runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DD), 2023-03-01:
Men pointen er, minister, at vi kan lave lige så meget lovgivning herindefra, som vi vil.
Spørgsmålet er jo, om den bliver overholdt og fulgt.
Og når den så ikke bliver overholdt og fulgt, har det ikke nogen konsekvenser.
Det vil sige, at man faktisk kvit og frit kan bryde lovgivningen på socialområdet.
Det har ikke nogen konsekvenser.
Er ministeren enig i, at det da er udfordrende, at der ikke er nogen konsekvenser, trods det at man faktisk har værktøjer i værktøjskassen, i form af at man kan give tvangsbøder?
Er det en vej at gå, at ministeren vil sige, at der fremadrettet skal gives tvangsbøder, hvis man ikke overholder lovgivningen?
Mette Thiesen (DF), 2023-03-01:
Tusind tak.
Hvad agter ministeren at gøre, for at der ikke sker markante fejl i anbringelsessager med børn og unge, som det bl.a. tyder på der er sket i Langeland Kommune?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-03-01:
Nu er jeg jo en vanvittig hurtig minister.
Så jeg vil sige, at det, at der ikke bliver reageret i løbet af de 3 dage, der går, fra vi får viden om det, og til vi retter henvendelse og mener, der skal rejses en tilsynssag, synes jeg er tilgiveligt.
Det, der ikke er tilgiveligt – og det er jo det, jeg synes er sagens kerne, og jeg er derfor også glad for, at det her bliver rejst – er, at man, når der bliver truffet en beslutning om, at vi skal stramme bardunerne på retssikkerheden, så ikke gør det; det nytter jo ikke noget, at 70 kommuner ikke gør det.
Det skal faktisk gennemføres.
Så vil jeg i forhold til det her med, om bødestraf er det rigtige eller ej, sige, at i forhold til det med danmarkskortet er det én situation, men der, hvor der er graverende fejl i sager, der har stor betydning for borgernes ve og vel, ville jeg jo synes, at det var lige så naturligt at tale om, hvad for nogle personalemæssige konsekvenser det skal have, at der er blevet begået så store fejl.
Og det er jo en langt alvorligere sanktion efter min mening end bødestraf.
Karina Adsbøl (DD), 2023-03-01:
Men så må ministeren godt komme ind på, hvad det rigtige er.
For der er åbenbart ikke noget, der hjælper, i forhold til at vi kan skærpe lovgivningen herindefra.
Altså, vi snakker om, at 70 kommuner – 70 kommuner – har brudt lovgivningen.
Så vil jeg godt spørge ministeren: Mener ministeren, at Ankestyrelsen har ageret tilfredsstillende, i og med at Ankestyrelsen ikke har reageret på det her?
Er det tilfredsstillende, at vi har 70 kommuner, der bryder lovgivningen, og så har vi en tilsynsmyndighed, der simpelt hen ikke reagerer på det, før ministeren retter henvendelse til tilsynsmyndigheden?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-03-01:
Jeg er simpelt hen fundamentalt i tvivl om, om vi kommer i land ved at udskrive bøder – bare for sige det ligeud.
Det ændrer ikke på sagens alvor, men på, hvad det er for nogle redskaber, man skal have op af redskabskassen, altså hvad det er for en type sanktioner, der skal tages i anvendelse.
Det, jeg i hvert fald synes er vigtigt, er, at når vi får viden om, at så mange kommuner ikke har levet op til beslutningen om danmarkskortet f.eks., skal der jo igangsættes en tilsynssag.
Det synes jeg er helt vildt vigtigt.
Det vil sige, at på spørgsmålet om, om der så skal være bødestraf for at begå fejl i det offentlige, vil jeg svare, at jeg ikke ved, om jeg synes, det er den rigtige vej.
Men jeg anerkender det, som jeg vil tro ligger til grund for, at der bliver rejst det spørgsmål, nemlig at det her er noget, der har så store konsekvenser for borgerne, at det på en eller anden måde også bør have en konsekvens for systemet.
Spørgsmålet er så, om bødestraf er det rigtige.
Vi har lige været henne over det samme spørgsmål to gange, så jeg beklager, hvis jeg gentager det.
