Søren Pind (V), 2017-03-03:
Tak for ordet og tak for lejlighed til at drøfte et emne, som optager regeringen meget.
Jeg bliver i forespørgslen spurgt, hvilke initiativer jeg vil tage for at sikre en begrænsning i antallet af vandrende arbejdstagere, som studerer og får SU i Danmark.
Regeringen støtter den frie bevægelighed, det en hjørnesten i det indre marked, og det er en forudsætning for vækst og beskæftigelse i Europa og i Danmark.
Det er værd at huske på, at udenlandske studerende også i mange tilfælde kan være en gevinst for Danmark.
Men EU skal ikke udvikle sig i retning af en social union.
Det danske SU-system er i international sammenhæng vældig generøst, samtidig med at systemets robusthed er presset af bl.a. en stigende tilstrømning af udenlandske studerende.
Lad mig slå fast, at jeg deler spørgerens bekymring over den store stigning i antallet af vandrende arbejdstagere, der modtager dansk SU.
Det er nemlig en vigtig tilføjelse, at de modtager dansk SU.
Derfor følger vi som aftalt i SU-reformen i 2013 udviklingen tæt, bl.a. gennem årlige afrapporteringer til SU-forligskredsen om udviklingen i antallet af EU/EØS-borgere med dansk SU.
Sideløbende hermed følger vi udviklingen i udbud af engelsksprogede uddannelser, ligesom vi følger optaget på dem.
Der føres en løbende, skarp kontrol med, at EU/EØS-borgere, der får SU som vandrende arbejdstagere, bevarer deres arbejdstagerstatus under hele uddannelsen, for de studerende, der ikke opfylder betingelserne, mister retten til SU.
Regeringen er bevidst om, at den danske SU er meget høj sammenlignet med f.eks. de øvrige nordiske lande, hvorfor vi risikerer at blive en form for magnet for udenlandske studerende, som kommer til Danmark for at nyde godt af den gratis uddannelse og den høje SU, men som ikke bliver og arbejder i Danmark efter endt uddannelse.
Tal fra efteråret i fjor viser, at 42 pct. af de udenlandske studerende fra andre EU-lande, som er kommet til Danmark mindre end et år før studiestart, forlader Danmark igen inden for de første 2 år efter endt uddannelse.
Det er jo tal, som bekræfter bekymringen for, at vi i Danmark reelt set kommer til at løfte andre EU-landes uddannelsesforpligtelse.
Med udgangspunkt i den bekymring besluttede min forgænger, daværende uddannelses- og forskningsminister Ulla Tørnæs, i maj at iværksætte en analyse af de engelsksprogede erhvervsakademiuddannelser.
Analysen har fokus på erhvervsakademiuddannelserne, som har en stor koncentration af EU/EØS-borgere.
I forbindelse med analysen har det vist sig, at mange af de studerende på erhvervsakademiuddannelserne vælger at fortsætte deres studieforløb med en såkaldt topupprofessionsbacheloruddannelse.
Derfor har vi valgt at udvide analysen til også at omfatte professionshøjskolerne, og vi forventer at afslutte analysen i foråret 2017 – det vil altså sige det forår, vi akkurat lige er gået ind i i forgårs.
Analysen fokuserer på tre vigtige faktorer: For det første ser vi, i hvor høj grad studerende fra EU/EØS-lande bliver i Danmark, efter at de har afsluttet uddannelsen, ligesom vi ser på, om de kommer i beskæftigelse på det danske arbejdsmarked.
For det andet undersøger vi, om de studerende og underviserne på de engelsksprogede uddannelser har de rette sproglige forudsætninger for at deltage i undervisningen og for at undervise.
For det tredje er vi naturligvis villige til derudover at se på, om der kan gøres yderligere for at adressere de udfordringer, vi har med presset på SU-systemets robusthed.
Jeg var lige ved at sige EU-systemet, og det kunne man ellers også godt adressere, men det må så blive en anden debat.
Tak for ordet.