runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DD), 2024-11-19:
Tak for det, formand.
Venstres ordfører sagde, at der havde været en del kritik, og så vil jeg også lige komme med lidt kritik, for jeg kan forstå, at ministeriet har haft travlt med at fremsætte det her lovforslag, hvilket så har ligget til grund for, at høringsparterne kun har fået meget kort høringsfrist, og det føler jeg og mener jeg er problematisk.
Der er jo sagt meget omkring det her lovforslag allerede.
Det er jo en del af regeringens forslag til finansloven for 2025 og har til formål at gennemføre de dele af det politisk prioriterede opgavebortfald på Børne- og Undervisningsministeriets område, som kræver lovændringer.
Ministeren har også den 7. oktober sendt et brev til Børne- og Undervisningsudvalget, hvor ministeren har præsenteret, hvad det kommer til at betyde.
Det er jo altid sådan med bureaukrati og mere frisættelse, at det kan være rigtig godt, men der er jo også, kan man sige, nogle borgere, man skal tænke ind i det i forhold til borgernes retssikkerhed.
Der er også kommet en del bekymringer med det her lovforslag.
En af bekymringerne går bl.a. på det med at nedlægge det statslige kvalitetstilsyn med folkeskolerne.
I Danmarksdemokraterne bakker vi op om intentionerne i lovforslaget, altså at formålet er at forenkle, fjerne bureaukrati og frisætte personalet i vores velfærd, så ressourcerne i højere grad også går til kerneopgaverne, og vi har også selv foreslået at nedlægge en del årsværk i staten.
Men som udgangspunkt ønsker vi i Danmarksdemokraterne så ikke, at denne øvelse sker på bekostning af borgernes rettigheder eller arbejdspladser uden for de store byer.
Til det har jeg så bare at sige, at vi under udvalgsbehandlingen vil stille en række opklarende spørgsmål til forslaget for at få belyst, hvad der er af eventuelle konsekvenser for arbejdspladserne ude i landdistrikterne, før vi endeligt tager stilling til det her lovforslag.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-11-19:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti støtter lovforslaget, og jeg vil gerne takke ministeren for også at have inddraget forligskredsen.
Jeg synes, vi har fundet en god balance i forhold til de ansatte, der skal skæres væk.
Dog vil jeg ikke undlade at henlede opmærksomheden på, at Socialdemokratiet har stået i spidsen for to regeringer siden 2019 – den sidste flankeret af Venstre og Moderaterne – der har betydet en voldsom forøgelse af bureaukratiet.
Venstres ordfører fru Anni Matthiesen sagde det jo egentlig meget godt, nemlig at det siden 2012 er steget voldsomt.
Så også Venstre har deres andel i forøgelsen af bureaukratiet.
Dertil kommer, at EU med en lind strøm af forordninger og direktiver lægger enorme byrder på ikke bare erhvervslivet, men også på administrationen i Danmark, så man også derigennem forøger bureaukratiet og dermed også papirnusseriet, og det kan jo ikke blive ved med at gå.
Jeg vil også henlede opmærksomheden på, at regeringen jo skærer stillinger væk, der er blevet oprettet uden for hovedstaden, hvilket jo egentlig ikke var meningen med det, vi i sin tid gjorde.
Moderaternes ordfører sagde meget klogt, at man letter lidt på speederen, og det er jo rigtigt; man går fra at køre 80 km/t til at køre 78 km/t.
Det er jo stadig væk samme retning, bare lidt langsommere, og vi bliver nødt til at standse bilen og så vende rundt og køre den anden vej.
Det betyder, at vi som minimum skal tilbage til 2019.
Det må kunne lade sig gøre.
Det her er et lille skridt i den rigtige retning, og jeg håber selvfølgelig på, at regeringen vil afbureaukratisere yderligere og komme papirnusseriet til livs.
Dansk Folkeparti vil i hvert fald til hver en tid støtte denne udvikling.
Tak for ordet.
Mai Villadsen (EL), 2024-11-19:
Jeg synes kun, det er fornuftigt at se på, hvor man kan fjerne unødigt fedt eller for meget bureaukrati, men jeg mener simpelt hen ikke, at regeringen har ramt plet her.
