runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2023-02-28:
Det er jo netop den opførsel, der gør, at man bliver nødt til at have en diskussion af, hvordan man stopper det.
Og der forstår jeg lidt på ordføreren, at LA's holdning er, at en gang er ingen gang.
Men lad os nu sige, det nu gentager sig, og det kan jo komme til at gentage sig snart, ikke?
Og det er derfor, jeg synes, at det, som vi så har kunnet bruge tiden til i mangel på Venstre og Socialdemokratiet, jo er at diskutere og få afklaret, hvornår den paragraf i grundloven egentlig kan bruges.
Medmindre man har den opfattelse – og det er så spørgsmålet – at det egentlig er en rigtig dårlig paragraf, der ikke burde være der.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-02-28:
Jamen vi mener fortsat, at det er godt, at paragraffen og muligheden eksisterer.
Og i sager som denne er der nogle argumenter i den ene skål, der taler for, at man skal gøre brug af den, og der er så nogle argumenter i den anden skål, der taler for, at man skal undlade at gøre brug af den.
Argumenterne i den skål, der taler imod, vejer tungest.
Så kan der godt ske ting, hvor regeringen igen og igen opfører sig magtfuldkomment, så det på et tidspunkt tipper, og så må vi jo tage det til den tid.
Lad os finde ud af det til den tid, og lad os håbe, det ikke bliver aktuelt, og lad os bare i dag glæde os over, at Enhedslisten endelig er begyndt at tænke på, at der skal være grænser for brug af den politiske magt, efter at have været fuldstændig usynlig på den dagsorden de sidste 3 år.
Signe Munk (SF), 2023-02-28:
I 2019 lavede SF, Enhedslisten, Radikale Venstre og den daværende socialdemokratiske regering det midlertidige børnetilskud.
Der sagde Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti, at det mente de skulle sendes til folkeafstemning.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-28:
Først vil jeg sige, som jeg har været inde på tidligere, at der er nogle klare begrænsninger for, hvad der kan sendes til folkeafstemning.
Det gælder bl.a. ting, der er konventionsbestemte eller kunne komme i strid med konventionerne, det gælder skattepolitiske spørgsmål, det gælder pensionsforhold.
Og om det her falder inden for det, er jeg ikke grundlovsekspert nok til at vide, men grundlæggende er det min holdning, at det ikke ville være et spørgsmål, jeg ville sende til folkeafstemning, og jeg tror heller ikke, det ville være et forslag, som der ville kunne samles 60 mandater om herinde.
Men det er klart, at det jo er op til partierne selv.
Det er jo en mulighed, som man har, og det er op til ens egen samvittighed, om man vil gøre det.
Det er ikke noget, som er blevet gjort særlig ofte, og det synes jeg også er godt.
Jeg deler også den bekymring, SF har.
Jeg forstår godt nogle af de argumenter, som er blevet fremført fra SF's side.
Signe Munk (SF), 2023-02-28:
Hr. Pelle Dragsted siger også i talen, at de partier, som ikke vælger at sende det her spørgsmål til folkeafstemning, har et medansvar.
Så skal jeg bare forstå en ting.
Når regeringen har tænkt sig at sænke topskattegrænsen, og når de har tænkt sig at svigte seniorpensionisterne ved at forringe seniorjobordningen og seniorpensionen, har Enhedslisten så tænkt sig at sende de spørgsmål til folkeafstemning?
Og ifald ordføreren fortæller, at det har partiet ikke tænkt sig at sende til folkeafstemning, har Enhedslisten så også et medansvar for, at topskatten bliver sænket, og at seniorjobordningen bliver forringet?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Jeg synes, en stor del af hr. Pelle Dragsteds tale var strålende, glimrende, og jeg er fuldstændig enig.
Det er jo godt.
Desværre var en stor del af den også grov manipulation – grov og let gennemskuelig manipulation.
Når hr. Pelle Dragsted bl.a. siger, at man svigter lønmodtagerne ved ikke at gå ind for en folkeafstemning, er det, som om man kunne have forhindret en handling, for ellers er det vel ikke et svigt.
Det er manipulation, som jeg håber alle derude kan gennemskue, for man stiller det op som en mulighed, at hvis bare SF gjorde sådan, undgik vi den her handling.
Men det er der jo ikke noget der tyder på.
