runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2019-01-24:
Men det er jo en påstand.
Jeg har set fredningssager, hvor man ønskede at frede nede foran, så en udsigt blev bevaret og noget natur blev bevaret osv.
Man kigger på fredningen, men der kan rent faktisk godt være en økonomisk interesse for dem, der ejer husene.
Jeg ved så ikke, hvor de er repræsenteret henne.
Jeg synes bare, det er problematisk, at man rent faktisk godt kan sidde i et nævn eller i ankenævnet og være medlem af en forening, som har rejst en sag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-24:
Jamen ude i virkeligheden bruger man jo stofferne sammen med hjælpestoffer, sådan at det kan klæbe til plantens blade f.eks. Der kommer ministeren jo sådan set med en oplysning, der gør, at man ikke kan stole på EFSA's gennemgang af det.
Jeg bliver også noget betænkelig, når man så kan læse i The Guardian, at det materiale, den rapport, som er kommet fra Tyskland, da man i EFSA skulle lave miljøvurderingen, ja, i høj grad er en afskrift af Monsantos eget arbejde.
Kan ministeren ikke se, at der er flere ting i det her, som gør, at man har god grund til at blive betænkelig ved de her godkendelsesprocedurer?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-24:
Når vi taler om de her hjælpestoffer, skyldes det, som jeg i øvrigt sagde i min tale før, netop en sag om hjælpestoffer, hvor vi var inde at lave et forbud mod det.
Det er jo der, det giver mening.
Altså, hvis det er der, problemet opstår, så er det jo ikke glyfosat som sådan, vi skal ind at forbyde.
Jeg er med på, at det er et forslag, som Enhedslisten fremsætter sådan med jævne mellemrum, men jeg deler altså ikke opfattelsen – det gør Miljøstyrelsen heller ikke, og det gør det europæiske agentur EFSA altså heller ikke.
Lea Wermelin (S), 2019-01-24:
Jeg vil bare stille et kort spørgsmål til ministeren, for nu nævnte ministeren den her fornyede godkendelsesproces, der var i EU, og der var der jo en række EU-lande, der var bekymrede, og som i hvert fald ikke ønskede at støtte den lange godkendelsesperiode, som EU først havde lagt op til.
Vi deler sådan set den bekymring.
Selvfølgelig skal man være tryg som dansker ved de sprøjtemidler, som bliver brugt i Danmark, og derfor er der måske ikke nogen grund til, at man giver så lang en godkendelsesperiode, som der var lagt op til, med 10 år, og det lykkedes jo faktisk også at få den ned på 5 år, i modsætning til hvad regeringen egentlig ønskede.
Så jeg vil bare høre, om ministeren er uenig med sin forgænger på posten, som anbefalede, at man skulle godkende glyfosat i en 10-årig periode, og om det i virkeligheden er et godt sted, man er landet nu, hvor det er den her 5-årige periode.
Det giver både et signal til industrien om, at man skal prøve at kigge på alternativer, og også en mulighed for, kan man sige, at dykke videre ned i de uenigheder, der er, og få noget mere viden på området.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-24:
Jeg synes sådan set, det vigtigste er den faglige vurdering.
Med hensyn til om tidsperioden er 10 eller 5 år, synes jeg, det er fint med en 5-årig periode.
Så har man mulighed for at revurdere det på det tidspunkt.
Jeg vil bare lidt imødegå den der vildfarelse, som der lader til at være nogle steder, om, at det her er sådan et særligt dansk fænomen.
Det er altså også et stof, som er godkendt i samtlige andre europæiske lande.
Det er ikke sådan, at der er lande i EU, som har forbudt glyfosat.
Lea Wermelin (S), 2019-01-24:
Tak for det.
Derfor er jeg også glad for de fremskridt, som det er lykkedes os at forhandle os frem til, og som trækker Danmark i en grønnere retning.
Fremover må der ikke sprøjtes i de boringsnære beskyttelsesområder af hensyn til vores drikkevand.
Det er en kæmpe sejr, som vi har arbejdet for længe.
Der vil også blive indført et forbud mod at sælge koncentrerede pesticider til private, for som Enhedslisten rigtigt skriver, kan man måske let komme til at overdosere, og det er der i hvert fald ikke nogen grund til.
Så derfor bliver det fremadrettet de her klar til brug-produkter, der vil blive solgt.
