runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aleqa Hammond (UFG), 2016-12-05:
Nu er det jo sådan, at det kræves af os, som er vokset op i den generation, efter hjemmestyret blev indført, at vi er tresprogede – at vi lærer grønlandsk, dansk og engelsk.
Det krav har vi stadig væk i samfundet.
Der kræves, at vi bliver eksamineret på tre sprog, både grønlandsk, dansk og engelsk.
Siden grønlandsk blev det officielle sprog i 2009, er sprogdebatten i Grønland blusset op, altså om, hvad det vigtigste er, og hvordan det implementeres, at det officielle sprog bliver anerkendt på den måde, som vi ønsker det.
Det har naturligvis også resulteret i, at vi diskuterer de andre sprog i samfundet.
Et samfund, som bevæger sig i retning af selvstændighed, bevæger sig også sprogligt i en anden retning, og et samfund, som tænker mere globalt, prioriterer naturligvis også engelsk meget mere, end det er tilfældet i dag.
Det synes jeg er en helt naturlig udvikling.
Men det betyder samtidig også, at vi skal se på de konsekvenser, der følger med de beslutninger, vi træffer, altså hvordan det kommer til at ramme vores studerende i Danmark, hvordan det kommer til at ramme vores relationer til Danmark, og hvordan det kommer til at ramme andre dele af samfundet, som vi skal være opmærksomme på.
Men jeg synes, det er en naturlig udvikling.
Marcus Knuth (V), 2016-12-05:
Mange tak.
Jeg vil spørge ordføreren om det samme emne, som vi var inde på før i forbindelse med det danske sprog.
Lad mig begynde med at sige, at jeg selvfølgelig har den allerstørste respekt for et øget fokus på det grønlandske sprog, men jeg mener jo ikke, at det ene udelukker det andet.
Hvis de unge i Grønland efter 9. klasse ikke har samme muligheder for uddannelse, fordi de mangler fuldt kendskab til det danske sprog, sætter man de unge i Grønland i en meget, meget uheldig situation.
Det gælder også, hvis de vil videre på universitetet i Danmark.
Kan ordføreren uddybe, hvad ordførerens holdning er til, at man nedprioriterer dansk og dermed risikerer at sætte nogle unge i Grønland i en forværret situation i forhold til videreuddannelse?
Aleqa Hammond (UFG), 2016-12-05:
Først med hensyn til studenterne: Et ekstra år, hvor de kan bibeholde SU, er et godt bud, der blev foreslået fra Avalaks side, og som jeg håber regeringen tager med i det videre forløb.
Retssikkerheden i Grønland har været svækket igennem mange år.
Heldigvis prøver man at lave forbedringer på området, og det er takket være Retsvæsenskommissionen, som udkom med en betænkning i 2004.
Implementeringsfasen har desværre trukket meget, meget i langdrag, eftersom man ikke har afsat midler til implementering af anbefalingerne.
Karin Gaardsted (S), 2016-12-05:
Jeg er enig i problematikken.
Jeg forstod ikke lige helt, hvad ordføreren ville foreslå der skulle gøres for at bøde på det, men jeg kunne næsten tænke mig til, at det er noget med, at der skulle gives mulighed for et års ekstra studietid.
Noget andet, som ordføreren nævnte, var, at der er sagsområder, som det danske Folketing står for i Grønland, som ikke bliver varetaget godt nok.
Et af de områder, som ordføreren nævnte, var retsområdet og politi.
Er der andre områder, som ordføreren ønsker at fremhæve?
Aleqa Hammond (UFG), 2016-12-05:
Som jeg sagde tidligere, er dansk ikke vores modersmål, og uanset hvor godt dansk vi nu måtte tale, er det alligevel stadig noget af en udfordring at tage en længerevarende uddannelse, hvor sproget udelukkende er afgørende for, hvor godt man klarer sig under studierne.
De grønlandske studerendes forening i Danmark, som hedder Avalak, har op til flere gange rettet henvendelse til os i Folketinget og gjort os opmærksom på, at fremdriftsreformen rammer danskerne hårdt – aldrig nogen sinde har der været så mange reeksaminationer som nu – men den rammer vores egne studerende dobbelt så hårdt, netop fordi de studerer på et andet sprog end det, de taler derhjemme.
