runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Seier Christensen (NB), 2020-01-24:
Tak for ordet.
Nye Borgerlige støtter lovforslaget.
Uddannelse er vigtig, både for den enkelte og for samfundet som helhed.
Det er vigtigt, at mennesker ender på deres rette hylde og får mulighed for at have et arbejde, som giver mening for dem og skaber værdi.
Unge mennesker skal gerne igennem uddannelsessystemet på en rimelig tid.
Der er ingen, der har glæde af at være evighedsstuderende eller spilde deres tid på en uddannelse, som ikke kan bruges til noget.
Det er både spild af deres tid og en unødig udgift for samfundet.
Det er gavnligt og meningsfuldt at komme ud på arbejdsmarkedet, og det tror jeg også folk generelt oplever.
Jeg kan godt forstå intentionen med at forhindre dobbeltuddannelser, men i Nye Borgerlige mener vi, at uddannelsesloftet er for rigidt.
Selv om det er ønskeligt, at de unge vælger den rette uddannelse i første omgang – og det gør langt de fleste jo også – bør der være mulighed for at vælge en anden uddannelse, hvis det viser sig, at man har valgt forkert.
Det ville være en skam at udelukke dygtige mennesker fra at blive gode, tilfredse og produktive medborgere, fordi de har truffet et forkert uddannelsesvalg i en ung alder.
Vi skal søge at undgå, at folk tager uddannelser, som de ikke kan bruge til noget.
Det kan reguleres på anden vis end gennem et uddannelsesloft.
Der kan f.eks. reguleres på antallet af pladser på de enkelte uddannelser, og det sker allerede i dag.
Så Nye Borgerlige støtter lovforslaget.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-24:
Altså, jeg synes jo virkelig, det her er en interessant debat, for vi diskuterer uddannelsesloftet, men når jeg hører på de ordførere, der har været oppe allerede nu, så åbnes der op for en meget bredere uddannelsespolitisk diskussion.
Ordføreren peger på alle de rigtige ting, altså fremdriftsreformen, karakterersystemet, uddannelse i forhold til dannelse, hvad der er fokus på – er det den enkelte unge, den enkelte elev, eller er det arbejdsmarkedet om 10 år?
Det er egentlig bare igen sådan en tilkendegivelse af, at jeg tror, at der er et nyt politisk flertal, og at der er et momentum lige nu til faktisk at prøve at kigge på uddannelsessystemet med nogle helt nye briller – og det er simpelt hen også på høje tid.
Jacob Mark (SF), 2020-01-24:
Jamen det kan jeg kun sige i lige måde til, for det har været lidt pudsigt at opleve det der med, at folkeskoleelever har følt sig presset af uddannelsesloftet.
Der er også mange, der har sagt: Hvordan kan det være?
Men jeg tror jo, det handler om den der frygt for at fejle, og det var uddannelsesloftet bare blevet symbolet på.
Men karakterer og hastighed, at man hele tiden skal vælge hurtigere og hurtigere, er også noget, der fylder, og at ændre optagelsessystemet og karakterskalaen kan være endnu en vej til at mindske presset på de unge.
Mai Villadsen (EL), 2020-01-24:
Jeg er fuldstændig enig, og derfor er jeg også stolt over, at vi i fællesskab nu forsøger at lave et opgør med Finansministeriets regnemodeller, som jo har sneget sig ind på alle områder, hvor vi laver politik i dag, og det er rigtig sørgeligt.
Jeg tænker, der er en masse, vi også skal gøre fremover for at lette presset på de studerende.
Der er jo stadig efterslæb fra netop fremdriftsreformen.
Vi skal snart diskutere optag og karakterer, og der ser jeg frem til samarbejdet med SF.
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-24:
Tak for det.
Hold nu op, hvor er jeg glad for at stå her i dag til førstebehandlingen af lovforslaget om afskaffelse af uddannelsesloftet.
I Radikale har vi kæmpet imod loftet over uddannelse fra starten af.
Vi kæmpede før valget, vi kæmpede under valgkampen, og vi stod fast efter valget, både da det kom til forståelsespapiret og til finanslovsforhandlingerne.
Vi skriver 2020 i kalenderen, og vi lever heldigvis i en verden fyldt med muligheder.
Det skal vores uddannelsessystem naturligvis også være fyldt med.
Hvis vi har en pædagog, der har været 3 år på arbejdsmarkedet og finder ud af, at vedkommende gerne vil læse til socialrådgiver, så ser jeg kun en sejr, både for det enkelte menneske og for samfundet, i at lade vedkommende gøre det.
