runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (KF), 2019-03-28:
Internettet er fantastisk.
Det har givet os adgang til rigtig mange informationer.
Vi kommunikerer globalt, og det er rigtig, rigtig godt.
Men det står efterhånden også klart, at lige så hurtigt som internettet har udbredt sig, lige så hurtige er forbryderne blevet til at bruge internettet som en mulighed for kriminelle formål.
Internettets karakter giver helt nye udfordringer for politiet.
Det er meget nemt at skjule sig på internettet og bruge falsk navn og identitet.
I dag er det også relativt udbredt at bruge hemmelige netværk, og så bliver det meget svært at spore forbryderne.
Derfor bliver internettet brugt som et værktøj til eksempelvis at udbrede børnepornografi, salg af tyverivarer, narkotika og våben.
Med denne udvikling in mente står det klart, at politiet har brug for nye værktøjer.
Med de gældende regler må politiet kun bruge agenter, når der er tale om forbrydelser med en strafferamme på over 6 års fængsel.
Vi udvider den adgang til også at omfatte sager, der vedrører straffelovens paragraffer vedrørende børneporno, hæleri, narkotika og våben.
Udvidelsen gælder kun, når der er tale om forbryderens brug af internettet.
Vi holder selvfølgelig fast i, at politiet skal have en retskendelse for at iværksætte agentvirksomhed.
Med ændringen giver vi også politiet et effektivt værktøj til at bekæmpe kriminalitet på internettet.
Vi ønsker at give politiet alle de redskaber, de har brug for, for at danskerne kan føle sig trygge og sikre.
Forbrydere skal fanges, uanset om det er på gaden eller på internettet.
Derfor bakker vi i Det Konservative Folkeparti op om forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2019-03-28:
Det er jo helt åbenlyst, at kriminelle hele tiden finder nye slagmarker.
Og der kan også være gode grunde til, at politiagenter infiltrerer de her netværk.
På den anden side må man sige, at den teknologiske udvikling alene jo ikke skal få os til at sætte retssikkerheden på spil.
Og jeg må også sige, at jeg synes, det var et usædvanlig tyndt hæfte, vi fik, med høringssvar.
Men en enkelt forening har da forholdt sig til det, nemlig IT-Politisk Forening, der i sit høringssvar anfører, at Justitsministeriet ikke har godtgjort, at den foreslåede udvidelse af agentreglerne er nødvendig i forhold til bekæmpelse af de kriminalitetsformer, som er opregnet i lovforslaget.
Men vi skal være helt sikre på, når vi netop bruger politiagenter, at det ikke mudrer forholdet mellem politi og forbrydere.
På den anden side kan der også være gode argumenter for at bruge politiagenter, og derfor vil jeg gerne støtte Enhedslistens forslag om, at vi gennemfører en høring, hvor vi kan få belyst alle elementer af det her lovforslag.
SF har endnu ikke gjort det samlede regnestykke op om, hvad vi vil stemme til lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2019-03-28:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag handler om at give politiet mulighed for at bruge agenter også i sager om børnepornografi, hæleri, narkotika og våben, hvad ordførerne før mig også har været inde på.
Sådan helt umiddelbart lyder det jo, som om det giver god mening, når det nu også er sådan, at forslaget ikke ændrer på de regler, der er for agenter, herunder at der er krav om retskendelse.
Men det, som jeg i virkeligheden studser lidt over, er, at der faktisk ikke er særlig mange af høringssvarene, som siger noget om lovforslaget.
Alle dem, som vi plejer at lytte til, Advokatrådet, Datatilsynet, Digitaliseringsstyrelsen, Dommerfuldmægtigforeningen, Landsforeningen af Forsvarsadvokater, Politiforbundet, Rigsrevisionen, Sø- og Handelsretten og Østre og Vestre Landsret har ikke nogen kommentarer.
Men i hvert fald må man sige, at hvis der var problemer i det her lovforslag, burde man jo sige det i høringssvarene, sådan at vi som ordførere havde en chance for at gå ind og finde ud af, om der var ting, vi skulle pille ved.
Så det er bare for at sige, at i Radikale Venstre går vi positivt ind i udvalgsbehandlingen af det.
Vi vil gerne undersøge nogle af de spørgsmål og problemstillinger, som andre ordførere også har rejst, og hvis vi kan få ordentlige svar på det, vil vi gerne se positivt på det.
