runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2017-05-11:
Tak til ministeren og til ordførerne for at have forholdt sig til forslaget fra SF.
En større tak til nogle ordførere end til andre.
Men under alle omstændigheder har det været en del af en debat om, hvordan vi tager hånd om seniorerne, og i den forstand har det da spillet en selvstændig rolle.
For vi har jo helt åbenlyst et problem med den nuværende seniorførtidspension.
Da den blev indført i 2011 for ligesom at samle op efter ødelæggelsen af efterlønnen, blev det skønnet, at ca. 8.500 personer ville blive omfattet i 2020.
Og der er jo sket andre ting siden, bl.a. at der er kommet flere i fleksjob, men de nuværende cirka 650 personer er så langt fra målet, at vi bør gøre noget.
De fleste, der søger, får jo pensionen tilkendt, men meget få søger, og det kan der være flere grunde til.
Jeg har snakket med en række a-kasser og jobcentre om det her, og i nogle tilfælde skyldes det rent faktisk ukendskab til ordningen.
Det vil en kampagne eller nye vejledninger måske kunne rette op på, og der har vi også hørt at ministeren vil tage et initiativ.
Så forhåbentlig kan det rette op på noget af det.
Men for det meste hører jeg faktisk i højere grad, at der er en resignation derude i landskabet over for hele konstruktionen.
Jeg er rigtig tit stødt på bemærkningen om, at seniorførtidspension kun adskiller sig fra den almindelige førtidspension, ved at man kan få afslaget lidt hurtigere.
Og hvis det er den måde, man går til ordningen på, ja, så motiverer man jo heller ikke medlemmerne af en a-kasse eller borgere, der kommer på jobcenteret, til at søge den.
eller ja, faktisk nogle få minutter.
Det er uværdigt, og samtidig lægger det gift for ordningen.
Til gengæld er vi i SF helt åbne for, hvad timetallet skal være.
Grunden til, at vi valgte de 7½ time, er, at det svarer til 1 dag.
Der er måske ikke nogen grund til – specifikt for den her gruppe, der har 5 år til, at de skal på folkepension – at jagte dem med et lavere timetal, men vi er da åbne for at diskutere det.
Det er det, der er baggrunden for, at vi foreslår at sætte det til 1 dag, men vi er meget åbne for, at det kan være, arbejdsevnen kan vurderes på et mindre timetal, så man stadig væk skulle kunne få ret til en seniorførtidspension.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-05-11:
Tak for det.
I Radikale Venstre har vi, som jeg tror at forslagsstillerne er helt klar over, ret stor sympati for det her forslag, fordi det jo på nogle måder ligner det radikale udspil, som handler om en bedre seniorførtidspension.
Vi har som en del af vores forslag om at fremrykke aftalen om en højere pensionsalder foreslået, at vi med det fulgte en aftale om at udvide seniorførtidspensionsordningen, sådan at mennesker, der ikke kan arbejde på fuld tid og har under 5 år tilbage til pensionering, får direkte adgang til seniorførtidspension.
Så på nogle måder er det jo en ordning, der går længere end det forslag, som SF har her.
Altså, et ressourceforløb eller et fleksjob skal være en mulighed, hvis man ønsker det, men man skal have den ret.
Så det har vi sådan set foreslået i Radikale Venstre.
Til gengæld synes vi, at tingene hænger sammen, bl.a. fordi der jo ikke med det her beslutningsforslag følger penge med: Hvordan er det, at vi investerer i de her mennesker?
Jeg synes sådan set, det giver ret god mening.
Vi har sammen i en bred forligskreds etableret den seniorførtidspensionsordning, der findes nu.
Jeg tror så, at der er nogle ordførere, det ikke er kommet bag på, men for os har det måske nok været lidt overraskende, at det er så få, der har fået tilkendt seniorførtidspension efter de eksisterende ordninger.
Vi er også villige til at diskutere andre ordninger – det er jo også noget af det, vi gør her – og måske også til at kalde det noget andet, for jeg synes nogle gange, at det er sådan en lidt tung betegnelse.
Men det er jo ikke det, der er vigtigt lige nu; det vigtige er, om der er behov for, at nogle, der har brug for at gå lidt før fra på pension, fordi de er i risiko for nedslidning eller i hvert fald ikke kan bidrage fuld tid, får mulighed for at vælge at trække sig tilbage lidt tidligere.
