runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-04-10:
Jamen det er jo den sædvanlige lille drilleleg, som Socialdemokraterne kører mod Dansk Folkeparti, altså det her med, om det skal være overenskomstmæssigt eller ej.
Og traditionelt har vi det jo sådan, at der er fagforeningsfrihed.
Så det bliver ikke det, vi skal over i, altså at der skal være krav om, at der ligger fagforeningsmedlemskab osv. osv. Men det, jeg synes der ligger i kortene, er jo, at vi sikrer, at de løn- og ansættelsesvilkår, som de her mennesker udefra lever og arbejder under i Danmark, bliver fornuftige og noget, der tåler sammenligning med andre dele af den civiliserede verden.
Altså, der håber jeg at vi kan nærme os hinanden, men det er muligt, at vi på et tidspunkt når en grænse, hvor vi siger, at det ikke nødvendigvis er sådan, at en ansættelseskontrakt skal være godkendt af 3F. For det er jeg ikke sikker på.
Tak for det.
Til lands, til vands, i luften og i bussen – det kunne være svaret, hvis nogen skulle spørge mig, hvor i samfundet vi finder social dumping.
Som om det ikke er nok, at danske håndværkere udkonkurreres af udenlandske håndværkere, der bor bag en busk i parken og underbetales, hvis de da overhovedet får betaling, og som om det ikke er nok, at danske chauffører i transportbranchen udkonkurreres af filippinske chauffører, der bor i papkasser i Padborg, nej, så udsættes danske buschauffører minsandten også for social dumping.
Kun fantasien sætter efterhånden grænsen for, hvad EU-reglerne om arbejdskraftens fri bevægelighed og de åbne grænser har af kostbare bivirkninger, nemlig at danske arbejdere udkonkurreres på aldeles ulige vilkår.
Og det vil vi i Dansk Folkeparti naturligvis bekæmpe med næb og kløer.
Vi kunne tale længe om, hvordan problemet med social dumping i busbranchen præcis manifesterer sig, men momsfusk, dårlige løn- og ansættelsesvilkår og systematisk cabotagekørsel er jo generelt de gennemgående træk ved social dumping.
Så for at gøre det helt kort: Ja, Dansk Folkeparti støtter naturligvis beslutningsforslaget.
Lad os komme i gang i en fart.
Det her har hængt alt, alt for længe i bremsen, og selv om jeg syntes, det var ganske underholdende at høre Socialdemokraternes ordfører og transportministeren tale om, hvor aben præcis var, er sandheden jo, at det er noget, som skiftende regeringer de sidste 15-20 år ikke har formået at løse ordentligt.
Så lad os da bare sætte ambitionsniveauet der, hvor det bare skal ordnes.
Og hvis jeg skal komme med en lille spids kommentar, er det jo sådan, at vi fra Dansk Folkepartis side generelt er EU-kritiske, og jeg begriber ganske enkelt ikke, hvorfor de stærkt proeuropæiske partier ikke for længst har gjort noget ved lige præcis social dumping.
For er der noget – det er et lille staldtip her – der for alvor underminerer befolkningens opbakning til EU-projektet, medmindre man jo selvfølgelig er skeptiker, som jeg er, så er det jo social dumping.
Der er ikke en sjæl, der kan forstå, hvordan det her har kunnet lade sig gøre, og det har stået på år efter år.
Så hvis det her beslutningsforslag kan være startskuddet til, at vi kommer i hvert fald en lille gren af den sociale dumping til livs, så vil det da være lykkeligt.
Carsten Kissmeyer (V), 2019-04-10:
Det er ikke umiddelbart Venstres tilgang, at vi skal have et sådant krav.
Villum Christensen (LA), 2019-04-10:
Det er selvfølgelig vigtigt, at vi sikrer ordentlige arbejdsvilkår og lige konkurrence i busbranchen, og det har vi bestemt ikke i dag.
Vi skal ikke acceptere en situation som den, vi har set i Padborg.
Jeg mener bestemt, det vil være gavnligt, at regeringen indkalder Folketingets partier til drøftelse af de her initiativer.
Jeg skal hilse fra De Konservative og sige, at de deler dette synspunkt.
Rasmus Prehn (S), 2019-04-10:
I hvert fald er det god skik i Danmark, at man altid tænker ind, når det er, man køber noget, om der er så styr på tingene.
