runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Andersen (LA), 2025-02-18:
Det, vi skal debattere på denne skønne aften, er boligpolitik.
Det er et politikområde, som vi i Liberal Alliance egentlig synes er underprioriteret, for boligen fylder jo rigtig meget for os alle sammen.
Det er det sted, vi lever og bor; det er for rigtig mange mennesker deres helle, det sted, de lader op, og også det sted, de inviterer folk ind.
Men vi mener også, at boligmarkedet er ekstremt reguleret og på nogle områder også uhensigtsmæssigt reguleret, og derfor er det første, vi skal debattere her i aften, en ophævelse af det forbud, som der er mod, at andelsboligforeninger i etageejendomme kan opdele sig i ejerlejligheder, hvis de måtte ønske det.
Vi synes, det er et lidt tosset forbud, for der sker åbenbart noget, når andelslejligheder er placeret oven på hinanden.
For hvis der er tale om en andelsboligforening i ét plan, altså rækkehuse eller parceller, er der ikke sådan et opdelingsforbud, og der er en hel del andelsboligforeninger, der er i et plan, så det er jo ikke sådan, at de ikke kan eksistere, uden at vi politisk forbyder dem at blive til noget andet.
Vi ser frem til en rigtig god debat.
Anne Paulin (S), 2025-02-18:
Som ministeren også var inde på, er det jo ikke sådan, at vi ikke kan kigge på nogle ændringer.
Vi går også ind for en aktiv landdistriktspolitik i Socialdemokratiet.
Jeg synes, det er fint, at man har lavet nogle ændringer, og der er jo rigtig store forskelle, når vi kigger på vores byer og vores landdistrikter.
Jeg kan så bare ikke forstå, hvorfor man, hvis det er det, der er Liberal Alliances ærinde, ikke laver et beslutningsforslag, som sigter på det.
Hvorfor laver man i stedet for et beslutningsforslag som det, vi står med og behandler i dag, og som jo har de store sociale konsekvenser, at man vil skubbe en stor gruppe af folk med lav indkomst ud af byerne i fremtiden?
Hvis Liberal Alliance gerne vil lave et beslutningsforslag, som er målrettet landdistrikterne, så opfordrer jeg til at gøre det i stedet for at komme med det, som man er kommet med i dag.
Carl Andersen (LA), 2025-02-18:
Som der står i beslutningsforslaget, er vi jo villige til at tage toget hele vejen til Aalborg, men vi fremsætter forslaget for at få den åbne debat og for at komme hele vejen rundt, og så står der meget tydeligt, at vi jo gerne vil have en tilkendegivelse af, hvor langt folk er villige til at gå: Er der en åbning, eller er der totalt lukket, som vi desværre hører fra regeringens side?
Jeg hører en lille åbning fra Socialdemokraterne, i forhold til at man godt kan kigge på at omkonvertere noget af boligmassen, og det har vi noteret os.
Anne Paulin (S), 2025-02-18:
Det, som ordføreren hører, er en opfordring til at lave et beslutningsforslag, som går på det, hvis det er det, man gerne vil diskutere i stedet for det, som vi jo så diskuterer nu, som Liberal Alliance er kommet med, og som jo vil have store sociale konsekvenser i de største byer og gå op imod i hvert fald vores ønske om, at vi har blandede byer, hvor det er muligt for alle typer af mennesker at bo og finde et sted at være.
Heidi Bank (V), 2025-02-18:
Tak for det.
B 84 omhandler at give ejere af ældre udlejningsejendomme mulighed for at omdanne dem til ejerboliger, som det er nævnt.
Igen vil jeg sige tak til forslagsstillerne som nævnt under behandlingen af B 83 for lidt siden, og for ikke at gentage mig selv vil jeg blot sige, at det også her er positivt, at LA stempler ind i debatten for, at der skal etableres flere ejerboliger.
For der er over de seneste årtier sket en skævvridning over mod flere og flere lejeboliger, særlig i de største byer.
Det er, på trods af at danskerne drømmer om at kunne komme til at eje deres eget hjem.
Forslagsstillerne nævner, at efter forslagsstillernes opfattelse bør en ejer af en udlejningsejendom selv kunne beslutte, hvilken lejlighedsform der er mest gavnlig for ejeren.
Det handler jo ikke kun om ejernes rettigheder og frihed; der bor mennesker i lejemålene.
