runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2017-01-10:
Som jeg sagde i min tale, er det bestemt noget, der har min opmærksomhed: at andelen af undervisere i folkeskolen, der har en både faglig og didaktisk uddannelse, er høj.
Hvilke initiativer man eventuelt kan sætte i søen, vil jeg foreslå vi tager som en drøftelse i forligskredsen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-01-10:
Det er jo fair nok, men det, vi har brug for, er, at vi kan se, hvad følgerne bliver af det.
Vi har altså brug for en årlig opgørelse, der viser, om der er kommet færre, eller om der er kommet flere vikarer, og om det skyldes loven, eller om det skyldes andre ting.
Vil det ikke være fornuftigt at gribe det an på den måde?
Merete Riisager (LA), 2017-01-10:
Undervisningsministeriet har allerede en hel del tilgængelige data.
Hvorvidt vi har tilstrækkelige data til at følge det her område på den måde, vi gerne vil, vil jeg meget gerne gå tilbage og undersøge.
Det, som det her lovforslag handler om, er at lovliggøre en eksisterende praksis; det handler ikke om, at vi skal have flere vikarer i folkeskolen.
Men jeg tror i virkeligheden, at ordføreren og jeg deler en opmærksomhed på det her, og det synes jeg vi skal tage en drøftelse af i forligskredsen.
Jacob Mark (SF), 2017-01-10:
Først og fremmest har jeg allerede bedt ministeren om, at de ting, jeg har nævnt, skal komme op på næste møde, og jeg har sådan set også bedt om, at der skal være et møde i folkeskoleforligskredsen.
Så jo, det kommer bestemt op i folkeskoleforligskredsen, hvor jeg håber at Dansk Folkeparti, der også tidligere har sagt at man gerne vil lytte til forældrene og eleverne, kan være med til at se på, om der er brug for justeringer.
Så vil jeg også bare sige, at jeg jo f.eks. tidligere har stået og sagt, at man skulle bruge § 16 B mere, så det blev lettere at veksle timerne og gøre dagene kortere, så der kom flere timer med to voksne.
Nu er det over halvdelen af landets kommuner, der arbejder med det.
Så jeg synes jo faktisk, at vi også arbejder pragmatisk med nogle løsninger, der kan lade sig gøre.
Derfor går vi ikke nogen steder.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-01-10:
Det er helt i orden, at ministeren har brug for ministeriets hjælp til besvarelse af mere faktuelle spørgsmål.
Men der var et enkelt politisk spørgsmål, altså hvor vi foreslår, at man kan lave en opfølgning på lovens konsekvenser, når det drejer sig om vikarer.
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre hvad ministeren siger til.
Vil hun sætte sig i spidsen for, at vi får skrevet ind i loven eller i bemærkningerne, at der kommer en opfølgning på følgerne, så vi undgår, at det bliver en ladeport for kommunerne?
Så SF bliver i forligskredsen og står bag reformen.
Men hvorfor gør SF så ikke som os andre, nemlig bringer de ændringer op i folkeskoleforligskredsen, så vi kan snakke om dem, i stedet for at sende et par linjer til en journalist, der så ringer til ordførerne og læser op og spørger, hvad ordførerne synes om det?
Er det ikke en bedre måde at gøre det på, eller handler det mere om signaler til et bagland, der er utilfreds?
Henrik Dahl (LA), 2017-01-10:
Lovforslag nr. L 109 omhandler en række ændringer af lov om folkeskolen og lov om institutioner for almengymnasiale uddannelser og almen voksenuddannelse.
Der er blevet nævnt en hel række af de her ændringer og sagt mange ting om det gode ved dem, som jeg ikke skal gentage.
Jeg hæfter mig ved, at man forbedrer mulighederne for at gennemføre princippet om inklusion, og at man udvider skolebestyrelsernes ansvar.
Alle de her små, men gode, ændringer udspringer af princippet om, at man skal lære af sine erfaringer.
Det er et princip, der ikke findes nogen love eller bestemmelser imod, men ofte sker der jo det, at Folketinget afstår fra at benytte muligheden.
Men både fordi ændringerne er fornuftige, og fordi de markerer en opslutning om princippet om at blive klogere og lære af sine erfaringer, kan Liberal Alliance naturligvis tilslutte sig forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-01-10:
SF er jo begyndt nytåret med en række forslag i medierne.