Jeg mener, det er noget, som skal virke som inspiration til alle i det danske samfund, at vi simpelt hen skal tænke på, at det ikke må være sådan, at vi bare for at få en billig pris, ser igennem fingre med, at der er tvivlsomme vilkår.
Det er jo derfor, at vi også slår så hårdt til, som vi gør med det her beslutningsforslag, og at vi lægger op til at få klare regler på området.
Om det så skal involvere elementer af det, som Alternativets ordfører er inde på, må vi drøfte nærmere.
Vi forstår på ministeren, at han vil indkalde til forhandlinger.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-10:
Nu nåede ordføreren lige at sige, at de gerne ville tale videre om det.
Men jo, definitionen af kædeansvar er jo netop, at man sikrer, at de ydelser, man køber, eller de mennesker, man bruger, også har nogle vilkår, som lever op til standarden, ligesom hvis man køber gulv fra en brasiliansk produktion, så ved man, at dem, der har arbejdet med de her gulve, ikke er blevet udsat for slavelignende vilkår.
Rasmus Prehn (S), 2019-04-10:
Det er jo oftest noget, hvor man forpligter nogle af dem, der er købere af en ydelse, til, at de også skal leve op til, at der helt ude i det yderste led er styr på tingene.
Om det giver mening i den her sammenhæng, er jeg ikke helt sikker på.
Som jeg har forstået det, har der været tale om f.eks. nogle kinesiske selskaber, der har kørt noget turistkørsel inde i København, og så er der simpelt hen nogle danske kunder, der har købt en ydelse af dem.
Så der har været tale om en direkte handel og ikke noget, hvor det har været ude i en kæde.
Men det kan være, at jeg skal informeres mere om, hvad det er, ordføreren tænker på, for at kunne forstå perspektivet i det her, men det er ikke noget, vi afviser på forhånd.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-10:
Tak for det, og tak til ordføreren for passioneret at kunne fremsætte vores ambitioner med det her forslag.
Vi i Alternativet vil meget gerne tale videre om, hvorvidt der kan komme overenskomster i spil i forhold til at bekæmpe det her problem.
Der tænker jeg lidt videre og tænker på kædeansvar.
Andreas Steenberg (RV), 2019-04-10:
Selv tak.
Rasmus Prehn (S), 2019-04-10:
Jamen vi socialdemokrater er kolossalt glade over, at Det Radikale Venstre også melder sig ind i den her kamp.
Det er jo sådan, vi kender De Radikale, som socialliberale, hvor man også tager hensyn til den sociale del af det og ikke vil acceptere, at der er folk, der kører rundt på løn- og arbejdsvilkår, som de ikke kan forsørge deres familier på baggrund af.
Så tak for det, vi glæder os til forhandlingerne.
Vi er glade for Det Radikale Venstres konstruktive tilgang til det her og også, at man erkender, at der er et problem på området.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at det, at regeringen lægger op til mere kontrol på vejene, som kan sikre, at vi undgår skattesnyd, snyd med moms, snyd med RUT-registeret osv., er positivt.
Det er også positivt, at man arbejder konstruktivt i EU.
Det, der så måske udestår lidt, er jo så det her med, hvad vi kan gøre mere målrettet for at sikre tilstrækkelig gode løn- og arbejdsvilkår.
Og der har det jo tidligere været sådan, bl.a. på godsområdet, at man har haft et overenskomstmæssigt krav, sådan at dem, der kører, skal have bestemte løn- og arbejdsmiljøvilkår, som er beskrevet i en overenskomst, som er alment gældende.
Hvordan stiller Det Radikale Venstre sig til at have et krav om, at der er styr på sådan noget som overenskomstmæssige forhold?
Andreas Steenberg (RV), 2019-04-10:
Tak for de pæne ord, formand.
Forslaget her vil pålægge regeringen at indkalde til forhandlinger, og det er det lidt svært at være imod, for det sker der nødvendigvis ikke noget ved, og man binder sig jo ikke til nogle bestemte løsninger, men man binder sig til, at der skal være et møde, og det kunne jeg forstå på transportministerens tale at regeringen har tænkt sig at indkalde til.
Så det her beslutningsforslag er jo allerede gennemført, inden vi er færdige.
Det er udmærket.