Men det afhænger selvfølgelig af de svar, vi kan få.
Karsten Hønge (SF), 2019-03-28:
Det er lige i forhold til fru Trine Bramsens udtalelser om, at alle bunker er vendt, og at forsikringssporet skulle være efterforsket.
Men hvordan stiller fru Trine Bramsen sig så til, at de norske myndigheder netop siger, at de aldrig har efterforsket forsikringssporet, og at de henviser til Danmark og siger, at det hører under os?
Københavns Politi henviser til Norge i forbindelse med den resultatløse efterforskning.
Det lyder, som om det her spor er faldet ned i et sort hul.
Trine Bramsen (S), 2019-03-28:
Det var jo noget af det, vi fik en gennemgang af på det famøse møde i Justitsministeriet.
Vi fik en gennemgang af, hvem der havde haft ansvaret for hvad, og hvad der var blevet efterforsket.
Jeg kan godt forstå, at hr. Karsten Hønge siger, som han gør, for det er det indtryk, man får i pressen, når man læser uddrag af de ting vedrørende det, der har vakt undren.
Men det blev der bare svaret ret godt og troværdigt på på mødet i Justitsministeriet.
Karina Due (DF), 2019-03-28:
Jeg er simpelt hen nødt til lige at spørge ordføreren nu, for jeg bliver i tvivl, når jeg hører hr. Christian Rabjerg Madsen spørge om de her ting.
Jeg er simpelt hen nødt til lige at få klarlagt fra ordføreren: Sviner en miljøvenlig lastbil, som kommer kørende igennem Rødovre og skal ind til København, i Rødovre, men ikke i København, eller er den miljøvenlig hele strækningen?
Erling Bonnesen (V), 2019-03-28:
Men der tror jeg også nok, hvis man kigger på det samlet, at det er i de fem største byer, som vi har afgrænset det til nu, at vi har de største udfordringer.
Men selvfølgelig holder vi da øje med det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-03-28:
Jeg er med på, hvad konklusionen er blevet.
Jeg er interesseret i, hvad det er for nogle argumenter.
Jeg har simpelt hen svært ved at forstå det.
Jeg har svært at forstå, hvad det er for nogle argumenter, der ligger bag, at man ikke tillader vestegnskommuner, som geografisk hænger sammen med eksisterende miljøzoner, at komme ind under den beskyttelse, når de selv ønsker det.
Og ja, det virker svært for mig at forstå, at man ikke gør det.
Der er jo ret mange gode argumenter for at beskytte f.eks. Rødovres borgere imod transportforurening.
Det argument, som ordføreren fremfører her, om trafikbelastning, må man vel sige også gør sig gældende på Vestegnen.
Det er formentlig de kommuner i landet, som er hårdest belastet af transport.
Erling Bonnesen (V), 2019-03-28:
Vi har selvfølgelig været inde i overvejelser om det.
Skal man ændre på det?
Hvis man dykker ned i det, er det klart, at det er med fokus på, hvor vi har de største udfordringer.
Det er sådan set afvejningen af det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-03-28:
Tak for det.
Det er egentlig i forlængelse af den dialog, jeg havde lejlighed til at have med ordføreren i forlængelse af min egen ordførertale, om muligheden for at udvide miljøzonerne rent geografisk.
Jeg anerkender sådan set, at der kan være nogle udfordringer, hvis man planter miljøzoner mere pletvis ud over landet, fordi det så som bilist eller transportør kan være svært at bevare et overblik over, hvilke regler der gælder hvor.
Men der er jo en række af vestegnskommunerne, som har bedt om at få miljøzonerne til at gælde også for deres kommune – Rødovre bl.a.
Der er også andre eksempler.
Erling Bonnesen (V), 2019-03-28:
Tak for det.
Det er jo et fantastisk prædikat at få sat på sig lige her op til den forestående valgkamp: energisk ordfører.
Det kvitterer jeg for.
Vi skal selvfølgelig skærpe kravene til miljøzonerne.
Det er jeg også glad for allerede er noteret i debatten.
Så vil jeg da også starte med at sige, at vi indledningsvis kan glæde os over, at vi i Danmark generelt har en rimelig god luftkvalitet, i hvert fald i forhold til mange andre lande, som vi kan sammenligne os med.
