runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mona Juul (KF), 2021-05-04:
Tak for det, og tak for ordet.
Jeg vil starte med det, som min gode kollega fru Mette Abildgaard sagde, da regeringens støttepartier lavede aftalen om naturnationalparker, nemlig at man ikke skal være for stor til at rose ens politiske modstandere, når de gør noget godt.
For heldigvis er vi jo fælles om meget, herunder vores kærlighed til dansk natur.
Så langt, så godt.
Der er dog minimum to områder i forslaget, som er fuldstændig afgørende for de konservative mandater.
For det første skal der styr på dyrene, deres velbefindende, deres chancer for at overleve og deres rolle, for det her er jo også et rollespil, for statsanerkendt dyrplageri og vanrøgt er fuldstændig og aldeles uacceptabelt.
Det her med at undtage dyreværnsloven for de indhegnede dyr er rent ud sagt helt i hegnet.
Dyr, vi selv har sat under indhegning, må selvfølgelig ikke lide og dø af sult, fordi de ikke kan komme ud og finde føde.
Vi vil ikke gå på kompromis med dyrenes ve og vel, ingen dyr skal dø i naturens og statens tjeneste, og loven, som siger, at dyr skal behandles forsvarligt og beskyttes bedst muligt mod smerte, lidelse, angst, varige men og væsentlig ulempe, skal selvfølgelig overholdes.
Vi kan sagtens have en fornuftig drøftelse om rewilding, natur og biodiversitet uden på nogen måde at overlade de anbragte dyr til deres egen skæbne.
Så hvordan har man helt konkret tænkt sig det skal ske?
Er det nok at lave tilsyn af bestanden, eller skal vi sikre os eftersyn med hvert enkelt dyr?
Hvem er de statsanerkendte på området, og er der styr på, hvilke dyr der er egnet til vild natur?
Forskere på Aarhus Universitet har jo f.eks. påpeget, at hedelandskab ikke tåler udsættelse af store græssende dyr.
Måske gælder det andre landskaber, og måske kan biodiversiteten i lige så høj grad sikres på andre måder.
Det sidste leder mig til vores andet væsentlige område, nemlig at behovet for indhegning udelukker os fra at benytte naturparkerne.
Vi mener, at der skal være plads til både planter, dyr og mennesker i naturparkerne.
De Konservative har i mange år arbejdet for at få flere til at bruge naturen og få flere sammenhængende nationalparker.
Der skal også være vild natur i Danmark, men hvorfor dog skræmme folk væk fra naturen der, hvor de rent faktisk bruger den?
Mange naturområder danner rammen om bl.a. løb og mountainbike og gåture med hunden og spejdere på ekskursion.
Det er bare for at nævne et par eksempler.
Det er voldsomt f.eks. at inddrage hele skove, og det må kunne lade sig gøre at finde plads til både dyr og dem, der bruger skoven, og i den forbindelse er det for os meget vigtigt at få inddraget borgerne i beslutningsprocessen om, hvordan naturnationalparkerne skal se ud.
Selv om regeringen ikke har inddraget os og andre borgerlige partier i aftalen om naturnationalparkerne, bør de som minimum inddrage dem, der skal bo og leve tæt på dem.
Det er afgørende for os, at vi får styr på de forhold i udvalgsarbejdet, og så vil De Konservative også stemme for flere naturnationalparker.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-05-04:
Vi er i Enhedslisten sådan set også meget opmærksomme på, at der kan være begrænsninger forbundet med de høje hegn.
Der er jo allerede i dag muligheder for at kunne åbne op for, at arter også kan komme igennem høje hegn, men som jeg ser det, er det allervigtigste jo, at vi får fjernet en stor del at det førnelag, som der er ude i naturnationalparkerne, og så skal vi jo med udgangspunkt i de enkelte forvaltningsplaner finde den bedst mulige måde at gøre det på med mindst mulig forstyrrelse af det dyreliv, som der er omkring naturnationalparkerne.
Jacob Jensen (V), 2021-05-04:
Der kan ryge en finke af panden – det er helt fint.
Min pointe er sådan set blot det, at man siger, at man laver natur på naturens præmisser, og det er jo et ædelt formål, men det er jo ikke naturligt.
Der vil jo være en afgrænsning, der vil være noget indhegning, der vil være nogle overgange for dyrene – det kan være bierne, det kan være fuglene, det kan være de store dyr, som har en naturlig faunapassage, som så pludselig bliver stoppet af et hegn.