Men vi kan selvfølgelig støtte, at der kommer sådan et møde, fordi det jo er åbenlyst med de afsløringer, som Danske Busvognmænd, der nu hedder Dansk PersonTransport, har fundet frem, at der altså allerede foregår noget snyd og bedrag i forhold til den lovgivning, der er i dag.
Derfor er der bestemt behov for at holde sådan et møde og føre nogle forhandlinger.
Det lød også på transportministeren, som om der allerede er nogle initiativer på vej, og at regeringen vil sætte sig i front i EU-systemet for, at der skal ske en mere fornuftig og mere fair regulering på hele transportområdet.
Det er ikke kun omkring busser, men på hele transportområdet.
Det kan vi fuldt støtte op om, og vi kan også støtte op om, at vi især får set på, om Trafikstyrelsen, skattemyndighederne og andre myndigheder har ressourcer nok til at kunne kontrollere de regler, der allerede er.
Det er i hvert fald det, jeg forstår på branchen er et af de problemer, de har været meget frustreret over, nemlig at de mener, at der er nogle, der snyder, men at de ikke bliver fanget.
Så vi glæder os til de forhandlinger og vil meget gerne deltage konstruktivt i dem.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-10:
Tak for det, formand.
Det er et vigtigt forslag, som bl.a. er blevet fremsat af undertegnede.
Vi har jo allerede taget noget af debatten, og jeg vil egentlig gerne takke Dansk Folkepartis ordfører for at sætte ord på det, som jeg synes vi i høj grad mangler at tale om, når vi taler om udfordringerne i transportbranchen i forhold til social dumping, nemlig at dem, der ansætter og udnytter den fri bevægelighed, er nogle, der udhuler tilliden i vores demokratiske samfund.
Jeg ser ikke som udgangspunkt, at den fri bevægelighed er det store onde, men det er klart, at rettighederne omkring økonomi og produkter ikke skal stå over sociale rettigheder og faglige rettigheder, men i højere grad sidestilles, og hvis der skal træffes et valg, er det naturligvis de sociale og faglige rettigheder, som skal have forrang, hvis vi skal passe på vores nationalstater i det her gode EU-samarbejde.
Men når det er sagt, synes jeg ikke, at vi kun kan problematisere den fri bevægelighed, men at vi også i høj grad skal problematisere det moralsk anfægtelige i at slavegøre mennesker i det omfang, vi ser med social dumping – ikke kun, men også i transportbranchen.
Det er uacceptabelt.
Det er skammeligt, og det burde ikke eksistere i det 21. århundrede.
Jeg ser det faktisk lidt i en forlængelse af en kolonialistisk tankegang, at vi i det globale Nord kan tillade os at udnytte folk fra det globale Syd på den her måde, uanset om det er i en au pair-ordning eller det er i en social dumping-ordning.
Det burde ikke eksistere i et oplyst samfund.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-04-10:
Jamen altså når der i debatten op til et lovforslag kommer oplysninger frem om, hvad de samlede konsekvenser kan være af et lovforslag, og når det også kommer fra BL, så lytter vi da meget kraftigt til det.
Nu ender vi i en situation, hvor der er nogle boligforeninger, der føler sig nødsaget til at sælge nogle boliger, og det synes vi også er rigtig skidt.
Altså, det er virkelig en dårlig løsning, og jeg kan godt forstå, hvis det er sådan, at boligministeren synes, det er en rigtig god løsning at privatisere de almene boliger, men det er jo sådan set så meget imod det, som skal være gældende ude i en almen boligforening.
Der gælder det da om at bevare fællesskabet, at bevare de boliger, man har, og at udvikle sit område.
Det er sådan set det, der skal være fokus på.
Hvis der så er nogle boligforeninger, der kommer frem til en eller anden model, hvor man ønsker at opføre flere boliger, er det op til kommunen, om man vil tillade det.
Det er der ikke nogen automatik i.
Der kan sådan set også være kommuner, hvor man siger: Nå, men nu får vi færre almene familieboliger, det klarer vi nok, og markedet må klare det.
Og der står måske også nogle boliger til salg, som man så synes kunne blive handlet i stedet for.
Så man kan ikke bare sige, at fordi der har været det her lovforslag, bliver der bygget noget nyt alment.
Det er sådan set op til den enkelte kommune, hvad for strategier man lægger.
Og hvad så?
Altså, vi kommer til at mangle de her familieboliger.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-10:
Jeg ved ikke, hvordan jeg skal tolke det der med moderne og bedre boligområder.
