runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Schnoor (ALT), 2017-02-03:
Landet over har sundhedspersonale påpeget, at der ikke længere er ressourcer til at udøve den kvalitet, de ønsker i deres dagligdag og i deres kerneopgave, og de har påpeget, at krav om kvalitet er erstattet af krav om kvantitet.
Vi har fra Morten Hedegaard, den afgående fødselslæge og klinikchef på Rigshospitalets fødegang, hørt om en dagligdag med arbejdspres og stress, hvor kvaliteten har været nødsaget til at komme i anden række hos de kompetente medarbejdere.
Som det også er blevet nævnt tidligere i dag, har regionernes fem formænd understøttet det ved at påpege, at yderligere tempo hos medarbejderne ikke længere er afgørende for at løse sygehusvæsenets problemstillinger.
De har påpeget, hvordan de tildelte midler simpelt hen ikke længere rækker til at imødekomme medarbejdernes faglige stolthed og patienternes behov.
Vi har hørt fra medarbejderforeninger på landets hospitaler, at de har sendt et råb om hjælp til Christiansborg – en kritik, der primært er en konsekvens af det forældede produktivitetskrav, som vi har debatteret tidligere i dag.
Derfor må vi konstatere, at vi som politikere bærer en stor del af skylden.
Gennem de seneste 10 år er sygehusvæsenet blevet påtvunget produktivitetskrav, krav, som gør, at der nu ikke er andet at skære på end medarbejdernes tid, som Lillian Bondo, formand for Jordemoderforeningen, har udtalt det.
Det er krav, som også gør, at det vigtige forebyggende arbejde, f.eks. på fødselsområdet, skæres væk.
Vi i Alternativet mener derfor, at det er tid til at handle.
Vi har tillid til medarbejdernes faglighed.
Vi har tillid til, at når vi bliver bedt om hjælp, så kan vi stole på, at det skal tages alvorligt.
Derfor mener vi, at det er tid til at sætte fokus på kvalitet for medarbejderne og kvalitet for borgerne.
Vi mener alt i alt, at vi skal lytte til fagfolkene og lytte til deres bekymringer og opbygge et system, der tilgodeser deres faglige vurderinger.
Som jeg har nævnt i den tidligere debat, har vi nået grænsen for, hvor presset vi synes vi kan tillade os at sundhedssystemet skal være.
Vi mener, at det her produktivitetskrav og det, som jeg har kaldt for et produktivitetstyranni, må slutte nu, og at vi må få tilliden til fagpersonalet tilbage.
Peder Hvelplund (EL), 2017-02-03:
Tak til ordføreren.
Jeg bliver nødt til at sige til ordføreren, at ordførerens tale i mine ører kommer til at lyde arrogant.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man lægger op til, at hvis der skal ske udvikling af ny teknologi, innovation, nye behandlingsformer i sundhedsvæsenet, betinges det af, at der udstikkes nogle rammer, hvor der er et produktivitetskrav.
Har ordføreren ikke den tillid til, at hvis personalet fik rammerne til at kunne træffe beslutninger ud fra faglige kriterier, ville der stadig væk ske en produktivitetsudvikling i sundhedsvæsenet?
Og i samme åndedrag vil jeg da gerne spørge ordføreren: Hvis det er sådan her, at vi kan lave en værdibaseret ledelse og alle de der flotte ting, vi snakker om nu, er man så villig til at sige, så lad os prøve at give regionerne mulighed for det, så lad os aflyse produktivitetskravet og sige, at nu laver vi værdibaseret ledelse, og så lad os prøve at se, om det faktisk ikke bliver bedre, og lad os prøve at se, om det ikke giver både bedre patientsikkerhed og bedre arbejdsmiljø og bedre mulighed for at styre sundhedsvæsenet?
Pernille Schnoor (ALT), 2017-02-03:
Det er jo helt fantastisk at høre, og jeg kunne ikke selv have sagt det så godt, som ordføreren lige har gjort.
Det er jo helt, helt fantastisk sagt.