Det er det, vi foreslår med vores forslag til en seniorførtidspensionsordning.
Det ser jeg nu som en oplagt diskussion at tage, samtidig med at man diskuterer at fremrykke pensionsalderen, fordi det er der, at det vil være muligt at få i spil, og også af gode grunde finder finansiering til det.
Derfor støtter vi op om mange af intentionerne her, men kommer altså ikke til at stemme for beslutningsforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2017-05-11:
Det handler om at give syge og nedslidte borgere muligheden for at kunne trække sig tilbage, mens der stadig væk er en lille smule arbejdsevne i behold, der kan veksles til en lille smule god alderdom.
Så lad os nu få den seniorførtidspension til at fungere.
Da ordningen blev lavet i 2011 blev det skønnet, at op mod 8.500 mennesker i 2020 ville have fået gavn af den.
Nu viser det sig, at det kun er 650 personer, der har fået gavn af ordningen fra 2014 til 2016.
Derfor er det fint, at en person, der kun kan arbejde 7½ time om ugen får mulighed for at få sin seniorførtidspension.
Det manglede jo bare.
Hvis man forestiller sig, at der skal være en lille smule kræfter tilbage for at få noget ud af sit otium, og hvis man i forvejen kun har 7½ times arbejdsevne tilbage om ugen, er man altså på den, og man skal have en pensionstid på 30 år eller en alderdom på 30 år, er det altså meget lidt, et menneske kan yde – passe børnebørn eller gå til ting – og hvis det bliver endnu lavere, får vi jo folk siddende i alderdommen, der er fuldstændig udtjente og ikke kan få noget som helst ud af deres otium.
Vi må simpelt hen levne mennesker muligheden for efter et langt, hårdt arbejdsliv, og jeg synes, at værdighed er det rigtige ord at bruge, at få en værdig alderdom.
Laura Lindahl (LA), 2017-05-11:
Jeg ved godt, at det ikke er en tvungen ordning, men man sender jo stadig væk et signal om, at hvis en person kun kan bidrage 7½ timer om ugen, behøver vedkommende slet ikke at bidrage.
Det er det signal, jeg synes at man sender med det her, og det synes jeg er et forkert signal.
Og det, man som senior kan få ud af at være en del af arbejdsfællesskabet og gå på arbejde – arbejdet kan være fordelt over 2 dage, og det kan være 1 time om dagen – og have noget at stå op til, selv om det måske kun er at gå på arbejde 1 time, kan faktisk gøre en til et gladere menneske.
Og der synes jeg at det er skævt at sende det signal herfra: Hvis du ikke kan bidrage med mere, kan vi slet ikke bruge dig.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-11:
Jamen så kan fru Laura Lindahl, da hun nu valgte ikke at svare på spørgsmålet, måske svare på det næste spørgsmål.
Er der nogen, der vil blive tvunget til det?
Det gælder for rigtig mange mennesker, at det giver meget indhold i livet at have et arbejde.
I det omfang har fru Laura Lindahl ret, men her taler vi altså om seniorer, der har knoklet hele livet, som er 5 år fra folkepensionsalderen, og som højst kan arbejde 1 dag om ugen.
Bruger fru Laura Lindahl ikke bare sin egen værdimålestok på dem til det, der passer ind i fru Laura Lindahls eget liv?
Laura Lindahl (LA), 2017-05-11:
Vi ved, at det skaber øget livskvalitet, og jeg synes ikke, det er rimeligt, at vi herfra skal fastsætte en grænse og sige: Hvis du ikke kan arbejde mere end det, kan vi slet ikke bruge dig på arbejdsmarkedet.
Det er det, SF vil sige til dem, og det synspunkt deler vi simpelt hen ikke.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-11:
Vil ordføreren være så venlig at gentage det allersidste.
Mener fru Laura Lindahl virkelig, at man med rimelighed kan sige om folk, der har knoklet hele livet, og som er 5 år fra, at de kan gå på folkepension, og som er så nedslidte, at de kun kan arbejde til det, der svarer til 1 dag om ugen, at de er parkeret på passiv offentlig forsørgelse?