For Venstre er det vigtigt, at der for lejerne er tryghed om deres hjem, og at en lejer ikke bliver presset ud af sin bolig.
Der står ikke meget om lejerne i LA's forslag, omtanken for lejerne eller balancen.
Men som jeg sagde ved behandlingen af forrige beslutningsforslag, B 83, tager vi gerne i Venstre en drøftelse af mulighederne i en bredere og større boligpolitisk forhandling.
Centralt for os er det, at vi har en boligmasse, hvor flere kan få opfyldt drømmen om at eje eget hjem, men hvor der også er gode muligheder for at komme til at leje og at købe andelsbolig – at vi har en blandet boligmasse – fordi vi mennesker nu engang har forskellige ønsker og behov, alt efter hvor vi er i livet.
Vi kommer ikke til at stemme for beslutningsforslaget, som det ligger her.
Tak for ordet.
Carl Andersen (LA), 2025-02-18:
Jeg vil igen kvittere for en mere positiv tale end de to foregående om forslaget.
Det sætter vi meget stor pris på i Liberal Alliance, for der er et rigtig stort potentiale i faktisk at give noget mere frihed til de her ejere af ejendommene.
Jeg vil lige hurtigt kommentere på det med lejerne.
Altså, der er ingen lejere, der vil blive berørt af forslaget, for hvis selve ejendommen bliver omdannet til en ejerlejlighedsejendom, vil de stadig væk være lejere på de vilkår, der nu engang var, indtil de fraflytter.
Der er blevet strammet rigtig meget op på de regler; man kan ikke længere betale lejere for at flytte ud af deres lejlighed og sådan noget.
Så det er vi ikke så bange for, og derfor er det ikke blevet nævnt.
Det, mit spørgsmål går på, er, at tilbage i 2018 bakkede Venstre op om, at man fjernede forbuddet for småejendomme.
Småejendomme er alle de her gamle ejendomme fra før 1966 med op til seks lejemål i.
Kunne det være en vej frem, at man kigger på en del af de her udlejningsejendomme og omdanner dem?
Det er noteret.
Forslaget går jo på, at vi gerne vil gøre det for alle.
Det er fuldstændig korrekt, og hvis man ikke ønsker det, kan man selvfølgelig ikke stemme ja til forslaget.
Men det giver jo en mulighed for, at man kan finde ud af, hvor folks grænser går, og hvor partiernes grænser går, og det er vi blevet meget klogere på.
Heidi Bank (V), 2025-02-18:
Altså, jeg synes, det er fint, at der bliver fremsat nogle beslutningsforslag.
Det synes jeg egentlig er med til, at vi også får løftet hele det her boligpolitiske område, og det gør ikke noget, at der kan være nogle steder, hvor vi støder lidt imod hinanden for at finde ud af, hvor det så er, vi kan komme igennem med noget.
Det kan være med til at kvalificere nogle videre drøftelser.
Så det synes jeg sådan set bare er positivt.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-18:
Tak for det, formand, og tak til forslagsstillerne for forslaget her.
Nu skal man passe på med, hvad man siger, men jeg tror helt bestemt, jeg forstår intentionen og hensigterne bag forslaget her, og der ligger nogle ting, som jeg som sådan ikke er afvisende over for.
Men med den måde, beslutningsforslaget her er skruet sammen på, rammer vi nogle mennesker, og risikerer vi bare, at vi ligesom med det foregående forslag, som det også er blevet nævnt herinde, skubber nogle mennesker væk fra en mulighed, de har i dag, på et helt forkert grundlag.
Og som jeg også sagde før, anerkender vi, at der er udfordringer på boligmarkedet, som vi meget gerne vil være med til at kigge på hvordan vi får løst og sikret, at der er en bred palet af forskellige boliger, så der er noget til alle indkomstgrupper at komme efter.
Men vi kan ikke støtte beslutningsforslaget her.
Carl Andersen (LA), 2025-02-18:
Hvis ejeren vælger at lave ejendommen om, vil lejerne kunne blive boende i den, indtil de fraflytter, og så vil ejeren kunne vælge at sælge ejendommen, hvis det er det, som han eller hun har lyst til.
Der skyder lejligheder op over det hele.
Privat udlejning er det, der bliver bygget allerallermest af, men der bliver ikke bygget så mange ejerboliger.
