runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjørn Brandenborg (S), 2025-12-02:
Kunne vi ikke lægge os et meget godt sted i midten?
Det er meget sjældent, jeg hører det være Dansk Folkepartis sprog her i Folketingssalen, men fred være med det.
Jeg synes, at det er fair nok at have en debat om de her ting, for det har selvfølgelig konsekvenser.
Når man bevidst går ned og stemmer imod de her værktøjer, som flere af partierne har gjort – ikke Dansk Folkeparti, men flere af de andre partier har gjort – har det jo konsekvenser for, hvad for nogle muligheder vores myndigheder har for at kunne bekæmpe den her kriminalitet, både hvad angår slægtsforskning, og hvad angår tryghedsskabende opholdsforbud for at fjerne nogle af de kriminelle indvandrerdrenge og give mulighed for at opsætte kameraovervågning osv.
Så selvfølgelig har det konsekvenser.
Jeg synes, at den diskussion, der har været omkring PET-loven – jeg har selv bidraget utrolig meget til den og været en del af den, og jeg synes, det er helt på sin plads, at når vi laver forandringer og vi giver vores tjenester, som opererer i hemmelige rum, nogle beføjelser, at det selvfølgelig skal være diskuteret, sådan at alle er med på, både hvad det er, der foregår, hvad for nogle beføjelser man giver, og at vi også får sat nogle hegnspæle.
Det er jo de diskussioner, der er i gang nu.
Man bliver synes, at når man laver et beslutningsforslag, handler om at få nogle, og de organisationer, der er nævnt, er jo nogle, der er kritikere af de værktøjer, vi har givet, så synes jeg, at det er helt på sin plads, at vi også taler om, hvad det har for nogle konsekvenser for vores samfund, hvis vi gennemfører det.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-02:
Det synes jeg er fuldstændig legitimt, altså at man undersøger det.
Men jeg synes da ikke, at der er noget, der står i vejen for, at man kan blive klogere på, om man går ned ad et spor, hvor det bliver for vidtgående i forhold til masseovervågning af danskerne.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-12-02:
Jeg vil meget gerne blive klogere, og jeg har heller ikke sagt, at vi ikke under nogen omstændigheder vil lave en privatlivskommission, men min pointe er bare, at når man i opdraget går herop og siger, at man synes, det er vigtigt at have en privatlivskommission, for det siger organisationer som Justitia, så kan jeg jo kigge på, hvad de organisationer har ment om de her spørgsmål.
Det er organisationer, der er modstandere af, at man opsætter kameraovervågning i socialt udsatte boligområder, de er modstandere af genetisk slægtsforskning osv. osv.
Der må jeg bare sige, at jeg ikke er sikker på, at de organisationer kommer til at overbevise mig om noget som helst.
De har en politisk holdning til det her spørgsmål, og til syvende og sidst er det også en politisk holdning, hvad for nogle værktøjer vi vil give vores myndigheder.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-12-02:
Jeg beklager, hvis det ikke fremgik, at det var ordførerens kollega Carl Andersen, som vist er beskæftigelsesordfører, jeg læste et interview med, og som havde sagt det.
I forhold til det andet vil jeg sige, at ordføreren kritiserer en lovgivning, hvor man så fandt ud af, at man skulle justere den til, og det synes jeg jo er fint.
Jeg er ikke optaget af, at vi bare giver vores myndigheder og en masse værktøjer, uden at der er nogle hegnspæle, uden at der er en form for kontrol.
Men det, jeg grundlæggende er tilhænger af, er, at vi ser på, om vi kan hjælpe vores myndigheder med at bekæmpe kriminaliteten, også for at styrke retssikkerheden for vores borgere.
Det sagde jeg heller ikke.
Det med integrationen var for at prøve at give et eksempel på noget, hvor jeg ville tænke at ordføreren ville synes, at det var en speciel sammensætning.
Jeg er ikke sikker på, at ordføreren ville sige de samme ord, hvis det var de organisationer, der blev nedsat til at undersøge det.
Men fred være med det.
Jeg tænker bare på, at man skal bruge borgernes skattekroner, og det skal man jo, når man laver en kommission.
Altså, hvad koster sådan en kommission?
Hvem skal sidde der?
Det skal være nogle, man kan bruge til noget.
Jeg ved godt, hvad de her organisationer mener om overvågning.
De er uenige i alt det, som ordføreren og jeg mener om det.