Kunne vi måske prøve at omtale vores nedslidte ældre seniorer med lidt mere værdighed?
Jeg skal bare lige høre, om Venstre altid og i enhver sammenhæng er imod, at man fra det offentlige laver begrænsninger i lønforhold.
Kunne man forestille sig, at Venstre også ville acceptere, at man i andre myndighedsopgaver indlægger muligheden for at aflønne efter, eksempelvis hvor mange bøder der udskrives, eller hvor mange et vagtselskab kan få smidt ud af et selskab?
Mener man, at der i alle mulige andre sammenhænge, hvor man har en myndighed at udøve, skal være frit slag for at lave akkordaflønning?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-05-11:
Næh, men det, der er intentionen i L 141, er jo netop at få en sundere branche, for nu får bilisterne rent faktisk et magtmiddel til, at der kan ske mere retfærdighed, og det er jo med til at give ordnede forhold i branchen.
Så jeg forstår godt intentionerne, men jeg synes, at vi nu skal se, om L 141 faktisk ikke kommer til at fungere efter hensigten.
Og hvis der så stadig væk om et par år er problemer, er vi klar til at tale om det igen.
Kim Christiansen (DF), 2017-05-11:
Jeg vil bare lige høre Venstres ordfører om noget.
For klagenævnet er vi enige om er rigtig glimrende, men det allerbedste var jo, hvis vi nu også kunne lave en ordentlig og sund branche, som mere eller mindre gjorde det her klagenævn arbejdsløst.
Det gjorde jo ikke noget, for så ville borgerne i sidste ende føle sig godt behandlet.
Så jeg vil høre Venstre, om det måske ikke også kunne være et mål i sig selv.
Det ene udelukker vel ikke det andet?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-05-11:
Tak for det, formand.
Det er jo altid godt at få debatteret tingene.
De to partier ønsker med egne ord at skabe tryghed og retssikkerhed for danske bilister i forbindelse med parkering, og det motiv kan Venstre bakke op om, og jeg anerkender de gode intentioner i forslaget.
Der er givetvis mange bilister, som føler, at de indimellem får en urimelig behandling i forhold til håndhævelse af parkeringsreglerne, når der er tale om betalt parkering.
Der er ingen tvivl om, at regler skal overholdes, og det, der er helt centralt, er jo, at man betaler det, man skal betale, og ikke mere – altså at det er en korrekt betaling, og at reglerne overholdes.
Derfor er jeg rigtig glad for, at vi faktisk lige har behandlet og vedtaget L 141, der pålægger parkeringsselskaberne at oprette det her uvildige klagenævn, så folk kan få behandlet deres sag, hvis der sker urimeligheder.
Så jeg mener, at nu skal det her klagenævn have lov til at fungere, og så må vi se på det, hvis det viser sig, at det ikke fungerer.
Så langt så godt.
Der er jo nogle andre elementer i det her forslag, som også gør opmærksom på nogle bekymrende ting.
Eksempelvis tales der om, hvilken aflønning de her parkeringsvagter skal have.
Det kunne anspore til at være lidt flittig med bødeblokken.
Men det ændrer ikke på, at Venstre grundlæggende er imod, at vi lovgiver om lønforhold.
Det er en sag imellem arbejdsgivere og lønmodtagere.
Vi skal ikke til at lovgive om, hvilken aflønning man skal have.
Jeg anerkender, at der selvfølgelig kan være en motivation i det, men det ændrer jo ikke på, at reglerne skal overholdes.
Så hvis en p-vagt i iver kommer til at udskrive en forkert bøde, får man jo fremover netop en mulighed for at klage over det.
Men lønforhold ønsker vi ikke at blande os i.
Det kan jeg sådan set også godt forstå intentionen bag, men vi skal passe på, at vi ikke devaluerer det her krav om en ren straffeattest, for der er jo en lang række områder, hvor det er højst relevant.
Men hvis man forestiller sig den situation, at en borger, der har begået indbrud og måske har været i fængsel nogle måneder og udstået sin straf, så mener jeg ikke, at vedkommende dermed kan være diskvalificeret til at være parkeringsvagt i mange år fremover.
Så det der med en ren straffeattest er nok lidt overkill, for det handler jo om, at der er nogle parkeringsregler, og så skal der skrives bøder ud, hvis de regler bliver brudt.