Så Liberal Alliance deler ikke Danmarksdemokraternes af frygt for, at der ikke skulle være nok lejeboliger rundtomkring i landet.
Det er jo ejerboliger, der faktisk er behov for.
Hvorfor så ikke åbne op for at konvertere nogle af dem?
Heidi Bank (V), 2025-02-18:
Jeg synes egentlig, det blev sagt meget fint af min kollega fra Socialdemokratiet, at hvis det var det beslutningsforslag, man ville have debatteret i salen, så var det jo det beslutningsforslag, der skulle have været fremsat, og så var det jo det, vi havde talt ud fra.
Så vi tager gerne en drøftelse for at finde frem til, hvad der er mest hensigtsmæssigt, og for at vi finder balancerne på det her område, også i forhold til at der faktisk er stor forskel – for det er der – mellem de udfordringer, vi står med i særlig København, men også i nogle af de andre store byer, og så dem, vi måske mere står med ude i provinsen og ude i landdistrikterne.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-18:
Jeg er ret overbevist om, at der er forskel, alt efter hvor henne i landet man er.
Der er steder, hvor man med meget stor sandsynlighed vil få det her til at fungere, men der er også steder, hvor jeg overbevist om at det ikke kommer til at fungere.
Hvad får det bare den konsekvens, at vi ændrer på den beboersammensætning, der er, og at vi fjerner muligheden for dem med en lavere indkomst til også at bo i de områder.
Det er derfor, vi siger, at det forslag, som ligger her, kan vi ikke støtte.
Carl Andersen (LA), 2025-02-18:
Modsat andelsboligerne ligger en rigtig stor andel, i antal, af de her ældre udlejningsejendomme faktisk uden for de større byer.
Noget af det, der ville kunne gøre, at der kunne komme liv i de her købstæder igen, og også i nogle af de mindre byer, er, at det var muligt at opdele dem, så man f.eks. kunne frasælge halvdelen af ejendommen, få noget privat kapital ind og så udleje resten, hvis det er det, der efterspørges.
Det har Socialdemokraterne jo bakket op om tidligere, dengang man sagde, at hvis det var en ejendom med to udlejningsejendomme ovenpå og en butik i bunden, så var det okay.
Anne Paulin (S), 2025-02-18:
Tusind tak for det.
Vi er i gang med at behandle B 84 fra Liberal Alliance, som, hvis det går igennem, vil betyde, at der er tusindvis af lejelejligheder, som er til at betale, der vil forsvinde.
I dag er der en beskyttelse af lejeboliger i de ældre bygninger fra før juli 1966.
Det betyder, at ejerne af bygningerne ikke bare kan beslutte at lave lejeboligerne om til ejerboliger.
Der er flere end 200.000 lejemål, der i dag er under den her beskyttelse, som Liberal Alliance ønsker at fjerne med beslutningsforslaget.
I stedet skal det altså være op til ejeren, om man vil omdanne boligerne til ejerboliger.
Ejerne af disse ældre og regulerede lejeboliger er aldrig blevet stillet andet i udsigt, end at de kan tjene et reguleret beløb på at leje boligen ud.
Men nu vil Liberal Alliance stille dem i udsigt, at de kan tjene millioner af kroner på at lave boligerne om til ejerboliger og tiltrække et mere købestærkt klientel af beboere.
Det skal vi gøre mere for at understøtte aktivt, også her fra Folketinget.
Men det skal da ikke være på bekostning af, at der ikke også i fremtiden skal være nogle lejeboliger i byerne, som er til at betale for folk med lidt lavere indkomster.
Derfor er Liberal Alliances forslag også utrolig socialt skævt, og det eneste, man opnår, er storbyer, som i endnu højere grad end i dag bliver et sted, hvor kun de økonomisk stærkeste har mulighed for at bo.
I Socialdemokratiet går vi ind for blandede byer, og vi går ind for et Danmark i balance, og det får vi altså ikke, hvis vores største byer bliver et sted, som kun er forbeholdt dem med de største indkomster at bo i.
Derfor stemmer Socialdemokratiet nej til B 84.
Carl Andersen (LA), 2025-02-18:
Det har jeg som politiker heldigvis intet med at gøre, for det kommer jo an på andelsboligforeningens vedtægter.
Hvordan træffer den her andelsboligforening beslutninger om ejendommen?
Det er jo sikkert vidt forskelligt fra forening til forening.
