt bliver valgt ind i Folketinget, får man i dag ikke eftervederlag.
Vi havde en situation for ganske få år siden, hvor en regionsformand blev valgt ind i Folketinget, og det gav en voldsom offentlig debat, at han faktisk kunne få sit eftervederlag.
Det førte jo til, at man lavede reglerne om for den del.
Og så er det bare, jeg ikke forstår, hvorfor der skal være forskel på, om man går ind og tager et politisk embede, eller man går ud og tager et andet job.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-04-13:
Det kan jeg love dig for at jeg vil bringe videre til ordføreren på området.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-04-13:
Jeg er fuldstændig enig i det, flere allerede har sagt, altså at vi skal have en god og grundig udvalgsbehandling, hvor der også er tid til at komme ned i hjørnerne af lovforslaget – fuld opbakning til det.
Jeg vil bare stille et enkelt spørgsmål: Ordføreren problematiserer jo det her med, hvor meget der ligesom er overladt til forhandlingsrummet, og hvor meget der ligger i lovgivningen.
Men bare sådan på det principielle plan: Er ordføreren ikke enig i det at lave en forhandlingskonstruktion?
For der går vi jo i lovforslaget videre, end direktivet egentlig gør, både i forhold til aftalelicensen og den kollektive forhandlingsret for medierne.
Er ordføreren ikke enig i sådan det principielle, der etableres i lovforslaget?
Så kan vi jo have diskussionen om, hvor meget der skal defineres hvor.
Men i forhold til sådan det principielle i lovforslaget er ordføreren så enig i det?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-13:
Jamen det principielle er jeg sådan set enig i, men det er i forhold til definitionen af, hvad det er, der bliver forhandlet om.
For jeg synes, vi bliver nødt til at se på realiteterne også, og jeg tror ikke på – når vi ser på situationen i Australien og ser diskussionen, der har været andre steder – at vi bare får techgiganterne til at begynde at betale.
Hvor er det, de tjener deres penge?
Så flytter de bare brugerne over et andet sted igennem deres algoritmer, og det er derfor, jeg taler for en bedre regulering.
Derfor tror jeg, vi er nødt til at sætte nogle ret markante rammer op for, hvad det er, der skal forhandles.
For jeg tror ikke på, at techgiganterne bare kommer til at sidde i et rum, og så har de fundet en forhandling, og så kan vi klappe i hænderne, og så kan vi køre videre.
Jeg tror, vi bliver nødt til at være ret gode til at skubbe de forhandlinger i den rigtige retning, og derfor er der behov for en rammesætning, der betyder, at der bl.a. skal være en definition på det.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-13:
Tak for ordet, formand.
Jeg er her på vegne af fru Zenia Stampe, som desværre var forhindret i at være her i dag.
Derfor vil jeg gøre det kort, selv om det er et langt og vigtigt lovforslag.
Det handler nemlig om, at hvis techgiganter skal kunne bruge mediers indhold, skal de lave en aftale med det pågældende medie for at kunne bruge indholdet.
Og vi kan jo bl.a. se fra Konkurrencestyrelsen i dag, at store techgiganter sidder solidt på onlineannoncerne, bl.a. fordi man kan målrette annoncer mere, og det svækker nyhedsmedierne og dermed i sidste ende det, man jo ofte kalder for den fjerde statsmagt, nemlig den mediemæssige kontrol med magthaverne, og det at have et oplysende, journalistisk stærkt nyhedsbillede i kampen mod fake news.
Det er klart, at man godt kan have spillere, der fører i et marked.
Sådan er det i den frie konkurrence, og sådan skal det også være.
Men vi har også et ansvar for de konsekvenser, det kan have, og dermed for at rette op på uhensigtsmæssige skævheder.
For Radikale Venstre er det vigtigt at påbegynde regulering af techgiganter, og derfor er vi positive og glade for lovforslaget, som er et vigtigt skridt, men vi er også åbne over for forbedringer.
Så derfor støtter vi altså lovforslaget og er positive over for det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-13:
Det her er jo et meget omfattende og kompliceret lovforslag.
Jeg vil gerne slå ned på nogle af de ting, som for os i Nye Borgerlige er helt centrale, og som vi, når vi læser det, faktisk har behov for at få nogle svar på.
Vi har en masse udvalgsspørgsmål til det.
