runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-11-25:
Mange tak, hr. formand:
Hvad mener ministeren om, at forsvaret blev indsat i forbindelse med regeringens ulovlige ordre om aflivning af alle danske minkbesætninger, hvilket har medført, at minkavlerne med raske besætninger har følt sig tvunget til at fortsætte med udførelsen af ulovlige påbud om aflivning, og hvem bærer ifølge ministeren det øverste ansvar for dette?
Nu har jeg jo i hvert fald ikke herfra talt om, at forsvaret har aflivet mink, men tværtimod lige spurgt til optælling af mink.
Men af pressen har man jo kunnet læse, at minkavlere også er blevet ringet op af personel fra forsvaret for at minde om aflivningen.
Har det ikke været nok, at det var politiets opgave?
Jeg refererer til en artikel i B.T., hvor Lars Sørensen, som er en stor minkavler ovre fra Bramming ved Esbjerg, har fået opringninger fra forsvaret vedrørende det her.
Lotte Rod (RV), 2020-11-25:
Men konkret her for det andet halvår af 2020 har kommunerne vel ikke fået pengene endnu.
Så derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Hvornår skal regeringen og KL have forhandlet det på plads, sådan at daginstitutionslederne får det konkrete beløb, altså simpelt hen får at vide, at det er de her penge, de får refunderet?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-11-25:
Jamen de ekstra ressourcer er i kommunerne.
Det er kommunerne, der har ansvaret for daginstitutionerne.
Det vil sige, at jeg ikke kan give den instruks.
Men det, jeg kan sige, er, at vi har en coronahotline, som man kan finde inde på ministeriets hjemmeside, og hvis der er kommuner, der ikke stiller de ressourcer til rådighed for enkelte daginstitutioner, skal man være velkommen til at ringe til coronahotlinen, for så kan vi tage fat i de pågældende kommuner og få afklaret ressourcesituationen.
Det er det tætteste, vi kommer på det.
Så jeg vil gerne opfordre til, at man kommer med de konkrete eksempler, man har.
Vi har også haft eksempler på kommuner, der ikke udleverede mundbind til studerende, der ikke selv havde råd til at købe dem.
Det skal kommunerne, og der har vi også haft fat i de pågældende kommuner og bedt dem om at sørge for at holde sig opdaterede om reglerne.
Det er bare for at sige, at det må være den vej rundt, vi gør det.
Rasmus Prehn (S), 2020-11-25:
Jeg tænker, at en af de ting, der kendetegner vores dygtige landmænd, ikke bare er den høje kvalitet.
Det er også det, at man er dygtige købmænd, så når man ser en tendens i tiden, hvor forbrugerne bliver stadig mere klimabevidste og måske vælger at gemme det særlig gode stykke kød til weekenden og så måske spiser mere plantebaseret i hverdagen, gør det også, at man langsomt, men sikkert stiller om, også for at tage en del af ansvaret for klimaomstillingen.
Det er i det lys, vi skal se den her omstilling, den her innovation, og der glæder jeg mig til sammen med Venstres ordfører, hr. Erling Bonnesen, at rejse rundt og tale med erhvervet selv for at finde muligheder inden for det her felt.
Erling Bonnesen (V), 2020-11-25:
Jeg synes, det er godt, at vi, når vi kigger på den udviklingstrend, der er med plantebaserede fødevareprodukter, kan finde et fælles grundlag for det.
Det synes jeg er godt.
Men det behøver jo netop ikke at føre til, at der skal være mindre svinekødsproduktion.
Vi skulle jo også stadig væk gerne kunne have en eksport af den danske flæskesteg og den gode danske bøf og den gode danske kylling.
Så vil ministeren sikre, at det i hvert fald ikke fra ministerens hånd fører til, at den førte politik vil føre til en mindre animalsk produktion, underforstået i Danmark?
Rasmus Prehn (S), 2020-11-25:
Men vi skal have det på en miljømæssigt forsvarlig måde, og vi skal også have det på en måde, hvor vi langsomt, men sikkert tænker mere i klima.
Lotte Rod (RV), 2020-11-25:
Mener ministeren, at alle dagtilbudsledere fortsat skal bruge ekstra ressourcer til coronarengøring, og hvornår mener ministeren at lederne skal have besked om det konkrete beløb, de får refunderet?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-11-25:
Jeg har vist fået en ny plads, så jeg tager lige et skridt til højre, men det skal man ikke lægge mere symbolik i, end tilfældet er.
