runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2025-01-08:
Ja, det gør jeg, og jeg kan også sige, at jeg aldrig kommer til som transportminister at lukke den direkte forbindelse mellem Struer og København.
Faktisk valgte jeg jo at forlænge den direkte forbindelse mellem Struer og København indtil 2030.
Men det, som ordføreren nok hentyder til, er den debat, jeg har startet omkring, hvad det er for togprodukt, vi skal have på den skrå bane i fremtiden.
Selv om jeg ikke kommer til at lukke de direkte forbindelser, frygter jeg jo, at fremtidige Folketing fra 2030 og frem kommer til at lukke dem.
Så min pointe er: Skal vi ikke tage en snak om, hvordan vi sikrer det bedste togprodukt, og hvilket togprodukt det er, vi vil have for fremtiden – ikke på kort sigt, men på længere sigt?
Det er ikke en beslutning, der er op til mig.
Det er en beslutning, der er op til stort set hele Folketinget, fordi stort set hele Folketinget, bl.a. SF, har aftalt i 2021, at man skulle indkøbe batteritog til den skrå bane.
Det, jeg er bekymret for, er, at man har valgt den løsning, og derfor er det, at mit spørgsmål går den anden vej: Hvad er det, SF og de øvrige aftalepartier vil?
Er I med på, at vi revurderer den beslutning?
Så spørgsmålet går jo nærmere den modsatte vej.
Jeg kommer ikke til at lukke de direkte tog.
Tværtimod vil jeg gerne se på en løsning for køreledninger, som jeg tror er den langsigtede, sikre løsning for de direkte tog til hele Nordvestjylland og på den skrå bane.
Er SF med på den?
Mads Olsen (SF), 2025-01-08:
Mener ministeren stadig, at det er afgørende med gode og direkte togforbindelser mellem det midt- og vestjyske og hovedstaden?
Magnus Heunicke (S), 2025-01-08:
Ja, herom er vi enige.
For det er så udbredt.
Der findes mere end 10.000 forskellige PFAS, som bruges i alle mulige forskellige tænkelige og næsten også utænkelige former for hverdagsprodukter og industriproduktion.
Så det er en meget, meget stor opgave.
Men derfor er der ikke andet for end at gå i gang, og det er så det, vi er i fuld gang med, og vi gør det så tæt på som muligt og med fuldstændig åbenhed med Folketingets partier.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-08:
Det er jeg helt enig med ministeren i, og jeg er også rigtig glad for at høre, at ministeren tager det så alvorligt.
For jeg er meget enig med ministeren i, at det her er ekstremt vigtigt, netop af de fuldstændig samme årsager, som ministeren her fortæller.
For det er nogle stoffer, som gør stor skade på den menneskelige krop, og det skal vi selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for at beskytte danskerne imod.
Magnus Heunicke (S), 2025-01-08:
Ja, det er det, og når PFAS er et så stort problem, så er det jo, fordi det er det, der hedder evighedskemikalier.
Ordføreren har jo også været dybt involveret i den debat tidligere, og det er jo stoffer, som kommer ind i vores organismer og er forbundet med en række meget alvorlige sygdomme.
Det er jo desværre noget, der ophobes i vores organismer, og vi kan på sigt ved ophobning se, at man udsættes for den slags sygdom, og vi kan se, at det findes mange, mange steder, hvor vi måler for det.
Men der findes også nogle koncentrationer, der findes nogle bidrag, som vi skal stoppe ved kilden.
Vi skal jo stoppe udledningerne, det er jo det, indsatsen må handle om, og så må vi selvfølgelig få renset så meget op, vi kan.
Men det er vanskeligt.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-08:
Nej, og det er også helt forståeligt, og jeg er også glad for, at ministeren siger, at man gør, hvad man kan.
For det er bare rigtig vigtigt med nogle af de her stoffer, og nu siger ministeren med hensyn til den konkrete virksomhed, at tilladelsen blev givet tilbage i 2007.
Det er jo lysår, i forhold til hvad man ved i dag, i forhold til hvad man vidste dengang osv., og jeg kan da godt forstå, at der sidder en masse kommunalpolitikere rundtomkring i landet, som tænker, hvordan de bedst muligt sikrer deres borgere, hvis de nu har nogle store virksomheder, som ligger tæt på bebyggelse osv.