Måske Enhedslistens ordfører lige kunne reflektere lidt over, hvordan man tænker det.
Altså, det har jo også en omkostning for den eksisterende natur, at man laver en indhegning, altså at man laver en unaturlig afgrænsning.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-05-04:
Nu kan jeg jo ikke – og det er der nok heller ikke så mange andre, der kan – styre, hvor en bi flyver hen, så det stik må ordføreren godt få.
Jeg må indrømme, at det er svært at være helt skarp på det, når vi ikke kan styre, om bien flyver over grænsen og ind i naturnationalparken.
Men jeg må ærligt indrømme, at det har jeg sgu ikke lige grublet så meget over – man må ikke bande.
Jacob Jensen (V), 2021-05-04:
Jeg kan jo næsten med et glimt i øjet sige, at jeg nu vil prøve at sætte et stik ind, forstået på den måde, at det skal ses i forhold til hr. Erling Bonnesens spørgsmål om bierne.
Vi kan forstå, at man ikke må have honningbier, altså bistader, inden for naturnationalparkerne, men hvad så, hvis man har dem lige udenfor?
Hvordan vil man så sikre sig, at de bier, der er lige uden for i bistaderne, ikke flyver ind i naturnationalparkerne og forstyrrer den naturlige natur?
Hvad tænker Enhedslisten om det?
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-05-04:
Jamen det forstår jeg, som at det er naturen og biodiversiteten, der har absolut førsterang i de her naturnationalparker.
Og så er det klart, at så kan vi mennesker godt komme derud; vi kan lave aktiviteter, som ikke påvirker naturen og biodiversiteten negativt; vi kan komme ud at opleve den.
Det er sådan, jeg forstår den formulering.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-04:
Det er helt rimeligt, at ministeren ikke er bekymret, for det er jo ministeren, der får retten til at dispensere.
Vi kan bare se i høringssvarene, at der er andre, der er bekymrede.
Hvor mange paragraffer er der?
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-04:
Jamen det glæder mig jo meget, for jeg synes, at den er stærkt underprioriteret.
Ordlyden i forslaget her siger, at der skal tages et hoved hensyn til den vilde natur, det er ikke et hoved formål .
Jeg synes jo, at det er nogle meget vigtige ord, og de bliver faktisk brugt et par gange.
Hvad er ordførerens fortolkning af det ordvalg?
Peter Seier Christensen (NB), 2021-05-04:
Tak for ordet.
Årsagen til politianmeldelsen var manglende overholdelse af gældende dyrevelfærdslov gennem en længere årrække siden 2016.
Rewildingprojektet er således blevet politianmeldt på baggrund af mistanke om overtrædelse af flere paragraffer i dyrevelfærdsloven.
»I mine år som dyrlæge har jeg aldrig set lignende«, hedder det yderligere i en tilsynsrapport om Naturstyrelsens naturplejekvæg i Mols Bjerge.
Naturstyrelsens kvæg i nationalparken Mols Bjerge har i vinter åbenbart sultet så voldsomt, at flere stude er døde, en ko døde af voldsom forgiftning, drægtige køer har aborteret dødfødte kalve, og dyrene fremtræder afmagret og har i desperation ædt barken af træer i op til 2 meters højde.
Tænk, at kvæget hen over vinteren har forsøgt at spise bark og giftig gyvel i desperation for at få lidt foder.
Nu kommer regeringen og støttepartierne så igen og vil eksperimentere med dyr i nærværende lov nr. L 229.
I Nye Borgerlige mener vi, at den måde, naturpleje ifølge L 229 skal forvaltes, ikke kan eller må trumfe dyrevelfærdsloven.
Erfaringerne fra Mols Bjerge skræmmer, og hvis det er den forvaltning, man vil benytte i de kommende naturnationalparker, siger vi i Nye Borgerlige fra.
Nye Borgerlige kan derfor ikke støtte lovforslag nr. L 229.
René Christensen (DF), 2021-05-04:
Det handler ikke om at behandle, det handler om at tilse dyrene.
Så jeg vil bare lige spørge en gang til: Når man laver en indhegning, så kan der også være et begrænset fødegrundlag.
Det er jo det, vi har set fra Mols Bjerge.
Der var et for begrænset fødegrundlag, enten var der for lidt føde, eller også var der for mange dyr.
Det er jo det, man kan komme ud for, når man laver de her store arealer med de store græssende dyr på.