Til gengæld har vi jo bakket op om et lovforslag, som var i salen for godt en måned siden, hvor man vil fjerne obligatoriske skriftlige læreplaner i dagtilbud.
Det synes jeg er rigtig fornuftigt.
Men her mener jeg virkelig ikke at man har ramt plet.
Jeg synes, der ligger rigtig meget skidt – nu har jeg ikke taletid til at udfolde det – i de 1.000 fyringer, man laver, hvor jeg mener der er noget, som slet ikke er overflødigt, men faktisk kerneopgaver, som man så får skåret væk i bureaukratiets hellige navn.
Anni Matthiesen (V), 2024-11-19:
Det, jeg bare oplever, er, at når der er gået nogle år og man kommer til at kigge ind i de her systemer, så er der jo ofte bygget nye kontroller og nye tilsyn oven på hinanden, og ofte oplever man faktisk, som ordføreren også sagde, at rigtig mange kommuner også udfører kontroller og tilsyn.
Det er derfor, at man nogle gange er nødt til, mener jeg, at tage de her skridt for ligesom at få fjernet noget af det her, og det håber jeg også at Enhedslisten anerkender.
Mai Villadsen (EL), 2024-11-19:
Jeg mener ikke, man kan kalde det papirarbejde, når der er et statsligt tilsyn med specialskoler, dvs. skoler, hvor der går elever, der er dybt udfordrede, og hvor vi risikerer, at nogle af de indsatser, der er, er utilstrækkelige, men at ingen opdager det, fordi tilsynet bliver fjernet.
Det er i øvrigt et råd, der er placeret langt væk fra ministerens bord.
Ja, der er for meget bureaukrati.
Vi har selv peget på, hvordan man ude i kommunerne i rigtig stor stil på børneområdet, synes jeg, presser et bureaukrati af alle mulige styringsredskaber, som ingen har bedt om ude i daginstitutionerne, ned over dem.
Men i forhold til det her synes jeg, at måske kun et eller to af forslagene er fornuftige.
Anni Matthiesen (V), 2024-11-19:
Tak for ordførertalen.
Jeg får næsten lyst til at sige, at det jo ikke er overraskende, at Enhedslisten ikke vil være med til at fjerne noget bureaukrati og på den måde også kunne spare nogle penge.
Er det sådan, at man kunne forestille sig, at Enhedslisten ud over det ændringsforslag, Enhedslisten så kommer med her i forbindelse med andenbehandlingen, også kunne komme med ændringsforslag, der handler om, hvor man ellers ville kunne spare på administration og bureaukrati?
For jeg tror, vi er mange, der er enige om, at man bruger for mange penge og for den sags skyld jo også for mange hænder, administrative hænder, på papirarbejde.
Der synes jeg, det er lidt ærgerligt, hvis man altid bare afviser.
Jeg er helt enig i, at der kan være ting, der kan være svære at fjerne, men nogle gange skal man jo også have mod til at gøre det.
Så har Enhedslisten andre forslag til, hvor vi ellers kan fjerne bureaukrati?
Mai Villadsen (EL), 2024-11-19:
Tak for det.
Der bliver talt meget fra den her talerstol om opgøret med unødvendigt bureaukrati, og det kan ingen jo rigtig være imod, men jeg vil ikke påstå, at det her lovforslag rammer det mål.
Lovforslaget lægger op til at nedlægge Dansk Center for Undervisningsmiljø.
Man vil nedlægge EVA's aktiviteter på de videregående uddannelser.
Rådet for Børns Læring nedlægges.
Man afskærer klageadgangen for en række elever og kursister og afskaffer en række tilsyn, bl.a. med specialtilbud på skoleområdet.
Det mener jeg er ufornuftigt, uklogt og helt forkert at gøre.
Man kan godt tage et rigtigt sigte mod at ville mindske bureaukratiet, men jeg mener, at nogle af de her opgaver er rigtig væsentlige, og jeg synes også, at det er påfaldende, at det, man så ender med at vælge at fjerne, er alt det, som kan pege på noget kritisk i forhold til en regerings og et Folketings ageren.
Det synes jeg er meget ærgerligt.
Jeg vil også gerne have lov til her fra talerstolen at kritisere processen.
Det er allerede blevet nævnt, at høringsperioden har været kort, men jeg synes, at der er noget paradoksalt i, at man står og diskuterer et lovforslag, hvis indhold stadig væk er til forhandling i finanslovsforhandlingerne.
