runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2021-05-07:
Tak for ordet, og tak til justitsministeren for lovforslaget.
Lad mig starte med at sige, at vi i udgangspunktet er positivt indstillet over for lovforslaget, men derfor kan der jo godt være ting, som kan gøres bedre.
Altså, vi er tilhængere af, at personkredsen, man kan klage over, udvides, sådan at det ikke kun er politiet selv , men også ikkepolitiuddannet personale hos politiet, man fremover vil kunne klage over.
Det synes vi er rigtig godt.
Det kan øge tilliden til politiet og kan øge retssikkerheden for de mennesker, som enten retmæssigt eller uretmæssigt har fået en behandling af politiet, som de ikke mener er i orden.
I forhold til det andet spørgsmål om de tekniske beviser kunne jeg høre på spørgsmålet fra SF, at man kunne overveje, at det ikke kun skulle være tekniske beviser, men også kunne være andre beviser.
Det vil vi da gerne drøfte.
Det er ikke en problemstilling, vi selv har været opmærksomme på, men lad os da drøfte det under udvalgsbehandlingen.
Det synes jeg vi skal være positive over for.
Altså, man kunne jo godt i sit stille sind sige, at så kan de selv mærke, hvordan det er, når vi andre en sjælden gang imellem bliver blitzet – ikke at jeg personligt har erfaring med det, men jeg har hørt om andre, der har haft den slags problemer.
Men som jeg også nævnte i mit spørgsmål til Socialdemokratiets ordfører, hr. Jeppe Bruus,
er der spørgsmålet om, om vi i virkeligheden har fået gjort det for snævert.
For der vil også være situationer, hvor betjente kører for stærkt i civile køretøjer uden at have sat blåt blink på taget, fordi formålet med udrykningen ville være forspildt, hvis de satte et blåt blink på.
Altså, hvis man f.eks. efterfølger en mistænkelig bil og så sætter det blå blink på taget, kan selv den mest tungnemme forbryder nok regne ud, at der er nogen efter ham, og det kan jo i nogle situationer være rigtig, rigtig usmart.
Og det andet spørgsmål er: Hvorfor gælder det kun for politiet?
Altså, en ambulanceredder, som bliver blitzet af en stærekasse, skal vel heller ikke have en bøde.
En brandmand, som bliver blitzet af en stærekasse, skal vel heller ikke have en bøde.
Altså, bør vi ikke udvide kredsen af udrykningskøretøjer, sådan at det omfatter alle udrykningskøretøjer, som kører for stærkt?
Men med de forbehold, som vi jo så kan få afklaret i udvalgsbehandlingen, vil jeg gentage, at vi fra Venstres side synes, at det er et godt lovforslag, der er lagt frem fra regeringen om ændring af retsplejeloven.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-07:
Jeg har også fået en del henvendelser om det.
Jeg tænker, at det også er noget af det, vi jo kommer til at drøfte i behandlingen.
Nu lægger vi op til her, at det er politi med udrykning, fordi det virker lidt omsonst, at der pr. automatik skal klikke en fartbøde ind.
Det har jeg måske også lidt svært ved at se.
Så måske er det en meget fair balance, der dér er ramt.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-05-07:
Jo, jo, men det, man lægger op til i lovforslaget, er jo, at der så skal være en formodningsregel om, at betjentene ikke skal have en fartbøde.
For det modsatte er jo, at de skal have en fartbøde og skal bruge en masse tid og ressourcer på at undgå at få den fartbøde i sidste ende.
Det er jo det, lovforslaget skal gøre op med.
Et spørgsmål omhandler politikøretøjer, men hvad med beredskabet i øvrigt, altså ambulancer, brandbiler osv. – hvorfor er de ikke omfattet af lovforslaget?
Jeppe Bruus (S), 2021-05-07:
Jeg går ud fra, at det så bliver et af de eksempler, der kommer frem i lovbehandlingen.
Så villighed eller ej, vi kommer til at kigge på det, og det synes jeg da er fair nok.
Jeg antager, at hvis man som politimand eftersætter en skolebus, hvis man er i tvivl om, om chaufføren er beruset af alkohol, og at man ikke sætter blink på af hensyn til at undgå, at der sker en ulykke, så står man med en rimelig god sag på hånden, hvis man skal forklare, hvorfor man så har fået en fartbøde.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-07:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ind til Sahelmissionen.
