runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2024-10-03:
Tak, og selv tak.
Det har jo været lidt anderledes for os at følge med i reaktionerne på den debat, hvor vi oplever at blive omfavnet af SF og kritiseret af CEPOS.
Men vil jeg egentlig sætte en ære i, at vi står ved vores politik og tænker selvstændig politik og søger alliancer med enhver, der ønsker at fremme vores politiske forslag sammen med os, og det er jo bl.a. med SF på det her forslag om at ligestille pensionsformuerne, så de skal indgå i den fælles formue.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-10-03:
Fødselstallet er jo til diskussion i de her år.
Flere undrer sig måske over, hvorfor det er faldende.
En af grundene kunne jo være noget, man kunne kalde en børnebøde for kvinder, hvis man skulle være lidt kontant, nemlig det faktum, at det koster både i livsindkomst og pension, når kvinder får børn.
5 år efter at kvinder har fået deres første barn, er 40 pct. på deltid i modsætning til 20 pct. året før.
Hvis vi taler om personer med lang videregående uddannelse, er forskellen på pensionsformuer 1,3 mio. kr.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at Liberal Alliance og SF faktisk er enige om, at det er fuldstændig mærkeligt at tage pensionsformuer ud af formuebegrebet, når vi taler om ægteskab og skilsmisse.
Derfor vil jeg bare gerne sige tak for det forslag, som Liberal Alliance er kommet med, nemlig om at vende tilbage til, som det var før.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-10-03:
Jeg tror, at der generelt er sådan et stille flertal i blandt danskerne, som ikke er tilhængere af, at man skal opkalde pladser efter Palæstina i den tid, vi lever i, og som utvetydigt står bag israelerne, men ikke af den grund ser unuanceret på tingene og godt kan se, at der også er ting, Israel gør forkert i hele den her konflikt.
Men derudover er der jo sådan en uhellig alliance mellem dele af venstrefløjen og de mere islamistiske bevægelser.
Vi har set det i Enhedslistens bagland.
Hr. Pelle Dragsted vil jeg ikke tage til indtægt for det, men i baglandet er der uden tvivl.
Man ser det blandt flere ngo'er.
Og der er jo sådan en mærkelig sammenkobling mellem forskellige venstrefløjsdagsordener og så en såkaldt kamp mod zionisme.
Men den er snublende tæt på at være antisemitisk.
Peter Skaarup (DD), 2024-10-03:
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Alex Vanopslagh, om det her også ses af Liberal Alliance som sådan en generel tendens i det danske samfund, altså at man ikke tager det så alvorligt, at man har begået det største terrorangreb mod jøder siden anden verdenskrig i her i oktober måned sidste år.
Er der ifølge hr. Alex Vanopslagh en tendens til, at vi her i Danmark lidt slår det hen og siger: Nå, men det er bare noget nede i Mellemøsten; det er nok ikke noget særligt?
Er det det, der afføder, at nogle i deres visdom kan finde på at kalde noget i København for Palæstinas plads?
Alex Vanopslagh (LA), 2024-10-03:
Vores holdning er, at det er vi imod, og vi stemte også imod i Borgerrepræsentationen i København.
Jeg er i det hele taget forundret over, at store dele af sådan folk, der er aktive i den offentlige debat, og store dele af venstrefløjen er så optaget af at tale Palæstinas sag.
Det, jeg mener burde optage os alle sammen, er at slå ring om de herboende jøder, jøder i Danmark, som har det største trusselsniveau i efterkrigstiden, slå ring omkring de jøder, der er rundtomkring i Europa, der oplever et forhøjet trusselsniveau, og ikke mindst vise en utvetydige støtte til det i Israel, som er omringet og under angreb af naboer, som vil udrydde deres stat.
Det burde være førsteprioriteten, inden man boltrer sig i at opkalde pladser efter Palæstina, og hvad ved jeg.
Peter Skaarup (DD), 2024-10-03:
Tak til hr. Alex Vanopslagh for en god og sjov tale.
Jeg vil også spørge til noget, der nærmest er lidt komisk, hvis ikke det var, fordi det var tragisk, nemlig en beslutning, som i øvrigt også er truffet på Københavns Rådhus – nu var Jan E. Jørgensen inde på Borgerrepræsentationen for lidt siden – nemlig beslutningen om, at man i København vil opføre Palæstinas Plads.
Man vil have en plads på Nørrebro, hvor Palæstina altså på en eller anden måde skal glorificeres, eller hvad det er, og pladsen skal opkaldes efter Palæstina.
