runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-30:
Tak for beslutningsforslaget, som omhandler noget meget alvorligt.
Det er tilstanden i vores vandmiljø, men jeg får også trang til at fortælle en positiv historie.
Det er en positiv historie om det erhverv, som her bliver omtalt som den store synder, og som jo i et vist omfang også er det, der udleder kvælstof.
Der er rigtig mange inden for det her erhverv, der er bekendt med det her.
Der er rigtig mange, der forsker i nye løsninger.
De er langt fremme, både i forhold til pesticider og i forhold til gødning.
De er kommet rigtig langt.
Bl.a. kender jeg to, som er ret tæt på mig, og som lige nu er i henholdsvis Tyskland og Holland, fordi de har lavet en opfindelse, som de skal prøve af, og de skal afsøge nogle muligheder, blive klogere og blive dygtigere, så vi kan nedbringe brugen af de ting, der er med til at sørge for, at vores vandmiljø har det skidt.
Jeg havde bare lige brug for at sige noget positivt også.
Med hensyn til randzonerne læner jeg mig op ad min kollega, der har været på talerstolen, fra regeringen.
Randzonerne blev taget væk i 2016, fordi man ikke havde og ikke kunne finde evidens for, at det havde en god virkning.
Der vil jeg så sige: Randzoner kan være rigtig godt nogle steder og andre steder knap så godt.
Det redegjorde min kollega fra Socialdemokratiet for.
Så vi mener ikke, at det er det rigtige at indføre randzoner igen.
Det kan allerede anvendes.
Vi stemmer imod beslutningsforslaget om at genindføre lov om randzoner, men anerkender selvfølgelig behovet for at forbedre vores vandmiljø og også forbedre det meget.
Det skal dog ske gennem omhyggeligt udformede og gennemtænkte tiltag, der balancerer miljøbeskyttelse med landbrugssektorens interesser og praktiske udfordringer.
Jeg glæder mig til, at vi fortsat skal arbejde sammen i forhold til bl.a. landbrugsaftalen, som både SF og Enhedslisten er en del af, om at finde nogle gode tiltag udover de tiltag, vi allerede har fundet frem til.
Jeg siger tak for jeres opmærksomhed.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-30:
Til det med, at der ikke er evidens for randzoner, vil jeg sige, at de tal, jeg har, viser, at det vil have en effekt på mellem 728 t og 1.100 t, hvis man gennemfører det her, men det må vi få svar på i en udvalgsbehandling.
Til det der med at finde flere virkemidler vil jeg sige, at ja, det er nødvendigt, når vi skal i mål med vandrammedirektivet og skal leve op til det.
Så skal der vedtages mere end det, der er vedtaget, og det kan jeg da godt finde på.
Altså, Enhedslisten er kommet med et forslag om at reducere antallet af husdyr.
Det giver en vis debat, når man foreslår den slags ting; det er meget effektivt.
Der er en række grønne organisationer, der er kommet med en endnu mere vidtgående plan.
Så kunne man også nedsætte gødningsnormen.
Den blev jo sat op med den blå landbrugspakke tilbage i 2015, og det havde en negativ effekt på miljøet.
Hvad er det for nogle drastiske virkemidler, som Moderaterne vil indføre for ligesom at nå i mål med vandrammedirektivet?
Hvad er det, der er på listen?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-30:
Altså, jeg tænker jo bl.a. på her den store teknologiske udvikling, der er på vej.
Der findes allerede ting, som kan nedbringe bl.a. gødning og pesticider, og som vi skal have ud at virke i et bredt omfang.
Så skal vi selvfølgelig indgå i en dialog igen.
Der pågår nogle grønne trepartsforhandlinger nu, og jeg er ikke helt bevidst om det, men mon ikke de også vender nogle af de her ting i de grønne trepartsforhandlinger.
Det udelukker jo ikke, at partier kommer med forslag til, hvad man kan gøre, ligesom hr. Søren Egge Rasmussen gør, og at andre partier fra Folketinget også gør det.
Jeg tænker, at vi alle sammen har det samme mål.
Om vi er enige om de midler, vi skal bruge, må tiden vise.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-30:
Nu siger ordføreren, at der er en teknologisk udvikling, men vi forholder os til kvælstof i det forslag, vi har her, og hvis nu vi skulle fokusere på, at det er en kvælstofindsats, vi skal have, hvad er det så for en teknologisk udvikling, som skulle gøre, at man bare med teknologi kunne nedbringe sin kvælstofforurening?