Men i dag er det jo fuldstændig muligt for en andelsboligforening at træffe beslutning om at sælge sig selv til en pensionskasse eller en kapitalfond og lave sig selv til en lejeboligforening.
Det er også muligt for andelsboligforeninger i tæt-lav bebyggelse at udmatrikulere til ejerboliger.
Så selve setuppet er kendt derude.
Så det er ikke, fordi vi skal opfinde den dybe tallerken der.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-02-18:
Så vil jeg gerne høre ordføreren: Hvad med dem, som ikke kan overtage andelsboligen, som de har boet i i årtier, men må fraflytte, fraflytte København?
Det kan være op imod 8.000, som kan være førtidspensionister og ikke har mulighed for at sætte sig i en ejerbolig med højere boligudgifter til følge.
Hvad med dem – bl.a. min dejlige nabo?
Carl Andersen (LA), 2025-02-18:
Det er jo et ekstremt relevant spørgsmål, som det er vigtigt, at man løfter, og som rapporten egentlig også forholder sig til.
Det ærlige svar er, at det jo er op til den andelsboligforening at finde ud af, hvad man gør der.
I nogle af de foreninger, jeg har siddet i – ikke andelsboligforeninger, men andre foreninger – står der i vedtægterne, at sådan noget som f.eks. opløsning af foreningen eller påtagning af gæld eller andre ting skal foretages enstemmigt.
Så det vil jeg jo anbefale at andelsboligforeningerne også gør i sådan nogle situationer, så man sikrer, at der ikke er nogen, der falder imellem to stole.
Mange tak.
Nu fortsætter vi lidt i samme boldgade, men alligevel ikke helt.
For nu skal vi ikke tale om andelsboliger, nu skal vi kigge lidt mere ud over hele det danske land, nemlig på de mange udlejningsejendomme, der findes, som er opført inden den 1. juli 1966.
Der gælder nemlig et forbud mod, at de kan omdannes til ejerboliger, men det kan man godt, hvis man har opført sit lejlighedskompleks før den 1. juli 1966.
Det har nogle genevirkninger i hele landet.
Bl.a. er der jo færre ejerlejligheder, end der kunne have været, men det kan også være sværere at tiltrække kapital til f.eks. oplandsbyer eller købstæder rundtomkring i landet.
Så jeg glæder mig til en rigtig god debat.
Tak for talen fra ministeren.
Jeg er selvfølgelig ked af, at der er en total afvisning fra regeringens side af at kigge på at bruge den store boligmasse, vi har fra før 1966, og se, om om ikke andet nogle af dem kunne konverteres eller man kunne give frihed til, at de kunne opdeles.
Det er jo ikke noget, som tidligere socialdemokratiske regeringer har været afvisende over for.
Sidst man gjorde noget ved det her, ophævede man faktisk opdelingsforbuddet for en række af de her lejligheder, nemlig små ejendomme med en butik i bunden og to lejligheder oven på.
Der var ca. 6.000 af dem, så det var ikke, fordi der var alverden.
Men begrundelsen var, at en del af de her ejendomme, der faktisk typisk lå ude i landdistrikterne eller i små byer, kunne være svære at få lejet ud og svære at administrere, så derfor ville man gerne kunne opdele dem i tre enheder og sælge fra.
Så er det fuldstændig utænkeligt, at Socialdemokraterne eller regeringen, sorry, kunne være interesseret i at åbne bare en lillebitte smule op, ligesom man har gjort tidligere?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-18:
Vi mener ikke, at det her er svaret på byernes problemer.
Det her skaffer ikke en eneste ekstra bolig.
Det her forslag er alene med til, at nogle mennesker kan få en gevinst her og nu, og når den gevinst så er kommet, vil det være sådan, at næste gang vil det ikke være muligt for andre at få adgang til en billig bolig, og det er ikke særlig smart.
Det er noget af det, vi så bl.a. Thatcher gøre tilbage i 1980'erne.
Det var en kort gevinst for nogle i England på det tidspunkt, men bagefter var det med til at drive boligmarkedet til at blive endnu mere skævt, og den politik skal vi selvfølgelig ikke have i Danmark.
Det tror jeg ikke kun regeringen mener; det tror jeg faktisk et bredt udsnit af Folketinget mener.
Carl Andersen (LA), 2025-02-18:
Men vi går endnu mere op i, at vi sørger for, at der bliver udbudt de boligformer, som borgerne efterspørger.