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Alex Vanopslagh, hvad Liberal Alliances holdning er til det.
Er der nogle muligheder for at lave om på det?
Alex Vanopslagh (LA), 2024-10-03:
Men inden jeg hopper til den glædelige anerkendelse, vil jeg bare lige præcisere, at det skattestop, regeringen har, jo er et sådan lidt spøjst skattestop.
Det er i hvert fald et skattestop, som ikke gælder den Netflixafgift, man vil indføre, det gælder ikke en flyafgift, og det gælder ikke den afgift, man vil sætte på tunge køretøjer.
Men jeg deler hr. Jan E. Jørgensens store glæde over, at Socialdemokratiet for første gang i årtier indrømmer, at der ikke er en modsætning mellem mere velfærd og skattelettelser.
Jeg frygter dog, at de vil påstå det alligevel til næste valg.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-10-03:
[Lydudfald]
... altså, vi har en statsminister, som har skrevet under på et regeringsgrundlag, hvor skattestoppet, Anders Fogh Rasmussens gamle skattestop, er gjort til politik.
Vi har en statsminister, der siger, at det ikke handler om velfærd eller skattelettelser; det handler om velfærd og skattelettelser.
Jeg synes, det var noget, som godt kunne fortjene lidt større anerkendelse end den, jeg hører fra Alex Vanopslagh.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-10-03:
Vi vil til hver en tid gå med i aftaler, der sænker skatterne for danskerne, medmindre der bliver sat krav ind om, at man nærmest skal tages til gidsel for at støtte op om en usaglig millionærskat som den, som SVM-regeringen indførte, nemlig toptopskatten.
Så vi kunne jo også prøve at spørge hr. Alexander Ryle, om hr. Alexander Ryle ville være med i en budgetaftale, der sænkede kommunalskatten, hvis man indførte en ny millionærskat i København.
Så tror jeg, svaret ville være nej.
Og det er jo den uenighed, vi har.
Jeg synes også, at Venstre burde anerkende, at det var et fint eksperiment, men at eksperimentet slog fejl.
Vi kan ikke gøre Socialdemokratiet til et borgerligt parti.
Hvis vi vil have borgerlig politik, skal vi udnytte et borgerligt flertal og give danskerne en frisk start.
Jeg har ikke yderligere kommentarer, men kvitterer for kommentaren.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-03:
Tak for det.
Jeg var faktisk ved at blive lidt bekymret, for vi har fået nye pladser i, og jeg tænkte, at mit kabel op til pulten ikke var sat til, siden vi ikke fik ordet, men det gjorde vi.
Jeg vil gerne takke ordføreren for en god tale.
Det var første gang, jeg var lidt bekymret for at se fru Signe Munk, for jeg havde jo glædet mig til, at fru Pia Olsen Dyhr gik derop.
Men det var ikke så ringe en tale; det var det ikke, fru Signe Munk.
Jeg vil også godt sige, at især den her fortælling om Fur gjorde mig glad, for Fur er jo et naturskønt sted, vil jeg sige til dem, der ikke kender det.
Der er dejlige mennesker, og det eneste, man som nordjyde kan være ked af, er, at midtjyderne på en eller anden måde fik den annekteret, sådan at den her naturperle ikke hører hjemme i Nordjylland, hvor den burde ligge.
Men fru Signe Munk sagde noget, der var meget interessant.
Hun sagde: I de her små samfund løber vi simpelt hen tør for frivillige kræfter, altså mennesker til at løfte opgaver.
Men så siger fru Signe Munk også: Vi går også ind for 200.000 ha skov og 40.000 ha solceller i samme områder, altså små landområder, hvor vi ikke er mange mennesker til at løfte fællesskabet.
Er fru Signe Munk ikke bange for, at når hun på den ene side siger, at vi skal den grønne omstilling, og på den anden side siger, at med for få mennesker ødelægges civilsamfundet derude, saver den gren, man selv sidder på over, når man så vælger at flytte mennesker til fordel for solceller?
Signe Munk (SF), 2024-10-03:
Det er vi jo, fordi vi gerne vil lave en samlet aftale.
Vi er ikke afvisende over for at lægge Region Hovedstaden og Region Sjælland sammen.
Det, der bare er vigtigt, når man får så stor en region – det må ordføreren jo også anerkende – er, at der ikke kommer en intern centralisering, altså at man netop sørger for, at man holder fast i, at der skal være et sundhedstilbud både i Nakskov og på Nørrebro.
