runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-24:
Tak for spørgsmålet.
Forslagets primære formål er at sikre, at kommunerne kan tilbyde alle private udlejere at indgå en aftale om kommunal anvisning ved kommunen.
Den private udlejer vil kunne tilbyde lejemål, som bedst passer ind i formålet under hensyntagen til den enkelte ejendoms karakteristika.
Man vil kunne tilbyde forskellige antal eller andele lejemål i forskellige ejendomme.
Den anden del af forslaget vil kun kunne anvendes i kommuner med forebyggelsesområder eller udsatte områder og kun i forhold til større udlejningsejendomme, i det omfang det er nødvendigt for at finde en bolig for boligsøgende, der på grund af særlige udlejningsregler ikke kan få anvist en almen bolig, og kun hvis den aftalebaserede ordning ikke virker.
Det, som er hovedforslaget, er således netop en mulighed for at indgå aftaler mellem kommunen og private udlejere.
Altså, hvis spørgeren gik ind til sit ministerjob med den opgave at afskaffe staten, så er det jo ikke gået voldsomt godt.
Men man er selvfølgelig heller ikke forpligtet ud over sine evner.
Så vidt jeg ved, bliver der stadig opkrævet skat indimellem i det her land.
Men grundlæggende set
er der en regulering af vores udlejningsboliger.
Det har der altid været; det er der fortsat.
Jeg har ikke hørt, at Venstre er interesseret i at afskaffe den regulering, for det fungerer jo meget godt, ligesom det gør i de fleste andre vestlige lande.
Og jeg tror også, at man tager fejl, hvis man kun ser borgerne som dem, der ejer ejendommene; jeg tror sådan set også, at dem, der bor i ejendommene og har brug for at få boliger, er borgere lige så vel som dem, der ejer ejendommene.
Karsten Lauritzen (V), 2021-03-24:
Tak for svaret, minister.
Da jeg var minister, gik jeg meget op i ikke at udvide den magt, som staten har med sit magtmonopol – opkrævning af skat er noget af det mest indgribende, man kan lave – men at varetage borgernes interesser.
De skal bare stille sig til rådighed, og så kan de få lidt kompensation – ikke erstatning, men kompensation – og så kommer staten bare buldrende.
Er det rimeligt?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-24:
Jamen så undrer det mig jo, at hr. Jan E. Jørgensen ikke har protesteret imod almenlejeloven.
Hvorfor skal en privat stiftet forening uden statsstøtte som AAB, der byggede sine første afdelinger lige præcis i spørgerens egen kommune, tage imod anvisning, hvis det er så stort et overgreb, i forhold til hvordan man ser det?
Altså, de er jo stiftet helt uden offentlig støtte, og der tager man imod 25 pct. fra kommunen, og det går jeg også ud fra at spørgeren som kommunalbestyrelsesmedlem på Frederiksberg selv udøver.
Hvad er den principielle forskel på de to ting?
Jan E. Jørgensen (V), 2021-03-24:
Nej, jeg synes ikke, det er præcis det samme princip at sige, at en lejer, der bor i en lejlighed i forvejen, kan udleje f.eks. til sine børn, hvis man er død og børnene har boet der, eller på anden vis, eller man kan bytte lejligheder.
Men det her er et spørgsmål om, at ministeren vil bestemme, at nogen helt udefra kan komme ind og bosætte sig i 10 pct. af lejemålene i en privat udlejers ejendom, og hvis det ikke er et indgreb i den private ejendomsret, så har jeg simpelt hen svært ved at se, hvad det er.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-24:
Jeg er egentlig ked af, at spørgeren ikke forholder sig til det, som jeg svarer, altså at man, hvis man bytter en lejlighed, jo også har ret til det samme.
Hvis man bor i en privat lejlighed og man bytter med en, der bor i en anden udlejningslejlighed, uanset om den er privat eller almen, så har man jo ret til at kræve, at vedkommende, som man bytter med, skal flytte ind i stedet for en selv.
Og der tager man jo også tilsvarende magten fra udlejeren i forhold til at bestemme, hvem der flytter ind, når der sker et skifte på adressen.