Så enkelt er det jo egentlig.
Så det der med en ren straffeattest er også lige at stramme den, synes jeg.
Så er der intentionerne om kursus osv.
Det er en arbejdsgiver forpligtet til at give.
Når man giver en opgave til sine medarbejdere, skal de have en instruktion, og de skal være i stand til at løse opgaven.
Ellers er det jo helt urimelige arbejdsforhold.
Det koster penge, og der er kun ét sted at sende regningen hen.
Den havner til syvende og sidst ude hos de her bilister.
Det må jeg bare sige.
Det her er ikke gratis.
Så summa summarum vil jeg sige, at der er gode intentioner i det her, og det er godt, at vi får en debat om og fokus på det, men Venstre kan ikke bakke op om beslutningsforslaget.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-11:
Det er rigtigt, at vi fra socialdemokratisk side gerne vil være med til at diskutere muligheden for at have nogle klare rammer for uddannelseskrav til de her parkeringsvagter.
Vi vil også gerne være med til at diskutere, om den måde, man har skruet lønpolitikken sammen på i dag, ansporer til for meget nidkærhed.
Vi er lidt skeptiske over for, at der slet ikke kan være noget element af incitament.
Men lad os tage drøftelsen af det i forbindelse med den videre udvalgsbehandling.
Vi synes så, at forslagsstillerne skal tænke meget grundigt over det der med straffeattesten.
Der synes jeg, at det kunne være relevant også at få nogle ind og belyse det her: Altså, hvad vil det rent faktisk have af konsekvenser?
Jeg ser altså parkeringsvagtjobbet som et, der kunne give en chance for, at også folk, der har været ude i noget snavs, kan komme ind og få fodfæste på arbejdsmarkedet igen.
Så der synes jeg lige man skal tænke sig grundigt om, inden man arbejder videre med den del af det.
Kim Christiansen (DF), 2017-05-11:
Tak for det.
Se, det sidste her var jo langt mere positivt.
Det lugter lidt af en beretning, synes jeg, hvor Socialdemokratiet selvfølgelig så ville få indflydelse.
Det undrer mig lidt, for man kunne jo sige, at hvis man skulle finde en pendant til det her, skulle man måske have et færdselspoliti, som var provisionslønnet – det skulle man så tro de var indimellem med den fotovognsstil, de kører.
Men det ville jo være helt på månen at have sådan et aflønningssystem, for så skal jeg da hilse og sige, at man ville blive stoppet og der ville blive skrevet nogle bøder ud.
Vi har jo godskørselslovens § 6, og jeg ved i hvert fald, at Socialdemokratiet har værnet meget om lige nøjagtig den paragraf, som foreskriver, at man skal aflønne overenskomstmæssigt.
Her i forslaget blander vi os som sådan ikke i, om det skal være den ene eller den anden overenskomst, men vi siger bare: Det her med provisionsløn er måske ikke det bedste, hvis vi skal have en troværdig branche.
Men jeg synes, jeg fornemmer en positiv tilgang til det her, og det vil vi i hvert fald gerne invitere til en dialog om.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-11:
Det er bestemt ikke Socialdemokratiets intention at grave nogen grøfter dybere.
Vi vil gerne have et tæt samarbejde, også omkring det her.
Vi vil gerne fra socialdemokratisk side være med til at opkvalificere hele den måde, vi håndterer parkeringspolitikken på.
Altså i forhold til, om det ansporer til unødig nidkærhed, og om vi skal gøre noget andet.
Vi kan tage den drøftelse meget hurtigt og kan så diskutere, hvad vi kan gøre for enten at fremsætte et nyt forslag eller lande en vedtagelse om det her beslutningsforslag, hvor vi meget præcist skiller ud, hvad for nogle elementer der er mulighed for at gå videre med.
For vi synes, der er nogle knaster, som vi ikke vil være med til.
Men der er også nogle elementer, vi gerne vil arbejde konstruktivt videre med.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-11:
Hvis de barrierer, man sætter op, er nødvendige for at få en ordentlig branche og en god betjening af kunderne, er jeg enig i, at så kan man godt have den, men hvis man vurderer, at de er unødvendige for at sikre en ordentlig betjening af kunderne, er de blot unødvendige barrierer, som gør det sværere at komme ind i branchen.
