runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-05-12:
Tak for det, formand.
I dag skal vi behandle et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti om at styrke retssikkerheden for forældre i forbindelse med forældrekompetenceundersøgelser.
En forældrekompetenceundersøgelse skal tage udgangspunkt i den konkrete situation og den konkrete familie.
Nogle sager er komplekse, mens andre sager kan være mere ligetil.
Forældrekompetenceundersøgelsen indgår sammen med bl.a. den børnefaglige undersøgelse i det samlede materiale, der ligger til grund for kommunens afgørelse.
En sådan undersøgelse anvendes ofte i de mest komplekse sager, som i sidste ende kan handle om, hvor et barn skal vokse op.
Derfor skal de selvfølgelig have høj faglig kvalitet.
Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget, og det skyldes, at vi lige her i februar måned har behandlet L 68 B her i salen, som også ministeren og ordføreren fra Socialdemokratiet nævnte, og meningen med L 68 B er jo netop at styrke forældrenes retssikkerhed.
Det gøres, ved at der indføres et krav i serviceloven om, at der er en indstilling til børn og unge-udvalget om, at der i en tvangsanbringelse altid skal indgå en vurdering af forældrenes kompetencer i forhold til at håndtere barnet og barnets eventuelle udfordringer.
Derudover indføres der i serviceloven et krav om, at der, hvis kommunen anvender en psykologisk undersøgelse af forældrene i forbindelse med udarbejdelsen af en børnefaglig undersøgelse, skal anvendes en autoriseret psykolog.
Vi i Venstre har den holdning, at L 68 B først lige er blevet vedtaget i Folketinget, og at loven derfor skal have lov at blive udmøntet for at få lov til at fungere i et dagligt virke.
Derfor skal vi have evalueret loven, og så kan vi beslutte og diskutere, om der er behov for yderligere tiltag.
Men som sagt er der elementer, som vi gerne vil se nærmere på, for det er da interessant, om vi f.eks. kan få belyst, hvor gamle forældrekompetenceundersøgelser der bruges, og om der er problemer i den retning, ligesom DF har sat seks punkter op i deres indstilling.
Der er f.eks. punkt 1 omkring at kunne vælge en autoriseret psykolog ud fra en liste fra kommunen samt punkt 4, som jeg overordnet læser som et godt forslag omkring mere gennemsigtighed og dermed også fokus på retssikkerhed på området.
Så selv om vi ikke kan bakke op om beslutningsforslaget, som det foreligger, så ser vi frem til at drøfte elementerne deri med henblik på at lave en eventuel fælles beretning.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-12:
Men jeg tror, ordføreren har misforstået det, hvis det er sådan, at ordføreren tror, at de elementer, der er i det her beslutningsforslag, er dækket ind med L 68 B, for det er de ikke.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren har læst Justitias rapport »Tvangsanbringelser – retssikkerhed i en kompliceret beslutningsproces«, hvor de netop skriver: »Fejl og mangler i sagsbehandlingen under det indledende forløb, inden tvangsanbringelse kommer på tale, kan imidlertid have betydning for, om sagen overhovedet udvikler sig til en tvangsanbringelsessag.
Hvis familien havde fået den fornødne hjælp og støtte, kunne anbringelse muligvis være undgået.
Samtidig kan fejl og mangler i denne fase betyde, at alvorlige sager, hvor børn burde have været anbragt, eventuelt tvangsanbragt, ikke bliver det tids nok, fordi problemernes fulde omfang ikke bliver afdækket.«
Et er L 68 B, noget andet er, hvordan vi sikrer øget retssikkerhed på det her område
Jeg er sikker på, at ordføreren da også må få masser af henvendelser fra borgere ude i det danske land vedrørende fejl og mangler og om udfordringer på det her område.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-05-12:
Tak, og tak til ordføreren for spørgsmålet.
Det, ordføreren læser op, har jeg også godt læst, men jeg synes sådan set ikke, at der er noget af det, som ordføreren læser op, som ikke er dækket ind af L 68 B.
Nu er L 68 B først lige blevet udmøntet, så det kunne jo være interessant at se, om L 68 B kunne dække sig ind under det her, og vi kunne jo eventuelt, hvilket Venstre også gerne vil være med til, få lavet en redegørelse efterfølgende, så vi finder ud af, om det er dækket ind, for vi er altid villige til at kigge på forældrenes retssikkerhed.