Det er jo bare helt afgørende.
Sundhed er en af de vigtigste grundpiller i vores velfærdssamfund, og som ordføreren ved, mener jeg jo, at det også skal række helt ud i landsbysamfundet.
Frederik Vad (S), 2024-10-03:
Men der er jo masser af mennesker, der vokser op i det her land, som ikke gør sig umage med at tage landet til sig, som ikke gør sig umage med at lære sproget, og som ikke gør sig umage med at vise loyalitet over for samfundet.
Det er da venstreorienteret frihedskamp at sige, at de værdier, der er så truede i verden, og som vi har i det her land, på en eller anden måde skal beskyttes – og det bliver de, ved at alle, der bor her og gerne vil være statsborgere, har nogle pligter til at gøre sig umage med at blive det.
Tak for det.
Jeg har jo fornøjelsen af at arbejde sammen med SF's dygtige folk på udlændingeområdet, men der er noget, som jeg simpelt hen aldrig har forstået.
Det er et stort skridt væk fra det princip, som jo har reddet dansk integrationspolitik, nemlig at pligten til at gøre sig umage og vise, at man vil Danmark, og lære sproget osv. går forud for retten til goderne, f.eks. et statsborgerskab.
Hvorfor er det, at SF vil uddele statsborgerskaber i 18-årsfødselsdagsgave?
Signe Munk (SF), 2024-10-03:
Vores forslag forholder sig til, at man i en periode på 5-6 måneder kan få lov til at gå ned i tid, hvis der er nogle særlige livsbegivenheder, som rammer en.
Vi ved jo, at i et helt langt liv bliver vi ramt af hårde tider, og der er det et af redskaberne til at sige: Ved du hvad, hvis du vil gå ned i tid i en periode for at få enderne til at nå sammen og stadig være på arbejde, er det en af løsningerne.
Så vil jeg sige, at i forhold til at forebygge stress er svaret meget bredere.
Og jeg vil sige, at hr. Karsten Hønge jo er en af de beskæftigelsesordførere, som stædigt insisterer på, at vi skal have mere fokus på det psykiske arbejdsmiljø og forebygge netop stress.
Torsten Gejl (ALT), 2024-10-03:
Betyder det også, at man kan bruge den tid til at forebygge stress, hvis man virkelig kan mærke, at nu er hjertet begyndt at banke, og man ikke vil være en del af statistikken, og man måske kan bruge den til at starte en virksomhed?
Det er jo tit, man har en idé, men tiden kom aldrig.
Eller hvis man er endt i en situation, hvor man har svært ved at skifte uddannelse, kan man så også bruge den til det?
Hvordan virker SF's forslag sådan lidt mere specifikt i forhold til de ting?
Vi taler jo meget om pension i dag og om, hvor meget tid vi skal have, når vi bliver ældre.
Men der er jo mange, der også mangler tid gennem hele livet eller gennem dele af livet.
Vi har sådan en slags stress og overophedning af arbejdsmarkedet.
Det er sådan, at næsten 300.000 danskere har alvorlig stress.
Stress koster en million fraværsdage om året, 30.000 hospitalsindlæggelser og 55 mia. kr. om året.
Samtidig er der mange af os, der har dårlig samvittighed over ikke at kunne være nok sammen med vores børn, vi har ikke tid til at skifte uddannelse, hvis vi gerne vil, og vi har ikke tid til at skabe en virksomhed, hvis vi har en idé til det.
Vi mangler i det hele taget tid i samfundet.
Der er mange, der mangler tid.
I Alternativet mener vi, at vi skal bruge 200 mia. kr. på at købe os alle sammen tid til den dag, vi får brug for det i løbet af vores liv.
Det kan være, at vi skal forebygge stress.
Det kan være, vi vil være sammen med vores børn.
Det kan være, vi skal skifte uddannelse.
Det kan være, vi vil starte virksomhed osv.
Mit spørgsmål går på: Hvad tænker SF om den her tidsmangel og om den her fart, vi har på i samfundet?
Er der nogen idéer, SF har, til at forebygge nogle af de udfordringer, jeg lige har nævnt?
Signe Munk (SF), 2024-10-03:
Hr. Mikkel Bjørn har jo en særlig evne til at skære virkeligheden til på en måde, som kun hr. Mikkel Bjørn ser den.
Sådan ser jeg ikke virkeligheden.
Altså det, SF har sagt, når det kommer til, hvad Danmark skal tage imod af flygtninge, er, at det er 500 kvoteflygtninge.
