runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (DF), 2026-02-24:
Tak, formand.
Så vil jeg starte med det sidste, for nu har debatten ligesom lige kørt på det.
Vi skal slet ikke have det islamiske, kvindeundertrykkende tørklæde nogen steder i nogen offentlige institutioner.
Det skal ikke være i skoler, det skal ikke være i uddannelsesinstitutioner, det skal ikke være på plejehjem, og det skal ikke være i sundhedsvæsenet.
Det skal ikke være nogen som helst steder.
Hvad man tænker og tror derhjemme, må man selv om, men islam skal ingen indflydelse have i det danske samfund overhovedet.
Punktum.
Så lad os lige starte med det og gøre det fuldstændig klart.
Det her lovforslag er et lille skridt i en rigtig retning, men det er absolut ikke nok, og det kommer ikke til at gøre nogen reel forskel.
Det her med mæglingsrådene synes vi er positivt, altså at man kriminaliserer det.
Men hvad er det underliggende problem?
Det er, at der er kommet for mange hertil fra de muslimske lande, som ikke har tilpasset sig, og som forsøger at køre deres middelalderlige kultur videre i Danmark med kvindeundertrykkelse og med de her såkaldte mæglingsråd, altså shariadomstole osv.
Det skal simpelt hen ikke ske i Danmark.
Vi er også nødt til at udvise de her klanfamilier osv., som jo skaber uro og ødelæggelse i rigtig mange store danske byer.
Som jeg sagde før, skal islam absolut ingen indflydelse have i Danmark – nogen steder.
Så det skal selvfølgelig føre konsekvente udvisninger med sig.
I forhold til det her æresrelaterede motiv med skærpende omstændigheder vil jeg sige, at det synes vi sådan set også er positivt, altså at man indsætter det, men det skal selvfølgelig også føre til konsekvente udvisninger, for vi er altså nødt til at få ryddet op i Danmark.
Jeg er så ekstremt træt af, at man igen og igen hører om de her mennesker, som lever i parallelsamfund, og som gerne vil implementere en fuldstændig middelalderlig kultur i det danske samfund.
Det skal vi ikke bede om.
Derfor er vi også nødt til ret konsekvent at udvise kriminelle udlændinge efter første dom.
Hvis de begår grov kriminalitet og de har fået tildelt dansk statsborgerskab, skal det selvfølgelig fratages, og de skal udvises.
Igen: Vi er nødt til at rydde op i Danmark.
Som jeg sagde til at starte med, skal vi ikke have – slet ikke burkaer – det islamiske hovedtørklæde nogen steder i vores offentlige institutioner.
Lærere skal ikke have det på, sygeplejersker skal ikke have det på, hjemmeplejere skal ikke have det på og slet ikke små piger i folkeskolen.
Desværre ser vi jo igen og igen, i takt med at desværre alt for mange politikere lader stå til og lader islam få magt, at med islam følger manglende ligestilling af kønnene, manglende demokrati og manglende frihed.
Derfor skal vi ikke bede om det i Danmark.
Så det er bare for at sige: Islam skal ingen indflydelse have i Danmark – nogen steder.
Danmark er danskernes land.
Men det er fine punkter, der er i det her lovforslag; det er bare slet ikke nok.
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2026-02-24:
Tak for det.
Jeg er da virkelig glad for, at ordføreren er blevet afklaret til i dag, når vi skulle behandle lovforslaget.
Men jeg undrer mig bare stadig væk over, at man kan komme uforberedt ned til en behandling af et beslutningsforslag, som er blevet fremsat, uden at man har taget stilling til, om man ønsker at støtte det eller ej.
Så jeg er meget glad for, at ordføreren er afklaret i dag og tiltræder lovforslaget.
For fra Danmarksdemokraternes side synes vi bestemt, at det er nogle gode tiltag, der er.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2026-02-24:
Der er vel ikke så meget at sige.
Jeg ved ikke, om jeg er sådan vanvittig mere afklaret end på det tidspunkt.
Det, jeg sagde her, var helt ærligt, at vi ønskede at tage stilling samlet til anbefalingerne, og det kan man jo have alle mulige grunde til.
Jeg tror, at Danmarksdemokraterne har fremsat beslutningsforslag om hver eneste anbefaling.
Det er jo ikke Danmarksdemokraterne, der sådan helt bestemmer, hvornår vi har taget samlet stilling til det hele.
