Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-07:
Tak for ordet.
Jeg beklager på forhånd, hvis det er lidt langt, for jeg er faktisk ret begejstret over det lovforslag, som vi behandler her, fordi det er et lille stykke retssikkerhed, som SF jo flere gange i forbindelse med den såkaldte teleskandale pegede på behovet for, nemlig det her nye tilsyn med tekniske bevismidler.
Vi sagde gentagne gange, at der er brug for løbende kontrol og stikprøver af, om de bevismidler, vi bruger i straffesager, er i orden.
Og det bliver jo så tilsynets opgave fremover at holde øje med, om kvaliteten af det er i orden.
Det lyder måske tørt, men det er faktisk ret vigtigt, for det vil jo være særdeles indgribende, hvis en person uretmæssigt bliver koblet til kriminalitet på baggrund af teleoplysninger, dna-analyser, registreringer i nummerpladescannerne eller andet, som er forkerte.
Og vi har jo desværre et eksempel på, at det er gået galt, for der var en sag med en håndværker, som blev dømt for indbrud på baggrund af et forkert dna-match.
Og jeg tror, vi alle sammen vil kunne forstå, hvor forfærdeligt det er at blive anklaget, dømt og blive sat i fængsel for noget, som man ikke har gjort.
Det kan have store personlige konsekvenser.
Det er den ene ting – det rent retssikkerhedsmæssige.
Men man må jo også sige, at det er omkostningstungt og ressourcekrævende, når man lige pludselig skal gennemgå tusinder af sager om teledata, fordi man finder fejl i dem, som jo potentielt kan rokke ved beviserne i en sag.
Det viste sig heldigvis, at man ikke fandt sager, hvor det havde haft en betydning, men det understreger, hvorfor det er bedre at have et tilsyn end ikke at have det, så man får reageret på problemerne tidligt.
Og det viste sig jo desværre også, at man havde kendt til problemer i lang tid, men man havde ikke helt fået fulgt op på det.
Og det håber jeg nu at det nye tilsyn kan bidrage til.
Når det så er sagt – og jeg er glad for det nye tilsyn, for vi har selv peget på behovet for det – så synes jeg jo, at alle bevismidler skulle have været omfattet, og det har jeg faktisk også ved flere lejligheder sagt, og jeg har spurgt ministeren til det.
Jeg ved jo godt, at tekniske bevismidler har en karakter, der gør, at de er meget nemmere at kontrollere, men jeg kunne altså godt se for mig, at vi fik stikprøvekontroller af samtlige efterforskningsmidler, både for at blive klogere på, hvordan de kan forbedres, men også fordi vi ved, at det somme tider kan gå stærkt for politiet i dag, fordi de jo har alt for mange opgaver, og så kan der ske fejl.
Og det vil være rigtig godt at få et blik på det.
Vi så i Solbakkesagen – om end den er gammel, og der er forhåbentlig sket mange forandringer i politiet siden – at man kunne sætte spørgsmålstegn ved værdien af de afhøringer, der var sket.
Har vi metoder til at sikre, at det ikke kunne blive en udfordring i dag?
Det ved jeg faktisk ikke, men det kan vi jo få afklaret.
En nyere sag er f.eks. Pusher Street-sagen, hvor en anklager, som nu er dømt, manipulerede med vidner, der var politiagenter.
Som det er nu, er det politiet selv, der skal kontrollere det, men det burde måske også være en opgave for et uafhængigt tilsyn.
Vi har også set, at kvaliteten i den indledende efterforskning i f.eks. voldtægtssager ikke var særlig god.
Det endte med at føre til minimumsskridt.
Det var også et sted, hvor man måske kunne have haft behov for et tilsyn, der kiggede ind på et tidligere tidspunkt.
Det kunne være brugen af visitationszoner – hvordan bliver visitationerne rent faktisk udført, dokumenteret og brugt i retten, og hvordan sikrer vi, at de ikke går ud over ikkemistænkte?
Jeg synes faktisk, der er brug for at kigge på alle bevismidler.
Det sidste, jeg vil sige om Bevismiddeltilsynet, er, at det ikke rigtig er defineret, hvem det nye medlem af Politiklagerådet skal være, ud over at det skal være en teknisk ekspert.
Det ville være godt med uvildighed i den beslutning.
Så er der et par andre ting, som det her forslag også handler om.
Det foreslås jo også, at de uafhængige politiklagenævn fremover kan tage sager, som handler om det civile personale i politiet.
Det giver god mening, især fordi der bliver flere og flere af dem.
Og nu, hvor vi er ved civile, synes jeg, der skal rettes op på den skævhed, at politiklagemyndighedens jurister er ansat i Justitsministeriet; det er i hvert fald dem, der udsender annoncer, kan jeg se, og de bør i lighed med efterforskerne være ansat direkte i politiklagemyndigheden.
Jeg tror ikke, der har været problemer, men jeg synes ikke, det skal være en diskussion om, hvorvidt der er en reel uafhængighed eller ej.
Det er skadeligt for tilliden til politiklagemyndigheden og lidt dumt, når det nu kan være anderledes.
Det synes jeg også vi kunne rette op på her.
Så synes jeg til sidst, at vi også skal omfatte anklagerne hos Statsadvokaten og Rigsadvokaten af det uafhængige klagenævn.
Det forekommer ikke helt gennemtænkt, at når en sag er færdigefterforsket mod en anklager hos Statsadvokaten eller Rigsadvokaten, sendes det til Statsadvokaten, som så skal afgøre spørgsmålet om tiltalerejsning mod egen medarbejder eller undladelse af tiltalerejsning.
Det skal godt nok sendes til en anden statsadvokat, men også her vil det være tillidsskabende, hvis vi kunne få det løftet over i det uafhængige politiklagenævn.
Sidst, men ikke mindst, skal forslaget rette op på problemet med de mange færdselssager, hvor politi på arbejde legalt overtræder færdselsreglerne.
Det er også en rigtig god idé.
Tak for ordet.