runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2022-04-28:
Generelt er det jo et mål, vi som regering forfølger, nemlig at der er gode muligheder i alle landsdele for at tage en uddannelse.
Der kunne jeg godt have ønsket mig mere velvilje fra Radikale Venstre i den sammenhæng, uden at det skal være noget, vi fylder debatten med her.
Men i forhold til hvordan sådan en eventuel uddannelse skal strikkes sammen og hvor man ville kunne tage den henne i landet, tænker jeg, at vi skal et par skridt ned i rækken, inden vi når frem til at skulle svare på det spørgsmål.
Slutbemærkningen her fra fru Mette Thiesen peger jo på, at det er rundtomkring på forskellige skoler, man har haft gavn af det, og det arbejde, der så er sket i relation til skolen, er noget af det, jeg håber vi vil kunne nå frem til at en uddannelse her så også ville skullet være rettet imod.
Men i forhold til helt generelt at kunne virke som psykolog, have autorisation til det, er der nogle faglige indvendinger om, at der er temmelig langt fra læreruddannelsen og til det at kunne være egentlig praktiserende psykolog.
Og med de forsøg og undersøgelser, der har været, med den rådgivning, jeg også har modtaget, og i forhold til de diskussioner, der har været med universiteterne om deres vurderinger, er der altså ikke et grundlag for at sige, at det fagligt er det rigtige at gøre, at man på den måde og ad den her vej skulle kunne få den fulde psykologautorisation.
Så synes jeg som sagt, at det er væsentligt, at vi ikke får skabt en anden vej til at blive psykolog via læreruddannelsen, for det skal primært være for at være lærer, at man faktisk starter på den uddannelse, og ikke, fordi man ikke kan komme ind på psykologistudiet.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-28:
Der er vi kommet videre i dag, end man var før i tiden.
Det er jo lige præcis derfor, det her er så højaktuelt, for det er netop noget, der ville gøre læreruddannelsen mere attraktiv, at man havde flere muligheder på den anden side.
Jeg har ikke før i tiden mødt nogen, som kunne tænke sig at læse til cand.pæd.psyk., som ikke har været interesseret i at arbejde med børn.
Så jeg deler ikke ministerens bekymring for, at man så ryger ud af skoleregi.
De enkelte, der gør det, er jeg sådan set heller ikke bekymret for.
Men jeg undrer mig bare lidt, når man har haft en uddannelse, som egentlig fungerede rigtig, rigtig fint, at man så ikke gør det; plus at man kan sige, at vi selvfølgelig skal have en bedre læreruddannelse med bedre kvalitet og højere fagligt niveau.
Men jeg tror altså godt, at man kunne lave f.eks. et mellemliggende år, hvor man opgraderer i forhold til nogle af de ting, der har været bekymringerne efter lærerseminariet, for at man netop kunne have mulighed for det her.
Så ser ministeren ikke bare nogle muligheder for, at man kunne genetablere den gamle cand.pæd.psyk-uddannelse?
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-04-28:
Jeg tænker nærmest, at ordføreren har levet i et vakuum, hvis ikke man har observeret, at der de sidste 2 år har været en lang række grundlæggende faktorer, som har disruptet det politiske system, som har gjort, at vi må handle anderledes.
Så der har været nogle vilkår.
Jeg er helt overbevist om – og jeg synes også, ordføreren fra Socialdemokratiet gjorde det meget klart og tydeligt – at der har været nogle vilkår, som vi skulle sejle skibet igennem, og at nu er vi på vej den anden vej, og jeg ser helt klart nogle perspektiver på, at vi sammen med Socialdemokratiet vil ændre vilkårene og være mere lighedsskabende.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-28:
Tusind tak.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at det her er noget, der har ligget mig på sinde i efterhånden rigtig, rigtig mange år.
Faktisk afskaffede man cand.pæd.psyk.-uddannelsen, det år jeg begyndte på lærerseminariet, så øv for mig.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ministeren, for ministeren er jo positiv over for det her forslag, men ikke for, at man i bund og grund kan genetablere den gamle cand.pæd.psyk-uddannelse, hvor man også fik en autorisation: Hvad er det, ministeren er bekymret for helt konkret i forhold til at genetablere den uddannelse, som jo rigtig mange har været rigtig glade for, og som man helt sikkert også har haft rigtig stor gavn af rundtomkring på de forskellige skoler?