Mit spørgsmål er egentlig meget kort: Er SF på vej ud af folkeskoleforligskredsen?
Jacob Mark (SF), 2017-01-10:
Næh, det er vi ikke.
Vi har sådan set haft den tilgang fra starten, at vi synes, der var en side af Folketingssalen, der ligesom stod og sagde: Alt med reformen er godt, den skal bare have ro og i hvert fald 10 år; så ved vi, om den virker.
Og så var der en anden del af salen, som sagde: Rul hele reformen tilbage.
Vi synes sådan set, at meget af det gods, som reformen er bygget på, nemlig at mindske betydningen af den sociale baggrund og tage udgangspunkt i faglighed, at øge samarbejdet mellem lærere og pædagoger, at arbejde for mere bevægelse og lave en åben skole er tanker, som er fantastiske, og som vi stadig skal bidrage til.
Men vi kan også se, at der er problemer derude, og det er nogle af dem, vi prøver at løse.
Og hvor tit sker det egentlig, at man laver så store reformer som folkeskolereformen, uden at man lige stopper op en gang imellem og spørger: Er der noget, vi så skal rette til?
Det er også noget af det, vi har prøvet at komme med forslag til her efter nytår, f.eks. med et nyt klasseloft.
Mette Bock (LA), 2017-01-11:
Det, jeg har lovet, er, at vi her i løbet af første kvartal vender tilbage i forhold til den her tværministerielle gruppe, der har arbejdet.
Min generelle tilgang til det politiske er, at sagerne skal afsluttes på en ordentlig måde, men at sagerne ikke skal trække unødvendigt ud.
Så det regner jeg bestemt med.
Så vil jeg sige, at det jo ikke er sådan, at vi står helt uden noget.
Altså, vi har f.eks. allerede i dag en militærmanual, som giver instrukser.
Hvad angår registreringen af kulturarven, er det mit indtryk, at vi er rigtig godt dækket ind, men hvis hr. Mogens Jensen er opmærksom på, at der er forhold i Danmark, hvor vi ikke er dækket ind, altså omkring registreringer, så hører jeg selvfølgelig gerne om det.
Den sidste ting, jeg vil sige, er, at det sådan set ikke kun er Danmark, som har tøvet lidt i forhold til ratifikationen.
Sverige, Storbritannien, Frankrig, USA, Rusland, Kina, Indien, Pakistan, Indonesien, Malaysia, Filippinerne, Israel, Irak, Syrien, Afghanistan og andre lande har altså heller ikke ratificeret.
For nogle af dem kan man måske sige, at vi så ikke ved, hvorfor det er sådan, men der er andre lande, som vi normalt sammenligner os med, som også har den her tøven.
Jeg synes bare, vi skal have afsluttet sagen, og det vil jeg gøre mit for at få gjort.
Mogens Jensen (S), 2017-01-11:
Og det er heri, det bliver konkluderet, at der ikke er tilstrækkelige retningslinjer for dansk militært personel, når man opererer i udlandet, og at det skulle man gerne få ved en implementering af konventionen.
Så det er sådan set det, der er mit udgangspunkt.
Men jeg er glad for, at ministeren er indstillet på – lyder det som om, synes jeg – at efterkomme det her og sørge for, at det kommer til at ske i løbet af første kvartal 2017.
Mette Bock (LA), 2017-01-11:
[Lydudfald]
... hvad konklusionen så vil være, om vi anbefaler en ratificering, eller om vi ikke gør, kan jeg ikke sige noget om på nuværende tidspunkt.
Men tak for spørgsmålet og debatten.
Jacob Mark (SF), 2017-01-11:
Vil ministeren redegøre for sin holdning til private uddannelser, herunder for, hvordan ministeren mener at private uddannelser bidrager mere eller mindre end offentlige uddannelser til samfundet, og for, hvorvidt ministeren mener, at der skal være færre eller flere private uddannelser i Danmark?
Tak for det.
Vil ministeren redegøre for sin holdning til private uddannelser, herunder for, hvordan ministeren mener at private uddannelser bidrager mere eller mindre end offentlige uddannelser til samfundet, og for, hvorvidt ministeren mener, at der skal være færre eller flere private uddannelser i Danmark?
