runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2020-01-29:
Det er jo helt afgørende og klart, at der ligesom er to diskussioner her.
Det handler om, at vi har en EU-traktat, vi har et samarbejde, og om, hvordan vi får løst de problemer, borgerne oplever i deres hverdag – eksempelvis den grådighed, vi ser, når store selskaber ikke betaler den skat, de skal betale; den kynisme, vi ser, når kyniske bagmænd udnytter den fri bevægelighed til at lave løndumping; det, at vi ikke tager klimaudfordringerne alvorligt og ikke laver ordentlige handlingsplaner for at sikre, at vi har et klima til vores børn og børnebørn.
Jeg tror, det er der, borgerne venter handling, og det er det, vi koncentrerer os om, ikke om endeløse traktatdiskussioner, som kræver 27 landes enighed, og som vi har erfaring med tager fokus væk fra de reelle problemer, som borgerne oplever.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-29:
Jeg tror simpelt hen, at udenrigsministeren tager fejl.
Jeg tror, det er rigtigt, at der er et ønske om at løse klimaproblemet og internationale skatteproblemer, men jeg tror, at der er et nærmest lige så stort ønske om at standse EU's vedvarende attentat imod dansk suverænitet på f.eks. udlændinge- og velfærdsområdet.
Jeg har ikke på noget tidspunkt befundet mig i en dansk by, hvor der har været et jublende kor, der har sagt: Ja, lad endelig EU overtage nogle flere områder, så de kan få lov til at fordele flere danske sociale ydelser.
Jeg har aldrig nogen sinde oplevet det.
Det kan være, at udenrigsministeren har oplevet det.
Så vil jeg gerne vide, hvad det er for en by, for så vil jeg øjeblikkelig tage på ekskursion dertil.
Jeppe Kofod (S), 2020-01-29:
Jeg ville bare ønske, at spørgeren gik ind i kampen sammen med os andre for at forbedre det EU-samarbejde, der er.
Det er – nu tager jeg et konkret eksempel, som jeg håber at hr. Morten Messerschmidt støtter – når vi kæmper hårdt for en vejpakke for at afslutte det Wild West, der er på de europæiske og danske motor- og landeveje, hvor der kommer chauffører og vognmænd ind, som ikke overholder de danske spilleregler om ordentlige løn- og arbejdsforhold.
Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi løser de konkrete problemer og ikke fortaber os i store intentionelle diskussioner, der ikke har nogen løsning her og nu.
Jeg er da glad for, at spørgeren støtter, at vi laver en ambitiøs vejpakke, og at vi gør en indsats i forhold til klimaet.
Man kunne jo godt nogle gange være i tvivl om, hvorvidt det er en helhjertet støtte.
Jeg tror, at det, som borgerne i den grad forventer, er, at vi leverer konkrete resultater.
Der har tidligere været – det ved spørgeren udmærket, for jeg ved, at spørgeren kender sin EU-historie – lange diskussioner om traktatændringer, forfatningstraktater osv., som nogle fortabte sig i, mens de store problemer voksede sig større ude i virkeligheden.
Og jeg er glad for det, hvis det, spørgeren siger i dag, er, at det skal vi gøre sammen.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-29:
Vi skal nok hjælpe jer med den vejpakke.
Det er ikke det, der er sagen i dag.
Det, jeg spørger til, er: Hvordan agter man at bruge det vindue, som brexit skaber, for så at skabe en situation, hvor Danmark kan tage noget beføjelse tilbage?
Og så har vi en udenrigsminister, der sidder her med foldede hænder og siger: Uha, vi skal sandelig ikke rokke for meget med båden, for danskerne vil have fælles regulering, når det gælder skat og klima.
Det er jo ikke det, vi taler om.
Vi taler om der, hvor danskerne ikke ønsker fælles regulering.
Er det virkelig rigtigt, at ingen i regeringen agter at gøre noget som helst for at tage den beføjelse tilbage?
Morten Bødskov (S), 2020-01-29:
Ja, det er jeg enig i.
Transportkommissionens arbejde følger den tidsplan, som den tidligere, borgerlige regering valgte, da man nedsatte Transportkommissionen.
Og spørgeren repræsenterer det parti, som havde både Statsministeriet og Finansministeriet, og hvis man før valget havde været så forhippet på, at man gerne ville gøre noget for elbilerne, skulle man måske have tilrettelagt arbejdet lidt anderledes.