Selv om det vel er en 70-75 pct. af vores luftforurening, som stammer fra udlandet, så har vi i Danmark nogle udfordringer med luftkvaliteten, specielt i de største danske byer – udfordringer, som bl.a. kommer fra trafikken.
Det skal vi selvfølgelig forholde os til.
Det er også det, vi gør, og det er derfor, at vi jo tidligere har fået indført zonerne.
Det er også derfor, regeringen nu lægger op til og vi bakker op om at få strammet op og få det skærpet.
Derfor foreslår vi så også at give de største danske byer muligheden for at indføre eller i hvert fald stramme op og skærpe miljøzonerne med skærpede miljøkrav, typisk til tunge køretøjer: lastbiler, busser, varebiler.
Med hensyn til de ældre dieseldrevne personbiler, som kort blev berørt, har vi også indført en skrotningsordning – så det er sådan set ikke, fordi det er ude af fokus – således at der kommer nogle incitamenter til sådan ad frivillighedens vej, og i takt med at man som borger synes, at nu passer det ind i ens kram at gøre det, at få udskiftet den gamle øse med en ny.
Det er en skrotpræmie på 5.000 kr.
Det er et godt tilbud til ejerne af ældre, forurenende dieselbiler, som vi selvfølgelig forventer en del vil benytte sig af.
Indsatsen i det her er, som det allerede er fremgået af debatten, målrettet tunge køretøjer af ældre dato uden partikelfiltre, der står for en relativt høj andel af forureningen i byerne i forhold til deres kørte kilometer.
Det sikrer bedre luftkvalitet, særlig i de største byer, til gavn for alle danskerne.
Vi foreslår at indføre zonekravene trinvis, så ejerne af de køretøjer, som skærpelsen kommer til at omfatte, vil have tid til at indrette sig.
På den måde giver vi både virksomheder og erhverv de bedste muligheder for at foretage de ændringer, der skal til, og bidrage til en bedre luftkvalitet.
Med udskiftningen af det fysiske miljømærke til fordel for et digitalt håndhævelsessystem letter vi også med lovforslaget her de administrative byrder for erhvervslivet.
Luftforurening er sundhedsskadeligt.
Det skal vi gøre noget ved.
Derfor står det også højt på Venstres liste at gøre noget ved og dermed sikre renere luft til danskerne.
Vi skal fortsat kunne nyde at færdes frit rundtomkring udendørs i samfundet.
Derfor siger det sig selv, at vi jo bakker fuldstændig op om det her forslag og stemmer for det.
Karina Due (DF), 2019-03-28:
Tak, formand.
Jeg kører lige mikrofonen op i mandshøjde.
Forslaget går ud på, at der skal ske en opdatering af reglerne for adgang for lastbiler, busser og som noget nyt også store varebiler til miljøzoner i de fem største byer, nemlig København, Frederiksberg, Odense, Aarhus og Aalborg.
Reglerne for lastbiler og busser skærpes således til Euronorm 6.
Som noget nyt indføres de samme miljøkrav til dieseldrevne varebiler over 1.760 kg. Køretøjer, der ikke opfylder kravene, kan få adgang, hvis de eftermonterer partikelfiltre, hvilket er en fortsættelse af de allerede gældende regler.
Kravene indføres trinvis: 1. juli 2020 og 1. juli 2022 og tredje trin for varebiler den 1. juli 2025.
Kontrollen med bilerne skal digitaliseres og automatiseres, hvilket kommer i et særskilt lovforslag, men allerede nu vil vi i Dansk Folkeparti gerne spørge ministeren, hvordan det påtænkes, og om det overvejes at bruge nummerpladescannere, som jo også kan kontrollere for andre ting.
En god ting ved forslaget er, at der nu indføres de samme krav i alle fem miljøzoner.
Så ved erhvervet, hvilke krav der skal opfyldes, uanset hvor i landet man kører ind i en miljøzone.
Med hensyn til høringssvar er der jo ikke noget nyt under solen, for som altid, når det drejer sig om forslag, der vedrører miljøområdet, er de grønne organisationer jo skuffede over indfasningstiden, og erhvervet er bekymret og vil have længere indfasningstid.
I Dansk Folkeparti er vi enige med ministeren i, at der er fundet en rigtig god balance imellem miljøhensyn og hensyn til erhvervet, og vi støtter forslaget.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-03-28:
Nej, det var vist en kommentar i den polemiske ende, men valgkampen er jo også nært forestående.
