runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (KF), 2020-11-24:
For at vores retssamfund kan fungere, kræves det, at dem, som er i samfundets varetægt, forbliver det.
Dansk Folkepartis forslag her vil skærpe straffen, når fanger flygter, og det synes vi er fornuftigt.
Det er nemlig en trussel mod vores retssamfund, hvis dømte ikke følger domstolenes domme.
Som loven er i dag, ligger straffene på op til 2 års fængsel, men man kan også slippe med 30 dage eller en bøde, og det er ikke godt nok.
Ser man på de lukkede fængsler i EU-landene, så ligger Danmark som nr. 3 på listen over lande, hvor flest flygter – det er trist, og det skal vi have lavet om på.
Ser man på både åbne og lukkede fængsler, ligger vi nr. 7, og det hverken kan eller skal vi ignorere.
En skærpelse af straffen for flugt fra samfundets varetægt er et vigtigt skridt i den rigtige retning.
Derfor støtter vi fra konservativ side Dansk Folkepartis forslag, for på den måde tager vi problemstillingen alvorligt og sørger for, at folk, som vil begå gerninger, som udfordrer vores retssamfund, tænker sig om en ekstra gang, før de gør det.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-24:
Vi bruger store summer på at sikre, at fanger ikke flygter, når de er frihedsberøvede i Danmark.
Vi bruger også store summer på at indfange undvegne fanger.
Danskerne rundtomkring i landet udsættes for en unødvendig utryghed og fare, når kriminelle bryder ud af landets fængsler.
Og fangerne bryder ud, og det gør de i alt for høj grad, når vi sammenligner os med andre lande.
Det skal ikke accepteres.
I Nye Borgerlige mener vi, at straf har en præventiv effekt, og derfor er vi helt enige med forslagsstillerne i, at vi er nødt til at skærpe straffen for fangeflugter.
Udlændinge, der ikke i forvejen har en udvisningsdom, bør desuden udvises konsekvent og uden advarsel, hvis de flygter fra en frihedsberøvelse.
Med de ord kan Nye Borgerlige støtte forslaget.
Peter Skaarup (DF), 2020-11-24:
Jeg forstår, at ministeren ikke vil være med til at sætte straffen op for fangeflugter, hvor vi andre måske har den opfattelse, i hvert fald i Dansk Folkeparti, at hvis vi skal have noget, der aftvinger respekt, noget, der får folk til ikke at flygte igen, ja, så skal der være en følelig konsekvens af det, der sker.
Der skal være en følelig konsekvens for bandelederen, der flygter og er væk i månedsvis.
Der skal være en følelig konsekvens for Peter Madsen, der flygter fra fængslet.
Og der skiller vandene åbenbart bare i forhold til regeringen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvornår den redegørelse kommer, som ministeren har bedt om.
Det er jo så cirka et år siden, man har bedt om den.
Er det så ikke på tide, at den snart leveres?
Det andet spørgsmål handler om minimumsstraffe, for jeg forstår, at ministeren åbenbart er imod det.
Men virkeligheden er jo faktisk sådan, at vi har minimumsstraffe på drab, og vi har minimumsstraffe for besiddelse af skydevåben.
Er det så forkert, og skal det laves om, eller hvordan ser ministeren på det?
Peter Skaarup (DF), 2020-11-24:
Ja, og Dansk Folkeparti deltager jo også i finanslovsforhandlingerne med regeringen – det gør vi så sent som her i eftermiddag og aften – og vi siger tak for indbydelsen og møder selvfølgelig op med gode forslag
Jeg vil bare i forhold til det her forslag sige, at vi har en strafferamme på 2 års fængsel, og vi har nogle domme, der ligger nede i den lave ende af registeret.
Det vil altså sige, at vi har fortalt borgerne i Danmark, at det dømmes med en kontant fængselsstraf, hvis man indtelefonerer bombetrusler og sætter hele tognettet i stå, men dommene, der rent faktisk gives – selv i den sag, ministeren nævnte – er i den lave ende.
Skal vi have gjort noget ved det på et tidspunkt, minister?
Nick Hækkerup (S), 2020-11-24:
Jeg skal overhovedet ikke tage æren for noget, hvis den tilkommer andre.
Jeg bliver nødt til at sige, at Venstre og Preben Bang Henriksen kontinuerligt har påpeget præcis den problemstilling, og vi er faktisk i dialog om, hvordan vi kan sikre, at vi ikke bare hæver strafferammerne og straffen bliver ved med at være lav, men at strafferammerne også bliver udnyttet.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-11-24:
Jamen det kan jeg gøre meget kort.