De negative effekter af uddannelsesloftet har været voldsomme, også langt værre, end jeg tror man blandt de partier, der stemte for, egentlig var klar over de ville være, dengang man vedtog det.
Med frygten for at vælge forkert, frygten for at afslutte sin uddannelse og frygten for at fortryde uden mulighed for at vælge om er der lige siden indførelsen af uddannelsesloftet sivet en usikkerhed ned i vores uddannelsessystem.
Det har på alt for mange unge haft en næsten lammende effekt.
Det sætter vi en stopper for nu.
Det er heller ikke nogen hemmelighed, at jeg var oprigtigt skuffet, da Socialdemokratiet ikke havde afskaffelsen af uddannelsesloftet med som prioritet i forslaget til finanslov.
Heldigvis var vi nogle partier, der stod fast for de studerende og for vores uddannelser.
Når det er sagt, er jeg rigtig glad for, at også uddannelsesministeren nu lægger ud på de sociale medier, at man er virkelig glad for at skulle afskaffe uddannelsesloftet, og at vi tager ansvar sammen og får lavet de ændringer, som vi lovede under valgkampen.
Jeg håber og regner med, at der ikke kommer mere slingrekurs i forhold til uddannelsesloftet, og at vi nu kan stå sammen om at fastholde afskaffelsen af det.
Jeg vil gerne sige tusind, tusind tak til alle de studerende, der har kæmpet sammen med os.
Det betaler sig at kæmpe for politisk forandring, og vi kan være virkelig stolte af, at vi i dag får revet uddannelsesloftet ned.
Og derfor vil jeg selvfølgelig gerne meddele, at vi er meget glade for at støtte lovforslaget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-01-24:
Jamen det synes jeg da at der kunne være nogle spændende perspektiver i, så jeg vil meget gerne være med til at drøfte de nærmere detaljer i, hvordan man kunne lave sådan noget.
Mai Villadsen (EL), 2020-01-24:
Til at starte med vil jeg bare sige tak til ordføreren for et kæmpe stykke arbejde sammen med os i Enhedslisten, elev- og studenterbevægelsen og mange andre for at kæmpe imod uddannelsesloftet.
Jeg bad om ordet, fordi jeg gerne ville sætte fokus på noget, som ordføreren bragte op i sin tale, og som jeg synes er så rigtigt, nemlig at regnemodellerne har gjort sit indtog i uddannelsespolitikken, og det var uddannelsesloftet så meget et udtryk for.
Nok kunne man spare nogle millioner på at lave det her uddannelsesloft, men jeg vil bare gerne høre ordførerens refleksioner over, om ikke det i virkeligheden sikkert har været meget, meget dyrere, fordi der er så mange unge, som, lige inden de er blevet færdige, er droppet ud, og som har fået så ondt på sjælen af presset, at det har betydet, at de ikke har kunnet færdiggøre deres uddannelse, altså at det har nogle afledte konsekvenser, som vi aldrig ville kunne regne ud, og at man derfor skal lade være med at lave uddannelsespolitik efter sådan nogle konkurrence- og regnemodelsparametre.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-01-24:
Vi stemmer nej, og det er på grund af den finansiering.
Lad os sige, at der kom et finansieringsforslag til, hvordan det kan gøres.
Vi vil f.eks. gerne se på beskæftigelsen i forhold til de her jobcentre.
Og derfor må vi sige nej.
Jacob Mark (SF), 2020-01-24:
Jeg er helt enig, og jeg synes jo, at Alternativet også har været ligesom en af bannerførerne for det skifte, siden Alternativet kom i Folketinget.
Men jeg synes, det er en generel bevægelse, altså at det skal handle mere om dannelse, om kvalitet og om kreativitet end om bare at presse unge hurtigt igennem.
Det pudsige er jo, synes jeg, at det også er en bevægelse, jeg har set i flere af de borgerlige partier.
Jeg sad og havde lyst til at sige mere Ahlers, mindre Ellemann, fordi Ahlers i virkeligheden som uddannelsesminister var med til at pushe den her dagsorden – ligesom også en ordfører som fru Anni Matthiesen.
Så lad os samle alle gode kræfter, der vil have uddannelsespolitikken til at handle om kvalitet.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-24:
Den sidste bemærkning er faktisk vigtig, for jeg er nemlig enig i, at der burde være nogle ordførere i den borgerlige blok til at bygge bro.