Det holder vi fast i, og det er stadig en beslutning, der ligger her i Folketinget.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-03:
Så SF bekræfter altså, at det er SF's officielle holdning, at danskerne ikke selv skal kunne beslutte, hvor mange indvandrere, migranter, Danmark skal tage imod.
Det er så, ifølge SF, fremadrettet EU, der skal beslutte, hvor mange migranter Danmark skal tage imod, og at Danmark kan blive pålagt eksorbitante bøder af EU, hvis ikke vi tager det antal migranter, som EU mener at vi skal tage.
Er det SF's holdning?
Og hvem skal betale de eksorbitante bøder?
Signe Munk (SF), 2024-10-03:
Når man ser på det pres af emigranter, der er på den europæiske grænse, og når man ser på det behov, der er, for at få håndteret både emigrantpresset, men jo også nogle flygtninge med et reelt beskyttelsesbehov, så mener vi, at de mest holdbare svar ligger i det europæiske samarbejde.
Derfor vil vi selvfølgelig også være en del af noget som emigrantpakken.
Det er jo også bare sådan, at det bidrag, man kan give i forhold til det, er mangfoldigt.
Det er mere grænsekontrol via Frontex; det er at bidrage med flere penge til de lande, der jo altså tager en stor del af de flygtninge, der kommer, og behandler en stor del af de sager, der kommer med emigranter; og så er det jo også at tage imod en kvote flygtninge.
Jeg tror, det er de færreste, bare herinde i salen eller af danskerne, som ikke kender en, der er blevet alvorligt ramt af en stresssygdom.
Og nogle må jo melde sig syge; andre må bokse med det, mens de stadig væk prøver at slå til på arbejdspladsen og derhjemme.
Der er jo ingen tvivl om, at stress og for højt pres hjemsøger alt for mange danskere.
Og som ordføreren siger, er det rigtigt, at man også kan se, at i forhold til de sygemeldinger, der kommer som følge af stress, og – hvis man skal være sådan lidt mere teknisk – de tabte arbejdstimer, der også kommer af stress, er den enkelte jo ikke tjent med dem, men samfundet er heller ikke tjent med dem.
I SF har vi jo foreslået, at man får en ret til at skrue ned for sin arbejdstid, når det ramler derhjemme.
Altså, hvis ens partner får en depression, hvis ens barn har mistrivsel, hvis man er i en helt vildt krævende fertilitetsbehandling, får man for en periode lov til at gå ned i tid på sit arbejde, og der bliver holdt hånden under én økonomisk.
Det er i hvert fald et af vores forslag til at skabe noget mere luft, når livet ikke lige går så let, som vi går og håber på.
Men hr. Frederik Vad, der er jo også en anden side.
Der er også unge mennesker, der har levet hele deres liv i Danmark, og som går på gymnasiet og taler flydende dansk og er en del af foreningslivet, og som ikke føler at blive anerkendt som en del af samfundet, fordi de ikke har ret til statsborgerskab.
Men selvfølgelig har ordføreren også ret i, at der jo er nogle mennesker i det her land, som ikke fortjener statsborgerskab, og som ikke tjekker fuldt og helt ind på de grundlæggende værdier, der er i det danske samfund.
Når vi siger det her i forhold til de 18 år, siger vi det jo også med det helt klare og tydelige budskab, at har man begået grov kriminalitet, er det ikke en mulighed.
Maria Durhuus (S), 2024-10-03:
Jeg vil nu tillade mig at vende lidt tilbage til pensionsspørgsmålet, som hr. Christian Rabjerg Madsen rejste, da han stillede ordføreren spørgsmål før, for jeg er som tilhører hverken blevet klogere eller dummere af at sidde og høre med.
SF har sammen med en række andre partier jo fremsat det her forslag til vedtagelse om, at nu skal der presses på for at indkalde til forhandlinger, men medunderskriverne er jo en meget blandet skare.
Der er partier, der vil afskaffe Arnepensionen, der er partier, der vil fjerne efterlønnen, og stadig ved jeg ikke, hvor SF står, andet end at blive ved med at presse på for at blive indkaldt til forhandlinger.
Lea Wermelin (S), 2024-10-03:
Jeg nåede det lige, tror jeg.
Tak for den kvittering.
Ud over at det er vigtigt for os som parti, er det rigtig vigtigt for danskerne.
Vi er også glade for det udspil, der er lagt frem, og jeg glæder mig til at være en del af forhandlingerne som ny sundhedsordfører.