Jamen det korte svar er jo et ja.
De skal bruge flere ressourcer, fordi der ligger nogle retningslinjer her i coronatiden, som er anderledes end de retningslinjer, der gælder, når vi ikke er i en coronatid.
Så det korte svar er: Ja, de skal faktisk bruge flere ressourcer.
Det tror jeg er den korte version af det her.
Så vil jeg sige, at jeg har været noget frustreret over gentagne gange at blive præsenteret for, at der er daginstitutioner – i øvrigt også skoler, friskoler og andre – der endnu ikke har fået de midler.
Jeg har derfor taget initiativ til i fællesskab med Kommunernes Landsforening at sende et brev ud til både institutioner, skoler og til kommunerne i øvrigt, hvor vi har bekendtgjort det, for der har åbenbart været et abespil om, hvorvidt det er kommunen, der har ansvaret for, at de penge kommer, eller om det er staten.
Så tænkte vi, at det måske var smartest, at vi simpelt hen sagde, at det sådan set ligger klart, og at det derfor blev en fælles henvendelse fra KL og staten, som på ryggen af det klargjorde, at de penge er der og skal bruges.
Ja, der er en anden rengøringsstandard nu end under normale omstændigheder.
Det er vigtigt, og jo mere vinteren bider sig fast, jo vigtigere er det, at den rengøring bliver udført på grund af coronaen.
Der har så lidt været en misforståelse derude, for der er nogle, der har troet, at de meget strengere rengøringsregler, der var i forbindelse med den første nedlukning, stadig gjaldt.
Der er det selvfølgelig vigtigt, at de enkelte institutioner og skoler orienterer sig om, at rengøringsstandarden faktisk har været forskellig, alt efter hvilken nedlukningsperiode vi har været i.
Det vil sige, at de allerstrikteste rengøringsregler gjaldt de første 14 dage eller lidt mere af coronanedlukningen.
Derefter gjaldt nogle andre regler.
Og det er klart, at hvis man måler det op imod de første regler, er ressourcerne selvfølgelig ikke til stede, for det er ikke de regler, der gælder.
Lotte Rod (RV), 2020-11-25:
Tak for det svar.
Når jeg spørger, er det jo, fordi lederne lige nu oplever, at de ikke får noget at vide, også selv om ministeren har skrevet det her brev.
Derfor står lederne lige nu i den situation, at de skal vælge imellem, om de skal bruge de ekstra ressourcer, der skal til for at udføre den ekstra rengøring, og så håbe på, at de får bevilget pengene senere, eller om de skal holde igen.
Derfor vil jeg gerne bede ministeren sige det helt tydeligt: Hvad skal lederne gøre?
Skal bruge de ekstra ressourcer, eller skal de holde igen?
Tak for det svar.
Jeg har også virkelig glædet mig meget, for hvor har vi i mange år talt meget om, hvor vigtigt det er, at vi får forskning i børneområdet.
Nu gør vi det, og det er jeg simpelt hen så glad for.
Og derfor er det jo også vigtigt, at vi kommer til at bruge pengene rigtigt.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren lidt ind til det.
Altså, hvordan forestiller ministeren sig, at vi laver en model, hvor det rent faktisk bliver forskning i vandpytter, altså forskning, som kan spille ind i vores pædagoguddannelse?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-25:
Men selve analysen er jo ret vigtig at have på plads i den her sammenhæng, og spørgeren er lidt inde på det.
Der sker nærmest en naturkraft af centralisering, så det, hvis ikke vi politisk trækker i den anden retning og hele tiden har øje for vigtigheden af at fastholde et Danmark i balance, vil sive mod de større byer.
Samtidig ser vi en demografisk udvikling, hvor ungdomsgenerationen i de kommende år bliver mindre, og det vil sige, at hvis vi bare skal fastholde det, vi har i dag, så kræver det en indsats, og derfor er det også noget af det, jeg allerede er i fuld gang med.
Jeg har haft rigtig stort fokus på velfærdsuddannelserne, også for, at vi kan modsvare, at vi f.eks. har sygeplejersker og læger og pædagoger i hele landet, men selvfølgelig er det bredere perspektiv også vigtigt.
