runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-06-17:
Tak for besvarelsen, som kom vidt omkring.
Det har været gældende, i forhold til at udenlandske turister ikke måtte overnatte i København og på Frederiksberg, at de offentligt ansatte i Region Nordjylland, Midtjylland og Syddanmark godt måtte komme tilbage på arbejdspladsen, mens man i Region Sjælland og hovedstaden fortsat skulle arbejde hjemmefra i en periode.
Derfor er mit spørgsmål jo som det centrale, om regeringen vil tage de her lokale hensyn.
Og der er, sådan lige i hurtige træskolængder, vel 150 km fra Hjørring til Mors.
Derfor var det for mig interessant, når jeg nu hørte både socialudvalgsformanden fra Morsø Kommune og også i et fælles indlæg med social- og sundhedsudvalgsformanden fra Thisted Kommune – det er i øvrigt en partikollega til ministeren – som efterspørger en anderledes situation, altså som oplever, at det er stærkt problematisk, at de ældre ikke har mulighed for at få besøg.
Så er det, at kernen i mit spørgsmål er: Er ministeren indstillet på, hvis man sundhedsfagligt kigger på det og kan se, at der er langt imellem eller ingen smittede, at gøre det muligt at lave mere lempelige restriktioner, eksempelvis på Mors eller i Thisted Kommune, hvor der mig bekendt heller ikke har været smittede i et godt stykke tid?
Vil det ikke være sundhedsmæssigt forsvarligt?
Selvfølgelig skal vi passe på der, hvor der er en risiko, det er vi enige om.
Men der, hvor risikoen vurderes at være meget lav, giver man andre muligheder.
Magnus Heunicke (S), 2020-06-17:
Der er jo nogle retningslinjer, som udstikkes centralt fra, og så går det jo igennem et system, hvor de forskellige kommuner ser dem og indretter sig herefter.
Men der vil på det her område som på andre områder, men måske især på det her nye område, hvor der har været skiftende retningslinjer – nu er vi ved at åbne op; nu går det altså den modsatte vej, den gode vej – desværre kunne findes eksempler på, at nogle har overfortolket eller fortolket forkert, og det skal der rettes op på så hurtigt, som det overhovedet lader sig gøre.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-06-17:
Nej, jeg har ikke mere.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-17:
Jeg hører i hvert fald ikke ministeren give et løfte om, at man måske burde stille det i bero, indtil ministeren har svaret på alle sine undersøgelser i forhold til vandkvalitet.
Det synes jeg er en lille smule ærgerligt, for jeg synes, der er stor forskel på at have brug for at muge ud til en sejlrende og så at bygge et projekt, som man ovenikøbet synes skal være bæredygtigt, men det involverer så, at man dumper slam, som indeholder alle mulige stoffer, i Lillebælt.
Det kunne jeg godt have tænkt mig at ministeren havde sagt noget om.
Nu tager man noget beskidt slam og flytter det til et sted, hvor havbunden så også er beskidt og vandkvaliteten er dårlig.
Det bliver det jo i hvert fald ikke bedre af, kan man sige.
Mener ministeren ikke, at såfremt Kolding Kommune får en tilladelse, vil der også være en risiko for, at vi kommer på kant med EU's ikkeforringelsesprincip?
Lea Wermelin (S), 2020-06-17:
Grunden til, at jeg understreger så kraftigt, at det skal være natur- og miljømæssigt forsvarligt, er jo, at det er det, som Miljøstyrelsen skal træffe afgørelse på baggrund af, og de står allerede på en viden i dag.
Så det er jo ikke sådan, man bare må lukke øjnene og sige, at fordi vi ikke ved nok, kan de nok få en tilladelse.
Det er ikke sådan, reglerne er i dag.
Det skal være natur- og miljømæssigt forsvarligt.
Man skal kigge på Natura 2000, man skal kigge på det materiale, der skal flyttes.
Det er selvfølgelig helt afgørende, for vi vil gerne have et bedre havmiljø, og der er rigtig mange ting, der skal til.
Det er jo noget af det, som jeg håber vi skal lave også sammen med SF.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-17:
Vil ministeren med udgangspunkt i mit tidligere § 20-spørgsmål til ministeren om iltsvind i Lillebælt og de sydjyske fjorde redegøre for, hvordan ministeren vil forholde sig til havbrugs og muslingefiskeris fremtid i det konkrete område, og oplyse, om ministeren vil anerkende, at havbrug og muslingefiskeri har betydning for iltsvindet og havbunden, og hvad vil ministeren konkret gøre i denne forbindelse?