Nu fortalte ordføreren om det at få børn.
Noget af det, vi så kigger på, er jo bl.a. det her med Region Østdanmark, og der siger vi: Okay, hvis vi skal kunne levere læger i alle dele af Danmark, er der altså også behov for, at vi kigger på strukturen.
Er SF også med på det?
Signe Munk (SF), 2024-10-03:
Når nu ordføreren ønsker mig tillykke med graviditeten – og ja, jeg glæder mig til den næste lille pige – så vil jeg også ønske tillykke med ordførerskabet som sundhedsordfører.
Jeg synes, at der i det udspil til en sundhedsreform, der er lagt frem af regeringen, faktisk er nogle ret gode overvejelser, bl.a. det om den geografiske fordeling og lægedækningen.
Det er ingen hemmelighed, at der altså er rigtig, rigtig mange klinikker, som alles Lægehus driver, og hvis man lige ser, hvor de ligger henne ved Vestkysten, hvor vi var før i forhold til naturbeskyttelse, skal man ikke rejse langt.
Det er enten et udtryk for, at der ikke er lægedækning, altså at en regionsklinik ikke slår til, eller at man har fået alment privatpraktiserende læger til at komme ud.
Jeg synes, at det med at dele ydernumre ud fra national side er et godt sted at starte.
Så jeg synes faktisk, at der er et vigtigt element, og jeg synes også, at der er gode perspektiver i forhold til at styrke sundhedshusene.
Lea Wermelin (S), 2024-10-03:
Tak for ordet.
Det var dejligt at høre ordførerens tale om Velfærdsdanmark.
På trods af at man har haft en svær fødsel, var der den tryghed og den taknemmelighed i forhold til vores velfærdspersonale, som jo også gør, at ordføreren tør gøre det en gang til.
Det synes jeg er dejligt at se.
Jeg vil gerne spørge ind til noget andet.
Ordføreren berører jo også det her med, hvordan vi sikrer, at der er en god balance i Danmark på tværs af land og by.
Det er også rigtig vigtigt for Socialdemokratiet.
Vi er så kommet med et sundhedsudspil nu.
Vi tog fat på forhandlingerne i går.
Der er mere end 6 mia. kr. om året til netop at tage livtag med bl.a. den geografiske ulighed, vi ser lige nu i sundhed, og der er også en social ulighed.
Anerkender ordføreren ikke, at det er noget af det, som vi jo rigtig gerne vil samarbejde med SF om, og som vi jo også håber at I vil være en del af, når vi skal lande sådan en sundhedsaftale?
Signe Munk (SF), 2024-10-03:
I forhold til grundlaget føles det meget trygt og sikkert heroppe.
Jeg skal ikke kunne sige, hvordan plankerne er ovre ved hr. Kim Valentin.
I forhold til en samlet betragtning af, hvornår et pensionssystem er retfærdigt, vil jeg bare sige, at det tror jeg da så absolut at hr. Kim Valentin og jeg ser forskelligt på.
For Venstre har jo f.eks. ikke bakket op om Arnepensionen.
Jeg synes, der er noget grundlæggende retfærdigt i, at når man er kommet tidligt ind på arbejdsmarkedet og har taget sin tørn for samfundet, så skal man have en ret til at kunne trække sig tidligere tilbage end dem, der er kommet senere ind på arbejdsmarkedet.
Så der er selvfølgelig forskelligheder i, hvordan man ser på retfærdighed.
Og hvordan en endelig løsning ser ud i forhold til skat, må vi kigge nærmere på.
Kim Valentin (V), 2024-10-03:
Ja, så er det, at vi kommer ud på sådan noget gyngende grund igen.
Hvad er det i og for sig, at SF mener?
Retfærdigheden ligger så i, at nogen skal trække sig tilbage tidligere.
Så er det, vi kommer og siger: Hvad så med finansieringen?
For det er ikke nogen hemmelighed, at Venstre går ind for et retfærdigt skattesystem, og vi er ikke indstillet på, at der bare opkræves skatter for alt.
Signe Munk (SF), 2024-10-03:
Jeg finder mig i helt utrolig meget i forhold til spørgsmålet, og jeg synes, det er meget relevant at have en diskussion om, hvad man forstår ved et retfærdigt pensionssystem.
Jeg tror sådan set, det er helt rigtigt, at hr. Kim Valentin og jeg ser forskelligt på det.
Jeg synes f.eks. ikke, at det er retfærdigt, at der, som der lige har været en historie om, er en kvinde, der ikke engang kan løfte en elkedel, som ikke kan få seniorpension.