Derfor ville det måske give bedre mening, at man, inden man brugte en masse penge på det, havde nogle overvejelser om, hvad det er for nogle mennesker, der skal sidde i de her organisationer.
Men det kan godt være, at Dansk Folkeparti er blevet ligeglade med det; det ved jeg ikke.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-02:
Jeg vil starte med at sige, at Dansk Folkeparti og hr. Bjørn Brandenborg absolut ikke er enige i forhold til PET-loven.
Der har jeg opponeret meget kraftigt imod hr. Bjørn Brandenborgs argumenter.
Så lad os lige lægge den ned i forhold til det med, at vi er enige.
Jeg synes da, at hr. Bjørn Brandenborg så skulle tage teten.
Hr. Bjørn Brandenborg er jo ordfører for et af regeringspartierne.
Så kunne man tage teten og selv sammensætte, hvem der skal sidde i det her.
Vi bidrager meget gerne med, hvem vi synes der skal sidde i det her.
Vi synes, det er en god idé med en privatlivskommission, i særdeleshed fordi vi har set den nuværende regering gå ned ad et spor igen, hvor nogle tiltag for at være helt ærlig løber mig ret koldt ned ad ryggen.
Derfor er det vigtigt, at vi får undersøgt, hvor grænsen skal ligge.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-12-02:
Jo, jeg var til det møde.
Jeg er formand for Udvalget til Valgs Prøvelse, så ordføreren kunne nok ikke have fået orlov, uden at det havde været inde over mit skrivebord.
Vi har fastlagt processen her, og vi har debatteret det her, inden ordføreren gik på orlov.
Men det undrer mig lidt, at ordføreren gerne vil have solidariteten, når vi skal finansiere alle de beskyttelses- og sikringsrum, men at det kun skal gå til folk i byerne.
Der er jeg ét stort spørgsmålstegn.
Og jeg synes ikke, det på nogen måde har været polemisk, for jeg synes jo, at det skal være således, at vi i ordførerkredsen og i forligskredsen og sammen med ministeren kan være med til at tegne retningen.
Det er det, jeg argumenterer imod.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-12-02:
Altså, hr. Peter Juel-Jensen argumenterer jo ikke for noget som helst, for det, vi står og diskuterer her fra Folketingets talerstol, er, om det er god eller dårlig lovgivning, og ikke, hvem der har været til hvilke møder.
Så det er bare sådan et forsøg fra et større parti, som har bedre muligheder for at være til alle møder, end vi andre har, på at påberåbe sig en eller anden helterolle i en proces.
Men jeg synes jo, at jeg meget grundigt forklarede, hvorfor det er ufornuftigt at bygge beskyttelsesrum alle steder.
Jeg tænker ikke, at der er nogen seriøse mennesker, der kan mene, at der er en stor trussel mod folk, der bor på en mark et eller andet sted ude i et landdistrikt.
Det er nok vigtigere, at de er i byerne, trods alt.
Lise Bech (DD), 2025-12-02:
Tak for det.
Jamen jeg vil da lige give en replik på det, ordføreren siger.
Jeg bor syd for Aalborg, og der har vi jo altså en flyvestation, og vi har også en ret stor kaserne.
Det synes jeg da også er ret væsentligt.
Ministeren kan ligesom afgøre, om der skal være erstatningsbeskyttelsesrum eller sikringsrum.
Så det står der jo faktisk.
Hvis man taler om en storby som København, har Danmarksdemokraterne jo faktisk foreslået, at vi skulle kigge på metrostationerne, for det er jo det, man gør f.eks. i Ukraine, men man gør det også i Prag og i Rom.
Der kan man jo se, at de kan bruges til beskyttelsesrum i storbyerne.
Er ordføreren ikke enig i det?
Men det er optællingen, vi mangler.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-12-02:
Jo, det er jeg selvfølgelig fuldstændig enig i.
Det var bestemt ikke et forsøg på at angribe fru Lise Bech personligt eller antyde, at fru Lise Bech boede nord for Limfjorden.
Der er også dejligt syd for Limfjorden, og jeg holder meget af begge dele og begge områder, så det har ikke noget med det at gøre.
Jeg grinte bare lidt af den der meme, eller hvad man kalder det på moderne dansk, som Danmarksdemokraterne har lavet om, at adgangen til beskyttelsesrum ikke skal afhænge af ens postnummer, for det tror jeg altså i et eller andet omfang den er nødt til at gøre.
