runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2017-05-31:
Jeg opfatter det også sådan, for jeg synes, at den debat, vi har om rigsfællesskabet, og at det skulle være i en stram ramme, jo næsten er det samme som at sige, at kisten er lukket.
Og der synes jeg, at ja, hvis man sagde, at det kan færingerne gøre i morgen, hvis de vil, så er det meget, meget lettere at diskutere, hvis man også sagde til hinanden: Men vi vil fortsætte med at have et tæt samarbejde.
Det andet er: Vil også ordførerens parti arbejde for flere hjemtagne områder, sådan at man går imod selvstændighed?
Først vil jeg gerne høre: Hvad er det for en nat, der er midsommernat i Færøerne?
Det kunne jo være rigtig spændende at vide.
Vi skulle kunne flagene, vi skulle vide, hvordan man levede.
Det var derfor, vi så de her mærkelige færinger med deres hatte på og deres rødsorte skjorter.
Jeg ved ikke, hvor det er blevet af i undervisningen, men det er da i hvert fald værd at efterlyse.
Magni Arge (T), 2017-05-31:
Jeg takker for spørgerens omhu for det færøske velbefindende og for mit velbefindende.
Jeg synes, det er al ære værd, og jeg håber, at det også kan omsættes til at være et godt og givende samarbejde, når vi er nået dertil, hvor jeg ønsker at vi står som et selvstændigt land, der indgår i et samarbejde med Danmark, sådan at vi i fællesskab kan ride alle de storme af, som vi måtte komme i nærheden af.
Jeg vil så også påpege, at når Danmark har valgt at være en del af EU og egentlig prioriterer EU mere, end man prioriterer rigsfællesskabet, så er det ikke altid en garanti for de færøske interesser, når der bliver modsætninger imellem interesserne i EU og Færøerne, for så kommer Danmark i klemme indimellem de to fællesskaber, som man er med i.
Som jeg mener jeg har redegjort for i min tale, tror jeg ikke, at Danmark er i stand til at sikre Færøernes økonomiske velfærd, fordi de 642 mio. kr. faktisk kun udgør 8 pct. af vores offentlige udgifter i dag, og i løbet af de næste år falder det ned til 6,5 pct. Så der skal meget mere til for at sikre færøsk velfærd.
Det er det sikreste kort, vi har i hånden.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-31:
Det tror jeg slet ikke vi kan være uenige om.
Jeg så for nylig en fremragende dokumentarudsendelse om fiskeriet og hvalfangstens indflydelse på kviksølvindholdet hos færingerne.
Vi ved jo, at det garanteret vil blive værre i de kommende år.
Med andre ord vil fiskeriet jo faktisk lide under den forurening, der sker.
Er det så ikke nødvendigt, at Danmark garanterer Færøernes velfærd og økonomiske sikkerhed?
Jeg vil gerne takke hr. Magni Arge for en aldeles fremragende tale, som jeg har lyttet til med stor fornøjelse.
Det er jo altid en glæde at lytte til sådan en tale.
Jeg bed mærke i forskellige ting, og jeg bed især mærke i én ting, og det er jo selvfølgelig Færøernes fremtid.
Jeg ved, at hr. Magni Arge går ind for Færøernes selvstændighed, og jeg har stor respekt for, at man ønsker selvstændighed, og at man arbejder hen imod det.
Der er jo mange storme i verden.
Der er mange storme i Atlanterhavet.
Der er også økonomiske storme, og lige nu går det godt for færingerne.
Fiskeriet går godt, men det er ikke sikkert, at det altid vil være sådan.
Så vil hr. Magni Arge ikke genoverveje sin ildhu vedrørende selvstændigheden og indrømme, at rigsfællesskabet faktisk garanterer færingernes velfærd og sikkerhed i fremtiden?
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-31:
Vi har jo gennem tiden oplevet et stærkt stigende antal organisationer, der interesserer sig for vores måde at bruge havets ressourcer på.
Der er amerikanernes Marine Mammal Protection Act, men også EU's sælforbud trods inuitundtagelsen, og de har trods alt alligevel ramt både Færøernes, men også Grønlands økonomi på mange måder, netop fordi der ikke er samme forståelse, hvad angår spørgsmålet om definition.
Hvad mener ordføreren, vi kan gøre fra Folketingets side for at sikre en bedre forståelse af alle områder?