Jeg kan høre, at hr. Pelle Dragsted selv er inde på det i svaret lige før, for en eller andens forslag ville jo ikke kunne samle 60 mandater.
Så det er den samme skure, at man prøver at male et billede op af, at hvis bare SF gjorde noget, kunne man forhindre en handling.
Det kunne man jo ikke.
Så vil jeg bede hr. Pelle Dragsted om måske i bagklogskabens lys at reflektere lidt over, om Enhedslisten skulle have forsøgt at få en folkeafstemning om forringelserne af efterlønnen i 1998, som var et klokkeklart brud med det, som regeringen var gået til valg på.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-28:
Nu er 1998 længe før min tid på de velpolstrede sæder herinde.
Men heller ikke efterlønnen kan, så vidt jeg er orienteret, sendes til folkeafstemning efter grundlovens § 42, fordi det er pensionsforhold.
Jeg har svært ved at forstå SF i det her – det her med, at det, jeg siger, skulle være manipulerende.
Der har ikke været noget som helst taktisk eller strategisk fra Enhedslistens side.
Vi har arbejdet for at forsøge at samle de 60 mandater.
Vi har holdt møder med Danmarksdemokraterne, med SF, med alle de partier, som har vaklet, og vi har appelleret i offentligheden og, om jeg så må sige, bag om gardinerne.
Vi har haft en oprigtig tro på, at det her kunne lykkes.
SF har sagt: Ahr, men De Konservative vil ikke, og så vil vi heller ikke.
De Konservative har sagt: Ahr, SF vil ikke, og så vil vi heller ikke.
Det er i hvert fald vores oplevelse.
Jeg tror faktisk, at hvis SF var gået forrest, havde det kunnet gøre en afgørende forskel til at rykke nogle af de andre partier også.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-02-28:
Jeg tror da helt bestemt, at det mest sandsynlige er, hvis der var 60 mandater bag at sende det til folkeafstemning, at det aldrig ville komme til folkeafstemning, at man altså bare ville droppe sagen.
Men så er vi lidt tilbage ved, at det så bliver et, jeg ved ikke, om man kan kalde det et aktivistisk værktøj, men så bliver det et værktøj, man bruger til afpresning.
Men der er jo et demokratisk valgt flertal, der ønsker at gøre det her.
Jeg er rygende uenig, jeg synes, det er en dårlig idé, og jeg synes også, det er et indgreb i den danske model, men det er jo et demokratisk legitimt valgt flertal.
Der mener jeg, at det er et sundt princip, at demokratisk valgte legitime flertal i udgangspunktet kan gennemføre den politik, de mener er den bedste for Danmark.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Det er og bliver grov manipulation, når hr. Pelle Dragsted siger, at SF svigter, og maler et billede op om, at hvis bare vi gjorde tingene anderledes, kunne vi forhindre den her lovgivning.
Det er der jo ikke noget der tyder på.
Vi kan være uenige om, hvorvidt vi skal have en folkeafstemning eller ej, og det er en fuldstændig i orden-diskussion, men at male et billede op om, at man svigter ved ikke at gå med i noget, der alligevel ikke kunne forhindret loven, er der ét ord for, og det er simpelt hen manipulation.
Jeg er helt sikker på, at man i 1998 kunne have bragt det omkring forringelsen af efterlønnen til folkeafstemning.
Men lad os så kigge fremad.
Lad os tage det, der sker til efteråret, når regeringen kommer med et forslag om at fjerne seniorordningen, som 250.000 mennesker betaler til for at få mulighed for seniorjob: Skal det til folkeafstemning?
Pernille Vermund (NB), 2023-02-28:
Nå, men det er jeg da glad for, for så kunne det jo være, at der var medlemmer af Liberal Alliance eller andre partier i øvrigt, som ikke har udtalt sig endnu, som kunne have lyst til at skrive under og dermed ikke stille sig i vejen for, at det netop bliver danskerne og ikke regeringen, der bestemmer, om de skal arbejde på store bededag.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-02-28:
Ja, det kunne godt være, men uden at skulle drage paralleller til ordførerens parti så lad mig sige om Liberal Alliance, at der er en god stemning.
Vi har ikke behov for at ekskludere folk, og vi har det fint med de uenigheder, vi har internt.
Vi står stadig væk sammen udadtil, og det er dejligt, så jeg er ikke bekymret.