Altså, hvis du smider en stor bombe i nordvestkvarteret, dør der måske 200 mennesker, fordi de bor meget tæt; hvis du smider den samme bombe et tilfældigt sted i et landdistrikt, dør der sandsynligvis ikke nogen.
Der er en større trussel mod folk, der bor i tæt befolkede områder, fordi det kan gøre større skade.
Det kan vi ikke lade som om ikke findes, og jeg synes ikke, at vi skal gøre det til sådan en kamp mellem by og land, men bare få lavet tingene dér, hvor det giver mening.
Søren Søndergaard (EL), 2025-12-02:
Men okay, jeg synes principielt, at det er rigtigt at gøre opmærksom på det.
En af forklaringerne på, at det er sket, er måske at finde i den lov fra 2003, som så blev revideret i 2016, for der kan man jo i § 8 læse, at indenrigs- og sundhedsministeren kan bestemme, at kommunalbestyrelsen under krise, bla, bla, bla.
Og i § 14 kan man læse, at indenrigs- og sundhedsministeren kan fastsætte regler om afholdelse af udgifter, herunder om lån eller tilskud til indretning af supplerende rum osv.
Altså, det er præcis de samme ting, som er fremlagt af og vedtaget med anden regering i 2003.
Jeg ved ikke, om hr. Rasmus Jarlov måske kan hjælpe og med, hvilken regering vi havde i år 2003; men mon ikke en af årsagerne er, at man er kørt videre på en gammel lovgivning?
Rasmus Jarlov (KF), 2025-12-02:
Nej, hvis hr. Søren Søndergaard ikke selv kan huske, hvem der sad i regering i 2003, er der nok ikke så meget, jeg kan gøre for ham, andet end at anbefale at læse lidt op på det.
Men jeg er glad for, at hr. Søren Søndergaard synes, at det er en interessant diskussion, for det synes jeg altid det er, når det handler om grænserne mellem Folketing og regering.
Altså, regeringen må jo ingenting, som vi ikke har givet dem lov til.
Det er her, vi har legitimiteten, fordi vi repræsenterer alle borgerne; regeringen repræsenterer kun en lille del af borgerne, og en specifik minister sidder med et personligt stemmetal, som formentlig er meget, meget beskedent, og har derfor ikke nogen legitimitet.
Altså, man er jo demokratisk udpeget, så man har selvfølgelig lov til at være minister – det ikke ment på den måde – men der er altså en bredere interesse repræsenteret i Folketinget og dermed mere balance i de beslutninger, vi træffer, end når man bare giver en minister lov til at gøre et eller andet.
Søren Søndergaard (EL), 2025-12-02:
Jeg er kun glad for, at hr. Rasmus Jarlov har mere fokus på Folketingets rolle, end den daværende VK-regering havde.
Jeg prøvede bare at finde en forklaring på, hvorfor man måske har gjort det, og den ligger jo snublende nær lige for, når man ser på den lov, som det er et ændringslovforslag til.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-12-02:
Der er nok komplekse forklaringer på det, og jeg tænker også, at der er et vist pres fra Folketingets side, for at der skal ske noget i forhold til beskyttelsesrum.
Jeg synes bare, at det er noget andet end det, vi har ønsket os fra Folketingets side.
Vi bad om, at der kom regler.
Nu kommer der ikke regler; nu kommer der bare, at ministeren på et tidspunkt kan lave nogle regler.
Kasper Roug (S), 2025-12-02:
Tak for det, og tak for ordførertalen fra ordføreren.
Jeg bemærker selvfølgelig, at ordføreren har nogle, må man nok sige, noget spidse bemærkninger, i forhold til om man kommer til møderne eller ej, og at der er et andet parti, som påberåber sig en eller anden helterolle.
Men som jeg lige husker det, var det sådan, da ordføreren kom op på talerstolen for ca. 5 minutter siden, at ordføreren jo meget klart og tydeligt kommenterede det store frafald og de mange hilsner.
Betyder det så, at den kommentar fra ordføreren om at påberåbe sig en helterolle er irrelevant?
Rasmus Jarlov (KF), 2025-12-02:
Til det sidste er svaret ja.
Og til det første vil jeg sige, er det jo er sådan en klassisk manøvre herinde, at når man har en dårlig sag og ikke rigtig har nogen argumenter imod det, der bliver sagt, så begynder man at gå til angreb med spørgsmål om hvem, hvad og hvornår i forhold til nogle møder og sådan noget.
Det får vi jo ikke bedre regler af.
