runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-05-23:
Hvordan er virkeligheden?
Virkeligheden er, at balterne beder os om det her.
Balterne er nemlig ekstremt pressede af et fuldstændig aggressivt Rusland, og derfor ønsker de en forsikring.
Det her er så vores forsikring for at beskytte de baltiske lande.
Hvorfor skal vi ikke lytte til befolkningen i de baltiske lande – små lande, som har brug for opbakning fra andre små lande, deriblandt Danmark?
Tænk på, hvis det modsatte var tilfældet.
Skulle vi så også bare så at sige gå vores egen vej, fordi der ikke var nogen, der kunne hjælpe os?
Det synes jeg ærlig talt er sørgeligt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-05-23:
En ting, som jeg tror er helt sikkert, er, at det her bidrag og NATO's fremskudte position ikke kommer til at få russerne til at fjerne deres soldater på den russiske side af grænsen eller de missiler, de er i gang med at opsætte i Kaliningrad.
Og det er jo ikke til fordel for balterne; det er jo ikke til fordel for danskerne.
Det er ikke til fordel for nogen, at man har den her situation, hvor der er en øget tilstedeværelse af militær, fordi det i sidste ende kan føre til en åben konflikt, der er farlig for os alle sammen.
Tak for det.
Når jeg tager ordet i dag, er det, fordi jeg mener, at Folketingets flertal er ved at træffe en uklog beslutning.
I det her tilfælde handler forslaget fra regeringen om at lade 200 danske soldater indgå i NATO's fremskudte position langs den russiske grænse i Estland.
Dermed tages der endnu et skridt i det våbenkapløb, der foregår mellem Rusland og NATO i Østersøen lige nu.
Den her oprustning foregår altså tæt på os her i Danmark.
Det er farligt, fordi denne oprustning er med til at øge faren for åben konflikt.
Det er ikke bare farligt for os her i Danmark, men også for befolkningen i Estland og i Baltikum generelt, som regeringen med udsendingen ellers påstår at hjælpe.
Jeg har det med den russiske præsident Putin sådan, at jeg ønsker ham væltet – hellere i dag end i morgen – og ikke mindst derfor er jeg imod det her forslag.
Jo flere NATO-styrker, der udstationeres langs den russiske grænse i Baltikum, jo bedre vil Putin kunne smøre sin valgmaskine frem mod det kommende præsidentvalg i Rusland.
Jeg har prøvet at spørge regeringen om, hvad konsekvensen af den her udsending af soldater til en fremskudt position nær den russiske grænse kan blive.
Jeg spurgte under både førstebehandlingen og i udvalgsbehandlingen: Hvad forventer regeringen, at resultatet vil være?
Kan vi forvente, at russerne følger op med yderligere oprustning, som vi tidligere har set det?
Svaret fra regeringen har været, at det ikke kan udelukkes, at NATO's udsending vil blive fulgt op af yderligere russisk optrapning.
Regeringen kan heller ikke udelukke, at yderligere danske soldater vil blive sendt af sted, hvis det her våbenkapløb fortsætter.
Med andre ord: Vi befinder os lige nu i en optrapnings- og oprustningsspiral, som regeringen ikke kender enden på.
Det er farligt.
Det vil uden tvivl styrke den russiske præsident Putin, og det vil i værste fald ende i en uoverskuelig konflikt.
Derfor afviser Enhedslisten forslaget fra regeringen.
Vi ønsker pres på præsident Putin; vi ønsker ikke en styrkelse af præsident Putin.
Peter Juel Jensen (V), 2017-05-23:
Jeg har trykket mig ind.
Tak til ordføreren.
Ordførerens parti er jo det eneste parti, der ikke synes, det her er en god idé.
Kan ordføreren så garantere over for de baltiske lande, at hvis Folketinget følger Enhedslisten, vil man fra Ruslands side stoppe med at chikanere de baltiske lande?
Kan Enhedslistens ordfører garantere det over for de baltiske lande?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-05-23:
Problemet er jo, at det her forslag heller ikke vil forhindre russisk oprustning – tværtimod.
Vi har regeringens svar til Folketinget om, at man risikerer en yderligere russisk optrapning, og sågar at vi meget snart kan stå her igen og diskutere udsendelse af yderligere danske soldater til Baltikum.