Det er den ene ting.
De her grønne trepartsforhandlinger omfatter ikke en kvælstofreduktion, så derfor har vi jo ret til at bruge den her tid, hvor der er trepartsforhandlinger, til at komme videre med en kvælstofindsats.
Så hvad er det, Moderaterne vil foreslå helt konkret i forhold til den der teknologiske udvikling?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-30:
Hvis nu jeg var fagmand inden for landbruget, ville jeg jo selvfølgelig kunne stå og remse en hel masse ting op her.
Men jeg ved, der pågår og foregår en hel masse derude med folk, der har forstand på det her, og som forsker i, hvordan og hvorledes man kan gøre.
Jeg tænker, at det vil være sund fornuft at lytte til dem.
Ida Auken (S), 2024-01-30:
Jeg blev bare grebet af diskussionen, fordi jeg lige er mødtes med Novo Nordisk Fonden, som faktisk har lavet noget med en hvedesort.
De har fundet ud af, at marehalm, der står ude på stranden, kan suge kvælstof og næring op fra sand, så marehalm må kunne noget i sin form, og så har de fundet en hvedesort, der kan det samme.
Det vil sige, at ved at lave de her biosolutions, hvor man laver nogle naturlige løsninger og finder nogle af de gamle hvedesorter og kombinerer dem, kan man faktisk få en kvælstofeffekt, og de regner med at suge næsten 20-60 pct. mere.
Så det var bare, fordi jeg blev inspireret af, at teknologi jo er mange ting.
Det er også det, der sker i øjeblikket, hvor Danmark er verdensførende inden for biosolutions.
Så helt kort vil jeg spørge: Skal vi ikke arbejde for at prøve at se, om vi ikke også kan få de sorter, som faktisk suger mere kvælstof, ud?
Er det ikke spændende?
Ole Birk Olesen (LA), 2024-01-30:
Det bedste argument imod forslaget om at genindføre generelle randzoner er helt oplagt, at randzoner stadig eksisterer og derfor ikke kan genindføres.
Randzoner er nemlig i dag et af virkemidlerne i kvælstofreguleringen, som landmændene kan anvende som alternativ til efterafgrøder, og heldigvis for det.
Nu hedder randzonerne bare braklagte arealer langs vandløb og søer.
I LA mener vi ikke, at det giver mening at hive dette eller andre alternativer til efterafgrøder ud af landmandens værktøjskasse med virkemidler og forringe fleksibiliteten for den enkelte landmand ved at gøre det obligatorisk for alle.
Vi mener, at det er ubetinget positivt, at landmændene i dag har mulighed for at vælge mellem forskellige virkemidler for at opfylde et obligatorisk indsatskrav udmålt i efterafgrøder.
I LA er vi for så vidt enige i nødvendigheden af, at der udtages mere landbrugsjord, men det skal gøres målrettet.
Generelle randzoner er ikke et målrettet virkemiddel, og der vil derfor ikke blive anvendt ressourcer på indsatser i forhold til arealer, der godt nok grænser op til dele af vandmiljøet, men hvor indsatsbehovet ikke er lige så stort som andre steder, der ligger uden for den generelle randzones 10 m.
Det er svært helt at forstå meningen med forslaget, og LA afviser derfor at støtte det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-30:
Meningen med forslaget er at nedbringe kvælstofforureningen.
Nu nævnte ordføreren, at han var enig i, at der skal udtages mere landbrugsjord, og Enhedslisten vil jo heller ikke nøjes med det her.
Der er jo nogle forskere, der har været ude at sige, at det måske er op imod 600.000 ha, der skal tages ud, mens andre har sagt 400.000 ha.
Hvis man kigger på, hvad der er af skovplaner og udtagning af lavbundsarealer, kommer man også op på et ret stort tal.
Altså, så opererer vi med noget, som er på flere hundredtusinde hektarer.
Hvis nu man skal nå frem til, at der skal udtages mere landbrugsjord, hvad er det så, Liberal Alliance forestiller sig at vi kan gøre på den korte bane, så det har en væsentlig virkning i forhold til at nå i mål med vandrammedirektivet?
Altså, vi har ikke ret meget tid, og vi har en stor opgave.
Og det er jo ikke bare en enkel opgave at løse, for det er jo ikke en industri, hvor der lige skal skrues på nogle knapper; det er jo en kæmpe udtagning, der skal foretages.