Det med at skulle uddanne og søge autorisation osv. er barrierer.
Så er spørgsmålet alene, om det er nødvendige barrierer, som sikrer en ordentlig branche, eller om det er unødvendige barrierer, som bare sikrer, at der ikke er så meget konkurrence på det her område.
Jeg mener, at det er unødvendige barrierer.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-11:
Vi lægger ikke op til, at det her skal udskydes på ubestemt tid.
Vi lægger op til, at vi, i forbindelse med at vi om ganske kort tid skal evaluere den ordning, der er, med det uvildige klagenævn – jeg mener, det er en 3-årig periode, vi har til at prøve det her af – får lejlighed til at kigge på, om der er behov for yderligere.
Så siger SF's ordfører, at der kun er to ting, vi er imod i det her forslag.
Ja, men det er nu også en hel del, når der er fire forslag i beslutningsforslaget.
Så er det halvdelen af beslutningsforslaget, vi har problemer med.
Vi har problemer med det med aflønningen, som vi synes bryder lidt ind i den tradition, der er i Danmark, for at det er arbejdsmarkedets parter, der forhandler de her ting.
Vi kan også være bange for, at det, hvis der slet ikke er noget incitament, bliver svært at drive en parkeringsforretning.
Og så er der det med straffeattesten, hvor vi sådan set også synes, at det er et lidt underligt nybrud fra Socialistisk Folkepartis side, at man vil udelukke folk, som har lavet noget dumt i fortiden, fra at passe et job som f.eks. parkeringsvagt.
Der går vi ind for resocialisering, og jeg havde egentlig håbet lidt på, at Socialistisk Folkeparti også var med på det her resocialiseringselement, der er – at man får en chance for at få et job, selv om man har et hak i tuden på straffeattesten.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-11:
Tak til hr. Rasmus Prehn for en jo generelt positiv modtagelse af forslaget.
For der var jo, som jeg hørte det, kun to ting, hr. Rasmus Prehn ikke brød sig om.
Det var det med straffeattesten.
Jamen lad os da snakke om det.
Det her er jo ikke sådan et ultimativt forslag, der er fremsat.
Jeg er sikker på, at både Dansk Folkeparti og SF vil være med til at finde en løsning på det, hvis det betyder meget.
I forhold til aflønning vil jeg nu sige, at det er en tydelig anbefaling fra branchen.
Altså, de tre store firmaer, der i dag udgør brancheforeningen for parkeringsselskaber, advarer entydigt imod, at man har et aflønningssystem, der unødigt opfordrer til nidkærhed og til måske en overfortolkning af reglerne.
Det er simpelt hen deres anbefaling.
For der er firmaer – få firmaer, men der er firmaer – der faktisk bruger den aflønningsform, og det giver ofte problemer.
Men var det ikke en idé, at I fra socialdemokratisk side i stedet for at udskyde det på ubestemt tid, fordi vi skal evaluere noget, der ligger i kanten af det her, sagde, at I ville være med til, at vi gennemfører dele af det her forslag?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-11:
Butiksansatte kunne vel også have godt af at have en ren straffeattest og noget bestemt tøj og måske også en bestemt uddannelse, men vi tænker alligevel, at butikkerne selv må finde ud af, at de har nogle ordentlige ansatte.
Så længe vi sikrer, at kunderne bliver ordentligt behandlet, i det her tilfælde via et uafhængigt klagenævn, så må de faciliteter, som sørger for, at virksomhederne udpeger de rigtige ansatte til at kunne leve op til de regler, som er på området, også være til stede.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-11:
Jeg er skeptisk, men jeg kan bestemt ikke afvise, at det vil blive det.
Det er et kraftigt middel, det er et indgribende middel, når man udstyrer et firma med retten til at udskrive en afgift, og jeg holder stadig væk lidt fast i, at jeg synes, at der trods alt er en vis tryghed ved, at vi ved, at dem, man sætter til at udøve myndighed, rent faktisk er uddannet til det her.