Nu har jeg læst en del internationale undersøgelser, der peger på, at der faktisk i Mali sidste år var flere civile, der blev dræbt af sikkerhedsstyrkerne, end der var civile, der blev dræbt af terrorangreb.
Kan ministeren bekræfte, at det faktisk er billedet, at rigtig mange civile i området mister livet som følge af angreb fra sikkerhedsstyrkerne?
Det er det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvad tror ministeren det betyder for rekrutteringen til terrororganisationer som f.eks. al-Qaeda og IS, at der er den internationale tilstedeværelse i området, og at vi ser meget voldsomme angreb på civile også fra sikkerhedsstyrkerne?
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-07:
Det synes jeg jo er en fair nok betragtning, kan man sige.
Men det er bare for også at få en lille smule mere realitet ind i den her diskussion af, hvad det egentlig er for nogle interesser.
Det er jo altid en prioritering, når vi vælger, hvor vi gerne vil sende danske styrker hen.
Hvad er det for nogle opgaver, vi skal ud at løse?
Det er jo altid en prioritering af, hvor det giver mest mening sikkerhedsmæssigt, og hvad man i øvrigt får ud af det.
Der synes jeg stadig væk, at vi skylder at få et lidt klarere overblik over det her, for jeg tror, at man overtegner billedet af, hvor meget det her tjener danske interesser, hvis jeg skal være helt ærlig.
Men det har vi jo mulighed for også at få belyst lidt nærmere i udvalgsarbejdet.
Mads Andersen (KF), 2021-05-07:
Jeg tror egentlig – og jeg synes også, at Venstres ordfører var ret godt inde på det i sine spørgsmål til fru Eva Flyvholm – at uanset hvordan vi vender og drejer det, så er jeg, undskyld mig, sådan set ligeglad med, om det er ét Mærskskib, der sejler rundt i Guineabugten, eller et andet rederis skib, der sejler rundt.
Det handler i høj grad om, at vi har danske interesser sejlende rundt i den her bugt, og i øvrigt kan der jo også godt arbejde danske lønmodtagere på andre rederiers skibe, som ikke nødvendigvis er danske.
Og jeg ved også, at der arbejder danske sømænd på vores skibe, der sejler rundt dernede.
Så jeg tror egentlig bare, at det hele handler om, om man i virkeligheden synes, at det her er, hvad kan man kalde det, at fedte for de danske rederier.
Det synes jeg ikke det er.
Jeg synes, at det er at forsvare danske interesser, og det er både i forhold til sikkerhed, men så sandelig også i forhold til vores erhvervsliv.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-07:
Beklager.
Fuld respekt for, at det her er lidt anderledes end byrådet i Køge, og jeg tænker også, at vi er lidt mindre enige end en eller anden gang, vi diskuterede noget med flere uddannelsespladser i Køge.
Så jeg vil ikke gå så meget ind i det udenrigspolitiske med ordføreren.
Men jeg vil alligevel lige stille et spørgsmål.
Nu nævnte ordføreren selv, at det her også handler om danske arbejdspladser, altså om at beskytte danske arbejdspladser.
Hvad er det egentlig for nogen danske arbejdspladser, vi skal beskytte?
Det er jo ikke sådan, at der f.eks. er dansk mandskab om bord på de her skibe.
Hvad er det for nogle arbejdspladser, der mere konkret bliver tænkt på?
Mads Andersen (KF), 2021-05-07:
Tak for ordet, formand.
Jeg vikarierer i dag for ordfører Niels Flemming Hansen, som er ude til anden tjeneste, som man siger.
Jeg vil også godt starte med at sige, at når ens folketingspolitiske karriere stadig væk er i dens første måned – og man normalt diskuterer byrådspolitik på Køge Rådhus – så er det en lidt anden sag at blive kastet ud i.
Så har jeg vist ikke sagt for meget.
Jeg synes sådan set, at der allerede er sagt rigtig meget godt om det her forslag.
Nu starter jeg lige med B 295 – det er det nemmeste.
Det er dog som regel nødvendigt, når vi gør det.
Det vil jeg godt starte med.