Når der skal indgås en aftale, hvad er aftaleparternes mulighed for at sige nej til den aftale så?
Hvis man sætter sig ned og taler om det, kan Facebook så sige, at det er de ikke interesserede i, fordi de ikke synes, det er godt nok, og derfor vælge, ligesom de gjorde i Australien, at sige, at så vil de bare ikke have de her nyhedsting?
Eller bliver det, når man kommer dybere ned i det, et krav, at de skal indgå en aftale, og ellers skal det ikke blokeres?
For så er den frie aftale jo reelt set væk.
Guderne skal vide, at jeg ikke har et stort kærlighedsforhold til techgiganterne.
Jeg mener faktisk, at vi skal have kigget på lovgivningen.
Jeg får dagligt henvendelser fra folk, som bliver blokeret helt uden grund, og de algoritmer, man bruger, og den censur af ytringsfriheden, der finder sted fra Facebooks side, er jeg meget, meget kritisk over for, og jeg mener, det er noget, vi skal have gjort noget ved.
Men jeg synes også, det er relevant i den her debat at spørge, hvad det er for en værdi, medierne faktisk også får ved at være på de her platforme, og det synes jeg også skal med i den her beregning.
For når Jyllands-Posten, Politiken eller andre lægger noget op og folk klikker på det og derved kommer over på deres websider, så genererer det trafik derover, og det har også en værdi.
Så når man laver sådan en aftale, hvordan vægter man så den værdi, kontra hvad der skal betales for det?
Så der er nogle forskellige aspekter, som vi har en lang række spørgsmål til.
Det gælder f.eks. afgrænsningerne og også definitionerne.
Jeg er enig med SF og også med Enhedslisten og Venstre i mange af de punkter, de peger på med hensyn til definitionsspørgsmålet.
Så der er nogle ting, som for mig stadig væk står uklart i det her lovforslag, så det vil vi dykke ned i med nok en bunke udvalgsspørgsmål, men det er bare, for at vi kan få en afklaring af det, så vi ved, hvad det er, vi stemmer enten ja eller nej til.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-13:
Men det er bare for at gøre det helt tydeligt, at det, vi taler om, er to forskellige ting.
Altså, en global bund under virksomhedsskat aftalt i OECD-regi har sådan set ikke noget at gøre med techgiganternes bidrag til Danmark i forhold til at få nogle af de penge ind – apropos det her med, at annoncekronerne er forsvundet ud af landet.
Det er nogle andre og nationale tiltag, der skal til der, som jeg da håber at ministeren har tænkt sig at vi skal snakke videre om.
Joy Mogensen (S), 2021-04-13:
Jeg synes, det er svært at sige, at det ikke vil have en indvirkning på de nationale landes mulighed for også at understøtte den nationale infrastruktur journalistisk og mediemæssigt, hvis de her techgiganter også bliver omfattet af sådan en global skatteaftale.
Men det kommer jo selvfølgelig fuldstændig an på udformningen, og hvordan og hvorledes den bliver implementeret.
Jeg synes bare, at det var en kanongod nyhed, at verdens ældste demokrati og Danmarks stærke allierede nu også melder sig ind i kampen for at få det her globale system op at køre.
Kim Valentin (V), 2021-04-13:
Tak, og tak til ministeren for forklaringen.
Jeg kan høre, at der er rigtig mange ting, som vi er enige om, og som ministeren måske også kunne høre, er Venstre jo positive over for forslaget.
Så vi glæder os til den samtale, der kommer omkring lovforslaget.
Det, som der godt kunne være en lidt udvidet forklaring på, var måske det her begreb, der hedder direct injection, og det kommer ministeren ikke rigtig ind på.
Kunne ministeren uddybe det en lille smule?
Joy Mogensen (S), 2021-04-13:
Jeg skal prøve på det ene minut, jeg har, og så sige, at det går ud på, at vi kan se rundtomkring i andre lande, at der er nogle tjenester, der simpelt hen tager andre tv-kanalers indhold og gør det til en del af en pakke, de så sælger videre.
Og der er – hvad kan man sige – det princip, der bliver stadfæstet her, at dem, der sælger varen videre, også er dem, der betaler, sådan meget, meget kort sagt.
Jeg ved, at Venstre har stillet en del spørgsmål til det her, og det beklager jeg meget at vi ikke har kunnet nå at besvare her til behandlingen i dag.