Tror ordføreren på, at vi kan komme i mål med vandrammedirektivet?
Ole Birk Olesen (LA), 2024-01-30:
Jeg tror på, at vi kan gøre meget mere, end vi gør nu.
Altså, den indsats, som gøres nu, for at udtage lavbundsjorder kan der sættes turbo på.
Det handler om, at der skal bevilges flere penge til de folk, der arbejder med udtagningen af lavbundsjorder, de nødvendige undersøgelser af arealerne osv. for at etablere, at nogle arealer er egnede til udtagning, mens andre måske er mindre egnede.
Så både når det handler om økonomiske ressourcer, og når det handler om den nødvendige lovgivning, er der mere, der kan gøres, for at det kan gå betragtelig hurtigere, end det gør i dag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-30:
Jeg vil egentlig foretrække at være optimist på det her punkt, for jeg synes, at opgaven med at komme i mål med vandrammedirektivet, så vi kunne komme frem til at have et rent hav, hvor der måske blev genoprettet fiskebestande, har nogle ret gode perspektiver.
Når nu der måske skal være nogle lovgivningsmæssige ændringer for at komme frem til at være bedre til at udtage lavbundsarealer, indebærer det så også at kunne ekspropriere lavbundsarealer, hvis det er sådan, at der er en enkelt landmand, der blokerer for et stort projekt?
Ole Birk Olesen (LA), 2024-01-30:
Ja, det er sådan noget, vi skal have kigget på, altså om det ville være en farbar vej at gå
Hvis der er en enkelt landmand, der står i vejen for et stort udtagningsprojekt, bør man så dér sidestille det at udtage til kvælstofreduktioner med andre indsatser, hvor der er mulighed for at ekspropriere?
Det synes vi at vi skal undersøge.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-30:
Det er enormt spændende, og det er jo også noget af det, vi sidder og arbejder meget med på tværs, altså de her biosolutions.
Men der er jo ret mange greb, vi kan tage i brug.
Der er faktisk også greb, vi kan tage i brug, men hvor vores lovgivning herhjemme spænder ben for, at der er nogle ting, man kan gøre.
Det er jo også noget af det, vi skal arbejde med.
Hvordan kan vi gøre det, og hvordan kan vi blive bedre?
Det handler jo rigtig, rigtig meget om, at vi får optimeret på alle parametre, og nu, når der er udfordringer, er min holdning, at så opstår der nye muligheder, både for at gøre tingene bedre, men også for at udvikle en industri eller en virksomhed, ligesom fru Ida Auken nævner her.
Carl Valentin (SF), 2024-01-30:
Ja, for søren da.
Der er masser af positive ting ved det, også økonomiske.
Men for mig at se handler det også grundlæggende om, hvordan vi tillader os at behandle naturen.
Altså, det er da helt vildt, at vi har besluttet, at vores svineproduktion er så ekstremt vigtig, at vi har ladet det koste os et hav.
Det er virkelig, virkelig voldsomt, og jeg kan simpelt hen ikke se, at det er prisen værd med den relativt beskedne betydning, som sådan noget som dansk svineproduktion har for Danmarks økonomi.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-30:
Nu var ordføreren inde på landbrugets vigende betydning for bruttonationalproduktet.
Vi havde en proces, hvor der var en høring, op til at vi skulle forhandle havplan, og der syntes jeg, det var tankevækkende, at en række kommuner sagde, at havet er vigtigt for os, for vi er en turistkommune, og at der kommer mange turister, fordi vi har et rent hav her, og at det sådan set var det, de prioriterede.
Jeg havde lidt forventet, at nogle af de kommuner havde tænkt, at landbruget er meget vigtigt, og at landbrugets rammevilkår er meget vigtige.
Er ordføreren enig i, at der sådan set er nogle positive effekter, hvis det er sådan, at man får sikret et renere hav?
Regeringspartierne får ufattelig travlt, når vi kommer længere hen på året, og man skal nå i mål med at implementere vandrammedirektivet i 2027.
Så vil man først gå i gang med noget, der virker, i 2025.
Med hensyn til den der akutpakke, der henvises til, så kan den, hvis man er ude og opkøbe landbrugsjord for at tage det ud af landbrugsdrift,
måske give 130 t kvælstofreduktioner.
Beslutningsforslaget her kan give omkring 1.000 t.