Hvor mange procents kommunisme det så er, må hr. Jan E. Jørgensen jo udmåle, men det er præcis det samme princip, der gælder.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-03-24:
Jeg ved godt, at parcelhuse ikke er omfattet; jeg sagde, hvis man boede i et parcelhus og man skulle tvinges til at udleje, så ville man kunne forstå det.
Jeg er udmærket klar over, at boligreguleringsloven giver mulighed for, at man kan sætte en ind i et tomt lejemål.
Men det har man jo som ejer af ejendommen et meget nemt svar på: Man kan jo så bare leje den ud til en anden, men en, som man selv har besluttet sig for hvem er.
Så det ændrer altså ikke ved, at regeringen nu vil beslutte, hvem en privat udlejer skal udleje 10 pct. af sine lejligheder til, og det er et indgreb i den private ejendomsret.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-24:
Jeg tror, det er meget godt for spørgeren, at det ikke er en retssag, vi møder op i, så ringe forberedt som spørgeren er.
Der er ikke nogen parcelhuse, som bliver omfattet af det her, men det er udlejningsejendomme med over 20 lejligheder.
Og hvis spørgeren havde haft noget at gøre med boligpolitikken, ville spørgeren også vide, at der jo allerede på andre områder er en indskrænkning i, hvem man må leje ud til.
Hvis man f.eks. lader en lejlighed stå tom, har kommunen ret til at gå ind og kræve lejligheden udlejet, også efter anvisning af kommunen i sidste ende.
Hvis en lejer gerne vil bytte med en anden lejer, har man også mulighed for at gå uden om ejerens ret til at anvise folk.
Så det er allerede på flere områder praksis, om det så bliver betragtet som kommunisme eller ej.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-03-24:
Nu ville jeg jo ønske, at det her ikke var en Folketingssal, men en retssal, for området for erstatningsfri regulering og området for ekspropriation er jo ret klart.
Når man har privat ejendomsret, har man ejendomsret til sin ejendom, og det betyder, at man ejer den, men det betyder også, at man har råderet over den, herunder at man selv bestemmer.
Altså, det er ikke ministeren, der bestemmer, men det er den, der ejer ejendomme, der selv bestemmer, hvem han vil udleje ejendommen til.
Jeg har set, at min kollega fru Heidi Bank har omtalt det her forslag som kommunisme, og det er jo så kun 10 pct.'s kommunisme, for man får jo lov til at beholde råderetten over de 90 pct., og man skulle måske i virkeligheden være taknemlig over, at regeringen ikke har sagt 20 pct. eller 30 pct. eller 80 pct.
Men har man en lejlighed, bestemmer man selv, hvem man udlejer den til, og enhver indskrænkning af den ret er et indgreb i den private ejendomsret, og det kan man simpelt hen ikke skrive sig ud af.
Og jeg ville da ønske, at vi kunne klare det politisk her, og at der ikke er nogen grundejere, der skal ud at anlægge omkostningstunge, ressourcekrævende retssager mod ministeriet, for det her har man da ikke en jordisk chance for at vinde.
En råden over ens ejendom, altså hvem man lejer den ud til, er så fundamental, at det kan man ikke snakke sig ud af.
Kunne man forestille sig, at ministeren skulle udleje 10 pct. af sit parcelhus eller sin lejlighed, eller hvad ministeren nu bor i, til en eller anden anden, som jeg havde bestemt hvem var, og der blev sagt: Jamen vi betaler 10 pct. af udgifterne, sådan skal det da heller ikke være?
Altså, det må man da kunne forstå er en indgriben.
Noget andet er, hvad man aftaler, men når man tvinger folk til at udleje til nogen, de ikke selv har besluttet sig for hvem er, så er det et indgreb i den private ejendomsret, og jeg er lidt rystet over svaret, må jeg indrømme.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-24:
Som jeg forstår det, er en ejers ret til at udleje boliger i sin ejendom omfattet af beskyttelsen i § 73.
Det er dog ikke ethvert indgreb i en rettighed, der er beskyttet af bestemmelsen, som udgør ekspropriation.
Det er antaget, at lovgivningsmagten, uden at der foreligger ekspropriation, kan regulere udøvelsen af de rettigheder, der er beskyttet af grundlovens § 73.
Lovgivningsmagten kan opstille almindelige regler om en begrænsning af borgernes handlefrihed og i deres råden over, hvad de ejer, og det er det, man kalder erstatningsfri regulering.