Men regionernes formænd har jo også været ude at sige, at nu må der ske noget i forhold til det her produktivitetskrav, og mange af regionernes formænd er jo socialdemokrater, og derfor forstår jeg igen ikke, som jeg sagde før, at Socialdemokratiet og ordføreren ikke vil gå linen ud og sige, at det simpelt hen ikke duer med det her produktivitetskrav.
Som vi også hørte på den høring, der var på Christiansborg i forhold til barselsområdet og fødeafdelingerne, duer det jo simpelt hen ikke.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-02-03:
Det forslag til vedtagelse, jeg læste op, nyder jo bred opbakning her i Folketinget.
Hvis der er noget, der er væsentligt for vores sundhedsvæsen, er det, at vi skal undgå zigzagkurs.
Det er, at de omkring 140 mia. kr., vi bruger på sundhedsvæsenet, har ét langt sigte, og det er kvaliteten for patienterne, det er sikkerheden for patienterne, og som socialdemokrat kan jeg sige, at der ikke er nogen, der skal være udeladt fra at få den bedste kvalitet.
Fri og lige adgang til sundhed i sundhedsvæsenet er noget af det allervigtigste for Socialdemokratiet.
Det er noget af det vigtigste for hele befolkningen, og derfor skal vi trække bredt sammen, og derfor skal vi få en ny styringsmodel, nogle nye kvalitetsmodeller, nogle nye målpunkter, hvor det sundhedsfaglige personale og patientorganisationerne er med, som de forstår, som stimulerer deres hverdag, som giver trivsel og ikke mistrivsel i deres hverdag.
For man har simpelt hen for travlt derude.
Derfor var vi irriterede over, at den daværende Venstreregering fjernede en tredjedel af de penge, vi havde øremærket til fødegangene.
Tag dog det som et signal til, at vi vil noget andet, og det tror jeg også at rigtig mange er klar over at vi vil fra socialdemokratisk side.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-02-03:
Jeg synes, at det var en rigtig god ordførertale, og jeg er enig i alt, hvad Socialdemokratiets ordfører sagde.
Derfor undrer det mig også, at ordføreren så ikke imødekommer, at både medarbejderforeninger og fagforeninger har sendt et råb om hjælp til Christiansborg, et råb om hjælp, der handler om det her produktivitetskrav, og der handler om at få fokus på kvalitet frem for effektiviseringer og produktivitet.
Hvorfor vil ordføreren så ikke gå linen ud, om man så må sige, og være med på det forslag til vedtagelse, som Enhedslisten og Alternativet har foreslået?
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-02-03:
Jeg må altså bare igen sige, at det for mig at se er en totalt misforstået tolkning af det her forslag til vedtagelse, og jeg vil bede hr. Bruno Jerup om at læse det igennem igen, når det kommer ud på skrift til alle.
Fru Pernille Schnoor skal jo forstå – og det håber jeg i hvert fald min ordførertale giver udtryk for – at vi lige nøjagtig er et sted nu, hvor der er en erkendelse af, at de 2-procentsproduktivitetskrav kan vi ikke blive ved med, som det kører nu.
Der skal noget andet til, og vi er jo lige nøjagtig inde i overvejelsen.
Regionerne er ved at prøve ting af, så alt er i en proces lige i øjeblikket, for at vi skal komme ud på den anden side med noget nyt, noget moderne, noget dynamisk, noget personaleinddragende, noget kvalitetsfokuserende frem for måltalsfokuserende.
Det er det, vi vil.
Bruno Jerup (EL), 2017-02-03:
Men hr. Flemming Møller Mortensen læste også et forslag til vedtagelse op, som jo er en kanonisering af den politik, som regeringen står for.
Det er jo sådan set det, der er essensen af det.
Hvis det er sådan, at det ikke skal være det, og hvis det er sådan, at det er de fine ord, der bliver puttet ind i en ordførertale, der ligesom skal være essensen, og ikke det forslag til vedtagelse, som hr. Flemming Møller Mortensen læste op, så lyder det meget mærkeligt.