Er ordføreren ikke enig i, at der er behov for, at mennesker kommer og tilser de dyr, særlig fordi det er mennesker, der har sat dem ud, og det er mennesker, der har lavet indhegningen, altså er dyrene ikke i vild natur?
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-04:
I det øjeblik, vi har en indhegning, er vi nødt til at have en anden type tilsyn, end hvis vi ikke havde en indhegning, for dyrene kan ikke løbe ud.
Det er jeg klar over.
Men det, at vi laver en indhegning, og at vi skal til at behandle de dyr, som vi prøver at gøre så vilde som muligt, som om de var husdyr, er det, jeg er uenig i.
René Christensen (DF), 2021-05-04:
Jeg ville egentlig ikke have spurgt om noget, men jeg kan ikke lade være.
Vil man virkelig påstå, at når mennesker indhegner dyr, er dyrene i indhegningen dyr, der lever fuldstændig frit og i den vilde natur?
Er det det, ordføreren står og siger?
Erling Bonnesen (V), 2021-05-04:
Når man har dyr i sin varetægt, har man forpligtelsen til at passe godt på dem og sørge for dem; det siger næsten sig selv.
Og det er jo fint nok, at man vil give og udnytte de muligheder, der nu kan være i en naturnationalpark, for at komme i retning af rewilding osv., men man kan jo ikke tale sig væk fra, at man skal overholde den generelle lovgivning.
Så er ordføreren ikke enig i, at det er fint nok, at man udnytter de ekstra muligheder, det kan give, for at give dyrene nogle ekstra muligheder, noget mere plads osv. osv., men at den generelle dyrevelfærdslovgivning skal overholdes?
Det kan der vel ikke være tvivl om.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-04:
Dyrevelfærden i naturnationalparkerne skal simpelt hen være i top, og det kommer den, ved at vi bruger kræfterne på at sikre, at der er plads til dyrene, og at der er mad til dyrene – året rundt.
Hvis det skulle vise sig, at der nogle af stederne ikke er det, skal vi forvalte det.
Men med den nuværende dyrebeskyttelseslov mener jeg faktisk ikke vi kan skabe den dyrevelfærd, som der skal være i en naturnationalpark.
Det er en anden dynamik.
Vi skal komme så tæt, som vi kan, på vilde dyr, og hvis det betyder, at vi skal gå ud og kigge på hvert enkelt dyr hver eneste dag, jamen så forvalter vi det jo forkert.
Erling Bonnesen (V), 2021-05-04:
Tak for det.
At gøre noget godt for naturen tror jeg de fleste er med på, om ikke alle er med på, og normalt plejer det også at være sådan, at når man siger dyrevelfærd, skal det bare være i orden.
Der skal ikke være noget at komme efter, uanset om det er inde i staldene eller det er ude på markerne eller det er afgræsningsarealer i naturnationalparker, troede jeg da.
Det kan jeg så forstå man er klar til ligesom at gradbøje lidt og skære nogle hjørner af.
Det undrer mig.
Men nu er chancen der jo så for at få det sat på plads.
Jeg kan jo forstå på den debat, der har været her indtil nu, og jeg har spurgt et par andre ordførere, at man er klar til at prøve at skrive sig lidt væk fra den nuværende dyrevelfærdslovgivning og sådan skære nogle hjørner af på en eller anden måde.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-04:
Det er jeg på ingen som helst måde enig i.
Jeg mener, at vi skal lave en dispensation.
Det kan ikke passe, at vi skal overvåge vilde dyr – at vi skal overvåge hvert eneste dyr hver eneste dag.
Altså, hvordan tror ordføreren nogen sinde at flokke af vilde heste har udviklet sig i vild natur fra tidernes morgen, uden at Venstre har været der til at tjekke hvert eneste dyr hver eneste dag?
Vi er jo nødt til at skabe nogle rammer, nogle størrelser på de parker, der er tilpasset dyrenes og flokkenes størrelser og deres madbehov, sådan at vi ikke skal ud at forvalte det, som om det var husdyr.
René Christensen (DF), 2021-05-04:
Jeg tror sådan set, at der kan være gode argumenter på begge sider, men vi har bare ikke prøvet det endnu, og det er derfor, det undrer Dansk Folkeparti, at man siger, at man allerede fra dag et vil have mindre tilsyn, end man plejer at have, fordi det er større arealer.