Tilvænningen til studiemiljøet, men også tilvænningen til et andet samfund, har gjort det ekstra svært for dem at falde til.
I sidste ende rammer det også den tid, det kræver at blive færdig med uddannelsen og bibeholde dansk SU.
Jeg har rettet henvendelse til regeringen om problemstillingen, i håbet om at der er en forståelse for den side af vores bekymring.
Karin Gaardsted (S), 2016-12-05:
Tak til ordføreren for talen.
Ordføreren nævnte noget om, at fremdriftsreformen er et problem for de grønlandske studerende, der er i Danmark.
Hvad foreslår ordføreren der skal ske, for at vi ikke kommer i den situation, at de grønlandske studerende ikke er i stand til at gennemføre deres uddannelse?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Nu, hvor hr. Christian Juhl har sat sig i formandsstolen, påtager jeg mig om ikke det samme parti så i hvert fald lidt den samme interesse.
Jeg har forstået på De Radikale, at den skal sættes op til 1 pct. af bruttonationalindkomsten.
Det koster sådan i hele træskolængder 68,4 mia. kr. frem til 2025.
Er det noget, der sådan skal ske over natten, og hvordan vil man i bekræftende fald eller i modsat fald skaffe finansiering hertil?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Ja, det er helt klart en ambition for os, at flere danskere kommer i arbejde og specielt også de danskere, som ikke rigtig synes, det kan betale sig på områder, hvor man ikke får så meget for det.
Vi har igennem den seneste del år set, at også rigtig mange af de her stillinger for ufaglærte, der ellers er i det danske samfund, bliver taget af østeuropæere, som kommer til Danmark for at arbejde, og det gør det jo endnu sværere at tro på, at f.eks. kontanthjælpsmodtagere eller andre, der ikke er i arbejdsstyrken i dag, kommer i arbejde.
Og det er klart, at en mulighed jo dels er, at de skal stå til rådighed, hvis de kan, og at man sørger for at forfægte det osv., og så er det jo også at se på, om der er mulighed for at give dem en ekstra skærv efter skat, når de er på arbejdsmarkedet.
Derfor har vi også sagt, at i det omfang, vi finder penge til skattelettelser – det er jo ikke sådan, at vi ønsker at opretholde så høj en skat som muligt, så kan man finde penge til skattelettelser, er det jo fint – så ønsker vi, at sigtet er på de mennesker, der ikke tjener så forfærdelig mange penge.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Jeg er nødt til lige at imødegå den fejlslutning, som fru Pernille Skipper mere eller mindre bevidst træffer her, for sandheden er jo den, at der er kommet flere penge pr. fødende, også på Rigshospitalet.
Dermed ikke sagt, at det er godt nok, for vi skal jo lytte, når en så kompetent mand siger: Det her kan jeg ikke holde til mere.
Jeg tror altså ikke på, at penge alene er løsningen på noget som helst her i tilværelsen.
Og til det her med at sige, at man vil have flere penge til dette og hint, vil jeg sige: Jamen for pokker da, det vil vi også.
Vi vil bare gerne skaffe dem først, og det gør vi, ved at flere mennesker kommer i arbejde og betaler skat til vores fælles velfærd.
Pernille Skipper (EL), 2016-12-05:
Tak for det.
Jeg hørte hr. Jakob Ellemann-Jensen senere sige, at det at få flere i beskæftigelse var en forudsætning for, at vi kunne have velstand og velfærd, og det er jo rigtigt.
For det første skal man så sørge for, at man reelt får mennesker i arbejde og ikke bare laver tomme løfter og trykker dem på deres kontanthjælp.
Derudover skal man jo så også vælge at bruge den velstand på mere velfærd.
En forudsætning for, at vi får bedre velfærd, er altså, at vi træffer et politisk valg om at ville gøre det.
Og det kan godt lyde lidt på hr. Jakob Ellemann-Jensen, som om at det er sådan et valg, man vil træffe senere, men det er altså et valg, som vi skal træffe nu.
Et af de steder, hvor vi virkelig har behov for at træffe det valg, er på fødegangen.
Vi har lige set en klinikchef fra Rigshospitalet forlade sit arbejde, fordi han simpelt hen ikke kan være i det mere.