Pernille Skipper (EL), 2017-05-31:
Det er jeg glad for, for det er rigtig vigtigt.
For noget tyder på – som statsministeren meget godt gengiver – at beslutningen er truffet, og måske har vi en chance for at prøve på at påvirke det her, inden det går galt.
Så kunne statsministeren være en lille smule mere konkret?
Altså, tager man til EU med det her, og vil der være en samlet reaktion fra EU?
Hvad har man tænkt sig at gøre?
Og må jeg så ikke bare fra Enhedslistens side virkelig opfordre til det.
Det er så afgørende, at USA er med.
Så et lidt mere konkret løfte ville gøre mig endnu gladere.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-31:
Jeg vil først og fremmest gentage det synspunkt, som jeg også gjorde gældende direkte over for den amerikanske præsident, da jeg mødte ham, det var vel i februar måned, i Det Hvide Hus, nemlig at det er vigtigt, at USA spiller med på den her dagsorden.
Det er i USA's interesse, det er i resten af verdens interesse, og det er det i en dobbelt forstand, både fordi vi skal passe på klimaet og jorden, men også fordi det kan understøtte, også i en snæver amerikansk kontekst, vækst og velstand.
Det amerikanske rustbælte falder fuldstændig sammen med det amerikanske vindbælte.
Jeg tror, at de amerikanske myndigheders egne tal viser, at der kunne skabes 600.000 arbejdspladser i den amerikanske vindmølleindustri, hvis man omfavnede den her dagsorden.
Så det er mit synspunkt, det er Danmarks synspunkt, og det har jeg haft lejlighed til at gøre gældende direkte over for præsidenten.
Men jeg kan jo ikke diktere ham.
Vi kan opfordre og appellere, og det gør jeg her, og det gør jeg også i en situation, hvor beslutningen jo ikke er truffet, må man forstå.
Altså, jeg har kun medieforlydender og må forstå på det sidste tweet, at det kommunikeres i næste uge.
Og så skal det i hvert fald være op imod et dansk signal om, at det vil vi være kede af og bekymrede over, både på grund af substansen, men jo også, fordi man skal kunne regne med internationale aftaler.
Pernille Skipper (EL), 2017-05-31:
Jeg kunne godt tænke mig at tage fat i noget, som statsministeren lige nævnte med en halv sætning, nemlig udsigten til, at USA's præsident, Donald Trump, faktisk har tænkt sig at trække USA fra Parisaftalen, altså den store internationale klimaaftale.
Det er første gang, at hele verden – samtlige lande – har sat sig sammen og anerkendt problemer med klimaudfordringer og sat sig nogle mål for at løse dem.
Og det er fuldstændig afgørende, for vi ved jo, at det ikke er nok, at vi hver især køber nogle mere klimavenlige produkter, og det er heller ikke nok, at der er ét land, der gør det, og det er heller ikke nok, at det er halvdelen af verden, der går i gang med den grønne omstilling.
Vi har faktisk brug for, at alle skal med.
USA er en af verdens største udledere af CO2 – USA skal med.
Og hvis USA går, risikerer vi, at andre også går, for det er en udgift for nogle lande at skulle omstille sig – i hvert fald en udgift her og nu – til en bæredygtig udvikling.
Så det, jeg bare gerne vil spørge statsministeren om, er: Hvad vil statsministeren gøre?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-31:
Nu tager vi i første række den her helt konkrete sag helt konkret op over for Rumænien.
Når det er sagt, viser den her afgørelse i dag jo også nogle systemiske udfordringer, kan man kalde det, for vi har jo set elementer af det samme i andre sammenhænge.
Vi har set det i forhold til Grækenland, hvor vi er afskåret fra at tilbagesende asylansøgere efter Dublinforordningen, selv om Grækenland er et EU-land, fordi man fra nogle myndigheders side har vurderet, at forudsætningerne ikke er til stede.
Det understreger jo altså en ret central pointe, nemlig at EU-samarbejdet hviler på rettigheder og pligter.
Og ja, der er brug for – også i forlængelse af det spørgsmål, der kom fra Socialdemokratiets formand før – en bredere diskussion i EU om vigtigheden af, at man implementerer og efterlever de ting, man har forpligtet sig på, for ellers afskæres og klemmes lande som vores, som i et og alt opfører sig pænt og ordentligt og respekterer alle internationale spilleregler.