Dermed har vi et farligt våbenkapløb, og det bør vi undgå.
Vi bør i stedet for arbejde for en gensidig nedrustning.
Jeg ved, at det ikke er let, men det er det, som vi bør arbejde på at opnå.
Peter Juel Jensen (V), 2017-05-23:
Men alligevel så forventer ordføreren en garanti fra regeringen om, hvad der så vil ske, hvis man gør det her.
Er det helt fair stillet op over for hinanden?
Og er det ikke således, at de baltiske lande selv har bedt NATO om hjælp, støtte og opbakning?
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-05-23:
Jamen det er jo lige præcis det: Rusland har sat gang i alt, hvad de kan.
Derfor sætter vi ikke gang i et eller andet yderligere kapløb ved at sikre vores venner i Baltikum.
Der er ikke mere energi i musklerne i benene på Rusland.
De kan ikke løbe stærkere.
Derfor bliver det der eskalerende våbenkapløb, som Enhedslisten taler om, en kort kamp, for det er kun NATO-alliancen, der kan løbe stærkere i den her sammenhæng.
Rusland er på toppen og kan altså, hvis de skal ændre hastighed, kun sætte den ned.
De kan ikke løbe stærkere.
Det bliver Enhedslisten da nødt til at forholde sig til.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-05-23:
Jeg deler ikke den tiltro til Putin.
Jeg tror, han kan finde på meget, meget mere ubehageligt.
Det er også grunden til, at vi fra Enhedslistens side støtter op om de sanktioner, bl.a. forbud mod eksport af våben, som EU har indført over for Rusland.
Jeg håber, at Dansk Folkeparti vil gå herop og forklare lidt senere, hvorfor det er, at danske soldater skal sendes til den russiske grænse, samtidig med at Dansk Folkeparti argumenterer for en ophævelse af EU's våbenembargo mod Putin, som vil gøre det muligt for ham, hvis den ophæves, at købe topmoderne europæiske våben, som jo så i værste fald kan ramme danske soldater.
Marcus Knuth (V), 2017-05-23:
Mange tak for ordet, hr. formand.
Som ordfører for forespørgerne tillader jeg mig at åbne for den her drøftelse, som vi skal have i dag.
Det drejer sig naturligvis om den rigtig gode tradition, som vi har her i Folketinget, for at debattere udfordringer og muligheder for vores rigsfællesskab.
Jeg ser frem til en god og konstruktiv debat.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
Tak for det meget grundige ordførerindlæg, som Socialdemokratiet kom med.
Jeg er glad for, at ordføreren kom ind på Pituffik-servicekontrakten og Camp Century.
Danmark har jo med sin forsvarsaftale med USA en moralsk og juridisk forpligtelse over for Grønland.
Den tabte servicekontrakt og oprydningen af den gamle amerikanske base er absolut relevante.
Vi har i forbindelse med statsministerens redegørelse ikke hørt, hvad de næste skridt, man vil tage, er, både for at der sker en ansvarspådragelse, men også hvad angår en køreplan for fremtiden, med hensyn til hvordan man fra dansk side vil sikre sig, at der bliver ryddet totalt op efter amerikanerne og fjerne deres efterladenskaber.
Hvad har ordføreren at sige til det?
Karin Gaardsted (S), 2017-05-23:
Jeg er bekendt med, at der er sat et begyndende arbejde i gang, og jeg synes da også, statsministeren i sin tale nævnte en eventuel oprydning efter de amerikanske baser.
Der, hvor vi er nu, er jo, at vi fra dansk side har sagt ja til at indgå i et undersøgende arbejde, og som statsministeren sagde, ligger det jo nogle årtier ud i fremtiden, og heldigvis for det, men det betyder jo ikke, at man skal ligge på den lade side – det betyder jo, at det netop er nu, man skal forberede, hvad man skal gøre, og hvordan man skal gøre det.
For der er ingen tvivl om, at der ikke er ryddet op efter de amerikanske baser, og at det er særlig påtrængende ved Camp Century.
Så vores indstilling er, at vi kun ønsker at skubbe på for, at det arbejde kommer til at glide fuldstændig efter planen, og at man inden for en overskuelig tid også når frem til, hvordan man så skal reagere.