Lea Wermelin (S), 2020-06-17:
Tak for spørgsmålet.
Den iltsvind, der ofte forekommer i sensommeren i indre danske farvande, understreger, at der er behov for at nedbringe udledningerne af næringsstoffer.
Iltsvind er et fænomen, som fremmes af en øget tilførsel af netop næringsstoffer, men også vind og vejr spiller en rolle.
Derfor vil det ikke helt være muligt at undgå iltsvind.
Der vil altid være en risiko for iltsvind i varme og vindstille somre, men jeg har også selv været ude og været med til at måle iltsvind og set, at det har været historisk højt.
Havbrugene bidrager kun til en mindre del af de samlede udledninger af næringsstoffer til Lillebælt, men vores havmiljø er presset af udledning af næringsstoffer, og det bekymrer mig dybt.
Jeg har derfor også meldt ud, at jeg ikke ser, at vi får flere eller større havbrug i Danmark, så det gælder også Lillebælt.
Hvad angår muslingefiskeri, er det i Danmark baseret på en række målsætninger og forvaltningsprincipper.
De principper er fastlagt i muslinge- og østersøpolitikken fra maj sidste år.
Politikken skal bl.a. sikre, at fiskeri og opdræt af muslinger i danske farvande foregår på et bæredygtigt grundlag.
Fiskeriet er underlagt en række vilkår og bestemmelser, som skal sikre, at fiskeriet ikke forhindrer opfyldelse af miljømål, og at forpligtelserne i bl.a. habitatsdirektivet efterleves.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-17:
Som ministeren og jeg diskuterede her i salen for et par uger siden, har havmiljøet i Lillebælt og de sydjyske fjorde været ualmindelig ringe i de seneste par år, både på grund af vejret, som ministeren var inde på, men også på grund af den manglende miljølovgivning de sidste mange år.
Det glæder mig på baggrund af det spørgsmål og svar, der er givet lige før, at det er noget, ministeren vil arbejde for.
Ministeren har lige været inde på dumping af slam i Lillebælt, helt præcis ved Trelde Næs.
Jeg håber virkelig, det kan forstås sådan, at det ikke bliver til noget, før det er helt sikkert og i orden, og jeg har meget svært ved at se, at det kan komme i orden.
Jeg tager på det kraftigste afstand fra den belastning, som dumpingen af slam vil medføre i Lillebælt.
Men der er også andre udfordringer i de indre danske farvande.
For 14 dage siden gjorde jeg ministeren opmærksom på de store mængder kvælstof, som er med til at dræbe alt liv i de sydjyske fjorde.
Det plejer at være landbruget alene, som står for skud, men nye undersøgelser viser, at der også er andre elementer.
Udledningen af kvælstof kommer også fra andre udledninger i havet, fra dumping af slam og fra havbrug, og så kan man faktisk rette det lidt op ved hjælp af at undlade muslingefiskeri, altså at lade muslingerne blive.
Alt sammen har det været af afgørende betydning for livet i de sydjyske fjorde og Lillebælt.
Mit overordnede spørgsmål til ministeren går konkret på, hvordan ministeren forholder sig til havbrugs og muslingefiskeris fremtid i de sydjyske fjorde og Lillebælt.
Vil ministeren anerkende, at havbrug og muslingefiskeri har betydning for iltsvindet i havbunden?
Det sker med afsæt i Hjarnø Havbrug, der angiveligt har ovreproduceret enorme mængder af fisk og dermed udledt store mængder af næringsstoffer til havmiljøet.
Det er næringsstoffer, som er med til at forværre iltsvindet.
Synes ministeren, vil jeg gerne spørge her, at vi skal fjerne disse havbrug i Lillebælt, indtil det igen har fået en god miljøtilstand?
Lea Wermelin (S), 2020-06-17:
Jeg er egentlig glad for, at spørgeren sætter fokus på det her.
Jeg må også bare sige meget klart og tydeligt, at det er en dybt alvorlig miljøsag, hvis der er begået de ulovligheder, som havbrugsvirksomheden er tiltalt for, altså den konkrete sag, som spørgeren omtaler.
Jeg kan selvfølgelig som minister ikke gå ind i den konkrete sag, som nu er en sag ved domstolene, men jeg vil sige helt generelt: Miljøsyndere skal stilles til ansvar i Danmark, hvis de bryder vores miljøregler.