Det er ikke retfærdigt, at vi ikke ser ind i forbedringer af Arnepensionen, når vi diskuterer en højere pensionsalder.
SF har sagt, at der, hvor diskussionen starter om fremtidens pensionssystem og en højere pensionsalder, er ved at se på, om der er ordentlige tilbagetrækningsordninger.
Er der det, er vi ikke afvisende over for at hæve pensionsalderen.
Så de grænser, ordføreren refererer til, er ikke SF's politik.
Kim Valentin (V), 2024-10-03:
Jeg vil godt forlænge diskussionen om det her pensionssystem lidt.
At der skal være retfærdighed forbundet med pensionssystemet, er der jo ikke nogen herinde der ikke ønsker.
Det kan man jo sige.
Det ønsker alle partier.
På samme måde ønsker vi en retfærdig politik om familieliv og studieliv.
Skattesystemet synes vi også alle sammen skal være retfærdigt.
Men forståelsen af, hvad der ligger i retfærdighed, er jo forskellig, og derfor må ordføreren også finde sig i, at vi spørger ind til og kan forlange nogle svar på, hvad der ligger i retfærdighed.
Det gælder specielt, når vi ved, at den eneste ting, som SF har sagt noget om, jo er, at pensionsalderen skal stoppe ved 69 år.
Sådan må jeg jo forstå det.
Og i givet fald den ikke skal stoppe, hvad er det så, der ligger i det?
Jeg kunne forstå på talen før, at 69 år ligesom var slutpunktet, eller hvad?
Signe Munk (SF), 2024-10-03:
Nu ved jeg ikke, hvor meget man skal gå op i præcedens.
Det væsentlige er vel, om man mener, der bør indkaldes til pensionsforhandlinger.
Det mener SF, det mener Liberal Alliance, og det mener Enhedslisten.
Det mener en lang række partier uden for regeringen, og jeg synes sådan set, det er det ordentlige at gøre over for danskerne.
SF vil gerne forhandle et mere retfærdigt pensionssystem, og vi er sådan set klar til at lave en aftale, hvis den har de rette balancer, hvis den tager hensyn til, at danskernes arbejdsliv er forskelligt, og hvis den tager hensyn til, at hvis pensionsalderen stiger, går de penge til velfærd osv., altså holder nogle balancer, som velfærdsforliget jo fuldstændig har brudt.
Maria Durhuus (S), 2024-10-03:
Nu var det jo mig, der stillede SF et spørgsmål om det, fordi jeg synes, det er særligt, at man vil pålægge regeringen at indkalde til forhandlinger om pension, når man som parti ikke vil være med i velfærdsforliget eller i hvert fald ikke sidder med.
Jeg tænker ikke, der er præcedens for, at man som parti pålægger en regering at indkalde til forhandlinger i en forligskreds, man ikke selv sidder med i.
Så kan ordføreren løfte sløret for, om SF så er villige til at gå med i et forlig eller i en forhandling om pensionen?
Signe Munk (SF), 2024-10-03:
Jeg synes, der er noget sådan helt grundlæggende fascinerende over, at det er Socialdemokratiet, der beder SF om klare svar på pensionsspørgsmålet.
Jeg prøver lige at forklare processen igen.
Vedtagelsesteksten med et bredt sammenhold mellem partier uden for regeringen handler jo om, at vi mener, at der skal komme forhandlinger om et nyt pensionssystem, at det er uholdbart at starte en samtale om et pensionssystem, som vedrører alle danskere, og som i særdeleshed jo er vigtigt for de unge mennesker, der nu får et svendebrev i hånden og kan se ind i et langt arbejdsliv, og for den murer, der er ved at være nedslidt og har svært ved at se sig selv i en pensionsalder på bare 68 år, at der skal leveres nogle svar, og at der skal komme en forhandling.
Så er det rigtigt, at det, vi er enige om, er processen; det er ikke alt det, der bliver indeholdt i et pensionssystem.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-03:
Tak for det.
Jeg er nysgerrig på SF's holdninger på udlændingeområdet, fordi SF's spidskandidat til det netop overståede europaparlamentsvalg i valgkampen var ude at sige, at SF går ind for, at Danmark skal tilslutte sig EU's migrationspagt.
Er det virkelig SF's holdning, at vi skal ophæve folkesuveræniteten i Danmark og danskernes ret til selv at beslutte, hvilket antal migranter Danmark skal tage imod, eller hvad er holdningen hos SF?