Trine Pertou Mach (EL), 2026-02-25:
Det er en dag med fravær og vikarer.
Ikke desto mindre vil jeg gerne sige tak for debatten til jer, der har været her.
Jeg vil sige, at nu sagde fru Charlotte Munch Pasler jo, at det her er Enhedslistens forslag.
Vi havde håbet på, at det ville blive Folketingets forslag, altså at i hvert fald et flertal i Folketinget ville bakke op om det.
For den internationale regelbaserede verdensorden er under et ekstremt hårdt pres.
Man kan faktisk argumentere for, at presset er hårdere, end det overhovedet har været på noget andet tidspunkt siden anden verdenskrigs afslutning i 1945, hvor man grundlagde FN.
Måske kan man endda sige, at det ikke bare er en verdensorden under pres, men under meget hårde angreb.
Stephen Miller, som af mange bliver anset for at være præsident Trumps nærmeste rådgiver, sagde det skræmmende ærligt i et interview på CNN i sidste måned.
Han sagde nemlig, at verden udelukkende er styret af magt og styrke.
Det verdensbillede, som Miller og Trump deler, er den direkte modsætning til det internationale retssamfund, som har en fuldstændig central opgave i at forhindre, at krigsforbrydere nyder straffrihed.
Små stater som Danmark, men også større lande rundtomkring i verden, er dybt afhængige af denne regelbaserede verdensorden.
Hvis vi underordner os jungleloven, vil det være fatalt for lande som os, altså både for os som stat, men også for andre småstater og for mennesker i hele verden.
Centralt i den regelbaserede verdensorden står institutioner som Den Internationale Straffedomstol.
Uden straffedomstolen var der udsigt til, at denne verdens krigsforbrydere uden videre kunne slippe ustraffet.
At den nuværende amerikanske præsident Donald Trump kæmper for en verden, som hans toprådgiver Miller sværmer for, nemlig junglelovens verden, hvor det kun er den stærkestes ret, der gælder, kan ses ved Trumpadministrationens grove personlige chikane rettet mod dommere og anklagere ved netop straffedomstolen.
Trumpadministrationen har indført såkaldte sanktioner.
Jeg tror måske, jeg ville synes, at grov chikane er en mere dækkende betegnelse.
Det har de gjort mod domstolens dommere og anklagere, i alt 11 personer.
I sidste uge var der to af dommerne, der i et interview i The Guardian udtalte, hvordan det havde været for dem personligt med de personlige konsekvenser både for dem, men også for dele af deres familie.
Topjuristerne bliver afskåret fra at bruge deres personlige betalingskort.
De kan ikke overføre penge fra en konto til en anden, de kan ikke handle på nettet, og de kan ikke bestille en flybillet eller et hotelværelse.
Som sagt rammer det altså ikke bare de 11 domstolsansatte selv, men også deres nære familiemedlemmer.
På den bizarre vis optræder straffedomstolens dommere og anklagere nu på samme amerikanske sanktionslister som terrorister og mafiabosser.
Men Trumps foranstaltninger, må man sige, ligger fint i forlængelse af Ruslands reaktion på straffedomstolens arrestordre mod præsident Putin i sin tid.
Den udmøntede sig nemlig i, at domstolens chefanklager og syv af dens dommere ved en russisk skueproces in absentia blev idømt op til 15 års fængsel for at passe det vigtige arbejde, som det internationale samfund har betroet dem.
Når vi med det her beslutningsforslag lægger op til en dansk økonomisk saltvandsindsprøjtning til straffedomstolen, er det, fordi den står over for en mammutopgave med at forhindre, at krigsforbrydere fra Rusland, Israel og Hamas slipper ustraffet.
I Gaza er omkring 70.000 palæstinensere siden oktober 2023 blevet dræbt ved massive angreb, som i vidt omfang har karakter af krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden.
Dem bærer premierminister Benjamin Netanyahu og medlemmer af hans regering ansvaret for.
Når stormagter med Trump og Putin i spidsen målrettet modarbejder, at Den International Straffedomstol kan bidrage til, at retfærdigheden sker fyldest, og når krigsforbrydere kan regne med straffrihed, så er der brug for, at alle os, der støtter den regelbaserede verdensorden, rykker sammen om domstolen og andre internationale institutioner.
Kampen mod straffrihed for krigsforbrydelser er krævende, og den er ikke gratis.
Det var jo også det, regeringen så tilbage i 2023, da man besluttede at udsende danske kriminalteknikere til Ukraine for at indsamle beviser for krigsforbrydelser begået af Rusland.
Med Trumps chikane mod straffedomstolen og med den enorme opgave, det er at efterforske og retsforfølge krigsforbrydelserne i Gaza, er der igen brug for, at vi fra dansk side afsætter ekstra ressourcer til bekæmpelse af straffrihed for krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden.
Derfor fremlagde vi det her beslutningsforslag i håb om at få Folketingets opbakning til det.
Jeg fornemmer, at et flertal ikke har ambitionen om at støtte forslaget, men at der alligevel er en fælles forståelse for intentionen i forslaget.
Så spørgsmålet er, om vi efterfølgende skal se på, om man kan lave en fælles beretning, hvor vi kan samle et bredt flertal i Danmark og i det danske Folketing, der kan signalere vigtigheden af at støtte de internationale institutioner både økonomisk og politisk.
Det ser jeg frem til.
Tak for debatten.