Vi har også fået prioriteret forskningen i sprøjtemidlers effekt på menneskers sundhed, vi har fået indført et forbud mod sprøjtning med glyfosat på marker, hvor der dyrkes fødevarer, efter at afgrøderne er spiret frem, og så har vi også fået en større kontrol af de ting, der importeres ind over grænsen, for jeg tror også godt, vi er klar over, at der kan være nogle andre vilkår, der er gældende, men man kan sådan set også hive nogle lidt mere kradse stoffer ind over grænsen, og det skal vi selvfølgelig ikke acceptere.
Så vi har været med til at sikre en række forbedringer.
I det konkrete forslag er der flere problemer med det forbud, som foreslås.
Vi deler bekymringen for glyfosat.
Vi har sådan set også været med i en mindretalsudtalelse, dengang der skulle laves en fornyet godkendelse i EU, og vi har også haft ministeren i samråd, og det lykkedes at få den her kortere godkendelsesperiode på trods af regeringen, som jo ønskede, at den skulle være på 10 år.
Så vi er meget opmærksom på det her område.
Men vi er uenige med Enhedslisten i, at et forbud skal træde i kraft nu her om 2 måneders tid af et aktivstof, som er brugt meget i Danmark; vi kan ifølge EU-retten heller ikke forbyde det, og EFSA har vurderet, at stoffet er sundhedsmæssigt forsvarligt.
Så frem for at behandle de her enkeltstoffer her i salen arbejder vi gennem aftalekredsen om pesticidstrategien for at begrænse sprøjtemidler mest muligt og via EU med at presse på for skrappere krav og bl.a. nogle korte godkendelsesperioder, sådan at industrien også tager det klart ned, når der er et signal om, at vi gerne vil have, at de ser på mere bæredygtige alternativer.
Så vi støtter ikke forslaget i dag, og jeg har også lovet at hilse fra De Radikale og sige, at det gør de heller ikke.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-24:
Der ligger jo til sagen her nogle spørgsmål om, om man i Danmark kan forbyde glyfosat.
Der er Miljøstyrelsen inde at sige, at det kan man ikke, men læser man på side 2, kan man se, at der så alligevel er nogle muligheder for at tage nogle små skridt, og det vil jeg gerne høre om Socialdemokratiet kunne være med på.
Der står bl.a. her: Medlemslande kan i henhold til rammedirektivet for en bæredygtig anvendelse af pesticider vedtage særlige restriktioner for pesticidanvendelse i specifikke områder, som bruges offentligt eller af følsomme grupper, f.eks. ved offentlige parker, rekreative arealer, sportspladser, legepladser, undervisningsinstitutioner for børn og omkring hospitaler m.v.
Det var da rart at få at vide, at der faktisk her er mulighed for at kunne lave et forbud på nogle offentlige arealer.
Vil Socialdemokratiet være med til det?
Lea Wermelin (S), 2019-01-24:
Som ordføreren også godt ved, var vi jo selv med til at sidde for bordenden, da man forhandlede den sidste pesticidstrategi, og der var det jo et helt klart indsatsområde for os at sige, at de offentlige arealer ikke skal sprøjtes.
Så vi har det mål, at der ikke skal bruges sprøjtemidler, men som ordføreren jo også godt ved, er det noget, vi arbejder på, og det går også nedad, men det her forbud, som forslagsstillerne kommer med i dag, bakker vi ikke op om.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-24:
Jeg har forstået, at man ikke bakker totalforbuddet op.
Jeg synes jo, det ville være meget fornuftigt, at man på daginstitutionsområder har et sprøjteforbud, og det må sådan set gerne gælde alle sprøjtegifte.
Kan ordføreren ikke se, at det er rimeligt?
Jeg kan ikke rigtig forstå, hvorfor ordføreren ikke bare siger, at det vil de da gerne være med til i Socialdemokratiet.
Pia Adelsteen (DF), 2019-01-24:
Tak for det.
Ligesom den forrige ordfører for Socialdemokratiet og ligesom ministeren kan vi heller ikke i Dansk Folkeparti støtte forslaget.
Jeg ved simpelt hen ikke, hvordan man realistisk har forestillet sig, at vi pr. 1. marts skulle bede alle om at lade være med at bruge glyfosat.
Det har jeg svært ved at se overhovedet er realiserbart.
Jeg synes, at når vi laver pesticidaftaler, og når vi har nogle folk, der er rigtig kloge på det her område, skal vi også lytte til dem.