Ultimativt presses vi jo altså så også ud i nogle meget uhensigtsmæssige positioner, fordi det nok trods alt ville være et for drastisk skridt i lyset af den her domsafsigelse i dag, at vi ensidigt og uden konsultation af andre suspenderede de rettigheder, rumænere har efter EU-traktaterne.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-31:
Jeg takker for alle de spørgsmål, der bliver stillet til mig af landets tidligere justitsminister, om, at der nu skal gives klare svar på alle de spørgsmål, som man med rette jo også stillede fru Mette Frederiksen, da fru Mette Frederiksen var justitsminister.
Jeg har så valgt – fordi jeg synes, vi skal slutte her i en konstruktiv tone – at springe over de syv sider, som jeg har forberedt, om, hvor kæmpe forskelle der er mellem det, man sagde, og det, man gjorde, for, ja, altså for under 2 år siden, og så det, man gør nu.
Men det var, fordi jeg tænkte, at jeg ikke rigtig gider at være polemisk.
Jeg synes, jeg har givet et svar på det, og der er udfordringer i EU-samarbejdet.
Og ja, alle steder, hvor jeg kommer, deltager jeg i at fremme den nuance, der er brug for i EU-debatten.
Det handler om at få regler, der sikrer de gode sider af den frie bevægelighed, uden at dårligdommene følger med.
Og det ville jo være nemt for mig at sige, at jeg stiller mig i spidsen.
Altså, vi er i spidsen.
Danmark var blandt de lande, der deltog mest konstruktivt i hele opløbet til den aftale, som lå til grund for Brexitafstemningen, og som præcis også adresserede nogle af de her spørgsmål.
Og derfor vil Danmark være at finde der.
Men jeg tror også, at man helt stilfærdigt må sige, at hvis vi skal rykke noget på den dagsorden, så er det altså ikke gjort med, at en enkelt mand stiller sig op og sætter sig i spidsen.
Det skal gøres ved, at vi gør vores indflydelse gældende i alle relevante fora.
I forhold til det andet spørgsmål vil jeg sige, at den her konkrete problemstilling med Rumænien jo er ganske tankevækkende.
For vi har altså et land, som er medlem af EU, hvor forudsætningen er, at man opfylder Københavnskriterierne, som i sin tid blev forhandlet på plads og bl.a. handler om respekt for menneskerettighederne.
Men i dag har vi så fået en afgørelse fra Højesteret, som siger, at vi ikke kan udlevere, fordi man ikke kan sikre en afsoning, der efterlever de kriterier, som medlemskabet af EU i virkeligheden hviler på som en forudsætning.
Og det kalder jo på handling.
Derfor vil den sag helt konkret blive taget op af justitsministeren ved først givne lejlighed, og jeg tror, det er i næste uge, når ministeren mødes med sine rumænske kolleger.
Mette Frederiksen (S), 2017-05-31:
Jamen det stiller vi os bestemt positivt over for.
Og jeg siger »desværre«, fordi jeg egentlig ønsker, at alle danskere har en bolig at være i.
Men vi har kunnet få det til at fungere, og jeg har været imod en lovændring, der ville betyde, at en dansk hjemløs, der stikker koppen eller hånden frem for at tjene en mønt til at kunne købe en kop kaffe, ville blive kriminaliseret.
Hvis vi kan undgå det, er der selvfølgelig opbakning fra vores side.
Kunne jeg så ikke få opbakning den anden vej fra statsministerens side?
For jeg synes faktisk ikke, statsministeren svarede.
En ting er jo at problematisere den måde, den frie bevægelighed fungerer på.
Noget andet er at give et tilsagn her i dag om at sætte sig i spidsen for at få ændre opholdsdirektivet.
For sandheden er vel den, at politiet kan gøre mere end i dag, og at det ville være godt med nogle lovændringer.
Men hvis vi bliver ved med at have et Europa, hvor mennesker ikke rejser for at arbejde og for at uddanne sig, men f.eks. for at finde et nyt sted at tigge og i øvrigt leve et forhutlet liv, så er det ikke det Europa, vi ønsker os.
Derfor kunne jeg godt tænke mig et klart svar fra statsministeren: Vil man arbejde konkret for at få ændret opholdsdirektivet, og vil statsministeren sætte sig i spidsen derfor?