Vi sidder der godt nok ikke længere, fordi vi er blevet smidt ud, men der sidder andre partier, som man godt kunne tænke kunne være interesserede i at ændre på fordelingerne her.
Med alt det sagt ved jeg også godt, at ud fra det, der bliver sagt i salen i dag, er det ikke noget, vi kommer til at kunne ændre på, men vi vil dog alligevel stille et ændringsforslag til det her lovforslag.
For jeg mener, at der er nogle udfordringer med det, man lægger op til med udpegningen af EVA's bestyrelse.
For så vidt er der egentlig nogle fornuftige takter i det.
Der er et fint aftagerperspektiv, og mange gode sider er repræsenteret, men vi savner altså, at medarbejdernes viden også bliver repræsenteret, og derfor mener vi, at FH også skal have en tilsvarende udpegningsret.
Det vil vi stille et ændringsforslag om.
Det håber jeg at regeringen vil bakke op om, på trods af at de kender vores indstilling generelt til lovforslaget, som vi ikke kan bakke op om.
Lise Bertelsen (KF), 2024-11-19:
Tak for ordet, formand.
Det Konservative Folkeparti har længe arbejdet for at reducere det offentlige bureaukrati.
Vi har set frem til, at der nu er opnået en enighed om konkrete initiativer.
På baggrund af regeringens udspil har der været drøftelser i forligskredsene, og her har vi fundet løsninger, der balancerer hensynet til effektivitet med nødvendigheden af fortsat kvalitet i vores institutioner.
Det er en proces, hvor vi ikke har været enige i alt, men vi har lyttet til hinanden og fundet kompromiser.
Samtidig har der været en række vigtige betingelser for os, som har været afgørende for, at man kan bevare tilliden til, at kvaliteten fastholdes.
Lad mig nævne et par eksempler.
Tilsynet med kvalitetsaftaler for behandlings- og specialundervisningstilbud samt specialundervisningstilbud på børne- og ungehjem videreføres.
Ordningen om udpegning af folkeskoler, hvor der er bekymring for kvaliteten, styrkes.
Og der vil være fokus på en flerårig opfølgning.
I den forbindelse vil parterne i Sammen om Skolen blive hørt for at sikre, at den kommunale opfølgning på skoler med udfordringer understøttes på allerbedste måde.
Samlet set mener vi, at reduktionen forsøger at ramme en god balance mellem besparelser og fortsat fokus på kvalitet, hvilket er det vigtigste for os.
Der er områder, hvor vi ikke er helt enige i alle tiltag, men vi anerkender, at der er fundet flertal for løsningerne, der også tager højde for vores bekymringer.
Vores mål er fortsat at reducere det bureaukrati, der står i vejen for kernevelfærd, og at fokusere ressourcerne på de områder, der faktisk gør en forskel for borgerne.
Derfor bakker Det Konservative Folkeparti op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2024-11-19:
Tak for ordet, formand.
Jeg er i dag vikar for Moderaternes børne- og undervisningsordfører, Rasmus Lund-Nielsen, der ikke selv kunne være i salen i dag.
Ministerierne og styrelserne er blevet alt for store, og den udvikling gælder alle politikområder, også børne- og undervisningsområdet.
Det betyder, at vi nu træder på bremsen og i stedet prioriterer midlerne til velfærd – den borgernære velfærd, hvor pengene har stor betydning for den velfærd, der tilbydes.
Det betyder, at vi træder på bremsen over for unødige og unødvendige opgaver, for selv i den offentlige sektor er velfærdsopgaver som f.eks. rapportering, kontrol og tilsyn med tiden begyndt at fylde for meget.
Spørgsmålet er også, hvor meget værdi det egentlig skaber, når alt kommer til alt
Derfor foreslår regeringen med Moderaterne i spidsen, at vi slanker de opgaver ned til et tilstrækkeligt niveau.
Jeg har ikke tænkt mig at gennemgå hele indholdet i lovforslaget, men jeg vil alligevel nævne nogle eksempler.