I forhold til havbrugssektoren lidt mere generelt, altså også de havbrug, som spørgeren er inde på, har jeg for det første sagt, at vi hverken vil have større eller flere havbrug i Danmark, og derfor undlader vi sådan set også at skulle indføre den bekendtgørelse, som skulle give mulighed for kompenserende marine virkemidler.
For det andet er Miljøstyrelsen lige nu i gang med at kigge på både miljøgodkendelser og placeringstilladelser i forhold til eksisterende havbrug.
Og det er en myndighedsbetjening, som det ligger nu, at de skal gennemgå det, men jo på baggrund af en kritik fra bl.a. Kammeradvokaten.
Altså, der skal være en gennemgang der.
Og så er vi også i gang med hele administrationsgrundlaget, hvor der skal ryddes op.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-17:
Så vil jeg gerne sige tak for svaret og glæde mig over, at der ikke vil blive anlagt flere havbrug, og at de ikke får lov til at blive større.
Det synes jeg er rigtig positivt.
Jeg håber så også, at man vil være indstillet på at fjerne havbrugene de steder, hvor de er til skade for vandmiljøet, særlig i de indre farvande.
Og det er de helt tydeligt i Lillebælt.
Mener ministeren, at det – hvis de som i sager som med Hjarnø Havbrug, hvis det reelt er tilfældet, og det ser alt ud til, har overtrådt betingelserne – burde betyde, at den fremtidige brug af havbrug i Danmark burde ophøre?
Lea Wermelin (S), 2020-06-17:
Jeg skal forsøge at gøre det kortere og trække den tid fra, jeg brugte for meget før.
Jeg vil sige, at mit ur virker ikke, og så kan man jo hurtigt komme til at tale for længe.
Men ganske kort vil jeg sige, at vi er i gang med at rydde op.
Miljøstyrelsen er i gang med at kigge på de konkrete tilladelser for de eksisterende havbrug, der er nu.
Vi har sagt, at vi ikke vil have flere eller større havbrug, og så er vi i gang med at sikre, at kontrollen med de havbrug, der er nu, bliver markant bedre, dvs. med bedre tilsyn, som vi samler i Miljøstyrelsen, og det vil sige, at vi skal kunne kontrollere foderoplysninger, medicinforbrug og alle de ting, der har været en kritik af i forhold til havbrugssektoren.
Det er vigtigt at sige, at når jeg har bedt om en strategi i forhold til miljøfarlige forurenende stoffer, er det jo for at sikre, at når vi hele tiden bliver klogere, skal vi bruge den viden til at stå på.
Vi skal snart lave nye vandområdeplaner, hvor vi skal kigge på, hvordan vi markant får reduceret nogle af de næringsstoffer, som påvirker vores havmiljø og bl.a. også Lillebælt, som vi taler om her, hvor særlig kvælstof er en markant presfaktor.
Det er jo noget af det, vi skal kigge på.
Men vi skal selvfølgelig også kigge på kemien, og derfor er det vigtigt med den strategi.
Men Miljøstyrelsen står jo allerede på et vidensgrundlag i dag, og der er det op til dem at kigge på den her sag og sige: Jamen er det natur- og miljømæssigt forsvarligt?
Så jeg tror, det er vigtigt at sige, at det jo er rammen for det, i forhold til om det kan lade sig gøre eller ikke kan lade sig gøre – og at man samtidig også kigger på de høringssvar og også den kritik, som der så er fra lokalt hold i forhold til det projekt, sådan at man sikrer, at hvis der gives tilladelse, er det kun, fordi det er natur- og miljømæssigt forsvarligt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-17:
Nu har vi jo haft lange tider med Venstreledede regeringer, som jo måske ikke har været lige så optaget af vores fælles natur, som et nyt flertal er.
Jeg tror, det var Anders Fogh, som engang sagde, at der ikke var en fugl, en frø eller en fisk, der havde fået det værre i hans regeringstid.
Det ved jeg nu ikke om helt er rigtigt.
Nu har vi så en rød regering, og så synes jeg jo, at vi skal arbejde for, at hver en fugl, hver en fisk og hver en frø får det bedre.
Og når ministeren så selv har sagt, at man i løbet af 2020 skal udarbejde en strategi for begrænsning af miljøfarlige forurenende stoffer i vand- og havmiljøet, så kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens vurdering af, om man så ikke risikerer, at Miljøstyrelsen kommer til at give en tilladelse ud fra fortidens reglementer, og mener ministeren ikke, at vi bør stoppe den tilladelse, indtil vi i det mindste er blevet klogere?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-06-17:
Jeg er sådan set fuldstændig enig i, at det er fuldkommen uacceptabelt.