Så jeg tror også bare, det er rigtig vigtigt, at der herindefra er nogle retningslinjer, eller at vi i hvert fald får den der viden ud, og det er jeg også rigtig glad for er det jeg hører ministeren sige.
Magnus Heunicke (S), 2025-01-08:
Ja, noget af det, vi skal drøfte på mødet, er netop, hvordan den køreplan kommer til at være.
Men jeg må også sige, at det her er ubetrådt land.
Altså, der er ikke bare et naboland eller et andet land, vi normalt arbejder sammen med, vi kan kopiere noget fra, og det er desværre sådan med PFAS, at vi her kæmper om kap, og videnskaben knokler for det.
Danmark er også et af de førende lande i forhold til indsatser, når det drejer sig om vores nationale PFAS-handlingsplan, men der er ikke nogen lande, vi lige kan kopiere noget fra og sige, at vi så tager de her grænseværdier.
Så vi er nødt til at udvikle det selv.
Thomas Danielsen (V), 2025-01-08:
Nu bliver jeg lidt forvirret.
SF har indkaldt til stormøder i Vestjylland omkring det her spørgsmål, altså om vi ikke skal bruge 2.000 mio. kr. mere på at sætte køreledninger op – eller 2 mia. kr.; det er bare, fordi det er så stort et tal, at det er svært at forstå.
Og så er jeg kaldt ned i salen for at svare på spørgsmål.
Er det så rigtigt forstået, at SF ikke har gjort op med sig selv, om de støtter deres egne demonstrationer i forhold til at få sat køreledninger op?
Mads Olsen (SF), 2025-01-08:
Men nu har ministeren jo et helt embedsapparat bag sig, og han har holdt møder med de lokale borgmestre, også mange, tror jeg, fra hans eget parti, og jeg vil derfor bare spørge ministeren: Hvilken løsning foretrækker transportministeren?
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-01-08:
Jamen Socialdemokratiet vil ikke betale for den billige model.
I øvrigt har Socialdemokratiet fokus på flere grupper, ikke alene på pædagoger, men også på pædagogiske assistenter, som også gør en kæmpestor forskel.
Jeg har lige ridset nogle ret konkrete ting op.
Vi har lavet et lønløft, hvor vi klart og tydeligt siger: Vi synes, at pædagoger gør et fantastisk vigtigt stykke arbejde i vores velfærdssamfund, og det skal være mere attraktivt at gå den vej.
Vi har lige lavet en økonomisk aftale for kommunerne, som er den flotteste i 15 år.
Så jeg synes i den grad, at vi prioriterer velfærd, og at vi prioriterer godt, veluddannet pædagogisk personale.
Lotte Rod (RV), 2025-01-08:
Som forældre kan man blive rimelig frustreret over at høre, hvor mange politikere der taler om, hvor vigtige børn er.
Vi hører også Socialdemokratiets ordfører her tale om, at det er vigtigt, at der er pædagoger.
Men hvorfor vil Socialdemokratiet så ikke prioritere 1 mia. kr., som er det, det koster at få de uddannede pædagoger i vores institutioner?
Hvorfor vil Socialdemokratiet kun betale for den billige model?
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-01-08:
Tak for det, formand.
Og tak til Radikale Venstre og fru Lotte Rod for intentionen, der ligger bag det her beslutningsforslag.
Forslaget handler jo om, at 75 pct. af alle ansatte i daginstitutioner og børnehaver skal være enten pædagoger eller under uddannelse til pædagog.
I Socialdemokratiet er vi helt enige i intentionen og i de bagvedliggende tanker.
Det er vi, fordi det er vigtigt i et velfærdssamfund, at man kan aflevere sine børn om morgenen og være trygge ved, at de mødes med professionalisme, faglighed, nærvær og omsorg, og det kræver – det er jeg fuldstændig enig med fru Lotte Rod i – dygtige pædagoger, dygtige pædagogiske assistenter og dygtige pædagogmedhjælpere.
Fagligheden i institutionerne er alfa og omega for forældrenes tryghed, når børnene skal afleveres, og det er også ofte fagligheden, der afgør bredden af et barns smil, når det bliver hentet igen om eftermiddagen.
Desværre er mange institutioner udfordret på rekrutteringen.