Ministeren sagde, at jeg kontinuerligt påpeger det, og det var bare det, jeg ville spørge til her.
Så jeg frafalder yderligere spørgsmål.
Nick Hækkerup (S), 2020-11-24:
Jeg har ikke noget at tilføje.
Jeppe Bruus (S), 2020-11-24:
Tak for det, formand.
Det at fremsætte bombetrusler og i det hele taget at føre det ud i livet er alvorligt.
Derfor er jeg sådan set også glad for, at noget af det første på vores område – det første var en undskyldning til Godhavnsdrengene – som vi greb fat i i efteråret 2019, var at skærpe straffene i forhold til eksplosivstoffer.
Der var et efterslæb i straffene, også i forhold til at udføre egentlige bombehandlinger mod offentlige bygninger, som vi så det med Skattestyrelsen.
Og det var jo i lyset af en situation, hvor bandekriminaliteten – den, vi også kigger på, når vi kigger til Sverige – var ved at udvikle sig, og andre typer af kriminalitet udviklede sig også, i København og Københavns omegn.
Det var helt uacceptabelt, og derfor handlede regeringen resolut, og det førte så også til strafskærpelser på det område.
For det andet er der det, som ministeren også var inde på, med Højesteret.
Det er jo ikke længere tid siden end 2015, at man hævede normalstraffen væsentligt.
Det har ministeren sådan set redegjort for, men det betød jo, at straffen blev hævet fra 20-30 dage til 3 måneder, og det var dermed en tredobling af straffen.
For det tredje ved vi jo, at mange af dem, som kommer med de her trusler, desværre også enten lider af en psykisk sygdom, er unge eller på anden måde bliver grebet andre steder i systemet og skal gribes andre steder i systemet.
For det fjerde er det jo allerede i dag muligt at lave et civilt søgsmål, altså at den forurettede rejser et civilretligt erstatningskrav mod den, der kommer med en bombetrussel, for at rette op på de økonomiske tab, der også måtte være i den forbindelse.
Derfor og af de årsager, som justitsministeren også var inde på, kan vi ikke støtte forslaget.
Peter Skaarup (DF), 2020-11-24:
Tak for det, og jeg skal gøre det kort.
Jeg er jo sådan set glad for, at ordføreren for Socialdemokraterne opridser forskellige ting, der kan føre til, at der gives straffe i de her sager.
Det er vi i Dansk Folkeparti tilfredse med at man gør.
Men når vi ser på strafferammen, er Socialdemokraternes ordfører så ikke enig i, at den udfylder man jo slet ikke?
Altså, vi har en strafferamme, som giver mulighed for flere års fængsel, og når vi i de sager kigger på domspraksis, kan vi se, at man ligger nede i nogle måneders fængsel i bedste tilfælde, og nogle gange er det betinget, sådan at man slet ikke kommer i fængsel.
Er det virkelig tilfredsstillende for Socialdemokratiet, at man, hvis man helt bevidst indtaler en bombetrussel mod en offentlig institution, så får en – vil de fleste sige – ikke særlig følelig straf?
Tak for det.
Og tak for justitsministerens indledende tale.
Det er klart, at i og med at Dansk Folkeparti har fremsat det her forslag om skærpede straffe til og økonomiske sanktioner over for dem, der laver de her bombetrusler, så er vi jo ikke tilfredse med, at ministeren ikke vil være med til det.
Der bliver brugt det argument, at der med hensyn til kriminalforsorgen ville være nogle forskellige økonomiske og praktiske konsekvenser, hvis man skulle gennemføre det her forslag, men må jeg ikke godt lige spørge ministeren, om han ikke er enig i, at det jo også gælder, når regeringen f.eks. siger, at vi nu skal have lidt højere straffe – ikke høje nok efter Dansk Folkepartis opfattelse; vi ville gerne have minimumsstraffe – til vanvidsbilister?
Det her handler jo ikke så meget om kapacitet, det handler om lov og ret, det handler om retfærdighed.
Jeppe Bruus (S), 2020-11-24:
Hvis det er sådan, at man er meget ung, et barn, hvis man lider af en psykisk sygdom eller andet, der gør, at man udfører den slags ting, så tror jeg faktisk, det er rigtig fornuftigt, at vi dels har Ungdomskriminalitetsnævnet, dels har psykiatrien til at hjælpe nogle af de mennesker videre.