Selvfølgelig har det betydning, hvordan isen smelter, om isen fortsætter med at smelte, eller om vi måske oplever, at det om 10 år begynder at blive koldere igen – det ved vi jo ikke endnu, men derfor skal vi have planlægningen i orden alligevel.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
Den udmelding, som tidligere naalakkersuisoq for udenrigsanliggender, Vittus Qujaukitsoq – om han har mandat eller ej, er en diskussion, vi tager i Grønland – er kommet med, er meget alvorlig, sagen taget i betragtning.
Jeg sagde allerede i forbindelse med redegørelsesdebatten i december sidste år, at jeg ville bakke op om naalakkersuisut, når de meldte ud, at de ville indgive klage over den danske regering til FN for at have brudt deklarationen om oprindelige folks rettigheder, hvis den fortsat ignorerede alvoren og henvendelserne fra Grønlands side i den grad.
Hvad mener Socialdemokratiet om denne udmelding?
Karin Gaardsted (S), 2017-05-23:
Jeg nævnte i min ordførertale, at selv om klagen ikke var korrekt indgivet, er hele sagen jo et udtryk for en stærk grønlandsk frustration over sagens forløb, og det synes jeg selvfølgelig skal tages alvorligt, for vi skal arbejde sammen i dialog med hinanden for at se, om vi kan nå bedre resultater end dem, vi når i dag.
Så det arbejde skal fortsætte, og vi skal ikke overhøre den grønlandske stemme i den her sammenhæng.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Mange tak.
Tak for ordførertalen.
Det glæder mig at høre, at Socialdemokratiet er optaget af den her sag med oprydning efter de tidligere militære aktiviteter rundtomkring i Grønland.
Som man kan læse i de grønlandske nyheder, samarbejder GEUS og Artek om at have et hold hen over sommeren, der kigger på, hvordan det ser ud, og hvor man laver de her undersøgelser, som skal lede hen til, hvem der har ansvaret, og finde ud af, hvordan vi så får ryddet op.
Noget andet, ordføreren nævnte, var anstalterne og behovet for, at vi kan tilbyde noget psykiatrisk hjælp til nogle af de indsatte på anstalterne.
Det er noget, som IA også har været meget optaget af, og vi har anbefalet i vores justitsudspil, at der bliver afsat nogle flere penge, men at man også får afklaret ansvaret mellem Grønland og Danmark, og hvem det er, der har ansvaret for at sikre behandling til de indsatte på anstalterne.
Karin Gaardsted (S), 2017-05-23:
Der er jo flere steder i Grønland, hvor der er efterladenskaber efter amerikanske baser, og jeg er rigtig glad for at høre ordføreren sige, at der allerede er folk, der er i gang med at lave nogle forundersøgelser.
Til det om anstalterne: Det er helt korrekt, at vi bliver nødt til at finde ud af, hvem det er, der står for det, for det kan jo både være et social- og sundhedsanliggende og et retsanliggende.
Så jeg kan ikke sige lige præcis, hvad vores stilling er.
Så kan man sige, at det er to forskellige ting, nemlig enten de indsatte eller de ansatte, men det er meget vigtigt, at de folk, der er omkring folk med psykiske problemer i anstalterne, også kan håndtere det.
Jeg ser også frem til, at vi skal diskutere det justitsudspil, der er kommet fra ordføreren.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-23:
Jeg tror ikke, det kommer bag på nogen, at de baltiske lande ikke har deres sande venner blandt hr. Nikolaj Villumsens partifæller.
Det har de stort set ikke haft, og det har de heller ikke i dag.
Det, jeg kan forstå Enhedslisten siger skal komme i stedet for et NATO, der forsvarer sig og forsvarer vores allierede, er FN.
Al ære og respekt for FN, men en af FN's styrker er jo samtidig en af FN's svagheder, nemlig at stort set alle lande er medlemmer af FN.
Det gør jo, at der er en række situationer, hvor FN ikke kan agere.
Jeg går ud fra, at Enhedslistens ordfører er bekendt med, at Rusland sidder i Sikkerhedsrådet som permanent medlem i FN og jo derfor vil kunne blokere for, at FN kunne gribe ind, i det tilfælde at Rusland angreb de baltiske lande.