Vi mangler simpelt hen pædagogisk personale.
Og her dukker uenigheden mellem Socialdemokratiet og fru Lotte Rod nok op.
Vi mener ikke, at et måltal i et regneark er løsningen, når vi ønsker os mere pædagogisk personale.
For alt, hvad det med sikkerhed vil give os i realiteten, er nogle bureaukrater, som får til opgave at kontrollere, om vi også når det måltal i virkeligheden.
Vi vil gerne ændre på de strukturer, som holder folk væk fra de pædagogiske uddannelser, og hvis jeg må være så fræk at tilføje: Det er vi faktisk også i fuld gang med.
Vi har lavet et historisk lønløft, så det bliver mere attraktivt at arbejde som pædagog, og det var jo i øvrigt en ret velfortjent anerkendelse, synes jeg, fra fællesskabets side af vores dygtige pædagoger.
Vi har lavet den flotteste aftale i 15 år om kommunernes økonomi, så der er flere penge ude i virkeligheden til at lave velfærd for.
Vi skal i gang med en styrkelse af pædagoguddannelsen, så færre forhåbentlig kommer til at falde fra den og flere rent faktisk vil blive færdige og blive pædagoger, og vi er i fuld gang med forhandlingerne om en ny ungdomsuddannelse, nemlig epx, hvor langt flere unge bl.a. vil få indblik i pædagogisk arbejde.
Derfor vil jeg egentlig blot sende den opfordring til fru Lotte Rod og Radikale Venstre: Kom nu med ind i den kamp, og placér jer der, hvor politikken faktisk bliver rykket, i stedet for hele tiden at være den der sure røst i debatten, der glimrer ved jeres fravær, når beslutningerne egentlig skal tages.
Men det er kun på den måde, altså med konkrete tiltag – ikke bare måltal, men konkrete politiske tiltag – at vi får mere pædagogisk personale ude i virkeligheden.
For der findes ikke nogen snuptagsløsninger, når det er strukturen, den er gal med.
Og med de ord kan Socialdemokratiet ikke støtte det her beslutningsforslag.
Mattias Tesfaye (S), 2025-01-08:
Måske lige hvad angår det der med tallene, vil jeg sige, at statistik jo er taknemligt.
Loven om minimumsnormeringer gør, at der er blevet ansat markant mere personale til at tage sig af børnene, end vi havde tidligere.
Det er jo positivt, og det var det, der var formålet med lovgivningen.
Fordi det ikke er muligt at rekruttere pædagoger, er der primært ansat ikkeuddannet personale for at leve op til loven, men det ændrer ikke på, at der faktisk er flere, altså at antallet af pædagogisk personale med en uddannelse faktisk er steget.
Det er rigtigt nok, at andelen er faldet, men det er, fordi man har ansat så mange ekstra uden en uddannelse.
Så håber jeg da på, at den kommunalvalgkamp, vi er på vej ind i i 2025, også kommer til at betyde, at det ekstra løft af kommunernes serviceramme, der er aftalt, bl.a. kommer til at blive brugt på 0-6-årsområdet.
Det vil jeg da ikke lægge skjul på at jeg som børneminister håber på.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-01-08:
Vi er jo på ingen måde uenige om, at en lønstigning til pædagogerne bare er en enormt god ting, men jeg hører ikke ministeren nævne andre tiltag.
Ministeren opremser de tre tiltag, som ministeren også fremlagde i sin tale, men kommer der andre, yderligere tiltag?
Jeg mener faktisk, at jeg har læst et citat fra ministeren i en artikel, hvor ministeren på baggrund af, jeg tror, det var historien om, at netop pædagogandelen var faldende, nu også ville gøre noget ved det her område.
Hvad har ministeren tænkt sig at gøre for netop bl.a. at få pædagogandelen til at stige og kvaliteten til at højnes?
Mattias Tesfaye (S), 2025-01-08:
Jeg har ikke på noget tidspunkt hævdet, at et enkelt tiltag alene kan håndtere de udfordringer, vi helt åbenlyst har med kvaliteten.
Det ved vi i hvert fald er tilfældet på 0-2-årsområdet, og mit bedste gæt er også – desværre – at vi får en rapport for 3-5-årsalderen, børnehavealderen, som hvis ikke det samme så i hvert fald vil vise nogle af de samme tendenser.