Men lad os se, hvad der sker.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-28:
Tak for det, og tak til hr. Alex Vanopslagh for talen.
Jeg vil gerne starte med at erklære mig fuldstændig enig i, at vi skal bakke op om det repræsentative demokrati.
Jeg er også fuldstændig enig i, at det redskab at sende ting til folkeafstemning skal bruges med stor omtanke.
Jeg er også glad for at høre, at Liberal Alliance bakker op omkring den mulighed, der ligger i § 42 i grundloven.
Men hr. Alex Vanopslagh bruger som argument, at man i LA er bekymret for en form for glidebane, hvis det er et redskab, der bliver brugt for tit.
Men jeg vil godt vende argumentet om og sige: Jamen kan Liberal Alliance ikke være bekymret for, at det tværtimod kan blive til en glidebane, hvis ikke det her bliver sat til folkeafstemning?
Vi står nu i en situation, hvor der sker et indgreb i en løbende overenskomst; hvor det er noget, der bliver hastet igennem umiddelbart efter et folketingsvalg; hvor der er en stor modstand i befolkningen; hvor det netop også er udtryk for magtfuldkommenhed, som ordføreren også tilkendegiver.
Kan det ikke være udtryk for, at hvis ikke vi sætter foden ned her, kan det også bare føre til, at når vi næste gang oplever noget, der måske er en lille smule mere vidtgående, ja, så siger vi heller ikke fra dér?
Altså, kan der ikke være den bekymring for en glidebane hen imod endnu mere magtfuldkommenhed?
Alex Vanopslagh (LA), 2023-02-28:
For det er jo ikke sådan, at jeg kan afvise, at Liberal Alliance på noget tidspunkt vil gøre brug af den her mindretalsbeskyttelse, enten fordi vi finder, at substansen i den sag, vi vil sende til folkeafstemning, kan oppebære det, eller selvfølgelig hvis vi kommer til at opleve gennem den her valgperiode, at regeringen igen og igen tromler hen over tingene og går imod eksempelvis den danske model, men også andre ting.
Så kan det godt være, at man på et tidspunkt tænker, at så må vi tage den helt store hammer op.
Det kan jeg ikke afvise.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-28:
Jo, men man kan sige, at det jo bliver sværere, hvis det er sådan, vi er ude i små nuanceforskelle.
Ved noget, der måske er en lille smule værre end det her, er det så virkelig tilstrækkeligt til, at man så skal bruge det?
Vil det ikke være fornuftigt at sige: Vi accepterer ikke den her fremgangsmåde; vi accepterer ikke, at man laver indgreb i løbende overenskomster.
Det er jo historisk, hvad vi oplever nu.
Og er det derfor ikke anledning til, at vi så lige præcis i det her tilfælde benytter os af § 42 for at undgå, at vi får en glidebane mod, at det bare er noget, der sker igen og igen?
Alex Vanopslagh (LA), 2023-02-28:
Man kan jo sige: Efter de sidste 3 år her i Folketinget er det jo dejligt at mærke, at Enhedslisten langt om længe igen er blevet bange for regeringens magtfuldkommenhed.
Vi savnede jer i sidste valgperiode i forhold til at sige stop over for en grænseløs brug af den politiske magt.
Argumentet lød jo før, at hvis regeringen gør det igen og igen, vil det så ikke være godt at statuere et eksempel, og der svarer jeg jo: Jo.
Og der har vi så en potentiel enighed.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2023-02-28:
Den mindretalsbeskyttelse er jo en beskyttelse af borgerne, i forhold til at vi har en magtfuldkommen regering, som tromler hen over, hvad der tydeligvis ikke er befolkningens vilje.
Så er der den beskyttelse, at man kan sige: Det her er en stopklods, og nu sender vi det til afstemning, så de mennesker, som rent faktisk må leve med konsekvenserne af de beslutninger, rent faktisk får lov til at tage stilling til det.
Jeg synes, det er et meget, meget sundt og vigtigt princip, vi har i vores folkestyre, at vi har den mulighed, at danskerne har den mulighed, at befolkningen har den mulighed.
Nu kan jeg høre fra Liberal Alliances side, at man siger: Hvis regeringen gør det her én gang mere, kunne det godt være, men den her gang får de bare ligesom en advarsel
; næste gang, kan vi måske godt være med til det.
I 2015 var det bankunionen, som man syntes var slem nok.