Det er en helt anden kaliber.
Der er på det seneste blevet sagt meget om, at forureneren skal betale osv.
Jeg vil jo helst have, at man ikke forurener – det er jo det allerbedste – men når nu der er sket forurening, mener Socialdemokratiet så, at det er landbruget, der skal betale for at nedbringe kvælstofforureningen i vores fælles hav?
Ida Auken (S), 2024-01-30:
En af de måder, vi kan finde finansiering til noget af det her, er jo også ved at kigge på den måde, vi uddeler landbrugsstøtten på, og der tror jeg, at landmændene vil mene, at de er med til at betale, hvis man f.eks. flytter landbrugsstøtten.
Vi har allerede nu gjort tiltag med bioordningerne i søjle 1 – tilgiv, at det bliver lidt teknisk – hvor vi også benytter målretning, sådan at man kan lave forskellige ting, der kan sikre, at vi får taget noget jord ud af drift, og at vi får lavet omstilling af staldteknologi og andre ting.
Det er i hvert fald én måde at sørge for, at landbruget er med til at bidrage til det her.
For Socialdemokratiet er det vigtige, at vi kommer i mål med vores omstilling, og det vigtige er, at vi får en industri, der udvikler sig, sådan at der er liv på landet, at vi har nogle job, og at vi producerer nogle grønne og sunde fødevarer, f.eks. flere plantebaserede fødevarer.
Så vi vil gerne have landbruget med.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-30:
Jamen Enhedslisten er fuldt ud med på den der omstilling.
Det er jo derfor, vi er med i landbrugsaftalen, hvor man prioriterer økologi og plantebaserede fødevarer osv., og hvor man siger, at man skal leve op til vandrammedirektivet.
Men i den førte politik kan det jo ikke ses, at man vil leve op til vandrammedirektivet.
Vi kommer alt for sent i gang med de her initiativer.
Der ligger 1,6 mia. kr. i landbrugsstøtte, som vi tidligere har været med til at flytte til grønne ordninger, men det ser ud til, at det er svært at få dem brugt.
Al omstilling går for langsomt.
Kan ordføreren ikke se, at det at genindføre randzoner faktisk kunne være noget, der kunne have virkning på den korte bane?
Ida Auken (S), 2024-01-30:
Randzoner giver rigtig god mening, f.eks. når de ligger opstrøms, altså at de ligger mellem vandløbet og marken.
Men hvis de f.eks. ligger nedstrøms, er det ikke nødvendigvis lige det sted, man skal lade være at dyrke.
Så randzoner kan være rigtig gode nogle steder langs vores vandløb, men det er bare ikke alle steder, de er lige gode.
Derfor tror jeg, at det er vigtigt at få talt om, om vi har nogle kvælstofjorder, om vi har nogle jorder, hvor forureningen nærmest løber direkte ud i vandet, altså nogle meget sårbare områder, og om vi kan få gjort noget ved dem og få hjulpet landmændene, ligesom vi har gjort i forbindelse med lavbundsjorder.
Det er da helt klart en af de ting, vi fra Socialdemokratiets side håber vi kan kigge på, altså at vi kan foretage en meget, meget målrettet regulering.
Det var egentlig også det, der helt oprindelig var tanken med det, da vi i min tid som minister første gang kiggede på den målrettede regulering.
Erling Bonnesen (V), 2024-01-30:
Vi skal passe godt på vores vandmiljø, samtidig med at der også skal dyrkes landbrug i Danmark.
Det er altså ikke et enten-eller, men det er et både-og.
Jeg kan henvise til den glimrende gennemgang, som både ministeren og den foregående ordfører lige har givet, og henvise til, at vi jo har en akutpakke på bordet, og vi skal også genbesøge aftalerne.
Det er også i de forskellige omtaler omkring landbrugsaftalen, og der ligger jo aftaler på området her.
Som det også lige er forklaret nu: Randzonerne kan være gode at have nogle steder, men ikke alle steder.
På det grundlag er det vigtigt, at det indgår i de kommende drøftelser, som kommer på området.
Og på det grundlag afviser vi også i Venstre det beslutningsforslag, vi behandler lige nu.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-30:
Mig bekendt var det en Venstreminister, der oprindelig var med til at indføre randzonerne; det var Henrik Høegh som minister.
Så man kan godt undre sig over, hvorfor Venstre ikke vil være med til at indføre noget, der virker.