Afgrænsningen mellem erstatningsfri regulering på den ene side og ekspropriation på den anden side beror på et samlet skøn over indgrebets beskaffenhed.
Det er vores skøn, at forslaget i almindelighed kan gennemføres som erstatningsfri regulering.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-03-24:
Mange tak, og nu kommer spørgsmålet.
Synes ministeren, at man med respekt for grundlovens § 73 om den private ejendomsrets ukrænkelighed kan tvinge private til at udleje til dem, regeringen ønsker?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-24:
Man vil konkret blive kompenseret både i forhold til eventuel tomgangsleje og i forhold til eventuelle omkostninger i forbindelse med ind- og udflytning og istandsættelse.
Louise Schack Elholm (V), 2021-03-24:
Så bare i det her tilfælde.
Det er godt at vide, at det kun er i det her tilfælde og i tilfældet med forsamlingsfriheden i forbindelse med corona, at man har tænkt sig at krænke de negative frihedsrettigheder.
Det er også okay.
Vi må jo godt have forskellige politiske holdninger til de forskellige ting.
Men når nu det er, at man vælger at krænke folks rettigheder på den her måde og ministeren siger, at man så til gengæld vil kompensere for det, hvordan har ministeren så tænkt sig at kompensere for en krænkelse af den negative frihedsrettighed den private ejendomsret?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-24:
Nej, det er ikke en generel politik.
Louise Schack Elholm (V), 2021-03-24:
Så vil jeg gerne vide, om det generelt er en ting, at man er fuldstændig ligeglad med negative frihedsrettigheder, som jo er de rettigheder, man har uden at krænke andres ret til samme – den private ejendomsret er en af dem.
Der findes jo også andre, f.eks. forsamlingsfriheden, som jo også er krænket i øjeblikket.
Er det sådan en generel politik, at man er ligeglad med de negative frihedsrettigheder?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-24:
Ja, det er deres vurdering, at det er det.
Louise Schack Elholm (V), 2021-03-24:
Det, som ministeren lægger op til her, er jo at tilsidesætte den private ejendomsret, som er en grundlovssikret ret.
Har ministeren undersøgt med Justitsministeriet, hvorvidt det er i overensstemmelse med den danske grundlov?
Karsten Lauritzen (V), 2021-03-24:
Tusind tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvad forstår ministeren ved »fuld kompensation« og »med alle de kompensationer, som skal til«, jf. ministerens svar til Niels Krause-Kjær i Deadline den 17. marts 2021, da han blev spurgt til, at private tvinges til udlejning?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-24:
Kommunalbestyrelsen vil i relation til hovedforslaget vedrørende frivillig aftale med den private udlejer om kommunal anvisning have hjemmel til at aftale en godtgørelse, og kommunalbestyrelsen vil, uanset om der er tale om en aftale eller en beslutning, garantere for eventuelt lejetab fra det tidspunkt, fra hvilket en lejlighed er til rådighed for kommunalbestyrelsen, og indtil udlejningen sker, samt få dækket fraflytningsudgifter, når en anvist lejer flytter.
Det er en ekstra sikkerhed for udlejerne.
Derudover vil der – som jeg tidligere nævnte, også for hr. Jan E. Jørgensen – i tilfælde, hvor domstolene vurderer, at der er tale om ekspropriation, selvfølgelig være fuld erstatning.
Jamen det er underligt, at spørgeren kan have været minister i så lang tid og styret statens mest indgribende apparat, hvis den stat, som spørgeren styrede, var så modbydelig og ond og socialdemokratisk, som det nu bliver udlagt.
Så det må have været lidt ambivalent, i hvert fald i den periode.
Hvis man ejer en ejendom, bestemmer man i hovedreglen selvfølgelig selv, hvem man udlejer den til.
Men der er en række reguleringsmæssige bestemmelser omkring det at leje boliger ud.
Det har der været lige siden efterkrigstiden, og det er der stadig.
Det er der i de fleste vestlige lande, altså der er der reguleringer af, hvor meget du må tage, hvornår du skal leje ud, hvem må du leje ud til, hvornår du må lade den stå tom, osv.
Og det er det her en forlængelse af.
Karsten Lauritzen (V), 2021-03-24:
Ja, tak til ministeren for svaret, som jo var et svar, men ikke et svar på det, som der blev spurgt om.