Det, jeg er bekendt med, er, at glyfosat nok er et af de stoffer, der af alle er mest testet.
Jeg er også godt klar over, at man ikke kender alle de her såkaldte cocktaileffekter, og at vi selvfølgelig altid skal være opmærksomme på, om der er noget, der er bedre, om der er noget, vi kan gøre anderledes osv. osv.
Men som jeg ser det, og som vi ser det i Dansk Folkeparti, er vores svar til forslaget indtil videre et nej.
Vi ved ikke, hvad alternativet ville være, og vi ved ikke, hvordan man ellers skulle håndtere det.
Så det er et nej herfra.
Så vil jeg bare, da Venstres ordfører sidder i formandsstolen og derfor ikke kan være på talerstolen, hilse og sige fra Venstres ordfører, at Venstre også afviser beslutningsforslaget.
Christian Poll (ALT), 2019-01-24:
Til det sidste spørgsmål: Nej, det kender jeg ikke til.
Og til det første spørgsmål: Jamen det er jo sådan set skønheden i demokratiet, for Danmarks Naturfredningsforening har også sit eget medlemsdemokrati.
Der er et repræsentantskab, der er en bestyrelse, der er lokalforeninger.
Det er jo netop skønheden ved demokratiet, at man kan være uenige i sådan et demokrati, og så kan man alligevel i sidste ende beslutte det, flertallet ønsker, nemlig f.eks. at rejse en fredningssag.
Så det er i mine øjne bare en skønhed ved det her system.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-24:
Den er, at man sammenligner lidt pærer med bananer, fordi det er to forskellige ting, man har vurderet.
Fra europæisk side har man altså haft flere data til rådighed.
I WHO-regi har man forholdt sig til data, som findes i den åbne litteratur, mens man i EU-regi altså også har haft adgang til de data, som firmaerne skal lave i forbindelse med ansøgningerne til EU.
Så man har haft et større og mere robust datamateriale fra europæisk side.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-24:
Jamen jeg synes jo, at problemet omkring glyfosat er, at eksperterne er uenige.
Jeg er godt klar over, at EU så har en godkendelsesprocedure, hvor det er EFSA, som laver forarbejdet, men her har vi jo med en sag at gøre, hvor Verdenssundhedsorganisationen, heriblandt 97 af verdens førende kræftlæger, har været inde at se på glyfosat og er kommet frem til en konklusion om, at det sandsynligvis er kræftfremkaldende eller muligvis er kræftfremkaldende.
Det gør jo, at man så kan vælge at sige, om der ikke er et forsigtighedsprincip omkring de her godkendelser, som bør være større end det, som EU praktiserer.
Det er derfor, vi har fremsat det her forslag.
Vi synes, at når der kommer så alvorlige advarsler i forhold til vores sundhed, så må sundheden gå forrest.
Indimellem udfordrer vi jo EU-systemet.
Det gjorde vi jo på bisfenol A – der vedtog vi jo et forbud.
Og så var det sådan set EU, der efterfølgende ændrede på sine regler.
Kan ministeren ikke se, at det kan være fornuftigt at udfordre EU-systemet indimellem?
Trine Torp (SF), 2019-01-24:
Jeg vil gerne lige følge lidt op på den der diskussion, for det bliver jeg sådan lidt bekymret over.
Vi har jo rigtig mange mennesker siddende i alle mulige nævn udpeget af kommuner, stat osv., som har alle mulige foreningsmedlemskaber.
De kan ovenikøbet være medlem af et parti, f.eks. Dansk Folkeparti, og hvis det skulle være til hinder for, at man kan have folk siddende i sådan nogle, eller hvis der skal sås tvivl om deres uvildighed eller evne til at repræsentere dem, de er sat til at repræsentere, er vi så ikke ude på et virkelig demokratisk vildspor?
Pia Adelsteen (DF), 2019-01-24:
Jeg synes, det er et spørgsmål om at diskutere habilitet eller inhabilitet.
Jeg har faktisk også stillet spørgsmålet på skrift til ministeren, som også er uenig med mig.
Men for mig at se behøver det jo ikke nødvendigvis at være økonomiske interesser, der gør en inhabil.
Det kunne være politiske interesser.
Det kan være mange ting, som i min optik gør en inhabil.