Det er også derfor, vi gik med på den her lov og bakkede op om det her lovforslag.
Jeg vil også gerne meget kraftigt pointere en ting: Barnets tarv kommer altid først.
Jeg har også kigget på retningslinjer om udarbejdelse og anvendelse af forældrekompetencer fra undersøgelsen, hvor der kort fortalt netop står, at forældrekompetenceundersøgelser kun bør gennemføres, hvor kommunen har behov for yderligere indsigt i, hvad der skal til for at bringe barnet ind i en god udveksling, og hvor psykologisk undersøgelse er nødvendig for at belyse dette.
Det er gode folk fra Mødrehjælpen, forældrestyrelsen, Ankestyrelsen, psykologer og Socialministeriet m.v., der har nævnt det her, og det synes jeg egentlig også fortæller, at det ikke nødvendigvis er en absolut nødvendighed at få lavet en forældrekompetenceundersøgelse, men det kan være en god idé.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-12:
Er Venstres ordfører ikke enig i, at de her punkter, bl.a. at man giver forældre mulighed for at vælge ud fra en liste over autoriserede psykologer med ekspertise på området, hvem der skal udarbejde forældrekompetencerundersøgelsen, ikke er en del af L 68 B?
Er ordføreren ikke også enig i at det at give forældre krav på partshøring, når erklæringen foreligger, men inden den sendes til kommunen, så det sikres, at eventuelle fejl rettes, og at forældrenes kommentarer vedlægges, ikke er en del af L 68 B, og i, at det at give forældre mulighed for at klage til Ankestyrelsen i tilfælde af afslag på udarbejdelse af en forældrekompetenceundersøgelse, det vil sige, når der bliver givet afslag, når man selv har ønsket en forældrekompetenceundersøgelse, heller ikke er?
Er ordføreren ikke enig i, at de her forslag ikke er dækket i L 68 B?
Astrid Krag (S), 2020-05-12:
Jeg har bestemt tænkt mig inddrage Folketingets partier.
Det er helt svært at se den konservative ordfører på grund af det her plexiglas, men ordføreren er der, kan jeg se.
Ja, det er jo selvfølgelig gennemsigtigt, og det er en fordel.
Jeg og regeringen kommer til at ville drøfte det her med alle Folketingets partier, og jeg vil jo sige, at jeg er opmuntret over, hvor mange der er engageret i de mest udsatte børn.
Vi er så ikke altid helt enige om, hvor snittet skal ligge i forhold til barnets ret versus diskussionen om forældrenes ret og familiens enhed.
Men jeg har bestemt tænkt mig at lytte til alle partier, og jeg oplever egentlig også, at alle partier har noget at byde ind med i den diskussion – både omkring barnets lov, men jo også i den bredere diskussion om at sætte børnene først, som handler om bl.a. sådan noget som efterværn og forskellige ting, som jo ikke nødvendigvis alt sammen skal lovfæstes.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-12:
Så vidt jeg er orienteret, ja, så er det også noget, vi har rejst nu her til den seneste finanslov.
Og når vi fremsætter et beslutningsforslag om det nu, er det jo også, fordi vi synes, at det ikke er godt nok, at der ikke er sikret den her rettighed, fordi vi gerne vil have noget fremdrift i det.
Og det er jo lige præcis den mulighed, vi har for at skabe noget nu, både i forhold til en beretning og i forhold til de kommende forhandlinger om loven.
Trine Torp (SF), 2020-05-12:
Tak for det.
Nu har vi talt om den her overgang for de 18-23-årige.
Noget af det, jeg hører fra en del tidligere anbragte unge, er jo, at den anbringelsesbaggrund ikke er en, der hører op på et eller andet tidspunkt.
Typisk er det sådan noget med, at der kan dukke tidspunkter op i livet, hvor det bliver svært med den baggrund, de har.
Det kan være, når de selv bliver forældre, når de kommer i en krise, eller når de dropper ud af en uddannelse, eller hvad det nu måtte være.
Det kan jo sådan set også ligge efter det 23. år.
Kan Enhedslisten se nogen perspektiver i det, som jeg prøvede at nævne lidt i min ordførertale, altså det der med at udstyre dem lidt med sådan et bevis, der betyder, at de ikke skal til at blive en social sag for at kunne få noget hjælp, men at det faktisk giver dem en lettere adgang?