For jeg spurgte, om ministeren anerkender, at hvis man har købt en ejendom, så burde det også være op til ejeren at bestemme.
Så henviser ministeren til, at det er det ikke i dag; at det er der nogle undtagelser for.
Ministeren var så ikke helt ærlig, for der gælder nogle ret firkantede regler for, hvornår man må bytte; 3 år tror jeg at man skal have boet der – og sådan noget.
Det er noget sværere, end man lige kunne forstå eller få indtryk af, da ministeren svarede.
Og det er jo i princippet ligegyldigt, om man tilhører et stort selskab eller en lille familieejendom; du har købt noget i tillid til, at der er nogle regler, der gælder.
Er det så i orden, at staten – den store stygge socialdemokratiske stat; statsmagten – kommer med kompensation uden erstatning og bare lægger beslag på en del af ens bygningsmasse?
Er det fair?
Er det rimeligt?
Det er spørgsmålet.
Der må jeg så forstå, at svaret fra ministeren på det spørgsmål er: Nej, det mener regeringen ikke er fair og rimeligt.
Er det rigtigt forstået?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-24:
Det korte svar er, at vi skal respektere den grundlovssikrede ejendomsret, og at vi kun skal foretage et indgreb, når det er i overensstemmelse med grundloven.
I forbindelse med dette forslag vil der ofte være tale om selskaber og fonde, som driver udlejningsvirksomhed i stor skala.
De driver deres forretning med det primære mål at udleje alle lejemål.
Det, vi foreslår, er, at de i yderste tilfælde skal acceptere, at kommunerne anviser lejere, som skal betale den husleje, som kræves, og for hvilke kommunen i øvrigt garanterer for eventuelle tomgangstab og fraflytningsudgifter.
Det er ikke et ukendt fænomen i lejelovgivningen, at udlejeren ikke selv vælger, hvem en lejlighed skal udlejes til.
Jeg kan nævne lejelovens regler om bytte, som giver lejerne ret til at bytte sin bolig med en anden lejers bolig.
Som jeg forstår tilbagemeldingerne fra ejendomsbranchen, er branchen villig til at yde et bidrag til opfyldelsen af målet om blandede boligområder.
Med forslaget får de mulighed for at aftale deres bidrag sammen med kommunen.
Karsten Lauritzen (V), 2021-03-24:
Spørgsmålet lyder: Anerkender ministeren, at hvis man har købt en ejendom og ejer den, så burde det også være op til ejeren at bestemme, hvem der har brugsret til den, og hvem et værelse i den pågældende ejendom skal udlejes til?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-24:
Jamen det, at bygningsmassen er underlagt regulering, har været fuldstændig almindelig praksis, siden det første gang blev indført under Erik Eriksens regering efter krigen.
Så det har Venstre jo lidt kendskab til, og den politik har Venstre udøvet lige siden.
Vores boliger er underlagt lejeregulering og en masse regler om, hvem der må bo der, hvornår og hvordan, og det er det her selvfølgelig en forlængelse af.
Og hvis man var så meget principielt imod regulering af vores private udlejningsboliger, synes jeg da, det er mærkeligt, at man ikke har gjort noget ved det alle de år, hvor man har siddet i regering.
Karsten Lauritzen (V), 2021-03-24:
Nu er det vel så mit sidste spørgsmål her, og jeg må sige, at vi jo ikke er blevet meget klogere.
Men jeg kan oplyse ministeren om, at når juristerne går meget op i, at noget er en kompensation og ikke er en erstatning, så er det, fordi en kompensation typisk er væsentligt mindre end erstatning.
Vi synes i Venstre, at den er ærgerlig.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-24:
Det kan vi ikke blive enige om, for man bliver jo kompenseret for de udgifter, som der er, hvis man har tomgang, og hvis der er noget, der er ødelagt ved ind- og udflytning osv., sådan som det også foregår i den almene boligsektor.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-03-24:
Nej, men jura er jo ikke nødvendigvis voldsomt svært.
Altså, erstatningsfri regulering betyder, at det er en regering, som er fri for at betale erstatning, altså hvor man ikke får nogen erstatning.
Så sværere er det jo ikke.
Kan vi blive enige om det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-24:
Jamen størrelse er jo altid relativt.