Der er ikke bare skåret igennem huden eller igennem senerne, der er skåret ind i knoglen.
Og han bliver bakket op af jordemødre og i øvrigt chefer på alle mulige andre afdelinger, fordi der er et produktivitetskrav på 2 pct. hvert eneste år.
Så mit spørgsmål er: Hvornår har vi nået den fysiske grænse for det produktivitetskrav, og hvornår kommer vi dertil, at Venstre faktisk træffer et valg om velfærd?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Nej, det synes jeg bestemt ikke.
Jeg vil lige sige, at statsministeren ikke kun er min statsminister.
Det er vores, det er vores alle sammens statsminister.
Det handler også om ledelse, det handler også om, hvordan man gør tingene de enkelte steder, og det synes jeg egentlig vi skal være dygtigere til.
Derfor lægger vi jo også op til en ledelseskommission i regeringsgrundlaget.
Pernille Skipper (EL), 2016-12-05:
En af grundene til, at hr. Jakob Ellemann-Jensen kan trylle med tallene på den måde, er jo, at der er sket det, man kalder en opgaveglidning, og det betyder, at de jordemødre, der løber rundt på gangene i dag, varetager langt, langt flere opgaver, end de gjorde tidligere.
Man kan godt pege på nogle teoretiske tal, men virkeligheden er jo, at de passer mange fødende på én gang, at vi har familier, der bliver sendt hjem, få timer efter de har født, også selv om de ikke er trygge ved det, og at det ikke bare er en enkelt eller to jordemødre, men rigtig mange, som har forladt det offentlige og er gået over i det private, fordi de ikke kan være i det i forhold til fagligheden.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Jeg vil lige gå i rette med den sidste bemærkning fra hr. Nicolai Wammen om at spare penge.
Det, der har ændret sig, er jo det, jeg talte om i min tale.
Det er ambitionerne.
Det er de ambitioner, der gør, at vi lægger op til en vækst på 0,3 pct. – og nu skal hr. Nicolai Wammen notere – plus de reformer, som vi mener er nødvendige, som vi mener der er behov for, fordi det jo vil give råd til alle de ting, som vi også lægger op til i regeringsgrundlaget; nogle reformer, som Socialdemokratiet, da de sad i regering, var meget begejstret for, og som hr. Bjarne Corydon, da han var finansminister, lagde op til at man ville videreføre, hvis man havde fortsat i regering, hvilket man heldigvis ikke gjorde, men nogle reformer, som man jo var glad for hos Socialdemokraterne, og som man nu har mulighed for at få indflydelse på og være med til.
Det er sådan set en udstrakt hånd til et samarbejde.
Nicolai Wammen (S), 2016-12-05:
Tak for det, og også tak til Venstres politiske ordfører, som er i julegavehumør, og det er jo altid dejligt.
Som ordføreren også var inde på, er det jo bare et par måneder siden, vi var her sidst til en åbningsdebat, og ved den lejlighed meldte statsministeren på Venstres vegne, at der var brug for en offentlig vækst på 0,5 pct.
Det er betydelig mere, end vi gik til valg på, men det er nødvendigt.
Vi lader den lige stå et øjeblik – men det er nødvendigt.
Så mit enkle spørgsmål til den politiske ordfører for Venstre, som føler sig lidt som en jeopardyvært her i dag, er: Hvad er det, der har ændret sig på 2 måneder, som gør, at det nu ikke længere er nødvendigt med de 0,5 pct., men man kan nøjes med 0,3 pct.?
Det svarer til mere end 8 mia. kr. om året.
Hvad er det, der på 2 måneder har gjort, at man kan spare 8 mia. kr. på den offentlige sektor, mens det for kort tid siden var helt nødvendigt, at det var et andet tal?
Nicolai Wammen (S), 2016-12-05:
Jeg må sige, at hr. Jakob Ellemann-Jensen for mig lyder lidt som en jeopardyvært, der er løbet tør for præmiepenge, for det, der er udfordringen her, er jo, at den politiske ordfører for Venstres statsminister for bare 2 måneder siden sagde, at det var nødvendigt, for at tingene kunne hænge sammen, at der var de her 8 mia. kr. mere end det, den nye regering lægger op til.
