runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2016-11-22:
Transporten er en af de store udfordringer, når vi taler om den grønne omstilling i Danmark.
Det er stort set det hele, der stadig er på fossile drivmidler, og derfor er der behov for, at vi får omlagt transporten, sådan at vi kommer over på nogle andre drivmidler, enten strøm eller nogle forskellige former for biobaserede drivmidler.
Det her lovforslag er et lovforslag, vi har ønsket os meget længe fra Radikale Venstres side, altså at man fik besluttet at lave iblanding af biobrændstoffer i benzinen, sådan at vi kan skabe et marked for at lave det i Danmark, men også at vi kan komme i gang med at omstille de biler – og måske også de fly og skibe, vi allerede har – til at udlede mindre CO2.
Derfor vil vi gerne takke regeringen for at komme med det her lovforslag, selv om man ellers i første omgang havde sagt, at man først ville komme med noget om halvandet til to års tid.
Det er altid noget, selv om vi jo ikke er kommet lige så langt, som Radikale Venstre gerne havde set.
Men det er altid en begyndelse, og med den aftale, en række partier lavede i sidste uge, er der også en såkaldt grøn pulje og nogle andre midler til, at vi måske også kan blive enige om flere initiativer i de kommende måneder og år.
Så Radikale Venstre er glade for lovforslaget og kommer til at stemme for det, når det skal tredjebehandles.
Christian Poll (ALT), 2016-11-22:
Vi har diskuteret det her forslag og er i Alternativet nået frem til, at vi sådan set kan støtte det.
For den snævre tilgang, der handler om at sætte et krav på 0,9 pct. på de mest bæredygtige biobrændstoffer, vil fortrænge de biobrændstoffer, som vi synes er mest problematiske, altså førstegenerationsbiobrændstoffer.
Det er sådan set grundlæggende derfor, at vi kan støtte forslaget.
Men vi synes også, at der er nogle problemstillinger, som mangler og altså ikke er adresseret her, hvad andre ordførere også har fremhævet, nemlig at man kan opnå nogle af de samme ting ved at regne el med i systemet på en langt mere udvidet måde, end vi gør i dag, altså el i biler og i tog, som flere af høringsparterne fremhæver.
Så vi kan altså støtte forslaget, men mener, at der fremadrettet er behov for også at kigge bredere på, hvordan vi får mere el ind i systemet til også at opfylde de her krav fra EU.
Villum Christensen (LA), 2016-11-22:
Tak for det, formand.
Lovforslaget, vi behandler her, har til formål at øge anvendelsen af det, som er blevet benævnt avancerede biobrændstoffer i benzin og dieselolie.
Generelt har vi altid været kritiske over for, at man i den grønne omstillings hellige navn medvirker til at forøge sultproblemerne i den tredje verden, ikke mindst på grund af fødevarepriserne, som selvsagt stiger, når der er et mindre areal at dyrke på.
Andre stoffer tæller med andre faktorer ifølge ILUC-direktivet.
EU har tilsyneladende lavet en lang liste over sådanne produkter, og alt afhængig af den administrative definition er brændstoffet godt eller skidt eller mindre skidt, kan man forstå.
Man kunne spørge, hvordan denne tankegang passer med synspunktet om, at der ikke længere er noget, der hedder affald i den cirkulære økonomi, men alt sammen er ressourcer, som teknologien på et tidspunkt vil kunne udnytte igen og igen.
Teknologierne fortsætter jo helt sikkert med at give menneskeheden nye muligheder, det stopper nok ikke i morgen, så derfor vil jeg gerne tænde et advarselssignal.
Hvis den bærende idé bag dette lovforslag skulle knytte sig til et spørgsmål om bedre økonomi i nogle bestemte projekter, som vi har hørt om, så tror jeg, man skal passe på, for priserne kan naturligvis meget hurtigt blive lavere, inden de her projekter er køreklar.
Bare en reduktion på 10 pct. – det har vist allerede været nævnt – kan fuldstændig ændre det kommercielle grundlag for mange af de her projekter, og de fleste energiordførere, ved jeg, kender jo udmærket diskussionen fra solcelleloven, som vi ændrede tre gange, også fordi vi ikke kunne forudsige teknologi- og prisudvikling.