Og når jeg slår ned på det med lønnen, er det, fordi jeg selv mener, at pædagoger har været lønnet for lavt.
Det er derfor, at Socialdemokratiet er gået til valg på, at der til nogle af de fag i den offentlige sektor, hvor vi har problemer med at rekruttere – det gælder pædagoger, og det gælder også på f.eks. ældreområdet – skulle være en klækkelig lønstigning.
Det er en ret betragtelig lønstigning, og hvis man lægger det sammen med den stigning i beskæftigelsesfradraget, som er trådt i kraft i år, så er det i den grad noget, man kan se på bunden af lønsedlen.
Så kombinerer jeg det med de uddannelsespolitiske initiativer.
Noget af det ligger på Børne- og Undervisningsministeriets område, og noget ligger på Uddannelses- og Forskningsministeriets område.
Men det er dog væsentlige initiativer til at styrke pædagoguddannelsen, men også til at sikre, at flere kan få en meritpædagoguddannelse.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-01-08:
Det er også min klare oplevelse, at vi desværre har en minister, en børneminister, som ikke tager det her område særlig alvorligt.
Ministeren indleder også med at sige, at der har været meget fokus på ministerens andet område, som er undervisningsområdet, men meget lidt fokus på dagtilbudsområdet.
Og det er jo bare enormt trist.
Så nævner ministeren tre tiltag, der er blevet lavet.
Det ene tiltag handler om de her meritpædagoguddannelser; det var nogle tiltag, der blev sat i gang, inden ministeren blev minister.
Så er der et andet tiltag, som er pædagoguddannelserne, og det er ikke ministerens ressortområde; det er uddannelsesministerens.
Og så er der de her penge, der er blevet afsat til højere løn, og det er jo fint.
Så har ministeren inden for sit eget ressortområde og som børnenes minister, som børneminister, tænkt sig at lave nogle flere tiltag inden for dagtilbudsområdet?
Mette Thiesen (DF), 2025-01-08:
Jeg stod også lige og prøvede at huske datoen.
Jeg kan ikke huske den præcise dato, men det vil jeg i hvert fald også glæde mig til.
Så tak til ministeren for det her svar.
Det er jo sådan ude i de forskellige kommuner – det tror jeg vi alle sammen ved – at man, hvad skal man sige, før i tiden ikke planlagde lige så klogt.
Det er den ene ting.
Den anden ting er jo så også, at der hele tiden kommer ny viden på området i forhold til eksempelvis PFAS, og hvor farligt det egentlig er, også i ganske, ganske små mængder.
Så jeg er rigtig glad for at høre, at ministeren tager det meget alvorligt.
For det her er jo faktisk noget, som gør folk utrolig syge, og jeg kan godt forstå de borgere i Kvistgård og i Helsingør Kommune generelt, som har været rigtig bekymrede for det her, altså om de faktisk har indtaget nok til, at det kan være sundhedsskadeligt osv.
Så jeg tror i hvert fald også, det er vigtigt, at man ligesom hjælper det lidt på vej i forhold til al den nye viden, der er om de her meget, meget farlige stoffer, sådan at kommunerne netop kan lave de her grænseværdier og de kan lave de her rammer for de her virksomheder.
For det er jo ikke alle virksomheder, som bare lukker, og der ligger jo stadig væk rigtig mange virksomheder i de forskellige kommuner, som nu ligger tæt på tættere bebyggelse, fordi de er etableret i en anden tid, hvor der ikke lå alle de her boliger osv.
Har ministeren et estimat på, hvornår man cirka har det her overblik fra Miljøstyrelsens side?
Og kommer vi som ordførere også til at blive informeret om, hvad man ligesom aftaler og snakker med Miljøstyrelsen om?
Lotte Rod (RV), 2025-01-08:
Men hvad skal der til for, at regeringen begynder at tage det her alvorligt?
Forældre har været på gaden, vi har tusind psykologer, som har skrevet fælles indlæg, vi har masser af forskning, der viser det.
Vi behøver ikke flere undersøgelser, og derfor spørger jeg bare: Hvad er det, der skal til for, at regeringen begynder at tage det alvorligt og sikre, at der er pædagoger nok og betaler det, det koster at give børn de pædagoger, som de har brug for?