Og det er egentlig bare for at illustrere, at jeg mener, at vi skal have fat på hele den krans, der er rundt om anbringelsesområdet, hvis vi skal blive bedre til at sikre retssikkerheden.
Og jeg er ret skuffet over, at der er 70 kommuner, der ikke lever op til det de steder, hvor vi har spændt bardunerne, for det har vi jo ikke besluttet for sjov.
Det har vi besluttet, fordi vi mener, der er et problem.
Det er i øvrigt et meget bredt flertal i Folketinget, der har besluttet det.
Så jeg synes egentlig ikke, man kan være i tvivl om, at når vi sender sådan en opgave ud, er det også meningen, at man skal gøre det.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-03-01:
Jeg har meget, meget stærke holdninger til, hvad det er for et land, vi lever i, når det kommer til personlig frihed, når det kommer til ligestilling, når det kommer til faktisk at have friheden til at skabe det liv, man ønsker sig – fri for social kontrol af den karakter, som spørgeren henviser til.
Det er vi jo på pragtfuld vis nået langt med i Danmark.
Der er en meget stor grad af frihed, men der er også noget, som vi bestemt ikke er i mål med endnu.
Det gælder jo ikke mindst, når det kommer til etniske minoritetskvinder og også deres deltagelse på arbejdsmarkedet og i de meningsfulde fællesskaber, der kommer ud af det.
Realiteten er jo desværre, at alt for mange etniske minoritetskvinder lever i nogle sammenhænge, der er præget af frygt og begrænsninger i hverdagen, og hvor friheden er fraværende.
Jeg betragter bestemt negativ social kontrol som en trussel mod sammenhængskraften i Danmark, mod vores ligestilling og mod friheden, og det er med til at sætte en kile ind imellem etniske minoriteter og resten af samfundet med de ting, der kommer frem her.
Jeg tror, at konsekvenserne er mange.
Ikkevestlige kvinder er overrepræsenteret i landets krisecentre, men jo også i ledighedsstatistikken, som ligger på mit bord.
Derfor mener jeg, at det er afgørende, at vi kommer negativ social kontrol til livs.
Vi skal bryde med den sociale kontrol tidligere, end det er tilfældet i dag, og vi skal blive bedre til at aktivere etniske minoritetskvinder i meningsfulde fællesskaber.
Regeringen har i sinde at styrke den forebyggende indsats mod negativ social kontrol.
Vi skal være bedre til at hjælpe, oplyse, beskytte og slå ring om dem.
Vi ønsker også at gennemføre en arbejdspligt for nytilkomne og herboende indvandrere, så flere tilknyttes det danske arbejdsfællesskab og får et arbejde.
På den måde skal vi bygge videre på de mange gode initiativer, som Folketinget har gennemført på området i de senere år.
Det ser jeg frem til at arbejde på med Folketinget.
Og til sidst vil jeg gerne kvittere for, at Dansk Folkeparti sætter fokus på udfordringen.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-03-01:
Tak for det svar.
Som ministeren også er inde på, er målet som bekendt 100.000 ha i 2030.
I lyset af Klimarådets rapport og kritik af klimaindsatsen især omkring landbruget og af, at vi får svært ved at nå vores 2025-mål og især 2030-målet, vurderer ministeren da, at vi bør introducere nye værktøjer?
Kunne ministeren forestille sig, at det bliver nødvendigt at gå fra frivillighed til tvang for at opfylde 2030-målet, især i lyset af netop alle de initiativer, som ministeren påpeger er nødvendige for den her proces?
Nick Zimmermann (DF), 2023-03-01:
Og hvis ikke man står til rådighed for arbejdsmarkedet, men stadig væk får kontanthjælp, er det jo i virkeligheden socialt bedrageri.
Det må ministeren da gøre noget ved.
Det nytter da ikke noget, at vi har nogle jobcentermedarbejdere i Københavns Kommune, der fortæller, at de har at gøre med nogle indvandrerkvinder, der modtager en forsørgelse betalt af os danske skatteydere og ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det er jo i virkeligheden socialt bedrageri, og det skal vi da have gjort noget ved hurtigst muligt.
Jacob Jensen (V), 2023-03-01:
Ja, altså, landbruget er jo, kan man sige, løbende i omstilling.
Det har landbruget altid været.
Der har altid været en strukturtilpasning.
Der har været en teknologiudvikling.