Der er ikke tale om, at vi stiller nye krav her.
Der er tale om, at vi beder kommunerne, som har ageret tilsyn for deres egne bygninger, og som ikke har ført et tilstrækkeligt tilsyn, om at rette op på de mangler.
Der har jo, som det også er blevet nævnt, bl.a. i Helsingør Kommune, været diskussioner i offentligheden om, om vi nu stiller for omfattende krav, men jeg må sige, at det kan jeg slet ikke genkende.
Det er helt rimeligt, at også plejehjemsbeboere i Helsingør og alle andre steder i landet kan bo på en måde, hvor man ikke risikerer at brænde inde, uanset at der kan være en proces, som nogle kommuner synes tager lang tid.
Vi har givet dem til årsskiftet, og det synes jeg i forvejen er at strække det rigtig langt – det ved jeg også at ordføreren er enig i – men nu er vi også ved vejs ende i den her proces.
Karina Adsbøl (DF), 2020-06-17:
Jeg synes jo også, at det er en lang proces, men jeg forventer, at ministeren holder kommunerne til ilden, altså sikrer, at der kommer sikkerhed på plejecentrene, at der kommer ordentlig brandsikkerhed, så man ikke skal gå og være bekymret, hverken som plejehjemsbeboer eller som pårørende, over, at brandinstallationerne ikke er i orden.
Altså, kommunerne har jo ikke levet op til lovgivningen, og det er i sig selv essentielt fuldstændig forkert.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-06-17:
Ja, men det er modtaget, og jeg har tænkt mig at tage alle de muligheder for sanktioner i brug, som jeg har til rådighed.
Lea Wermelin (S), 2020-06-17:
Tak for spørgsmålet.
Og det gælder selvfølgelig også, når vi foretager aktiviteter som klapning.
Naturen er i krise, og det gælder både på land og i havet.
Alt for længe er der sket for lidt, når det kommer til at prioritere naturen og et godt havmiljø.
Jeg deltog selv i en konference med gruppen Hjælp Lillebælt tidligere i år, hvor fokus var på at finde fælles løsninger for at sikre havmiljøet i Lillebælt.
Gives en tilladelse til klapning, skal det selvfølgelig være på et grundlag, der er natur- og miljømæssigt forsvarligt.
I vurderingen inddrages materialets indhold af miljøfarlige stoffer og spredning af materialet i havmiljøet.
Miljøstyrelsen foretager en samlet vurdering af klapningens potentielle påvirkning af vandområdets økologiske og kemiske tilstand, og det gøres for at sikre, at klapningen bl.a. ikke hindrer målopfyldelse i vandområder eller strider mod udpegningsgrundlaget i Natura 2000-områder.
Vi skal løbende sikre, at vores regler er tidssvarende.
Helt konkret har jeg allerede, inden jeg hørte om den her sag, bedt Miljø- og Fødevareministeriet om at fastsætte miljøkvalitetskrav, altså grænseværdier, for flere stoffer, end der er krav om i dag.
Det arbejde vil danne grundlag for i langt større udstrækning at kunne vurdere tilstanden, hvad angår miljøfarlige stoffer i vores vand- og havmiljø.
De nye miljøkvalitetskrav forventes også bl.a. at kunne få betydning for den fremtidige forvaltning af klapningstilladelser, og derfor vil mit ministerium også se på klapning i forbindelse med den strategi for miljøfarlige stoffer, som jeg har bedt om bliver udarbejdet.
I forbindelse med den konkrete sag om Kolding Kommunes ansøgning om klapning ved Trelde Næs har Miljøstyrelsen endnu ikke truffet afgørelse.
Miljøstyrelsen har i behandlingen inddraget relevante myndigheder, herunder Fredericia og Middelfart Kommuner, og jeg vil selvfølgelig gerne opfordre til, at der er en god dialog om sagen mellem de berørte parter, som også er hørt i sagen.
Som jeg indledte med at sige, er det vigtigt for mig, at vi passer bedre på vores havmiljø og natur, og derfor skal der kun gives tilladelse til klapning, hvor det er miljømæssigt forsvarligt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-17:
Tak for svaret.
Jeg ved ikke, om jeg blev så meget klogere på ministerens holdning til klapning – mere på, hvad det er for nogle kriterier, der er, i forhold til klapning.