Man kunne også forestille sig, at de havde lettere adgang til at få en bolig, altså, at vi giver dem nogle rettigheder, fordi de ikke kan trække på det samme netværk, som rigtig mange andre kan.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-12:
Det må jeg sige jeg synes lyder som en utrolig god idé, altså at have den tilgang til det.
For det er klart, at det behov heller ikke bare stopper, efter man er 23 år.
Så det synes jeg umiddelbart lyder som en rigtig god idé, og jeg skal nok lige sørge for, at Pernille Skipper kommer indover, men jeg kan næsten ikke forestille mig, at hun ikke også vil synes, at det er en glimrende idé.
Så ja, lad os bestemt tage de forskellige elementer med, for det handler jo om at skabe bedst mulige rettigheder igennem hele livet.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-12:
Tak for det.
Ministeren kan måske oplyse, om der er dele i det her beslutningsforslag, som ministeren ikke bakker op om.
Vi foreslår jo i Dansk Folkeparti at give forældre mulighed for ud fra en liste over autoriserede psykologer med ekspertise på området at vælge, hvem der skal udarbejde forældrekompetenceundersøgelsen.
I dag er det jo sådan, at det er kommunen, der beslutter, hvem der skal anvendes, og hvilken psykolog der skal bruges.
Her har man har en uvildighed, fordi man har en liste over, hvem der er eksperter på det her område, og så kan man selv vælge.
Og så er der heller ikke de bekymringer, som der kan være, og konflikter, der kan opstå, ved at kommunen måske anvender den samme psykolog.
Det vil jeg godt have ministerens svar på.
Så sagde ministeren, at man ikke skulle gå på kompromis, når det gælder børnene.
Nej, det, der jo er det vigtigste, er familien som en enhed; at man hjælper familien, at man hjælper børnene og man hjælper forældrene.
Det, der sker i øjeblikket, er jo, at man går på kompromis med retssikkerheden i forhold til at kvalitetssikre de her sager.
Man sikrer heller ikke en opfølgning på en anbringelse.
Man evaluerer ikke engang en anbringelse, i forhold til hvordan det efterfølgende er gået, for ligesom at lære af de fejl, der måske også er blevet begået.
Astrid Krag (S), 2020-05-12:
Her har vi jo i Folketinget pr. 1. marts i år indført krav om autoriserede psykologer for at sikre, at der er den fornødne kvalitet hos de psykologer, der skal udarbejde de her forældrekompetenceundersøgelser.
Jeg mener ikke, at vi skal gå længere end det og i den retning, som Dansk Folkeparti foreslår her.
Jeg kan være bekymret for, hvad det kan betyde i forhold til forsinkelser i sagsbehandling og ventetid, hvis forældrene udvælger sig en autoriseret psykolog, der har en lang ventetid, og dem er der jo desværre rigtig mange af.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-12:
Nu kæmpede jeg selv i forbindelse med satspuljeforhandlingerne for netop at få styrket forældrenes retssikkerhed.
Det er jo også det, som L 68 B udspringer af.
Det er en satspuljeaftale, hvor vi i hvert fald fik kæmpet den del ind.
Men så kan jeg strege den af listen.
Regeringen ønsker ikke, at man har et frit valg, vedrørende hvem man skal vælge, men vil stadig have, at det er kommunerne, der skal vælge dem.
Men så vil jeg høre, om ministeren vil give forældrene en klagemulighed til Ankestyrelsen i tilfælde af afslag på udarbejdelse af en forældrekompetenceundersøgelse.
Astrid Krag (S), 2020-05-12:
Men det er jo allerede i dag sådan, at forældrene kan klage over den endelige afgørelse, når den ligger der, og i den sammenhæng også kan klage med den begrundelse, at de mener, at det er en mangelfuld sagsoplysning, der har ført til et forkert resultat.
Det synes jeg er godt og vigtigt at man kan, og at man på den måde – ud over at det er dommerne i børn og unge-udvalget, der i første omgang er ansvarlige for, at sagen er tilstrækkeligt oplyst – har mulighed for at klage over den endelige afgørelse og der gøre gældende, at man mener, det ville have set anderledes ud, hvis man havde fået en forældrekompetencevurdering udarbejdet.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-05-12:
Jamen jeg bliver lige nysgerrig, når ministeren nævner barnets lov, for her for nylig brød ministeren jo – i forbindelse med det lovforslag, vi behandlede i sidste uge om refleksionsperioden – med en lang tradition inden for familieretten om brede forlig i Folketinget og brede aftaler og forhandlinger i forhold til det.