Søren Pind (V), 2017-01-11:
Jeg er åben over for at se nærmere på muligheden for flere private uddannelser i Danmark.
Jeg har endnu ikke nogen konkrete initiativer på tegnebrættet.
Det afgørende for mig er, at vi får styrket kvaliteten og fagligheden i vores videregående uddannelser.
Alle unge skal have et godt afsæt med relevante og høje faglige forudsætninger.
Der kan være flere veje til at nå det mål.
Det ville forekomme mig mærkeligt at hævde, at de private grundskoler ikke er med til at skabe et mangfoldigt uddannelsessystem.
Det er min klare opfattelse, at de supplerer folkeskolen godt.
På samme måde forestiller jeg mig at flere private udbydere også kan tilføre værdi til det videregående uddannelsessystem.
Der er allerede i dag mulighed for at oprette private videregående uddannelsesinstitutioner.
Hvis vi skal se nærmere på muligheden for oprettelsen af private videregående uddannelsesinstitutioner med offentlig anerkendelse og offentlig finansiering, vil det naturligvis være afgørende, at vi ikke går på kompromis med kvaliteten og fagligheden i uddannelserne.
Mogens Jensen (S), 2017-01-11:
Nu svarede ministeren så ikke på, dels om ministeren ikke er enig i, at det er væsentligt, at vi får foretaget den identifikation af danske kulturværdier, som skal bevares og forsvares i en krigssituation, dels om ministeren ikke synes, det er vigtigt hurtigst muligt at få lavet retningslinjer for dansk militær, når man opererer i udlandet, i forhold til at bevare kulturværdier.
Er det korrekt?
Mette Bock (LA), 2017-01-11:
Det er godt, at vi har sådan nogle begrænsninger.
Det, jeg er optaget af, er, at der opstår nye fællesskaber, at der opstår nye måder at lave noget spændende sammen på.
Jeg vil sige, at jeg selv hører til dem, som synes, at det da godt nok er mærkeligt, at det, at der er folk, der sidder og kigger ind i en skærm, kan være noget, som enten har noget med sport gøre, eller som har med foreninger og folkeoplysning at gøre, men jeg har jo erfaret, at det har det, og det synes jeg er spændende, og jeg synes, at man skal kigge på det med åbent sind, og det håber jeg også at de store organisationer gør.
Men det, vi skal politisk, er jo at skabe nogle ordentlige rammer, og så er der nogle andre, der skal folde det ud.
Jeg tror faktisk også, at de store organisationer ville bede sig fritaget for, at vi inde ved en ministers bord eller her i Folketinget skulle sidde og give udtryk for, hvad vi syntes var sport eller ikke var sport osv.
Men jeg mener, det vil forplumre det, hvis jeg begynder at udtale mig om, hvad jeg mener er sport eller ikke er sport, og hvad der skal anerkendes eller ikke anerkendes.
Jeg forventer som sagt, at vi i løbet af første kvartal, og nu har jeg faktisk mulighed for at få indflydelse på det, når frem til at kunne konkludere på tingene.
Og noget af det, som vi faktisk også skal have vurderet, er jo, om virkeligheden eller noget andet har overhalet den her andenprotokol, for vi har f.eks. fået den internationale straffedomstol, Romstatutten, som også tager hånd om nogle af de her ting.
Og vi behøver jo ikke at gøre tingene flere gange, hvis vi allerede på væsentlige områder er dækket ind.
Det kan jeg ikke konkludere på endnu, men det er noget af det, som jeg regner med at få frem.
Jacob Mark (SF), 2017-01-11:
Tak for svaret.
Jeg har jo spurgt om det her, fordi jeg synes, at nogle af de ting, der står i regeringsgrundlaget, er lidt interessante, og fordi jeg er lidt nysgerrig i forhold til den nye uddannelses- og forskningsministers holdning.
Der står sådan set ganske kort beskrevet i den allersidste sætning i afsnittet om uddannelse i regeringsgrundlaget, at regeringen er positiv over for private universiteter og private uddannelser, herunder læreruddannelsen.
Jeg er især lidt interesseret i det her om private universiteter, for man har jo før leget med den tanke.
Jeg tror, at det var den daværende minister Helge Sander, der var ude at sige, at det kunne han egentlig godt se for sig.