Jeg synes, det er mærkeligt, hvis det er sådan, at der ligesom er to forskellige standarder, altså en ordførertale, hvor man siger en masse pæne ting, og så et forslag til vedtagelse, som sådan set bare er en kanonisering af regeringens politik om, at det skal fortsætte med de der produktivitetskrav.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-02-03:
Her bliver jeg altså nødt til at trække lidt på smilebåndet, for det kan hr. Bruno Jerup da ikke mene – at det forslag til vedtagelse, der blev læst op, fra socialdemokratisk side skulle anerkende, hvad ministeren har sagt.
Det har intet på sig.
Jeg synes, hr. Bruno Jerup skulle lytte til den socialdemokratiske ordførertale her i dag.
Det kan da ikke misforstås, vil jeg sige til hr. Bruno Jerup.
Bruno Jerup (EL), 2017-02-03:
Hr. Flemming Møller Mortensen opremser en lang stribe af fagforeninger og grupper og personer, som han lytter til, og så vidt jeg kan høre, har alle dem, han lytter til, sagt det samme, som Enhedslisten faktisk er fremme med her, altså at det må stoppe med de der produktivitetskrav.
Men har hr. Flemming Møller Mortensen også lyttet til, hvad ministeren sagde?
Ministeren sagde jo det stik modsatte.
Ministeren sagde: Det skal fortsætte, som det plejer – ingen ændringer, intet nyt under solen.
Og det er sådan set det, hr. Flemming Møller Mortensen lægger stemmer og mandater til, altså at ministeren kan fortsætte, som man plejer – en 2-procentseffektivisering også i 2018.
Jeg kunne godt tænke mig, at hr. Flemming Møller Mortensen forholdt sig til, at det sådan set er det spil, som han er inde i, altså at han siger, at han lytter til en masse forskellige gode folk, men at den, som han i virkeligheden har lyttet til, er ministeren.
Det skal altså bare fortsætte, som det plejer.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-02-03:
Jeg tror faktisk, der er tale om en ganske bred anerkendelse af, at det her ikke er holdbart.
Vi havde den hastehøring, som Socialdemokratiet tog initiativ til, om fødegange, og der så vi fuldstændig tydeligt, hvordan forholdene er derude, og at man ikke dér kan føde 2 pct. hurtigere om året.
Pernille Skipper (EL), 2017-02-03:
Så det, hr. Flemming Møller Mortensen siger, er, at man fortsætter med nedskæringerne, effektiviseringskravet på 2 pct. hvert år, som rammer patienter, ansatte, tryghed, indtil man finder en eller anden anden styringsmekanisme, og at det står fuldstændig åbent, hvornår det bliver.
Er det det, der er svaret fra Socialdemokratiets side, altså at man ikke kan fortsætte med det her, men faktisk alligevel har tænkt sig at blive ved med at fortsætte med det?
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-02-03:
Socialdemokratiet er for det, som regionerne og de faglige organisationer også ved at vi skal have, nemlig et eller andet at styre efter.
Det, jeg siger i min ordførertale – meget tydeligt – er, at vi ikke kan fortsætte, som vi gør nu, og derfor skal der nye tanker, nye modeller til.
De prøves af, bl.a. ude i regionerne.
De diskuteres blandt de faglige organisationer.
Og der siger vi at vi er lydhøre i forhold til alle parter, fordi vi er i en proces.
Man skal jo ikke bare afblæse noget, uden at man har vurderet konsekvenserne og ved, hvad man skal sætte i stedet for.
Og jeg vil da håbe, at Enhedslisten også tager imod opfordringen til at være konstruktivt kritiske i forhold til at sige, hvad der så skal til.
For Enhedslisten står jo bare her i dag og siger, at de 2 pct.s produktivitetskrav skal afblæses, men der siger vi: Vi skal have noget andet at styre efter.
Og der håber jeg vi kan blive enige om, at vi skal arbejde frem mod noget.
Der føler jeg at regionerne meget konstruktivt i øjeblikket prøver ting af, altså fordi vi skal have noget andet at styre efter.
Liselott Blixt (DF), 2017-02-03:
Det var en utrolig dramatisk fremstilling fra fru Pernille Skippers side.