Det er jo sådan, at Kolding Kommune har tænkt sig at dumpe 360.000 t slam, som kommer fra havnen, ude i Lillebælt.
Det havneslam er forurenet med alt muligt – fosfor, kvælstof, cadmium, kobber – og det skal så ud midt i Lillebælt.
Og det betyder jo ikke, at stofferne vil være væk.
De vil blive spredt over hele havbunden.
Så mener ministeren ikke, at det hører fortiden til, at man laver den slags dumpninger til havs?
Nu er vi jo sluppet af med eller er i hvert fald i gang med at slippe af med lossepladserne til lands, som har voldt os store problemer, og der skal ryddes op i generationsforurening og andet.
Hvad mener ministeren om det?
Lea Wermelin (S), 2020-06-17:
Og der er det jo Miljøstyrelsen, der skal ind og vurdere konkret i forhold til de ansøgninger, der er.
I den sag, som spørgsmålet her handler om, er der ikke er truffet afgørelse.
For det er Miljøstyrelsens opgave så at kigge på den konkrete sag og jo også vurdere havbundsmaterialet – er det noget, man kan flytte, hvordan er vurderingen af materialet? – og så lave de konkrete undersøgelser, inddrage de berørte kommuner og kigge på de høringssvar, der er lavet.
Det er en myndighedsbehandling.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-17:
Hvad er ministerens holdning til klapning af slam i Lillebælt?
Karina Adsbøl (DF), 2020-06-17:
Det vil sige, at der kun mangler svar fra en kommune, hvis jeg forstod ministeren korrekt – for det her er vigtigt.
Branden opstod altså tilbage i 2018, og der har været en tidligere minister, der har igangsat et arbejde på det her område, som ikke er blevet fulgt op fra mange af kommunernes side.
Der har altså, synes jeg jo, gået en lang række år, hvor man har sat plejehjemsbeboernes sikkerhed på spil, hvis der nu opstod en brand.
Noget andet er så, at man kunne diskutere – men det kan jeg jo ikke diskutere med boligministeren – hvordan man får sikret, at der er personale nok til at hjælpe de beboere, hvis der opstår en brand.
Derfor vil jeg bare sige til boligministeren, at Dansk Folkeparti vil følge det her nøje, og vi ønsker, at boligministeren både sender talepapirerne over, men også fremadrettet orienterer om de kommuner, der lever op til brandsikkerheden.
Jeg synes jo, det var noget, man skulle have gjort for længst, og det er fuldstændig uacceptabelt, at det ikke er sket.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-17:
Og jeg så gerne, at ministeren sagde stop for muslingefiskeri i Lillebælt, for muslinger er med til at filtrere vandet og er faktisk med til at skabe bedre iltforhold i vandet.
Det kan man se ved, at der er forskel på fiskeriet på den danske side af Flensborg Fjord og på den tyske side og se, hvordan livet er på den ene side og på den anden side.
Selv om det faktisk er den samme fjord, er der ikke nogen tvivl om, at det er rimeligt, når tyskerne gør os opmærksomme på, at vi skal stoppe muslingefiskeriet i Danmark og i særdeleshed i Lillebælt.
Mit sidste spørgsmål er derfor: Mener ministeren, at vi skal stoppe muslingefiskeriet, indtil vi igen har fået gode miljøtilstande i Flensborg Fjord og i det hele taget i Lillebælt?
Lea Wermelin (S), 2020-06-17:
Jeg er meget optaget af, at vi sikrer bedre havmiljø, vi sætter ind over for de presfaktorer, der er, og at vi får ryddet op i havbrugssektoren.
Der er der jo et helt arbejde i gang på myndighedssiden i forhold til de godkendelser, der skal være.
Og så skal vi selvfølgelig også sikre, at det ikke, hvis der er muslingefiskeri, påvirker vores ålegræs, at det altså ikke har – kan man sige – den negative påvirkning, som vi ikke vil have, og at det netop er ordentligt i forhold til vores natur og miljø.
Joy Mogensen (S), 2020-06-17:
Til at starte med vil jeg sige, at det jo er Statens Museum for Kunst, der helt konkret har ansvaret for bygningen, og de har også oplyst mig om, at der bliver udført de lovpligtige brandsyn af bygningen hvert år.
Så den vurdering, jeg i hvert fald har spurgt ind til hos Statens Museum for Kunst på baggrund af den debat, der har været, er jo så, at samlingen ikke er akut truet af de forhold, som spørgeren bl.a. henviser til i spørgsmålet.