Men det skal vi ikke stå her og diskutere.
Er det uddannelserne, er det de syge, er det de ældre, der skal betale regningen for den politik, som Venstre nu lige pludselig efter folketingsvalget er slået ind på?
Marie Bjerre (V), 2020-01-29:
Nu er det jo mig, der stiller spørgsmål til ministeren, og ikke omvendt, men det er helt korrekt, at Venstre og den daværende regering har været meget optaget af at få sat gang i elbilsalget, og det var også derfor, at vi i Venstre i vores finanslovsudspil netop havde finansiering til at kunne sikre lavere afgifter på de billige elbiler, altså dem til under 400.000 kr.
Vi synes faktisk, det er ret presserende.
Bilbranchen siger også selv, at hvis ikke man allerede nu sørger for at sikre klarhed omkring registreringsafgifterne på elbiler fra 2020-2021, så risikerer vi, at det spirende salg af elbiler simpelt hen går i stå.
Anerkender ministeren det?
Morten Bødskov (S), 2020-01-29:
Der er ingen tvivl om, at det bliver en vigtig diskussion, vi får her.
Jeg forstår så bare ikke, hvorfor Venstre ikke var noget mere aktive, dengang man selv nedsatte kommissionen.
I stedet for at vi bruger tid på det her, burde vi jo sætte os sammen og finde ud af, hvad det er for nogle udfordringer, vi står over for, når det handler om den grønne omstilling af vores transportsektor.
Det, jeg kan se Venstre gjorde, var at nedsætte en kommission, som, da de nedsatte den, havde en anden tidsplan end nu, når de står her i opposition og vil have den fremrykket og fremsætter beslutningsforslag i Folketinget, hvis udmøntning vil koste flere hundrede millioner kroner, uden at anvise finansiering til det.
Det synes jeg ikke er seriøst.
Det, jeg synes er seriøst, er det, regeringen har gjort i finansloven, hvor vi har fastholdt de lave afgifter, således at det stadig er billigt at købe en elbil, og så det er på samme niveau, som det var sidste år.
Marie Bjerre (V), 2020-01-29:
Jeg kan forstå, at ministeren synes, at det er presserende, at vi får klarhed omkring registreringsafgifterne for 2020-2021, og jeg forstår også svaret sådan, at man inviterer til nogle forhandlinger for at sikre det.
Er det korrekt forstået?
Hvornår forventer ministeren at der er klarhed om registreringsafgifterne på elbiler for 2021?
Morten Bødskov (S), 2020-01-29:
Som vi vel antydede i debatten før, kommer den klarhed, når Kommissionen for Grøn Omstilling af Transportsektoren og Personbiler barsler med sit arbejde.
Det er meget, meget vigtigt, og vi skal sikre, at der bliver lavet en strategi for en langtidsholdbar omstilling af vores transportsektor.
Det er vigtigt af flere årsager: Det er vigtigt for bilejerne, det er vigtigt for husholdningernes økonomi, og det er vigtigt for vores erhvervsliv.
Derfor håber jeg, at Venstre vil være aktivt indstillet på at gå ind i de her drøftelser og ikke som nu fremsætte ufinansierede forslag for flere hundrede millioner kroner, men sætte sig seriøst ned og tage en diskussion om det her.
For hvis vi skal nå det mål, som den herre, der lige før var i salen, hr. Lars Løkke Rasmussen, satte sig, da han sagde, at man skulle have 1 million nulemissionsbiler i 2030, tror jeg, man må sige, at hvis ikke man sikrer en holdbar overgang, også på afgiftssiden, står vi jo med et hul, som er langt, langt større i kassen end det, Venstre har tilladt sig at slå med det forslag, som de har fremsat.
Marie Bjerre (V), 2020-01-29:
Tak for svaret.
Svaret og spørgsmålet ligger ganske rigtigt i forlængelse af det tidligere spørgsmål og det beslutningsforslag, som vi havde i salen her for 2 uger siden.
Der sagde ministeren, som ministeren også gentager nu, at det forslag vil koste 850 mio. kr.
Det var nye tal, der kom på bordet for 2 uger siden.
Jeg har så efterfølgende spurgt ind til det i udvalgsspørgsmål, altså hvad det rent faktisk koster at videreføre bundfradraget, så de billige elbiler under 400.000 kr. fortsætter med at være afgiftsfritaget.