Så derfor bliver jeg egentlig lige lidt nysgerrig på, om det er sådan, at ministeren vil indkalde samtlige partier i Folketinget til forhandlinger om barnets lov.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-05-12:
Det var faktisk lige netop derfor, at jeg nævnte, at det i forbindelse med punkt 1, der vedrører at give forældre frihed til at vælge fra en liste over autoriserede psykologer, var en af dem, vi godt kunne se os i.
I forhold til at give forældre krav på partshøring vil jeg sige, at det jo er det, vi har sagsbehandlere og advokat til i dag, og det er jo det, de gør.
Man ser jo netop fra forvaltningens side af, at de løbende får meldinger ind fra forældrene, hvor de ytrer sig gennem både advokater og sagsbehandlere, så det synes jeg allerede man har i nuværende lovgivning.
Med hensyn til at give forældrene mulighed for at klage til Ankestyrelsen, punkt 3, i tilfælde af afslag på udarbejdelse af forældrekompetenceundersøgelse, vil jeg sige, at det jo er det, man har en advokat til, og det er det, de gør.
Når man, som ministeren nævnte, har en sag, og når forældrene får det svar, som de ikke har ønsket, har advokaten mulighed for at klage og bringe den videre til Ankestyrelsen.
Birgitte Vind (S), 2020-05-12:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Det er jo dejligt at mærke, at du brænder for det her område, og jeg er sikker på, at vi får rigtig mange gode debatter fremadrettet, for det er simpelt hen så vigtigt et felt at snakke om.
Jeg skal bare lige gøre det kort.
Jeg blev lidt nysgerrig på et af forslagene – jeg tror, det var det første af de seks – der handler om, at forældrene skal kunne udpege den psykolog, de gerne vil have, ud fra en liste.
Har ordføreren overvejet, at det kan give nogle udfordringer, i forhold til at det typisk vil være nogle af de samme, man hører om og snakker om er særlig gode, og at der derfor kan opstå forholdsvis lang ventetid, som kan forhale nogle ting og kan skabe nogle uhensigtsmæssigheder i den samlede sagsbehandling, således at det simpelt hen bliver til skade for barnet og familien i det hele taget?
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-12:
Da jeg læste Justitias rapport, syntes jeg, at det var rigtig gode anbefalinger, de kom med til os politikere.
En af de anbefalinger til, hvad vi kunne arbejde med, som de kom med, var bl.a. det her med, at man ud fra en liste skal kunne vælge en autoriseret psykolog, der har ekspertise på området, netop for at undgå den konflikt, der også kan opstå, ved at en kommune f.eks. anvender den samme psykolog igen og igen, og at der opstår mistanke om, at det er bestilt arbejde, når man anvender den samme psykolog.
Her er det fuldstændig uvildigt, og man kan sige, at det jo ikke er noget, vi ikke har prøvet før.
Inden for hjemmehjælpsområdet har vi også fritvalgsleverandører, så man kan vælge, hvem man gerne vil have.
Så jeg er sikker på, at det sagtens vil kunne løse sig, når det gælder den udfordring, som ordføreren nævner.
Jeg kunne jo godt tænke mig at vende den om og sige: Hvorfor skulle man ikke have lov til at have det frie valg?
Hvorfor er det, at kommunerne skal udpege, hvad for en autoriseret psykolog man skal anvende?
Birgitte Vind (S), 2020-05-12:
Jeg synes ikke helt, der blev svaret, men jeg tror, vi tager den på et andet tidspunkt.
Så tak for det.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-12:
Det glæder jeg mig til.
Jeg er topklar til at debattere videre, enten her i Folketingssalen eller ovre hos ministeren eller et andet sted.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-05-12:
Jeg vil også bare kvittere ordføreren, fru Karina Adsbøl, for en god debat i dag – det bliver spændende at følge den i udvalget.
I forhold til det, jeg sagde om L 68 B, vil jeg sige, at jeg netop ikke sagde, at det var de her punkter, der nødvendigvis ord til ord er lagt i L 68 B.