Så er der de hardcorekriminelle, som bruger eksplosivstoffer eller andet til at tyrannisere eller skabe offentlig frygt, og det var jo dem, som vi ramte benhårdt med trygheds- og sikkerhedspakken tilbage i efteråret 2019, og det synes jeg var ganske fornuftigt, fordi der var et efterslæb i forhold til den slags.
Pause Pause (Pause), 2020-11-24:
Mødet er udsat.
Peter Skaarup (DF), 2020-11-24:
Der er ingen tvivl om, at der i forbindelse med psykisk syge er en særlig udfordring, og der er også en særlig måde, man håndterer dem på i det her system.
Men som ordføreren selv er inde på, er der også nogle, der ikke er psykisk syge, men som udnytter muligheden for, at det altså kan lade sig gøre at indtelefonere en bombetrussel, og så sætter man i øvrigt alting i stå i vores samfund, og alle dem, der skal nå ting og sager, kan ikke nå ting og sager, fordi togene eksempelvis ikke kører.
Der forstår jeg ikke rigtig, at man stadig væk ligger nede på vel nærmest en tiendedel eller mindre end en tiendedel i udnyttelse af den strafferamme, som vi har.
Hvordan kan det være?
Og hvordan kan Socialdemokraterne tolerere det?
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-24:
Derfor har vi, tror jeg, lidt mere tillid til domstolene, end spørgerens parti her har, og til, at de fastsætter, hvad der skal være den hårde og strenge straf i de konkrete situationer.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-11-24:
Tak for ordet.
Jeg har faktisk selv som lærer oplevet, at der blev indtelefoneret en bombetrussel mod den folkeskole, hvor jeg arbejdede, og det gav selvfølgelig et værre menageri – rullemarie kom ud, og skolen blev evakueret til det nærmeste fodboldstadion.
Det skræmmer en masse mennesker, og så koster det en hel del penge for samfundet, når det store maskineri rulles ud for at konstatere, om der virkelig er fare på færde.
Jeg vil sige, at det her forslag fra Dansk Folkeparti jo ikke er nyt, selv om der er indført nogle rettelser.
Vi behandlede et lignende forslag, hvor jeg også var ordfører, i 2014 eller 2015, og dengang så det ud til, at der var en stigning i antallet af bombetrusler – det er, som om de smitter og inspirerer hinanden.
Det ved jeg ikke helt om er tilfældet i dag, men det kan vi jo undersøge i udvalgsbehandlingen.
Med andre ord ved jeg ikke, om der er en brændende platform for at gøre noget.
SF opfordrede dengang til at få kortlagt, hvem gerningsmændene bag bombetruslerne var.
Det skulle give os mere viden om, hvorvidt det mestendels er drengestreger, som løber løbsk, eller om det overvejende er mennesker, som har psykiske problemer med i bagagen.
Jeg synes nemlig, det er helt afgørende for, om man kan indrette sanktionerne klogere.
Sådan en undersøgelse er mig bekendt ikke blevet foretaget endnu, og vi kan jo drøfte, om det er noget, vi bør sætte i gang.
Jeg synes også, vi skal have en opdateret viden om, hvorvidt man er begyndt at kigge på erstatningskrav for omkostningerne i forbindelse med falske bombetrusler.
Det lød ikke på justitsministeren, som om man var gået i gang med det, for normalt beder man ikke folk om at betale for opklaringsarbejdet.
Jeg synes jo heller ikke, at et erstatningskrav skal ødelægge et ungt liv, ved at man bliver pålagt en kæmpe gæld, fordi man har lavet en dum narrestreg, men man kunne måske godt overveje, om der kunne være en del af omkostningerne, som kunne pålægges den enkelte.
Samlet set
betyder det altså, at SF ikke godtager DF's forslag her i dag, men at vi godt vil kigge videre på, hvordan man kan arbejde med det.
Jeg tror, det var nogenlunde det samme, vi sagde sidst, og så er der ikke sket så meget siden.
Naser Khader (KF), 2020-11-24:
Som folkevalgte er en af vores mest centrale opgaver at beskytte den danske befolkning og den danske orden.
I nutidens Danmark er truslen fra terror desværre en kendsgerning.
Vi har nogle ydre og indre fjender, der vil os noget ondt.