Nu siger ministeren, at der ikke er noget konkret forslag om det, og at der ikke ligger noget på tegnebrættet om det, men ministeren siger også, at man som sådan har en god model i f.eks. de private grundskoler, hvilket jeg kan være meget enig i.
Derfor tror jeg, at mit første spørgsmål bare skal være, om ministeren kunne finde på at fremsætte et forslag for Folketinget i den her samling eller i den her valgperiode, der går på at åbne mere op for private universiteter, f.eks. med udgangspunkt i samme tildelingsmodel, som de private grundskoler.
Mogens Jensen (S), 2017-01-11:
Jeg synes jo, det er mærkeligt, at idrættens eller sportens minister ikke har en holdning til, hvad der er sport, og hvad der ikke er sport, men jeg er selvfølgelig glad for, at ministeren er optaget af, at også det her område, altså e-sport, skal have en mulighed for at udvikle sig på ordentlige foreningsmæssige, demokratiske vilkår som alle andre sportsgrene.
Og det er sådan set baggrunden for mit spørgsmål.
En anerkendelse af e-sport som sport giver altså også nogle muligheder for at gøre det, som man ikke kan i dag.
Det er blot det, jeg ønsker at ministeren måske skulle være positiv over for.
Mette Bock (LA), 2017-01-11:
Det har jeg forstået, og det har jeg noteret mig, men i dette særlige tilfælde kan hr. Mogens Jensens argumenter altså ikke overbevise mig.
Jeg synes, at parterne gør det så glimrende selv, og jeg noterer med tilfredshed, at der allerede er dialog i gang, og at man allerede ude i kommunerne faktisk er kommet ret langt.
Jeg er helt sikker på, at det her nok skal udvikle sig på bedste vis, også uden statslig, ministeriel eller Folketingets indblanding.
Mogens Jensen (S), 2017-01-11:
Synes ministeren, at det er vigtigt, at Danmark får implementeret Haagerkonventionen af 1954 til beskyttelse af kulturarv i krig i love og regler, og hvornår forventer ministeren, at Danmark kan tiltræde andenprotokollen, hvilket regeringen har lovet skulle ske i 2016?
Synes ministeren, at det er vigtigt, at Danmark får implementeret Haagerkonventionen af 1954 til beskyttelse af kulturarv i krig i love og regler, og hvornår forventer ministeren at Danmark kan tiltræde andenprotokollen, hvilket regeringen har lovet skulle ske i 2016?
Mette Bock (LA), 2017-01-11:
Tak for det.
Jeg vil først gerne, også af hensyn til andre end hr. Mogens Jensen, slå fast, at Danmark faktisk i 2003 ratificerede selve Haagerkonventionen og førsteprotokollen.
Dernæst vil jeg gerne forklare, at regeringen faktisk ikke har stillet en ratificering af konventionens andenprotokol i udsigt i 2016.
Der er på regeringsniveau endnu ikke taget stilling til, om man vil ratificere konventionens andenprotokol, men der er nedsat en tværministeriel arbejdsgruppe, som skal tilvejebringe det politiske beslutningsgrundlag for en eventuel ratificering.
Arbejdsgruppen er lige nu ved at lægge sidste hånd på arbejdet, så regeringen regner med, at man kan indlede sine drøftelser her i første kvartal af 2017.
Arbejdsgruppen har også fået til opgave at se på status for ratificeringen af Haagerkonventionen og førsteprotokollen.
Haagerkonventionen handler jo grundlæggende om to forskellige forhold: For det første handler den om, at vi i Danmark i fredstid skal tage passende forholdsregler i forhold til at beskytte den danske kulturarv i tilfældet af en væbnet konflikt her i landet.
I Danmark står vi faktisk rigtig godt rustet på det felt, da vi har en ret omfattende national registrering af vores kulturarv i forskellige databaser.
For det andet handler konventionen om, hvordan Danmark – dvs. danske styrker – skal opføre sig, hvis vi deltager i væbnede konflikter i udlandet.
Det vil sige, at danske styrker kan beskytte det pågældende lands kulturarv i f.eks. angrebssituationer.
Det centrale redskab er her den militærmanual, som gælder for de danske styrker.
Men det er nok også vigtigt for den videre diskussion at holde sig for øje, at den eksisterende danske tiltrædelse af Haagerkonventionen og en eventuel ratificering af andenprotokollen retter sig imod danske forhold og danske soldater.