Når man kigger ud over Danmark, tror jeg, man vil se, at det, der optager mange mennesker ud over det, at vi har fået en ny regering, er, hvad vi ser på ældreområdet, hvor folk sidder i deres egen urin og ikke kan få en værdig pleje; at det er en læge, der har sagt op på et sygehus.
Derfor vil jeg bare spørge: Synes Venstres politiske ordfører, at der er mindre brug for, at vi investerer i velfærdssamfundet i dag, end der var for 2 måneder siden?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Jamen det her illustrerer sådan set for mig – og det tror jeg egentlig godt vi kan blive enige om, hvis vi fjerner al polemikken om det, at vi vil noget forskelligt – at ledelse betyder mere, end penge gør, og at ledelse er vigtigt, og at en ledelseskommission er en god idé.
Jeg tror også, det var derfor, fru Mette Frederiksen nævnte den i sin tale på Socialdemokratiets kongres, altså at der skal gøres noget ved ledelsen, at vi skal gøre op med det her regeltyranni og vi skal sætte folk fri.
Jeg tror faktisk det betyder noget, og derfor skal vi tage det som et råb om hjælp, når en så kompetent og erfaren mand tager sit gode tøj og går sin vej.
Det er jo noget, som vi har drøftet her i de seneste par dage: Skal man have ret til på samfundets regning og med mere SU osv. at tage endnu en uddannelse, fordi man valgte forkert eller noget andet i første forsøg?
Der er det, jeg siger, at man, hvis ens uddannelse er blevet forældet, jo skal have mulighed for at tage en ny.
Men hvis man har valgt forkert og synes, at man interesserer sig for noget andet, så synes jeg egentlig, det er rimeligt nok, at man ikke bare i udgangspunktet på samfundets regning kan tage endnu en uddannelse.
Vi har det mest generøse uddannelsessystem i verden, og det skal vi holde fast i.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-05:
Ligesom vi deler ambitionen om at sætte den offentlige sektor mere fri og vi ser på tillid, så tror jeg også, det handler om at sætte de studerende mere fri.
Vi har jo gennem de sidste mange år indskrænket mulighederne for at gå i gang med en uddannelse og vælge videre på andre fag og på andre niveauer med en fremdriftsreform og nu også med et loft over, hvor mange uddannelser man kan tage, og vi har jo en uvis fremtid, hvor der skal findes nye innovative løsninger.
Så synes ordføreren i det mindste ikke, det måske kunne være en idé at se på, hvordan det er, vi blander ånden og hånden, og at man kan arbejde med håndværksfag, og at man kan arbejde akademisk, og at vi ser lidt mere cirkulært på uddannelsessektoren, altså har tillid til de studerende og sætter de studerende fri i lige så høj grad som universiteterne og underviserne?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Det er jo helt rigtigt, at vi ikke kender fremtiden, og det er derfor, vi har et ambitiøst regeringsgrundlag, som siger: Lad os nu polstre Danmark bedst muligt, så vi kan imødegå det og omfavne den fremtid, som kommer, uanset hvordan den ser ud.
I forhold til uddannelsesområdet er det egentlig min oplevelse, at uddannelsesinstitutionerne faktisk er ganske gode til at følge med og til at udvikle uddannelserne, både nye uddannelser, men også allerede eksisterende uddannelser, og til at lade nye uddannelsesinstitutioner opstå, som behovene opstår undervejs.
Og det tror jeg egentlig at universiteterne er bedre til end ordføreren og jeg.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-05:
Jeg kan lige starte med at sige til ordføreren, at vi skam har planer fra Alternativets side, og de kan findes på vores hjemmeside, og der er også et finanslovsforslag.
Jeg blev rigtig glad, da jeg så regeringens ministre, og jo specielt over, at der faktisk er en fremtidsminister, som ganske vist ikke er udpeget af statsministeren, men af sig selv, og det synes jeg jo er rigtig, rigtig interessant i forhold til fremtidens uddannelsessystem, som vi burde have rigtig meget fokus på.
Når vi nu snakker fremtid, er det jo også en fremtid, hvor vi ikke nødvendigvis kender behovene hundrede procent.