Men det vil vi selvfølgelig gøre så hurtigt som muligt herefter og også komme med konkrete eksempler, f.eks. i forhold til Apple-tv, som har gjort det her i andre europæiske lande.
Vi prøver på at komme foran med det her, sådan at hvis noget lignende skulle udvikle sig i Danmark, har vi lovgivning, der sikrer, at dem, der tjener, betaler til dem, der producerer.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-04-13:
Det er jeg mægtig glad for – nærmest på vegne af NATO.
Tak for det.
Så har jeg et andet spørgsmål om noget, som var oppe tidligere.
Jeg skal bare høre hr. Sjúrður Skaale, om han deler betragtningerne fra hr. Edmund Joensen, eller om der er nogle forskelle, vi skal være opmærksom på her.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-13:
Det er jo en skam, at man har to korte bemærkninger, når vi har sådan en debat her, og jeg kan mærke, at hvis vi går i detaljer med det her, vil det nok tage betydelig mere tid end de to korte bemærkninger – så jeg vil ikke gå ned i detaljen omkring det, jeg spurgte ind til.
Den debat tænker jeg vi kan tage på et senere tidspunkt i lovbehandlingen.
Og der skal jeg bare forstå ministeren korrekt: Når ministeren snakker om den udmelding, der kom fra USA i forhold til minimumsbeskatning, mener ministeren så, at det vil løse noget som helst i forhold til deres økonomiske bidrag til Danmark, at man laver en minimumsselskabsskat, eksempelvis på verdensplan?
For det er jo ikke det, det handler om.
Det handler jo om, at man ikke længere handler en vare fysisk, men digitalt, og derfor bliver skatten betalt et andet sted.
Så det, vi skal ind og gøre med en techskat, er at regulere, hvad der bliver betalt af skat i Danmark fra de her selskaber.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-04-13:
Så vil jeg egentlig bare supplere med at spørge, om ikke De Konservative så vil gå forrest i at insistere på, at regeringen får indkaldt til det der møde.
For nu har I, et flertal, lavet en beretning for 2 måneder siden, og så vidt jeg har hørt – det kan være, jeg har hørt forkert – lyder det ikke, som om der er indkaldt til noget som helst endnu.
Så vil Konservative presse på for, at det bliver lige om lidt?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-13:
Jeg tror, at det omkring politikeres løn og vederlag og borgmestres løn og vederlag er sådan noget, som virkelig kan få sindene i kog ude i befolkningen, og det er jo forståeligt nok, når man kigger på det.
Der er faktisk en ting, der ofte går igen i den debat, når jeg taler med mennesker.
Det er, at de faktisk synes, det er rimeligt, at der er et anstændigt vederlag for det arbejde, man laver, både som borgmester, men også herinde i Folketinget.
Det er der faktisk en forståelse for.
Der er en forståelse for, at det er vigtige beslutninger, og at der er meget pres på, og at man arbejder mange timer.
Det, der så ikke, kan man sige, ræsonnerer godt ude i befolkningen,
er, når tingene så ikke hænger sammen.
For det der med, at man får et vederlag for at arbejde mange timer, kan folk godt forstå.
Men at du skal have dobbelt betaling, når du er færdig med dit job, og derfor tildeler dig selv nogle vanvittig lukrative forhold i forhold til resten af befolkningen, står de af over for derude.
Borgerne står simpelt hen af.
Det er ikke rimeligt.
Jeg tror simpelt hen, at Folketinget og folkestyret skyder sig selv i foden ved at blive ved med at fastholde de elementer af vederlag.
For det gør, at alt andet omkring vederlag også sådan bliver mistænkeliggjort: Jamen så er der nok noget dér, der også er fordækt, og så er der nok også noget dér, der er fordækt – selv om der faktisk i nogle af tingene er nogle rimelige forhold.
Derfor skal min anbefaling her være i hvert fald at få gang i de forhandlinger, således at man kan få ryddet op i de ting, som befolkningen derude siger er helt vanvittige.
Jeg tror faktisk, det vil styrke respekten for, at man også får et anstændigt vederlag for det arbejde, man så reelt set laver.
Jeg vil sige, at jeg ikke helt køber præmissen om, at man bliver nødt til at kigge på det samlet, og hvis man ikke kigger på det samlet, kan man ikke lave noget om.