Det kan også være, at dyrene kommer mere til skade, fordi det er større arealer, og hvis et dyr eventuelt brækker et ben, så vil det kunne gå flere dage med det brækkede ben.
Det vil i hvert fald ikke være i orden.
Derfor vil jeg spørge, som jeg gjort flere gange: Var det ikke en bedre idé at overholde den lovgivning, der er i dag, og som gælder for alle andre, også på statens arealer?
Hvis det så viser sig, at man kan lempe, så kan dem, som har stemt ja til forslaget om at lave naturnationalparker, tage det op til politisk debat.
Er det ikke mærkeligt på forhånd at sige, at man ikke ved, hvordan det ser ud derude, og alligevel starte med at lempe lovgivningen?
Lea Wermelin (S), 2021-05-04:
Grunden til, at jeg prøver at være så klar som overhovedet muligt, er egentlig, at det her har fyldt, og jeg synes også, det er godt at få det frem, for jeg tror i virkeligheden ikke, at vi er så langt fra hinanden.
Jeg oplever også, at der er en interesse i, at vi kan lave de her naturnationalparker, og jeg synes, det ville være godt, hvis vi kunne stå sammen bredt i Folketinget om det her.
Men i og med at det er så store arealer, så lægger vi op til, at tilsynet bl.a. kan være anderledes, sådan at man, ligesom man i dag jævnligt har tilsyn med kvæg, også vil kunne have jævnligt tilsyn med heste.
Men det gør bare ikke, at man ikke skal leve op til reglerne for forsvarlig behandling af dyr.
Det er jo også det, der er hele formålet med dyrevelfærdsloven, og det kan man altså ikke fravige.
Så når fødevareministeren skal have mulighed for at dispensere, så kommer det til at ske med vilkår, ud over det arbejde, som jo er i gang i Naturstyrelsen med proaktive forvaltningsplaner, med beredskabsplaner, med huldscore og med at sikre den systematik, som er så vigtig for at sikre dyrevelfærden.
René Christensen (DF), 2021-05-04:
Tak for det.
Men der er jo alligevel bare nogle udfordringer i det, for selv om det er store arealer, er de jo konstrueret af mennesker, og der er hegn omkring, og det kan der også være gode forklaringer på.
Men når vi taler om dyrevelfærd – for det er det, der har fyldt lidt her i denne forbindelse – så siger ministeren, at det kan man ikke sige, men der står faktisk i forslaget, at man vil fravige dyrevelfærdsloven.
Det betyder jo, at der vil være andre regler, når man kommer ind i naturnationalparkerne, end der er uden for naturnationalparkerne.
Så kan det godt være, at ministeren vil argumentere for, at det ikke går ud over dyrevelfærden, men man fraviger altså den lovgivning, der gælder for alle andre.
På den måde siger man jo, at når det er staten, der skal lave noget, så gælder der nogle andre regler, end når det er andre, der skal lave noget.
Kan ministeren ikke se, at der er nogle problematikker i forhold til det?
Lea Wermelin (S), 2021-05-04:
Sådan vil jeg nok ikke sige det, men det kommer jo an på, hvordan man ser på det, altså præcis hvilke mål man tænker på i den forbindelse.
For i forhold til de EU-forpligtelser, vi har for en række af de sårbare arter, kommer vi selvfølgelig til at skulle leve op til de forpligtelser.
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Så konklusionen er, at det ikke bliver en del af det her kompleks.
Er det rigtigt forstået?
Lea Wermelin (S), 2021-05-04:
Det er jo rigtigt, at hvis vi skal hjælpe naturen, så skal vi have nogle store naturområder, og det skal gavne nogle af de arter, som vi kan se er i massiv tilbagegang, som er truede, og som har behov for noget ekstra hjælp.
Og der har vi nogle EU-forpligtelser, som man skal tage hensyn til i de forvaltningsplaner, der kommer, men den måde, vi egentlig går til det på, er ved at sige, at vi faktisk gerne vil have en økosystemtilgang.
Men sideløbende med at vi laver de her naturnationalparker, laver vi også en strategi for truede arter, og det vil sige, at der kommer vi jo også til at kigge på de her forskellige arter, som der i virkeligheden er alt for mange af på den røde liste over arter, vi gerne vil hjælpe.
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Jeg synes, det er så dejligt, når ministeren svarer på spørgsmål og dermed freestyler lidt, for så kan man jo virkelig mærke, hvad det er for et engagement, der ligger bag.