Mette Abildgaard (KF), 2022-04-28:
Mange tak til Dansk Folkeparti og hr. Dennis Flydtkjær for at komme med det her rigtig gode beslutningsforslag, som sætter fokus på en problemstilling, som jeg må indrømme jeg personligt ikke var klar over.
Hvis man skal ud og forklare danskerne logikken i, at der, hvis man giver et lagen eller en lampe i gave, ikke er beskatning på det, men hvis det et gavekort, som har et bredt anvendelsesformål, så skal det beskattes, så vil jeg sige, at jeg tror, danskerne helt grundlæggende har svært ved at se det logiske i det.
Jeg ved eksempelvis, at Novo Nordisk i forbindelse med jul – jeg kan ikke sige, om det var i år, eller om det var for et par år siden – gav nogle lamper af en dansk glaskunstner i gave til deres medarbejdere: 33.000 lamper til 16.500 medarbejdere.
Man skal ikke kende ret mange ansatte i Novo Nordisk, før man ved, at der lidt er en stående joke hos medarbejderne om, at man skal være hurtig til at sætte gaverne til salg på Den Blå Avis, hvis man ikke vil have dem.
For det, de kan se, er, at Den Blå Avis bliver oversvømmet med de gaver, de får.
For når man skal give gaver til 16.500 medarbejdere, giver det sig selv, at der vil være mange, der måske ikke lige står og mangler et par lamper i den størrelse og med den form.
Hvad sker der så?
Så bliver de sat til salg på Den Blå Avis, og så får folk kontanter for dem i stedet for, og så får vi jo lige præcis det, vi ikke ønsker, nemlig at det er kontanter, der ender med at være udkommet, i stedet for at det er en konkret fysisk gave.
Så det synes jeg bare er et lille eksempel på, at den model, vi har i dag, heller ikke er genial, fordi den bestemt også kan føre til, at det ender med at være den nævnte måde, aflønningen sker på.
Så vi har i Konservative meget stor sympati for det her beslutningsforslag.
Vi står nok meget samme sted som Venstre i forhold til det her med økonomien.
Det virker, som om der er en åbenlys uoverensstemmelse i forhold til det her med de 300 mio. kr.
Når jeg hører ordføreren for Dansk Folkeparti, vil jeg sige, at jeg synes, man svarer meget godt på, at det sådan set er en anden beregning, som er baseret på et andet mere vidtgående forslag end det her konkrete forslag.
Vi forbeholder os lige retten til at trække i land, hvis der kommer nogle beregninger frem, der giver os kolde fødder.
Men i udgangspunktet har vi meget stor sympati for det her beslutningsforslag, som gør opmærksom på en central problemstilling, så tak for det.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-28:
Jeg forstår godt, at Nye Borgerlige synes, det er et dumt forslag.
Det er et parti, som ønsker en minimalstat og ønsker gunstige forhold for de rige.
Ja, Frie Grønne ønsker at bekæmpe store formuer.
Ja, Frie Grønne ønsker at tage den værdi, som rigtig, rigtig mange medarbejdere har skabt, men som kun tilfalder en lille gruppe mennesker deroppe.
Ja, vi ønsker at omfordele den værdi ud til medarbejderne, ud til samfundet.
Ja, vi ønsker at bekæmpe ulighed.
Mere har jeg ikke at sige til ordføreren.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-28:
Det er jo sådan en sjov form for blanding mellem islamisme og kommunisme, som Frie Grønne dyrker.
Og det er bare skadeligt for ethvert frit samfund, som gerne ønsker at bevæge sig fremad.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-28:
Nu begynder debatten jo at blive megauværdig.
Det tænker jeg ikke at jeg vil deltage i på nogen måde.
Jeg synes, det tager en fuldstændig forkert drejning.
Jeg kunne også herfra tale om de kredsformænd i Nye Borgerlige, der ikke har noget problem med, at man har en nazistisk baggrund og stadig er med i Nye Borgerlige.
Men jeg synes, det er helt forkert.
Vi snakker om formuer her, og det vil jeg også appellere til at ordføreren forholder sig til.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-28:
Tak for det.