Og der er svaret altså 250 mio. kr.
Det er bare, for at vi har de rigtige tal.
Det har ministeren selv svaret på i forbindelse med et udvalgsspørgsmål.
Så tilbage til mit spørgsmål om, hvornår man forventer at få klarhed omkring registreringsafgifterne i 2021.
Jeg forstår svaret sådan, at man afventer Transportkommissionen, og vil det så sige, at vi først kan begynde at forhandle om afgifterne for 2021 hen mod finanslovsforhandlingerne i november og december 2020?
Nick Hækkerup (S), 2020-01-29:
Jeg er sådan set enig.
Jeg tror simpelt hen, man bliver nødt til politisk at lægge pres på og være med til at bestemme, hvad rammerne må være for så vigtig en samfundsaktør – ligesom vi jo gør i alle mulige andre sammenhænge.
Morten Bødskov (S), 2020-01-29:
Nu skal kommissionen have tid til at gøre sit arbejde.
For hvis man lader være med at gøre noget, lader være med at omstille afgifterne, i takt med at man omstiller transportsektoren, er det jo et svimlende milliardbeløb, vi kommer til at mangle.
Det har den tidligere regering også selv påpeget, og derfor nedsatte man jo kommissionen til at finde ud af, hvad man så skulle gøre.
Det arbejder de med nu, og jeg håber, at vi kan finde hinanden i en bred aftale.
Venstre har jo committed sig, som det hedder, tilsluttet sig målsætninger for den grønne omstilling, og transportsektoren bliver nøglen til det.
Så det håber jeg Venstre er klar til.
Marie Bjerre (V), 2020-01-29:
Er ministeren enig i, at det er presserende, at vi får skabt klarhed over registreringsafgifterne på elbiler for 2021 og frem?
Morten Bødskov (S), 2020-01-29:
Mig bekendt har Venstre stemt imod den finansiering, som regeringen har anvist til at fastholde de lavere afgifter.
Det, vi jo gør, er, at vi fastholder de lavere afgifter for 2019 ind i 2020.
Nu bliver det lidt teknisk, men det beslutningsforslag, som Venstre kom med, handlede om, at de oprindelig lidt højere afgifter, der skulle være i 2020, skulle fastholdes ind i 2021.
Så det forslag, som regeringen sammen med SF, Alternativet, Enhedslisten og De Radikale har gennemført, er faktisk isoleret set i år billigere og bedre for dem, som vil have en elbil, end det, som Venstre har foreslået.
Desuagtet koster det, som Venstre foreslog, altså 850 mio. kr., og der er ikke finansieret så meget som en eneste krone af det.
Nick Hækkerup (S), 2020-01-29:
Nået til den principielle enighed står vi over for en relativt stor opgave, nemlig at finde ud af, hvordan den konkrete regulering skal være.
Den regulering, der skal til, er kompleks, men vi kæmper os i retning af den.
Marcus Knuth (KF), 2020-01-29:
Mange tak.
Hvilke initiativer vil ministeren tage i anledning af oplysningerne om Imam Ali Moskeens og Taiba Moskeens samarbejde med henholdsvis det iranske præstestyre og Saudi-Arabien, og vil ministeren undersøge, om moskeernes virke kan afvikles, jævnfør grundlovens § 67?
Nick Hækkerup (S), 2020-01-29:
Tak for ordet.
Jeg er som socialdemokrat dybt optaget af at bekæmpe totalitære ideologier, som på den ene eller anden måde truer vores frie og åbne demokrati og samfund, det være sig jo mest oplagt nazisme, kommunisme eller islamisme.
Et vigtigt element i den samfundsmodel, vi skal værne om, er religionsfriheden, som spørgeren jo også er inde på, altså at sikre, at grundlovens § 67, der fastslår, at alle borgere i Danmark har religionsfrihed, overholdes.
Men religionsfriheden er jo ikke uden begrænsninger.
Det betyder, at lovgivningsmagten har adgang til at fastsætte de rammer for religionsfriheden, som hensynet til sædeligheden og den offentlige orden tilsiger.
Derfor er det naturligvis også helt og aldeles uacceptabelt, at f.eks. antidemokratiske udenlandske organisationer, enkeltpersoner eller myndigheder forsøger at skaffe sig indflydelse ved at sende penge til religiøse institutioner og trossamfund her i Danmark.