Vi fjerner ca. 30 fuldtidsansatte, afskaffer det statslige kvalitetstilsyn med folkeskolen, laver ændringer i loven om Danmarks Evalueringsinstitut som følge af, at Uddannelses- og Forskningsministeriets finanslovsbevilling til evalueringsinstituttet bortfalder, laver forenklinger af vedtægtsområder gennem anvendelse af standardvedtægter og mindre tilsyn og afskaffer det statslige kvalitetstilsyn med de kommunale internationale grundskoler.
Dette er nogle af de mange tiltag, vi nu vil sætte ind med.
Det kan jo godt lyde, som om vi fjerner al kontrol og alt tilsyn i det offentlige, men der er i vores optik jo tale om nødvendige regler, der kun har medført administration og bureaukrati.
Og i regeringen har vi en ambition om at detailstyre mindre og give mere plads, frihed og medbestemmelse til kommunerne, så vi mener netop, at det står mål med ambitionerne.
Moderaterne stemmer derfor for forslaget.
Anna Falkenberg (SP), 2024-11-19:
Tak for ordet.
Det ser ud til at være en kort debat, der kommer om det her lovforslag, og det kan jeg sådan set også godt forstå.
Jeg skal ikke gøre det så meget længere.
Jeg synes dog, det er vigtigt at understrege nogle ting, der er blevet sagt: de mere historiske dele omkring investeringsfonden, og hvad den ligesom har sit udspring i.
Det har været et ønske fra færøsk side i efterhånden rigtig mange år at få den overdraget til færøsk administration og få den overført fra dansk finanslov til færøsk finanslov.
Det er faktisk den eneste ændring som sådan, der kommer til at ske, for det har været bestyrelsen af fonden, der suverænt har truffet afgørelse om, hvad fonden skal bruges til.
Efter den her hensigtserklæring mellem regeringen og Færøernes landsstyre kom frem, har Færøernes landsstyre meldt ud, hvad man vil bruge den her fond til, og til oplysning kan jeg fortælle, at man vil bruge halvdelen til forundersøgelse, når det kommer til en ny tunnel mellem Sandoy og Suðuroy, og dernæst vil man bruge den anden halvdel til udbygningen af lufthavnen i Vágar.
Jeg synes som sådan, det er rigtig fint, at man bruger fonden til de her investeringer, og det er to vigtige projekter, der skal laves på Færøerne.
Fonden er blevet brugt til rigtig mange forskellige ting.
I har nok ikke gjort jer så mange tanker om det, men I har helt sikkert enten kørt i en tunnel, kørt over broen eller været på en af de færger, som fonden er blevet brugt til i løbet af årene.
En ting, som jeg dog vil sætte i en lille parentes her, er, at Færøerne jo ofte hører for at være lidt kortsigtet, når det kommer til økonomistyring, og det synes jeg også at landsstyret på Færøerne udviser nogle tegn på i den her forbindelse.
For som sagt startede fonden som 60 mio. kr. og endte med at være næsten 700 mio. kr. i dag, og den kunne egentlig have været på meget mere, hvis man ikke havde taget fra egenkapitalen i løbet af årene.
Jeg synes, det er forkert, at man overtager fonden og tømmer den.
Jeg synes, det er rigtig fint, at den kommer på færøske hænder, men jeg synes, at man skal bruge den fornuftigt og man skal bruge den langsigtet, og det føler jeg ikke at det færøske landsstyre har i sinde at gøre.
Det bekymrer mig en del, og derfor har jeg lidt brug for at komme med det opråb her i dag.
Men det lovforslag, vi behandler nu, handler selvfølgelig kun om overdragelsen til færøske hænder, og så er det selvfølgelig op til færøske myndigheder, hvad man skal bruge den til.
Ja, jeg tror ikke, jeg skal trække debatten længere ud end det.
Louise Elholm (V), 2024-11-19:
Tak for ordet.
I mine 17 år i Folketinget har jeg hørt utallige gange, at antallet af offentligt ansatte bare vokser og vokser, og at byrderne bare vokser og vokser.
Heldigvis har regeringen besluttet sig for, at man skal skære i antallet af offentligt ansatte, og det kan man vælge at gøre på to måder.
Den meget kendte metode er jo grønthøstermetoden, og det vil sige, at alle skal spare og man skal lave det samme.
Den anden metode er, at man laver noget opgavebortfald, og det vil sige, at man siger: Vi skal have skåret ned på bureaukratiet, for så skal vi også bruge færre medarbejdere til at håndtere det.