Det gør vi jo på en lang række andre områder.
Når vi laver noget om i serviceloven eller noget andet, ændrer vi jo ikke hele serviceloven, fordi vi ændrer noget.
Hvis vi justerer på en skat eller en afgift, ændrer vi jo ikke hele skattesystemet, fordi vi justerer på én skat eller afgift.
Så i en lang række tilfælde vedtager man jo herinde fra Folketingssalen at justere små elementer uden at kigge på det hele.
Det synes vi vil være fair.
Men jeg tror, man skyder sig selv i foden ved ikke at få fikset de ting, som på ingen måde giver mening for befolkningen derude.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-13:
Tak for det.
Vi støtter beslutningsforslaget.
Vi synes, at det er et godt beslutningsforslag.
Vi forstår ikke, at der er forskel på, hvad der sker med folketingsmedlemmers eftervederlag og den her gage, som borgmestre får, når de stopper med at være borgmestre.
Altså, for folketingsmedlemmers vedkommende er det sådan, at hvis man tjener nogle penge, bliver det modregnet i eftervederlaget, og det sker så ikke for borgmestre, hvis de får et job i den private sektor eller i den offentlige sektor – et ordinært job – men det sker for dem, hvis de får en ny politisk stilling; så sker det.
Vi har hørt argumenter om, at man ikke kan vide, hvad de tjener, hvis de får et almindeligt job.
Næh, men det kan man jo heller ikke med hensyn til folketingsmedlemmer, og der må man jo stole på det, som folketingsmedlemmer opgiver.
Det er godt nok for folketingsmedlemmer, for sådan er reglerne i hvert fald, og så kan det også være godt nok for borgmestre.
Så vi ser en parallelitet her, og derfor vil vi stemme for beslutningsforslaget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-04-13:
Tak, og tak for en interessant debat.
Der er mange rigtige ord, der bliver sagt: Et system for eftervederlag skal være forståeligt, det skal være gennemsigtigt, og der skal være en rimelig forudsigelig økonomi for dem, det handler om.
Det handler om aflønning af fuldtidspolitikere.
Man kan se det som en samlet pakke.
Tingene skal hænge sammen.
Der skal være et sikkerhedsnet.
Ja, jeg hører, at alle sådan set er enige om det.
Men hvorfor skal der være forskel?
Hvorfor skal folk behandles forskelligt?
For år tilbage, da Carl Holst kom herind, var der en voldsom debat om hans eftervederlag.
Hvorfor var der det?
Det var jo en del af hans pakke.
Hvorfor stod et samlet Folketing ikke bag og forsvarede, at det var en del af hans pakke, og at han derfor selvfølgelig skulle have sit eftervederlag?
Det gjorde man ikke.
Herinde lavede vi reglerne om, så man efter det ikke længere kunne komme ind som borgmester eller regionsrådsformand og blive valgt i Folketinget og tage sit eftervederlag med.
Men i dag kan man stadig væk godt holde op som rådmand eller borgmester, gå ud og tage et vellønnet job og tage sit eftervederlag med – hvorfor?
Jeg har prøvet at efterlyse det her, men jeg har ikke hørt nogen, der kan forklare den logik, og hvorfor det skal være sådan.
Hvad er det, der gør det?
Så fik vi lavet den her beretning for 2 måneder siden.
Da vi jo ikke var helt sikre på, om vi nu egentlig kunne nå frem til at få det her beslutningsforslag behandlet, så tænkte vi, at det også før kommunalvalget var godt at snakke beretning.
Der er så et flertal, som dér laver en beretning, som siger, at der skal indkaldes til møde.
Der står faktisk: »S, V og KF lægger op til, at der indkaldes til et møde i Indenrigs- og Boligministeriet, så ordførerne får mulighed for at drøfte reglerne om modregning af eftervederlag for borgmestre m.fl. og regionsrådsformænd nærmere.«
Så vidt jeg kan forstå det i dag, har der ikke været taget initiativ til noget møde.
Jeg kan selvfølgelig ikke vide det, men jeg kunne godt have en fornemmelse af, at når det bliver nævnt her fra talerstolen i dag, er det egentlig, fordi vi skal tage den her debat, for det er bragt herind.
Ellers tvivler jeg sådan set på, at det havde været nævnt nogen steder, at der skulle være et møde.