Og vil man i øvrigt tage fat på den anden europæiske problemstilling, der er rejst i dag, nemlig at vi øjensynligt ikke længere vil kunne udsende kriminelle til et land som Rumænien, fordi vi åbenbart er blevet underkendt af Højesteret?
Der har vi jo også behov for en ændring, for man skal ikke komme til Danmark for at begå kriminalitet.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-31:
Tak for det.
Jeg er sådan set meget enig i, at den fri bevægelighed skal være fri bevægelighed efter arbejde eller efter uddannelse og ikke fri bevægelighed efter sociale ydelser eller det, vi ser nu, som sådan set i virkeligheden er endnu værre, hvis man kan gradbøje tingene på den måde – altså en frihed til at bevæge sig for at begå kriminalitet eller tigge eller skabe utryghed.
Det er en debat, som jeg i øvrigt løbende deltager i, og som jeg også deltog meget konstruktivt i op til forhandlingen af den platform, hvormed den tidligere premierminister Cameron kunne udskrive en folkeafstemning i Storbritannien.
Så det er et arbejde, jeg er engageret i, og som jeg i øvrigt i – hvad skal man kalde det – kølvandet på Brexitforhandlingerne har en forventning om bliver aktualiseret i EU-kredsen igen.
Derfor vil det i den sammenhæng være relevant at tage initiativer.
Jeg tror så, at man stilfærdigt må sige, at det kommer til at tage lidt tid.
Jeg ved godt, at jeg ikke kan stille spørgsmål, men derfor vil det selvfølgelig alligevel interessere mig at vide, hvordan Socialdemokratiet stiller sig til det forslag, jeg lige har lanceret.
For det er jo ikke noget nyt forslag.
Det er jo et forslag, som den regering, jeg tidligere var statsminister for, inden vi udvidede regeringen, stillede, og som bl.a. led skibbrud, fordi Socialdemokratiet ikke kunne støtte det.
Nu fremsætter vi det altså i en form, hvor vi har kvalificeret formålsbestemmelsen, sådan at det ikke er en hvilken som helst dansk hjemløs, der stikker hånden frem, som altså principielt risikerer 14 dages ubetinget fængsel, men så det er målrettet det, man kan kalde utryghedsskabende tiggeri.
Mette Frederiksen (S), 2017-05-31:
Tak for det.
Det er klart, at når Københavns overborgmester råber regeringen op i dag med de problemer, der desværre er med tilrejsende østeuropæere til København, så bør vi alle sammen lytte med meget stor interesse.
Ikke alene giver det problemer på gaden i København, chikane af danske hjemløse, uro og måske kriminalitet og i det hele taget et bybillede, vi ikke ønsker, hvor mennesker, der jo åbenlyst er fattige og ikke har det godt, tager plads på bænke og skaber en helt unødig uro i vores hovedstad.
Det er klogt, og det tror jeg at vi alle sammen indgår i en diskussion af.
Noget andet er, hvordan vi så egentlig håndterer den europæiske diskussion.
For ét er at rejse til Bruxelles og rejse problemstillingen.
Noget andet er jo at gøre det, som jeg gerne vil opfordre statsministeren til, nemlig at sætte sig i spidsen for simpelt hen at få ændret opholdsdirektivet.
Når jeg siger det, er det, fordi jeg tror, at vi bliver nødt til at tage fat om nældens rod.
Den fri bevægelighed af mennesker i Europa skal handle om beskæftigelse og uddannelse.
Den skal ikke handle om tiggeri, den skal ikke handle om eksport af sociale problemer, den skal ikke medføre en ændring af bybilledet i hovedstæderne, som vi ser netop nu.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren meget konkret: Vil regeringen sætte sig i spidsen for en ændring af opholdsdirektivet, sådan at man ikke længere vil kunne tage ophold i et andet europæisk land, hvis man ikke kan finansiere sit eget ophold, og hvis man ikke har en bopæl at vende tilbage til?
Magni Arge (T), 2017-05-31:
Som jeg sagde i min tale, finder jeg, at det er umådelig vigtigt, at vi sætter fokus på landene i Arktis og deres ret til at udnytte havets ressourcer bæredygtigt.