Spørgeren taler om Nye Borgerliges politik og siger faktuelt forkerte ting.
Vi allokerer flere penge til skattelettelser og afgiftslettelser i bunden.
Den økonomiske politik, som Frie Grønne vil køre, er en kommunisme, en statslig styring og en fratagelse af de midler, som folk har skabt, for bare at dele dem ud til andre mennesker.
Det er dybt, dybt skadeligt.
Brian Bressendorff (S), 2022-04-28:
Inden ordføreren når at løbe helt væk, vil jeg sige, at jeg synes, det har været dejligt, at hr. Lars Boje Mathiesen har været optaget af ulighedsdagsordenen i dag, og det syntes jeg egentlig bare at jeg ville kvittere for.
Så vil jeg spørge hr. Lars Boje Mathiesen, om han er enig i, at skattestoppet, som vi oplevede det igennem 00'erne og dele af 2010'erne, især på boligområdet, har været en væsentlig årsag til stigningen i uligheden i Danmark.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-28:
Jeg er ikke generelt modstander af stigende ulighed.
Hvis du har opgangstider i samfundet – det så vi efter finanskrisen – og det går fremad i samfundet, vil du have en øget ulighed.
Det, vi så under finanskrisen, hvor dansk økonomi blev skadet og ikke havde det godt, var, at man mindskede uligheden.
Så i forhold til det her med at gøre det op, vil jeg sige, at det jo ikke er mig, der fremfører i Folketingssalen, at der ikke må være øget ulighed.
Noget af det, der skaber øget ulighed, er også det, vi ser i en situation, hvor der er flere pensionister og flere studerende, og hvor der så også bliver skabt en øget ulighed.
Så det har jeg ikke noget imod.
Og jeg synes faktisk, det er lidt pinligt for de borgerlige partier, at de seneste reformer, som blev skabt, og som også var ulighedsskabende, f.eks. en sænkelse af topskattegrænsen og en sænkelse af selskabsskatten, blev skabt med en socialdemokratisk regering.
Det vil jeg takke for – det synes jeg var fornemt.
Og jeg synes, det er lidt sigende for den krise, som det borgerlige Danmark desværre har været i, at de seneste topskattelettelser er sket under en socialdemokratisk regering.
Brian Bressendorff (S), 2022-04-28:
Tak for svaret.
Jeg sætter pris på ærligheden om, at Nye Borgerlige ikke mener, at ulighed er skadeligt for vores samfund.
Jeg vil egentlig godt følge op med et spørgsmål til Nye Borgerliges politik, som jo efter min mening vil medføre ganske store nedskæringer i det offentlige her i Danmark.
Jeg vil egentlig bare spørge hr. Lars Boje Mathiesen, om det er hans vurdering, at de nedskæringer, som Nye Borgerlige foreslår, vil øge uligheden bl.a. i uddannelse, i sundhed og andre steder.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-28:
Og man skal huske på, at der er forskel på noget, der øger uligheden, og noget, der skaber ekstrem ulighed.
Ekstrem ulighed kan godt være farligt for et samfund.
Men hvis man indførte hele Nye Borgerliges økonomiske plan, ville vi stadig væk være et af verdens mest lige lande.
Så nej, grundlæggende ser jeg ikke et problem i, at man øger uligheden.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-28:
Det her er nok det ringeste forslag, og det er også det mest usympatiske og grådigste forslag, som jeg har måttet behandle i de knap 3 år, jeg har siddet i Folketinget.
Det, der er vigtigt for Frie Grønne, er at tage noget, som nogle andre mennesker har skabt.
Det er definitionen på, hvad der er skadeligt, når folk kommer i Folketinget og har mulighed for at få sådan en magt over andre.
Man tager, bare fordi man kan.
Det er ikke, fordi det skal skabe et provenu, man skal bruge til noget, men bare fordi man gerne vil tage fra andre mennesker, som har skabt noget.
Det er så usympatisk og så grådigt, som noget kan være.
Jeg hører også, at man fra Frie Grønnes side siger: Det kan godt være, at det her kommer til at skade økonomien generelt, og at der ikke bliver skabt lige så meget vækst i samfundet, men det er heller ikke vigtigt.
Men hvad er det, der sker, hvis der ikke er noget vækst i samfundet, eller hvis væksten ligefrem falder?