Det er præcis derfor, at regeringen vil fremsætte et lovforslag om at indføre en forbudsliste for fysiske og juridiske personer, der med donationer søger at modvirke eller underminere demokrati og grundlæggende frihedsrettigheder.
Formålet med lovforslaget er at forhindre, at f.eks. skoler og trossamfund modtager større donationer fra formørkede og antidemokratiske kræfter.
Den holdning, der ligger til grund, er klar: Vi vil ikke acceptere, at mørke kræfter udefra forsøger at undergrave eller modarbejde vores demokrati, og jeg håber, tror og forventer, at der vil være et bredt flertal i Folketinget, som vil støtte det lovforslag, som vi forventer at fremsætte i løbet af den her samling.
Marcus Knuth (KF), 2020-01-29:
Det er jo rigtig fint, men jeg synes, vi skal gå langt videre end blot at fremsætte et lovforslag, der vil forbyde donationer.
Vi har jo allerede vedtaget forskellige love, som tydeligvis ikke har virket godt nok.
Hvis vi begynder med Imam Ali Moskeen, så har den, som Berlingske på det seneste har påvist meget klart, en tæt forbindelse til det iranske præstestyre.
Det er ikke mere end en måned siden, at det iranske præstestyre bombede danske soldater i Irak, og den selv samme moske har været ude i offentligheden i en demonstration og hylde en tidligere leder af bl.a. det iranske præstestyres revolutionsgarde.
Hvis det ikke er at bryde den offentlige orden, så ved jeg ikke, hvad det er.
Hvis vi kigger på Taiba Moskeen, så har den været hjemsted for et utrolig stort antal hadprædikanter, Guantánamofanger og sågar den danske terrorist Omar el-Hussein, og hvis det ikke også er at bryde den offentlige orden, så ved jeg ikke, hvad det er.
Så mit spørgsmål er: Det er fint med mere lovgivning vedrørende donationer, men er ministeren enig med mig i, at vi rent faktisk skal ud og få lukket de her moskeer?
Men nu sidder justitsministeren jo i den fantastiske position at have hele ministeriet og hele embedsværket osv. bag sig, og vi har jo tidligere lavet lovgivning, der gjorde, at man kunne holde hadprædikanter osv. ude.
Nick Hækkerup (S), 2020-01-29:
Jamen jeg synes, jeg sagde rimelig klart i min indledende besvarelse, at jeg er arg modstander af de her totalitære ideologier, hvoraf ekstrem islamisme er én af dem, og som vi jo bl.a. ser i nogle af de lande, som spørgeren har været inde på.
Jeg siger bare, at det her er en kompliceret proces, fordi der er nogle grundlovsmæssige relativt stærke beskyttelser – og det sætter vi jo pris på i anden sammenhæng – som vi skal håndtere.
Desværre har jeg jo kun 30 sekunder til rådighed ad gangen, for det, jeg prøvede at sige før, var, at den lov, den ramme, som vi skal ind i, er kompleks.
Vi har lige haft sagen med Loyal to Familia, og altså, det at løfte bevisbyrden for, at der her foregår noget, som har et ikkelovligt øjemed, og som, når vi så kommer over til § 67, er i strid med sædelighed eller offentlig orden, lyder let, men er en relativt kompliceret bevisbyrde at løfte.
Jeg tror, at det, vi skal gøre i første omgang, er at sikre, at vi stopper pengestrømmen.
Det er relativt lettere – relativt.
Marie Krarup (DF), 2020-01-29:
Netop med henvisning til diskotekerne synes jeg ikke, der er nogen tvivl om, at man er nødt til at gøre noget, og man er nødt til at gøre det på en måde, så vi tager det med i billedet, at Facebook er blevet utrolig væsentlig for vores offentlige debat i Danmark, og derfor kan man ikke tillade, at der er nogen politisk korrekte Facebookejere, der skalter og valter med den opgave, som de sådan set har fået, ved at det er blevet så stort og dominerende et medie i dagens Danmark.
Nick Hækkerup (S), 2020-01-29:
Altså, bare lige for at få det på rene – og det er lidt kompliceret – så er det grundlovens § 78, som handler om, at borgerne har ret til uden foregående tilladelse at danne en forening i ethvert lovligt øjemed.
Hvem bestemmer så, hvad der er lovligt øjemed?
