Rasmus Jarlov (KF), 2019-04-12:
Tak for beslutningsforslaget fremsat af Socialistisk Folkeparti.
Og det er jo også klassisk socialistisk politik, må man sige.
Vi skal have medarbejderne til at eje virksomhederne, så produktionsmidlerne kommer væk fra kapitalisterne og over på folkets hænder.
Det er meget klassisk venstreorienteret politik, og det er ikke umiddelbart noget, regeringen kan støtte.
Og det vil jeg gerne forklare – det er ikke bare sådan af rent ideologiske årsager, men der er også en række andre grunde til det.
Beslutningsforslaget pålægger regeringen at fremlægge et udspil til, hvordan medarbejderejede virksomheder kan fremmes gennem forskellige tiltag som bl.a. lovgivning om en særlig selskabsform for medarbejderejede virksomheder og en klar beskrivelse af medarbejderejernes rettigheder og ønsker om forbedret adgang til kapital.
Det synes vi generelt er en god idé.
Vi synes også, det er godt, hvis medarbejdere gør det.
Vi er enige i, at det kan være en god måde at skaffe kapital på, og det kan også være en god måde at skabe engagement, kvalificeret arbejdskraft og motivation på.
Regeringen er dog ikke enig i, at der er behov for at fremme medarbejderejede virksomheder ved at lovgive om en særlig selskabsform, først og fremmest fordi det allerede i dag er muligt at skabe medarbejderejede virksomheder.
Medarbejderne kan tilbydes medarbejderaktier eller aktieoptioner gennem medarbejderaktieordninger, og dermed kan de opnå indflydelse i den virksomhed, de er ansat i.
Med en medarbejderaktieordning kan medarbejdernes personlige og økonomiske interesser i virksomheden forøges.
Ordningen giver mulighed for en fleksibel og attraktiv sammensætning af medarbejdernes løn, så de både kan få deres almindelige løn og få medarbejderaktier oveni, sådan at det også kan udgøre en betydelig del af medarbejdernes aflønning.
Ordningen er derfor ikke kun til gavn for virksomhederne og deres medarbejdere, men har også efter vores opfattelse en positiv effekt på dansk erhvervsliv og på danske virksomheders konkurrenceevne.
Medarbejdere, som ejer aktier i den virksomhed, hvor de er ansat, har gennem selskabslovgivningens bestemmelser netop de veldefinerede rettigheder, som efterspørges af forslagsstillerne.
Så hvis man har aktier i et selskab, er man medejer, men man har stadig lønmodtagerrettigheder.
Og det er jo lidt det, som bliver efterspurgt her i beslutningsforslaget.
Så vil jeg også nævne, at der i 2014 som en forsøgsordning faktisk blev indført mulighed for at stifte et såkaldt medarbejderinvesteringsselskab.
Folketinget vedtog i 2018 et lovforslag, som gjorde den ordning permanent.
Så vi har faktisk en selskabsform, som hedder medarbejderinvesteringsselskab.
Det er bare ikke en selskabstype, som er ret udbredt; så vidt jeg ved, er det faktisk kun ét selskab, som er organiseret på den måde, nemlig et slagteri, hvor medarbejderne har skudt en del af deres løn ind i selskabet for at få det til at overleve.
Der har ikke hos andre været nogen stor efterspørgsel efter den her selskabsform, og det antyder jo, at der ikke skulle være sådan et kæmpe ønske om at have selskabsformer af den karakter.
Vi mener som sagt for det første, at der allerede eksisterer muligheder for at skabe medarbejderejede virksomheder.
Og for det andet er det ud fra den begrænsede interesse, der har været for medarbejderinvesteringsselskabsformen, ikke vores vurdering, at der er et behov for at udvikle nye selskabsformer for at fremme medarbejderejede virksomheder.