Regelsættene handler altså ikke om, at Danmark f.eks. forpligter sig til at gribe ind over for, hvordan andre nationaliteter behandler egen eller andres kultur i væbnede konflikter.
Så med forbehold for regeringens behandling tror jeg ikke, at jeg afslører for meget ved at fortælle, at andenprotokollen ikke går særlig meget videre i forhold til den allerede gældende beskyttelse af kulturarven.
Mogens Jensen (S), 2017-01-11:
Derfor vil jeg bare høre ministeren, om der kan sættes en tidsfrist for, hvornår det så sker.
Det synes jeg ville være væsentligt.
Og i forhold til at implementere ratificeringen af selve konventionen er det vel et problem – synes ministeren ikke det?
at der ikke er foretaget en identificering af de kulturværdier i Danmark, som skal beskyttes, hvis en konflikt kommer hertil, eller for den sags skyld lavet tilstrækkelige retningslinjer for dansk militært personel, når de opererer i udlandet, så de tager hensyn til at beskytte kulturværdierne.
Nå jo, men der er jo ikke nogen, der pålægger nogen at have en holdning til, om noget er sport eller ej, bare fordi ministeren har en holdning til, om det er sport eller ej.
Jeg spørger jo ind til, hvad ministerens holdning til det her er.
Som sagt er der rigtig, rigtig mange, der nu er organiseret på det her område.
Der er ni klubber ud over hele landet.
Vi ser, at nogle af de etablerede fodboldklubber nu går ind og laver investeringer – senest F.C. København sammen med Nordisk Film – i at udvikle det her område, men det er jo vigtigt, at man også har muligheder for at lave foreningsarbejde og udbrede det her og lave talentarbejde udeomkring i landet.
Der beder eSport Danmark om, at man også bliver anerkendt for det, man er, og spørger til, om man kan blive anerkendt som sport.
Derfor synes jeg, ministeren burde svare på, om hun synes, at det er en sport på lige fod med alle andre sportsgrene, som udøves i Danmark.
Thyra Frank (LA), 2017-01-11:
Tak for spørgsmålet.
Når kommunerne opkræver betaling for tilbud om madservice, må de højst medregne de gennemsnitlige langsigtede omkostninger, der kan henføres til produktion og levering af tilbuddet om madservice.
Det fremgår klart af lovgivningen.
I loven er der også fastsat maksimale beløbsgrænser for borgernes betaling for madservice.
Den enkelte kommunalbestyrelse kan beslutte at have et underskud på tilbuddet om madservice.
Derved giver kommunen et tilskud, således at borgernes betaling for madservice bliver mindre.
Men det er, som det nok også er spørgeren bekendt, direkte beskrevet i lovgivningen, at et eventuelt overskud skal indregnes som en reduktion af taksten senest 2 år efter det år, hvor overskuddet er opstået.
Det er således meget klart efter lovgivningen, synes jeg, at kommunerne ikke må have et overskud på deres tilbud om madservice og dermed tjene penge på borgernes betaling.
Det er kun rimeligt, og jeg forventer naturligvis, at kommunerne overholder reglerne.
Susanne Eilersen (DF), 2017-01-11:
Tak for det.
Søren Pind (V), 2017-01-11:
Det betyder, at fællesskabet investerer rigtig, rigtig mange penge i uddannelse og forskning på universiteterne, og det har nogen et ansvar for, herunder ministeriet og ministeren.
Og det samspil skulle gerne styrkes, bl.a. i et bedre samspil mellem bestyrelsesformændene for universiteterne og ministeren – skråstreg – ministeriet.
Det er bl.a. det, det betyder.
Vi siger ikke, det ikke sker nu, men jeg siger bare, at vi synes, der er et behov for at tydeliggøre det i den sammenhæng.
Jacob Mark (SF), 2017-01-11:
Spændende.
Hvis ministeren ikke vil forholde sig til, om ministeren synes, det er en god idé at ministerudpege bestyrelsesformænd, vil jeg sådan set bare afslutte med at spørge, hvad det egentlig betyder, når der står i regeringsgrundlaget, at bestyrelserne skal tage højde for den samfundsmæssige rolle og det samfundsmæssige ansvar, at det skal tydeliggøres i lovgivningen, og at procedurerne for udpegning af bestyrelserne skal afspejle den samfundsmæssige betydning.
