Magnus Heunicke (S), 2023-12-14:
Vores sundhedseksperter, vores biologer og generelt alle eksperter bliver gradvis klogere og klogere, og derfor er det en problematik, som vi skal have fuldt fokus på.
Det er jo et grænseoverskridende problem.
Forureningen med PFAS-stofferne er i den grad grænseoverskridende, og det er ikke kun noget, vi har fokus på i Danmark.
Det er også en problemstilling, som mange, mange af vores nabolande og mange lande i verden generelt begynder at få fokus på.
De begynder at få øjnene op for den alvorlige problematik, der er omkring PFAS.
Derfor må jeg også sige, at jeg som udgangspunkt kan støtte den helt overordnede hensigt med det her forslag om at mindske brugen af PFAS mest muligt.
Den er jeg enig i.
Vi skal mindske brugen af PFAS
mest muligt.
Det er jo sådan, at når det handler om sprøjtemidler, og det er det, beslutningsforslaget her handler om, så er det sådan, at en række aktivstoffer og hjælpestoffer, der kan karakteriseres som PFAS-stoffer, i dag er forbudt at bruge i sprøjtemidler i hele EU, dvs. også i Danmark.
Derudover har vi jo fra dansk side introduceret et forslag om et generelt PFAS-forbud i EU.
Så det vil sige, at der er store dele – ikke det hele, men store dele – af det her forslag, vi står med her i dag, der altså er omfattet af forslaget om et generelt PFAS-forbud i EU.
Aktivstoffer i sprøjtemidler er så det, der vil være tilbage, men det er dækket af deres egen godkendelsesordning, som jo er og skal være restriktiv, nemlig det, der hedder forordningen om plantebeskyttelsesmidler i EU.
Så lad os komme ind til der, hvor det her forslag adskiller sig fra vores EU-forslag, og det er altså det, der hedder aktivstoffer i sprøjtemidler.
For at blive godkendt som aktivstof i sprøjtemidler kræves der – og det er jo helt i modsætning til andre PFAS-stoffer, som er i industrien og alle mulige steder i vores forbrugsvarer – en risikovurdering og en godkendelse i EU, og først derefter må det markedsføres.
Risikovurderingen omfatter en meget grundig vurdering af effekter på menneskers sundhed.
Herunder bliver det jo bl.a. vurderet, undersøgt og dokumenteret, om aktivstofferne er kræftfremkaldende eller hormonforstyrrende.
Derfor er det meget, meget relevant at undersøge dem.
Der er jo mere end 10.000 forskellige PFAS-stoffer.
Så man skal have undersøgt præcis dét, når det handler om aktivstofferne.
Desuden vurderes aktivstoffernes nedbrydning i miljøet, risiko for udvaskning til grundvand og effekter på vilde dyr og planter.
Det er sådan en risikovurdering, som anlægges, og først når aktivstoffet har bestået den risikovurdering og der er vist – og det er jo klart defineret – det, der hedder sikker anvendelse for både sundhed og miljø, herunder grundvand, så vil det kunne godkendes i EU.
Og den godkendelse gælder, som Folketinget ved, i en begrænset periode, og så genvurderes det; det vil typisk være hvert 7. år, nogle gange hvert 15. år, men det er et spænd mellem de to ting.
Så lad os komme ind på, hvordan det går med PFAS-stofferne som et aktivstof i sprøjtemidler.
I EU er fornyelsen af et PFAS-aktivstof, og det hedder triflusulfuron-metyl,
netop blevet afvist.
Hvorfor?
Fordi det ikke har kunnet leve op til kravene om at kunne vise en sikker anvendelse.
Og hvad betyder det?
Ja, det betyder, at så bliver stoffet forbudt at anvende fra august 2024.
Så er det også sådan, at det er EU-sporet, men hvis de så derefter kommer igennem – det gør det her stof så ikke – EU's nåleøje og bliver godkendt som aktivstof, så skal de konkrete sprøjtemidler, som indeholder aktivstofferne, godkendes af myndighederne i de enkelte medlemslande, altså også af vores danske myndigheder, før de eventuelt så må markedsføres og anvendes.