Betina Kastbjerg (DD), 2026-02-24:
Jeg skal bare lige have bekræftet, om jeg skal forstå det sådan, at Moderaterne støtter lovforslaget, men at ordføreren ikke støtter lovforslaget personligt.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2026-02-24:
Jeg kommer til at stemme fuldstændig efter alle kunstens regler.
Jeg er generelt ikke ret vildt med symbollovgivning.
Problemet med tildækning på uddannelsesinstitutionerne har, når jeg har spurgt til det, ikke været særlig stort, og vi hører i høringsfasen fra Danske Gymnasier, at man gerne vil ordne det lokalt.
Hvis der ikke er et problem, er der de facto heller ikke nogen, der bliver krænket.
Lise Bertelsen (KF), 2026-02-24:
Tak for ordet, formand.
Jeg står her i stedet for vores sædvanlige ordfører, som ikke kunne være til stede nu.
I Danmark er der én lov, ét retssystem og én fælles ramme for frihed og ansvar.
Det slår dette lovforslag fast, og derfor støtter vi det.
Der findes i Danmark piger og kvinder, der lever i en virkelighed, som mange andre danskere aldrig møder, med kontrol over påklædning, kontrol over venner, kontrol over kærlighed, kontrol over krop og kontrol over liv.
Nogle, særlig hvis de siger fra, mødes med trusler, vold, udstødelse og i værste fald drab.
Når strafbare forhold håndteres i lukkede miljøer i selvbestaltede råd og uformelle domstole, hvor sager om vold, tvang eller overgreb ender i mægling i stedet for anmeldelse, så er det ikke bare et angreb på den enkelte.
Det er simpelt hen et angreb på vores retsstat.
Det er i praksis et parallelsamfund.
Lovforslaget gør tre vigtige ting.
For det første kriminaliserer det mæglingsråd, der har til formål at unddrage alvorlige forbrydelser fra offentlig retsforfølgelse.
Det er nødvendigt, for det må aldrig være sådan, at en ung kvinde presses til at tilgive en voldelig ægtefælle, eller at en familie presses til at trække en anmeldelse tilbage, fordi det skader familiens omdømme.
Når der er begået en forbrydelse, skal den behandles af politiet og domstolene, ikke i et baglokale.
For det andet gør lovforslaget et æresrelateret motiv strafskærpende, og det er både rimeligt og vigtigt.
For æresrelateret kriminalitet handler ikke kun om den enkelte sag eller den enkelte trussel.
Det handler om et system til at holde mennesker nede for at sende et signal til hele gruppen.
Det er social kontrol med vold som redskab.
Det fortjener en klar samfundsmæssig fordømmelse, også i fastsættelsen af straffen.
Det er konservativt i sin kerne.
Skolen og uddannelsesinstitutionen skal være et frirum, et sted, hvor man mødes som lige borgere, kan deltage frit, lære frit og være en del af et fællesskab.
Når ansigtet er skjult, forsvinder noget af det, der binder os sammen: tillid, nærvær og mulighed for at læse hinandens udtryk.
Og i nogle tilfælde kan tildækning være et udtryk for pres og negativ social kontrol.
Derfor er det rigtigt, at uddannelsesstederne får en tydelig lovramme at støtte sig til.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Betina Kastbjerg (DD), 2026-02-24:
Tak for talen.
Det er positivt, at ordføreren for Enhedslisten bakker op i hvert fald om to ud af tre forslag.
Jeg vil bare gerne høre ordføreren, om der ikke grundlæggende er noget galt, hvis en kvinde ikke kan få lov til at gå på en uddannelse, fordi hun ikke kan bære en burka.
Det kunne jo være, at hun bare kunne nøjes med et tørklæde, og nu snakker vi ikke om grundskolen – det sagde ordføreren – nu snakker vi om uddannelsesinstitutioner; det er ikke grundskolen.
Så kunne man måske forestille sig, at man som muslimsk kvinde kunne skifte burkaen ud med et tørklæde og så tage sin uddannelse?
Rosa Lund (EL), 2026-02-24:
Det kunne man da sagtens forestille sig.
Det her lovforslag er et udtryk for, at staten gerne vil bestemme, hvad en kvinde må have på og ikke have på.
Det er vi modstandere af.
Betina Kastbjerg (DD), 2026-02-24:
Men problemet er ikke, at kvinden gerne vil gå med det her; problemet er jo, at manden siger, at kvinden skal have det på.
Ellers må hun ikke gå uden for en dør, og derfor må hun ikke tage en uddannelse.