Når det er sagt, kan vi ikke være uenige i retningen, nemlig at vi bestemt ikke skal putte fødevarer i benzintanken mere end nødvendigt, og vi bør helt sikkert indregne de her indirekte effekter, som det såkaldte ILUC-direktiv arbejder med.
Som kuriosum kunne man til slut nævne – det tror jeg jeg vil gøre – at kloden jo er blevet noget, der ligner 14 pct. grønnere de seneste 10-15 år, måske fordi der er kommet mere CO2 i luften, hvilket fremmer fotosyntesen, akkurat som når gartnere blæser CO2 ind i tomatdrivhuse for at få større udbytte.
Så vi har masser af skov og grønne områder, og det er jo rigtig godt for miljø og biodiversitet.
Thomas Danielsen (V), 2016-11-22:
Regeringen har ikke på noget som helst tidspunkt sagt, at vi dropper Maabjerg Energy Center.
Det er korrekt, at Danmarks Grønne Investeringsfond m.fl. har sagt, at man ikke vurderer projektet til at være økonomisk rentabelt.
Det er så dér, at vi har sagt: Godt, så indkalder vi alle Folketingets partier, de, som har en interesse i at fremme det her projekt, til drøftelser omkring, hvor langt man er villig til at gå.
Der er det glædeligt, at regeringen har fået en stor opbakning bredt i Folketinget i forhold til at afsøge de finansielle muligheder, altså at fremme de finansielle muligheder for konsortiet.
Jens Joel (S), 2016-11-22:
Jeg ved ikke, om jeg synes, at det der med at pege fingre bidrager til noget særligt.
Nu har hr. Thomas Danielsen meget travlt med, hvad den sidste regering ikke gjorde, og hvad den nuværende regering gør.
Jeg vil bare gerne have, at vi er enige om, at et iblandingskrav jo kan være godt for klimaet, men jo ikke kan bruges til ret meget i Holstebro i forhold til arbejdspladser, hvis ikke man også får finansieringen på plads, fordi så ender man jo bare med at skabe arbejdspladser i Tyskland eller i Brasilien eller et af de andre steder, hvor de laver det her biobrændstof.
Derfor sagde vi, dengang den nuværende regering sagde, at de droppede det med Maabjerg Energy Center, for det var ikke rentabelt: Nej, lad os lige prøve igen, og det er det, regeringen har fået en bred politisk opbakning til at afsøge.
Men jeg vil bare gerne høre, om ordføreren ikke er enig i, at iblandingskravet jo ikke hjælper på arbejdspladserne, hvis ikke også man får finansieringen på plads.
Thomas Danielsen (V), 2016-11-22:
Konsortiet bag Maabjerg Energy Center har jo fremlagt en finansieringsmodel, som har vist sig at være økonomisk skrøbelig.
Det har den, fordi hvis ætanolprisen laver et forholdsvis lille udsving i negativ retning på 10 pct., vurderer man i forhold til deres egne tal, at projektet ikke er økonomisk rentabelt.
Så det er korrekt, at det er en forudsætning at lave et iblandingskrav på 2½ pct., som den tidligere regering ikke fik gjort noget ved, men som vi gør nu, og dernæst er det klart, at den anden del af det jo er selve finansieringsdelen, hvor konsortiet skal have styr på finansieringen, det vil sige, hvem ønsker at lægge hånden på kogepladen, når det her bliver alvorligt.
Der har man så fra regeringens side sagt, at det stiller vi os gerne i spidsen for at afsøge, når nu man føler, man er kørt ind i en mur fra Maabjerg Energy Centers side.
Jens Joel (S), 2016-11-22:
Tak for det.
Jeg er selvfølgelig rigtig glad for, at ordføreren også har snakket om Maabjerg Energy Center og kæmper for det, og jeg er også glad for, at ordføreren opfatter sig som en del af et parti, der sætter handling bag ordene, så jeg skal bare høre, om det er rigtigt, når iblandingskravet er den ene halvdel af forudsætningen, hvis man skal skabe de 1.000 arbejdspladser eller tusindvis, alt efter hvordan man gør det op, i Vestjylland, at det så er en forudsætning, at man også finder en finansieringsmodel.
Thomas Danielsen (V), 2016-11-22:
Jeg kan høre, der er forskel på, hvordan man omtaler arbejdspladser, afhængigt af om de er udledt af kystnære vindmøller eller af Maabjerg Energy Center.