Jeg sagde, at som helhed har vi sikret forældrene en styrket retssikkerhed i forhold til L 68 B.
For vi har nemlig nogle af de her punkter – og vi glæder os til at arbejde med DF og andre grupper og partier omkring det.
Så jeg vil bare kvittere endnu en gang og sige tak – og jeg håber på, at vi får lavet en fælles beretning.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-12:
Det var rigtig fint, at vi så fik afklaret det, nemlig at det er nogle andre punkter end dem i L 68 B.
Jeg er helt enig i, at vi har forbedret forældrenes retssikkerhed; det har vi jo kæmpet ved forhandlingsbordet om i sin tid ved en satspuljeaftale, som så er blevet udmøntet i L 68 B. Men nu er ordføreren jo ikke helt så gammel i gamet her.
Altså, somme tider må man nøjes.
Så får man lidt igennem ved en forhandling, men man ved også godt, at det kan blive endnu bedre, og det er derfor, vi har fremsat det her beslutningsforslag i dag.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-05-12:
Det er vi helt enige om.
Formanden sagde forkert.
Jeg siger: Fru Marlene Ambo- Rasmussen .
Tak, det er vi helt enige om.
Bare der ikke gås på kompromis med barnets tarv og barnets retssikkerhed.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-12:
Jeg kan altså ikke se, at man, fordi man styrker forældrenes retssikkerhed, så skal gå på kompromis med børnenes retssikkerhed.
Jeg ser ikke, at det er sådan, at forældrene er her, og at børnene er der.
Det handler om, at både børnene og forældrene skal have en retssikkerhed.
Børnene skal høres, og det ser vi i dag at de ikke bliver i mange sager.
Forældrene skal også have deres retssikkerhed.
Så det er ikke enten-eller; det handler om at styrke retssikkerheden på hele området, både for forældrene, men også for børnene.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-12:
Først og fremmest vil jeg sige, at det at få fjernet sit barn eller få sået mistanke om sine evner som forælder simpelt hen må være noget af det mest grænseoverskridende for langt de fleste.
Der er ingen tvivl om, at der er nogle børn, der har bedst af at blive fjernet fra hjemmet.
Det tror jeg sådan set også at alle herinde er ret enige om.
Men selvfølgelig er det ekstremt vigtigt, at retssikkerheden på området er der, især når man har set fejl som nogle af dem, der er blevet nævnt her tidligere.
Derfor synes vi som udgangspunkt, at det her er et rigtig udmærket forslag.
Vi synes, der er rigtig mange gode tiltag til netop at styrke retssikkerheden.
Så vi er sådan set af den overbevisning, at vi hundrede procent synes, at de her punkter er vigtige.
Med hensyn til de konkrete punkter nævnes der flere forskellige, og det er der også flere andre ordførere der har nævnt, bl.a. det her med, at man har mulighed for at se, hvis der er nogle psykologer, som har fået kritik af Psykolognævnet, eller at man kan klage til Ankestyrelsen, hvis man får afslag på udarbejdelse af den her forældrekompetenceundersøgelse osv.
Det er rigtig, rigtig gode takter.
Så som jeg sagde før, bakker vi op om, at der skal være en styrket retssikkerhed på det her område.
Jeg hører også ministeren sige, at det her er et område, vi kommer til at tale mere om og forhandle om, så på den baggrund siger vi, at vi bakker op om forslaget, og glæder os samtidig til at forhandle om området.
Og jeg skulle også hilse fra Liberal Alliance og sige, at de har den samme holdning som os.
Om vi skal stemme for beslutningsforslaget, eller om det er noget, man tager i ministeriet og forhandler hjem, er vi sådan set ligeglade med, bare de her ting bliver gennemført og holdt fokus på.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-05-12:
Tak, og tak til Dansk Folkeparti for at rejse debatten her om retssikkerhed ved forældrekompetenceundersøgelser.
Forslaget her indeholder jo seks tiltag, hvor der helt sikkert ligger rigtig gode intentioner bag, og der er heller ikke nogen tvivl om, at en forældreevneundersøgelse har stor betydning for forældresagerne og også for børnesagerne.
Fra Konservatives side er retssikkerheden i de sociale sager vigtig, og der er også elementer i forslaget her, hvor vi deler intentionen, men som vi har behov for at belyse noget mere, end hvad der står her i beslutningsforslaget.
