runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2020-11-11:
Det er vi sådan set fuldstændig enige med regeringen i er meget fornuftigt på nuværende tidspunkt i processen, altså at få afsøgt, hvorvidt der er et egentligt hjemmelsgrundlag.
Men mit spørgsmålet gik egentlig lidt videre, og jeg forstår, at ministeren ikke rigtig ønsker at gå ind i en drøftelse omkring det.
Det bringer mig så til at spørge om noget lidt andet – og så alligevel ikke.
For kommissæren har jo med brask og bram sagt, at det er fake news, når forskellige dele af det danske samfund hævder det.
Dansk Metals formand er ligefrem gået så vidt som til at kræve, at vi skal forlade det europæiske samarbejde, såfremt det her direktiv bliver vedtaget i sin nuværende form.
Er det en fake påstand fra kommissærens side?
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-11:
Som det normalvis forholder sig, står Rådets juridiske tjeneste til rådighed for bl.a. at afklare hjemmelsgrundlaget i forbindelse med diskussioner om nye forslag.
Det gør Rådets juridiske tjeneste, fordi den er sat i verden for at servicere medlemslandene.
Vi har, hvis man skal være helt ærlig, jo også en forventning om, at Kommissionen selvfølgelig i et eller andet omfang har fået det krydstjekket i også de andre dele af EU-systemet, og at man mener, at hjemmelsgrundlaget ville flyve.
Men vi synes alligevel, det er vigtigt at udfordre hjemmelsspørgsmålet, fordi det er af både politisk karakter og af principiel karakter, for vi synes egentlig, det stod ret klart i Lissabontraktaten, at spørgsmål vedrørende fastsættelse af løn er medlemsstaternes opgave alene.
Ulla Tørnæs (V), 2020-11-11:
Tak, og mange tak til ministeren for besvarelsen her.
Det er lidt uklart for mig, hvad det rent faktisk er, man har spurgt Rådets juridiske tjeneste om at komme med en vurdering af.
Ministeren nævnte, at det var hjemmelsgrundlaget.
Det er jo fornuftigt som en start, men man kunne måske også med henvisning til konkrete artikler bede om en vurdering fra Rådets juridiske tjeneste for så derfra at kunne arbejde videre med måske nogle konkrete ændringer af selve direktivforslaget, sådan at vi sikrer, at der, såfremt det vedtages, ikke kan ske en underminering af den danske model.
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-11:
Jeg skal forsøge at svare på de spørgsmål.
Altså, det er sådan, at udtalelser fra Rådets juridiske tjeneste er til Rådets interne rådgivning og har som sådan ikke en speciel retskildemæssig status.
Deres værdi afhænger af den faglige respekt, som den juridiske tjeneste nyder.
Altså, det vil jo sige, at skulle det på et tidspunkt komme til en domstolsprøvelse, så vil den udtalelse, som Rådets juridiske tjeneste bidrager med, selvfølgelig indgå i det.
Men det er ikke, i hvert fald ikke efter Beskæftigelsesministeriets almindelige vurdering, noget, der har en høj status i retskildehierarkiet
Men man kan sige, at det, der jo er afgørende for den udtalelse, er den videre behandling i Rådet og den videre diskussion, hvorfor vi har brug for at have noget fra Rådets tjeneste på skrift, også til de videre drøftelser og kommende forhandlinger blandt medlemslandene.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-11-11:
Jamen jeg tror ikke, jeg fik svar på mine spørgsmål.
Det første, jeg spørger til, er en skriftlig vurdering fra Rådets juridiske tjeneste, og hvilken vægt man lægger på den i Domstolen.
Det andet er: Hvilken del af direktivet, altså simpelt hen hvilke artikler, er det, man fra regeringens side er bekymret for ville kunne underminere den danske model?
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-11:
Jeg tror, jeg vil starte med at sige, at jeg er meget glad for den dialog, som regeringen har med Venstre, både Venstres folketingsmedlemmer, men også europaparlamentarikere.
Det var jo også bl.a. Venstres medlem af Europa-Parlamentet, der fik udæsket kommissæren en garanti – nu må vi se, hvor langt den garanti holder.
Der er ingen tvivl om, som hr. Jan E. Jørgensen også er inde på, at Kommissionen har forsøgt at lytte.