Ja, hvis vi kigger på det nuværende billede, hvor vi har en inflationsrate, som nogle steder i verden er på omkring de 7 pct., men som her i Danmark måske rammer et sted mellem 3 og 5 pct., så betyder det, at varerne bliver dyrere; ting bliver dyrere, og hvis man ikke vækster i den danske økonomi samtidig, får man altså et problem.
Så det her forslag er ringe på alle de parametre, som man overhovedet kan måle et forslag på.
Det er udtryk for en ufattelig grådighed og for, at man er usympatisk, når man mener, at man har ret til med magtmidler, med lovgivning herindefra, at påtvinge sig andre menneskers formuer og ting, som de har erhvervet sig.
Når man så endda inkluderer ting på den måde, som man gør, hvor man både vil inkludere værdien af boliger og aktier, altså ting, som ikke er realiserede, så falder det jo fuldstændig fra hinanden – det falder fuldstændig fra hinanden.
Jeg tror ikke, jeg har ord for, hvor dumt det her beslutningsforslag er, så vi kan selvfølgelig ikke støtte det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-04-28:
Tak for kommentaren.
Det var ikke så meget et spørgsmål, men det er i hvert fald en bekræftelse af måden, som jeg også har læst beslutningsforslaget på, altså at det er 35.000 kr. – i hvert fald ud fra det, jeg har læst.
Det må forslagsstillerne jo redegøre for på talerstolen.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-28:
90 pct. af den danske befolkning bliver ikke ramt af det her forslag.
Og hvis du så kigger på de 10 pct., er det 90 pct. af dem, der kun skal betale 1 pct. i formueskat.
Det vil sige, at hvis du har en bolig til 3,6 mio. kr., skal du altså kun betale 1.000 kr. om året, og det mener vi i hvert fald i Frie Grønne er fair.
Rune Lund (EL), 2022-04-28:
Altså, det, der er med formueskat, er jo, at det er en skat, som sikrer, at det er de allerrigeste, som kommer til at bidrage med noget mere, og i den model, som jeg fremlagde, og som er en, som vi har fremlagt i forskellige sammenhænge, nemlig at vi beskatter formuer på over 3 mio. kr. med 1 pct., altså det, man har af likvide formuer, også unoterede aktier, altså aktier, der ikke er på børsen, snakker vi i virkeligheden ikke bare mest om de rigeste 10 pct.; vi snakker om den ene procent, som ejer allermest, bare i den model, jeg nævner her, og det er dem, som suverænt vil skulle bidrage mest.
Så selvfølgelig er det en socialt retfærdig måde at lave en beskatning på, som er rigtig fornuftig.
Mona Juul (KF), 2022-04-28:
Nå, men så prøvede jeg også det her i Folketingssalen, nemlig at se et beslutningsforslag, der giver en indtægt på mere end 40 mia. kr. i umiddelbar virkning, altså i det første år, medmindre de såkaldt formuende danskere ikke allerede for længst har flyttet sig selv og deres friværdier til et helt andet land – et land uden progressiv beskatning af såvel indkomst som formue; et land, hvor det kan betale sig at gøre mere; et land, hvor vi har respekt for hinandens indsats; et land, hvor politikere har forståelse for, hvad der driver velstandsudviklingen i en markedsøkonomi.
Hvis man gerne vil løsrive virksomheder fra deres ejere, hvis man gerne vil have en kapitalflugt, hvis man gerne vil hæmme iværksætteri, produktivitet og velstand, og hvis man gerne vil bekæmpe rigdom, stemmer man for det her forslag.
Det gør Konservative ikke.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-04-28:
Og der er så foreslået en trappemodel for formueskat, og jeg vil ikke gennemgå hele modellen, da den jo har været nævnt en del gange igennem debatten, men jeg vil bare nævne, at den allerede starter ved formuer på 3,5 mio. kr., altså formue i et hus, pensionsopsparing, og det, man har på kontoen, eventuelt i aktier, og det er jo egentlig ret tidligt.
Jeg er med på, at det ikke er alle, der bliver ramt af det, men det er altså alligevel 35.000 kr. om året, man skal aflevere, hvis man betaler 1 pct.
Hvad betyder det så for danskerne i almindelighed?