Og hvad menes der med, at eventuelle fejl rettes, i punktet med partshøring osv.?
Der er også tiltag i beslutningsforslaget her, som vi ikke kan støtte, f.eks. det med selv at vælge en autoriseret psykolog.
Så når jeg kigger på det sådan samlet set, må jeg sige, at vi bliver nødt til at afvise det, men vi vil selvfølgelig gerne have og indgå i en fortsat drøftelse om, hvordan vi kan sikre retssikkerheden i børnesager, og herunder hører jo selvfølgelig også forældreevneundersøgelser.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-12:
Tak for det.
Nu ved jeg jo godt, hvordan det er at være støtteparti, men jeg må bare sige, at de her punkter jo ikke er dækket af L 68 B.
Hvor er indførelsen af en forældelsesfrist for forældrekompetenceundersøgelser henne i L 68 B?
Det, at man selv kan vælge ud fra en autoriseret liste – det er lidt, ligesom man har frit valg på ældreområdet i dag – er jo heller ikke en del af L 68 B.
Så jeg fornemmer lidt, at den radikale ordfører prøver at dække sig ind under L 68 B.
Jeg og Dansk Folkeparti kæmpede selv for L 68 B under forhandlingerne om satspuljen, så vi kunne få styrket det her område, og det her er jo endnu en forbedring i forhold til at styrke retssikkerheden, også når det gælder det, vi har fået skrevet ind med hensyn til de undersøgelser, der er lavet.
Den undersøgelse, Justitia har lavet, er jo meget sigende.
Den viser jo bl.a., at Københavns Kommune i sin tid begik fejl i 100 pct. af de her sager.
Så hvad er det præcis, man mener er fuldt dækket ind af L 68 B?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-05-12:
Tak for det.
Vi føler os dækket ind af L 68 B i en sådan grad, at vi ikke synes, at vi vil stemme for yderligere tiltag på området, før vi har evalueret det, der sker i forbindelse med det, der skal iværksættes via L 68 B.
Det er det, jeg mener.
Jeg vil egentlig ikke påstå, at de er fuldt sammenfaldende – selvfølgelig er der forskel på det forslag, vi behandler her, og L 68 B – men det, jeg siger, er, at Radikale ikke har til sinds at stemme for det her, før vi har fået evalueret de tiltag, der er taget med L 68 B.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-12:
Skal det så forstås sådan, at De Radikale mener, at man aldrig kan forbedre en lovgivning, før den er blevet evalueret?
For så undrer jeg mig godt nok.
For når det handler om det forslag, vi behandlede her i salen, om bopæl og refleksionsperioden for forældre, var det da en lovgivning, der overhovedet ikke var blevet evalueret, og som ministeren gik ind og ændrede.
Så skal det bare forstås sådan, at hvis der kan laves forbedringer i en lovgivning, så skal man ikke gøre det, før lovgivningen er blevet evalueret, eller hvordan skal det forstås?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-05-12:
Nej, det er ikke sådan, jeg forstår det.
Jeg synes, det var for relativt nylig, vi vedtog L 68 B – det var endda i denne samling – så det er ikke altid sådan, at vi siger, at man ikke kan lave noget nyt, men i det her tilfælde vil vi gerne se, hvordan det virker, før vi er parat til at tage yderligere skridt.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-12:
Tak til fru Trine Torp for en meget konstruktiv tilgang, netop også i forhold til de forslag.
Så kan man jo være enig eller uenig, men jeg tror faktisk, at vi er enige langt hen ad vejen med hensyn til intentionerne.
Om det så skal være en certificeringsordning, som man kan lade psykologer stå for, eller hvordan man lige får udarbejdet det, må vi jo kigge på i forhold til en fælles beretning.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Så tænker jeg, at der selvfølgelig også er nogle politiske ting, som vi er uenige i.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre SF, som jeg jo har debatteret med i adskillige debatter om retssikkerhed, om noget.
Det her forslag er jo noget, kan man sige, som Justitia også har anbefalet i den rapport, de har lavet; mange af de forslag, der er med her, til at styrke den retssikkerhed, er jo taget derfra.
Så er SF med på at lave en beretning, som går videre for at styrke retssikkerheden end L 68 B?