Det, der bare mere er den fremadrettede udfordring og bekymring, er, om de i tilstrækkelig grad også har forstået, hvor vidtgående vores arbejdsmarkedsmodel egentlig er, når det kommer til stykket, i forhold til princippet om ingen politisk indblanding i den frie forhandlingsret til at fastlægge løn- og arbejdsvilkår.
Nu nåede jeg slet ikke at svare på det, det beklager jeg, det må jeg lige komme tilbage til i anden runde.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-11-11:
Tak for det.
Altså, alle midler er måske lige lovlig drastisk.
Jeg forestiller mig ikke, at ministeren skal kopiere dem, der står nede på Slotspladsen med gryder og pander osv.
Så hvis vi bare holder os til sådan sædvanlige, traditionelle parlamentariske midler, er vi tilfredse i Venstre.
At bede om Rådets juridiske tjenestes skriftlige vurdering af direktivets rækkevidde virker, synes jeg, rigtig fornuftigt.
Lad mig derfor spørge ministeren, hvilken retskildeværdi en skriftlig vurdering fra den juridiske tjeneste i Rådet har?
Er det en, som Domstolen er forpligtet til at følge, eller hvor ligger vi henne sådan i hierakiet?
Så vil jeg også gerne sige, at vi jo deler ministerens anerkendelse af, at Kommissionen i hvert fald har hørt om den danske model og har forsøgt at imødekomme den i direktivforslaget, sådan at den danske model ikke bliver kompromitteret.
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-11:
Tak til hr. Jan E. Jørgensen og medspørger fru Ulla Tørnæs for spørgsmålet.
Det er en sag, der heldigvis i den grad optager os alle bredt i Folketinget.
Og jeg vil gerne gøre det helt klart, at regeringen er lodret imod enhver regulering, der kan underminere den danske arbejdsmarkedsmodel direkte eller indirekte.
Parterne skal kunne forhandle uden politisk indblanding.
Og jeg har det også sådan, at jeg gerne vil tage alle midler i brug for at sikre, at den danske model kan bestå også i fremtiden.
Regeringen vil først og fremmest have udboret hjemmelsgrundlaget.
Derfor har EU-formandskabet på opfordring fra Danmark bedt rådets juridiske tjeneste om en skriftlig vurdering af hjemmelsgrundlaget for direktivet.
Det er et område, hvor der ikke skal være usikkerhed eller tvivl, og det er selvsagt også afgørende for den langsigtede behandling af forslaget.
Og regeringen vil selvfølgelig også se på, om nærhedsprincippet er overholdt.
Det er grundlæggende forudsætninger, som vi skal have på plads, og som vi nu også er i gang med at analysere nærmere, bl.a. i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter.
Men det er naturligvis også vigtigt, at vi koncentrerer os om selve direktivudkastet.
Jeg sætter pris på, at Kommissionen har forsøgt at imødekomme Danmark ved at gøre det klart i direktivet, at man ikke kan tvinge landene til at indføre lovbestemt mindsteløn eller almengøre overenskomster.
Og det er her, vi skal være særligt opmærksomme på både de direkte og indirekte konsekvenser, som forslaget kan få.
Vi kommer til at være fuldt opmærksomme på det i den videre proces, og vi skal gøre, hvad vi kan for at sikre, at den danske model ikke bliver undermineret.
Jeg sætter stor pris på den tætte dialog, regeringen har om sagen både med arbejdsmarkedets parter, Folketingets Beskæftigelsesudvalg og Folketingets Europaudvalg og også med alle de danske medlemmer af Europa-Parlamentet.
Torsten Gejl (ALT), 2020-11-11:
Det er i hvert fald klogt at tænke sig grundigt om.
For mange borgere er jo fanget i et regelløst skatterum, hvor man ikke aner, om man skal betale gaveafgift af leverpostejmadderne eller blomsterne eller gaverne eller fjernsynet eller bilen eller rejserne, selv om man jo modtager penge fra sin arbejdende partner.
Det ligger jo i hele systemet, og der er det, jeg gerne vil høre, om ministeren synes, det er rimeligt, at så mange borgere overhovedet ikke ved, hvad deres skatteforhold er, og om man ikke kan gøre, ligesom man gjorde i 2014 med kontanthjælpsmodtagerne, hvor man af samme grund simpelt hen afskaffede samleverafhængigheden fuldstændig.