Det er jo den udvikling, som vi også med de forskellige politiske tiltag i vores landbrugsaftale – med de forskellige strategier, der ligger under det; med den CO 2 -afgift, som vi også har talt om i det tidligere spørgsmål – vil forsøge at accelerere og dermed også sætte nogle politiske retninger og rammer for, hvordan vi også i Danmark kan lykkes med fortsat at producere kvalitetsfødevarer, men stadig væk med et fortsat lavere klima- og miljøaftryk.
Så det er det, der er ambitionen for regeringen.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-03-01:
Tak for det.
I disse dage flyder det jo over i medierne med historier om forurening, desværre, af vores miljø og natur, og fælles for det hele må man sige, at det kræver akut politisk handling.
Skal vi vende den udvikling, ja, så bliver vi nødt til at skabe rammerne for et landbrug og en fødevareproduktion, hvor hensynet til miljøet og naturen får en øget opmærksomhed fra Folketingets og fra ministerens side – også på trods af hensynet til økonomisk vinding.
Mener ministeren, at landbruget skal forandres grundlæggende for at få en grøn omstilling af landbruget til at lykkes?
Jacob Jensen (V), 2023-03-01:
Vi arbejder med en strategi for økologi, og det er en del af vores landbrugsaftale, og det forventer vi at komme frem til i løbet af efteråret i år.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-03-01:
Tak for det svar.
Jeg vil bare lige bede om at få det helt præciseret: Hørte jeg ministeren sige, at man kan forvente en strategi for hele det her område omkring økologi i efteråret 2023?
Jacob Jensen (V), 2023-03-01:
Målsætningen om en fordobling af det økologiske areal følger af aftalen om grøn omstilling af dansk landbrug fra den 4. oktober 2021.
Regeringen har stort fokus på at få implementeret aftalen.
Vi er i den forbindelse netop ved at udarbejde en strategi for økologi, der kan understøtte en fordobling af det økologiske areal og vores forbrug og eksport frem mod 2030.
Jeg regner med, at vi kan præsentere den her strategi til efteråret.
Som led i det arbejde vil fordoblingsmålene også blive konkretiseret.
For at understøtte en fordobling af det økologiske areal er der i landbrugsaftalen bl.a. afsat 3,6 mia. kr. til økologisk arealstøtte – støtten kan fremme frivillig omlægning af landbrugsarealer til økologi – og ud over hvad der ligger i landbrugsaftalen, er der afsat midler til økologiforskning, til Innovationscenter for Økologisk Landbrug samt til Fonden for økologisk landbrug til at understøtte udviklingen af økologien i Danmark.
I tillæg til det kan jeg også nævne, at Folketinget i sidste uge, som man også vil være bekendt med, enstemmigt vedtog et lovforslag om oprettelsen af Fonden for Plantebaserede Fødevarer.
Her er der afsat 675 mio. kr. frem mod 2030, og det skal tilstræbes, at halvdelen af midlerne i den fond øremærkes til økologiske projekter.
Så vi har en ambitiøs målsætning for økologien, og det bliver ikke let at indfri – det medgiver jeg – men jeg tænker, at vi med de allerede afsatte økonomiske midler og en ny økologistrategi vil have en god basis for at kunne bevæge os i den rigtige retning.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-03-01:
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at status på at sikre målet om fordobling af økologisk landbrugsareal er tilfredsstillende, og hvad menes der egentlig med en fordobling?
Tak for det.
Så har jeg et andet spørgsmål: Mener ministeren, at status på at sikre målet om fordobling ...
Jacob Jensen (V), 2023-03-01:
Altså, der er ingen tvivl om, at det er en stor udfordring, og at det er en kompleks udfordring.
Vand løber nu engang nedad, og man får den største effekt, hvis man overrisler de her lavbundsjorder som en del af indsatsen, men det kræver selvfølgelig også, at man laver tilpasninger – det kan være landsbyer, og det kan være andre ting, der ligger der, som man skal tage højde for.
Det kræver også, at man har lodsejernes medløb – kan man sige – for jeg tror, at den måde, det skal gøres på, er, at man også samarbejder på tværs, i stedet for at vi kommer som stat og laver en ekspropriation.
Jeg tror også, det ville være en helt, helt anden økonomi, man i givet fald ville se ind i.