Nu står vi og diskuterer, om det er god eller dårlig lovgivning, og så er det sådan set ligegyldigt, hvilke møder jeg har været til.
Men jeg har været på orlov, ubetalt, for at føre kommunal valgkamp.
Det ved alle.
Det har vi jo vedtaget her i Folketingssalen.
Så måske hr. Peter Juel-Jensen ikke var til det møde, hvor det blev vedtaget, men det burde han vide.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-12-02:
Og tak for talen.
Det her kommer jo ikke ud af ingenting.
Der har jo været forligskredsmøder ovre hos ministeren, hvor vi har drøftet det her og drøftet, hvordan vi skulle gøre det osv.
Jeg erindrer ikke, at den konservative ordfører tog ordet på de møder.
Jeg erindrer ikke engang, at han var til stede, da vi debatterede det her.
Så i forhold til alle de ting, som ordføreren har efterlyst, kunne man ikke have sagt det på rette tid og sted, så vi kunne have puttet det ind?
Så synes jeg også, det kunne være spændende at høre Det Konservative Folkepartis tanker om, hvem der skal betale, hvis der nu kun skal være beskyttelsesrum til nogle i befolkningen.
Jeg kan forstå, at det ikke skal være nogle skatter, som ministeren kan kræve ind, men skal dem ude i landdistrikterne så også være med til at betale?
Hvordan vil Konservative være med til at finansiere det her, når det kun skal være for nogle og ikke for alle?
Tak for det, formand.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, afspejler, at det er nye tider for dansk sikkerheds- og forsvarspolitik, og det skal vi selvfølgelig tage bestik af.
Lovforslaget har navnlig til formål at gennemføre de ændringer af lov om beskyttelsesrum, som eftersynet af reglerne på området har givet anledning til.
Det handler om at sikre ministerens beføjelser for at kunne styre udviklingen i kapaciteten på området, men også for at skabe mere klarhed om gældende regler for offentlige beskyttelses- og sikringsrum og en styrkelse af tilsynet med overholdelse af regulering på området.
Hertil kommer også, at der indføres en række indberetningspligter for kommunerne.
Sluttelig har lovforslaget også til formål at ændre i bilaget til lov om kritiske enheders modstandsdygtighed, den såkaldte CER-lov, da der ved en fejl ikke blev medtaget tre enhedskategorier under sektor 5, Sundhed, og det retter vi altså op på nu.
L 76 er måske ikke det største forslag, men det er et vigtigt forslag for at komme videre i arbejdet med at passe på Danmark.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-12-02:
Tak for en god tale. §
4, stk. 1 kommer til at lyde således, at »ministeren for samfundssikkerhed og beredskab kan fastsætte regler om, at der skal opføres sikringsrum i nye bygninger«.
Hvad er det gode argument for, at det er ministeren, der skal fastsætte de regler, og ikke Folketinget?
Lise Bech (DD), 2025-12-02:
Det, jeg har tænkt på i den forbindelse – det gjorde jeg lidt, da jeg læste det – er faktisk: Kan vi bare beslutte, at ministeren gør det?
Er det ikke noget, der skal omkring vores boliglovgivning?
Men jeg har tænkt, at det er noget, vi ligesom skal tage i udvalgsbehandlingen.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-12-02:
Jeg tror ikke, det er en diskussion, der interesserer ret mange mennesker.
Jeg tror heller ikke, at vi får bedre lovgivning af at fortsætte den diskussion.
Så jeg synes, vi skal holde os til at diskutere lovforslagets indhold.
Det er egentlig derfor, vi er her.
Det synes jeg vil være fornuftigt, for opførelsen af et sikringsrum er jo ikke noget, man laver akut i løbet af få dage; det tager lang tid at bygge et sikringsrum.
Derfor har jeg lidt svært ved at se, at der skulle være så meget hastværk, at vi skal afgive retten til at lave boliglovgivning til en minister.
Jeg undrer mig ofte over, at Folketinget på den måde giver vores ret til at lave reglerne i Danmark fra os, for det er os, der har bemyndigelsen fra befolkningen til at lave reglerne i samfundet.
Lise Bech (DD), 2025-12-02:
Det er præcis derfor, at jeg har tænkt det.
Jeg har det faktisk på skrift nede på min plads, og vi kan tage en lille snak om bagefter, hvad vi gør i udvalgsbehandlingen.
Men tak for det.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-12-02:
Jeg må da sige, at det er utroligt med så mange, der holder fri fra den her lovbehandling.