København er jo ikke nogen særlig blandet by, når det kommer til f.eks. ejerboliger.
Altså, 30 pct. er andelsboliger, og så har vi en rigtig stor mængde private udlejningsboliger, og det er kun 20 pct., der er ejerboliger.
Det skyldes jo bl.a., at man politisk har valgt at sige, at der er nogle boliger, som simpelt hen ikke må konverteres om, efter hvad borgerne efterspørger.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-02-18:
Jeg siger også tak for debatten her i dag.
Kan ordføreren være sådan helt præcis på, ikke bare at andelsboligforeningerne skal have mere frihed, men hvem det er, der skal kunne træffe beslutningen?
Er det bestyrelsen?
Er det et simpelt flertal, et kvalificeret flertal, eller vil der være krav om enstemmighed?
Hvad tænker ordføreren om beslutningsprocessen, hvis ordføreren får det, som ordføreren godt kunne tænke sig?
Heidi Bank (V), 2025-02-18:
Men der bliver sagt en ting fra ordføreren, som jeg mener ikke er helt korrekt.
Der bliver sagt, at dem, der bor i de her boliger, alle sammen er nogle med lave indtægter, og det ved Enhedslistens ordfører vel strengt taget ikke noget om. Der kan vel også bo nogle, der har ganske høje indtægter, i nogle af de her lejeboliger.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-18:
Så firkantet tror jeg ikke jeg sagde det.
Men blandt dem, der bor i de her boliger, er der helt klart nogle med lave indtægter, for menneskers søger jo derhen, hvor man har råd til at bo.
Og der er sådan set også nogle mennesker, der bor i de her udlejningsejendomme, som ikke ville kunne finde noget i f.eks. København til en rimelig husleje.
Så enten bliver man boende i sin bolig, eller også flytter man langt væk.
Så det er helt korrekt, at det ikke er samtlige, der bor i de her boliger, der har lavere indtægter.
Heidi Bank (V), 2025-02-18:
Tak for at bekræfte det.
Det er sådan set bare, fordi jeg synes, det er vigtigt, når vi taler om de her ting, at vi altså ikke får sat vinkler op, der bliver sådan lidt blinde, og siger, at det her kun er for den gruppe, og at der slet ikke er nogen diversitet i de mennesker, der bor i de boliger.
Men det viser jo bare nogle af de udfordringer, vi står med i vores boligmarked, at vi faktisk ikke kan gøre alting fuldstændig lige og præcist for alle, fordi vores boligmarked netop er så forskelligt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-18:
Men når vi har forskellige boliger, er vi jo med til at sikre, at hvis folk f.eks. bliver udsat for, at de bliver skilt, eller at de kommer ud for en arbejdsulykke og mister deres arbejde, så kan de være i en situation, hvor de måske kan blive boende i den bolig, de har, eller komme frem til, at de kan finde en anden lejebolig til et rimeligt lejeniveau.
Og det er jo der, at den private udlejning i forhold til de ældre boliger sådan set har en vigtig rolle, som vi skal fastholde, så de ikke ender med at blive ejerlejligheder.
Carl Andersen (LA), 2025-02-18:
Liberal Alliance har forstået, at Enhedslisten er meget imod både dette og det tidligere beslutningsforslag.
I Liberal Alliance ønsker vi jo generelt et boligmarked, som vi blander os noget mindre i herinde, således at vi kan få en bedre balance mellem udbud og efterspørgsel.
Vi bekymrer os så sandelig også om dem, der bor i lejlighederne.
Der er som sagt ingen eksisterende lejere i de her lejeboliger, som vil blive smidt ud, eller som på anden måde egentlig vil bemærke, at ejendommen skifter juridisk karakter.
De kan blive boende i dem, lige så lang tid de vil.
Nogle af lejekontrakterne er måske endda udformet på en måde, der gør, at de kan finde en anden person, som skriver sig på, så på den måde vil der gå rigtig lang tid, før de her boliger bliver frigivet.
Jeg vil egentlig blot spørge Enhedslisten, om man, når man nu har den holdning til regulering af boligmarkedet, ønsker at udvide forbuddet, således at det også skal gælde lejlighedskomplekser opført efter 1966.
For der er jo reguleret boliger helt op til 1992.