Nu vil jeg da holde meget øje med det, eller det ved jeg ikke om jeg kan, for det kan godt være, at flertallet bare sætter sig sammen og laver et eller andet, men jeg er i hvert fald spændt på, om der meget snart bliver taget initiativ til det møde, og om der bliver taget initiativ til at kigge på de her regler og få set på, hvordan vi gør det her, så det bliver rimeligt, gennemsigtigt, retfærdigt og ordentligt.
Tak for ordet.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-04-13:
Tak for ordet.
I dag eller rettere her til aften behandler vi et vigtigt lovforslag, som indeholder mange dele og detaljer og måske også en del teknik, men som vel i sin essens handler om to ting.
Det handler om at opdatere ophavsretten til den digitale udvikling og om at styrke rettighedshavernes rettigheder over for techgiganter og de nye onlineplatforme.
Lovforslaget har til formål at implementere to EU-direktiver, dels en implementering af dele af direktivet om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked, dels en fuld implementering af direktivet om regler for udøvelse af ophavsretten og beslægtede rettigheder.
Med lovforslaget foreslås det bl.a. at ændre den ophavsretlige regulering af det, vi kalder informationssamfundstjenester, sådan at udgivere af pressepublikationer, hvis deres indhold bliver anvendt online, styrkes med nye rettigheder.
Det giver medierne mulighed for at forhandle kollektive aftaler med techgiganterne om betaling for brug af deres pressepublikationer.
Lovforslaget indebærer endvidere en styrkelse af rettighedshaverne i forhold til onlineindholdsdelingstjenester, sådan at de delingstjenester bliver ansvarlige for det indhold, som deres brugere uploader på platformen.
Derudover er det også en del af forslaget at indføre regler, som giver distributørerne bedre mulighed for at indgå aftaler om videredistribution af programmer på internettet ved at indføre et egentligt krav om betaling.
Ud over de ændringer indbefatter lovforslaget også to udvidelser, som ikke har direkte tilknytning til de to EU-direktiver.
Der er altså en række elementer i lovforslaget, og det er alle sammen ændringer af den eksisterende lovgivning, hvilket vil styrke rettighedshaverne.
Det vil styrke deres rettigheder over for techgiganterne.
Det er jo helt afgørende for at sikre, at danske kunstnere, producenter og medier får en betaling for deres arbejde, og det er samtidig nødvendige ændringer af loven for at sikre, at techgiganterne ikke har konkurrencefordele på grund af ny teknologi, som den eksisterende lovgivning ikke tager højde for.
Techgiganterne leverer grundlæggende en service, som ingen af os vil være foruden,
men det betyder jo ikke, at vi bare skal lade dem profitere af et økosystem, som de er i gang med at undergrave.
Hver dag producerer danske rettighedshavere indhold, som techgiganter fra udlandet profiterer heftigt af.
Forhandlingsbalancen mellem rettighedshaverne og techgiganterne er i dag helt skæv.
Derfor har lovforslaget jo den hensigt at genoprette den balance og skabe en langt mere retfærdig markedsplads, hvor rettighedshaverne står stærkere i deres forhandlinger med techgiganterne.
Det er den eneste måde til at understøtte nogle mere rimelige markedsvilkår og sikre en rimelig betaling til rettighedshaverne.
Derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Tak for ordet.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-13:
Tak, og tak til ordføreren.
Det er jo et omfangsrigt lovforslag, og man kan gå ned i mange detaljer, men der er jo særlig en ting, som har været debatteret meget før, og som var meget debatteret, da vi diskuterede hele direktivet, da det blev forhandlet mellem EU-institutionerne.
Og det er jo det her med betaling for nyhedstjenester, altså når man skal dele nyheder på onlineplatforme.
Og der kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren – det er ikke alt mulig teknik, jeg vil gå ned i, for det diskuterer vi et andet sted – om han mener, at der er behov for en konkret definition i loven på, hvornår der skal laves en forhandlet løsning om betaling, eller om vi slet ikke skal pille ved det og kun forhandle om url-adressen, der bliver omtalt som hyperlink nogen steder, men som jo kun er url-adressen; eller som det er i direktivet, hvor man lægger op til, at mindre uddrag heller ikke er omfattet af det.
Hvor skal det defineres henne?
Er det i loven?
Eller er det slet ikke noget, vi skal pille ved?