Ja, hvis man har bundet sine penge i pension, kan man jo ikke betale med dem.
Hvis værdien er bundet i huset, som den er for de fleste, skal man ud at låne pengene, hvis man skal betale den her skat, for man kan jo ikke betale med murstenene.
Det synes jeg også giver lidt udfordringer med modellen i det hele taget.
En formueskat er en ekstra skat på investeringer – en skat, som kommer ud over de eksisterende kapitalskatter, som jo er aktieskat og selskabsskat – og vi har altså i forvejen en utrolig høj beskatning af kapital, som i forvejen faktisk er progressiv.
Vores beskatning af boliger er progressiv, de dyreste huse betales der en højere skat af end de billigere huse.
Tjener man mange penge på aktier, betaler man en højere sats på 42 pct. mod en lavere sats på 27 pct., hvis man ikke har så meget i indkomst.
Vi har altså i forvejen en ret progressiv beskatning, også en topskat på indkomstskat, så vi har faktisk det, man ønsker.
Så jeg forstår ikke helt, hvad det egentlig er, man vil opnå med en højere beskatning alene på formuer.
For hvad vil konsekvensen egentlig være af det?
Jamen vi kan jo kigge tilbage i tiden.
Herhjemme afskaffede Nyrupregeringen det i 1996, fordi det indebar en formueflugt, altså pengene ville flyttes ud af landet.
Og der er måske også en grund til, at vi kun er, jeg tror, det er fem lande tilbage i OECD, som faktisk har en formueskat.
Altså, alle andre lande har nu fundet ud af, at det altså ikke er en god måde at beskatte på, for konsekvensen er jo ganske enkelt den, at pengene flytter ud af landet.
Hvad betyder det?
Ja, det giver færre investeringer i Danmark, og færre investeringer giver færre arbejdspladser, og hvis der er noget, der er med til at sikre, at vi har lighed i Danmark, er det jo netop, at folk kan komme ud at tjene nogle penge.
Der er selvfølgelig også andre parametre, der spiller ind.
Vi har lige adgang til uddannelse, som jeg i øvrigt tror er noget af det vigtigste for at sikre mere økonomisk lighed.
Det, at man har samme muligheder for at kunne få en god uddannelse, vil også bagefter give en en højere livstidsindtægt.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-28:
Tak til ordføreren.
Jeg er ked af, at ordføreren ikke kan støtte forslaget.
Jeg kan ikke genkende det tal på 35.000 kr., men det er ikke det, der er spørgsmålet, for jeg vil have, at ordføreren svarer på det spørgsmål, jeg stiller nu.
Jeg gad altså godt at se den person, der har en formue på 3,6 mio. kr., og som ikke kan betale 1.000 kr. om året i formueskat.
Det er jo det, vi lægger op til.
Kan ordføreren give mig et eksempel på det?
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-04-28:
Nej, det er jo altså procentregning.
Det er i hvert fald sådan, jeg har læst det.
Det står på side 1 af beslutningsforslaget, og det er jo det, jeg har forholdt mig til.
1 pct. af 3,5 mio. kr. er 35.000 kr. om året og ikke 1.000 kr. om året.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-28:
Det er forkert læst.
Formuebeskatningen starter fra 3,5 mio. kr.
Det vil sige, at alle, der har en formue på under 3,5 mio. kr., ikke er omfattet af forslaget, og dermed er 90 pct. af den danske befolkning ikke omfattet.
Så ordføreren har simpelt hen læst forslaget forkert.
Alle, der har en formue på under 3,5 mio. kr., skal ikke betale noget i formueskat.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-04-28:
Men det står altså ret tydeligt, at det er 1 pct., man skal betale af de 3,5 mio. kr., og hvis man har 50 mio. kr., er det så 5 pct., og er det 100 mio. kr., er det 10 pct.
Er det over 1 mia. kr., er det 20 pct.
Mona Juul (KF), 2022-04-28:
Tak for det.
Jeg vil bare bakke ordføreren på talerstolen op.
Altså, som det står beskrevet her, er det borgere med nettoformuer på mellem 3,5 mio. kr. og 10 mio. kr., og det er det dobbelte for ægtepar, der beskattes med 1 pct.