I § 4, stk. 1, står der, at der kan fastsættes regler om, at bygningsejere kan indbetale et beløb, der er fastsat af ministeren for samfundssikkerhed og beredskab, til en kommunal beskyttelsesrumspulje, altså at ministeren får bemyndigelse til at udskrive en skat.
Carsten Bach (LA), 2025-12-02:
Nej, det er ikke Liberal Alliances politik.
Som der måske også blev givet udtryk for før fra Danmarksdemokraternes ordfører, er der jo en udvalgsbehandling her – ikke at jeg nærer nogen forhåbninger om, at vi kan få ændret den type af paragraffer, men man kan i hvert fald forsøge med ændringsforslag i udvalgsarbejdet.
Kasper Roug (S), 2025-12-02:
Ja, det tror jeg at ordføreren har ret i.
Det er der ikke mange der interesserer sig for, så jeg håber selvfølgelig på, at ordføreren også fremadrettet vil holde sig for sig for god til at gøre det samme, som vi andre åbenbart ikke kan finde ud af at gøre.
Så tak for det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-12-02:
Ministeren refererer til den her lillebitte dyrevelfærdsaftale »Sammen om Dyrene« fra februar 2024.
Det er jo korrekt, at der er et punkt 12, hvor der står lidt om overlevelse for pattegrise.
Der står der så: »Undersøgelsen gennemføres inden udgangen af 2024 med bred inddragelse af relevante aktører, hvorefter aftalekredsen forelægges anbefalinger til drøftelse.«
Det er så der, man kan høre ministeren sige, at der bliver en drøftelse i starten af 2026.
Det vil sige, at der ikke er kommet noget ud af den her tynde aftale om dyrevelfærd.
Hvordan er det med sodødeligheden?
Det er lige så uforpligtende.
Nå, har man holdt en høring om højere sooverlevelse, som der står i papirerne?
Vil ministeren svare på det?
Er det her noget, som har medført forbedringer for grisene ude i staldene?
Jacob Jensen (V), 2025-12-02:
Jeg mener i al beskedenhed, at den aftale, vi har indgået, og som indeholder en stribe initiativer, hvoraf en del er blevet implementeret og andre er på vej til at blive implementeret, er noget, der konkret vil gøre en forskel for dyrene ude i staldene.
Ja, det mener jeg.
Det er også derfor, jeg startede med at sige, at jeg faktisk er glad for, at der er et antal partier her i Folketinget, som har taget et medansvar.
Det er også rigtigt, at den aftalekreds har fået forelagt, hvad kan man sige, anbefalingerne og inputtene fra den ekspertgruppe.
Desværre har vi ikke fået tilbagemeldinger på, hvad aftalekredsen måtte synes om det.
Men jeg glæder mig som sagt til her først i det nye år at indkalde til et møde om det – indkaldelsen kommer formodentlig ud en af dagene – for netop at tage initiativer omkring pattegrisedødeligheden.
Som jeg sagde i min indledning, er der adskillige initiativer, som kan tages.
Vi kan se erfaringsmæssigt, at avl kan være noget af det.
Det har jeg også ved tidligere lejligheder udtalt, og det er jeg åben over for.
Men det skal også ses i sammenhæng med mange andre ting.
Det kan være fodring, det kan være temperaturforhold, og det kan også være management, dvs. kravene til de medarbejdere, der arbejder med dyrene, og hvordan det bliver skruet sammen.
Så kan vi samlet set få det, vi gerne vil, nemlig en mindre pattegrisedødelighed blandt vores griseproducenter.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-12-02:
I den der dyrevelfærdsaftale står der, at der skal tages initiativ mod ekstrem avl af kæledyr.
Det gælder så åbenbart ikke vores produktionsdyr.
Der kan man godt fortsætte med ekstrem avl.
Jeg kunne godt tænke mig at høre noget.
Ministeren har tidligere lagt vægt på i et svar til Miljø- og Fødevareudvalget, at dyrevelfærd gælder for dyrene.
Mener ministeren, at dyrevelfærdsloven efterleves, når der er 25.000 døde smågrise hver dag, når vi har en sodødelighed på over 16 pct., og når de initiativer, man har lavet, ikke har virket indtil nu?
Det er jo et forslag til folketingsbeslutning om mindre kuld i svineavlen.