Jeg forstår det faktisk ikke rigtig, så kunne jeg måske få noget ordbogshjælp for at forstå, hvad det her betyder i praksis?
Søren Pind (V), 2017-01-11:
Jeg synes egentlig, det er en lidt pudsig diskussion, for på Danmarks Journalisthøjskole vendte man det hele om, og der sagde man, at ministerudpegning var garanti for uafhængighed, og derfor skulle formanden for bestyrelsen for Danmarks Journalisthøjskole udpeges af ministeren.
Her har man så vendt argumentationen hundrede og firs grader og sagt, at det åbenbart er et politisk problem, og derfor skal der være frihed og uafhængighed.
Men i universitetsverdenen er der i den sammenhæng en masse ting, man skal tage højde for, og derfor vil jeg ikke komme nærmere ind på, hvilken model det er, regeringen agter at gennemføre.
Jacob Mark (SF), 2017-01-11:
Tak for det.
Det synes jeg egentlig var ret interessant, for jeg tror, at ministeren så er den første i et stykke tid, der så faktisk er ude at sige, at man synes, det er en god idé at putte politisk udpegede folk ind i universitetsbestyrelserne.
Det synes jeg er en interessant debat, og jeg forstår også godt argumenterne.
Det, jeg kan være bange for, er, at armslængdeprincippet lidt ryger, hvis man gør det på den måde.
Jeg vil gerne ganske kort spørge om to ting.
Det ene er, om der ligger en konkret model, som ordføreren for Liberal Alliance siger, og om ministeren kan garantere, at der ikke kommer et forslag fra regeringen, hvor man politisk vil udpege bestyrelsesformænd i universitetsbestyrelserne.
Søren Pind (V), 2017-01-11:
Jeg mener i høj grad, at det, at man bliver udnævnt af en repræsentant for den udøvende og delvis lovgivende magt, nemlig ministeren, er en demokratisk forankring og et tegn på den demokratiske repræsentativitet, som vi sine steder mangler.
Så jeg deltager ikke i mistænkeliggørelsen af ministerudnævnelser, tværtimod.
Når det så kommer til spørgsmålet om, hvordan regeringsgrundlaget nærmere skal implementeres, vil jeg altså forbeholde mig retten til at lytte til sektoren og i øvrigt inddrage de forskellige politiske afskygninger i Folketinget med henblik på at nå frem til at udfylde regeringsgrundlaget, som det står.
Jacob Mark (SF), 2017-01-11:
Men jeg tænker også, at det vel er derfor, man har et Folketing, altså hvor man har ministre, der fremsætter forslag, og så er det jo i sagens natur ret interessant for dem, der ikke er med i regeringen, at høre, hvad ministrene har tænkt sig – og det er også derfor, jeg spørger.
Nu har ministeren så sagt, at det er en god idé med de her private universiteter.
Det er f.eks. tidligere blevet sagt af en minister i en Venstreregering, at det kunne være en god idé, hvis store private virksomheder kunne lave private universiteter.
Det var også Helge Sander, der sagde det dengang, og jeg tror, det var om LEGO og Danfoss og nogle af de virksomheder.
Mener den nuværende minister også, at en sådan model kunne være en god idé – uden at det skal være et konkret forslag?
Søren Pind (V), 2017-01-11:
Jeg oplever alt for ofte i den offentlige debat, at vi diskuterer på basis af spekulationer, og derfor synes jeg, at det er hensigtsmæssigt, at det, man diskuterer, er egentlige, faktiske forslag, som de respektive ministre måtte komme med, og ikke fabuleringer.
Jeg kan til gengæld sige, at samarbejdet mellem offentlig og privat på forskningssiden, på uddannelsessiden er noget, jeg absolut ser positivt på.
Der er nogle vanskeligheder forbundet med den model i diverse afskygninger i Danmark, fordi vi har tradition for offentlig betaling.
Derfor er der f.eks. nogle konkurrenceudfordringer, som vi jo har set udfolde sig i samspillet på f.eks. sundhedsområdet mellem privathospitaler og offentligt betalte hospitaler.
Så slet så enkel en problemstilling er det ikke, og derfor kan jeg bare sige, at jeg ser positivt på et samarbejde og lignende, men mere konkret end det, kan det ikke blive.