Og det er egentlig bare det, jeg prøver på at ramme lidt ind i forhold til fredningsnævnene, også fordi der ikke behøver at være enstemmighed.
Det gør der jo ikke.
Trine Torp (SF), 2019-01-24:
Det kan godt være, vi lige skal have ministeren til at svare ret tydeligt på det der med inhabilitetsreglerne.
For fru Pia Adelsteen har siddet i et kommunalt byråd, og det har jeg også, og der har vi indimellem afprøvet habilitetssager.
Der skal utrolig meget til, før man er inhabil, af rigtig gode grunde.
For ellers kunne vi sådan set ikke have nogen mennesker siddende nogen steder.
Det skal være entydige privatøkonomiske interesser, der er på spil.
Men lad os få ministeren til at besvare det skriftligt efterfølgende.
Pia Adelsteen (DF), 2019-01-24:
Jeg vil sige, at spørgsmålet allerede er stillet, og spørgsmålet ligger under sagen og er besvaret fra ministeren – bare sådan til orientering.
Og ja, det er da rigtigt, at det skal være entydige privatøkonomiske interesser, der skal gøre en inhabil.
Men i min optik er der mange steder, også i kommunalpolitik, hvor folk har en privatøkonomisk interesse, som gør dem inhabile.
Hvis man er folkeskolelærer og skal tage beslutninger om den skole, man arbejder på, har man så en privatøkonomisk interesse, hvis det handler om at lukke ens arbejdsplads?
Så jeg synes i hvert fald, det er noget, man kigger på.
Der er man ikke pr. definition inhabil, det ved jeg godt, men jeg synes personligt, at man da har lidt i klemme.
Øjvind Vilsholm (EL), 2019-01-24:
Jeg må sige, at jeg synes, at ordføreren er ude på et skråplan, og det kan ordføreren måske også godt selv mærke.
Den her forklaring om habilitet og økonomisk afhængighed er jo helt ved siden af, i forhold til at et medlem af Danmarks Naturfredningsforening sidder i et fredningsnævn.
Det vil jo være naturligt, at vedkommende er engageret i naturen.
Om man så er medlem af Danmarks Naturfredningsforening, Danmarks Jægerforbund eller for den sags skyld noget helt tredje, er det jo ikke et udtryk for, at man er bundet af foreningens sager i den ene eller den anden sammenhæng.
Det handler jo om, at vedkommende varetager et hverv, ligesom vi som politikere varetager et hverv her, uagtet at vi er medlem af mange forskellige foreninger.
Jeg er i hvert fald medlem af mindst fem, som jeg sådan lige kan komme i tanke om.
Det synes jeg heller ikke gør mig uegnet til at sidde i Folketinget.
Men det er måske det, ordføreren mener.
Pia Adelsteen (DF), 2019-01-24:
Nej, det er det i hvert fald ikke, og det håber jeg heller ikke jeg har givet udtryk for.
Men når man sidder og laver nogle afgørelser, og det er det, vi snakker om her – man træffer en afgørelse om at pådutte en lodsejer nogle udgifter og pådutte en kommune nogle udgifter – så mener jeg faktisk, at det er rimelig vigtigt, at man er meget klar over, hvilken kasket man har på.
Jeg har også set, at der er formænd for lokale afdelinger af Danmarks Naturfredningsforening, som har siddet i et fredningsnævn.
Det mener jeg måske er på kanten af at være habil, og det er egentlig bare det, jeg klandrer en lille smule, altså at når man udpeger, skal man også tænke over, hvem det er, man udpeger de steder.
Øjvind Vilsholm (EL), 2019-01-24:
Jamen hvis vi bare lander på, at man skal tænke over, hvem det er, der bliver udpeget, så lad os lade det ligge der.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-24:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at det ligger regeringen meget på sinde, at reguleringen af brug af pesticider i Danmark er restriktiv, og at den sikrer hensyn til både sundhed og til miljø, herunder vores drikkevand.
Og hvis der kommer ny viden, og hvis der kommer dokumentation for, at brugen indebærer, at der er en reel risiko for menneskers sundhed eller for miljøet, så skal brugen stoppes.
Det siger sig selv.
først og fremmest en faglig vurdering.
Den politiske opgave er at fastsætte de overordnede regler, og vurderingen af det enkelte stof efter disse overordnede regler varetages for mig at se bedst af myndigheder, der har en særlig indsigt i toksikologi osv.