Mattias Tesfaye (S), 2025-01-08:
Det er rigtigt, at vi fik en undersøgelse af kvaliteten på 0-2-årsområdet, som ingen af os kan være tilfredse med.
Jeg havde ikke forventet en rapport, der sagde, at det gik rigtig godt, men jeg vil godt indrømme, at jeg var skuffet, da jeg læste, hvor skidt den rapport mener det går.
Og der bliver gennemført en lignende undersøgelse på børnehavealderen, og det varer ikke længe, før vi får resultaterne af den.
Uanset hvad de resultater viser, har vi i hvert fald en opgave.
Det, som jeg også synes var interessant i den undersøgelse, var, som jeg også nævner i min tale, at den vigtigste komponent for at sikre kvalitet er uddannet personale.
Det drejer sig om både at kunne fastholde dem, der allerede har uddannelsen, for der er masser af mennesker i Danmark, der har en pædagoguddannelse, men som ikke arbejder med børn, men også at sikre, at dem, der allerede arbejder med børn, faktisk kan få en pædagoguddannelse.
Det er derfor, jeg i min tale lægger vægt på, at der f.eks. er en stigning i antallet af pædagogmedhjælpere, der tager meritpædagoguddannelsen.
Det er virkelig positivt, et vægtigt bidrag til at sikre kvalitet, men også at kunne fastholde flere og rekruttere flere ved at have lavet en ret markant lønstigning ud af en historisk trepartsaftale.
Lotte Rod (RV), 2025-01-08:
Det er nu snart 2 år siden, vi fik kvalitetsundersøgelsen, der sort på hvidt viser, at der kun er god kvalitet i en ud af ti vuggestuer.
Og alligevel gør regeringen ikke noget, selv om vi ved, at det at have uddannede pædagoger er den vigtigste faktor for kvaliteten.
Hvad mangler regeringen for at gøre noget?
Lotte Rod (RV), 2025-01-08:
Tak for det, formand.
I det samme kommer der en masse børn, der skal afleveres, nu hvor Olivia klamrer sig grædende til faren, der ser opgivende på mig.
Her er meget kaotisk her til morgen, siger han.
Caspian og Madelina slås stadig.
Hey, siger jeg med høj stemme, sæt jer lige i sofaen og se et show.
I får nu det magiske mandshøje tårns fald at se.
Caspian, min assistent, vil du nu demonstrere tårnets utrolige højde?
Kom og stil dig her ved siden af det, Caspian.
Det vil vælte og splintre i tusind stykker.
Og bered jer, sarte sjæle, hold jer for ørerne for det øredøvende drøn fra det mægtige tårn.
Han hopper og skriger, mens han tæver løs på Madelina.
Sæt dig i sofaen, siger jeg til hende.
Men han slår mig.
Men han kan ikke nå dig, når du sidder i sofaen.
Faren og de to mødre iagttager mig og min kamp på skammelen, og børnene.
Nå, Caspian.
John er lige ved at skifte, og så hjælper han jer, siger jeg til de andre forældre.
Alle er holdt op med at græde, der er stille et par sekunder.
Caspian skal tælle til tre, men han glemmer at stoppe.
Jeg giver tårnet et skub for effekten, og klodserne eksploderer ud over gulvet.
Caspian sparker til dem, mens han skriger af ophidselse.
Med den her lille bid af Stine Askovs novelle fra dagtilbudssamlingen »Mælkekassetårn« vil jeg i dag ikke bare spørge: Hvor er der en voksen?
Så vil jeg insistere på at spørge: Hvor er der en pædagog?
For når vi hver morgen afleverer vores børn i vuggestue eller i børnehave, skal det være til det bedste, vi som samfund kan give dem.
Det skal være gode børnehaver med dygtige pædagoger, for meningen med vuggestuer og børnehaver må aldrig være, at forældre skal på arbejde.
Det skal være et dejligt sted at være barn.
Det skal være et sted, hvor man kan noget mere, end man kan derhjemme med sine forældre, hvor man kan blive en del af et større fællesskab.
Så det at få flere pædagoger er ikke bare det rigtige at gøre for vores børn.
Det er det vigtigste, vi kan gøre, for at være et frit og tillidsfuldt og demokratisk samfund.