Argumenter er der nemlig rigeligt af, både i forhold til det sikkerhedspolitiske og internationale hensyn, men så sandelig også set med danske briller.
Som der jo også står i bemærkningerne til forslaget, fandt næsten halvdelen af alle piratangreb i 2020 sted i lige nøjagtig Guineabugten, hvor vi altså har de her op imod 40 danskopererede skibe sejlende hver eneste dag.
Så det er ikke bare noget, der vedrører det internationale fællesskab, men i særdeleshed også Danmark.
Guineabugten er vigtig for dansk og international søfart, og da der er det her med, hvad der også er nævnt nogle gange, at Danmark er verdens femtestørste søfartsnation, er det her behov for at kunne have fri ret til at sejle i internationalt farvand afgørende vigtigt for danske arbejdspladser og dansk økonomi.
Derfor er det selvfølgelig også uhyre vigtigt at sørge for, at der er den sikkerhed derude.
I forhold til B 297 vil jeg sige det sådan, at hver gang vi kan begrænse eller stoppe voldelige konflikter, som desværre har det med at styrke internationale terrorgrupper, så gør vi en forskel.
Og uanset hvordan vi vender og drejer det, må den sikkerhedsrisiko, der er i Sahelregionen, jo også udgøre en sikkerhedsrisiko for resten af Europa og resten af verden og egentlig også for Danmark.
I forhold til nogle af de her tilbageskridt, der har været tale om i den her region i forhold til de lokale styrker, vil jeg også sige, at jeg har det sådan, at jeg har svært ved at se, at der kan være to holdninger til, at det så selvfølgelig bare er endnu vigtigere, at vi som nation støtter op omkring den indsats, der er, og prøver at gøre en forskel for at hjælpe de civile og hjælpe i lokalområdet.
Det Konservative Folkeparti støtter begge forslag.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-07:
Det er rigtigt, og jeg synes også, vi skal have et internationalt engagement, selv om det ikke tjener Danmarks snævre interesser.
Og det vil jeg bare gerne sætte spørgsmålstegn ved.
Jeg er helt med på, at det tjener Mærsks interesser – jeg tænker ikke, at det tjener Danmarks interesser bredere.
Og der må man bare være ærlig omkring, hvad det her er.
Er det udenrigspolitik, eller er det handelspolitik?
Jeg tror i høj grad, det er handelspolitik, og så lad os da bare lægge det ærligt frem.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-07:
Jeg vil nu egentlig tage fat i noget helt andet, og det er, at jeg er lidt fascineret af, at fru Eva Flyvholm hele tiden taler om, at det skal være danske flag, danske besætninger, danske skibe, og at Danmark ikke får noget ud af det økonomisk.
Hvad er det for en ny sådan fascination af, at det skal være dansk i forhold til Guineabugten?
Handler det ikke om at have frie internationale sejlruter?
Mads Andersen (KF), 2021-05-07:
Det lyder, som om der kommer nogle spørgsmål i forhold til lige præcis den del, så det tænker jeg bliver belyst.
Men det er jo også for at gentage, at hvis det bare var ét Mærskskib, der sejlede rundt dernede, så synes jeg stadig væk, at det er at forsvare danske interesser, og derfor skal vi selvfølgelig også være med.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-07:
Det er klart, at Enhedslisten gerne vil hæve udviklingsbistanden uanset hvad, men det er også et faktum, at der bliver brugt flere og flere penge på militær og mindre og mindre på udvikling, og det er også en retning, Danmark går i.
Og her havde SF jo en mulighed for at teame op med os andre i forhold til at forsøge at få det i en bedre retning.
at »Operation Barkhane«, som er en franskledet antiterroroperation, ledet af bl.a. fremmedlegionen og i samarbejde også med de lokale styrker rundtomkring i de her lande, gang på gang har været koblet sammen med menneskerettighedskrænkelser og bliver bredt kritiseret af civilsamfundsorganisationer for netop ikke at have fokus på beskyttelse af civile.
Der ligger rapport på rapport, der faktisk siger, at sikkerhedsstyrkerne har dræbt flere civile, end terrorbevægelserne har, og at det giver grundlag for rekruttering til de selv samme terrorbevægelser, som man gerne vil bekæmpe, og som vi alle sammen er enige om at vi gerne vil bekæmpe.