Det synes jeg man ret tydeligt hører på den energiske Venstreordfører her.
Det, jeg siger, er, at vi bør kigge på, om man kunne udvide det til de kommuner, som ligger op ad eksisterende miljøzoner – kommuner, som selv efterspørger det.
Jeg kan klart se, at der kan være udfordringer i det, hvis man giver tilladelse til nye miljøzoner, som ligger løsrevet, altså at det kan give nogle udfordringer i forhold til folk, der ønsker at transportere sig.
Det synes jeg egentlig jeg er rimelig pragmatisk omkring.
Jeg siger bare, at hvis der er Vestegnskommuner – Rødovre er eksempelvis ude i dag og sige: Vi ønsker sådan set, at vi også får den her beskyttelse – så har jeg en lille smule svært ved at se argumentet for, at man ikke skulle give dem det.
Så det er vist ikke hele landet, det gælder, og det tror jeg også at man, hvis man har lyttet til mine ord, forstår.
Erling Bonnesen (V), 2019-03-28:
Tak for det.
Det er da interessant.
Så kan jeg jo forstå, at Danmark skal være én stor miljøzone nu, for ordføreren siger, at det skal udvides geografisk.
Ordføreren siger selv, at man skulle kigge på geografien – det var ikke nok med de fem miljøzoner, vi har nu.
Det må jeg forstå sådan, at det så skal udvides til stort set hele landet.
Det vil sige, at samtlige borgere i Danmark så kan imødese skrappere ekstra krav fra Socialdemokratiet.
Så er næste spørgsmål: Når det så er bredt ud over hele landet, er det så også flere biler?
Altså, vi har jo lagt op til nu, som det står i lovforslaget, at det er inden for de fem eksisterende zoner og inden for de fem største byer.
Men jeg kan så forstå nu, at det gælder stort set alle biler i hele Danmark.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-03-28:
Jeg er selvfølgelig indledningsvis glad for, at Venstres ordfører hører den socialdemokratiske miljøordfører hver eneste morgen i radioen sige, at regeringens miljøpolitik er for slap.
Det tror jeg at jeg skal have på skrift og så levere til min partiledelse – det er jo alt andet lige en ros til undertegnede.
Så det vil jeg tage med, og tak for det.
Nej, vi synes, at det, der ligger her, er for slapt, og det synes vi jo, fordi man går i en stor bue uden om dieselbilerne.
Altså, dieselbilerne, særlig de ældste dieselbiler, står for en betydelig del af den luftforurening, som slår mennesker ihjel.
Det synes jeg vi skal kigge på.
Jeg synes, vi skal kigge på, som jeg også sagde tidligere, at få udvidet miljøzoneloven rent geografisk, sådan at vi får i hvert fald som minimum de kommuner, som ønsker det, og som ligger op ad de nuværende miljøzoner, med, og som jo også selv efterspørger det, også i pressen i dag.
Så er det jo også faktuelt sådan, at brændeovne udgør en meget stor del af partikelforureningen, og der kunne det jo være fristende herindefra at lave nogle hårde regler, som gælder nationalt.
Gør du det i København, er det jo noget helt andet.
Og derfor tror jeg, vi skulle give kommunerne nogle lidt stærkere muskler på det område.
Erling Bonnesen (V), 2019-03-28:
Tak for det.
Hver morgen er noget af det første, vi hører nu – det er nærmest sådan en standardbemærkning i radioen, pressen og andre steder – at regeringen er for slap og gør for lidt.
Så hører vi jo også igen her i ordførertalen, at det forslag, der nu er spillet ud fra regeringens side, er for slapt.
Og så siger den socialdemokratiske ordfører, at man synes, man vil gøre noget mere.
Og så kunne det egentlig være interessant at høre: Hvad er det så, Socialdemokraterne egentlig vil foreslå her?
Så må vi jo imødese et ændringsforslag til det, der ligger nu.
Det kunne da være godt at prøve at få det vendt.
I øvrigt noterede jeg mig lige til sidst, at ordføreren sagde – og det er da sådan set fint nok – at man vil stemme for det lovforslag, som ligger.
Men hvad er det helt konkret, Socialdemokraterne vil foreslå af ekstra stramninger?
Der må vi så imødese et ændringsforslag.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-03-28:
Tak for det.
For nogle uger siden havde Danmarks Radio en bemærkelsesværdig historie.