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-11:
Jeg tror i hvert fald, der er noget, der står helt klart, både efter den behandling, som vi havde af det borgerforslag – som der jo var rigtig mange borgere der skrev under på tilbage i det tidlige forår, tror jeg det må have været, eller lige på den anden side af nytår – og den debat, der løbende dukker op, nemlig at der også er nogle ting, der kan diskuteres videre frem i indretningen af det her system.
Det, som jeg også bare til gengæld hele tiden må minde om, er, at princippet om ægtefælleafhængighed jo i virkeligheden går begge veje.
Der er også rigtig mange både folkepensionist- og førtidspensionistfamilier, som rent faktisk på grund af princippet om familieafhængighed kan overføre bl.a. fradrag til den anden ægtefælle og derved være bedre stillet, og som ville tabe penge på at man afskaffede princippet om ægtefælleafhængighed.
Derfor tror jeg, det er vigtigt, at vi tænker os grundigt om, hvis det er, at man skal indrette det her på en ny måde.
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-11:
Jeg vil starte med at sige: Ja, det er stadig ærgerligt.
Vi arbejder som bekendt for et nyt asylsystem, hvor vi ønsker at fjerne de incitamentsstrukturer, der er i det nuværende asylsystem, og som gør, at menneskesmuglere kan tjene ret store formuer på at hjælpe migranter og flygtninge til Europa.
Derfor arbejder vi på at flytte asylsagsbehandlingen ud af Europa til et modtagecenter i et tredjeland.
Indtil det lykkes, har vi en kæmpe opgave med at få styrket hjemrejsepolitikken, og det har vi taget en del initiativer og skridt i retning af.
Det nye forslag, der er kommet fra Kommissionen om en ny asyl- og migrationspagt, tror jeg også kan bringe os endnu et skridt i den retning.
Når vi ønsker at styrke hjemrejsepolitikken, er det jo, fordi folk, der har fået afslag på asyl, selvfølgelig skal forlade landet.
Heri indgår også diskussionerne om udrejsecentre, og som spørgeren nævner, har det tidligere været fremme, at Østrig har indgået en aftale med Serbien om overførsel til Serbien af bl.a. afviste asylansøgere, der skal sendes tilbage til deres eget hjemland.
Som spørgeren også nævner, er Danmark desværre ikke en del af den her aftale, og det er som sagt meget ærgerligt.
Det er en aftale, der blev indgået i april 2019, før jeg selv tiltrådte som minister, så jeg ved ikke, hvorfor den tidligere regering ikke er lykkedes med at få Danmark med i aftalen.
Jeg må sige, at jeg havde håbet det, og som ordfører for Socialdemokratiet før valget appellerede jeg også til, at vi blev en del af den her aftale.
Det kunne da have været interessant for Danmark at være med i sådan en aftale, men nu er det bare ikke op til os at bryde ind i sådan en aftale, der altså er indgået mellem Østrig og Serbien.
For mig er det vigtigst, at der er slået hul, fordi sådan en aftale også viser, at det kan lade sig gøre at etablere et samarbejde om migrationsproblemerne med et land uden for Europa, og det er jo det, der er hele grundlaget for vores asylpolitik i regeringen.
Og jeg vil gøre alt, hvad jeg kan, for at vi kommer med i lignende aftaler fremover.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-11:
Tak, formand: Er det stadig ministerens holdning, at det er ærgerligt, at Danmark ikke er med i aftalen mellem Østrig og Serbien fra april 2019 om et udrejsecenter beliggende i Serbien, sådan som ministeren gav udtryk for ved besvarelsen af spørgsmål S 1406 den 17. juni 2020, og vil ministeren benytte sig af de gode politiske relationer, der eksisterer mellem Danmark og Østrig, til at få Danmark med på aftalen, så Danmark også kan benytte sig af udrejsefaciliteterne i Serbien?
Simon Kollerup (S), 2020-11-11:
Jeg glæder mig altid, når Venstre er glad for det, Vækstfonden laver.
Det varmer mit hjerte, for det er en konstruktion, jeg er rigtig glad for.