I 2017 fik glyfosat en fornyet godkendelse i EU, og forud var gået en vurdering foretaget af EFSA, som grundigt ser på, om et stof er kræftfremkaldende, om det skader arveanlæggene, eller om det udgør en anden sundhedsfare.
Det vurderede vi ikke var tilfældet i forhold til glyfosat.
Regeringen støttede den fornyede godkendelse, fordi vi på baggrund af rådgivningen fra Miljøstyrelsen var enige i vurderingen.
Der har imidlertid også været en diskussion om hjælpestoffer, og derfor støttede regeringen, at det problematiske hjælpestof tallowamin, som fandtes i nogle glyfosatholdige pesticider, blev forbudt i disse midler i hele EU umiddelbart efter den fornyede godkendelse af glyfosat i 2017.
Når Miljøstyrelsen revurderer glyfosatmidlerne, vil de som altid sikre, at de kun godkendes på betingelser, der sikrer, at brugen hverken skader mennesker eller miljø.
Det gælder både for f.eks. indtagelse af fødevarer, hvor glyfosat er brugt, og i forhold til grundvandet.
I forhold til grundvand er glyfosat et af de mest undersøgte stoffer i varslingssystemet for udvaskning af pesticider til grundvand, og resultaterne herfra viser, at de landbrugsmæssige anvendelser af glyfosat ikke udgør en risiko for grundvandet.
For så vidt angår privates brug af glyfosatmidler, er det en konsekvens af den netop indgåede tillægsaftale til »Aftale om pesticidstrategi 2017-2021«, at private fra den 1. juli 2020 udelukkende må købe det, man kalder klar til brug-midler, og dermed altså ikke får adgang til koncentrerede glyfosatmidler.
Og det vil bl.a. sikre, at private ikke kommer til at overdosere.
På den baggrund afviser regeringen beslutningsforslaget.
Lea Wermelin (S), 2019-01-24:
Det er, fordi jeg synes, at Enhedslisten er lidt for hurtig med det her beslutningsforslag, som vi behandler i salen i dag.
I den mindretalsudtalelse, som Enhedslisten jo også har et afsnit i, er man også indstillet på, at hvis der skal være tale om en udfasning, er det over en periode på måske 2-5 år.
Jeg tror, det var det, Enhedslisten skrev ind.
Derfor bliver det måske en lidt for let debat.
Men jeg vil rigtig gerne være med til i udvalgsbehandlingen, at vi kigger på, om vi kan gøre endnu mere, om vi kan være endnu mere progressive på det grønne område.
Der er vi jo tit allierede med Enhedslisten og vil gerne presse den her regering til at være mere grøn.
Så det vil vi gerne kigge på.
Men forslaget støtter vi ikke.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-24:
Nu kan man sige, at jeg virkelig betragter mig selv som værende forud for min tid på utrolig mange områder, men den 10. april var jeg dog ikke blevet minister endnu.
Det blev jeg først den 2. maj, så for en gangs skyld var den 1. maj også en mærkedag hjemme hos mig.
Men det er lige tidligt nok.
Jeg synes, det er meget, meget fint, hvis Danmarks Naturfredningsforening selv initierer det her med at involvere folk så tidligt som overhovedet muligt.
Jeg vil være ked af, hvis man først gør det, når der er rejst en fredningssag.
Jeg synes, at man skylder de mennesker at involvere dem så tidligt som muligt.
Det er her, jeg siger det med, at med særlige evner følger ...
Jeg synes, at de privilegier er gode og nødvendige at have hos en forening som Danmarks Naturfredningsforening, men jeg synes også, at man skal leve op til det ansvar.
Det synes jeg der er mange eksempler på at man ikke har gjort.
Det er der ikke nogen grund til.
Øjvind Vilsholm (EL), 2019-01-24:
Den forudseende minister og præsidenten for Danmarks Naturfredningsforening, som på det tidspunkt havde været præsident i 3 dage, har jo så løst den her sag på forhånd, for det, hovedbestyrelsen for Danmarks Naturfredningsforening på det tidspunkt udtaler, er, at det er, når de har besluttet at rejse en fredningssag.
Det er altså ikke, når den er rejst, men når det er besluttet, at man vil rejse den.
Så jeg tænker, at med den relativt nye, kan vi kalde den, beslutning i Danmarks Naturfredningsforening, kan vi fremover sove roligt om natten i forhold til information af lodsejerne.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-24:
Jeg synes, det er en god beslutning, jeg synes, det er en klog beslutning, og jeg synes, det er en anstændig måde at behandle folk på.