Dengang valgte den forrige regering og Dansk Folkeparti at igangsætte den undersøgelse, som jeg jo så et eller andet sted har overtaget.
Det er korrekt, at den ikke har fundet en konklusion, fordi jeg ønskede, at der også skulle andre aspekter ind end det økonomiske, nemlig også hvad det egentlig er, vi vil med mange af de her huse – her handler det om ét meget historisk hus, men der er også andre – sådan at det ikke kun handler om økonomi, men netop også handler om vores kulturarv og om, hvad det egentlig er for en udviklingspolitik, der skal være, altså hvordan kulturen skal indgå i byen, så det også er med.
Så det er egentlig ikke et spørgsmål om, at Kulturministeriet ikke kan beslutte sig.
Det er et udtryk for, at Kulturministeriet har skiftet ledelse, og at der også er andre værdier end de økonomiske.
Pernille Bendixen (DF), 2020-06-17:
Så det, ministeren siger, er, at det arbejde, der var igangsat fra den tidligere regerings side, sådan set fortsat pågår, men at man ikke er helt afklaret endnu eller ikke er nået frem til en evaluering.
Er det så sådan, at ministeren indkalder ordførerne, når der ligger en eller anden form for evaluering?
Og er det også sådan, at det bliver i Folketinget, man beslutter, hvad der skal ske, eller kommer det til at foregå i Kulturministeriet?
Joy Mogensen (S), 2020-06-17:
Jeg regner med, at konklusionerne for alle disse bygninger, som den forrige regering satte analysen i gang af, vil foreligge til efteråret.
For ja, der er nemlig en plan, og den er netop at tage det op i ordførerkredsen.
For uanset hvad der skal ske, uanset om vi ønsker at udvikle bygningerne med deres nuværende funktion eller fastholde dem med henblik på en anden funktion eller frasælge dem, så er det jo noget, vi skal beslutte i fællesskab.
Så det kommer op til efteråret.
Man kunne jo ønske, at den tilgang, som spørgeren lægger for dagen nu, også havde været det, der afspejlede sig, da den her undersøgelse blev sat i gang.
Men vi skynder os, og jeg regner med at vende tilbage i løbet af efteråret.
Pernille Bendixen (DF), 2020-06-17:
Hvad er ministerens holdning til, at Den Kongelige Afstøbningssamling er truet på grund af et gammelt utæt sprinkleranlæg, men at samlingen ikke kan flyttes og bygningen ikke renoveres, fordi Kulturministeriet ikke kan beslutte sig for, hvad der skal ske?
Har ministeren så gjort sig nogle tanker om at indrette det her kulturhistoriske museum i Vestindisk Pakhus, sådan som der er en forening, der går meget op i?
Og den har også haft foretræde for Kulturudvalget.
Eller er det simpelt hen for sent til, at det kan indgå i den evaluering, der skal ligge til efteråret?
Joy Mogensen (S), 2020-06-17:
Den revision af undersøgelsen, som jeg lavede på vegne af den nuværende regering, og som netop gik ud på at inddrage andre perspektiver end de rent økonomiske, blev ændret, inden den her debat rejste sig.
Så jeg må ærligt indrømme, at de ikke indgår i analysen, som den ligger nu, men jeg har selvfølgelig noteret mig et ønske om det.
Jeg vil dog bare også sige, at med de problemer, som kulturverdenen generelt står i lige nu, så er et trecifret millionbeløb til et nyt museum i et område, som i forvejen er meget tæt besat med museer, nok ikke det, der står øverst på min ønskeseddel.
Jeg synes, vi nu skal fokusere på at redde de store kulturværdier, vi har, som i den grad vakler under coronakrisens effekter, inden vi begynder at sætte nye skibe i søen.
Men det ændrer ikke ved, at det er nogle helt fantastiske bygninger, som den tidligere regering lavede en undersøgelse af, og derfor synes jeg også, der skal indgå andre perspektiver end de rent økonomiske.
Pernille Bendixen (DF), 2020-06-17:
Er ministeren så fortaler for at sælge de her bygninger?
Vi er sådan set enige om, at det er nogle fantastiske bygninger, og jeg ville i hvert fald som ordfører være ked af det, hvis de blev solgt fra.
Så hvad er ministerens sådan lidt mere personlige holdning til det – er det noget, vi skal kæmpe for at holde fast på?