Jakob Sølvhøj (EL), 2017-01-10:
Tak for det.
Med lovforslaget her lægger regeringen op til en række forskellige ændringer af folkeskoleloven, som vi i Enhedslisten kan bakke op om.
Vi har været meget tilfredse med, at den tidligere undervisningsminister, fru Ellen Trane Nørby, umiddelbart efter sin tiltræden som minister iværksatte et eftersyn af inklusionslovgivningen fra 2012.
Det er en lovgivning, som vi mener har givet og fortsat giver ganske store problemer i folkeskolen, og det er vores opfattelse, at målsætningen om, at 96 pct. af eleverne skulle inkluderes i den almindelige folkeskole, var udtryk for en fuldstændig mekanisk og uanvendelig tilgang til at styrke inklusionen af elever i folkeskolen.
Og nogenlunde det samme kan man sige om den regel, der blev indført, om henvisning til 9 timers specialundervisning.
Derfor har vi syntes, at det var rigtig godt, at der blev lagt luft til 96-procentsmålsætningen – med en understregning af, at der nu skal tages udgangspunkt i det enkelte barn frem for en procentmålsætning – og at det er udmærket, at det nu følges op af ændringer, der præciserer, at undervisningen skal tilrettelægges, så den også tilgodeser, at alle elever udvikler sig socialt og trives i skolens faglige og sociale fællesskaber.
Jeg vil sige, at det nok er en overvejelse, som allerede i dag præger undervisningen og præger mange læreres opfattelse af, hvad der skal foregå i skolen, men det er fint, at vi får det præciseret.
Hvad angår forslaget om at udvide adgangen til at inddrage eksterne undervisere, så de ikke alene kan undervise efter den almindelige gæstelærerordning, men også i begrænset omfang kan varetage undervisningsopgaver i folkeskolens fag og obligatoriske emner, må jeg tilstå at vi kan have betænkeligheder, altså i forhold til at sikre undervisningens kvalitet.
Men jeg har noteret mig, at der er sket en række præciseringer i forhold til det oprindelige lovudkast, sådan som det bl.a. er blevet efterspurgt af Danmarks Lærerforening i deres høringssvar.
Og med de præciseringer tydeliggøres ansvaret for, at den enkelte eksterne underviser har tilstrækkelige undervisningskompetencer og er i stand til at indfri målene for fagene.
Så dermed mener vi, at der ligger en imødekommelse og en fin tilretning i forhold til det oprindelige udkast til lovforslag.
Vi synes, det er rigtig godt, at der sker en opstramning af mulighederne for så tidligt som muligt at få afdækket, om elevers læsevanskeligheder kan skyldes ordblindhed, og vi er tilfredse med, at forældrene nu også får et egentligt retskrav på, at der gennemføres en ordblindetest for barnet.
Går man ind og kigger på den seneste beretning fra Klagenævnet for Specialundervisning, springer det voldsomt i øjnene, at kommunerne kun fik medhold i 14 pct. af de sager, der blev indbragt for klagenævnet, og at man gik ind helt konkret og ændrede kommunernes afgørelser i 68 pct. af sagerne.
Man vil kunne spørge, om det er en gigantisk mængde af sager, der indbringes.
Nej, det er det ikke.
Men der er altså tale om en tendens, der er så markant, at det kun er et sted mellem hver sjette og hver syvende sag, som kommunerne faktisk afgør i overensstemmelse med lovgivningen.
Det er et gigantisk problem, så derfor vil vi sige, at det er rigtig positivt, at man foretager den her ændring.
Det er rigtig vigtigt, at man også tager initiativ til, at skolerne i endnu højere grad eller måske endda i meget højere grad lever op til lovgivningen.
Lovforslaget indeholder også en øget inddragelse af skolebestyrelserne i fastlæggelsen af elevernes skemaer.
Vi synes, det er en rigtig udvikling at styrke forældrenes indflydelse på skolens ledelse, og vi støtter forslaget om, at skolebestyrelsen fremover skal have forelagt skolens skemaer og rammerne for de skiftende skemaer til udtalelse.
Når det er sagt, vil jeg også godt sige, at vi i Enhedslisten ikke er enige i betragtningerne i lovbemærkningerne om, at forældrenes stigende utilfredshed med de lange skoledage i høj grad skyldes lokale problemer med udmøntningen af reformen.
Jeg er sådan set ikke i tvivl om, at der også er lokale problemer, men jeg tror, at rigtig mange forældre helt grundlæggende er utilfredse med at få dødtrætte børn hjem fra en lang skoledag, hvor udbyttet af de sidste timer har været alt for lille.
Men de bemærkninger til lovforslaget gør nu ikke andet, end at vi synes, at det konkrete forslag til ændring er fornuftigt.
Så alt i alt – jeg er ikke kommet ind på alle detaljer i forslaget – synes jeg ikke, der er tale om gigantiske fremskridt, men jeg synes, der er tale om en række mindre forbedringer af folkeskoleloven, og derfor kan vi støtte forslaget.