Ja, det gør vi jo bl.a. politisk, og det er der, man så skal have fat i § 67, for den sætter i virkeligheden en ramme for, hvad det er, der kan gøres lovligt og ulovligt.
Det, der gør, at noget kan gøres ulovligt i den her sammenhæng, er, at det, som spørgeren også sagde, skal stride mod sædeligheden eller den offentlige orden.
Marcus Knuth (KF), 2020-01-29:
Det er interessant, at ministeren nævner Loyal to Familia, for ministerens forgænger var jo meget klart ude at sige for halvandet år siden, at han mente, at man med grundloven i hånden skulle forbyde Loyal to Familia.
Det har han jo så netop nu fået byrettens opbakning til.
Så nu prøver jeg at spørge ministeren direkte: Er ministeren enig i, at vi burde lukke de her moskeer, og vil ministeren arbejde på, at det rent faktisk kan finde sted, ligesom vi har gjort med f.eks. Loyal to Familia?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-01-30:
Men jeg skal lige forstå det rigtigt, for det eneste, jeg synes ordføreren snakker om, er det her Erasmusprojekt – at det helst ikke må gå ud over det i forhold til tyrkiske studerende.
Altså, der er jo også andre ting.
Der er bl.a., at det på embedsmandsniveau bliver muligt at føre nogle samtaler, men hvis man kommer på en sanktionsliste, er det ikke muligt at gøre, som man gør i dag.
Er Alternativet ikke tilhænger af, at vi er nødt til at have en eller anden form for dialog med Tyrkiet?
Og anerkender Alternativet ikke også, at der faktisk er en våbenboykot i forhold til Tyrkiet?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2020-01-30:
Jamen jeg ser egentlig ikke en kritik af regeringen i det her beslutningsforslag.
Jeg ser et beslutningsforslag, der pålægger regeringen at arbejde i Rådet for opfordringerne i Europa-Parlamentets resolution.
Så der er ikke nogen kritik af, hvad regeringen har gjort eller ikke gjort.
Det her handler om en resolution, der er vedtaget i Europa-Parlamentet, som man så som Folketing beder regeringen om at tage ind i Rådet.
Så jeg kan ikke se kritikken af regeringen.
Jeg kan ikke se, det handler om et for eller imod EU.
Jeg kan se, det handler om en resolution, og jeg er egentlig rigtig glad for at diskutere EU med Enhedslisten, for jeg synes også, de er galt afmarcherede dér, men det her handler om den her resolution, og det er egentlig det, jeg synes vi burde diskutere her i Folketinget.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-01-30:
Jeg vil bare lige spørge Alternativets ordfører: Hvad er det præcis, man er uenig med den danske regering i?
Synes man ikke, den danske regering har været tydelig nok både i fordømmelsen af invasionen af Syrien og i forhold til Erdogans mange andre overgreb på menneskerettigheder, bl.a. de ting, der er foregået med stikkerlinjen i Danmark?
Altså, synes man egentlig ikke, at man er tilfreds – nu tænker jeg i en dansk kontekst – med regeringens ageren i forhold til Tyrkiet?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2020-01-30:
Jeg synes altid, det er vigtigt, når vi diskuterer beslutningsforslag her i salen, at man forholder sig til substansen.
Jeg har hørt flere ordførere være heroppe og egentlig, synes jeg, prøve lidt at afspore debatten ved at få den til at handle om Enhedslistens EU-holdning.
Det er ikke det, det handler om for mig.
Det handler om den her rigtig gode resolution, der er vedtaget i Europa-Parlamentet, som vi bakker op om.
Så vi forholder os til substans i Folketingssalen.
Det ville vi også have gjort i Europa-Parlamentet, men det gør vi i høj grad også her.
Det handler om en resolution, der er vedtaget af alle de partier, jeg nævnte før, i Parlamentet, og det kan vi bakke op om.
Det dejlige ved tekster fra Europa-Parlamentet er, at de er oversat til alle sprog, også til dansk, og jeg kan ikke se, at det er alle embedsmænd, der skal sanktioneres.
Jeg kan se, at det, man beder om fra Parlamentets side, er meget målrettet.
Jeg synes, det er afbalanceret og målrettet, så jeg synes, man skal lade være med at lave en stråmand og sige, at det handler om, at der slet ikke er nogen kontakt til Tyrkiet.
Det står der jo netop ikke.