Så jeg har svært ved at finde den her sammenhæng, i forhold til hvor ondt det må gøre på den almene dansker, som ikke har den fleksibilitet i sit arbejdsliv til at kunne tage fri, før de her principper om mindretalsbeskyttelse træder i kraft for LA.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-02-28:
Bare lige for at tage det historiske med bankunionen vil jeg sige, at Danmark har en lang og rig historie og tradition for, at når der er tvivl, eller når der med sikkerhed er suverænitetsafgivelse til EU, så skal det til folkeafstemning.
Derfor var vi jo også åbne over for, at hvis man ville tvinge en bankunion igennem, som vi mener er en rigtig, rigtig dårlig idé, og som på sigt vil betyde, at man afgiver sin suverænitet til EU, så skulle det til folkeafstemning, fordi det er helt i tråd med det, vi har gjort i flere årtier.
Så det er jo argumentet for det i den konkrete sag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2023-02-28:
[Lydudfald]
… suverænitetsafgivelse, skal det til folkeafstemning – i forhold til EU.
Sådan er det jo.
Men jeg er mere interesseret i at spørge: Hvad er det i den her sag, som man ikke synes er indgribende nok?
Man griber ind i den danske model.
Det er også en mangeårig lang tradition.
Man har en kort høringsperiode, man inddrager ikke relevante parter, f.eks. kirken eller andre, i de her sager, men man gennemtrumfer alene sin vilje imod – det tror jeg også ordføreren er enig i – danskernes vilje.
De ønsker ikke det her.
Alligevel vil man ikke bruge den demokratiske stopklods, der er til at sige: Jamen så lad os da høre danskerne, lad os da høre, om de er enige med en magtfuldkommen flertalsregering.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-02-28:
Jeg skal jo passe på, at jeg ikke bare gentager, hvad jeg tidligere har sagt, men man kan jo sige, at jeg har fået mange variationer af det samme spørgsmål.
Men lad mig sige det på en anden måde: Hvis målet er, at vi får det bedst mulige demokrati, det mest velfungerende demokrati, hvad er så den bedste vej dertil?
Er det, at man, hver gang der er noget, hvor vi mener, det her er ikke fair, at det ikke er rimeligt, og at danskerne skal blive hørt, så sender det til folkeafstemning og gør det hyppigt, eller er det, at man måske får opfordret danskerne til at lade være med at stemme på partier, der igen og igen skuffer dem?
I det her tilfælde er der jo tre partier, som tydeligvis ikke respekterer den danske model.
Der har vælgerne jo også et ansvar for at sige fra til det efterfølgende valg og danne et nyt flertal.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-02-28:
Man kan vel også blive skuffet over nogle partier, der ikke er i regering, f.eks. dem, som er imod at afskaffe store bededag, men ikke vil være blandt de 60, som ligesom presser regeringen.
Jeg synes jo, at der er tale om et abekast her.
Hvis vi bliver 60, der skriver under på, at det her skal til folkeafstemning, har regeringen jo ifølge grundloven en mulighed for så at besinde sig, komme frem til den konklusion, at vi her har en sag, der er blevet så dårlig, at man ikke gennemfører den vedtagne lov.
Det er det, som grundloven sikrer.
Så vi står jo ikke med, at vi har det fulde ansvar.
Regeringen har jo sådan set et større ansvar, for de kan konkludere, at det her er blevet så upopulært, økonomien i det her forslag er blevet så forringet, at det ikke hænger sammen, så de kan sige: Lad os da droppe det, lad os da lade være med at blive så upopulære.
Kan ordføreren ikke se, at det sådan set er et ekstra pres på regeringen, vi er i færd med at samle sammen til?
Alex Vanopslagh (LA), 2023-02-28:
Jeg skal ikke kunne tale på regeringens vegne, men jeg tror da ikke, at det er usandsynligt, at der er en minister eller to, der i dag har tænkt, at det faktisk – når oppositionen, som er enig i substansen, har brugt hele dagen på at diskutere med hinanden – er en fin dag på kontoret for dem.
Det er en sag, som er rigtig dårlig for regeringen, hvor hele oppositionen er imod, men når vi så bruger tid på at diskutere metoder og midler, kan regeringen måske ånde lettet op.