De her boligområder er blevet moderniseret mange gange.
Hvor lang tid tager det ifølge ordføreren og ud fra ordførerens erfaring at ændre et boligområde, så den sociale slagside bliver bedre, og området kommer til at blive mere velfungerende i sammenligning med andre blandede boligområder i landet?
Hvor lang tid tager det i Danmark?
Anders Johansson (KF), 2019-04-10:
For at starte med det første, som spørgeren nævner, så anerkender jeg sådan set også, at de almene boligområder løfter en vigtig opgave.
Men der er også bare nogle områder, hvor vi må sige, at der er der nogle udfordringer, som vi er nødt til at tage mere håndfaste midler i brug for at få løst.
Det har vist sig ikke at kunne bringe i hvert fald de sidste områder her helt i mål.
Så siger vi nu: Nu er vi nødt til at få lavet nogle helhedsplaner, hvor vi både med fysiske forandringer og også ved andre tiltag får gjort op med det her, sådan at vi en gang for alle får skabt nogle mere moderne og bedre boligområder.
Det tror jeg sådan set er i vores alles interesse.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-10:
Historisk set
har den almene boligsektor løftet utrolig mange borgere.
Det er den almene boligsektors job primært at stille gode boliger til rådighed for dem, der ikke har råd til at eje selv.
Derfor har beboersammensætningen den struktur og den udvikling, den har.
Det gælder desværre også på den måde, at når folk får det bedre, dvs. de får uddannelse, de får arbejde, de bliver økonomisk bedre stillet, så fraflytter de området – også på grund af den stigmatiserende retorik, der er.
Ordføreren er selv fra Fyn.
Politimesteren fra Fyn har udtalt: Hvilken mor siger til sine børn ved middagsbordet: I morgen, unger, flytter vi ind i en ghetto?
Hvordan retfærdiggør ordføreren, at man bliver ved med at anvende den stigmatiserende ordbrug, det sprog, om de her områder, hvis man virkelig ønsker, at det skal være nogle områder, der blomstrer og udvikler sig?
Anders Johansson (KF), 2019-04-10:
Men det er jo sådan set også det, man gør, altså prøver at sætte ind i den allerhårdeste ende først.
Det er jo der, hvor man har været på listen igennem flere år og opfylder flest af kriterierne.
Og så kan det godt være, at man ved at få 14 personer mere i arbejde, eller hvor mange det var, ordføreren sagde tidligere, kan få rykket sig i forhold til et af elementerne, men det ændrer jo ikke på, at man har været på listen igennem flere år og opfylder flere end det ene af de fem kriterier.
Altså, et af kriterierne kan være arbejdsløshed, men det kan også være andre ting, altså uddannelsesniveau, indkomstniveau, høj kriminalitet, at der er mange med ikkevestlig baggrund i området osv. osv.
, altså alt det, der gør, at man har et meget opdelt område, som ikke ligner det omkringliggende samfund.
Og det er jo det, vi skal have gjort op med ved at skabe en mere blandet beboersammensætning.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-04-10:
Det er ikke ti flere, der ændrer noget, siger man.
Det vigtige her er, at der skal være den her indsats, hvor man nedsætter ejerandelen.
Det er bare en bekymring for mig, at man ikke tager egne kriterier alvorligt.
Vi har også hørt tidligere i debatten, hvordan kriterierne for, hvad der er en ghetto, har flyttet sig undervejs.
Ville det ikke være rimeligt, at man tog sine kriterier alvorligt, og at man faktisk prøvede kun at sætte ind over for de områder, der ligger i den meget hårde ende, i de her områder?
Anders Johansson (KF), 2019-04-10:
Når jeg siger moderne boligområder, er det, fordi nogle af de områder, som der er på listen her, jo er områder, som er bygget på en måde, som man ikke ville bygge dem på i dag, hvor de er afgrænset fra det omkringliggende samfund og netop derfor også lukker sig om sig selv og isolerer sig fra det omkringliggende bysamfund.
Det er jo derfor, vi siger: Jamen der er også behov for nogle fysiske forandringer.
Hvis vi skal have skabt en mere blandet beboersammensætning og også netop sikre, at der er flere ressourcestærke, som flytter ud til områderne, så skal vi have skabt et bedre helhedsbillede.
Og det er derfor, der er behov for fysiske forandringer.