Nu hørte vi Dansk Folkeparti, og jeg er jo igen og igen faktisk enig med ordføreren for Dansk Folkeparti, ikke bare i den her debat, men også i tidligere debatter, når vi har snakket karaktersystem etc.
Altså, der burde være mulighed for at bygge bro i den her uddannelsespolitiske debat – og ikke gøre det partipolitik.
Nu er jeg forvirret på et højere niveau.
På den ene side var der i min optik nogle rigtig gode takter i debatten lige før.
Man ønsker at tage en åben diskussion om uddannelsespolitikken og sikre, at den giver mening for de unge, og at den har den dynamik og den fleksibilitet, der er brug for.
Og nu kan jeg ikke finde ud af, hvad ordføreren rent faktisk siger.
Min usikkerhed er: Stemmer man nej, eller stemmer man gult?
Mai Villadsen (EL), 2020-01-24:
Tak for ordet.
Det er jo virkelig en herlig dag at være uddannelsesordfører, for det er helt fantastisk at stå her på talerstolen og holde en tale om, at vi endelig afskaffer uddannelsesloftet.
I Enhedslisten har vi kæmpet indædt imod uddannelsesloftet, siden det blev indført en grå, kold decemberdag i 2016, men det er egentlig de studerendes sejr, synes jeg i hvert fald.
Det er de studerende, som er blevet ved med at presse på og råbe op og sige til Folketinget, at det er en elendig lovgivning, man har indført.
De har stået her uden for i regn og slud år efter år og krævet uddannelsesloftet afskaffet.
Jeg kan faktisk selv huske, hvordan jeg hang ud af et af vinduerne deroppe for at tage et billede af, at de stod med pavilloner, som tilsammen formede ordene: Drop loftet.
De har ført en utrættelig kamp.
Derfor er historien om uddannelsesloftet jo også historien om, at politisk pres virker.
Det er historien om, at hvis en sag er god nok og man råber højt og længe, så kan man få overbevist næsten alle – også Socialdemokraterne.
Så jeg vil sige tak til de studerende.
Jeres utrættelige kamp har ført til, at vi står her, hvor vi står i dag, og det er så enormt vigtigt.
For det signal, som uddannelsesloftet sendte, var, at der ikke er plads til at tage fejl i Danmark, at der ikke er plads til at vælge om eller blive klogere, og sådan nogle signaler må man bare ikke sende til unge mennesker.
Jeg er fuldstændig enig i det, der tidligere er blevet sagt, om, at det også var Finansministeriets regnemodeller, som blev presset ind i et uddannelsessystem.
Man så, at man kunne spare nogle få kroner, men kiggede slet ikke på de egentlige konsekvenser af det pres, der blev lagt ned over en hel generation af unge.
Så i dag er en festdag, men der er meget mere, vi skal gøre på det uddannelsespolitiske område, og der er nok at tage fat på.
For i løbet af de sidste 20 år er der blevet lavet mange uddannelsespolitiske ulykker som f.eks. fremdriftsreformen og uddannelsesnedskæringer, bare for at nævne nogle få.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi i dag letter presset på de studerende, men vi skal gøre mere.
Vi skal reformere måden, vi optager på, måden, vi giver karakterer på, måden, vi værdisætter uddannelse i Danmark på.
Så jeg vil sige tak til de studerende.
Jeg glæder mig rigtig meget til at trykke på knappen og afskaffe det uddannelsesloft.
Jacob Mark (SF), 2020-01-24:
Jamen det er jeg enig i.
Der er også tradition for brede uddannelsesaftaler, senest var det om bevillingssystemet.
Det er også derfor, jeg så frygtelig gerne havde set, at der var et meget, meget bredt flertal for at afskaffe loftet i dag.
Det synes jeg er nogle spændende betragtninger, og jeg mener grundlæggende som uddannelsespolitiker, at uddannelse skal åbne døre for folk og give folk frihed.
Det er derfor, vi har uddannelser.
Det var bl.a. en af grundene til, at jeg var meget imod det her loft.
Altså, når man laver store uddannelsespolitiske ændringer, giver man normalt 3 år til at lave dem, men her lavede man dem over en sommer, og man havde ligesom ikke orienteret vejlederne om, at det her ville ske, så vejlederne sad på nogle uddannelsesinstitutioner og rådede de unge til at gøre deres bachelor færdig, om end de vidste, at det ikke var den uddannelse, de ville have, så de blev fanget.