Jeg tager det altså meget roligt.
Jeg har netop sagt det, som jeg mente, og hele tiden har sagt, og det er ikke noget med at skubbe nogle mennesker frem.
Så det er ikke noget med, at vi skubber en hel masse mennesker frem.
Det handler jo bare om selv at tage ansvar for, hvad man selv har støttet i sin tid.
Det foregår altså ikke på den måde, at vi herinde i salen siger, at nu støtter vi i Enhedslisten, fordi man pålægger en regering noget.
Vi samarbejder med regeringen.
Det er ikke ensbetydende med, at vi så siger, at vi støtter alt om produktivitetskravet.
Vi forhandler altså på en anden måde.
Pernille Skipper (EL), 2017-02-03:
Jeg kan godt sige meget, meget klart, at hvis vi havde kunnet bringe den tidligere regering i mindretal i forhold til produktivitetskravet på sygehusene, så havde vi gjort det, fuldstændig, helt kyssekoldt.
Det, jeg ikke kan forstå ved den her situation, er, at Dansk Folkeparti bliver ved med at skubbe andre mennesker foran sig for ligesom at slippe for at tage ansvar for sine egne stemmer.
Dansk Folkeparti siger, at de ikke kan lide produktivitetskravet – og det er rigtigt nok, at det rammer patienter, og at det rammer ansatte, og det er fuldstændig forfærdeligt – men de vil ikke sige, at de stemmer imod, de vil ikke sætte deres stemmer bag af frygt for ... For hvad?
Altså, det kan godt være, at min matematik er helt gal, men det giver da mere end 90.
Hvis alle herinde i det her lokale taler sandt, er der ikke flertal for et fortsat produktivitetskrav på landets sygehuse, som rammer patienter og ansatte, og som konsekvent lægger et øget pres på dem, så kunne man ikke bare handle efter ord?
Liselott Blixt (DF), 2017-02-03:
I jeres forslag pålægger I regeringen noget.
Vi pålægger ikke regeringen noget, vi taler sammen.
Vi er i dialog, og man forhandler, præcis som Enhedslisten gjorde, da de støttede en rød regering.
For ellers kunne I have bragt den røde regering i mindretal, og så skulle den være gået af.
Og det gjorde I ikke.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-03:
Så det bliver ikke svært.
Men det er jo forskellen.
For Dansk Folkeparti vil gerne fremstå positiv og kommer med en rigtig positiv udmelding, men når det drejer sig om handling, er det en forhandlingssituation, og Dansk Folkeparti er jo med til at svække regionerne i forhandlingssituationen, hvis Dansk Folkeparti ikke støtter Enhedslistens klare forslag og krav om, at det krav kommer ud af forhandlingerne.
For ellers benytter regeringen sig jo selvfølgelig af det.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-03:
Jeg er glad for, at vi er enige om, at der skal gøres op med produktivitetskravet, og det er helt ærligt ment.
Jeg synes, det er dejligt og en klar udmelding, men vi får så også trukket op, hvad forskellen er på Dansk Folkeparti og Enhedslisten.
For Dansk Folkeparti vil ikke stille krav til regeringen om det her.
Man udtrykker sin mening, og så håber man lammefromt, at regeringen lytter til det.
Men det er jo altså sådan, at hvis ikke Folketinget i dag fuldstændig klart og tydeligt slår fast, at regeringen ikke skal tage det krav med til økonomiforhandlingerne, så har regeringen frie hænder til at gøre det, og efter sundhedsministerens udmeldinger her tror jeg på, at den gør det.
Hvis det så lykkes regeringen at presse regionerne til at skrive under på det, kommer der et aktstykke i Finansministeriet, som Dansk Folkeparti så stemmer for, ikke sandt?
Så hvis man virkelig mener noget med det, man siger, skal man jo støtte Enhedslistens forslag til vedtagelse, hvor der klart og tydeligt står, at det krav skal væk, og ikke støtte det, som regeringen kommer med.
Liselott Blixt (DF), 2017-02-03:
Indtil videre ved vi jo ikke, hvad det er, regeringen har flertal til.
