Esben Lunde Larsen (V), 2017-11-30:
Tak for det, formand.
Og tak til ordførerne for bemærkningerne.
Ingen kan være i tvivl om, at kystbeskyttelse er et emne, der interesserer og berører mange mennesker, og derfor er jeg også fantastisk glad for, at regeringen har lavet det her arbejde sammen med bl.a. Dansk Folkeparti, men også KL.
For der er alt for mange, der har sovet utrygt i sengen om natten, når der har været storm – både efterårets og vinterens stormsæson nærmer sig jo.
Og derfor er det er væsentligt, at danskerne kan føle sig mere trygge i deres eget hjem.
Beredskaberne kæmper jo sammen med frivillige kræfter flere steder en heroisk kamp for at holde vandmasserne væk fra boliger og virksomheder.
Hvert år har sine storme; sidste jul havde vi Urd, og senest er vi nu nået til Ingolf.
Her var der igen danskere, der stod i en situation, hvor de i nogle timer svævede i uvished om, hvorvidt de næste morgen fortsat kunne kalde sig husejere.
Vi ved, at fremtidens kraftigere storme og forventede havstigninger kan være svære at ændre på, men det er udfordringer, vi må og skal lære at håndtere.
Vi kan ændre vores lovgivning, så den bliver tidssvarende og giver kommuner og borgere mulighed for i tide at indrette sig på de kommende klimaændringer og dermed kunne sove trygt om natten.
Regeringen ønsker, at borgerne skal have bedre mulighed for at kystbeskytte deres ejendom på den måde, de selv ønsker at gøre det.
Vi skal ikke diktere, hvilken metode der skal anvendes, hvis der findes flere lige gode løsninger.
Lad mig bare med det samme slå fast: Lovforslaget lægger ikke op til, som Danmarks Naturfredningsforening fejlagtigt har været ude at lave kampagne imod, at de danske kyster skal kystbeskyttes med byggeaffald og halmballer.
Samtidig er den gode løsning kendetegnet ved, at den ikke skader naboen.
Derfor indgår det i regeringens aftale med Kommunernes Landsforening om kommunernes økonomi for 2018, at – og jeg citerer – »regeringen vil endvidere ændre vægtningen i kystbeskyttelseslovens formålsbestemmelse, så grundejere kan beskytte i flere tilfælde og med øget metodefrihed«.
Det skal være op til den enkelte borger at vurdere, hvordan privat ejendom skal beskyttes.
Hvis man foretrækker en dyr fremfor en billig løsning, og når man selv betaler regningen, ja, så skal myndighederne ikke sætte spørgsmålstegn ved det.
Den enkelte borgers mulighed for at beskytte sin ejendom skal heller ikke være afhængig af, om hans hus vil styrte i havet om 25 eller 26 år, og derfor foreslår regeringen, at 25 års-kriteriet udgår.
Der skal fortsat lægges vægt på kystbeskyttelsesmetodens tekniske og natur- og miljømæssige kvalitet, men hvor der er flere mulige løsninger, skal grundejeren have valgfrihed, dog fortsat under den forudsætning, at en løsning ikke medfører en uønsket eller ligefrem negativ påvirkning af nabostrækninger.
Og lovforslaget er et stort skridt i den rigtige retning.
Som vi har set i sager fra Roskilde Fjord, men også andre steder i landet, kan der gå år fra skitse til handling, fordi der skal træffes mange forskellige afgørelser.
Det er ikke hensigtsmæssigt.
Næste skridt er derfor en yderligere forenkling af reglerne for etablering af kommunale helhedsløsninger, og regeringen forventer derfor at fremsætte endnu et lovforslag i begyndelsen af det nye år.
Jeg glæder mig over, at vi nu har et lovforslag, der er med til at give borgere, der er udsat for erosion eller oversvømmelse, mulighed for igen at sove trygt om natten.
Med lovforslaget er balancen fundet mellem hensynet til den private ejendomsret, som regeringen sætter uendelig højt, og så de væsentlige samfundsmæssige hensyn, der også indgår i afvejningen.
Jeg håber på bred opbakning – og ser derfor frem til den fortsatte behandling af lovforslaget.