Hvis det var 20 af de lejligheder, som spørgerens tidligere partiformand flyttede ind i, så ville det alligevel være en ejendom på 3.500 etagemeter – og det er da trods alt en halvstor ejendom, vil jeg mene.
Så det er nok lidt, hvordan man gør det op.
Der er ikke tale om ekspropriation – det er det, som er Justitsministeriets vurdering, og det er det, som jeg holder mig til.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-03-24:
Det er interessant at høre svarene – eksempelvis at man kalder det for store ejendomme.
Altså, det er 20 lejligheder, vi taler om – det er to opgange.
Det er to opgange, det er nr. 17 og nr. 19.
Det er ikke en stor ejendom.
Så forstår jeg egentlig heller ikke, hvorfor ministeren i tv begynder at tale om fuld erstatning, hvis der ikke er ekspropriation.
Altså, fuld erstatning og ekspropriation hænger uløseligt sammen.
Og så hører vi også her i svaret: at hvis domstolene når frem til, at der er tale om ekspropriation.
Men har ministeren ikke lige stået og sagt, at der ikke var ekspropriation?
Altså, hvad er op, og hvad er ned?
Er det ekspropriation, eller er det ikke ekspropriation?
For hvis det er ekspropriation, skal man have fuld erstatning – og så kan ministerens svar i fjernsynet give lidt mening, for så skal man selvfølgelig erstattes.
Så er det, der er blevet spurgt: Hvad får man så i erstatning?
Og det er jeg ikke sikker på at jeg helt kunne fange i ministerens oplæsning af det lange svar, men det vil jeg gerne høre lidt nærmere til.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-24:
Jeg har selv prøvet at stille § 20-spørgsmål, hvor man har fået stillet spørgsmålet og har fået svar på det, og så spørger man bare om det samme to-tre mere for at fylde tiden ud.
Jeg kan sige det samme igen, nemlig at vores udgangspunkt er, at der bliver lavet frivillige aftaler.
Men vi mener også – for at sikre, at det bliver gjort i tilstrækkeligt omfang – at det er nødvendigt i nogle enkelte tilfælde at presse nogle udlejere til at stille boliger til rådighed for kommunens anvisning.
Karsten Lauritzen (V), 2021-03-24:
Altså, igen må jeg erklære mig sådan rystet over ministerens laden stå til i forhold til grundlæggende rettigheder, og jeg håber, at alle folk, der er beskæftiget i det private eller ejer noget privat, lægger meget mærke til, hvordan ministeren i den her sag – og regeringen i det hele taget – behandler grundlæggende ting.
Mit spørgsmål til ministeren er igen: Hvis det her var så fantastisk godt, hvorfor kunne man så ikke bare nøjes med det frivillige?
Hvorfor skal truslen om tvang være der?
Hvorfor skal der være den her mafialignende tilgang til boligområdet?
Hvorfor er det regeringens boligpolitik?
Hvorfor er det overhovedet nødvendigt?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-24:
Jamen vores udgangspunkt er sådan set også, at det skal ske med frivillighed de fleste steder; det er det, som vi lægger op til i vores udspil.
Men vi tror altså, at der vil være nogle steder, hvor det vil være nødvendigt for at sikre, at vi kan få en blandet beboersammensætning i alle dele af vores storbyer, at man så de steder fra kommunalbestyrelsens side i sidste ende har mulighed for også at tvinge udlejere til at stille en lille del af deres lejligheder i store ejendomme til rådighed for folk, der i øvrigt opfører sig ordentligt.
Det er jo ikke, som Venstre ofte påstår, en kriminel udlænding, der kommer foran i køen; det er jo faktisk folk, der ikke har lavet kriminalitet.
Karsten Lauritzen (V), 2021-03-24:
Tak, og tak til ministeren for besvarelsen.
Vi bliver jo nok ikke enige om det her, for jeg tror, at Socialdemokratiet og Venstre ser meget forskelligt på den private ejendomsret, og jeg må ærligt indrømme, at det er meget beskæmmende at opleve ministeren her i dag.
Andre gode socialdemokrater står vagt om grundlæggende rettigheder i vores samfund, grundlovsfæstede rettigheder, men der må man forstå, at den regering, vi har fået nu, ikke ligner tidligere socialdemokratiske regeringer, for gang på gang griber man ind.