Regeringen ved, at vi, som er et støtteparti, har sagt, at vi vil gøre op med det her.
Derfor kan der være andre partier, der støtter en regering, ligesom der var, da Enhedslisten ikke støttede en rød regering, for der var der andre, der støttede, at man fastholdt produktivitetskravet.
Så vi sidder faktisk i samme båd her.
I var støtteparti til en rød regering, vi er til en blå, I kom ikke med ultimative krav, og det gør vi heller ikke.
Peder Hvelplund (EL), 2017-02-03:
Nu er det normalt sådan i en forhandling, og jeg tror sådan set også, det gør sig gældende her, at dem, der vil være mest kede af, at regeringen kom i mindretal, formentlig ville være regeringen og ikke Dansk Folkeparti.
Derfor handler det også om netop i en forhandling at sige: Jamen vi har et stærkt krav udefra.
Vi bliver nødt til at rejse kravet, vi bliver nødt til at få det gjort klart over for regeringen, at der ikke er et flertal for produktivitetskravet.
Vi bliver nødt til at bakke Danske Regioner og de sundhedsfaglige organisationer op, for ellers står de ude og råber og kan kun opleve, at vi lytter, og at vi sætter os ind til et forhandlingsbord.
Vi bliver nødt til at sætte konkret handling bag det krav, der bliver rejst fra organisationernes side.
Liselott Blixt (DF), 2017-02-03:
Jeg kan gøre det meget kort.
Jeg er meget enig med Enhedslisten i, at vi skal gøre op med produktivitetskravet.
Vi må bare være enige om, at vi ikke kræver noget af en regering.
Vi siger, lad os snakke om det og forsøge at nå til enighed om de her ting.
Det, jeg også sagde i den artikel, jeg bliver citeret fra, er, at jeg da vil tale med regeringen og ministeren først for at se, om vi kan nå til enighed om, hvordan vi sikrer nogle styringsværktøjer, for jeg vil da nødig bringe regeringen i mindretal.
Det er det, jeg siger, og det er derfor, jeg er fuldstændig enig.
Jeg håber, vi kan blive enige om, at det her krav om 2 pct. ryger ud, for det er de 2 pct., fagfolk, regioner og andre siger er problemet.
Peder Hvelplund (EL), 2017-02-03:
Først bliver jeg nødt til lige at korrigere ordføreren for Dansk Folkeparti.
Det er ikke sådan, at vi pr. automatik stemmer for økonomiaftalerne med regionerne, som Dansk Folkeparti har haft tradition for.
Det er ikke noget, vi gør, og derfor er det heller ikke rigtigt, at Enhedslisten hver gang har stemt for de her økonomiaftaler, heller ikke under den tidligere regering.
For selvfølgelig accepterer vi ikke et produktivitetskrav, uanset om det er en socialdemokratisk ledet regering, eller om det er en Venstreledet regering.
Ordføreren har jo mange fine betragtninger i forhold til det her, men grundlæggende handler det her om at kunne give fagligheden tilbage til de ansatte, at det grundlæggende bliver en faglig vurdering, hvilken behandling patienter skal have, frem for at det bliver økonomisk styret gennem et excelark.
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er, om ordføreren ikke er enig i, at det, hvis vi skal kunne give muligheden for at give fagligheden tilbage til de ansatte, er fuldstændig nødvendigt med et opgør med produktivitetskravet, og er ordføreren derfor ikke også enig i, at kravet om produktivitetskrav i økonomiforhandlingerne i 2018 skal tages ud af forhandlingerne, altså at vi skal give regionerne ret i, at de ikke kan levere med de fortsatte krav?
Pernille Skipper (EL), 2017-02-03:
Jeg skal starte med at beklage, at jeg ikke begriber, hvad det er, hr. Flemming Møller Mortensen siger.
Altså, vi har at gøre med 2 pct.s produktivitetskrav, der hvert år løber ind på sygehusene, og det betyder, at man hele tiden skal blive 2 pct. mere effektiv; det kan man gøre ved ny teknologi – det er fint nok – men hvis ikke man kan finde pengene der, betyder det, at man skal løbe stærkere.