Når man sidder sådan en lang dag i salen og ministrene kommer på talerstolen og læser den der tale ovre fra ministeriet op, så synes jeg, at ministrene glemmer at svare os på de spørgsmål, vi jo stiller i løbet af debatten.
Det kunne være meget rart, hvis vi en gang imellem ikke skulle rejse os op og stille det samme spørgsmål.
Jeg stillede ministeren et spørgsmål i min ordførertale om, hvordan regeringen forholder sig til nogle bindende, forpligtende mål for arter og naturtyper.
Og det vil jeg da godt høre ministeren folde sig lidt ud om.
Lea Wermelin (S), 2021-05-04:
Man kan jo se glasset som enten halvt tomt eller halvt fyldt, og jeg hører nok til den del, der ser glasset som halvt fyldt.
Vi kommer til at tage et historisk skridt for Danmarks natur her.
Vi kommer til at få rigtig store naturarealer – en af de naturnationalparker, vi har peget på, Stråsø, bliver på 3.500 ha.
Så det at tale i gennemsnitsbetragtninger giver jo ikke altid et fuldt ud dækkende billede.
Jeg synes altså virkelig, vi tager nogle vigtige skridt her.
Det, vi skal lave her, er noget helt nyt, og der er tale om nogle meget større arealer, og derfor skal vi måske også tage nogle nye teknologier i brug.
Så der skal måske også nogle nye værktøjer i brug.
Så jeg tror godt, vi kan finde hinanden, og det er egentlig det, jeg tænker at vi skal prøver at gøre i udvalgsbehandlingen.
Mona Juul (KF), 2021-05-04:
Tak for det.
Og tak til ministeren.
Der er ingen tvivl om, at det er bedst, at vi laver brede aftaler lige præcis på sådan nogle store områder her; det er jeg fuldstændig enig i.
Så vil jeg også bare opfordre til, at man tager os med fra starten.
Det vil vi nemlig rigtig gerne, for så kunne det også være, at nogle af de spørgsmål, der er blevet stillet i salen, ville have været afklaret på forhånd.
Lea Wermelin (S), 2021-05-04:
Men det er også derfor, jeg har været så klar på, at vi ikke kommer til at gå på kompromis med dyrevelfærden.
Og når jeg siger, at man ikke kan dispensere fra § 2 om forsvarlig behandling af dyr, så er det jo for at betrygge og sige, at det kan man ikke – heller ikke med det lovforslag, der ligger her.
Altså, den dispensationsmulighed er der ikke.
Så det, vi taler om, er jo eksempelvis tilsynet, men vi taler altså ikke om, at der kan gås på kompromis med dyrevelfærden.
Og det har været helt uacceptabelt, og det er der jo behov for at vi også politisk meget klart tager afstand fra og siger, at det ikke er det, der er hensigten, hverken med den nuværende regulering eller den kommende regulering.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-04:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at hele den her debat foregår på et bagtæppe af de rædselsfulde billeder, vi har set fra naturparken oppe i Mols Bjerge.
Derfor kan jeg egentlig ikke forstå, at ministeren svarer, som hun gør.
På den ene side siger hun, at der ikke vil blive dispenseret, men på den anden side har hun jo fremsat et forslag, hvor man kan se, at der side op og side ned åbnes for, at man kan dispensere.
Det, vi har brug for, er jo, at ministeren enten fremsætter et andet lovforslag, hvor der ikke er den dispensationsmulighed, eller forpligter sig til, hvornår man så vil dispensere.
Hvis Folketinget skal give ministeren mulighed for at dispensere fra den almindelige dyreværnsmæssige lovgivning, er vi nødt til at vide, præcis hvor det er, man vil bruge det, hvornår man vil bruge det, og hvorfor man vil bruge det.
Ellers bliver det bare floromvunden snak.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-04:
Jeg synes faktisk, at ordføreren kom ind på det.
For som jeg tidligere har været inde på: Hvorfor kan kommuner og naturfonde ikke også få lov til at udpege eller ansøge om at udpege en naturnationalpark?
Og så var mit spørgsmål nr. 2 egentlig: Har ordføreren en forestilling om, hvor mange hektarer vi snakker om, når vi har fået gennemført de her 15 naturnationalparker?
Lea Wermelin (S), 2021-05-04:
Det er også derfor, jeg tror, at vi kan få afklaret nogle af de her ting i udvalgsbehandlingen, for vi kommer til at gå forsigtigt til værks.