Og derfor tror vi på, at der virkelig er et behov for et opgør med den her meget lineære uddannelsestænkning, hvor man går skridt for skridt, men at man måske også skulle kunne blande sine uddannelser mere i fremtiden.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om det er nogle tanker, ordførerens parti deler, altså det her med, at fremtidens uddannelse også er noget, man som ung selv sammensætter, når man er i gang med sit forløb.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Vores ambition går selvfølgelig på at få færre asylansøgere.
Men et meget stort antal af de mennesker, som bevæger sig ud på de skibe, som menneskesmuglerne bruger til at fragte folk over Middelhavet, er jo netop migranter.
Det er mennesker, som af forståelige grunde søger sig en bedre tilværelse et andet sted i verden end der, hvor de bor, der, hvor de kommer fra, og hvis man fjerner denne mulighed allerede der, så er der altså også en mulighed for, at der ikke går lige så mange menneskeliv tabt i Middelhavet, som vi har set det i de seneste par år, altså mennesker, som af helt forståelige grunde søger en bedre tilværelse for dem selv og for deres børn.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Ja, det at fjerne grundlaget for menneskesmuglerne er jo en helt rigtig ambition at have.
Men det er klart, at der, hvis man fjerner grundlaget for menneskesmuglerne, ved at man siger, at folk bare kan blive fløjet ind med et charterfly fra et tredjeland til Danmark, kan man sige, ikke er nogen grund til at have menneskesmuglere.
Så det er jo et spørgsmål om, hvem der har ret til at få asyl i Danmark.
Det her universelle flygtningebegreb, som gør, at man, fordi man kommer fra et land, så har ret til at lande et helt andet sted i verden, og man så i princippet har asylret, og hvor man altså på den måde, før man når frem til det land, man så vil søge asyl i, alligevel må komme over mange landegrænser, er jo der, hvor nogle af os spørger, om man så egentlig ikke er migrant i det pågældende område frem for at være flygtning.
Altså, er man ikke flygtning i nabolandet, f.eks. i Libanon, eller hvor man nu måtte være flygtet hen, og er det så ikke primært der, hjælpen skal være, og ikke ved at folk eksempelvis bliver flyttet til Danmark?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Nu er det ikke vanvittig overraskende for mig, at det her punkt har vakt Dansk Folkepartis opmærksomhed.
Der er også et andet afsnit, der handler om Europa, som jeg også tror man vil synes er interessant, og når jeg nævner de to ting sammen, er det jo, fordi det hænger sammen.
Det er jo ikke noget, vi selv kan løbe ud med og få forandret i hele verden, men det er en ambition, som vi skal søge at få opfyldt med ligesindede lande.
Og det vil mindske presset, er håbet og ambitionen, på Europa og på Danmark.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Nu diskuterer vi jo, på baggrund af at der er kommet en udvidet regering og et nyt regeringsgrundlag osv., og vi har selvfølgelig alle sammen læst regeringsgrundlaget igennem med stor interesse, og der er en enkelt ting i det, som jeg godt kunne tænke mig at få hr. Jakob Ellemann-Jensens uddybning af, og det er det punkt, der handler om et nyt asylsystem.
For der står der, at regeringen vil arbejde for et system, hvor man skal søge om asyl fra et tredjeland frem for ved de europæiske landes grænser, og at vi skal væk fra et system, der giver fortrin til asylansøgere, som har penge og kræfter, og som understøtter menneskesmuglernes kyniske forretningsmodel.
Jeg ved ikke, om hr. Jakob Ellemann-Jensen kan løfte lidt af sløret for, hvordan man har tænkt sig sådan et nyt asylsystem.
For det er jo i hvert fald klart, at det er et af de afsnit i regeringsgrundlaget, der sådan har Dansk Folkepartis særlig store bevågenhed, altså i forhold til hvordan vi kan arbejde videre med at komme væk fra det her med asylshopping, hvor man kan vandre rundt i de europæiske lande og se, hvor man vil søge asyl, og hvor vi ikke har styr på tingene.
Så jeg er meget interesseret i at høre, om der kan siges noget lidt mere uddybende om det her punkt.
Altså, værdighedsmilliarden er jo et beløb, der kommer i år og de kommende år til kommunerne, samtidig med at vi forpligter dem til at definere, hvad værdighed forstås som i deres kommune.