Det giver stress blandt de ansatte – det har vi hørt utallige ansatte tale om – det giver fejloperationer, og i det hele taget rammer det kvaliteten.
Det hører jeg også hr. Flemming Møller Mortensen sige at det gør.
Så siger regionerne, at det er rammerne, at det simpelt hen er de økonomiske rammer.
Vi kan ikke finde de 2 pct. årligt i effektiviseringer via styring, omlægninger og ny teknologi, så det rammer kvaliteten.
Og hr. Flemming Møller Mortensen siger, at ansvaret for det ligger herinde på Christiansborg.
Så skær det bare ud i pap for mig: Er Socialdemokratiet for eller imod de 2 pct.s produktivitetskrav på sygehusene?
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-02-03:
Til det sidste vil jeg sige, at det, hr. Finn Sørensen siger i forhold til vedtagelsesteksten, ser jeg overhovedet ingen sammenhæng i.
Men det, jeg har sagt i min ordførertale her og har sagt til medierne, er – fuldstændig ordret citeret: Vi har som Socialdemokrati forstået, hvordan vilkårene er rigtig mange steder.
Socialdemokratiet tog initiativ til en hastehøring i Sundhedsudvalget om fødegangenes situation, fordi vi havde været med til, bl.a. sammen med Enhedslisten, også at finde nogle øremærkede midler til fødeområdet, så jeg kan ikke forstå, at Enhedslisten ikke har forstået, at vi hos Socialdemokratiet har erkendt, at her skal der en anden styringsmekanisme til.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-02-03:
Tak skal du have.
Lovforslaget handler, som tidligere nævnt, om muligheden for rettelse af fejlagtige sundhedsdata.
Konservative vil derfor gerne arbejde videre i udvalget med at se på, om der er mulighed for at slette eller rette stærkt fejlagtige journaloplysninger.
Vi ser dog, at der kan være udfordringer i at kunne slette eller rette oplysninger i forhold til f.eks. klagesager og forsikringssager, idet et behandlingsforløb kan komme til at fremstå ufuldstændigt eller misvisende og der kan være risiko for, at muligheden for at slette også kan misbruges.
Og hvem skal have adgang til at slette de fejlagtige oplysninger?
De udfordringer vil vi meget gerne have belyst yderligere i det videre udvalgsarbejde, og vi kan derfor støtte op om det, ministeren også sagde om at kigge videre på det i udvalget.
Lotte Rod (RV), 2017-02-03:
Det er så forfærdeligt, når man som menneske og som forælder oplever, at der er skrevet noget helt forkert i ens barns journal og man står magtesløs og desperat tilbage og ikke kan gøre noget for at få slettet oplysningerne.
Derfor vil jeg og vi i Radikale Venstre gerne være med til at finde en model, som gør det muligt at slette oplysninger, men sådan at man skal kunne se, at der er slettet oplysninger.
For som ministeren også nævnte i sin tale, betyder det jo noget, hvis der er sket en fejlbehandling, at man kan se det og så har mulighed for at tage højde for det.
Derfor duer det ikke, som det er i dag, hvor man godt nok kan gå ind og skrive, at noget er forkert, men behandler det lidt ligesom journalister, der, når de er allerværst og har lavet en forside, som er forkert, så kommer med en note omme på side 9 om, at det i øvrigt var forkert.
Altså, der er nødt til at være balance i det, sådan at man, når ting er forkerte, ikke logger ind i journalen og kun ser det forkerte stå ud over det hele.
Derfor er jeg meget glad for den udstrakte hånd, som ministeren kommer med i dag.
Vi vil fra Radikale Venstres side gerne tage imod den hånd, fordi jeg ligesom nogle af de andre ordførere synes, at beslutningsforslaget, som det ligger, at lidt for ukonkret, men samtidig glæder det mig, at jeg hører, at vi alle sammen herinde faktisk er enige om, at det her er noget, vi skal finde en løsning på, og jeg vil i hvert fald gøre mit til, at vi i udvalgsbehandlingen lykkes med at finde en fælles løsning.