Jeg vil stadig fastholde, at det selvfølgelig er vigtigt, at vi går via de gængse veje, og det vil sige, at man søger om at få en uddannelse godkendt, og så er der en analyse i en prækvalifikationsproces, hvor vi ser på, om der er bæredygtighed i den uddannelse, om der er efterspørgsel efter den, og om der både er et elevgrundlag og arbejdsmarked til det, og den analyse er selvfølgelig vigtig.
Men den politiske diskussion og analysen i forhold til vigtigheden af det deler jeg.
Ulla Tørnæs (V), 2020-11-25:
Nu spurgte jeg jo om ministerens stillingtagen til Venstres finanslovsforslag, men det var måske også lige vel optimistisk at forestille sig, at man kunne få et konkret svar på det sådan sidst på eftermiddagen en onsdag i Folketingssalen.
Så det vender vi tilbage til.
Men jeg bliver bare nødt til at understrege over for ministeren, at analyserne jo er lavet, og ministeren refererer selv til den vigtigste overordnede analyse, nemlig det, at der er udsigt til, at der vil være færre og færre unge mennesker i dele af landet, fordi man helt automatisk siver til de store metropoler, og det, som vi kan gøre fra Folketingets og regeringens side, er jo lige præcis at sikre, at man i hvert fald ikke skal sive fra et lokalområde på grund af manglende uddannelsestilbud.
Derfor er det bare så vigtigt, og det er en fremtidssikring af et Danmark i bedre balance, både sådan helt billedligt talt, men ikke mindst, når det handler om uddannelser.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-25:
Når der kommer en konkret ansøgning til en konkret uddannelse et sted i landet, så har vi jo netop folk, der er eksperter i at se ned i, hvad f.eks. bæredygtigheden er af den her uddannelse, og det sker jo først i det øjeblik, man søger.
Der er ikke nogen fra Esbjerg, der har søgt og derfor er den proces ikke i gang, og derfor bliver det lidt på bagkant.
Jeg vil sige det sådan, også i lyset af de faldende ungdomsårgange, at der næsten kun er én ting, der er værre end ikke at åbne noget, og det er at åbne noget, der lukker igen, og så bidrage til sådan en følelse af afvikling.
Derfor er de der grundlæggende analyser altså vigtige, både i forhold til om der er studerende nok, men også om der er et arbejdsmarked, og om det er det, der er brug for lokalt.
Og selvfølgelig lytter jeg til de lokale kræfter, og derfor er det også en relevant diskussion.
Ulla Tørnæs (V), 2020-11-25:
Men der er brug for en jurauddannelse i den del af Danmark.
Hvis man ser på, hvad arbejdsmarkedet efterspørger, så er det lige præcis juridiske kompetencer.
Vi har for år tilbage flyttet Sikkerhedsstyrelsen, Energistyrelsen.
Senest er der kommet skatteforvaltning til Ribe, og nu kommer der et nyt skattecenter i Esbjerg.
Der er store arbejdspladser, som også er afhængige af juridiske kompetencer.
Det Faglige Hus har hovedsæde i Esbjerg.
Så der er en kæmpe efterspørgsel efter jurister i området.
Så ministeren behøver ikke at bruge ret mange ressourcer på at lave den slags analyser, fordi de analyser er lavet, og de foreligger.
Nogle gange handler det også om, at man tør træffe politiske beslutninger.
Det turde jeg, da jeg sad i ministerens stol.
Jeg besluttede på trods af alle mulige advarsler at oprette en ingeniøruddannelse i Kalundborg.
Vi, den tidligere regering, besluttede at placere overbygning på medicinuddannelsen i Esbjerg.
Alt sammen har været under forudsætning af, at der blev truffet en politisk beslutning.
Og jeg er ked af, at ministeren dækker sig under behovet for analyser.
Der er brug for politisk handling, og den savner jeg hos ministeren på det her felt.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-25:
Det var faktisk heller ikke det, jeg sagde.
Det var faktisk ikke et spørgsmål om at holde det så meget ud i strakt arm, at jeg siger, at jeg ikke stoler på den lokale vurdering, og det i øvrigt bare skal over, men jeg må alligevel også fastholde, ligesom fru Ulla Tørnæs gjorde da hun sad i min stol som minister, at vi har en prækvalifikationsproces, hvor alle og enhver er velkomne til at søge.