Det skal stadfæstes hundrede procent, for det er baggrunden for den velfærd og den overlevelse, som vi skal have i Nordatlanten.
Men der var også et spørgsmål fra spørgeren, med hensyn til en definition af hvad bæredygtighed egentlig er for noget.
Bæredygtighed i den her sammenhæng handler om, at vi passer på og tænker over, hvor meget vi kan tage ud af fiskebestandene og ud af hvalbestandene eller sælbestandene, sådan at de stadig væk er reproducerbare på et fornuftigt niveau.
Det er det, som bæredygtighed handler om i min verden.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-31:
Altså, jeg betragter det ikke som en opblødning af tidligere udtalelser.
Jeg står ved de holdninger, som jeg altid har haft, og det står også meget klart.
Hvad angår justitsområdet, har jeg også i mit ordførerindlæg fremhævet, at ikke alle dele af rigsfællesskabet har den samme retssikkerhed.
Retssikkerheden i Grønland halter.
De sidste forhandlinger mellem den danske regering og Grønland, vi havde, var tilbage i 2007, hvor vi lavede aftalen med den daværende konservative justitsminister.
Siden da er der ikke sket de helt store tiltag.
For nylig tog ordføreren initiativ til en meget vigtig høring her på Christiansborg omkring retten til udnyttelse af havets ressourcer på et bæredygtigt grundlag.
I den sammenhæng var der mange forskellige oplægsholdere, som særlig lagde vægt på hele Nordatlanten som et generelt område, som man trænger til der bliver hørt om.
Forståelse omkring bæredygtighed og forståelse og definition er ikke nødvendigvis det samme, som vi tænker i Nordatlanten i forhold til resten af verden.
Og vi står over for store udfordringer med at tale sammen om de samme ting, hvad angår bæredygtighed.
Hvad ser ordføreren som et af de vigtigste emner, som man skal sætte fokus på på politisk plan for at nå en fælles forståelse om bæredygtighed generelt?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-31:
Mange tak.
Jeg ser det som en opblødning af tidligere udtalelser.
Man kan i hvert fald konstatere, at i Grønland har vi brug for alle.
Vi er 56.000 mennesker.
Derudover vil jeg sige, at jeg er enig med ordføreren i forhold til justitsområdet.
Der er behov for at sikre et løft på justitsområdet, og jeg synes, det kunne være interessant at høre, om ordføreren vil fortælle, hvad det er for nogle områder, hun ser skal løftes.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-31:
Jeg er mange gange blevet citeret for at have sagt nogle ting, som er taget ud af en sammenhæng, og derfor vil jeg også gerne referere, hvorfor jeg har sagt tingene, som jeg har gjort.
Jeg tror også helt bestemt, at mine ytringer om et selvstændigt Grønland på mange måder har fået folk til at tro, at det er, fordi jeg har noget imod Danmark, og at jeg har en hård tone, fordi jeg ønsker at vise dette.
Det har ikke noget med det at gøre.
Jeg tror, det er utrolig vigtigt at se på relationerne mellem Danmark og Grønland på regeringsplan, men også på det interparlamentariske plan, og se, hvad det er, vi er enige med hinanden om.
Selvstyreloven er vi enige med hinanden om, og jeg tror også, det er utrolig vigtigt, at vi følger den hele vejen igennem til punkt og prikke, for ellers vil der komme nogle unødige gnidninger mellem Grønland og Danmark, som vi alle sammen kan leve foruden.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-31:
Mange tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg bemærker, at ordføreren nævner, at der er behov for en ordentlig tone.
Vi ved, at der for nogle år siden var en lidt uhensigtsmæssig udtalelse om relationen mellem Grønland og Danmark, og hvad Grønland har fået ud af Danmark, fra ordføreren selv.
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at vi som politikere selvfølgelig er rollemodeller i forhold til at tale ordentligt til hinanden, og vi ser desværre, at der er en stigende splittelse, vil jeg sige, på mange områder.
Det er i hvert fald også det, jeg hører i Grønland og ser på de sociale medier, hvor det meget bliver en dem og os-tankegang i stedet for en os-tankegang.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordføreren tænker om den udtalelse.
Er det en udtalelse, som ordføreren fortryder, fordi vi netop som politikere er rollemodeller i forhold til en ordentlig tone?