Jeg er sat i verden, havde jeg nær sagt, for at levere på det mål, og det agter jeg også at gøre alt, hvad jeg overhovedet kan, for.
Tak for spørgsmålet.
Det helt korte svar er nej.
Det går for langsomt med at få udtaget lavbundsjorder, og der er selvfølgelig en væsentlig grund til, at det er fremhævet i regeringsgrundlaget, at der skal sættes fart på udtagningsindsatsen.
Men vi må også erkende, at der er en grund til, at tempoet er for lavt.
Udtagning af lavbundsjorder er svært.
Ordningerne bygger på frivillighed, og det kræver involvering af rigtig mange aktører og mange interessenter og kan ikke bare fikses med et snuptag.
Jeg er derfor også glad for, at der er stor tilslutning til indsatsen, og at der er opbakning fra både Landbrug & Fødevarer og Danmarks Naturfredningsforening, og jeg vil også gerne understrege, at der er fremdrift i indsatsen.
Den seneste opgørelse viser, at der er igangsat udtagning af mere end 20.000 ha.
Det er et godt skridt på vejen, selv om der endnu er lang vej til målet, og selv om det også skal gå hurtigt med at komme i mål med ambitionen om udtagning og ekstensivering af 100.000 ha lavbundsjorder og randarealer.
Men som minister vil jeg gøre mit for, at det som landmand bliver lettere at levere på den grønne omstilling, og det gælder også i forhold til udtagning af ens lavbundsjord.
Som en del af landbrugsaftalen, hvor vi har stort set hele Folketinget med, har vi derfor også nedsat en ekspertgruppe og en taskforce, og de har til opgave at fjerne flere af de sten, der er på vejen, så vi kan komme i mål med indsatsen.
Derudover vil de såkaldte udtagningskonsulenter understøtte udtagningen.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-03-01:
På baggrund af det, som ministeren allerede har redegjort for omkring ambitionerne på økologiområdet, vil jeg høre, om ministeren er enig i, at økologi ikke skal reduceres til at handle om kun at imødekomme forbrugerefterspørgsel, altså at diskussionen om økologi tit bliver reduceret til et spørgsmål om udbud og efterspørgsel, men at økologisk landbrug repræsenterer en værdi i sig selv, hvad angår både naturhensyn, miljøhensyn, dyrevelfærd og klimahensyn.
Jacob Jensen (V), 2023-03-01:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi har et landbrug, som er differentieret, altså hvor man har forskellige måder at drive det på, herunder også økologi, hvor man kan byde ind med nogle måder, som andre også kan lade sig inspirere af.
Men omvendt er det også klart, at man ikke kan producere noget, og at man ikke kan tvinge en landmand eller andre til at producere noget, som der ikke er en efterspørgsel på.
Hvem skulle så aftage de varer?
Så ville de jo bare produceres ud i ingenting.
Vi arbejder i øvrigt også med madspild, altså at reducere det, og der vil jeg ikke være med til at sige, at vi skal producere en bestemt mængde økologi, hvis der ikke er nogen i den anden ende til at aftage det og dermed betale for det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-03-01:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Så virker mikrofonen også – det hjælper jo væsentligt på situationen i forhold til at svare.
Men for det første vil jeg sige, at det jo undrer mig grundlæggende, at 70 ud af 98 kommuner tilsyneladende ikke har kunnet finde ud af at opfylde et så enkelt krav i lovgivningen som at drøfte Ankestyrelsens danmarkskort.
For det andet vil jeg sige, at der er retssikkerhedsproblemer på socialområdet, og derfor undrer det mig dybt, at så mange kommunalbestyrelser ikke vælger at gøre brug af det redskab, som vi har givet dem.
Danmarkskortet viser omgørelsesprocenterne i den enkelte kommune på socialområdet generelt, på børnehandicapområdet og på voksenhandicapområdet – dvs. andelen af sager, der påklages til Ankestyrelsen, hvor styrelsen omgør og hjemviser eller ændrer kommunens afgørelse.
Omgørelsesprocenten viser i sagens natur ikke hele billedet, fordi der kun ses på de påklagede sager.
Derfor kan der være mange, der ikke er tilfredse, eller tilfælde, hvor der er sket fejl, men hvor der ikke klages og det derfor ikke bliver registreret.