Det kan man simpelt hen ikke lukke øjnene for.
Der er mere og mere, der peger på, at det her er på vej i en retning, som vi også har set i Afghanistan, og det er jo lige præcis noget af det, jeg gerne vil have at vi kunne gøre anderledes.
Og det synes jeg sådan set også at vi skylder civilbefolkningen i Mali.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-05-07:
Som verdens femtestørste søfartsnation er retten til fri sejlads af afgørende betydning for Danmark.
I gennemsnit sejler 30-40 danskopererede skibe igennem Guineabugten på daglig basis.
Den danske tilstedeværelse udgør en vigtig kilde til beskæftigelse og velstand for såvel lande i regionen som for Danmark.
Den maritime sikkerhed tilsiger, at situationen i Guineabugten er markant forværret de seneste år.
Der var været en væsentlig negativ udvikling for de danske rederier.
Op mod 95 pct. af alle kidnapninger til søs i 2020 fandt sted i Guineabugten.
Piraterne angriber i højere grad alle typer og størrelser af handelsskibe og fiskerfartøjer, og stadig længere ud fra kysten.
Der er således et stort behov for yderligere piratbekæmpelse i og omkring Guineabugten.
Derfor støtter Nye Borgerlige også beslutningsforslag B 295 om udsendelse af danske militære bidrag på op til ca. 195 personer.
Så er der det andet spørgsmål, nemlig B 297 om Mali og Sahelregionen.
Konflikten i Sahelregionen eskalerede i 2012.
Siden har Danmark støttet internationale militære indsatser i Mali og den bredere Sahelregion.
Formålet med den samlede indsats var fra starten at bekæmpe terror.
Formålet var også at forebygge ustabilitet, konflikt og irregulær migration.
Desuden skulle støtten bidrage til langsigtet udvikling i regionen.
Men målet er ikke i sigte.
Den aktuelle situation er nu omtrent mere kaotisk i Sahelregionen end tidligere, og det er på trods af den militære støtte, som Danmark og andre lande og organisationer har tildelt regionen.
Der er ingen udsigt til fred og stabilitet i området.
Nye Borgerlige ser derfor ingen grund til at anvende flere militære støtteordninger i Sahelregionen.
Så er det blevet angivet som et argument, at det er i Danmarks interesse, fordi området er et væsentligt oprindelsesland for irregulære migranter.
Jeg har så undersøgt tallene.
Antallet af asylansøgere, der er kommet til Danmark i løbet af de sidste 7 år, altså sammenlagt, er for Malis vedkommende ti, altså samlet set i løbet af 7 år.
Fra Burkina Faso er der kommet tre.
Og fra Niger er der kommet en.
Det er 14 for mange.
Men sammenlignet med eksempelvis Syrien og Afghanistan er tallet meget lille, og det kan heller ikke begrunde en dansk militær indsats i området.
Nye Borgerlige støtter derfor ikke B 297.
Jeppe Kofod (S), 2021-05-07:
Vi skal jo lave parallelle indsatser.
Det er jo ikke sådan, at man skal vælge mellem en civil indsats, en militær indsats og et politisk engagement, et diplomatisk engagement i regionen, men at vi skal have alle indsatser til at fungere parallelt og samtidig og gensidigt understøtte hinanden.
Derfor undrer det mig også, at Enhedslisten ikke vil være med til det, for skal vi også lykkes med det civile og beskyttelsen af civilbefolkningen, er vi også nødt til at have nogle af de militære redskaber i brug.
Det var svaret til den del.
I forhold til Guineabugten forstår jeg det heller ikke.
I Danmark har vi som søfartsnation sammen med andre kæmpe interesser i at skabe sikkerhed for vores handelsskibe og vores søfolk i Guineabugten.
Andre lande har også skibe i Guineabugten i en national ramme, og det vil vi fra dansk side nu også have.
Jeg tror, at vi vil se et større engagement, og det vil vi arbejde for.
For vi har alle sammen en interesse i, at pirateriet i Guineabugten kan bekæmpes.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-07:
Næsten alle eksperter, der ved noget om det her, siger jo faktisk meget klart, at det ikke er muligt bare at løse det her militært, og at vi ikke får nedkæmpet de her terrorgrupper, hvis ikke der også er store politiske forandringer.