Så Enhedslisten har ikke rigtig noget svar til balterne, andet end at vi bare skal sidde stille og håbe på, at det hele nok går over, eller hvordan skal jeg forstå det?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-05-23:
Nej, sådan skal ordføreren ikke forstå det.
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg har gode baltiske venner, og jeg kan rigtig godt lide den baltiske befolkning.
Det er jo bl.a. derfor, vi siger nej til et våbenkapløb, der kan blive farligt for dem.
Hvad er så alternativet til at gøre det her?
Fra Norge, Sverige, Finland, Island og Danmark er vi gået sammen og har foreslået, at vi i nordisk regi – fordi Østersøen jo ligger lige op ad de nordiske lande – påbegynder et arbejde for at opnå en gensidig nedrustning.
Jeg siger ikke, det bliver let, men vi kan bl.a. bruge økonomisk og politisk pres, eksempelvis ved at afvise den her Nord Stream 2-rørledning, til at presse russerne.
Det var jo lige præcis sådan nogle initiativer, som førte til afslutningen af den kolde krig, uden at der blev løsnet et skud.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-23:
Nej, det farlige består ikke i, at man forsvarer sig – det farlige består i en aggressiv overmagt, som vil angribe en.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-05-23:
Der er da ingen tvivl om, at Rusland agerer fuldstændig uacceptabelt i Ukraine, på Krim og i Syrien, og derudover undertrykker Putin sin egen befolkning groft, og det skal vi jo sige fra over for.
Jeg er bare rigtig bekymret for, at det her forslag kommer til at blive en gave til Putin og hans valgkamp, for der er ikke noget, han hellere vil have, end en ydre NATO-fjende, så han kan mobilisere den russiske vælgerbefolkning omkring sig selv op til præsidentvalget.
Hvis vi derimod lægger et økonomisk pres, eksempelvis ved afvisning af Nord Stream 2, så vil det ramme ham og hans oligarkvenner.
Carsten Bach (LA), 2017-05-23:
Det seneste, jeg lige umiddelbart ud fra hukommelsen kan huske vi har drøftet, har været arbejdsmiljølovgivningen, hvor der muligvis var nogle ting, der ikke var hundrede procent opdateret i forhold til de grønlandske myndigheder, og der derfor var nogle forhold, som ikke var på samme niveau i Grønland, som de er i Danmark.
Og det er klart, at der er man selvfølgelig også nødt til at være opmærksom på kvaliteten.
Christian Juhl (EL), 2017-05-23:
Tak for det.
Det var angående det med rigsfællesskab.
Det har været diskuteret, om det historisk er en rigsenhed, altså hvor man skal tale med én stemme, uanset hvad placering man har i hierarkiet, eller om det er et reelt rigsfællesskab
– nu er vi jo endt med det pæne ord, når vi bruger det i Danmark – men er ordføreren ikke enig i, at hvis det var tre selvstændige nationer, der arbejdede ligeværdigt sammen, var der mere rigsfællesskab i det end nu, hvor der er én stat, nemlig Danmark, og så to, hvad skal man kalde det, med selvstyre, men som ikke er selvstændige stater?
Magni Arge (T), 2017-05-23:
Jeg er ikke sikker på, at jeg fik det næstsidste ord med.
Men den her forfatning handler egentlig ikke om løsrivelse.
Det må jeg erkende.
Den her forfatning handler om, at vi skal have et identitetsdokument for Færøerne – vi skal have en køreplan for en ordensplan for, hvordan vi organiserer vores samfund, hvilke rettigheder vi har, hvilke pligter vi har, hvordan vi organiserer et politisk system – og at vi så også får stadfæstet den færøske selvbestemmelsesret, og at det er det færøske folk, som har den ultimative magt over det færøske samfund.
Det er det, det handler om.
Jeg kan ikke se, at det her på nogen måde er i et modsætningsforhold til den danske grundlov, fordi det egentlig bare er en udmøntning af flere rettigheder.
Det er ikke et spørgsmål om at begrænse nogen rettigheder hos det færøske folk, tværtimod.
Henrik Brodersen (DF), 2017-05-23:
Nej, fordi der er jo ikke nogen, der kan være uenig i, at det er rart at have nogle regelsæt.
Jeg har stor sympati for, at man på Færøerne vil være så meget herre i eget hus som overhovedet muligt.