Men det, at noget er upopulært, er jo ikke et argument for, at man så skal lade være og sende det til folkeafstemning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-02-28:
Regeringen har muligheden for at konstatere, at det her er blevet en dårlig sag, så det lovforslag, der eventuelt bliver vedtaget i dag, ønsker de ikke at gennemføre.
Det er jo det, som grundloven giver mulighed for; det er det ekstra pres, som vi, hvis vi kommer op på at være 60 medlemmer, kan lægge på regeringen.
Kan ordføreren ikke se, at det jo ikke bare er et spørgsmål om, om man som parti synes, det er rimeligt, at der skal være en folkeafstemning, men det mere er et spørgsmål om at lægge et ekstra pres på regeringen i den her sag, og det kan man være med til ved at skrive under på den seddel med de 60 mandater.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-28:
Igen vil jeg sige, at det ikke er omfattet af grundlovens § 42.
Det, der er manipulerende her, er SF's ordfører. Vi havde en andenbehandling i sidste uge, og der var der tre partier, som tilsammen har mandater nok, der stadig sagde, at døren ikke var lukket: Det var De Konservative, det var SF, og det var Danmarksdemokraterne.
Indtil i går, da SF meldte ud, at døren var lukket, var der en mulighed.
Det er virkeligheden!
SF har været med til at lukke den dør.
Vi har selv hørt Danmarksdemokraterne i dag, og vi savner at høre De Konservative.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-28:
Jeg vil meget gerne bekræfte, at på trods af regeringens ambition om det modsatte er det lykkedes at have rigtig mange gode debatter, ikke mindst med hr. Jeppe Søe.
Jeppe Søe (M), 2023-02-28:
Jeg må konstatere efter hele dagen i dag, at det er der faktisk ikke rigtig kommet.
Det meste er sagt før, besvaret før.
Det er gode samtaler, vi har haft, synes jeg, og det glæder mig, at en række partier herinde har været ordentlige om uenighed.
Der er andre, der måske er begyndt at finde på nogle tricks og forskellige ting og sager, som gør, at vi alle sammen skal være et lysende eksempel.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-28:
Jeg betragter ikke grundloven som et trick.
Jeg håber også, hr. Jeppe Søe betragter den som den mest højtidelige lov, vi skal overholde.
Bl.a. er det under debatten her kommet frem, at der nu er et flertal på Københavns Rådhus, som uden Socialdemokratiet og Venstre holder fast i store bededag som fridag for de kommunalt ansatte i København; det er jeg rigtig glad for.
Det er også kommet frem, at der er flere, end vi oprindelig antog, der skriver under på den § 42-anmodning.
Pernille Vermund (NB), 2023-02-28:
Tak for det.
Jeg er jo glad for, at Dansk Folkeparti både skriver under i dag og også er mødt talstærkt op i Folketingssalen.
Det bekymrer mig, fordi vi har en statsminister, der var statsminister i 3½ år, hvor statsministeren blev kaldt magtfuldkommen, ikke mindst af Dansk Folkeparti.
Det var en statsminister, der stadig sidder som statsminister, og som noget af det første gennemfører et forslag, som også af flere partiledere og ordførere er blevet kaldt magtfuldkomment.
Og sandsynligheden for, at det vil fortsætte, er jo relativt stor.
Så at man allerede nu har bundet sig op på, at det her var sidste gang, man ville forsøge at aktivere § 42, synes jeg er bekymrende, ikke mindst fordi vi kan se, hvad der inden for udlændingepolitikken ligger i pipelinen for regeringen, nemlig at hæve ydelserne til udlændinge i Danmark, få flere kvoteflygtninge til Danmark, sige nej tak til asylcenter i Rwanda osv. osv.
Er det ikke lidt et knæfald?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-28:
Nu har fru Pernille Vermund jo langt mere erfaring med at aktivere § 42 i grundloven, end jeg har.
Jeg tror, at det – trods hendes korte tilstedeværelse i Folketinget – jo efterhånden er en lang række af sager, hun har ønsket at sende til folkeafstemning.
Vi er gået ind i det her med vores fulde engagement, og som jeg lige tjekkede, er der nu 45 underskrifter på listen.
Det når ikke op på de 60, men det kan være, at fru Pernille Vermund i anden runde vil bekendtgøre, hvor mange hun fik på sine anmodninger.
Pernille Vermund (NB), 2023-02-28:
Det vil jeg meget gerne.