Danmarkskortet skal derfor selvfølgelig ikke stå alene i kommunalbestyrelsens drøftelse, men det er et rigtig godt udgangspunkt for en snak om, hvordan det egentlig går med retssikkerheden i kommunen, og også hvordan udviklingen har været i kommunen.
I juni sidste år vedtog vi enstemmigt en skærpelse af reglerne, så kommunalbestyrelsen ikke blot skal drøfte danmarkskortet, men også skal forholde sig til, om der er brug for en handlingsplan i kommunen for at styrke den juridiske kvalitet og dermed retssikkerheden.
Og jeg forventer selvfølgelig, at det bliver overholdt, og når jeg siger »forventer«, betyder det, at jeg vil have , at det bliver overholdt.
Derfor har ministeriet selvfølgelig også handlet på baggrund af de oplysninger, og det er sket, ved at ministeriet modtog oplysningerne om den manglende overholdelse den 22. februar i år og allerede den 25. februar – dvs. nogle dage efter – anmodede det kommunale tilsyn i Ankestyrelsen om at rejse en tilsynssag.
Så jeg synes, det er alvor.
Så hvis man som kommune skulle være i tvivl derude, så har vi faktisk ikke vedtaget det her for sjov i Folketinget.
Vi har vedtaget det, fordi der skal ske noget.
Thomas Danielsen (V), 2023-03-01:
Altså, jeg kommer i hvert fald til at indkalde både spørgeren og andre interesserede til nogle drøftelser om, hvordan vi løser den her problemstilling, og det kommer ikke lige til at handle om, at man lægger sig fast på en bestemt app, samkørselsordning eller andet.
Når spørgeren så spørger, om jeg vil få mine medarbejdere til at lave et notat, der beskriver fordele og ulemper, så skal man bare huske på, at det jo er politik, så hvad man ser som fordele og ulemper, kommer jo også lidt an på, hvilket politisk ståsted man har, og det er derfor, jeg hellere vil invitere spørgeren over i ministeriet til nogle drøftelser om, hvad vi kan gøre.
For jeg er ikke i tvivl om, at vi har en fælles ambition om, at vi i hvert fald skal sikre bedre muligheder for at befordre sig i hele landet, end vi har i dag.
Jens Meilvang (LA), 2023-03-01:
Jeg vil sige, at vores forslag her ikke går konkret på Uber, men også på apps, der svarer til Uber.
Så jeg vil gerne omformulere spørgsmålet: Kunne jeg få ministeren til at udarbejde et notat, der beskriver fordele og ulemper ud fra de erfaringer, man gjorde sig, dengang Uber eksisterede i Danmark?
Og så er jeg med på, at det skal bredes ud, så det ikke kun er via den ene app, at der skal kunne tilbydes befordring, men at alle, der har de samme tilbud som Uber, selvfølgelig skal kunne agere lovligt på det danske marked.
Thomas Danielsen (V), 2023-03-01:
Altså, jeg synes, det er en virkelig god idé at diskutere Uber, og hvad der ellers kan være af muligheder, men det er jo lidt en bestemt app eller virksomhed, som man peger på, og det er jeg lidt tilbageholdende med, for jeg vil gerne lave en teknologineutral udrulning, hvis der skal laves nogle løsninger.
Og skal der det, er det jo, fordi der skal kigges på nogle områder, hvor det ikke er muligt at få en ordentlig betjening i dag.
Det kan f.eks. være på småøerne, hvor jeg i bund og grund ikke vil have noget problem med at det er præsten, der kører folk rundt i en kreaturvogn, bare folk bliver befordret de steder, hvor det ikke er muligt i dag.
Og det er i forbindelse med de områder, at jeg er helt åben for at se på tingene.
Jens Meilvang (LA), 2023-03-01:
Jeg er glad for, at det ikke bliver afvist, for jeg mener sådan set, at vi har en rigtig god løsning på et anerkendt problem.
Nu er jeg jo ny i det her, så jeg kender ikke rigtig til, hvordan diskussionen forløb sidste gang, for der var jo faktisk et tidspunkt, hvor Uber kørte i Danmark.
Kunne jeg få ministeren til at få udarbejdet et notat i ministeriet, der beskriver fordele og ulemper ved at genindføre eller lovliggøre Uber i Danmark?