Er ordføreren ikke enig i det?
Rosa Lund (EL), 2026-02-24:
Ordføreren er i hvert fald enig så langt, at det er et problem, når mænd bestemmer, hvordan kvinder gerne vil klæde sig, uanset hvad årsagen er.
Vi har bare set, at med det tildækningsforbud, som findes i Danmark allerede i dag, har det ikke haft den ønskede effekt; der har det haft den effekt, at de kvinder, det drejer sig om, isolerer sig endnu mere.
Det vil sige, at man altså ikke er lykkedes med at komme derhen, hvor man får dem til at tage burkaen af, eller hvor man frigør dem fra deres ægtemand, der bestemmer over dem.
Jeg frygter, at det her lovforslag bare vil sende de her kvinder tilbage i armene på dem, der undertrykker dem.
Det vil vi gerne undgå.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-24:
Jeg vil lige følge op på det der med, at vi skal se folk som individer, for en af problemstillingerne, som jeg primært har haft, er jo, at hvis man er single uden børn, så har regeringen ikke syntes, at man skulle have penge.
Så siger ministeren, at vi skal se dem som individer.
Men ægtefællelovens § 4 fastslår, at man har forpligtelse til at forsørge hinanden efter evne.
Altså, der er noget, der ikke hænger sammen, minister, når ministeren står og siger, at vi jo skal se på dem som individer, og det har vi lovgivning der gør, og alligevel laver man den her check.
Hvis vi lægger alt andet til side, altså valg og det ene og det andet, er den store problemstilling med det her jo de uheldige eksempler.
Det er jo de uheldige eksempler.
Det er det, som den primære kritik nok går på, for der er faktuelt folk, der godt kunne have behov for at få en check.
Så kan man så gætte på, hvorfor det er kommet dertil, men fred nu være med det.
Men der kommer til at være mange uheldige eksempler, og jeg er bange for, at fordi man har så travlt med at få det her igennem, så får vi flere uheldige eksempler, end det var nødvendigt.
Er ministeren fuldstændig uenig i det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-02-24:
Det er jo et eksempel på, at vi har afskaffet det.
Jeg ved godt, at der er nogle mindre områder, hvor vi ikke har afskaffet det, men generelt har vi jo afskaffet gensidig forsørgerpligt, som hr. Lars Boje Mathiesen så har foreslået tidligere.
Så vil jeg også bare sige, at det jo også godt kan dreje sig om en taxavognmand med udenlandsk baggrund og hans hustru, hvor jeg i hvert fald synes, at det, at hustruen har sin egen økonomi, er en forudsætning for, at hun, hvis hun vil, vil kunne bryde ud af religiøse normer, som tynger hendes muligheder for at leve et frit liv.
For hende specifikt er det jo frihed, at man bliver betragtet som et selvstændigt individ og ikke bare som en effekt af ens ægtefælle.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-24:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at trykke mig ind, men så siger ordføreren, at hun faktisk ikke har noget imod, at folketingspolitikere får en check.
Der bliver jeg nødt til at sige, hvad Danmarksdemokraterne synes.
Vi kan godt melde det helt klart ud.
Vi synes, det er forkert, at folketingsmedlemmer får en check.
Altså, vi er vist mest nødlidende, når vi skal ud og lade, som om vi har det hårdere, end vi har det.
Så vil Alternativet trække det i land og sige, at de måske også synes, det er forkert?
Eller er det bare, fordi ordføreren er et venligere menneske på talerstolen end den skarpe politiker, hun ellers er?
For det er jo ikke i orden, at regeringen laver en uddeling af milliarder, og at en stor del af mine kollegaer herinde så får del i det.
Vi er mange ting herinde, men nødlidende er vi nok ikke.
Så vil ordføreren trække det tilbage?
Karin Liltorp (ALT), 2026-02-24:
Jeg kan da godt lide tanken om, at jeg er et venligt menneske, så den tager jeg til mig.
Men jeg vil egentlig gerne tage det tilbage.
Det, jeg prøvede at sige, er, at jeg faktisk under masser af mennesker glæde her i samfundet.
Så så langt tror jeg faktisk vi er enige.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-24:
Glæde under jeg også mine folketingskollegaer, og det prøver jeg at dele ud til dem altid, også selv om nogle af dem er fuldstændig galt afmarcheret politisk.
Glæde under jeg dem også, så det kan vi da enes om.