Det var os, der i sidste valgperiode begyndte at introducere det her med at forsøge at aktivere § 42, og det var også mig, der i midten af december første gang sagde, at vi også den her gang kommer til at forsøge at aktivere § 42.
Nu har vi haft en debat, som har varet lidt mere end 3 timer, og jeg er glad for, at det ser ud til, at vi kommer så langt op den her gang.
Det kunne jo være, at vi, næste gang regeringen opførte sig magtfuldkomment eller gjorde det stik modsatte af, hvad de lovede danskerne før valget, så kunne mønstre de 60 underskrifter.
Men det bliver jo forhindret af, at Dansk Folkeparti nu har en anden holdning, end man havde i sidste valgperiode.
Det er ærgerligt.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-28:
Jeg hørte ikke tallet, men jeg kan jo sige, at der var 20, der skrev under, sidst fru Pernille Vermund forsøgte at aktivere § 42, nemlig Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti.
Det vil sige, at med den indstilling, som Enhedslisten og Dansk Folkeparti her har lagt for dagen, er det dog alligevel blevet til mere end dobbelt så mange, som det nogen sinde er lykkedes fru Pernille Vermund at mønstre.
Så mon ikke fru Pernille Vermund skal passe sit parti?
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-28:
Det er bare ganske kort: Jeg kunne også have haft lyst til at gå op som privatist, men det er der ingen grund til, for det gør hr. Morten Messerschmidt så fremragende.
Men jeg må bare sige, at jeg er meget, meget rystet over, at der overhovedet ikke er nogen ovre fra regeringen, som har haft lyst til at kommentere det her.
Altså, når jeg tænker på, hvordan det er gået løs nede på Slotspladsen, i folkekirken, blandt befolkningen, herinde – og at man så ikke bare forsvarer eller forsøger at forsvare det.
Men det er jo sådan, har jeg engang hørt hr. Anders Fogh Rasmussen sige til mig, da vi havde et utrolig godt samarbejde i 00'erne – og det tænker jeg tit tilbage på – at alt, hvad der kan forklares, det kan forsvares.
Og det er jo i virkeligheden nok der, hunden ligger begravet.
Men jeg er faktisk meget, meget trist til mode over, at ordførerne for regeringspartierne og regeringen specielt ikke går op og lige slår en knude på det her.
Jeg kunne bare ikke lade være, og jeg tager ikke en anden kort bemærkning, men jeg synes bare lige, jeg ville kommentere det her.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Det, man kan gøre her, er jo ikke bare at stille spørgsmål; det er at komme med en kort bemærkning.
Og der vil jeg bare sige, at uanset at vi tidligere i dag har haft en lidt markant udveksling af synspunkter, synes jeg, at hr. Pelle Dragsted her fuldstændig præcist sætter fingeren på så ømt et punkt for en regering, der netop er en flertalsregering, der burde være optaget af det, som regeringen selv skriver i sit grundlag, nemlig god regeringsførelse og åbenhed.
Så jeg synes, det er helt præcist af hr. Pelle Dragsted her at præcisere, hvor galt det egentlig kan gå, og hvor meget man kan lukke sig om sin egen magtfuldkommenhed i regeringen.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-28:
Jeg ved godt, man er utålmodig, og jeg hørte også et suk, da jeg gik herop, og det forstår jeg også godt, for folk vil gerne videre, til hvad de nu skal.
Men jeg synes, vi skal holde fast i, hvad formålet med de her debatter er.
Jeg synes, vi skal holde fast i, at det her er noget, som virkelig optager befolkningen, og som er meget principielt.
Derfor synes jeg, det er et svigt, at man ikke tager ordet.
Jeppe Søe (M), 2023-02-28:
Tak for det.
Nu er hr. Morten Messerschmidt tredje eller fjerde ordfører, tror jeg, der får det til at lyde, som om det her er første gang, vi diskuterer store bededag, og dermed siger, at der er nogle, der ikke tager ordet.
Jeg vil bare bede hr. Morten Messerschmidt om at bekræfte, at vi har haft en førstebehandling og en andenbehandling, at vi har haft samråd, at vi har haft høringer, at vi har haft udvalgsarbejde i både Beskæftigelsesministeriet og Kirkeministeriet, hvor vi har haft gode samtaler trods uenighed.
Kan hr. Morten Messerschmidt bekræfte, at vi har haft rigtig mange gode samtaler?