Færøerne klarer det jo med bravur, hver gang der bliver hjemtaget et område osv. osv.
Så det er jo ikke den del af det.
Jeg så en gallupundersøgelse for ikke ret lang tid siden, som jo bekræftede det, som ordføreren er inde på, netop det her med, at det muligvis ikke var et spørgsmål om løsrivelse, fordi over 60 pct. af den færøske befolkning ikke havde nogen intentioner om at ville løsrive sig fra rigsfællesskabet.
Kan ordføreren bekræfte det?
Magni Arge (T), 2017-05-23:
Ordføreren kan i hvert fald bekræfte, at hvis man selv er herre over, hvordan en gallupundersøgelse bliver gennemført, så kan man have en relativt stor påvirkning på, hvilke resultater man får ud af det.
Jeg kan hilse og sige, at der er gennemført en ny gallupundersøgelse, og den viser helt klart et flertal blandt færingerne for spørgsmålet om, at vi skal være en selvstændig nation.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
I statsministerens kronik fra i dag skriver han bl.a. om grundloven, at den giver meget vidtstrakte muligheder for selvbestemmelse, men at den også sætter nogle klare grænser på nogle få områder.
Kan ordføreren komme med nogle bud på, hvad det er, der menes, og hvilke konflikter der muligvis snakkes om?
Magni Arge (T), 2017-05-23:
Jeg formoder, at det er den såkaldte DFG-ordning, der hentydes til.
Det er en ordning, som gør, at Danmark, Færøerne og Grønland sidder fælles i forskellige fora, som har med fordelingen af f.eks. fiskekvoter at gøre.
Når det så er sådan, at både Færøerne og Grønland har en interesse i de samme bevægelige fiskebestande f.eks., så kan vi jo risikere, at Færøerne og Grønland har modsatrettede interesser.
Når det sker, udligner vi hinanden og har ingen indflydelse i de her internationale fora, og det kan være en ganske stor negativ ting for både Færøerne og Grønland.
Vi mener også, at det er utrolig vigtigt, at de bilaterale forhandlinger, som man har imellem strandlande, altså lande med en strand ud til fiskebestandene, består som bilaterale forhandlinger, og at de ikke havner inde i de multilaterale sammenhænge, hvor vi mister vores indflydelse.
Karin Gaardsted (S), 2017-05-23:
Vi har jo hørt ordføreren flere gange i dag omtale, at der er en stor tilslutning til rigsfællesskabet på Færøerne, og det synes jeg er rigtig dejligt at høre.
Vil ordføreren folde det lidt ud – altså, hvad er det, ordføreren bygger det på?
Magni Arge (T), 2017-05-23:
Jeg bekræftede ikke, at det ikke længere handler om selvstændighed for Færøerne.
Det handler i høj grad om færøsk selvstændighed for mit vedkommende.
Men jeg bekræftede, at selve afstemningen om forfatningen ikke drejer sig om selvstændighed i denne omgang.
Hvad angår Færøernes mulighed for at deltage i internationalt samarbejde, er det rent faktisk sådan, at netop det, at vi er en del af rigsfællesskabet, der hviler på enhedsstatstænkningen, er med til at udelukke Færøerne fra at deltage i mange multilaterale og internationale fora.
Så jeg er slet ikke så bange for, at vi ikke skal kunne være med i forskellige internationale sammenhænge på selvstændig vis, men jeg gør det gerne sammen med Danmark.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-23:
Hvis jeg har lavet en reference, som på Færøerne eller andre steder har skabt tvivl om, hvorvidt hr. Magni Arge havde opgivet det fundament, som Tjóðveldi er etableret på, så skal jeg undskylde det meget.
Det har ikke været min ambition, og det har ikke været min hensigt, og det har jeg heller ikke stået og bildt mig selv ind.
Så har jeg udmærket forstået, at der i hr. Magni Arges parti og rimeligvis også i andre er en ambition, der rækker ud over det, og som rækker videre end det – og fuld respekt for det.
Magni Arge (T), 2017-05-23:
Jeg har meddelt tidligere i dag, at jeg har set resultatet af en ny undersøgelse, der viser, at en ganske stor del af den færøske befolkning vil deltage i en afstemning om en færøsk forfatning, så den får en ganske væsentlig tilslutning, skal man regne med.