Det er jo enormt voldsomme tal og også mere voldsomme tal i forhold til luftforurening, end hvad vi har set tidligere, og det betyder oversat til danske forhold, at 6.000 danskere dør hvert eneste år som en konsekvens af luftforurening.
Vi har tidligere troet, at det tal lå et sted mellem 3.000 og 4.000 danskere.
Det er jo i sig selv et helt uacceptabelt højt og tragisk tal, som jo også gør luftforureningen til det største og mest alvorlige og dyreste miljøbetingede sundhedsproblem i Danmark med en pris på 5,4 mia. kr. om året.
Derfor er det også aldeles fornuftigt at stramme op på miljøzonereglerne i Danmark, og derfor bakker Socialdemokratiet også op om regeringens forslag.
Men vi må samtidig sige fra talerstolen i dag, at vi ikke synes, at forslaget er ambitiøst nok.
Vi får altså ikke med det her forslag i tilstrækkeligt omfang reduceret antallet af årlige dødsfald som en konsekvens af luftforurening.
Vi mener, at man burde gøre mere.
F.eks. er det utilfredsstillende, at regeringen i forhold til luftforureningen går en stor bue uden om de mest forurenende dieselbiler, som udgør et vigtigt element i forhold til at bekæmpe luftforurening.
Så mener vi også, at det er uforståeligt, at regeringen med forslaget ikke er imødekommende over for de kommuner, særlig på Vestegnen, som selv efterspørger muligheden for at få miljøzonelovgivningen til at være geografisk udstrakt ud over deres kommuner.
Der er et meget stærkt ønske fra Vestegnskommunerne, som vi synes man skulle imødekomme.
Det er kommuner, som er voldsomt belastet af trafik, både støjmæssigt, men selvfølgelig også i relation til luftkvaliteten.
Luftforureningen er som nævnt det suverænt største og dyreste miljøbetingede sundhedsproblem i Danmark, og jeg mener egentlig, at udfordringen er så alvorlig, at regeringen med fordel kunne indkalde til brede forhandlinger af problemet med henblik på at se, om ikke vi kunne blive enige på tværs af partierne mere overordnet, mere ambitiøst, om en mere helhedsorienteret – nogle ville måske endda sige holistisk – tilgang i forhold til spørgsmålet.
Det tror jeg faktisk at spørgsmålet er så alvorligt til at vi burde gøre, og det vil jeg gerne bruge lejligheden i dag til at opfordre til.
For som regeringen selv skriver i sit for nylig fremlagte klima- og renluftsudspil, er regeringens tiltag på området ikke tilstrækkelige til, at Danmark når i mål med EU's målsætninger i forhold til luftforurening som fastsat i NEC-direktivet.
Der synes jeg jo, at man skal sige, at det selvfølgelig er et problem i sig selv, men vi skal jo ikke have en fornuftig politik i forhold til at bekæmpe luftforurening for EU's skyld.
Så jeg synes, vi bør gøre mere på området end det, regeringen lægger op til.
Men med de ord kan jeg meddele, at vi bakker op om forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2019-03-28:
Jeg synes, det er alle tiders, at man begynder at snakke om miljøvenlige lastbiler også.
Jeg synes, det er godt at få dem ind.
Det tyder jo da også på, at vi er på rette spor med mange af de ting.
Der, hvor der er den største koncentration og de største udfordringer, er jo i de fem konkrete miljøzoner, som vi har.
Så kan man begynde at lave mange små finkæmningsstudier af randkommuner på kanten, der måske har en større vej lige igennem sig.
Om det så giver anledning til det eller ej, er jo sådan nogle ting, vi skal prøve at holde øje med.
Pause Pause (Pause), 2019-03-28:
Mødet er udsat.
Erling Bonnesen (V), 2019-03-28:
Tak for det.
Men som ordføreren også siger, er det noget, Alternativet har arbejdet med lige fra partiets stiftelse og i hvert fald meget grundigt i hele den her valgperiode også.
Så bør det også være muligt at prøve at få nogle beløb på, nogle kroner på, så man kan sige, hvad den højeste takst er, og hvad den billigste takst er.
Det kunne man jo prøve at starte med.
Så har vi fået sådan en vis idé om det, ikke?
Når man har arbejdet så længe med det, må man også have nogle beløbssatser på det.