Det er ikke bare, om jeg så må sige, folk, der er kommet lige fra fængslet, eller hvor de nu kan komme fra, men de har rent faktisk gennemgået et kursus, de har en ren straffeattest – ja, så kan de selvfølgelig ikke komme fra fængslet – men altså, at der er den tryghed i forhold til det, når det nu er sådan et forholdsvis skrapt middel, man har i hænde.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-11:
Jamen det er jo på en måde er rigtigt, hvad hr. Henning Hyllested siger, altså at man udøver en form for myndighed, dog over et privat område, og pålægger en afgift, hvis folk ikke har overholdt de regler, man har sat og skiltet med.
Jeg har foreslået det her uvildige klagenævn, som er pålagt branchen, sådan at de ikke selv skal behandle de klager, der kommer over dem, men at det overlades til nogle uvildige.
Og jeg er helt overbevist om, at det kommer til at virke.
Jeg er helt overbevist om, at private parkeringsselskaber, som gang på gang taber i de nævn, enten vil ryge ud af markedet eller vil disciplinere sine ansatte til kun at udskrive parkeringsafgifter, hvis der faktisk er sket en parkeringsovertrædelse.
Det vil løse problemet, er jeg overbevist om, og det, der så kommer i det her beslutningsforslag, synes jeg i bedste fald er overflødigt.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-11:
Jeg vil sige noget til ministerens bemærkninger om, at der ikke er nogen grund til på det her felt at stille høje krav, med en argumentation om, at det vil forhindre konkurrencen.
Der er trods alt tale om myndighedsudøvelse, som man udstyrer et privat firma med, nemlig det, at de kan opkræve en bøde eller en afgift.
Det er jo en forholdsvis indgribende sanktion, man her udstyrer et privat firma med, og der kan jeg ikke forstå, hvis ministeren synes, at f.eks. et krav om et 3-dageskursus, et krav om uniformering, et krav om en ren straffeattest skulle være sådan voldsomt høje krav, der både vil forhindre folk i at søge ind i branchen, men også vil forhindre konkurrencen – altså stadig væk henset til, at der trods alt er tale om myndighedsudøvelse, at de faktisk er med til at opretholde samfundets krav til, hvordan man parkerer i det her land.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-11:
Nu synes jeg ikke, hr. Rasmus Prehn skal grave grøfterne dybere.
Altså, i forhold til det med straffeattesten, sagde jeg udtrykkeligt, at lad os da snakke om det, hvis det betyder noget.
Med hensyn til det andet, er det jo ikke, fordi jeg synes, der skal gives køb på det.
Det var mere, om Socialdemokraterne virkelig mener, at man skal lade det være en mulighed at være akkordaflønnet, altså i forhold til at det, som jeg også hører fra branchen, opfordrer til urimelig og overdreven nidkærhed.
Og det handler ikke om at blande sig i arbejdsmarkedets parter.
Det handler om, at vi da også på andre områder sætter begrænsninger på, hvilke lønformer der er.
Det er ikke helt ualmindeligt, det kan vi da godt gøre.
Altså, der er brancher som f.eks. sikkerhed eller vagttjenester, hvor vi siger, at her er der andre ting, der overruler retten til at indføre akkord.
Så der er kun et punkt, som jeg hører det, hvor der er noget.
Det er det med straffeattesten, og det kan vi sikkert godt finde ud af finde en løsning på.
Laura Lindahl (LA), 2017-05-11:
Jeg synes også, det er relevant at inddrage arbejdsvilkår, og hvorvidt man er nedslidt.
Der synes jeg at det kan være svært at tale om, hvilke teknologier der er til rådighed om 72 år.
Hvordan udvikler arbejdsmarkedet sig i de næste år, lad os bare sige 50 år?
Det er ret svært at forudse, men vi er jo enige i, at når folk er nedslidte, uanset om det er som 50-årig, 60-årig, 70-årig eller 80-årig, skal de have mulighed for at trække sig tilbage eller i hvert fald have andre muligheder.
Men det er jo ikke irrelevant, hvor gammel man bliver.
Klaus Markussen (V), 2017-05-11:
Tak for det.
Jeg synes, at det var en væsentlig og god imødekommelse, som beskæftigelsesministeren kom med her fra talerstolen tidligere under behandlingen af det her forslag, altså om at medvirke til at tydeliggøre reglerne.
Hvis man på nogen måde kan bidrage til tydeliggøre reglerne, er det fint, og det synes jeg flere har tilkendegivet vilje til i dag.