Det er vores ambition i Dansk Folkeparti, at vi fortsat, altså år for år, sikrer flere midler til ældreområdet.
Vi deler fuldstændig spørgerens synspunkt om, at hvis man skal kunne følge med, når der kommer flere ældre og desværre også flere demente, der får brug for hjælp, så skal der også være ressourcer til rådighed.
Så det er en kombination af på den ene side at definere, hvad der er værdig ældrepleje, og hvordan vi sikrer, at den rent faktisk finder sted ude i den enkelte kommune, på det enkelte plejehjem, over for den enkelte ældre, og på den anden side selvfølgelig også at anerkende, at det også koster nogle penge, at der skal være nogle hænder, der hjælper den enkelte ældre.
Og de penge skal vi være parate til at sætte af.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-05:
Tak for det.
Jeg vil også gerne følge op på noget af det med den sociale balance.
Der blev tidligere spurgt til, at vi i de her dage er i gang med til at behandle et lovforslag, som betyder, at der bliver skåret ned på ydelsen til unge på produktionsskolerne, og det lægger Dansk Folkeparti jo stemmer til.
Produktionsskolerne er nogle af dem, der virkelig hjælper unge, som har sociale problemer med i bagagen, med at komme igennem og måske komme ind og få mere uddannelse og ud i job senere.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren en gang til: Hvad er det rimelige, hvad er det fornuftige i at spare så markant på produktionsskoleydelsen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Altså, jeg havde egentlig tænkt mig bare at sige, at det var en fin opbremsning, men nu var der så et tillægsspørgsmål.
Jamen det handler om, at Dansk Folkeparti kan få indflydelse på den politik, der bliver ført, og vi står da i en væsentlig bedre situation med den her regering og os som parlamentarisk grundlag, end hvis vi havde en anden regering, der kiggede til SF, Enhedslisten, Det Radikale Venstre og Alternativet. Nu kommer de partier jo på talerstolen her senere, og når det har udfoldet sig, hvad de partier mener, så tror jeg godt, man kan se forskellen.
Og så tror jeg, man kan forstå, hvorfor Dansk Folkeparti ikke synes, at vi skal have – havde jeg nær sagt, i citationstegn – den side af Folketingssalen til at regere.
Jeg glæder mig over, at Socialdemokratiet på visse områder siden folketingsvalget i sommeren 2015 har flyttet sig, og det vil jeg gerne kvittere for, og jeg ser også frem til, at vi kan samarbejde om en lang række ting.
Men jeg må også bare sige, at der er fire partier omkring Socialdemokratiet, som vil noget diametralt modsat på en række afgørende områder, og så kan man jo selv vurdere, om man tør overlade til den kreds af partier at sætte kursen for Danmark.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-12-05:
Det er jo et svar, jeg er rigtig glad for at høre, for det betyder, at regeringen ikke har flertal bag den del af sin politik.
Og det er i virkeligheden en af de dele af regeringsgrundlaget, som jeg er allerallermest bekymret for.
Men det betyder så også – hvis jeg sådan skal samle lidt op på, hvad der er svaret indtil nu – at Dansk Folkeparti ikke står bag den helt centrale ramme for, hvad den økonomiske politik skal være, nemlig væksten i den offentlige sektor.
Dansk Folkeparti står ikke bag de ting, der bliver talt om, i forhold til udliciteringer, som regeringen lægger op til, og Dansk Folkeparti står ikke bag den del, der handler om pensionsalderen.
Dansk Folkeparti står ikke bag ideen om forringelser i velfærden.
Det er altså noget, der selvfølgelig glæder mig som socialdemokrat.
Men på en eller anden måde kan jeg ikke lade være med tænke på, hvad det egentlig er, Dansk Folkeparti så står bag.
Altså, det er trods alt Dansk Folkeparti, der er årsag til, at vi har den regering siddende, der sidder lige nu.
Dansk Folkepartis formand står på talerstolen og siger, at Dansk Folkeparti gerne vil have en social balance.
Jeg synes måske ikke, det her fra blåt til mørkeblåt er et udtryk for en social balance.
Så måske kunne formanden for Dansk Folkeparti svare på, hvad det så egentlig er, der er hele ideen med, at Dansk Folkeparti står bag regeringen.