Hvis det ikke var det, der var intentionen med forslaget, ville vi jo heller aldrig nå op på langt over 40 mia. kr. i samlede indtægter.
Så der må jo være et eller andet galt her, og hvis forslagsstillerne tænker, at det kun er 1.000 kr. om måneden, så er vi jo nok nødt til at komme i salen igen med endnu et formueskatteprojekt fra Frie Grønne. Det nænner jeg næsten ikke at foreslå, men tak for det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-04-28:
Og det kostede rigtigt nok 300 mio. kr. – 350 mio. kr. tror jeg faktisk at ministeriet har svaret.
Men det er jo ikke det, forslaget går ud på.
Jeg sagde ikke, at man må bruge flere penge på typisk en julegave; det er alene det, at man kan anvende det lidt bredere.
Så det er ikke flere penge til medarbejderne
, men at man, i stedet for at der er den begrænsning, at man skal købe i f.eks. en gavebutik, som har importeret varer fra Kina – udvalget kan være fire varer – nu bare giver en fleksibilitet, så man kan gå ned i sin lokale bymidte og købe et gavekort til hele cityforeningen.
Det kan være til herningCentret, Kolding Storcenter, Fisketorvet, eller hvad man nu synes.
Det er altså en større fleksibilitet for medarbejderne og faktisk mere simple regler, så man ikke skal have den her fortolkning af, hvornår det har en bred anvendelse, og hvornår det har en smal anvendelse.
Så jeg tror, ministeren har fejlfortolket forslaget, hvis man tror, det er et andet forslag, der koster 300 mio. kr.
Victoria Velasquez (EL), 2022-04-28:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at jeg synes, det var for galt, at Radikale og SF og Socialdemokratiet skar i su'en, for det gør, at su'en er på et helt andet niveau i dag, end hvis man ikke havde gjort det.
Og det er jo en kendt uenighed, der er imellem Venstre og Enhedslisten, også om det spørgsmål.
Men hvis man havde fortsat den mindreregulering, er ordføreren så ikke bekymret for, at man ville svække den sociale mobilitet blandt de studerende?
Altså, vi ved, at mange bruger næsten hele deres su på at betale deres husleje eller næsten hele deres su på alene at betale deres husleje, og så mangler der stadig studiebøgerne, maden og transporten.
Skaber det ikke noget bekymring?
Ulla Tørnæs (V), 2022-04-28:
Nej, det gør det faktisk ikke.
Forleden dag havde jeg besøg af en relativt stor gruppe studerende, og jeg spurgte dem, om de havde observeret, at de faktisk havde fået lønforhøjelse den 1. januar.
Der var ikke en eneste af dem, der svarede positivt.
Så når fru Victoria Velasquez her bruger det som afsæt til at sige, at det skader den sociale mobilitet, så har jeg svært ved at følge det, al den stund at de studerende altså ikke selv har mærket, at de rent faktisk fik en lønforhøjelse, hvis jeg må tillade mig at kalde det det, den 1. januar i år.
Victoria Velasquez (EL), 2022-04-28:
Tak for det.
Jeg vil også gerne kvittere for samarbejdet i sommer.
Der lykkedes det jo i et samarbejde mellem SF og Enhedslisten, hvor vi virkelig rykkede sammen, at få forhindret – apropos debatten lige før – at det skulle være en mindreregulering af su'en, der skulle finansiere de uddannelsestiltag, som vi gerne vil lave.
Det er virkelig vigtigt.
For det kan godt være, at man fra december til januar måske ikke lige kan se den store forskel.
Men nu har jeg lige regnet på det, og det er altså mere end 400 kr. om måneden, hvis man sammenligner det fra skattereformen i 2012, og det er altså rigtig, rigtig mange penge.
Det er jo det, der er så snedigt ved at lave den der mindreregulering, at man kan nuppe pengene fra de studerende på den måde, fordi det så bliver utydeligt.
Et andet sted, vi havde et godt samarbejde, var om opgør med kviklån, og det er derfra, det der med 100 pct. af omkostningerne i forslaget kommer.
Hvad mener ordføreren om, at vi faktisk bliver inspireret til det, vi gør, af det private lånemarked og sørger for, at man jo selvfølgelig ikke skal være stillet dårligere i forhold til gæld til det offentlige over for det private?