Så det der med, at hvis vi kan lave en uddannelsesreform, der giver mulighed for uddannelse hele livet, og som gør det mere fleksibelt på tværs af uddannelser, ville jeg synes var så spændende.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-01-24:
Jamen jeg vil jo gerne støtte den her debat og diskussion om, at vi skal se på vores uddannelsessystem med nye øjne.
Jeg tror, at det måske nogle gange er en fordel, at man kommer og ser verden udefra og ind og ikke indefra og ud, og at vi med de forskellige kompetencer, vi kommer med, kan komplementere hinanden.
Men i den tid, jeg har været uddannelsesordfører, har jeg set, at det sådan bare har knopskudt.
Der mangler ligesom en systematik i det.
Og jeg kan godt forstå, at de unge er forvirrede, for du ved ikke, hvilken gren du går ud på, og så finder du ud af, at nogle gange er den savet halvt over, andre gange stopper den bare der, og så er spørgsmålet, hvor du egentlig kan gå hen.
Så jeg tror, at vi skal se på det med nogle helt andre briller, i stedet for at skrue et sted og så et andet sted, altså, at vi får set på, hvad det er for et uddannelsessystem, vi tilbyder de unge; hvordan vi forenkler det; hvordan vi gør det nemmere for dem at finde vej.
For vi har faktisk et supergodt uddannelsesystem på mange måder, men det trænger også til en revision, sådan at det gøres nemmere og enklere for de unge også at tænke langsigtet.
Jacob Mark (SF), 2020-01-24:
Det er jeg enig i.
Jeg tror, at en af de helt store debatter i fremtiden kommer til at handle om, hvordan man kan sikre, at det at uddanne sig er noget, man gør hele livet.
Hvordan kan man lave en model, der ændrer grundlæggende på det, så udgangspunktet ikke er, at man skal spare på uddannelse, men at man skal give mere uddannelse i hele livet?
Det tror jeg bliver en kæmpe debat herinde de kommende år.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-01-24:
Jamen det lyder, som om der kan blive basis for en rigtig god drøftelse og debat, hvor vi nemlig kan sætte os ned sammen og se på det her i en helhed.
Vi taler om historier.
Man har jo hele tiden kunnet vælge om i løbet af sin uddannelse.
Det er jo ikke noget problem, og det kan man jo fortsat.
Så jeg spørger, om man ved, hvor mange det er.
Vi har forsøgt at finde ud af, hvad det er for nogle, der kommer i klemme, og hvor mange det reelt er, der har det problem.
Det ville jeg jo gerne høre om man har nogle tal på og nogen idé om i stedet for det der med historier og en debat.
For det har vi hørt meget om.
Magnus Heunicke (S), 2020-01-24:
Tak for det spørgsmål.
Det er jo helt afgørende, at når vi drøfter så vanskelige områder og også vanskelige politiske spørgsmål, som vi må sige, det her jo er, hvor der kunne opnås bred enighed, at så kræver det også en ordentlig proces og ordentlig tid.
Jeg skal være den første til beklage, at det er glippet her, og jeg skal da også sige, at jeg allerede har taget hånd om, at det ikke sker igen, efter den snak og det, der er sket her i dag.
Så det skal jeg selvfølgelig også blive målt på, det ved jeg godt.
Kasper Sand Kjær (S), 2020-01-24:
Jeg tror, at man, når man har fulgt debatten om uddannelsesloftet og i virkeligheden siden dets gennemførelse har lyttet til de mange elever og studerende, vil kunne høre, at de har fortalt historier, både om, hvordan de er endt med at stå og ikke kunne komme videre i uddannelsessystemet, fordi de er endt med en uddannelse, de nok i virkeligheden ikke skulle have haft, og de får nu muligheden for at vælge om.
Men der er også historierne om de rigtig mange unge, som har følt, at uddannelsesloftet var et pres på dem, et pres om, at det uddannelsesvalg, de havde truffet, skulle være det rigtige, og at der ikke var nogen anden vej.
Det har jo helt konkret betydet historier om studerende, som er droppet ud af deres uddannelse, lige før de var ved at gennemføre eksempelvis deres bacheloruddannelse, fordi de var i tvivl om, om det nu faktisk var den uddannelse, de ville ende med at stå med, og de så ikke turde tage chancen.
Birgitte Vind (S), 2020-01-24:
Det sidste synes jeg nu var en noget barsk udtalelse at komme med.