Karin Liltorp (ALT), 2026-02-24:
Nej, jeg synes bestemt heller ikke, at der er nogen herinde, der behøver at få en fødevarecheck, men det virker jo lidt, som om løbet er kørt.
Vi er da ellers vant til at sætte os ned og snakke videre om, hvordan vi kan gøre det endnu bedre, så vi sikrer, at de her penge faktisk går ud til de mest udsatte.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-02-24:
Problemet er ikke, at danskerne betaler for lidt i skat.
Problemet er, at politikerne aldrig synes, de har fået nok.
Statsministeren har nu haft ansvaret for Danmark i de sidste 7 år, og nu siger man så, at man i de år har taget så mange penge fra danskerne, at to millioner af dem simpelt hen har behov for en check for at have råd til at købe mad.
Det er da den største indrømmelse nogen sinde.
Man har skabt et samfund, hvor man tager så mange af borgernes penge, at de ikke har råd til at leve.
Vi snakker halvdelen af den voksne befolkning.
Det er en indrømmelse, der vil noget.
Man erkender, at man har skabt et lommepengesamfund, hvor borgerne er blevet til umyndiggjorte børn.
Politikerne tager borgernes penge, så de derefter kan dele dem ud til udvalgte mennesker, som de lige har brug for at vinde over her klokken fem minutter i valg.
Det er ikke ledelse; det er at bruge borgerne som brikker i et sygt Christiansborgspil.
Hvad er så resultatet af det her, som man siger er en målrettet check, som så bliver givet ud til to millioner danskere, også til udlændinge, som bor i Danmark?
Den enlige sygeplejerske, der lige tager et ekstra vagter for at få tingene til at hænge sammen, får måske 0 kr.
Denne sygeplejerske skal så aflevere sine penge til politikerne, så de kan give checken videre til den seriekriminelle udlænding – typer som Fasar.
Tak for kaffe!
Det er fuldstændig horribelt.
Hvis man reelt ville gøre noget, som gjorde en varig forskel, burde man hæve bundfradraget, og det er det, vi vil gøre i Borgernes Parti.
Vi vil sikre, at borgerne derude har 1.000 kr. mere i lommen efter skat hver måned.
Det vil gøre en varig forskel for rigtig mange, især lavtlønnede.
Det vil fratage dem styring og kontrol over borgernes liv, og det er jo den egentlige grund til, at de klassiske partier herinde ikke vil være med til det.
De vil hellere have et checksamfund, en umyndiggørelse af borgerne.
Men det er derfor, Borgernes Parti er opstået.
Vi siger det klart: Vi skal have magten tilbage til borgerne, og vi kæmper for at befri danskerne for politikernes utømmelige trang til at bestemme over borgerne.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2026-02-24:
Jeg skal bare høre hr. Lars Boje Mathiesen, om det ikke er rigtigt, at Fasar også vil få del i et højere bundfradrag.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-02-24:
Nej, det vil Fasar ikke med vores politik, for vi vil have stemt for at få udvist ham af Danmark.
Vi vil have frataget ham hans statsborgerskab og sendt ham ud af landet.
Så han ville ikke have fået en krone, hvis det havde stået til Borgernes Parti.
Sigurd Agersnap (SF), 2026-02-24:
Okay, det er så noget helt andet, det handler om.
Men jeg vil bare sige, at det jo er det, der er eksemplet.
Hvis ens politik er, at man vil hæve bundfradraget, så kommer det jo alle i det danske samfund til gode.
Så kommer det også dem
til gode, som har begået kriminalitet.
Det kommer også dem
til gode, som er medlem af en bande
Så man kan jo ikke sige: Her er der et initiativ, som man kunne have erstattet med et andet initiativ, som også ville komme alle de mennesker til gode.
Det løser jo i hvert fald ikke problemet.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-02-24:
Og der er ingen udenlandske borgere, som får offentlige ydelser, hvis det står til Borgernes Parti.
Så det ville vi ikke have stemt for.
Så selvfølgelig kan vi det.
Jeg tror, at SF stemte nej til at fratage Fasar hans statsborgerskab.
Jeg tror også, SF stemte nej til, at vi gik bagud og sørgede for, at de her kriminelle bandetyper ikke kunne få førtidspension.
Der tror jeg, det var vigtigere for SF, at de kunne bevare deres førtidspension.
Men det er jo så penge, som den ufaglærte derude også må betale ind.
Det er de penge, som danskerne, der går på arbejde hver dag, må aflevere herinde, så SF kan give dem videre til typer som Fasar.