Det glæder mig til at se, og det håber jeg at man lever op til.
Jeg har ikke grund til at tro andet.
Karina Due (DF), 2019-01-24:
Tak for det.
I Danmark har vi en god tradition for, at foreninger bliver inviteret til at komme med høringssvar, at de bliver indkaldt til at være med i ekspertgrupper, når der skal laves en undersøgelse osv. osv. Danmarks Naturfredningsforening er jo en privat organisation, og jeg vil gerne, hvis det er sådan, at ministeren kan forklare mig – for jeg forstår det simpelt hen ikke – hvorfor Danmarks Naturfredningsforening som en privat organisation skal have nogle rettigheder, som andre organisationer ikke har.
Jeg mener: De kan rejse en fredningssag, uden at lodsejeren er interesseret, uden at kommunen er interesseret, uden at der egentlig er andre end Dansk Naturfredningsforening, der er interesseret.
Hvor kommer den rettighed fra?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-24:
Så vidt jeg husker, kommer den fra Thorvald Stauning, som var statsminister på det tidspunkt, da man fik rettighederne, som jeg husker det igen, i 1937.
Det er en rettighed, man har haft siden, og så er den blevet kodificeret noget mere for ca. 20 år siden, hvor man altså har fået en lovhjemmel til den her rettighed.
Men det er rigtigt, at det er et særsyn, at en forening på den måde har en rettighed.
Jeg synes, at det er en god måde at forvalte det på.
Vi gør det herinde i politiske partier, og så er vi medlem af en badmintonklub eller noget andet ved siden af, og mange mennesker med en særlig interesse for naturen og for fredning af vigtige naturområder er medlemmer af Danmarks Naturfredningsforening.
Det har man altså bestemt for mange år siden skal give de her særlige privilegier.
Det synes jeg er en god ting, men med særlige privilegier følger et særligt ansvar.
Karina Due (DF), 2019-01-24:
Jeg er fuldstændig enig i, at hele tanken om foreningslivet er rigtig, rigtig god, men jeg forstår ikke, hvorfor Danmarks Naturfredningsforening skal være forfordelt frem for andre foreninger.
Problemet er, at der ikke er andre, der har de privilegier.
Hvornår skal Foreningen Far til at anke afgørelser, uden at forældrene er interesseret i det?
Hvornår skal Danmarks Jægerforbund til at bestemme, hvornår der skal være jagttider for de forskellige vildtarter?
Altså, hvad er det, vi er ude i?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-24:
Hvad er det, vi er ude i?
Det er jo ikke ligefrem nogen nyskabelse, kan man sige.
Det her er en rettighed, som har været der siden 1937.
Jeg mener, at det er en fornuftig rettighed at have, og jeg mener ikke, at man deraf kan udlede, at alle mulige andre foreninger skal have tilsvarende indsigelsesret på deres område.
I tilfældet med Danmarks Jægerforbund er det jo en af deltagerne i Vildtforvaltningsrådet, som rådgiver mig om, hvordan man fastsætter jagttider osv.
Men altså, der har man forskellige niveauer at engagere sig på og at involvere sig på.
Det er vi bare uenige om.
Jeg synes, at det er godt, at Danmarks Naturfredningsforening har mulighed for at rejse fredningssager i Danmark.
Jeg synes, at det er demokratisk, og jeg synes, at det er en fin måde at gøre det på.
Trine Torp (SF), 2019-01-24:
Det var lige det sidste spørgsmål, der fik mig til at taste mig ind.
For det kunne jo lyde, som om Danmarks Naturfredningsforening bestemmer, om noget skal være fredet.
Der vil jeg bare gerne have ministeren til at bekræfte, at de har en indstillingsret til de her fredninger, men at det er en uafhængig dommer og et fredningsnævn, som beslutter det.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-24:
Det er fuldstændig korrekt.
Og så kan man bare gentage, hvad fru Trine Torp ellers har sagt.
Det er nemlig helt rigtigt.
Det er sådan, at man kan rejse fredningssager, således som jeg også sagde det i min tale før.
Men det er jo ikke Danmarks Naturfredningsforening, som afgør, om en fredning skal effektueres.
Det gøres netop af en dommer og to andre deltagere.