Heldigvis har vi politi- og efterretningstjenester, der har vist sig i stand til at håndtere truslerne og afværge potentielle terrorangreb.
Der er blevet forhindret en del terrorforsøg, og det skal vi være glade for og taknemlige for.
Desværre er der med bombetrusler forbundet store samfundsmæssige omkostninger.
En trussel kan betyde store økonomiske omkostninger, trække på politiets ressourcer og ikke mindst forstyrre den offentlige orden.
Og ikke mindst kan en bombetrussel have store konsekvenser for den enkelte person, virksomhed, skole m.v.
Derfor er det også ærgerligt, at straffen sjældent er proportional med forbrydelsen.
Det er skidt for retsstaten og for retsfølelsen, at man som i Lalandiasagen med bombetrusler kan forårsage sekscifrede økonomiske tab og spilde 500 timer hos politiet og slippe af sted med en straf på under et halvt år, hvoraf det meste er betinget.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-24:
Det har økonomiske konsekvenser, når virksomheder, togdrift og lignende lukkes ned, og det har naturligvis også menneskelige konsekvenser.
At skærpe straffen for bombetrusler vil sende et klart signal til gerningsmændene om, at bombetrusler ikke bare er drengestreger; det er alvor.
Det er det både økonomisk, og det er det også for de mennesker, det går ud over.
Med det sagt
støtter vi beslutningsforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-24:
Tak for det.
Liberal Alliance kan støtte beslutningsforslaget.
Om der lige skal skærpede straffe til eller ej, vil vi lade stå åbent, men vi er i hvert fald enige i, at der skal påhvile folk, der indtaler anonyme bombetrusler, en større del af regningen for det tab, som de påfører dem, der modtager bombetruslen, og samfundet som et hele, når man skal undersøge bombetruslen.
Vi synes også, at man kan påføre dem den fulde regning.
Medmindre der er tale om små børn eller voksne med psykiske udfordringer, synes vi, at man skal kunne påføres den fulde regning for det, man har gjort.
Med de ord støtter vi intentionen i beslutningsforslaget, og vi ender også med at stemme for beslutningsforslaget.
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-24:
Selvfølgelig skal man have en straf.
Det kan der ikke være to meninger om, som jeg nævnte i min ordførertale for lidt siden.
Og på samme måde, som når dommeren vurderer en forseelse på fodboldbanen, altså at den skal give rødt kort – det er jo en individuel og konkret vurdering ud fra de regler, der gælder i fodboldloven, for så vidt det angår – er det en konkret og individuel vurdering, der sker hos domstolene ud fra det, der står i straffeloven, og som man så tager stilling til.
Så i begge tilfælde falder der en straf, og den er nedskrevet et sted, og det er op til dommeren at vurdere det, hvad enten det er på banen eller i retssalen.
Jeppe Bruus (S), 2020-11-24:
Hvad angår den generelle problematik omkring normalstraffen, som jo ligger inden for strafferammen, er jeg helt enig i det, som Preben Bang Henriksen som formand for Retsudvalget også har lagt frem at vi skal have en drøftelse af.
Altså, hvordan arbejder vi med normalstrafområdet inden for de strafferammer, vi har?
Der er der en lang række ting, man kan drøfte.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-11-24:
Tak for det.
Som det vist er åbenlyst for enhver, har en bombetrussel en særdeles alvorlig virkning: frygt, firmalukning, politi og aflysninger, ja, you name it.
Det er en lille gerning at tage telefonen og ringe en telefonbombe ind, men jeg skal da love for, at det har en enorm virkning, og derfor skal de straffebestemmelser, vi har omkring det her, gerne kunne have en vis præventiv virkning.
Der bør straffes hårdt.
Jeg noterede, at justitsministeren sagde, at normalstraffen var 3 måneders fængsel, og det har jeg ikke grund til at betvivle, men jeg må erklære mig ethundrede procent enig med den tidligere spørger, hr. Peter Skaarup.
Vi har en strafferamme på 2 år, 24 måneder, og hvis ikke jeg regner helt galt, ligger vi altså nede omkring de 12,5 pct. af strafferammen.
Og det er jo ikke bare i det her tilfælde – hold da op, vi kan jo tage domme for grov vold og mishandling, specielt i gentagelsestilfælde, og så skal jeg ikke underholde Folketinget med, hvad man så kan foretage sig og skal foretage sig for bare at nå op over en fjerdedel af strafferammen.