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-31:
Grønland har helt sikkert et meget stort potentiale for udvikling af turisme og økoturisme og turisme inden for naturelskerområdet.
Transport og infrastruktur er nøgleord samt faciliteter til at kunne modtage turister.
Oplevelses- og opholdsinitiativer er meget tiltrængte.
Karin Gaardsted (S), 2017-05-31:
Tak for svaret.
En anden ting, jeg gerne vil bede ordføreren om at forholde sig til, er, hvordan man kan arbejde mere med turismeerhvervet i Grønland.
Hvad er ordførerens holdning til, hvordan det kan udvikle sig, og mener ordføreren, at det bør udvikle sig til mere, end det er i dag?
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-31:
Tak for spørgsmålet.
Forrige år og sidste år fremkom der to meget vigtige rapporter, den ene fra SFI og den anden fra Institut for Menneskerettigheder.
Begge rapporter peger på, at en stor del af den grønlandske befolkning, der er bosat i Danmark, bliver udsat for diskrimination af det danske system, når de retter henvendelse til kommunekontorerne og deslige.
Det synes vi ikke er godt nok.
Det tror jeg heller ikke at danskerne synes er godt nok.
Jeg tror også, at når vi ser de to rapporter, er der sådan meget markante bud på, hvilke forbedringer vi kan lave, både på det kommunale område, men også på sagsbehandlerområdet.
Jeg tror også helt bestemt, at det meget ofte udspringer af fordomme om hinanden.
Jeg tror, at vi har mange områder, som vi kan blive bedre til at håndtere for at forstå hinandens situationer.
Jeg vil helt bestemt gerne henvise til de to rapporter, og jeg ved, at spørgeren også har kendskab til dem.
Der er nogle meget konkrete forslag i dem, som er værd at arbejde videre med her i huset.
Karin Gaardsted (S), 2017-05-31:
Tak til ordføreren for talen.
Ordføreren nævner, at der er nogle problemområder omkring grønlændere i Danmark.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren vil folde det lidt ud og eventuelt her sige noget om, hvilke tiltag ordføreren mener der skal tages, for at det kan blive bedre at være grønlænder i Danmark.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-31:
Det eneste officielle sprog i Grønland er grønlandsk efter selvstyrets indførelse.
Vi lærer dansk, fordi vi hører til det danske kongerige, og det er sprog nr. 2.
Sprog nr. 3 er engelsk.
Alle tre sprog er obligatoriske fag i skolerne.
Og jeg synes også generelt at vi skal være gode til at lære andre sprog end bare vores eget sprog derhjemme til vores eget bedste ve og vel, også uddannelsesmæssigt.
Marcus Knuth (V), 2017-05-31:
Tak for det.
Det glæder mig at høre ordførerens synspunkt, i forhold til at vi skal det bedste for hinanden, så længe vi er i et fælles rigsfællesskab, hvilket jeg håber er i særdeles lang tid.
Hvis man gerne vil videre i gymnasiet, hvis man gerne vil videreuddanne sig i Danmark, hvis man gerne vil på universitetet i København, så er det danske sprog meget, meget vigtigt.
Og der har jeg stor respekt for, at man ønsker at styrke det grønlandske sprog, men jeg mener godt, at man kan styrke kendskab til både det grønlandske sprog og det danske sprog samtidig.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-31:
Uanset den grønlandske befolknings ønske om selvstændighed tror jeg helt bestemt, at det er utrolig vigtigt, at vi holder en rigtig god tone mellem alle dele af riget, indtil andet er bestemt.
Jeg tror helt bestemt også, at så længe vi har berøringsflader med hinanden, skal vi hinanden det bedste.
Og jeg tror også, at begge parter har interesse i, at de 32 sagsområder, som er underlagt dansk jurisdiktion, fungerer godt, er up to date og lever op til dagens behov i Grønland.
Men meget ofte ser jeg også, at man har sådan lidt berøringsangst over for hinandens sagsområder, hvilket jeg synes kan være lidt synd.
For så længe vi hører sammen, har vi en holdning til hinanden, og hvordan vi løser tingene i hver vores regering eller parlament og i forhold til vores befolkninger.
Jeg tror helt bestemt også, at rigsfællesskabet vil være bedre tjent med, at vi sætter flere ord på tingene, som har med vores rigsfællesskab at gøre, indtil andet er bestemt.