Det er jo sådan, at det i etableringsfasen vil være ca. 1.000 arbejdspladser, og derudover er det ca. 1.000 varige arbejdspladser.
Hvis man så omregner dem til årsværk, hvilket ordføreren ellers ynder at gøre, så er der i hvert fald tale om mange tusinde årsværk.
Med hensyn til at kunne få økonomi i projektet er det et ansvar, der ligger i konsortiet.
Vi har så bare på grund af vores begejstring for projektet sagt, at nu, hvor det har været vanskeligt at finde finansieringen, ønsker vi at gå ind og understøtte mulighederne for at skaffe denne finansiering, og vi har to ministre – klima- og energiministeren og erhvervs- og vækstministeren – som har stillet sig i spidsen for et forsøg på at fremme finansieringsmulighederne for Maabjerg Energy Center.
Det sker, fordi det ligger os meget på sinde, og fordi vi ønsker at udvide vores forspring på det grønne område.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-11-22:
Vil det sige, at ministeren mener, at der i den periode, hvor den her formulering om »med sikkerhed« ikke stod i loven, var personer, som ikke blev udvist, men som ellers ville være blevet det?
Mit andet spørgsmål er: Er det ikke korrekt, at uanset om den her lov bliver gennemført eller ej, skal man ikke udvise, hvis det er i strid med menneskerettighederne og konventionerne?
Inger Støjberg (V), 2016-11-22:
Ja, det er min klare opfattelse, at det vil have en reel effekt.
Tak for det, og tak til ordførerne for indlæggene, der er kommet her.
Formålet med lovforslaget er helt klart, nemlig at flere kriminelle udlændinge skal udvises.
Kriminelle udlændinge hører ikke til i Danmark.
Det er helt uacceptabelt, at udlændinge misbruger deres ophold i Danmark til at begå kriminalitet, og sigtet med lovforslaget er derfor at sende et klart signal til domstolene om, at flere kriminelle skal udvises af Danmark.
Kun i de tilfælde, hvor det med sikkerhed vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser, skal udvisning undlades.
I sådanne tilfælde skal udlændinge i stedet udvises betinget.
Det betyder, at hvis der ikke er nogen som helst tvivl om, hvorvidt en udlænding kan udvises, så skal tvivlen komme Danmark til gode, aldrig den kriminelle.
Med lovforslaget føres udvisningsreglerne tilbage til den form, som reglerne havde frem til den 1. juli 2012, da den tidligere S-R-SF-regering ændrede reglerne.
Det var efter den nuværende regerings opfattelse en klar fejl, at den tidligere regering lempede på reglerne.
Denne regering ønsker at skærpe reglerne på området og sende et klart og tydeligt signal til kriminelle udlændinge om, at vi i Danmark ikke vil give ophold til udlændinge, som bryder danske love.
Det fremgår således direkte af lovforslaget, at udvisning kun kan undlades, hvis den med sikkerhed vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Flere kriminelle udlændinge skal udvises.
Regeringens grundsynspunkt er, at Danmark skal leve op til sine internationale forpligtelser.
Vi vil dog samtidig ikke lægge skjul på, at vi ønsker at udforske spillerummet inden for vores internationale forpligtelser.
Hvis der i en sag er usikkerhed om rækkevidden af de internationale forpligtelser, er det op til domstolene at vurdere konkret, om udvisningen af den pågældende er mulig inden for rammerne af Danmarks internationale forpligtelser.
Men det understreges i lovforslaget, at der skal udvises, hvis domstolenes skøn munder ud i, at udvisningen ikke med sikkerhed vil være i strid med dem.
Som sagt er sigtet med lovforslaget fuldstændig klart: Flere kriminelle udlændinge skal udvises af Danmark.
Og jeg ser frem til den videre behandling her i Folketingssalen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-11-22:
Tak for det.
Strammerretorik, der reelt ingen effekt har, kan ikke bruges, sagde Socialdemokratiets ordfører.
Det synes jeg er så rigtigt.
Derfor er vi også imod det her lovforslag.
Radikale Venstre har meget svært ved at se, at det kommer til at gøre nogen som helst forskel.
Jeg ser frem til ministerens svar på spørgsmålet også fra den socialdemokratiske ordfører om, hvordan det kan have ændret sig, at Kommissionen dengang udtrykte bekymring og vi derfor tog det ud, fordi det var i strid med implementeringen af opholdsdirektivet.