Nu bliver det ligesom italesat af flere ordførere, at randzoner skal man ikke have alle steder, men skal vi bare have dem halvdelen af de steder, som vi sådan set har foreslået i forslaget, så kunne det godt give ca. 500.000 t kvælstofreduktioner.
Er det ikke værd at tage med?
Jeg vil godt høre ordføreren fra Venstre, om vi, hvis man bliver ved med at udsætte den indsats, der skal gøres, for at leve op til vandrammedirektivet, så ikke risikerer, at det, der skal gøres, for at landbruget lever op til vandrammedirektivet, bliver temmelig hårdhændet.
Tror ordføreren, at vi i Danmark kommer til at leve op til vandrammedirektivet?
Erling Bonnesen (V), 2024-01-30:
Jeg henviste jo i min ordførertale til, at vi både skal passe godt på vandmiljøet og samtidig skal kunne drive erhverv i landbruget – ikke et enten-eller, men et både-og.
Det tror jeg på kan lade sig gøre, hvis der er en konstruktiv vilje til at gå ind til forhandlingsbordet og få det her til at lykkes.
Det kan jeg være meget i tvivl om hvorvidt Enhedslisten ønsker, men det må så komme an på en prøve, når vi når så langt.
Så jeg tror på, det kan lykkes at få de her ting til at gå i hak ved forhandlingsbordet med en fornuftig tilgang til det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-30:
Er det en nedsættelse af antal husdyr i Danmark med omkring 25 pct.?
Er det den slags virkemidler, der skal til, for at man kommer i mål med Venstres politik?
Altså, det her hænger jo ikke sammen.
Hvis ikke man vil gøre noget, der er drastisk, kommer man ikke i mål.
Er ordføreren ikke enig i det?
Erling Bonnesen (V), 2024-01-30:
Jeg er helt klar over, at Enhedslisten kun har de ting på paletten, som fjerner landbrugserhvervet.
Vores tilgang til det er, at vi skal sikre, at vi stadig væk har et erhverv, og at vi samtidig passer godt på vores vandmiljø.
Det er derfor, at der selvfølgelig skal etableres et ordentligt, godt, solidt, sikkert og gennemarbejdet beslutningsgrundlag, og det tror jeg på kan lade sig gøre.
Carl Valentin (SF), 2024-01-30:
Tak for det.
Både miljøministeren, som jo så ikke lige er her i dag, men også fødevareministeren taler utrolig meget om vandmiljøet med ansigtet lagt i alvorlige folder, men det kniber altså med at få gjort noget konkret eller i hvert fald noget, som vil gøre en reel og stor forskel på det niveau, som der er brug for.
I dag har vi her i Folketinget til gengæld mulighed for at træffe en beslutning, som hurtigt og effektivt vil kunne bidrage til at forbedre tilstanden i vores vandmiljø – randzonerne.
Det har nemlig tidligere vist sig at være et effektivt middel; det er et redskab, som vi ved virker, og så er det tilmed relativt omkostningseffektivt.
Set i lyset af at fiskene i vores indre farvande nu stort set hver eneste sommer svømmer rundt i en tyk algesuppe og gisper efter ilt, er det afgørende, at vi handler, og at vi handler hurtigt.
Det kræver nogle gange nogle simple løsninger, og i forhold til at sikre vandmiljøet mod næringsstoffer og algevækst og iltsvind findes der næppe en mere simpel og oplagt løsning end at forbyde, at landmændene må sprede gylle på arealerne lige ud til vores åer, søer og fjorde.
Vi ser frem til, at der kommer ny kvælstofregulering, og vi ser frem til, at intentionen om at indføre en klimaafgift i landbruget rent faktisk bliver til virkelighed – forhåbentlig snart – og vi er også glade for, at vi er lykkedes med at kæmpe en akutpakke for vandmiljøet ind i finansloven, som det også er blevet nævnt her oppe på talerstolen.
Det er vigtige skridt, men det går alt, alt for langsomt i forhold til den krise, vi står midt i.
Hvis man faktisk mener, at det er vigtigt at beskytte vores vandmiljø, så mener jeg, at man skal stemme for det forslag her.
Det er prøvestenen for, hvem der faktisk er klar til at sige fra over for landbrugets ekstreme forurening og beskytte vores vandmiljø.