Det er selvfølgelig noget af det, der skal være med til at gøre, at man kan skabe den forandring.
Hvor mange år det så tager?
Det er nok svært at sætte en dato på, men det er i hvert fald nogle skridt, som vi er nødt til at tage for at komme i gang.
Nogle af de her indsatser, som spørgeren nævner, er jo sådan nogle indsatser, som man sådan set har forsøgt sig med igennem flere årtier.
Selvfølgelig skal vi basere vores planer på de mest opdaterede tal, men igen må jeg også bare sige, som flere andre ordførere har sagt det tidligere, at det jo ikke er det her med, om der er ti mere, der kommer i arbejde, som lige pludselig radikalt ændrer på, om et område er udsat eller ej.
Altså, det, vi ønsker nu, er jo sådan set – også af hensyn til de kommende generationer – én gang for alle at få gjort op med de her ghettoområder, og det kræver nogle fysiske forandringer.
Der følger også nogle andre ting med i pakken her, som gør, at vi sikrer, at næste generation får bedre muligheder end den forrige.
Det synes jeg sådan set er det vigtigste sigte i hele den aftale, i hele den plan, som vi har lagt.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-04-10:
Tak for ordførertalen.
Når vi nu ser, at der er brugt tal i tilvejebringelsen af den her ghettoliste, der er 33 måneder gammel, og at virkeligheden kan flytte sig, og at vi risikerer at have lavet den her stigmatisering af nogle af de hårde ghettoområder på et forkert grundlag, giver det så ikke anledning til overvejelser om, om ikke man burde lade tiden tale og prøve at få sig et bedre grundlag og i øvrigt fortsætte indsatsen – og når vi nu også ved, at det er meget små populationer, der skal flyttes, for at områder kommer af den her stigmatiserende liste?
Anders Johansson (KF), 2019-04-10:
Tak for ordet.
Det går ud på at fritage de hårde ghettoområder fra at lave en helhedsplan, hvis de inden for 2 år kan komme af ghettolisten, for – som det fremgår af beslutningsforslaget – at undgå nedrivning af almene boliger i de hårde ghettoer.
I Det Konservative Folkeparti er vi med i aftalen om at få gjort en ende på ghettoer i Danmark i 2030.
Derfor bakker vi også op om, at de helhedsplaner skal gennemføres, som vi har aftalt det.
Der har været meget snak om, at nu skal alle ghettoer rives ned, og at det sådan set er den eneste løsning, som er givet, men det er bare ikke et billede, jeg kan genkende; det er ikke et billede på virkeligheden.
Et af værktøjerne er nedrivning, men der er bestemt også mange andre.
F.eks. kan man ommærke boliger til ældre- eller ungdomsboliger, eller man kan bygge nyt eller sælge fra – alt sammen med det sigte at få skabt bedre boligområder, som er mere moderne og mere sammenhængende med det omkringliggende byområde, og boligområder med en mere blandet beboersammensætning, hvor flere ressourcestærke bliver tiltrukket.
Derfor kan vi selvfølgelig ikke bakke op om det, og vi kan af de årsager heller ikke støtte beslutningsforslaget.
Villum Christensen (LA), 2019-04-10:
Af hjertet tak.
Jeg må sige, at jeg i lighed med rigtig mange af ordførerne er lidt ærgerlig over det her beslutningsforslag.
Så har man jo sat kikkerten for det blinde øje.
Det er også blevet sagt rigtig godt af mange ordførere – både fra Socialdemokratiet og fra Venstre.
Jeg hørte Venstres ordfører sige, at det her er det samme som status quo, og det er jo lige netop det, vi skal ud over.
Nu har det været status quo
i rigtig, rigtig mange år
Det blev også sagt, at det her viser sig faktisk at virke.
Så sent som i går aftes var jeg til byrådsmøde i Slagelse, hvor vi har to af de hårde ghettoområder, og jeg blev præsenteret for de udviklingsplaner, man har tænkt sig at fremsende.
Og der må jeg sige til Enhedslisten for at blive i deres terminologi, at der ikke er nogen grund til at tale om at parkere bulldozere – det blev sagt sådan – for der er ikke indkøbt nogen bulldozere.
Det er meget marginalt, hvad man har tænkt sig at nedrive.