Det er den sidste metode, der benyttes i det her lovforslag, og jeg vil sige, at jeg synes, det er rigtig befriende, at vi nogle gange kigger vores love igennem og ser, om der er noget, der er dobbeltreguleret.
Det kan være, vi engang har indført det, derefter har EU indført noget, der lignede det, og nu har vi to regelsæt, som virksomhederne skal efterleve.
Det ville være smart kun at have ét.
Det er det, som vi gør med det her lovforslag.
Jeg kan f.eks. fremhæve, at man fjerner refinansieringsregisterregler.
De ophæves, fordi der er kommet en EU-regulering på området, siden man vedtog de love tilbage i 2014.
Der er også andre steder, hvor man viser lidt mere tillid og giver lidt mere frihed til selskaberne, f.eks. når man ophæver selskabslovens bestemmelse om kapitalejerlån.
Det betyder ikke, at det hele stopper til eller andet, men det viser, at vi viser mere tillid.
Så alt i alt mener jeg, det her er en rigtig vej at gå.
I stedet for bare at skære bredt på det hele ser vi simpelt hen på, hvilke opgaver vi kan skære fra, og hvor der er dobbelt regulering.
Så Venstre støtter lovforslaget.
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-11-19:
Tak for ordet, formand.
Det er en ordentlig omgang lovændringer.
Vi behandler i dag, hvad jeg vil kalde lidt af en blandet landhandel.
Der er tale om en opfølgning på regeringens forslag til finanslov for 2025, hvor man med det her samlelovforslag, der indeholder mange forskellige elementer, grundlæggende vil svare på ét spørgsmål, nemlig: Har vi gødet staten for meget, så mængden af bureaukrati simpelt hen er blevet for stor og antallet af administrative ansatte er blevet for højt?
Det mener vi i Socialdemokratiet, og vi mener også, det er vores pligt som politikere konstant at have et kritisk blik på, hvordan vi forvalter danskernes penge, altså om vi bruger dem rigtigt, eller om de vil gøre mere gavn andre steder.
Da vi lever i en verden, som konstant er i udvikling, kræver den øvelse en gang imellem, at vi tager et kritisk blik på status quo.
Det gør vi på erhvervsområdet med det her lovforslag.
Forslaget indeholder mange elementer, også for mange til, at jeg tror, at jeg slavisk vil kunne gennemgå dem inden for tidsrammen her fra talerstolen, men helt generelt kan lovforslaget koges ned til ganske få spørgsmål: Skal vi bruge danskernes penge på indsatser, der ikke rigtig bliver brugt?
Skal vi have dobbeltkrav om rapporteringer både fra EU og Danmark til forvirring for erhvervslivet?
Skal vi komplicere opgaver ved at dele dem ud på forskellige myndigheder, hvis de i virkeligheden kan løses ét sted?
Det handler om at bruge danskernes penge så godt og effektivt som muligt, og enhver unødvendig krone til bureaukrati og administration er penge, som vi i stedet for kunne bruge til borgernær velfærd, og det vil vi faktisk helst bruge pengene på.
Det synes vi at regeringens finanslovsforslag og i øvrigt også det her lovforslag afspejler, og derfor bakker vi op om L 72.
Morten Bødskov (S), 2024-11-19:
Der er ikke sat penge af til reklamekampagner for regeringens politik og Folketingets politik.
Det tror jeg ville være sært.
Men altså, okay, jeg tror, der vil være rigtig mange steder, hvor man samler iværksættere, og hvor reklamen ligesom vil komme af sig selv.
Det kan være i den finansielle sektor; det kan være i lokalsamfund; det kan være i iværksætterorganisationerne selv; det kan være i vores erhvervsorganisationer.
Jeg tror faktisk også, at hvis man ser i aftalen, er der ret stærkt fokus på, at vi skal have mere iværksætteri ind i vores uddannelsessektor, bl.a. på vores erhvervsskoler, men jo også på de videregående uddannelser.
Der er det sådan noget her, man helt åbenlyst både er og vil være opmærksom på i fremtiden.
Så jeg tror faktisk, vi dér vil få meget mere reklame end for de par millioner kroner, som ordføreren nævnte som eksempel.
