Søren Søndergaard (EL), 2025-05-22:
Med krigsforbrydelser i Ukraine og Gaza og med Trump i Det Ovale Værelse har det aldrig været vigtigere, at EU handler som en værdidrevet aktør på folkeretten og demokratiets side.
EU er en stor aktør, og med det følger et stort ansvar, hvad enten det gælder Ukraine, Gaza eller grøn omstilling.
Derfor bør Danmark som formandsland arbejde for respekt for international lov og menneskerettighederne.
Ser vi på EU's indre linjer, giver Ungarn grund til bekymring.
Landet har netop forladt Den Internationale Straffedomstol.
Det er yderligere et skridt i autoritær retning, som Orbanregeringen bevæger sig i – en retning, der også tæller underminering af retsstaten, undertrykkelse af minoriteter, forbud mod priden og kvælning af civilsamfundet.
EU har i årevis haft gang i en såkaldt artikel 7, § 1-procedure uden tilstrækkelig effekt.
Vi har derfor brug for, at der tages yderligere skridt, som rent faktisk kan føre til konkrete konsekvenser for Ungarn, f.eks. i form af fratagelsen af stemmeretten.
I Ukraine ser vi et folk, der forsvarer sig mod Putins overfaldskrig.
EU har tidligere haft problemer med at levere Ukraine den lovede ammunition, og det risikerer nu at gentage sig.
EU har lovet 2 mio. styk artilleriammunition i 2025, men medlemslandene har kun planlagt for to tredjedele af dem.
Våbenindustrien skal ikke kunne sende våben til Qatar, Israel og Saudi-Arabien, mens Ukraine løber tør i skyttegravene.
Det er uacceptabelt og kræver politiske initiativer.
Ser vi mod Mellemøsten, bliver den palæstinensiske befolkning udsultet og myrdet, alt imens våbeneksporten til Israel får lov at fortsætte.
Det rimer ikke på et menneskerettighedsbaseret EU.
Når Danmark sætter sig for bordenden, bør der indarbejdes en ændret kurs.
Vigtige skridt i den retning er anerkendelse af Palæstina som stat og opsigelse af associeringsaftalen med Israel, som netop bygger på overholdelse af menneskerettighederne.
Kigger vi over Atlanten, bliver udviklingen i USA mere og mere bekymrende.
Vi skal ud af amerikansk afhængighed.
Det gælder våbenkøb, og det gælder hele techområdet.
Officepakken lyder måske ikke så dramatisk, men vi har allerede set Trump tvinge Microsoft til at slukke for kritiske softwarefunktioner for Den International Straffedomstol.
Danmark bør derfor som formandsland arbejde for, at EU gør sig uafhængig af amerikansk software og andre vitale ting, som USA kan dominere, og satse på forskning og udvikling på det område.
Danmark overtager formandskabet i en tid, hvor der tales meget om regelforenkling og konkurrenceevne.
Bureaukrati for bureaukratiets skyld er selvfølgelig noget skidt, f.eks. de tonstunge procedurer i forbindelse med kommunernes EU-udbud og EU's indviklede statsstøtteregler.
Men afbureaukratisering må aldrig åbne for et ræs mod bunden.
Det gør det ofte i EU, hvor regelforenkling og konkurrenceevne er blevet kodeord for at udhule beskyttelse for arbejdere, miljø og klima.
Almindelige lønmodtagere og forbrugere mangler beskyttelse mod en lang række farlige stoffer.
Her er ikke brug for deregulering, men for handlekraft.
Der er 1400 farlige stoffer, som slet ikke har grænseværdier, og lige nu kan EU's kemikalieagentur kun vurdere fem stoffer ad gangen.
Det betyder ifølge Hollands regering, at vi først får grænseværdier for alle disse 1400 om 70 år!
Her er oplagt et emne, hvor regeringen må sætte turbo på som formandsland.
At kæmpe for almindelige menneskers forhold, for klimaet, for miljøet, for retsstaten, for menneskerettighederne og international lov må efter Enhedslistens opfattelse være ledetråden for det danske formandskab i det kommende halvår.
Med det arbejde ønsker vi regeringen god arbejdslyst og held og lykke.