På den måde kan vi have noget at forholde os til og noget, vi kan diskutere fremadrettet, og så er vi også klar til, når analysen kommer, på et godt grundlag at diskutere, om vi kan genindføre Uber.
Thomas Danielsen (V), 2023-03-01:
Altså, lige nøjagtig i forhold til analysen af taxadækningen i landdistrikterne er det så faktisk en aftale, som Liberal Alliance står uden for, men det ændrer ikke på, at jeg er helt sikker på, at det, at man selvfølgelig får sikret en god taxadækning i alle dele af landet, er noget, som Liberal Alliance er interesseret i og optaget af.
Så spørger ordføreren til, om jeg vil gå ind at tillade en bestemt operatør i visse bestemte områder.
Det tror jeg man må sige er for tidligt at sige.
Men vi kommer til at kaste alle bolde op i luften for at sikre så god en mulighed som muligt for at kunne befordre sig, uanset hvor i landet man bor.
Jens Meilvang (LA), 2023-03-01:
Tak for det.
Det er sådan, at jeg i min egenskab af transportordfører og landdistriktsordfører møder rigtig mange mennesker ude i landdistrikterne, der har et stort problem, med eller uden analyse af området.
Det er faktisk sådan, at der er mennesker, der ikke kan, ligesom vi kan her i København, bare lige gå ud at spise, tage i teatret, tage til fest i forsamlingshuset eller tage til bryllup osv., fordi de faktisk ikke kan være sikre på at kunne komme hjem, medmindre de lige har en flink nabo, der kan hente dem.
Jeg tror egentlig, det er anerkendt, at der er et problem derude.
Kunne ministeren være interesseret i, at vi sammen kunne finde en løsning, og kunne Uber være én løsning på problemet?
Thomas Danielsen (V), 2023-03-01:
Tak for det, formand, og tak til spørgeren for at rejse det her vigtige spørgsmål.
Jeg ved, at der er mange, der er optaget af, at der skal være gode muligheder for, at man kan bo og arbejde i alle dele af landet, og det er regeringen naturligvis også, hvorfor vi også har skrevet det ind i vores regeringsgrundlag.
Mobilitet er vigtigt i den forbindelse, og derfor nedsætter regeringen et ekspertudvalg, der skal se på organiseringen af den kollektive trafik i både byerne og yderområderne.
På taxaområdet har man i foråret 2021 aftalt, at der frem mod den anden evaluering af taxiloven skal laves en analyse af taxabetjeningen i landdistrikterne.
Transportministeriet er i henhold til den aftale ansvarlig for udarbejdelsen af analysen, og ministeriet er i gang med at lave den.
Jens Meilvang (LA), 2023-03-01:
Hvad mener ministeren om et forslag om at lempe taxalovens krav i yderområder for at sikre, at private kan udbyde taxakørsel via apps som Uber, så taxabetjeningen kan løftes de steder, som i dag må klare sig med meget dårlig eller slet ingen taxabetjening?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-03-01:
Mener ministeren, at status på udtagningen af lavbundsjorde er tilfredsstillende?
Mattias Tesfaye (S), 2023-03-01:
En af udfordringerne i skolen og generelt i det danske velfærdssamfund er, at hver gang der er en avisartikel, som viser, at der er et eller andet mærkværdigt i det danske velfærdssamfund, så bliver det lynhurtigt til noget, ministeren skal forholde sig til, og til lovgivning, som Folketinget skal vedtage.
Det er derfor, at vi har en så detailreguleret lovgivning, og det er derfor, vi ender med at have så frygtelig mange mennesker ansat i forvaltningerne rundtomkring og så få mennesker ude tæt på borgerne.
Så min tilgang til det her er, at jeg synes, at lovgivningen er fin.
Det synes jeg er fornuftigt.
Nick Zimmermann (DF), 2023-03-01:
Men helt ærligt, er regeringen og ministeren ikke enige i, at det er fuldstændig vanvittigt, at børn i 0.-3. klasse skal undervises af Normstormerne i strukturel racisme og i, at køn er en illusion, og at det i virkeligheden ikke er en bror eller søster, man har, men at det skal hedde en søsken, og at køn bare er alt muligt blandet?
Det må ministeren da gå ind i.