Jeg har et spørgsmål til statsministeren, og det vedrører et emne, som jeg berørte i et vist omfang.
Men allermest er jeg interesseret i, hvilken dialog man har tænkt sig at have med Færøerne og med Grønland, hvad det angår.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-23:
Tak for det.
Det er jo et meget relevant spørgsmål, også fordi man kan sige, at samtalepartnerne oven på Brexit er EU på den ene side med Danmark som en del og UK på den anden side.
Og så har vi jo altså også Danmark som en part, for så vidt angår Færøerne og Grønland.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt, at vi bruger mange ressourcer på at udbore vores interesser.
Det er jo derfor, vi har nedsat en tværministeriel taskforce, og det er også derfor, der har været en dialog med både Grønland og Færøerne, som skal udbygges i den kommende tid, så vi er bedst muligt klædt på til at varetage vores interesser.
Det er jo også derfor, vores ambassade i UK – i anførselstegn – står åben for også Grønland og Færøerne i forhold til at afdække mulighederne for at sætte færøske og grønlandske synspunkter igennem i den dialog og den forhandling, der kommer med Storbritannien på et tidspunkt, når den første fase af de her forhandlinger, som handler om fordeling af boet, kan man sige, er tilendebragt, og vi går over i den anden fase, der handler om det fremtidige forhold.
Ja, undskyld, at jeg trækker den lidt her.
Henrik Brodersen (DF), 2017-05-23:
Ordføreren skal vide, at jeg hver dag glæder mig over den fremgang, der er på Færøerne, både med tilvæksten af personer, det økonomiske og selvfølgelig også de gode fodboldresultater, der bliver skabt.
Nu skal vi jo ind i den afsluttende fase, som også ordføreren var inde på, omkring forfatningen, og som også statsministeren var inde på, har den færøske lagmand været ude at sige, at det selvfølgelig skal ligge inden for de rammer, der er omkring grundloven.
Nu ved jeg jo, at ordføreren er en stor løsrivelsesmand, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens bud på, hvordan han ser ønskeresultatet for Færøerne.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Jeg ser frem til at høre lidt mere om Grønland i den næste debat.
Når vi taler om rigsfællesskabet, er det jo indimellem en øvelse, der går ud på at kunne rumme tre forskellige interesser, men tale med én stemme.
Indimellem ser vi jo heldigvis også, at der er overlappende interesser.
Grundlæggende kan man sige, at der fra de enkelte partier, fra de enkelte ordførere har været bred opbakning til, at vi gerne vil styrke justitsområdet i Grønland.
Derfor kunne det være interessant at høre, hvordan regeringen stiller sig i forhold til at være åben over for at se på, hvordan vi kunne styrke justitsområdet.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
Selvstændighed er ikke bare politik og økonomi – selvstændighed er mange, mange flere ting end bare det.
Det er både at tage ansvar for sit land, sin politik, sine traditioner, sin kultur, sit sprog og sine prioriteringer hele vejen igennem, at kunne tænke og handle selvstændigt, at tage hånd om alle problemstillinger og tage ansvar hele vejen igennem.
Alt det er en del af selvstændighedsprocessen.
Politikken er det mindste – politikken kan man forhandle sig frem til.
Alt andet er meget vigtigere.
Der mener jeg også, at selvstændighedsprocessen er en proces, som skal styrkes i det grønlandske samfund.
Der skal tages en generel diskussion om, hvad det er for et samfund, vi ønsker i fremtiden, med selvstændighed.
Søren Espersen (DF), 2017-05-23:
Som jeg sagde til fru Aaja Chemnitz Larsen om det her med, at Danmark selvfølgelig skal varetage de opgaver, man stadig væk har, som ligger under staten, og gøre det til fuld tilfredshed, så må jeg også sige, at herfra er jeg så ikke tilfreds med den måde, som man har løst opgaven på med hensyn til de ting, der så er hjemtaget.
Altså, jeg kan pege på f.eks. en undervisnings- eller uddannelsesproces, som er ganske fortvivlende, også når det gælder socialvæsenet.
Gælder der ikke også den samme vej tilbage for det grønlandske landsstyre, nemlig at de ting, man overtager, søren spilleme skal behandles ordentligt, sådan at de bliver varetaget til fuld tilfredshed?