Vi er nødt til lige at sondre her.
For det er rigtigt, at hjælpepakker og kompensationsordninger jo skal beskytte virksomheder mod at falde i krisen.
Men vi har jo også i de aftaler, vi har lavet, lagt sporene frem.
Når vi har lavet en genstartaftale for genstart af eksporterhvervene, når vi har lavet en sommerpakke, der også skulle pege fremad i forhold til at holde hånden under økonomien for de erhverv, der er hårdest trængt, så er det jo også en investering i fremtiden.
For alternativet havde været, at virksomhederne i Danmark var blæst omkuld i krisen – nogle af dem i hvert fald.
Vi kom ud af krisen med rigtig mange virksomheder i behold, og det er virksomheder, der er klar til at kæmpe videre på hjemmemarkedet og de globale markeder efterfølgende.
Så krisehjælp er også god erhvervspolitik.
Louise Schack Elholm (V), 2020-11-11:
Jamen det glæder mig, at ministeren også er glad for det initiativ, som vi har været med til at presse på for at få i forhold til Vækstfonden.
Men de er alle sammen midlertidige.
Der er jo overhovedet intet strukturelt i dem.
Så hvad vil ministeren gøre for, at der, når de her hjælpepakker løber ud, faktisk er hjælp til erhvervslivet?
For det er jo kun midlertidige pakker, som ministeren bryster sig af her.
Simon Kollerup (S), 2020-11-11:
I forhold til iværksættere synes jeg, der er to centrale punkter at fokusere på.
Det ene er, at under en krise, hvor investormarkedet tørrer ud og der ikke er lige så meget saft og kraft i investormarkedet, går vi ind med Vækstfonden og siger, at vi er klar til at matche den investering, investorerne trods alt stadig væk giver, med en faktor tre.
Det er en rigtig god matchfacilitet, der sikrer, at vi har dygtige iværksættere med ud på den anden side af krisen.
Så er vi i et bredt flertal i Folketinget, hvortil spørgerens parti også er at regne, blevet enige om at lave en ambitiøs iværksætterstrategi for Danmark, for selvfølgelig skal vi være med helt i front med grønne iværksættere og flere kvindelige iværksættere.
Vi har en stor fremtid for vores iværksættere foran os, og det skal vi lave en strategi for i fællesskab.
Louise Schack Elholm (V), 2020-11-11:
Det var meget interessant, særlig den sidste del i forhold til iværksættere, som ministeren talte om.
For man har jo fjernet investorfradraget, man har fjernet stigningen i aktiesparekontoen.
Regeringen har valgt at sige, at fremadrettet skal man ikke længere kunne investere sin pensionsopsparing i unoterede aktier.
Det er gerne startups, der starter med unoterede aktier, for det er, inden de bliver børsnoteret.
Så hvad er det for en måde, man så vil hjælpe iværksættere på?
For sådan som jeg kan se det, begrænser man iværksætteres muligheder.
Simon Kollerup (S), 2020-11-11:
Jo da.
Jeg appellerer bare til, at vi ser bredere på det end ved isoleret at kigge på de traditionelle måder at gøre det på.
Lad mig prøve at nævne et par eksempler.
Forsknings- og udviklingsfradraget er et helt kontant eksempel på at støtte virksomheder i at investere ind i fremtiden: mere forskning, mere udvikling.
Regeringen ønsker at lancere en life science-strategi, bruge den styrkeposition, vi har i hele vores life science-sektor, og afsætte 200 mio. kr. til det over de kommende år.
Vi har investeret massivt i den grønne omstilling.
Vi investerer i at hjælpe iværksætterne med at få kapital, mens der er krise, for det er også et svar til erhvervslivet, at man ikke lader dem vælte omkuld, når der er krise, men hjælper dem med at stå på egne ben og kunne kæmpe videre efter krisen.
Louise Schack Elholm (V), 2020-11-11:
Normalt er den måde, man kan hjælpe med at skabe muligheder for vækst, ikke at betale virksomhederne for at lave vækst.
Det er nødvendigt i øjeblikket, det er jeg med på.
Men fremadrettet skal virksomheder jo kunne bære sig selv.