Det er jo at gå forsigtigt til værks, fordi man så siger: Lad os nu være sikre på, at der er føde nok til de dyr, der bliver sat ud.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-05-04:
Jeg er selvfølgelig glad for, at ministeren siger, at vi ikke skal gå på kompromis med dyrevelfærden, for det mener vi på ingen måde heller ikke man skal i Venstre.
Hvorfor er det, man ikke har valgt at gøre det her, nu hvor der er så mange, der er kritiske?
For så kan vi gøre den her bekymring til skamme, og så kan vi lempe på det efterfølgende eller sådan noget.
Altså, hvorfor er det, at man ikke er lidt mere forsigtig med det, for vi er mange, der er bange for, at når vinteren kommer, ryger dyrevelfærden sig virkelig en tur.
Lea Wermelin (S), 2021-05-04:
Jeg kan i hvert fald forsøge at forklare, hvad der er baggrunden.
Jeg har også selv holdt et møde med dyrevelfærdsorganisationerne, fordi jeg netop tror, at det, vi kommer til at levere her på dyrevelfærdsområdet, vil være godt for de dyr, der er ude i naturnationalparkerne, så de kan have et godt og frit dyreliv, hvor vi samtidig tager ansvar for de dyr.
Det er egentlig også det, jeg hører er det overordnede budskab fra dyrevelfærdsorganisationerne.
Så er det rigtigt, at der er nogle, der er bekymrede, og der er også nogle, der er kritiske over for det her med tilsynet.
Men der er også Det Dyreetiske Råd, som jo støtter den måde, man lægger op til at gøre det på, altså at man godt kan have tilsyn på bestandsniveau.
Så det er måske heller ikke så sort-hvidt, som det er nogle gange kan se ud på fladen derude.
Og jeg kan godt forstå med den konkrete sag, der har været i Mols Bjerge, at det giver anledning til endnu mere bekymring.
Det er også derfor, jeg har behov for virkelig at slå fast, at vi ikke kommer til at gå på kompromis med dyrevelfærden.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-05-04:
Nu kunne vi jo stå her alle sammen og have været så glade, ikke, og i stedet for er vi flere partier, der står og er noget bekymrede, hvilket jeg synes er rigtig, rigtig trist, altså at det er den tilgang, vi bliver nødt til at have til det.
Derfor undrer det mig meget, at man ikke har taget de kritiske høringssvar til sig og så gjort noget ved det i lovgivningen.
Kan ministeren gøre mig klogere på, hvorfor man ikke har gjort det?
Lea Wermelin (S), 2021-05-04:
Jeg vil utrolig gerne lave aftaler bredt i Folketinget.
Jeg har haft møder med både Konservative, Venstre og Dansk Folkeparti, også inden behandlingen her i salen, om præcis naturnationalparkerne.
Det er selvfølgelig også sådan, at når man laver en finanslovsaftale, hvor økonomien her er fundet, så er det jo med de partier, der er en del af den aftale.
Men jeg har egentlig hørt, også fra de finanslovspartier, at man har inviteret til, at det her er noget, vi kan være fælles om; at det er noget, som vi kan lave bredt sammen i Folketinget.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-04:
Jeg forstår det ikke helt, men det må jeg få nærmere præciseret en anden gang.
Nu sagde den socialdemokratiske ordfører, at tanken var, at en naturnationalpark i gennemsnit vil være på 1.700 ha.
Det synes jeg er meget lidt.
Hvis nu ministeren frit kunne råde, ville ministeren så ikke gerne kunne bruge et større areal, og er det ikke økonomiske begrænsninger, der gør, at vi arbejder med de her forholdsvis små arealer?
Mona Juul (KF), 2021-05-04:
Er det rigtigt forstået?
Mette Gjerskov (S), 2021-05-04:
Det er den måde, det skal være på i forhold til at udforme dem og i forhold til driften.
For det andet er det selvfølgelig også vigtigt, at borgerne så får adgang til at være i naturnationalparkerne og få nogle af de her fantastiske naturoplevelser.
Så der skal være stier, der skal være hegn, og der skal være shelters – det bliver så godt.
Mona Juul (KF), 2021-05-04:
Tak til ordføreren for talen.
Der er ikke nogen tvivl om begejstringen, og det kan jeg godt forstå.
Hvordan sikrer vi, at borgerne bliver inddraget i planlægningen af naturnationalparkerne?
Hvordan ser ordføreren på det?