Thomas Skriver Jensen (S), 2026-02-24:
Tak for det.
Det er mere en af de der sidebemærkninger, hr. Lars Boje Mathiesen er kommet med, som jeg lige er nødt til at prøve at dykke lidt ned i.
Det er også, fordi jeg nu har set dem nogle gange på Facebook, altså det her med at give magten tilbage til borgerne, de helt almindelige borgere.
Nu ved jeg ikke, hvordan ordføreren har det, men jeg har det nu på den måde, at det er helt almindelige borgere, som har stemt på ordføreren, som har stemt på mig, og som har stemt på alle andre, som sidder herinde i Folketingssalen og repræsenterer mennesker.
Det er faktisk helt almindelige borgere, som har gjort det allerfineste, man kan, nemlig at placere deres tillid hos et andet menneske.
Og hvis ikke vi skal sidde flere millioner og tage beslutninger, hver eneste gang der skal besluttes noget, så har jeg svært ved at se et alternativ.
Så jeg vil egentlig bare spørge: Har Borgernes Parti ikke respekt for de helt almindelige borgere, som går ned og sætter deres kryds ud for nogle politikere og forventer gode politiske løsninger?
Karin Liltorp (ALT), 2026-02-24:
Jeg tror, at vi ser meget forskelligt på ansvarlighed, for der vil jeg sige, at ansvarlighed var, at man ikke havde lavet kontanthjælpsreformen og netop fået så mange mennesker ud i fattigdom – det ville jeg synes var ansvarlighed.
Det er ikke ansvarlighed at sige: Nu får I penge i en enkelt måned, og så må I ellers klare jer selv resten af året.
Vi sagde, at hvis det skulle ud at virke her og nu, synes vi da, at vi skulle tage hele puljen med penge og målrette den dem, der rigtig har brug for pengene, og det kunne man netop gøre med dem, der var på overførselsindkomst.
Det var vores helt konkrete forslag, for så vil de kunne have fået minimum dobbelt så meget, og det ville faktisk kunne have betydet, at de kunne have fået et betydelig højere beløb måske igennem 3-4 måneder, og så måtte vi jo se på det bagefter igen.
Thomas Skriver Jensen (S), 2026-02-24:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren lige uddybede, hvem der i hvert fald fra mit parti skulle have sagt, at det her er til de allerallersvageste danskere.
Hvis ikke jeg husker helt ved siden af, er det, vi har sagt om den her fødevarecheck, at den bliver givet til nogle af dem, som er allermest udfordret af de høje fødevarepriser.
De to ting er jo ikke det samme.
Jeg bliver også nødt til at sige, at jeg faktisk synes, at det er et tegn på ansvarlighed for en regering – det syntes jeg også i forbindelse med varmechecken – at man tager udgangspunkt i, hvad der foregår i det samfund, som vi har ansvaret for.
På det tidspunkt stak varmepriserne jo af; på det her tidspunkt stikker fødevarepriserne fuldstændig af.
Så kan vi lægge alt det der polemiske væk.
Men jeg mener bare, at det er det, ansvarlige politikere gør, altså tager stilling til, hvad det er, der optager befolkningen, og hvad den er presset af.
Jeg fristes til at vende spørgsmålet, som ordføreren har stillet, mod ordføreren selv.
Ordføreren foreslår helt konkret, at man kunne hæve ydelserne i nogle måneder – men hvad så bagefter, Alternativet?
Samira Nawa (RV), 2026-02-24:
Det er jo netop derfor, at jeg er meget nysgerrig på, hvad svaret er på Radikale Venstres spørgsmål, som vi har stillet til regeringen.
Altså, hvor mange børn ville man kunne have hjulpet for de her 4,5 mia. kr., og i hvor lang tid?
For det er, sådan som jeg og hr. Lars Boje Mathiesen også var inde på i vores ordveksling, en investering i de børns fremtid og dermed jo også i samfundets fremtid, i forhold til at de finder sig et job, tager en uddannelse og ikke er på vej ud i kriminalitet.
Maria Durhuus (S), 2026-02-24:
Ordføreren har både i spørgsmål og også i talen i dag talt om, at Alternativet er imod almisser og imod de her økonomiske håndsrækninger.
Jeg skal bare spørge ordføreren: I forhold til næste år i december er Alternativet så også imod at hæve beløbet til den julehjælp, vi bevilger hvert år?
Karin Liltorp (ALT), 2026-02-24:
Jeg tror desværre, at ordføreren har misforstået min pointe.