Det er fagkundskaben, der gør det, og det er lægerne, der ved allermest om medicinen.
Så lige der vil jeg nu meget gerne læne mig op ad fagkundskaben, frem for at jeg skal sidde og vurdere, hvad tingene skal koste.
Karina Adsbøl (DF), 2020-01-24:
Ja, og der må man jo bare sige i forhold til den debat, der har været, og de mange eksempler, der har været, at hver tredje af dem, der har ansøgt, har fået afslag på at få ny medicin.
Sådan har det været tidligere, men jeg kan ligesom fornemme, at den socialdemokratiske ordfører måske ikke har fulgt debatten og måske ikke er helt inde i den debat, der har været om netop medicin.
Birgitte Vind (S), 2020-01-24:
Tak for det.
Til det sidste spørgsmål vil jeg sige, at det kender jeg simpelt hen ikke nok til til at svare på, så jeg vil meget gerne følge op på det og prøve at sætte mig ind i, hvad det drejer sig om.
For det kan jeg simpelt hen ikke svare på.
I forhold til det første spørgsmål er det jo sådan, at hvis der er en læge, der gerne vil prøve et lægemiddel af, kan lægen ansøge regionen om det.
Jeg kender ikke den konkrete sag, men det er jo sådan, at der er muligheder for at prøve medicin af, og derfor er der også principper for lige præcis det her.
Karina Adsbøl (DF), 2020-01-24:
Jeg kunne godt tænke mig at høre den socialdemokratiske ordfører om noget.
Det var også et forslag, som Dansk Folkeparti tog med til forhandlingerne, da vi forhandlede om reserven, men der var desværre ikke flertal for det.
Det var to spørgsmål, som jeg håber den socialdemokratiske ordfører kan svare på.
Birgitte Vind (S), 2020-01-24:
Ja, det er rigtigt.
Jeg beklager, at jeg glemte det.
Bag forslaget til vedtagelse står Socialdemokratiet, SF, Radikale Venstre, Enhedslisten og Alternativet.
Tak for det.
Tak til Dansk Folkeparti for at rejse det her meget vigtige spørgsmål.
I Danmark har vi jo et uafhængigt medicinråd, hvis formål er at anbefale ibrugtagning af ny medicin og nye indikationsudvidelser.
Herudover skal Medicinrådet også udstede behandlingsvejledninger og rekommendationer for anvendelsen af medicin på sygehusene og i primærsektoren.
Medicinrådet er et uafhængigt råd under Danske Regioner, og det er derfor også regionerne, der har kompetencen til at vurdere, om der skal ske justeringer af Medicinrådet, og det skal der altså ikke ændres på, for det er vigtigt med politisk armslængde.
I Socialdemokratiet mener vi, at det vil være bekymrende at flytte vurderingerne af ny medicin til sjældne sygdomme væk fra den fagkundskab og den ekspertise, der er i Medicinrådet.
Medicinrådet er det organ i Danmark, der har det bedste faglige grundlag for at bedømme ny medicin til sjældne sygdomme, og da det jo netop er få patienter med sjældne sygdomme, vil datagrundlaget for at vurdere ny medicin ofte være spinkelt, og derfor kan det være vanskeligt at samle evidens for lægemiddeleffekten.
Sådan vil det være, uanset om det er Medicinrådet eller en anden instans, som træffer beslutningen.
Det problem kan vi ikke løse ved at flytte beslutningen væk fra Medicinrådet.
Derfor har vi selvfølgelig også noteret os, at Medicinrådet har ændret sin praksis i vurderingen af medicin ved sjældne sygdomme, så der nu i højere grad lægges vægt på den faglige og kliniske vurdering og i mindre grad på statistik, når nye lægemidler skal tages i brug.
I Socialdemokratiet vil vi selvfølgelig følge udviklingen meget nøje og se frem til opfølgningen på effekten af de nye retningslinjer, som kom tidligere, og som der skal følges op på senere i år.
Så afslutningsvis vil jeg læse en tekst op, som jeg håber Folketinget kan tilslutte sig, og jeg skal derfor fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at Medicinrådet, et uafhængigt råd under Danske Regioner, har levet op til sit formål.
Regionerne har kompetencen til at foretage justeringer af Medicinrådet.
Udgifterne til sygehusmedicin er mere end fordoblet siden 2007.