Vil den henvendelse ikke komme en gang til?
Jeg synes, det er mærkeligt, at rådgivningen i vores tid var, at det vil være en fornuftig ting at tage det her ud, fordi det sådan set ikke var i overensstemmelse med direktiver, mens rådgivningen jo nu må være en anden.
Det kan ministeren selvfølgelig komme ind på.
Det kan selvfølgelig også bare være regeringen, der modsætter sig den rådgivning.
Inger Støjberg (V), 2016-11-22:
Som jeg også sagde i min tale, vil vi leve op til de internationale forpligtelser, og det er med sikkerhed, hvis man kan bruge den formulering lige nu.
Det er en lidt fiffig formulering.
Men når det er sagt, er der jo heller ingen tvivl om, at vi ønsker at udforske de internationale konventioner, og det har vi heller ikke lagt skjul på.
Men det er min opfattelse, at det vil have en reel effekt.
Jeg kan selvfølgelig ikke i dag, og heller ikke hvis der bliver stillet et skriftligt spørgsmål, gennemgå samtlige domme og se, om der skulle være en, der med sikkerhed ville være blevet udvist, eller om der ville have været en større sandsynlighed for det.
Men det, jeg i hvert fald kan sige, er, at vi nu gør alt, hvad vi overhovedet kan, for at sikre, at der bliver taget hensyn til Danmark og ikke til den kriminelle.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-11-22:
Ordene »med sikkerhed« bevæger sig jo ind og ud af udlændingelovens udvisningsbestemmelser.
I 2012 blev ordene fjernet, og allerede dengang var det vældig omstridt, hvorvidt ændringen ville have nogen som helst effekt i praksis.
Det er naturligvis med omvendt fortegn stadig væk omdiskuteret i 2016 – man kunne også sige tvivlsomt – om den her ændring vil have nogen som helst betydning i virkeligheden.
I Enhedslisten kunne vi vælge at lytte til de jurister, der argumenterer for, at det foreliggende lovforslag på 15 sider ingen som helst betydning vil have i praksis, og nøjes med at trække på skuldrene.
Så kan man jo sige, at det er ligegyldigt, om man stemmer grønt eller rødt eller gult.
Når vi stemmer imod, er der to grunde.
For det første mener vi, at danske domstole i deres afgørelser bør befinde sig på den sikre side i afgørelser, hvor vigtige internationale konventioner som f.eks. den europæiske menneskerettighedskonvention er i spil.
Vi er simpelt hen politisk uenige i, at man skal føre en udlændingepolitik, som er så stram, at man hele tiden går lige til kanten af menneskerettighederne.
Vi synes sådan set, at menneskerettighederne bør være et absolut bundniveau og ikke et maksimum, man skal leve op til, og så er alt godt.
For det andet er det her signalpolitik.
Det er vigtigt for regeringen og ikke mindst for et støtteparti at sende et signal om, at Danmark fører en hård udlændingepolitik, selv om den ændring, vi diskuterer i dag, sandsynligvis er fuldstændig virkningsløs i praksis.
Det er altså det signal, man gerne vil sende.
Vi er imod signalet, og derfor stemmer vi imod.
Men som sagt kunne man stemme for, man kunne stemme imod, eller man kunne undlade at stemme.
Det er der rigtig mange jurister der er enige i.
Jeg skulle hilse fra Alternativet og sige, at de også stemmer imod.
Carl Holst (V), 2016-11-22:
Venstre kan støtte forslaget, og jeg skulle hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de også kan støtte forslaget.
Nogle mener, at det her er symbolpolitik.
Det mener Venstre ikke.
Vi mener, at det her er udtryk for, at det var en fejl, at man i 2012 fjernede »med sikkerhed«, fordi det netop ikke er symbolpolitik, men et klart signal om, at kriminelle skal udvises, og det gør vi så endnu klarere ved at sige »med sikkerhed«.
»Med sikkerhed« skal forstås sådan, at det selvfølgelig ikke skal være i strid med Danmarks internationale forpligtelser, men til gengæld skal det også være sikkert, at det ikke er i strid med dem, for er der det mindste, skal kriminelle udlændinge udvises.
Derfor støtter Venstre og Det Konservative Folkeparti lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2016-11-22:
Det foreslås, at ordene »med sikkerhed« igen indsættes i udlændingelovens § 26, således at en kriminel udlænding skal udvises, medmindre dette med sikkerhed vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Dansk Folkeparti foreslog allerede før sommeren at skærpe udvisningsreglerne.