Folketinget pålægger her regeringen senest medio 2026 at implementere dyrevelfærdslovens § 2 og § 3 ved at indføre krav om, at der i avlsselskaber og -besætninger både ved indkøb af genetik og egenavl skal anvendes et avlsmål, hvor kuldstørrelsen i gennemsnit svarer til antal patter hos søer, og at sikre en effektiv håndhævelse af, at kravet overholdes i både avlsselskaber og -besætninger.
Enhedslisten konstaterer, at avlsarbejdet i industrisvinelandbruget er kørt helt i grøften, f.eks. med en kuldstørrelse på over 20 grise til en so, der kun har 14 patter.
Over 25.000 smågrise dør for tidligt hver eneste dag i staldene, og ca. 10 millioner smågrise dør for tidligt hvert år.
Over 16 pct. af søerne dør eller må aflives i stalden.
Det er gennemsnitstal; i nogle stalde er det værre.
Der mangler ikke viden.
Der mangler handling for bedre dyrevelfærd.
Derudover er praksis i industrilandbruget, at de små grise tages fra soen alt for tidligt, efter 3-4 uger.
Det øger dødeligheden blandt smågrise.
Landbrug & Fødevarers avlsselskab DanBred er en væsentlig del af problemet.
Der findes andet avlsarbejde, som kan nedbringe dødeligheden i staldene.
Det har besætninger med grise fra Topigs Norsvin vist, bl.a. i de økologiske besætninger.
Enhedslisten har fremsat dette beslutningsforslag for at ændre svineavlen, så den kan leve op til dyrevelfærdsloven, og vi har fremsat forslaget for at give Folketinget, regeringen og landbrugsministeren mulighed for at løse problemerne og leve op til dyrevelfærdsloven.
Zenia Stampe (RV), 2025-12-02:
Ministeren siger, han er spændt på at høre, hvad aftalepartierne siger.
Der vil jeg så bare åbent erklære, at jeg har en meget dårlig smag i munden over den aftale, for der er jo absolut intet skeT.
Og når jeg kigger tilbage på de sidste 10 år eller endnu længere, er der intet af det, som den her undersøgelse og de her eksperter er kommet frem med, som er nyt.
Alle har vidst, at de her store kuld er en del af forklaringen på den høje pattegrisedødelighed og forklaringen på, at der er så mange søer, der også dør og får mavesår og alt muligt frygteligt.
Det står i hvert fald mere og mere klart for mig, at det her bare var endnu et forsøg på at vinde tid, så der ingenting sker.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om han egentlig er indstillet på, når vi mødes igen i aftalekredsen, at gøre mere for det her.
For jeg tror faktisk, danskerne er klar til, at vi gør mere.
Jeg tror, rigtig mange danskere har det svært med de billeder, de har set, uanset hvordan de så er kommet frem, og har det rigtig dårligt med at høre, at hver fjerde gris dør, inden de overhovedet når til slagteriet.
Jacob Jensen (V), 2025-12-02:
Det er helt fint.
Tak for det.
Jeg er helt enig i, at vi skal gøre alt, hvad vi kan for at få bragt pattegrisedødeligheden længere ned.
Jeg ved også, at der bliver argumenteret for, at man kan lægge produktionen om, og det er ikke for at udskamme andre produktionsgrene, men det er jo en udfordring, som angår hele produktionen af grise.
Det gælder også i forhold til økologien, som i øvrigt har nogle rigtig gode dyrevelfærdsmæssige tiltag, som også er noget af det, vi diskuterer.
Så det gælder bredt.
Men det gælder også den konventionelle griseproduktion, absolut.
Derfor har jeg også sagt, at jeg glæder mig over, at vi nu kan få den her diskussion i en aftalekreds.
Jeg noterer mig så dog, at fru Zenia Stampe tidligere i dag har udtalt på Facebook, at hun ikke mener, at den aftale, hun selv har været med til at indgå, er det papir værd, den er skrevet på.
Derfor spørger jeg måske bare modsat, jeg ved ikke, om jeg må det, men nu gør jeg det alligevel, om det betyder, at fru Zenia Stampe og Radikale Venstre fortsat vil være en del af den aftalekreds – det håber jeg meget, men jeg er usikker på det – for jeg vil gerne have en bred aftalekreds, så vi netop kan diskutere de her ting og få det gennemført, så det kommer til at stå der.
De partier, der nu skoser den, er dem, som selv havde ansvaret indtil for få år siden med et flertal i det her Folketing, og der skete der ingenting.
Nu sker der altså noget.