Summa summarum er straf faktisk straf, og strafferammer er altså et emne, som det her Folketing kommer til at skulle tage stilling til, og den her sag er for så vidt heller ingen undtagelse.
Den normalstraf, som der p.t. er, og som der blev sagt er 3 måneders fængsel, er for lille, og vi er i Venstre helt enige med Dansk Folkeparti, når man i forslaget siger, at den skal skærpes markant.
Hvordan den skal skærpes, eller hvor meget den skal skærpes, må komme an på en nærmere drøftelse, og der skal selvfølgelig, som det blev nævnt tidligere, også tages hensyn til folk, der er psykisk syge osv., og det sker jo altså allerede i domstolsbehandlingen i dag.
Så er der udgifterne, for det pågældende firma har selvfølgelig nogle udgifter, og det skal lukke ned, og det er der allerede i dag hjemmel til at sagsøge for.
Det følger almindelige erstatningsretlige regler, og det kan ovenikøbet behandles under selve straffesagen.
Så der behøver vi i hvert fald ikke lave noget om.
Det er jo helt vanvittige timetal, og jeg ser altså, må jeg sige, modsat justitsministeren ingen grund til, at den, der har forårsaget det her, ikke også skal betale for egen gerning.
Justitsministeren drog ikke en parallel, men en modsætningsslutning mellem politi og brandvæsen, og der må jeg sige – det kan være, at jeg har misforstået modsætningsslutningen – at går der ild i mit hus, skal jeg ikke betale for brandvæsenet.
Det mener jeg at man skal.
Så i det store og hele kan Venstre tilslutte sig det forslag, der ligger her.
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-24:
Det er farlige trusler, som skaber stor utryghed, når vi hver uge hører om bomber, der springer rundtomkring i verden.
Der kan ikke være to meninger om, at bombetrusler er fejt og dybt uacceptabelt.
Desværre har en del af dem, der fremsætter dem, jo også nogle psykiske udfordringer, som forslagsstillerne også er inde på, og dem hjælper man nok mere med hjælp end med straf.
Derfor er vi enige i forslagets intention.
Forslaget her går ud på at hæve straffen.
Det synes jeg kræver noget mere viden om, hvad strafniveauet er i dag.
Det kan man ikke umiddelbart se i forslaget, der er fremsat,
andet end nogle få domme, som forslagsstillerne har opremset.
Nu ved jeg, at ordføreren for forslagsstillerne og jeg har en stor forkærlighed for fodboldholdet Arsenal F.C. Arsenal F.C. spillede i weekenden 0-0 mod Leeds United F.C., og en afgørende faktor for det var et rødt kort tidligt i kampen, og Arsenal F.C. var derfor under stort pres; hvis det ikke havde været tilfældet, kunne den kamp måske have fået et andet resultat eller forløb.
På den baggrund og med det oplæg, der ligger her, kan vi således ikke støtte beslutningsforslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-11-24:
Ja, det må man undskylde.
Jeg vil gerne spørge Det Radikale Venstre: Hvad er Det Radikale Venstres kommentar til den enorme forskel, der er på strafferammer og faktisk straf?
Det gælder generelt, men nu diskuterer vi den her sag, og vi er altså enige om, at normalstraffen ligger på 12,5 pct. af en strafferamme på 100 pct.?
Hvad er Det Radikale Venstres bemærkninger til det?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-24:
Nej, jeg synes da, vi skal sætte vores lid til, at vi på et tidspunkt har et blåt flertal igen
Eller måske kunne Liberal Alliance foreslå det, og så kunne hr. Peter Skaarup tilslutte sig det, og så kunne vi måske få det på et tidspunkt.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-11-24:
Kan Det Radikale Venstre i teorien se for sig, at Folketinget måske ikke har ret meget at sige, når man fastsætter en strafferamme af en given størrelse?
Vi ligger jo altså milevidt derfra.
Om strafferammen her hed 2 år eller hed 7 år, er jo sådan set bedøvende ligegyldigt.
Kan Det Radikale Venstre se et problem i relationen mellem Folketing og domstole?
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-24:
Radikale Venstre mener først og fremmest, det er vigtigt, at der er en klar adskillelse mellem Folketinget og domstolene.
Det er der også, og det skal der være.
Men det er klart, at man selvfølgelig også har mulighed for i lovbemærkninger og andre steder at gøre opmærksom på, hvad for nogle situationer og konkrete tilfælde der skal være skærpende momenter i en straffastsættelse.