Thomas Danielsen (V), 2025-01-08:
Jeg har involveret lokalområdet i en rapport, som jeg har fået udarbejdet, med et økonomisk scenarie for de forskellige modeller, efter at jeg har involveret og offentliggjort den for ordførerens parti og for de øvrige partier.
Så jeg har spillet med fuldstændig åbne kort.
Jeg mener, at vi skal have direkte tog til København.
Det skal vi sikre i al fremtid.
Det, man i min optik kan diskutere, er, om det skal være højhastighedstog, hvor mange steder de skal stoppe, og om de skal kunne konkurrere med bilen.
Det er, fordi man skal kunne krydse landet hurtigst muligt.
Der er alle mulige nuancer, men det undrer mig, at SF har indkaldt til et stormøde mod mig, som gerne vil en debat om det her, og at man så ikke engang har gjort op med sig selv, om man støtter det, man selv demonstrerer for.
Mattias Tesfaye (S), 2025-01-08:
Fru Lotte Rod spørger, hvad der skal til for, at vi tager det alvorligt, og jeg står og taler om konkrete løsninger, der er gennemført, og som virker: Det står på bundlinjen på lønsedlen, at de får noget mere i løn; der er en stigning i antallet af pædagogmedhjælpere, der tager en meritpædagoguddannelse; der er gennemført en historisk stor økonomiaftale med kommunerne, der giver mulighederne for, at man lokalt kan beslutte at prioritere daginstitutionsområdet; og der er netop før jul fremlagt et forslag til et ret markant kvalitetsløft af pædagoguddannelsen, som i øvrigt alle, der arbejder med pædagoguddannelsen til daglig, siger er et rigtig godt udspil.
Så i stedet for at vi mødes her og vedtager beslutningsforslag om procentandele, at det da meget bedre at vedtage konkret politik, der virker, og ikke bare noget, jeg påstår der virker, men noget, der faktisk virker allerede nu.
Lotte Rod (RV), 2025-01-08:
Men det koster 1 mia. kr., hvis vi gerne vil hæve andelen af pædagoger fra, at det i dag kun er halvdelen af vores personale, der er uddannet pædagoger, til, at det er tre ud af fire af de voksne i vores vuggestuer og børnehaver, der er pædagoger.
Det er en politisk opgave.
Altså, det kommer kun, hvis vi prioriterer pengene til det.
Hvorfor vil Socialdemokratiet ikke det?
Theresa Scavenius (UFG), 2025-01-08:
Men som udenrigsministeren selvfølgelig er vidende om, er der mange lande, som er fanget i de her gældsdiplomatiske forbindelser.
Det er bl.a. Kenya, som f.eks. har meget svært ved at komme ud af den her gæld.
Så er ministeren ikke bekymret for, at de, når vi laver den her type af lån, bliver meget hårdt ramt?
Det er også, når det netop er koblet med de her reformbetingelser, hvor vi kommer til at favorisere internationale investorer over den lokale befolkning, som vi ellers siger vi støtter i forbindelse med krigen – og nu har jeg ikke mere tid.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-01-08:
Det korte svar på det spørgsmål er jo: Ja.
Og jeg ser måske anderledes på det med krigen og reformerne, for man kunne jo også argumentere for, at det sådan set er et ukrainsk reformbehov, altså en ukrainsk ambition om at blive et sandt europæisk land og blive integreret i Europa, der måske er en af hovedårsagerne til, at vi har set en russisk invasion.
Derfor bliver det sådan lidt omvendt at bruge det forhold, at Ukraine er udsat for en fuldstændig illegal fuldskalakrig, som et argument for, at vi så ikke skal bistå Ukraine med at lave de reformer, som er forudsætningen for, at Ukraine kan udleve det, der er Ukraines drøm, nemlig at komme tættere på at blive fuldt integreret i Europa.
Som jeg har været inde på – og tiden løber fra mig her – er de lånepakker, der er lavet, jo sådan set ret gunstige.
Det er bl.a. i det her G7-regi, hvor Europa kommer med 18 mia. kr., EU med det samme, og de andre G7-lande med lidt mindre, og hvor lånene sådan set vedligeholdes af Rusland med renterne fra de immobiliserede aktiver, og hvor det er med en ambition om, at der en dag skal falde en krigsskadeserstatning, som så kan bruges til at afdrage hovedstolen.