Det vil sige, at hvis man lokalt i Esbjerg tror på en jurauddannelse, så skal man jo søge, og det, der udestår er, at de jo ikke tror på, at de kan drive den, som jeg læser henvendelserne, inden for de økonomiske rammer, der nu engang er politisk besluttet at en jurauddannelse skal have.
Så bliver det jo en finanslovsdiskussion, og derfor er det også helt relevant, hvad spørgeren henviser til, men den grundlæggende analyse af uddannelser i hele landet og vigtigheden af det har vi tilfælles.
Lotte Rod (RV), 2020-11-25:
Jeg tør også godt love, at vi kommer til at snakke meget mere om jurauddannelsen i Esbjerg.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-25:
Jeg har sådan glædet mig til, at spørgeren og jeg skulle diskutere pædagogisk forskning den her eftermiddag.
F.eks. kender jeg spørgeren som en, der er meget optaget af, at barnet har en ret i sig selv til at være til, og af værdien af den frie leg.
Og jo mere viden vi har på det felt, og jo mere vi hele tiden følger med tiden i de diskussioner – i forhold til hvad det faktisk er for noget ny viden, vi får – jo mere anvendelsesorienteret bliver det jo også i forhold til den enkelte pædagog derude eller den enkelte underviser på pædagoguddannelsen.
Derfor er det her et fag, der hele tiden skal udvikles.
Vi skal insistere på den der faglighed: at alle og enhver ikke bare kan passe børn.
Det betyder faktisk noget, at den pædagogiske faglighed er stærk og er til stede.
Men hvis vi skal kunne udvikle den og dermed også den pædagogiske udvikling og den pædagogiske praksis derude, så har vi også brug for forskning.
Og forskning behøver ikke at være noget oppe i et elfenbenstårn; tværtimod skal forskningen gerne være helt ude i vandpytten – der, hvor man hopper og udvikler børn, skaber trygge rammer og faktisk tør give det enkelte barn den tro på at være tryg til at kunne udvikle sig.
Og der har vi jo brug for forskning.
Det betyder jo, at det, spørgeren spørger til, med, at det faktisk skal være noget, der kan bruges, er hele essensen i de penge, der nu er sat af.
Og derfor skal det også gøres i meget tæt kobling med lige præcis de mennesker, der har med fagligheden at gøre derude.
Trine Bramsen (S), 2020-11-25:
Altså, mig bekendt står der i den pågældende artikel, at den pågældende avler har følt sig godt behandlet og har oplevet, at forsvaret har opført sig helt ordentligt og anstændigt og spurgte ind til, hvornår der ønskedes en optælling.
Igen må jeg henvise til, at det, som forsvaret har ageret under, og det er, uanset om forsvaret har støttet ved grænsekontrol eller støttet med optælling af mink eller bortskaffelse af mink eller om hjemmeværnet har bemandet callcentre, altså er forsvarslovens § 7.
Ulla Tørnæs (V), 2020-11-25:
Mange tak for besvarelsen, og det var jo faktisk ret opmuntrende og godt at vide, at ministeren deler mine synspunkter om at sikre et Danmark i bedre uddannelsesbalance, for det er dybest set det, det handler om.
Vi kan bare se, at når vi kigger ind i tallene, er der dele og egne af Danmark, der har udsigt til at blive fattigere og fattigere, fordi unge mennesker siver væk fra området.
Jeg er personligt af den opfattelse, at en del af svaret på det er at sikre, at man kan videreuddanne sig, også på universitetsuddannelser.
Når man nu kigger ind i, hvad der så er på landkortet, ja, så kan vi konstatere, at der faktisk er et konkret ønske fra Esbjerg.
Der er en efterspørgsel på arbejdsmarkedet.
Vi har gennem de seneste år med den tidligere regering i spidsen udflyttet en række statslige arbejdspladser, og hvis vi skal sikre, at det fortsat er en succes, at der også er udflyttet akademiske statslige arbejdspladser fra hovedstadsområdet og til andre dele af landet, så er vi også nødt til at følge op med muligheden for adgang til videregående uddannelser.
Jeg er rigtig glad for, at ministeren her understreger, at hun har noteret sig, at der i Venstres finanslovsforslag indgår et konkret forslag om at bakke op, også økonomisk, om en jurauddannelse i Esbjerg.
Så jeg bliver nødt til at sige til ministeren, at pæne ord jo ikke gør det alene.