Sådan må jeg forstå det.
I Dansk Folkeparti mener vi, at kriminelle udlændinge skal udvises, for der er ingen grund til at samle på den slags mennesker her i Danmark.
Vi har set en række eksempler på, at domstolene og endda Højesteret har givet en urimelig høj beskyttelse til dybt kriminelle udlændinge.
Nogle gange er det, som om domstolene ikke forstår de love og respekterer de love, som Folketinget vedtager, og det synes jeg er stærkt kritisabelt.
Jeg håber, at denne ændring vil medføre, at domstolene forstår og respekterer, at det er Folketingets ønske, at flere kriminelle udlændinge bliver udvist.
Dansk Folkeparti støtter lovforslaget, og vi ser gerne, at det undersøges, om udvisningsreglerne kan skærpes yderligere, men det vil vi tage fat på i udvalgsarbejdet.
Trine Bramsen (S), 2016-11-22:
Så lad os bestemt drøfte det videre.
Martin Henriksen (DF), 2016-11-22:
Jeg vil blot kvittere for, at Socialdemokratiet stemmer for det.
Det synes jeg er positivt.
Jeg vil også kvittere for, at man gerne vil kigge på, om vi kan stramme yderligere op i udvisningsreglerne.
Så har jeg ikke så meget et spørgsmål, men en opfordring til, at vi skal blive enige om, hvordan man kan stramme yderligere op.
For stramninger over for kriminelle udlændinge er altid godt.
Christina Egelund (LA), 2016-11-22:
Vores forhold til internationale konventioner fylder rigtig meget i den offentlige debat.
Nogle af de spørgsmål, som stilles, er: Hvad skal vi med dem?
Er de forældede?
Skal de suspenderes eller reformeres.
Jeg vil gerne slå fast, at vi i Liberal Alliance er tilhængere af internationale spilleregler og en international retsorden, for alternativet er jo international ragnarok.
Med det foreliggende lovforslag søges det gjort lettere at udvise kriminelle udlændinge inden for rammerne af vores internationale forpligtelser.
Vi mener i Liberal Alliance, at lovforslaget er et udtryk for den rigtige balance mellem hensynet til ønsket om at udvise kriminelle udlændinge, som vi deler, og hensynet til Danmarks internationale forpligtelser.
Vi støtter dermed lovforslaget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-11-22:
Jeg bliver nødt til at høre om noget.
Jeg kan forstå på ministeren, at ministeren ikke vil gennemgå sagerne og finde konkrete eksempler på, hvornår en person, som burde have været udvist, ikke kunne blive udvist, da der ikke stod »med sikkerhed«, men vil kunne det nu.
Men kan ministeren så komme med et tænkt eksempel, eller, selvfølgelig, hvis ministeren kan komme på et konkret eksempel, på personer, som ministeren godt kunne have tænkt sig at have udvist, og som måske i fremtiden vil kunne udvises?
Peter Christensen (V), 2016-11-22:
Jeg vil gerne takke for de mange indlæg, der bakker op om ratificeringen.
På NATO-udenrigsministermødet den 19. maj i år blev den officielle tiltrædelsesprotokol for Montenegros medlemskab af NATO underskrevet.
Montenegro vil få fuldt medlemskab, når medlemsaftalen er ratificeret i alle NATO's medlemslande.
Der er flere gode grunde til, at Danmark bør ratificere Montenegros tiltrædelse af NATO.
Montenegro er i stand til at fremme traktatens grundsætninger og vil med sit medlemskab af NATO bidrage til det nordatlantiske områdes sikkerhed.
NATO og Danmark har således en klar interesse i at have Montenegro med i vores alliance.
Det skal vi fra NATO's side belønne.
Som fremhævet i NATO's fremskridtsrapporter har Montenegro spillet en konstruktiv rolle i det regionale samarbejde på det vestlige Balkan og har taget vigtige politiske skridt til at finde løsninger på landets bilaterale udeståender med dets nabolande.
På den indenrigspolitiske bane blev der for nylig afholdt et parlamentsvalg karakteriseret ved gennemsigtighed og respekt for frihedsrettighederne.
NATO's medlemslande er derfor enige om, at Montenegro har demonstreret tilstrækkeligt med fremskridt til at opnå medlemskab.
