Simon Kollerup (S), 2019-12-12:
Først og fremmest tak for bemærkningerne og mange positive af slagsen.
Det var faktisk det tætteste, vi kommer, tror jeg, nej, spøg til side.
Det er jo en rigtig betragtning, som mange har gjort sig, at der er lidt forskelligt godt i det her lovforslag, som lægger op til en række forskellige ændringer, som det som sagt også er blevet bemærket, og jeg vil godt lige prøve at sætte lidt flere ord på et par af delelementerne.
Med lovforslaget udmønter vi først og fremmest to elementer af den politiske aftale, som Socialdemokratiet i december 2018 indgik med Venstre, Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance.
Kommunernes frist for at planlægge for nye sommerhusområder i kystnærhedszonen bliver ændret fra 8 til 4 år.
Dermed skubber vi på, for at de nye sommerhusområder, der gives mulighed for, også hurtigt kan bygges, til gavn for bl.a. dansk turisme og landdistrikter.
Omvendt er der jo så en tilbagefaldsklausul, som er blevet skærpet helt ned til de 4 år.
Derudover får kommunerne til opgave at redegøre for, i hvilket omfang planlægningen af udviklingen af naturområder inden for Grønt Danmarkskort er realiseret.
Det er vigtigt for os i regeringen, at vi styrker naturen og fremmer biodiversiteten, og der er Grønt Danmarkskort et interessant element, fordi det jo bl.a. har til formål at forstærke indsatsen for at skabe større og mere sammenhængende naturområder og dermed også i bedre grad kunne understøtte opfyldelsen af både FN's og EU's mål for biodiversitet.
Grønt Danmarkskort tjener samtidig som et strategisk planlægnings- og prioriteringsværktøj, der kan anvendes som grundlag for en prioritering af kommende naturindsatser, og de nye redegørelseskrav skal jo medvirke til, at man også får fremmet en offentlig og kommunalpolitisk debat i de enkelte kommuner om netop udviklingen af naturværdier.
Der vil redegørelsen også samtidig kunne gøre det nemmere at følge naturindsatser inden for Grønt Danmarkskort over tid.
Et andet element, jeg vil fremhæve, er, at lovforslaget jo, som flere har beskrevet, indeholder nye muligheder for kommunernes planlægning på arealer, der er belastet af lugt.
Mange arealer i f.eks. havneområder er også samtidig meget attraktive i forhold til nye byudviklingsmuligheder til boliger.
Det gælder f.eks., som det har været rejst i debatten, i Aarhus.
For at blive i Aarhus er der f.eks. udfordringer med at realisere kommunens ønske om opførelse af højhuse på havnen på grund af lugt fra en høj skorsten.
Det er jo ikke hensigtsmæssigt, at enkelte produktionsvirksomheder skal ligge og blokere for udvikling af attraktive erhvervsområder.
Omvendt er det heller ikke hensigtsmæssigt, at virksomhederne presses ud af f.eks. gamle havneområder for at give plads til byudvikling.
Derfor synes jeg så, som den konservative ordfører også lagde vægt på, at vi med det her lovforslag har fundet en rigtig fin balance i det, og der bliver lagt op til at give kommunerne større fleksibilitet til at udvikle deres byer og imødekomme den stigende efterspørgsel efter boliger.
Der må jeg så skuffe Alternativets ordfører, som havde det som et udtalt ønske, at det kunne blive et udfald af loven.
Men det er desværre – eller jeg ved ikke, om det er desværre, det synes jeg jo ikke, men det gav Alternativets ordfører ret meget udtryk for at det er – ikke en del af det her lovforslag.
Der kan virksomhederne fortsat blive og er sikret, som også hr. Torsten Schack Pedersen fremhævede fra talerstolen.
Dermed bliver der bedre muligheder for at udvikle byområder, herunder havneområderne, til blandede bolig- og erhvervsområder.
Lovforslaget lægger op til en helt anden løsning end den, der tidligere har været foreslået.
I den foreslåede model nu kan vinduerne åbnes; der er ikke tale om hermetisk lukkede lejligheder, som det tidligere har været, og der bliver også mulighed for altaner.