Mette Gjerskov (S), 2020-01-30:
Nu hører vi jo så, at Alternativet ganske rigtigt ikke sidder i Europa-Parlamentet, så det, jeg mente, var at kigge sig omkring i Folketingssalen.
Det er her, vi står lige nu.
Og som jeg hører debatten om det her forslag, er det jo nok nærmest EU-modstandere, som synes, det her er godt, og vi andre går en anden vej.
Så det er jo de folk, jeg mener Alternativet burde forholde sig til her i Folketinget.
Jens Rohde (RV), 2020-01-30:
I Radikale Venstre er vi fuldstændig ligeglade med, om en kat er sort eller hvid, bare den kan fange mus.
Det er så også derfor, vi har lavet en boligaftale med en anden gruppe end den, vi havde regnet med, men det er jo en helt anden diskussion.
Det, der er en lille smule ærgerligt, er, at sådan nogle diskussioner hurtigt ender i noget drilleri om, hvem der har stemt hvad i parlamentet, og hvem der normalt er for eller imod og sådan noget.
Sådan bør det ikke være, så fuld støtte til den linje og fuld sympati for den konklusion, der bliver draget fra Alternativets side.
Men det, jeg vil spørge om, er, om ikke Alternativet i den resolution ser en vis fare for det, som jeg nævnte i min egen tale, nemlig at vi risikerer at gøre det bedste til det godes værste fjende.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2020-01-30:
Jeg er jo fuldstændig enig, men det, vi vægter, er, at der er behov for en reaktion, og jeg synes, at de reaktioner, vi har set indtil videre fra Rådet og fra de forskellige regeringer i Europa, har været for svage.
Det er derfor, jeg synes, at de punkter, der bliver ridset op her, og som hele tiden har balancen, er fornuftige.
For jeg synes, der er behov for en stærkere reaktion over for det, vi ser Tyrkiet gøre internt, menneskerettighedsmæssigt, demokratisk, og også hvad angår de militære angreb i Nordsyrien.
Ja, jeg kan se, at jeg er på hold med den socialdemokratiske gruppe i Europa-Parlamentet, med den konservative EPP-gruppe i Europa-Parlamentet, med De Grønne i Europa-Parlamentet og med den europæiske venstrefløj i Europa-Parlamentet.
Ingen af de fire grupper anser jeg som specielt EU-skeptiske, men tværtimod som nogle, der arbejder meget proaktivt og godt i Europa-Parlamentet.
Det, den her resolution gør, er jo, at den viser nogle veje, i forhold til hvordan vi egentlig kan gå ind, hvad angår det svære forhold til Tyrkiet.
Så jeg ser ikke nogen EU-kritik i den her resolution, og jeg ser heller ikke en stor EU-kritik fra den socialdemokratiske gruppe i Europa-Parlamentet.
Jens Rohde (RV), 2020-01-30:
Det var jo lige netop det, der skete.
Vores problematik her er jo, at vi ikke lever på en øde ø.
Vi er jo dybt afhængige af Tyrkiet på mange fronter.
Jeg bryder mig heller ikke om den flygtningeaftale, men det er ud fra nogle rent menneskelige perspektiver og ikke bare ud fra egne interesser, som vi jo også altid forfalder til at diskutere temmelig ensidigt i den her sag.
Men sagen er jo, at prisen kan blive meget høj, både i forhold til den opposition, der er i Tyrkiet, og sådan set også, hvis vi endelig skal tage det ind, i forhold til vores egne interesser.
Og hvordan vægter Alternativet så den diskussion?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-30:
Det, der får mig til at stille et spørgsmål, er det indlæg, som vi hørte før fra fru Mette Gjerskov.
For som jeg oplever Alternativet, den bevægelse, som hr. Uffe Elbæk og også hr. Rasmus Nordqvist repræsenterer, så er det et forsøg på at mødes på tværs af uenigheder, at betone dialogen og lytte til hinanden og måske den vej igennem finde nogle kompromiser.
Der kunne jeg bare godt tænke mig at høre, hvordan hr. Nordqvist så ser på det demokratisyn, vi hører her fra Socialdemokratiets side, altså at man, hvis man er EU-modstander, er udenfor.
Så kan vi ikke tale med dem.
Man må ligesom gøre op med sig selv, om man er i den ene lejr eller i den anden lejr, og mellem de to lejre skal der bygges vandtætte skotter.