For mig er det uforståeligt, at landbruget, som i dag kun spiller en relativt beskeden rolle i forhold til vores økonomi og beskæftigelse, har fået lov til at ødelægge livet i vores fjorde og i vores åer og i vores søer.
Det er egentlig ret beskedent, hvad vi beder om i dag.
Altså, vi beder om 10 m – 10 m – langs søer, åer og fjorde, som ikke må pladres til med gylle.
10 m med kolossal betydning for fiskene og livet i vores vandmiljø.
Hvem kan dog egentlig være imod det?
Vi stemmer selvfølgelig for vores eget forslag.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-30:
Tak for den forventede opbakning.
Nu nævnte ordføreren jo søerne.
Der var for nylig en gennemgang af, hvad den seneste NOVANA-rapport viser, og den viser jo meget tydeligt, at vores søer har det ekstremt dårligt.
Nogle gange glemmer vi, at det her sådan set også drejer sig om Danmarks søer.
Der er et meget stort fokus på, hvad der sker ude i vandløbene, ude i fjordene og ude i havet, men søerne bliver overset.
Så bliver der indimellem afsat lidt penge til, at der kan renses op i en eller anden sø, som så kommer til at fungere i nogle år, inden den sådan set går til i næringsstoffer igen.
Så jeg er glad for, at ordføreren nævnte søerne.
Hvis vi kigger ind i det her, synes jeg, det er væsentligt at have fokus på, hvad det er, vi kan opnå.
Tænk sig, at vi kom frem til, at vi igen kunne fange fisk i havet.
Så behøver man ikke udelukkende at producere svin og slagtekyllinger og producere mest muligt mælk.
Så kunne man måske også have en varieret kost, ved at man fangede fisk ude i vores farvande.
Kan ordføreren se nogle perspektiver i det?
Carl Valentin (SF), 2024-01-30:
Selvfølgelig kan jeg det.
Det er ekstremt vigtigt, at vi også beskytter vores søer, og jeg synes egentlig, at det er ærgerligt, at særlig Venstre, da ordfører hr. Erling Bonnesen var på talerstolen, også talte, som om vi i SF, Enhedslisten og Alternativet kun har forslag til, hvordan man nedlægger produktion.
For mig at se er vores opgave jo at skabe fremtidens bæredygtige fødevareproduktion, og vi har været meget aktive i kampen for flere plantebaserede fødevarer og i det hele taget en mere bæredygtig fødevareproduktion
, men vi må jo også sætte ind der, hvor det er helt horribelt og ødelægger vores havmiljø, som landbruget med den måde, det foregår på, er i gang med i dag.
Der må man sige, at randzonerne er et effektivt redskab, som kan beskytte vores vandmiljø, herunder også søerne, som hr. Søren Egge Rasmussen nævner.
Erling Bonnesen (V), 2024-01-30:
Tak for det.
Når jeg tager ordet, er det jo, fordi du nu har talt om vandmiljøet, og at det så kunne være en glimrende anledning til, om vi nu ikke her og ind i fremtiden – det er også det, jeg vil prøve at spørge ordføreren for Danmarksdemokraterne om – kunne prøve at få sat mere fokus på spildevand, overløb og alle de andre ting, der kommer den vej ud, sådan at vi får set på alle presfaktorerne.
Det synes jeg det er en glimrende anledning til at få rejst, ikke kun at se ensidigt på én ting, men at få kigget på alle de presfaktorer, der er.
Er det et arbejde, som Danmarksdemokraterne også kunne tænke sig at deltage i?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-30:
Vi har et vandrammedirektiv, hvori Danmark har en forpligtelse, andre EU-lande har også en forpligtelse, og det er den, vi sådan set forfølger.
Man kan jo ikke bare snakke om andre lande, når man ligesom skal forholde sig til, hvordan vi får genoprettet livet i Vejle Fjord, Limfjorden eller Mariager Fjord.
Det er vel ikke forureninger udefra, som afgør, hvordan tilstanden er dér?
Hvorfor var det, vi kom frem til, at der skulle være trawlforbud i Flensborg Fjord?
Det var jo, fordi tyskerne havde indført det på deres side, og så skulle Danmark også gøre en indsats.
Man løser ikke vandrammedirektivet ved at snakke om andre ting.
Man løser det ikke ved at snakke om, at vi har noget spildevand fra nogle byer, som ikke bliver håndteret hundrede procent rigtigt, og man løser det ikke ved bare at snakke om, hvad andre lande gør.