Der er også brug for handling.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-25:
Tak for spørgsmålet til en meget vigtig diskussion, nemlig hvad der er af uddannelsesmuligheder forskellige steder i vores land, også uden for de allerstørste byer, og det er jeg ligesom spørgeren meget optaget af.
Det betyder rigtig meget for vækst og beskæftigelse og bosætning bredt set i vores land, og jeg har derfor også ret stor forståelse for, at man også fra Esbjergs side og fra den del af vores land løbende tænker over, hvad der er af muligheder i deres område for nye muligheder for uddannelse, og hvad de kan bringe ind i forhold til ønsker af den art.
Ligesom spørgeren jo udmærket ved, spørgerens tidligere bedrifter taget i betragtning, er den gængse vej ind i den proces jo noget prækvalifikation: Man søger om det, og hvis det så vurderes, at der er et grundlag for en uddannelse, så kan man få ja, og så får man selvfølgelig penge til at drive den uddannelse ud fra den takst, der nu er fastsat.
Jeg er opmærksom på, at det ønske, der så er fra Esbjerg i den konkrete sag, er ud over det.
Det vil sige, at ud over at man ønsker en oprettelse og det taksttilskud, der nu ligger på det at drive en jurauddannelse, vil man gerne have mere end 15 mio. kr. årligt oven i hatten.
Der har jeg tidligere svaret både borgmester og andre, at det som udgangspunkt ikke er den gængse vej at gøre det, og i den sammenhæng har jeg selvfølgelig noteret mig spørgeren og andres ønske om så at rejse det i en finanslovsammenhæng, og så må diskussionen jo tages der.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-25:
Mange tak.
Jeg vil sige, at det virkelig piner mit hjerte, som en, der har været en del af forsvaret i mange år, at være vidne til, at vores soldater bliver sendt ud på en opgave, der har rødder i en ordre fra statsministeren, der efterfølgende viser sig ikke at have lovhjemmel.
Og ikke nok med det ser vi jo igen og igen, også i debatten i dag i Folketinget, at regeringen venter flere dage med at reagere, efter at den finder ud af, at statsministerens ordre er ulovlig.
Så hvis jeg må stille forsvarsministeren tre meget ligetil spørgsmål: Hvornår fik forsvarsministeren selv at vide, at Mette Frederiksens ordre var ulovlig, hvordan fik forsvarsministeren det at vide, og hvornår meldte forsvarsministeren beskeden videre til forsvaret?
Trine Bramsen (S), 2020-11-25:
Jamen lad mig gentage, at forsvaret og hjemmeværnet kan støtte andre myndigheders opgaveløsning efter forsvarslovens § 7, og at Beredskabsstyrelsen kan yde støtte efter beredskabslovens § 8.
Den operative indsats er under Rigspolitiets ledelse koordineret i den nationale operative stab, og det er min opfattelse, at forsvarets, Beredskabsstyrelsens og hjemmeværnets medarbejdere frivilligt har leveret den efterspurgte støtte til sundheds- og fødevaremyndighederne i en vanskelig situation for Danmark og under stort tidspres.
De pågældende spørgsmål hører ikke under mig.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-25:
Helt ærligt, forsvarsminister, jeg spørger om, hvornår forsvarsministeren fik at vide, at statsministerens ordre var ulovlig.
Det er ikke et superkomplekst spørgsmål.
Jeg spørger også, hvordan forsvarsministeren fik det at vide, og så læser forsvarsministeren op fra et stykke papir i stedet for.
Så lad mig stille et andet spørgsmål – jeg vil selvfølgelig stille de her spørgsmål også skriftligt:
På Facebook kan man den 11. november, altså 4 dage efter at regeringen erkendte, at statsministerens ordre var ulovlig, se en video med general Lollesgaard, chef for hæren, der siger, at hæren er i gang med operation minkaflivning – den minkaflivning, som forsvarsministeren lige sagde at hæren ikke deltager i, hvor man på alle farme overvåger minkaflivningen, altså den lovgivning, som man i 4 dage har vidst beroede på en ordre, der var ulovlig.
Hvordan kan det overhovedet finde sted?
Trine Bramsen (S), 2020-11-25:
Jamen jeg kan gentage mit svar.
Det, der er mit ansvar, er at sikre, at der er lovhjemmel til de opgaver, som forsvaret er udsendt til og i øvrigt også Beredskabsstyrelsen.
Det har der været, og det er der.
Det er forsvarslovens § 7, det er beredskabslovens § 8.