Og det er sådan – jeg tror, at det var ministeren, der var inde på det – at skal der være nogle åbninger et sted, fordi man har brug for at få åbnet de her enheder op, kan der være brug for at rive noget ned, men det har man gjort i forvejen.
Så det her spøgelse, man maner frem, med, at vi river ned for enhver pris, er utrolig ærgerligt for den generelle debat.
For jeg er sikker på, at det her med, at vi nu siger skal og ikke bør, gør, at posen bliver rystet.
Man går faktisk meget entusiastisk ind i det for at finde nogle løsninger – det er min oplevelse, og det er fra 2 ud af de 16 områder – som man helt sikkert ikke rigtig var gået i gang med, hvis der ikke var nogen, der havde løftet fingeren herindefra.
Så jeg er altså meget fortrøstningsfuld og samtidig, som jeg har sagt et par gange, ærgerlig over, at vi skal kyse folk med det her forslag, som rammer langt, langt forbi skiven, sådan som jeg ser det.
Så vi kan selvfølgelig ikke støtte forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-04-10:
Vi går ind for, at der opføres langt flere almene boliger, og vi synes, det er fint, hvis man i København finder modeller til at opføre flere almene boliger.
Vi er også bare samtidig i den situation, at der er nogle af de almene boliger, der forsvinder, som har været i den billige ende.
De kommer til at mangle rundtomkring, og det er jo det, der er det store problem i det.
Der er faktisk mennesker, som ønsker at blive boende i det boligområde, som de har boet i i mange år, hvor de kender naboer, og hvor de har et fællesskab.
Og det synes vi sådan set er værd at forsvare, og det vil vi gerne forsvare, og vi lytter gerne til beboerdemokratiet og lader det folde sig fuldt ud.
Hvis der så er kommuner, der ender med at finde gode løsninger, synes vi, det er rigtig fint.
Kaare Dybvad (S), 2019-04-10:
Jeg bliver næsten nødt til at bede ordføreren om at være konkret, for det svæver sådan lidt over vandene.
Jeg nævnte Mjølnerparken og Bo-Vita.
Det er jo i en kommune, hvor Enhedslisten sidder på teknik- og miljøborgmesterposten.
Står ordføreren virkelig og siger, at teknik- og miljøborgmesteren i København, som er Enhedslistens partimedlem, har tænkt sig at sige nej til, at de kan opføre nye almene boliger for de penge, som de får, at de kan opføre dobbelt så mange almene boliger, som de sælger?
Det overrasker mig meget, vil jeg sige.
Jeg vil sige, at for Horsens, hvor man har en socialdemokratisk borgmester, er det det, der er planen.
Men det er klart, at hvis man gerne vil skabe utryghed, og hvis man gerne vil svæve over vandene og prøve at give et indtryk af, at nu bliver der privatiseret en masse boliger, så er det en meget nem metode.
Men hvis man gerne vil være konkret, så lad mig da spørge ordføreren, om det er Enhedslistens politik i København med deres teknik- og miljøborgmester, at man ikke vil tillade at opføre nye boliger for de penge, som man får ind i Bo-Vita for at sælge en del af Mjølnerparken.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-04-10:
Jamen jeg synes også, at man hos fagbevægelsen og Dansk PersonTransport har sovet i timen.
Jeg kan f.eks. fortælle, at Kommissionen har arbejdet med det her og har haft gang i en høring, men at man fra de nævnte parter ikke har sendt høringsmateriale til Kommissionen, således at Kommissionen slet ikke ved, at det her er et problem i Danmark.
Kommissionen skal altså alene høre det fra den danske regering, når vi mødes om det.
Hvor er fagbevægelsen og branchen på det her område, når Kommissionen indkalder til høring?
Rasmus Prehn (S), 2019-04-10:
Men det er jo fint, hvis man kan gøre endnu mere.
Det, som jeg forstår, er, at man tilbage i 2017, men også i løbet af 2018, ikke alene fra fagbevægelsens side, men også fra Dansk PersonTransports side – det, der tidligere hed Danske Busvognmænd – efterspurgte, at man gjorde noget mere i forhold til at sikre kontrol.
Man følte egentlig, at man slog i en dyne, når man henvendte sig til regeringen, fordi der ingenting skete.
For som jeg forstår det, foretog man for bare et halvt år siden ikke tilstrækkeligt med kontrol på det her område.
Og der havde man fra organisationens side det indtryk, at der ikke blev kontrolleret nok.