Mads Olsen (SF), 2024-11-19:
Jeg er rigtig glad for, at ministeren vil bringe det op i de aktiviteter, han deltager i.
Det er da glædeligt.
Men kunne man forestille sig, at man satte et par millioner kroner af til ligesom at udbrede kendskabet via nogle reklamer eller ved på anden vis at øge kendskabet til det her blandt virksomhederne i de fora, man kommer i, altså at man simpelt hen også gør det her lige i starten og så siger: Hvordan er kendskabet til det så om et par år, og skal vi så gøre mere efter det?
Kunne man overveje det fra ministeriets side af?
Katrine Robsøe (RV), 2024-11-19:
Tusind tak for det.
Jeg sagde lige for sjov til ministeren, at jeg hellere måtte starte min tale med at sige: Endelig!
For hold nu op, hvor har vi diskuteret en ny iværksætteraftale meget, meget længe, i hvert fald har jeg, siden jeg blev valgt i 2019, diskuteret, hvordan vi rent faktisk kunne skabe nogle bedre rammer for vores iværksættere.
Jeg synes, vi i flere omgange kom lidt rundt om den varme grød både i ministeriet og her i salen.
Derfor er jeg oprigtigt også glad for, selv om jeg synes, det tog lidt lang tid, for at være sød og sige det på den måde, det resultat, vi endte med at lave i den aftale.
Det er rigtig godt, at vi nu endelig også får skruet på de her to knapper i forhold til at sikre kapital til vores anpartsselskaber og gøre det bare en lille smule nemmere rent faktisk at starte en virksomhed.
Vores iværksættere har brug for rent faktisk også at føle, at der er en opbakning herindefra til, at man tør kaste sig ud i det og starte en virksomhed, tør lade de gode idéer, man får, vokse, fordi vi som samfund har brug for, at man har lyst til at kaste sig ud i de nye eventyr, som man kan forestille sig.
Vi har brug for det både for at skabe levende lokalsamfund og byer og for at løse nogle af de store udfordringer, vi står over for, og jeg synes sådan set også, at vi som samfund har brug for, at vi understøtter dem, der tænker i at være selvstændige og nyskabende.
Derfor er jeg rigtig glad for, at vi med iværksætterpakken og også med det her lovforslag er med til at hjælpe det i hvert fald en lille smule på vej.
Radikale støtter lovforslaget.
Peter Kofod (DF), 2024-11-19:
Tak for det.
Man kan jo sige rigtig meget om det her, og man kan også gøre det kort.
Det er jo bare en udmøntning af en del af en aftale, som vi har indgået før sommerferien.
Nu kommer regeringen så med en del, og begge dele støtter vi selvfølgelig, for det er en aftale, vi har været med til at lave, og man støtter udmøntningen af aftaler, man har været med til at lave.
Men jeg vil gerne sige noget måske lidt mere bredt om den aftale om iværksætteri, vi lavede.
Det er jo egentlig en aftale, vi fra Dansk Folkepartis side både er meget glade for at være en del af, men vi er egentlig også stolte af den, og vi er stolte over noget af det, vi rykkede, men som så ikke bliver behandlet i forslaget her.
Men jeg har jo taletid til det, så jeg tillader mig alligevel at nævne det, og det er bl.a. den milliard kroner, der blev reserveret til vækstlån i landdistrikterne.
For vi synes, der er for mange landdistrikter, hvor man hænger lidt med hovedet, hvor det hele er lidt for hårdt, hvor væksten er for lav, og hvor man godt kunne bruge nogle flere arbejdspladser og bruge noget ny optimisme, noget tilflytning, noget bosætning, nogle muligheder.
Det var en målsætning for os, at vi ville være med til at sørge for det og skubbe på den rigtige udvikling.
Derfor er vi selvfølgelig også glade for, at regeringen greb den mulighed, der lå i det, og jeg vil gerne sige en stor tak til erhvervsministeren for et rigtig godt forløb, som jeg synes både regeringen, men også vi i Dansk Folkeparti kan være stolte over resultatet af.
Vi glæder os til løbende at udmønte det i den kommende tid.
Så der er stribevis af gode initiativer, også mange på vej, og dem støtter vi selvfølgelig, så vi kan godt støtte lovforslaget her.