Derfor er de aktiviteter, som forsvaret har deltaget i, primært optælling og bortskaffelse, hjemlet i loven.
Det operative ansvar er jo forsvarschefens, det politiske ansvar har jeg selvsagt.
Det er også derfor, jeg har været meget optaget af, at der selvfølgelig skulle være lovhjemmel til forsvarets aktiviteter.
Det er der, og det var der.
Det er forsvarslovens § 7, det er beredskabslovens § 8. Det har været gældende under hele coronakrisen og også i forbindelse med hjælp til mink.
Ulla Tørnæs (V), 2020-11-25:
Tak, og nu skal vi så til noget langt mere fredeligt.
Jeg vil nemlig gerne spørge ministeren: Hvad er ministerens holdning til det lokale ønske om en jurauddannelse i Esbjerg?
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-11-25:
Vil ministeren ikke afslutte med at svare på det spørgsmål, jeg stillede som det første spørgsmål: Hvem bærer ifølge ministeren det øverste ansvar?
Forklaret på en anden måde: Hvem har det øverste ansvar for forsvaret i Danmark?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-11-25:
Nej, der er meget langt fra, at man skal tage det her alvorligt, og til, at man tager beslutningen om at fjerne hele erhvervet.
Og noget af det, vi kan se i redegørelsen, er, at der trods alt har været noget omtanke i regeringen, i forhold til at det har nogle konsekvenser – altså, selvfølgelig ud over at det har nogle konsekvenser for de familier, som ser deres livsværk forsvinde og ikke føler, at de har været ordentligt inddraget, og ikke føler, at de har nok ståsted, i forhold til hvorfor det var nødvendigt at træffe den beslutning.
Altså, når man tænker på det, plus selvfølgelig at det også er et stort erhverv i Danmark i forhold til omsætning og økonomi osv., så er det bare noget, hvor man må sige, at der er lang vej til at ville afskaffe hele erhvervet, fordi man på den anden side vil tage det her alvorligt.
Peder Hvelplund (EL), 2020-11-25:
Jamen jeg er enig i, at der skal ske inddragelse, men her taler vi jo helt konkret om en smitte fra mink til mennesker, som har en direkte konsekvens for nogle sårbare og udsatte borgere.
Og det kræver jo også en eller anden form for politisk handling.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-11-25:
Nej, bestemt ikke.
Vi skal selvfølgelig ikke negligere det.
Vi har på ingen måde negligeret den nødvendige indsats i forhold til at bekæmpe corona i Danmark.
Det, vi bare har bedt om undervejs, er, at man samtidig involverer partierne på et ordentligt grundlag, så vi dels ved, hvad det baserer sig på, dels også har en indflydelse på, hvad der skal ske.
Der synes vi, at regeringen har fejlet.
Det har vi gjort klart i lang tid.
Det er ikke noget nyt.
Det er ikke minkskandalen, der gør det.
Det sagde vi også før minkskandalen.
Jeg synes bare, at den her sag omkring minkene i virkeligheden illustrerer – det tror jeg også at befolkningen har fået øjnene op for – at regeringen er gået for vidt.
Peder Hvelplund (EL), 2020-11-25:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Kristian Thulesen Dahl i, at vi skal have en uvildig undersøgelse af det her forløb.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre om Dansk Folkepartis prioriteringer.
Nu kommer jeg selv oppe fra Nordjylland, fra Hjørring, hvor vi jo oplevede de første udbrud på minkfarmene, og hvor vi så, at den smitte også bredte sig til ældrecentre.
Vi fandt ud af, at der var smitte mellem mink og mennesker, og at det havde direkte konsekvenser også for vores udsatte, sårbare ældre medborgere, at der var den her smitte.
Vi vidste også igennem forløbet, at smitten spredte sig både fra mink til mennesker og tilbage igen.
Vi vidste, at der opstod farlige mutationer, som kunne have betydning for en fremtidig vaccine, men som i hvert fald havde direkte og konkret betydning for de mennesker, der var i de områder.
Er det virkelig Dansk Folkepartis prioritering, at man skulle sige: Det negligerer vi; vi ser bort fra det; vi skal ud og have en second opinion?
Og det var, samtidig med at smitten steg eksponentielt på minkfarmene med risiko for, at det ville sprede sig til lokalsamfundet, hvor det kunne komme til at gå ud over sårbare ældre borgere.