For ellers kan de bare rekruttere løs på baggrund af den situation, der er.
Og det lyder nærmest på udenrigsministeren, som om man tror, at vi nu kan gå ind rent militært og skabe en stabilitet, og at man så bagefter kan gå i gang med det politiske.
Det vil jeg sige at jeg synes er en meget, meget bekymrende analyse, hvis det er korrekt forstået.
Jeg vil så også gerne lige spørge om og få et svar på det her med Guineabugten, og jeg ved godt, at vi ikke har meget tid, men det er jo ikke vores valg, at det bliver sambehandlet.
Jeppe Kofod (S), 2021-05-07:
Tak til fru Eva Flyvholm.
For det første vil jeg sige, at det, som det jo også handler om i vores indsats med Sahellandene, er at give dem evnen til at kunne forhindre, at terrororganisationerne spreder sig, nedkæmpe terrororganisationerne og dermed også beskytte de civile.
Den politiske vilje skal de her lande og deres regeringer jo også vise, men de har i dag jo ikke evnen, fordi de står over for nogle meget store udfordringer, og der hænger fattigdommen, der hænger, som jeg nævnte, covid-19-krisen, der hænger det, at Islamisk Stat og al-Qaeda-relaterede grupper har fodfæste i regionen, sammen med deres mulighed for og deres evne til at kunne turde lave den politiske transformation, der er nødvendig.
Og der skal vi give dem den evne, og de skal tage et politisk ansvar.
Hvordan går det?
Altså, der har jo været et militærkup i Mali, som vi er opmærksomme på, og vi skal hurtigst muligt tilbage til en demokratisk situation igen, og det støtter Danmark og koalitionen af lande.
Men vi har altså en række partnere – jeg nævnte FN, EU og ligesindede lande – og vi har alle redskaberne i den udenrigspolitiske værktøjskasse i gang i regionen, og det tror jeg skal til, hvis det skal lykkes at stabilisere Sahel.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-07:
Altså, som jeg sagde i min ordførertale, er det utrolig vigtigt for SF, og derfor fyldte det også meget i min ordførertale, at den langvarige indsats, den, der ligesom skal fjerne baggrunden for rekrutteringen til terrorbevægelser, jo er udviklingsbistand, det er humanitære indsatser osv.
Der er jeg fuldstændig enig med Enhedslisten.
Der, hvor jeg er oprigtigt forundret, er, når fru Eva Flyvholm når frem til at sige, og det gjorde hun flere gange, hvad det allermest effektive vil være.
Jamen det er da nok også rigtigt, sådan på længere sigt, men hvordan er det, Enhedslisten når frem til at sige, at fordi det er målet på længere sigt, og at det er den indsats, der på lang sigt skal betyde noget, så kan man her og nu heldigvis undgå enhver form for ansvar ved at sige, at her og nu er der altså brug for også at gøre noget?
Eller vil Enhedslisten virkelig bare overlade befolkningen til sig selv, til korrupte regeringer, til et militær, der ikke overholder menneskerettighederne, og til terrorister?
Altså, man kan jo ikke på den måde, synes jeg da, adskille, hvad det langsigtede mål er, og at befolkningen her og nu har brug for den hjælp, som bl.a. kommer til udtryk både i FN-missionen og i »Operation Barkhane«.
Hvad er det for et behov for at adskille det, andet end at man vil slippe for at påtage sig et ansvar?
Og den der henvisning til, at de penge, der er brugt dér, ikke kan bruges et andet sted, kan jeg simpelt hen ikke tage alvorligt, når det kommer fra Enhedslisten.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-05-07:
Jeg vil ikke ind i nogen længere debat, men jeg tror ikke, at der er nogen politikere, der har sagt, at Mali skulle være oprindelsesland for ret mange flygtninge og migranter.
Det, de derimod har sagt, og det, der er fakta, er, at Mali er et transitland for rigtig, rigtig mange migranter.
For det er jo det, der er fakta.
Og fakta er jo, at der, hvis vi ikke får gjort noget ved lovløsheden osv., vil være menneskesmuglere, som simpelt hen fortsat vil bruge Mali som transitland.
Det vil sige, at man rejser igennem Mali, men man kommer ikke derfra.