Det kan man hjælpe dem med ved enten at sikre, at de ikke får ekstra byrder – det kan både være økonomiske byrder i form af skatter og afgifter, men det kan også være byrder i form af administrativt bøvl – eller ved at sikre, de faktisk har et vækstpotentiale, altså i forhold til at de kan få mere arbejdskraft; at man sikrer, at der er tilstrækkeligt med arbejdskraft eller tilstrækkeligt med lånemuligheder.
Men så vidt jeg kan se, har man øget skatter og afgifter – byrderne er i hvert fald ikke faldet.
Arbejdsudbuddet har man skrumpet, og til gengæld er det nu også blevet dyrere at drive virksomhed i Danmark i forhold til at skaffe kapital.
Det er blevet sværere at skaffe kapital, fordi man hindrer forskellige investeringsmuligheder, som ellers havde været tiltænkt i økonomien.
Er det meningen, at den måde, man skal fremme dansk erhvervsliv på fra regeringens side, også fremadrettet er at komme med støtteordninger, når corona er overstået, gennem grønne aftaler?
Ikke, at vi ikke støtter det grønne, men hvordan vil man sikre, at det bliver virksomheder, der rent faktisk kan stå på egne ben, og som har et vækstpotentiale i sig selv?
Anerkender regeringen slet ikke nogen af de her traditionelle måder, hvorpå man prøver at sikre, at der faktisk er et grundlag for, at erhvervslivet kan vokse?
Simon Kollerup (S), 2020-11-11:
Tak for spørgsmålet.
Som alle ved, står vi lige nu i en ekstraordinær situation omkring covid-19.
Verdensøkonomien er sat markant tilbage, og det gælder også herhjemme i dansk økonomi.
År 2020 vil skrive sig ind i historiebøgerne, det er der ingen tvivl om, ikke kun for dystre tal af hidtil usete dimensioner, men også for det stærke sammenhold, som har været vores vej gennem krisen.
Vigtige beslutninger blev truffet hurtigt og i fællesskab, og regeringen har sammen med et bredt flertal i Folketinget ad flere omgange besluttet hjælpepakker for mange milliarder kroner, som har holdt hånden under dansk erhvervsliv under covid-19.
Regeringen arbejder fortsat for at styrke danske virksomheders produktivitet og konkurrenceevne.
Vi gør det bare, som jeg sagde i den tidligere besvarelse, på en lidt anden måde end den tidligere regering. Med gode generelle rammevilkår og et fokus på de erhvervsmæssige styrkepositioner kan vi fra politisk side understøtte virksomhedernes konkurrenceevne.
Regeringen har fokus på erhvervslivets konkurrenceevne i hele den grønne omstilling, og vi har inddraget erhvervslivet gennem klimapartnerskaberne.
Vi har indgået en række klimaaftaler, og som sagt er Danmarks Grønne Fremtidsfond blevet lanceret som et bidrag til den nationale og globale grønne omstilling.
Vi investerer markant i forskningsområdet med et ekstra højt forsknings- og udviklingsfradrag og flere offentlige grønne forskningsmidler.
Derudover har vi foreslået at bruge 10 mia. kr. på et grønt råderum frem mod 2025, så der kommer vished om grønne investeringer.
Det er vigtigt for regeringen at inddrage erhvervslivet løbende i sit arbejde.
Derfor har vi også gennemført størstedelen af anbefalingerne fra de såkaldte genstartteams, som er målrettet genstart af eksporten.
Så ser vi fremad, har vi afsat en krigskasse på godt 9 mia. kr., som bl.a. skal bruges på yderligere genstart af økonomien og eksport.
Så samlet set er der masser af igangsatte og kommende initiativer til gavn for danske virksomheder i den politik, regeringen står for.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-11:
Tak, formand, og tak for svaret.
Når jeg spørger igen, er det jo ikke blot, for at vi kan bekræfte hinanden i, hvad det er, vi drømmer om.
Det er jo, fordi jeg kan se, at tilnærmelserne mellem den danske og den østrigske regering bliver stadig varmere.
Så er det jo nærliggende at tro, at den danske regering benyttede en sådan lejlighed til at sige, at vi meget gerne vil være med i det samarbejde, der er med Serbien.