Medicinrådet er et af vores bedste redskaber, hvis lægemiddelindustrien kræver ublu høje priser, og rådet bidrager til, at sundhedsvæsenets budgetter ikke bringes under yderligere pres.
Vurderingerne sker med inddragelse af relevante eksperter.
Folketinget konstaterer, at Medicinrådet og regionerne er opmærksomme på udfordringerne ved vurderinger af medicin til sjældne sygdomme.
Medicinrådet ændrede derfor metode i januar 2019.
Danske Regioner har udsendt en vejledning til regionerne om anvendelse af lægemidler, som ikke er anbefalet af Medicinrådet, på baggrund af Folketingets syvende princip.
Folketinget noterer sig, at regeringen vil følge regionernes og Medicinrådets arbejde omkring metodeændringens effekt.
Tak for ordet.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-24:
Det ligger ikke i forslaget, at det er alle sjældne diagnoser, der skal ud.
Det kunne være rigtig rart, og jeg har førhen ønsket – for ikke at belaste andre sygehusafdelinger ude på det enkelte sygehus – at man havde en plan for, at man kunne have alle sjældne diagnoser i et område for sig selv, hvor vi som politikere også prioriterede de penge, der skulle være.
Jeg foreslår, at vi kigger på medicin til sjældne diagnoser, hvor man ikke har et alternativ, fordi der ikke er noget sammenligningsgrundlag.
Det var det, som Medicinrådet skulle gøre, nemlig at sammenligne medicin med anden behandling.
Per Larsen (KF), 2020-01-24:
Tak for det.
Og tak til fru Liselott Blixt for at bringe sagen til debat.
Jeg synes, det er interessant.
Jeg har et par spørgsmål, for man har jo nedsat Medicinrådet netop for at få nogle flere værktøjer at gøre godt med i forhandlingsøjemed.
Hvem skal så træffe afgørelsen?
Hvordan forestiller man sig en ny model for netop præparater til de der meget små diagnoseområder?
Liselott Blixt (DF), 2020-01-24:
Mange tak.
Barsk, det er, når vi ser en dreng, der har fået nej til medicin i Danmark, og som så tager til Belgien og faktisk får det bedre.
Det er barsk.
Det er barsk at vide, at vi bor i Danmark og ikke kan få den hjælp, når man har et sygt barn – det er barsk.
Men vil ordføreren ikke kunne se en fordel i, at man trækker den dyre medicin ud fra sygehusafdelingerne, så de ikke skal stå og vurdere, om det skal være to sygeplejersker eller en dyr medicin, man skal bruge penge på næste gang?
Birgitte Vind (S), 2020-01-24:
Jamen der er simpelt hen ikke bedre bud på det, end at det er Medicinrådet, der varetager de her vurderinger indtil videre.
Altså, jeg har ikke hørt fru Liselott Blixt komme med bedre bud indtil videre, så jeg mener virkelig, at vi skal læne os op ad fagkundskaben i det her spørgsmål.
Martin Geertsen (V), 2020-01-24:
Men jeg vil sådan set godt svare på det spørgsmål, jeg ikke fik, for i virkeligheden tager fru Liselott Blixt jo helt principielt fejl her.
Det kommer ikke til i Medicinrådets arbejde at bero på en statistisk vurdering, når der er tale om sjældne sygdomme.
Altså, det bliver jo en kvalitativ vurdering, netop fordi der er tale om sjældne sygdomme.
Så det, fagudvalgene kommer til at gøre, er jo at komme med en faglig vurdering, som ikke er baseret på statistisk indberetning, for det kan man ikke.
Det har ikke noget at gøre med ting, der bliver proppet ind i et regneark, nærmest tværtimod.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-24:
Jeg synes, det er trist, at alting gøres op i måleinstrumenter.
Vi mangler efterhånden den menneskelighed, som er vigtig, også i de her situationer, for to mennesker er ikke ens, to sygdomme er ikke ens, og slet ikke når det drejer sig om sjældne sygdomme.
Så det kan ikke puttes ind i et regneark, som man åbenbart gerne vil gøre det fra Venstres side.
Og jeg kan godt se, at det var rigtig belejligt, da man fra Venstres tidligere formands side ikke ville prioritere, for så fik man da bare regionerne til at gøre det, og så skubber man jo ansvaret fra sig.
Det er jo fantastisk.
Jeg tror ikke, jeg har et spørgsmål til ordføreren, jeg siger bare, at det er trist, at vi er nået dertil, at det er et skema, der skal afgøre, om man kan få medicin.