Staten presses foran borgerne, folk med privat initiativ skal begrænses i deres frihed – det så vi med aflivningen af mink, hvor et helt erhverv blev nedlagt.
Jeg synes, at hele tankegangen, der ligger bag, er beskæmmende.
Men i forhold til ministerens svar vil jeg spørge – og det kan så være mit spørgsmål til ministeren: Hvis der var fuld kompensation, og hvis det er så godt, at man bliver kompenseret for flytteudgifter og alt mulig andet, hvorfor kan man så ikke bare lave frivillige aftaler?
Det støtter vi i Venstre.
Hvorfor skal vi så tvinge det igennem, som det ligger her i forslaget?
Og det er jo – for at sige det ligeud – nærmest mafiametoder.
Altså, det første forslag, man kommer med er, at man kan indgå frivillige aftaler.
Jeg synes ikke, det er klædeligt for nogen som helst regering, og det er heller ikke klædeligt for ministeren.
Det er desværre ikke overraskende, for Socialdemokratiets og regeringens syn på grundlæggende rettigheder i vores samfund bliver presset, og det viser den her sag desværre med al tydelighed.
Men mit spørgsmål til ministeren er: Hvis der er fuld kompensation, hvordan kan det så være, at man skal tvinge og ikke bruge frivillighed?
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-24:
Jeg vil bare fortsætte: Der er også dårligere hygiejne.
Bare se på de kiosker og restauranter med de mange sure smileys.
Hygiejne er en meget, meget stor del af det her.
Der er simpelt hen så mange beviser på, at det står helt galt til.
Der er en ligegyldighed over for samfundet og samfundsmyndighederne, som man ikke lytter til eller respekterer.
Altså, jeg ville bare så gerne have, at fru Victoria Velasquez ikke bare borteliminerer det og siger, at der ikke er nogen problemer der.
For det er det, jeg hører.
Der er da gigantproblemer.
Ja, det er der også andre steder, men forskellen er bare, at man primært retter sig efter de instruktioner, man får fra samfundet.
Det gør vi os faktisk umage med.
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-24:
Jeg synes faktisk, at hvis den vedtagelsestekst havde været formuleret lidt ligesom de næstsidste sætninger, hr. Peter Skaarup sagde nu, så havde det jo været i en fælles ånd og i en lidt anden ånd, end som det er formuleret nu, hvor den er lidt mere kritisk over for især mit parti.
Derfor ser det nok vanskeligt ud at efterkomme hr. Peter Skaarups ønske.
Men derudover har hr. Peter Skaarup jo fuldstændig ret i, at læsset hurtigt kan vælte.
Vi ser jo i øjeblikket, hvad der sker i nogle af vores nabolande, bl.a. Norge og Tyskland.
Det kan meget hurtigt udvikle sig i en skæv retning, og derfor er det meget vigtigt, at alle overholder restriktionerne og anbefalingerne.
Selvfølgelig.
Marcus Knuth (KF), 2021-03-24:
Må jeg spørge: Hvorfor er det ikke sket tidligere?
Det er jo langt, langt længere tid siden, at ministeren fik at vide, at vi skal have soldater til bl.a. Irak – for ikke at tale om mange af de andre missioner, som man har kendt til i meget lang tid.
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-24:
Først er jeg da ked af, at hr. Peter Skaarup synes, at vores vedtagelsestekst er intetsigende.
Det har ikke været meningen, at den skulle være det.
Det er mere sådan en proceduremæssig ting, men der er jo noget pudsigt, når vi skal lave vedtagelsestekster.
Det er sådan et format, man har her i Folketinget, og som jeg egentlig aldrig havde interesseret mig synderligt for, før jeg selv blev medlem af Folketinget.
Jeg ved ikke, om der er nogen uden for Folketinget, der egentlig interesserer sig synderligt for vedtagelsesteksterne, men ikke desto mindre.
Og så er det meget svært for mig at sælge idéen til dem, der sidder hernede til venstre for mig, for det går ikke.
Det er simpelt hen et skidt signal fra en regering at sende om sig selv, at den skriver det.
Derfor ender det altid med, at vi så har flere vedtagelsestekster, selv om vi egentlig er enige, og det er lidt skørt.