Vi kan jo bistå på den positive side med en masse ting i forhold til knowhow og til at afholde økonomiske omkostninger osv. sammen med østrigerne, men så også til gengæld få den fordel, at de afviste asylansøgere og andre, som ikke skal være i Danmark, så ikke vil sidde bekvemt – det må man gå ud fra de stadig væk gør, eftersom regeringen jo ikke har fået ændret ret meget på udrejseforholdene, siden den trådte til – i Danmark, men komme til Serbien, hvor det formodentlig er noget mere ubekvemt at være.
Derfor vil jeg bare høre – når man nu kan se på de sociale medier, at der er et tæt forhold mellem den danske og den østrigske minister og regeringen – om det her er lykkedes ministeren at få italesat behovet og måske få østrigerne med på at bakke op om, at Danmark også skal være en del af den her aftale, så vi kan sende vores afviste asylansøgere og andet godtfolk til Serbien.
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-11:
Det er rigtigt, at jeg holdt et møde med den østrigske europaminister for nylig.
Det er et forsøg på at blande os i de diskussioner, der er på europæisk plan om den her migrationspagt.
Jeg har tidligere mødtes med den østrigske indenrigsminister, og over for ham har jeg, ligesom jeg også har gjort i offentligheden, sagt, at Danmark meget gerne vil have udrejsecentre uden for Europa.
Det sagde vi før valget, og det mener vi stadig væk nu, men vi har ikke mulighed for at bryde ind i en aftale, der allerede er lavet mellem Østrig og Serbien.
Torsten Gejl (ALT), 2020-11-11:
Mit andet spørgsmål er: Mener ministeren, at det er rimeligt, at tusinder af samlevende pensionister og førtidspensionister risikerer at være skattesnydere, fordi de ikke ved, om de penge, værdier eller gaver, de modtager fra deres arbejdende parter, hører under frit underhold, eller om man i virkeligheden skal betale gaveafgift?
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-11:
For det første vil jeg ikke kommentere, hvad der konkret har været drøftet i forbindelse med hvilke forhandlinger.
Som jeg nævnte i min indledning, har jeg både en forståelse og respekt for, at det her er en diskussion, der løbende kommer op, og vi forudsætter heller ikke fra regeringens side, at det her er regler, der er mejslet i sten.
Men jeg vil til gengæld sige, at der er det grundlæggende princip om, at hvis man som familie har mulighed for at forsørge sig selv, uanset hvilken situation man er i, så skal man naturligvis også det, og det skal vores ydelsesniveauer tage højde for.
Torsten Gejl (ALT), 2020-11-11:
Tak for det svar.
Jeg hører fra mange kilder, at der måske snart kommer til at ske noget i forhold til samleverafhængighed og gensidig forsørgerpligt, og at noget af det måske vil blive droppet.
Jeg forstod, at ministeren måske også har antydet det til nogle demonstranter hernede i Rigsdagsgården.
Hvis det er rigtigt, er det jo en kæmpe sejr for alle dem, der har arbejdet for at fjerne den gensidige forsørgerpligt og samleverafhængighed, og selvfølgelig skal æren i allerhøjeste grad gå til alle de borgere, som har kæmpet kampen og lavet et meget, meget stort borgerforslag med mange, mange støtter, som vi har skullet behandle her i Folketinget.
Jeg har også lagt mærke til, at Arnes pension er undtaget fra samleverafhængighed og gensidig forsørgerpligt, og det kan vi jo ikke tage som andet end et signal.
I Alternativet går vi selvfølgelig til finanslovsforhandlingerne med krav om fjerne samleverafhængigheden og så meget af den gensidige forsørgerpligt, som vi kan.
Men jeg vil gerne lige henlede opmærksomheden på børnene.
Nu er det jo sådan, at jeg, hvis jeg var førtidspensionist og levede sammen med en, der har arbejde, ville blive sat ned i ydelse, fordi min partner har arbejde, men det bliver jeg, uafhængigt af hvor mange børn jeg har.
Så jeg bliver sat lige meget ned i ydelse, om jeg har nul børn eller jeg har fem børn, som jeg har forsørgerpligt over for.
Synes ministeren, det er retfærdigt, at man slet ikke tager hensyn til det, og at man bliver sat lige meget ned i ydelse, uanset hvor mange børn man har som samleverafhængig førtidspensionist?