Min pointe er, at det simpelt hen ikke er værdigt, at de mest udsatte her i landet hele tiden skal se frem til at få almisser for at kunne klare livet fra dag til dag.
Det er ikke værdigt.
Det bedste, vi kunne gøre, var at rulle kontanthjælpsreformen tilbage, så de faktisk får et værdigt levegrundlag.
Og nej, vi er ikke imod at uddele penge til julehjælp, naturligvis ikke, vi synes bare, det her virkelig burde være en nødløsning, når der ikke er andet, man kan gøre.
Det helt simple svar er, at julehjælp ikke uddeles til de 2 millioner mest udsatte danskere.
For nej, så mange udsatte danskere er der ikke.
Julehjælpen handler om at give dem en ekstra gave i en tid, hvor der skal være overskud, og hvor vi alle sammen hjælper hinanden, mens det her handler om, at vi giver dem en lille pose penge, så de lige kan klare det i dag og i morgen, i stedet for overhovedet at tage hånd om det grundlæggende problem med, at de heller ikke har penge til mad næste måned og måneden efter.
Rosa Lund (EL), 2026-02-24:
Tak for det – og undskyld, at jeg sådan bare kommer brasende ind i debatten, men jeg har den næste sag, så jeg hørte lige talen fra Alternativets ordfører.
Det lød jo næsten, som om Red Barnet og andre organisationer er imod den her fødevarecheck.
Jeg vil bare sige, at det bestemt ikke er den opfattelse, vi har i Enhedslisten; tværtimod er jo netop de målgrupper, de mennesker, som Red Barnet og andre organisationer arbejder med, dybt afhængige af, at den her fødevarecheck kommer og bliver udbetalt nu.
Derfor undrer det mig bare, at Alternativet ikke er med i aftalen, for vi ved jo godt i Enhedslisten, at man ikke kan få alt det, man gerne vil have.
Vi vil også gerne have, at kontanthjælpen var højere.
Men når nu det ikke lykkedes, er det så ikke bedre, at de her familier får den her håndsrækning, vi giver dem nu?
Karin Liltorp (ALT), 2026-02-24:
Jeg er sikker på, at hvis vi spurgte Red Barnet, ville de sige: Hvor ville det være dejligt, hvis vi målrettede checken de mennesker, der faktisk har brug for den her hjælp.
Hvis vi bare havde brugt lidt mere tid på lovbehandlingen, er jeg sikker på, at vi kunne gøre det meget klogere.
I stedet for er vi i en situation, hvor rigtig, rigtig mange, også flere folketingsmedlemmer, som vi allerede har hørt, kommer til at modtage den her fødevarecheck, selv om de overhovedet ikke har brug for den.
Og nej, de penge ville jeg da i allerhøjeste grad have ønsket gik til dem, der faktisk har brug for dem – og helst på en helt anden måde.
Rosa Lund (EL), 2026-02-24:
Som sagt kunne vi også godt i Enhedslisten have tænkt os, at vi gav varige beløb, at vi hævede kontanthjælpen, og at vi hævede de ydelser, som de fattigste mennesker i det her land er på, men det er jo bare ikke et argument for, at man så ikke også skal sikre, at der kommer en lille håndsrækning nu.
Det er jo lidt sådan, at det gode bliver det bedstes fjende på en eller anden måde, eller hvad det er man siger.
Jeg synes bare, at det er en lille smule privilegieblindt at sige, at fordi der er nogle mennesker, som har lidt flere penge på kistebunden, der også får den her check, så skal de fattigste ikke have det.
Det synes jeg faktisk ikke er i orden; men der er vi jo også medlemmer af forskellige partier.
Karin Liltorp (ALT), 2026-02-24:
Det er vi, og det fik vi jo helt sikkert sat på plads.
Personligt har jeg ikke ondt af, at nogle af mine folketingskollegaer får den her fødevarecheck – det er dejligt, hvis de bliver glade et øjeblik – men jeg synes, at det er en rigtig dum måde at bruge pengene på.
Jeg ville meget gerne have set, at vi havde målrettet dem, og det synes jeg måske vi skulle have holdt fast i sammen og sagt, at de skulle gå til de udsatte og ikke til alle mulige, bare fordi man synes, det skal gå hurtigere.
Så hurtigt behøvede det overhovedet ikke at gå.
Det her er sjusket lovgivning, og vi kommer til at spilde en masse af pengene.