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-18:
I dag diskuterer vi B 84, som jo handler om at åbne op for, at ældre udlejningsejendomme fra før 1966 kan opdeles i ejerlejligheder.
Det lyder måske som en enkelt løsning, der kan skabe flere ejerboliger, og det er der bestemt også behov for i mange af vores større byer som Aarhus, Aalborg og Odense.
Men vi må altså ikke overse, hvordan det her forslag påvirker dem, der bor til leje i dag.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at der mangler ejerboliger i Danmark.
I byer som Aarhus og Aalborg er boligmarkedet presset, og priserne på ejerlejligheder gør det rigtig svært for mange at komme ind på markedet.
Samtidig ser vi, hvordan mange af de nye lejligheder, der bygges, er målrettet udlejninger til priser, der gør det umuligt for almindelige danskere at betale huslejen.
Så ja, der er steder, hvor der mangler ejerboliger, og at få flere af dem er en vigtig målsætning, som Dansk Folkeparti selvfølgelig bakker op om, men det skal altså ikke ske på bekostning af de mange lejere, der i dag bor i ældre udlejningsejendomme, og som også fortjener en form for tryghed og stabilitet.
Så forslaget efterlader os med flere ubesvarede spørgsmål, eksempelvis: Kan lejerne risikerer at blive opsagt, hvis deres lejlighed bliver omdannet til en ejerlejlighed og sat til salg?
Og hvad med dem, der ikke har råd til at købe den lejlighed, som de har boet i i årevis?
Det er spørgsmål, som vi bliver nødt til at få fuldstændig klokkeklare svar på, før vi kan tage stilling til B 84.
Vi skal være sikre på, at lejere ikke bliver kastebolde i en proces, der først og fremmest gavner ejerne af udlejningsejendomme.
Frihed for ejerne må ikke betyde utryghed for lejerne.
Jeg kan sagtens se potentialet i B 84.
Det er en idé, der kan hjælpe med at øge udbuddet af ejerlejligheder og give flere danskere mulighed for at eje deres egen bolig, og det kan også skabe nogle gode forbedringer i byer som Aarhus, Aalborg, Odense og København og andre steder, hvor ejerboliger jo er i høj kurs.
Men vi skal selvfølgelig også sikre, at vi finder en balance, hvor de nuværende lejere kan føle sig trygge.
Lejeboliger spiller jo en vigtig rolle på boligmarkedet, især for unge, pensionister og familier, der ikke har råd til at købe en bolig, og hvis vi åbner op for, at udlejningsejendomme kan sælges som ejerlejligheder, skal vi samtidig sikre, at lejere ikke bare bliver presset ud.
Vi vil vide, hvordan lejerne bliver beskyttet, før vi kan give vores opbakning.
Det handler først og fremmest om, som jeg nævnte tidligere, at lejere ikke kan opsiges uden grund som følge af en omdannelse, at der er en klar plan for, hvordan balancen mellem lejeboliger og ejerboliger bliver opretholdt, og at boligmarkedet skal være for alle, både for dem, der drømmer om at eje, men også for dem, der blot har brug for et trygt sted at leje.
Tak for ordet.
Carl Andersen (LA), 2025-02-18:
Tusind tak for den positive modtagelse af forslaget.
Jeg forstår, og vi deler de bekymringer, som Dansk Folkeparti har.
Heldigvis kan jeg allerede besvare nogle af dem her.
For der er egentlig tale om at sidestille på lejemarkedet de regler, som gælder for ejendomme opført efter 1966, med reglerne for ejendomme, der er opført før 1966.
Altså, en ejendom, der er opført til lejeboliger i 1980, kan godt blive omdannet til ejerboliger i dag.
Så det er de samme regler, vi vil have.
Og her er det sådan, at en lejer ikke kan blive presset ud af sin lejlighed, hvis ejeren vælger at lave den om til en lejebolig.
Lejeren kan heller ikke blive tvunget til at købe lejligheden, hvis den bliver lavet om til en ejerbolig.
Det er først, når lejeren vælger at fraflytte, at ejeren igen får råderet over ejendommen til fri disposition.
Så jeg glæder mig, og Liberal Alliance glæder sig til at kunne betrygge Dansk Folkeparti i udvalgsarbejdet.
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-18:
Det kan også være, at vi måske på et tidspunkt kan tage en bilateral snak om nogle de opfølgende spørgsmål, som vi har.
Så det er superpositivt.
Tak for det.