Og det er jo det, der er udfordringen, for jeg tror, at jeg deler Nye Borgerliges holdning hundrede procent, nemlig at vi skal have sat en stopper for den illegale migration.
Og det bliver vi jo nødsaget til for dermed at få sat en stopper for menneskesmuglingen.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-05-07:
Vi skal simpelt hen afvise de her asylansøgere, der kommer til Europa, afvise de asylansøgere, der kommer til Danmark.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-07:
Først har jeg et spørgsmål angående Sahel.
Da Frankrigs præsident sidste år var ude at sige, at det er helt afgørende, at der kommer nogle politiske forandringer, hvis man skal kunne komme ustabiliteten i hele Sahelområdet til livs, hvis man skal kunne bekæmpe terrorisme, var udenrigsministeren også selv ude at sige, at det er vigtigt med den her politiske forandring, hvis man skal kunne se sig ud af den her situation.
Der vil jeg først gerne spørge: Hvor godt går det egentlig med det?
Det var det ene.
I forhold til Guinea vil jeg høre, om det ikke er korrekt, at der ikke er nogen af de andre lande, som den danske regering har været ude at kontakte og spørge, om de ville være med til den her operation, som har givet tilsagn om, at de ville det, altså at de faktisk alle sammen har sagt nej?
Er det ikke korrekt forstået?
Og hvordan ser det ud i forhold til det, som jeg har hørt om, at Norge i Sikkerhedsrådet faktisk har prøvet at arbejde for en lidt bredere FN-mission dernede?
Er det noget, som Danmark har bakket op?
Marcus Knuth (KF), 2021-05-10:
Jeg synes i høj grad, det er retvisende, ikke mindst fordi vi jo har set nogle af de moskéer være arnested for folk, der er taget til Syrien og har begået terror.
Så jeg synes da i høj grad, at det er fair at sammenligne dem – alt andet lige måske netop, fordi moskéerne også er arnested for opfordring til drab osv., så foregå der jo ulovligheder.
Så hvorfor ikke bruge ressourcerne på at få undersøgt, om man kan lukke de her moskéer?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-10:
Det skal jo kunne bevises, at det er det, der er selve formålet med moskéen.
Jeg tror, at hr. Marcus Knuth har ret i, at mange af dem, der har været fremme som eksempler på radikaliserede typer, der har udgydt had, opildnet til vold og bakket op om Islamisk Stat og den slags, som enkeltpersoner kan dømmes efter straffeloven for de forbrydelser, de måtte have været med i.
Der tror jeg, det er rigtigt, at det er sammenligneligt med Loyal To Familia.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-10:
Det er jeg rigtig glad for at ordføreren siger, for det er jo netop det, der er problemet.
Altså, kernen i det her er jo islam; det er islam, pilen peger på.
Nu har vi haft den her diskussion mange gange, og dilemmaet i udlændingepolitikken er jo, at udlændingepolitik og retspolitik, eller udlændingepolitik og kirkepolitik, ofte hænger sammen, og så har man en minister og en ordfører, som har kendskab til det ene, men ikke til det andet – og omvendt.
Kunne man ikke fra Socialdemokratiets side bede de tre ministre om at sætte sig sammen og så virkelig komme i dybden med det her?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-10:
Det skal jeg ikke lige kunne afgøre, men vi kunne måske starte med at stille nogle udvalgsspørgsmål for lige at få afklaret det her omkring trossamfundene, som fru Pernille Vermund var inde på i det første spørgsmål.
For det kunne godt være, at det ville gøre diskussionen – hvad skal man sige – mere oplyst for os alle sammen, hvis vi havde lidt mere fakta at stå på i den forbindelse.
Det kunne den i hvert fald for mit eget vedkommende.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-10:
Men det er jo præcis det, der er problemet, altså at man ofte kommer ind i diskussionen, om det er foreningens ansvar eller enkeltpersoners ansvar.
Jeg synes jo bare, at dilemmaet og problemet er – undskyld, jeg fremfører det samme, som jeg har gjort over for ministeren – at det, man fra den danske stats side gør, er, at man giver nogle særlige privilegier til en række af de her foreninger og moskéer, når man anerkender dem som trossamfund.
Og et af privilegierne er jo, at de får mulighed for at invitere prædikanter på særlig lempelige vilkår.