Inger Støjberg (V), 2016-11-22:
Tak for den overvældende opbakning til det her lovforslag.
Formålet med lovforslaget er at sikre grundlaget for, at nogle af verdens dygtigste forskere og andre højtuddannede ansatte ved ESS i Lund får mulighed for at bosætte sig i Danmark til gavn for danske virksomheder og til gavn for det danske samfund.
Det forventes, at ESS vil blive et af verdens mest avancerede forskningsfaciliteter og en magnet for nogle af de mest talentfulde forskere i verden.
Danmark og Sverige deler værtskabet for ESS og bidrager sammenlagt med lige under halvdelen af konstruktionsomkostningerne.
En række andre europæiske lande deltager også i projektet.
Gevinsten for Danmark afhænger særlig af, om vi formår at sikre grundlaget for, at der på længere sigt kan ske en succesfuld kompetenceoverførsel af højtspecialiserede ESS-ansatte til virksomheder i Danmark.
Sandsynligheden for, at de højtspecialiserede ESS-ansatte efterfølgende tager arbejde i Danmark, bliver større, hvis de bor i Danmark, og særlig hvis de har medfølgende familier, der netop bliver glade for at bo her.
Derfor foreslås det med lovforslaget, at udlændinge, der skal arbejde på forskningscenteret ESS i Sverige, får mulighed for at få opholdstilladelse i Danmark, hvis arbejdet er knyttet til ESS' forskningsmæssige virksomhed.
Med disse ord vil jeg gerne takke ordførerne for modtagelsen af det her lovforslag.
Det er jo sjældent, at der er så bred opbakning, når det handler om udlændingepolitik, men det er jo godt, at der er det her.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-11-22:
Tak for det.
Ligesom den tidligere ordfører støtter jeg forslaget.
Det gør vi i Radikale Venstre, fordi vi ønsker dygtige udlændinge – dem er der brug for, ikke kun i ESS, men i en lang, lang række danske virksomheder; det bliver vi alle sammen dygtigere og rigere af, og det skaber nye job til flere.
Så det er rigtig godt, at det sker nu for ESS, en gigantisk forskningsinfrastruktur, som alle europæiske lande har lagt penge i, og som jeg var med til at tage spadestikket til.
Jeg er som Liberal Alliances ordfører ked af, at det med hensyn til forskerskatteordningen kommer til at betyde forskelsbehandling for en række andre internationale medarbejdere eller måske endda svenske medarbejdere ansat i danske virksomheder og danske medarbejdere ansat i svenske virksomheder.
Jeg har til gengæld forstået på skatteministeren, at det er en problemstilling, som han gerne vil drøfte, og det må så være i skatteordførerkredsen, men det håber jeg meget man kan nå at få med, så der i det mindste kommer en lidt større fleksibilitet.
Vi så jo gerne, at den ordning, som vi nu indfører for ESS-medarbejdere, kunne gælde alle videnmedarbejdere på det her niveau.
Men det er godt, at der i det mindste bliver skabt den fleksibilitet, så vi ikke rammer andre medarbejdere skævt på tværs af Øresund.
Christina Egelund (LA), 2016-11-22:
Lige om lidt etableres en ny verdensledende forskningsinstitution i henholdsvis Sverige og Danmark.
Mange af de tidligere ordførere har allerede fint redegjort for det fornuftige i det her lovforslag, så det vil jeg sådan set ikke gøre mere ud af.
Liberal Alliance støtter lovforslaget, men der er et lille aber dabei, som Finansrådet anfører i deres høringssvar, nemlig at der er tale om et forslag, som kan skabe en urimelig forskelsbehandling, idet et offentligt ejet selskab opnår en positiv særbehandling og gives bedre vilkår end andre virksomheder.
Den positive særbehandling er efter Finansrådets opfattelse åbenbart i strid med helt grundlæggende lighedsprincipper, og det er en indvending, som vi synes er legitim, og som vi gerne vil tage med videre i udvalgsarbejdet. Vi støtter lovforslaget, men i virkeligheden så vi gerne, at der generelt blev givet opholdstilladelser til folk, som kan forsørge sig selv og deres, og at vi i Danmark virkelig lagde os i selen for at sikre, at kloge, flittige og arbejdsomme udlændinge ville vælge at lægge deres karriere i Danmark.