For øvrigt virker det en lille smule pudsigt, at man starter med sådan et forslag, og så begynder man at lave alle mulige gradueringer for ligesom at prøve at sno sig halvvejs ud af det igen.
Så på et eller andet tidspunkt ligner det hverken fugl eller fisk.
Men et eller andet sted får det jo en betydning, for dem, der har længst til arbejde, skal lige pludselig til at betale for at køre på arbejde.
Så hvad er den billigste takst, og hvad er den dyreste takst, man arbejder med i Alternativet?
Christian Poll (ALT), 2019-03-28:
For det første er der jo ikke tale om nogen ultimative krav.
Der er tale om politik, som vi har arbejdet med lige siden starten, og som ligger i den første udgave af vores partiprogram.
Det vil sige, at man jo ikke kan sige, at der er en høj eller en lav takst.
Man kan sige, at det, som vil være udgangspunktet i mine øjne, er, at man forsøger at lave en omlægning af afgifterne, som er provenuneutral som udgangspunkt.
Inden for det vil det jo være sådan, at kører du i bil langt fra en storby, hvor der er meget dårlig dækning af offentlig transport, ja, så vil man kunne lægge en forholdsvis lav pris ind.
Der vil det altså blive billigere at køre i sin bil, mens når man nærmer sig en hovedfærdselsåre for jernbane, vil man få en højere takst.
Og kører man ind i byerne og især i storbyerne, bliver det meget høje takster.
Så det er altså en graduering, og det er det, der er hele pointen.
Man kan også graduere den på tid, sådan at man i myldretiden betaler en højere pris og udenfor myldretid en lavere pris.
Erling Bonnesen (V), 2019-03-28:
Tak for det.
Nu kan jeg høre, at Alternativet jo meget gerne vil have gang i roadpricing.
Det synes jeg er en skidt idé.
Men det kunne da være interessant at prøve at høre fra Alternativet, hvor mange kroner pr. kilometer man sådan vil pålægge bilisterne.
Så hvad er kravet fra Alternativet om kroner pr. kilometer i roadpricing?
Christian Poll (ALT), 2019-03-28:
Det her med miljøzoner er jo en lidt pudsig overgangsløsning.
Derfor har Alternativet fra starten arbejdet for, at vi skulle videre med egentlig roadpricing, altså en slags kørselsafgiftssystem, hvor man betaler en kilometerpris i afgift, afhængigt af hvilken bil man kører i – altså hvor forurenende bilen er – på hvilket tidspunkt og i hvilket område man kører.
I vores øjne er det her forslag et nødvendigt, men alt for lille skridt.
Så vi støtter selvfølgelig op om det, fordi det er i den rigtige retning.
Men det er vigtigt for mig at sige, at vi meget gerne vil have langt flere ambitioner ind i det, som flere af de andre ordførere også har fremhævet.
Man kan sige, at en god detalje ved forslaget er, at man konverterer de fysiske zoneregistreringsområder til en elektronisk registrering.
For det betyder, at så nærmer vi os i virkeligheden noget, som kan blive til roadpricing med tiden.
Det kan give god mening.
Men altså som sagt: Vi vil gerne stramme op, og jeg håber, at vi i udvalgsarbejdet kan finde nogle måder at få tingene til at ske lidt hurtigere og lidt mere ambitiøst på end det, der ligger i forslaget lige nu.
Carsten Bach (LA), 2019-03-28:
Tak for det, formand.
Ja, vi skal selvfølgelig have renere luft i vores byer, og derfor giver det konkrete lovforslag her så også de fem største kommuner og byer i Danmark mulighed for at skærpe allerede eksisterende krav i miljøzoner.
Og der skal stilles skarpere krav til både lastbiler og busser, men så også som noget nyt til de ældste af vores varebiler.
Jeg mener, at lovforslaget her illustrerer en rigtig fin balance mellem miljøhensyn, sundhedshensyn og hensynet til vores erhvervsliv.
Jeg ser det så i øvrigt også som afgørende, at vi sikrer ren luft, men uden at det rammer den enkelte private borgers økonomi og hverdag.
For mig og Liberal Alliance er det vigtigt, at vi fortsat har nogle ensartede regler i vores miljøzonekommuner, så der ikke opstår en forskel fra by til by eller fra gadehjørne til gadehjørne.
Det synes jeg jo sådan set giver rigtig god mening, og derfor støtter Liberal Alliance selvfølgelig også lovforslaget.