Så på den måde har man som Folketing også indflydelse på den slags, samtidig med at der er den balance, der skal være, mellem Folketinget og domstolene.
Peter Skaarup (DF), 2020-11-24:
Det var ordførerens fodboldmetafor, der alligevel fik mig til at tage ordet.
For det er helt rigtigt, som hr. Kristian Hegaard var inde på, at den kamp ændrede meget karakter, efter at der var en, der nikkede en anden en skalle, og vedkommende, der nikkede en skalle, røg så ud, og det var jo nok meget rimeligt.
Og det, som jeg så vil spørge ordføreren om, er: Er det ikke også rimeligt nok, at man får en følelig straf – her var der udvisning – hvis man indtelefonerer en trussel, altså ren kriminalitet, mod S-togsbanenettet, som nedlægger al trafik, får en masse konsekvenser og også betyder en hel masse for politiets arbejde, da de jo bruger en masse krudt på det?
Er det ikke rimeligt nok, at man så får en følelig straf, og vel at mærke en straf, der ligger tæt på strafferammen, i stedet for den her cirka en tiendedel, eller jeg tror, det var 12,5 pct., som Venstres ordfører sagde?
Det er jo ingenting; der kommer ingen konsekvens.
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-24:
Tak for det.
Det er altid o.k., når det er formanden for Retsudvalget, der kommer i sidste øjeblik; så er man meget velkommen til at komme med et spørgsmål.
Radikale Venstre har sådan set fuld tillid til, at domstolene vurderer hver enkelt og konkret sag ud fra de strafferammer, der er.
Det har vi tillid til sker på en fornuftig og ansvarlig måde, så vi har ikke sådan umiddelbart noget at udsætte på det.
Peter Skaarup (DF), 2020-11-24:
Jamen altså, Dansk Folkeparti har været med til at bakke op om det tilsyn, vi har, og det vil vi fortsat gøre, men det er klart, at hele den her sag, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt selvfølgelig også har fulgt, omkring Forsvarets Efterretningstjeneste kommer til at sætte nogle spørgsmålstegn, også ved tilsynets arbejde: Kører det på den rigtige måde?
Har der været noget overkill i den måde, man har behandlet nogle ting på?
Hvori bestod den frustration?
Hvor var det, man ikke havde forventet den reaktion?
Er tilsynet måske gået længere, end man egentlig burde gøre her?
Der ryger en masse spørgsmål op i luften, og regeringen svarer ingenting.
Regeringen vil ikke rigtig ud med sproget, så jeg synes jo, at vi har brug for svar fra regeringen og fra forsvarsministeren, ikke mindst, i den her sag, før vi finder ud af, om tilsynet gør tingene på den rigtige måde, og jo også, om tilsynet skal have mere magt.
Det er jo det, SF vil her.
Jamen det kan godt være, men så må vi da lige have svar på, hvad der egentlig er foregået, for det er ikke nødvendigvis kun positivt.
Så det bliver interessant at se nærmere på det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-11-24:
Men hr. Peter Skaarup ved jo godt, at der er ting, man ikke kan få svar på, når det handler om efterretningstjenesterne.
Tilsynet vil jo aldrig kunne fortælle i det fulde omfang, hvad der er deres bevæggrunde og deres tilsyn og deres kontroller, og sådan skal det også være, for så ved vi, at der er nogen, der ligesom har indseende med de her ting, og så behøver vi sådan set ikke at bekymre os om resten.
Men jeg mener at kunne huske, at hr. Peter Skaarup var med i Norge, da vi var oppe at høre om den norske model for tilsyn med efterretningstjenesterne, og jeg skal bare spørge hr. Peter Skaarup, om han mener, der var nogle problemer med den norske model, som skulle gøre, at den f.eks. ikke ville kunne fungere i Danmark.
Peter Skaarup (DF), 2020-11-24:
Det er rigtigt, at jeg var med, da vi var oppe at kigge på den norske model, og det er der ikke nødvendigvis nogen problemer i.
Norge er et land, vi på mange måder sammenligner os med i forhold til forskellige ting på det forsvars- og sikkerhedspolitiske område.
De har måske lidt andre trusler mod nord, end hvad vi har så meget fokus på, men okay.
Nej, det, der er det afgørende her, er i og for sig, om vi tror på, at den danske model er den rigtige.