runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-03-28:
Ja, det er jeg enig i.
Vi foreslår selvfølgelig ikke en dimensionering på 10 pct., hvis vi ikke synes, det er fornuftigt.
Jeg synes da, der er nogle unge mennesker, vi skulle gøre langt mere for.
Vi er kommet med et udspil for et år siden, tror jeg, hvor vi foreslår, at der måske var nogle i de ældste klasser i folkeskolen, der kunne få en dag om ugen ude på en virksomhed.
I stedet for at de bliver tabt mellem to stole, kunne de så få en dag om ugen på en virksomhed, der kunne gøre, at de kunne se meningen med at gå i skole.
Det er ikke sikkert, de ender på universitetet, men de ender i hvert fald med at få et godt liv og komme ud på arbejdsmarkedet.
Jeg tror, vi skal tænke det hele vejen fra folkeskolen og videre.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-03-28:
Det tror jeg ikke at der er to holdninger til, og især det, at folk, der måske kommer fra et hjem, der er akademisk eller bogligt, eller hvad vi skal kalde det, også lærer respekten for andre dele af samfundet, synes jeg er enormt tiltalende.
Derfor – hvis jeg bare må perspektivere det yderligere – synes jeg faktisk, at den tanke, som hr. Lars Løkke Rasmussen har fremlagt, om samfundspligt er meget spændende.
Altså, sådan nogle som hr. Lars Løkke Rasmussen og jeg får jo buddet i form af værnepligt, men kunne man gøre noget, hvor alle unge mennesker i et halvt år kom ud og oplevede noget, som måske ikke bliver deres almindelige job, men hvor man får nogle oplevelser og nogle bekendtskaber og lærer nogle miljøer at kende, som ikke lige er naturlige for en?
Det tror jeg er en meget, meget sund dannelsesrejse.
Mogens Jensen (S), 2023-03-28:
Tak for spørgsmålet.
Jeg skal være ærlig at indrømme, at da jeg jo ikke selv sidder i OSCE-delegationen, er det selvfølgelig heller ikke det område, jeg selv følger tættest.
Men det er jo helt klart, som hr. Søren Søndergaard påpeger, at der er udfordringer med den konstruktion, som OSCE har, også set i relation til overhovedet at få organisationen til at fungere fremadrettet – selv om der vel er fortilfælde af, som jeg forstår det, at man har kunnet smide lande ud af OSCE.
Så det er selvfølgelig en mulighed, der måske skal undersøges nærmere, hvis det blokerer fuldstændig for, at organisationen kan fortsætte i sin nuværende form.
Men ellers har jeg ikke deltaget i drøftelser, der ligesom giver svaret på de udfordringer, som hr. Søren Søndergaard nævner.
Søren Søndergaard (EL), 2023-03-28:
Ja, for tillad mig også at spørge det andet af de tre regeringspartier til det der spørgsmål om OSCE.
Jeg synes, det er noget af det, der – hvad skal vi sige – strukturelt presser sig mest på: Hvad gør vi med OSCE?
Altså, hvordan forholder vi os til det faktum, at det er en konsensusorganisation, og at hvis den skal fungere videre, så kræver det Ruslands om end passive accept?
Vi har jo i mange år set, hvordan Rusland har blokeret, hvordan pressefrihedsrapportøren eller -kommisæren blev trukket ud osv. osv.
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-03-28:
Jamen jeg er jo slet ikke vant til drillespørgsmål fra hr. Søren Søndergaards side, så jeg vil altid opfatte alle spørgsmål fra hr. Søren Søndergaard som relevante.
Og det mener jeg også det her er, forstået på den måde, at det er et rigtig godt spørgsmål, altså, og jeg har ikke et entydigt svar på det.
For jeg synes jo, det på sin vis er fornuftigt, at vi har en organisation som OSCE, som også har lavet et fantastisk godt stykke arbejde, bl.a. efter Georgien-Rusland-krigen, med observatørroller, og som forsøgte at gøre det samme efter 2014 i forhold til Ukraine, men jo allerede der mødte ekstremt meget modstand fra Ruslands side; det gjorde man reelt egentlig også efter 2008-krigen, hvor OSCE-rapportørerne kun måtte være på den georgiske side af linjen – de måtte ikke komme over på den russiske side.
Så vi har oplevet et Rusland, som jo i mange, ja, reelt årtier har været ligeglad med alt det, man har siddet og vedtaget i OSCE-regi.
Så skal man give op?
Men vi bliver nødt til at gøre noget, og jeg må indrømme: Jeg har desværre ikke et entydigt svar.
Marianne Bigum (SF), 2023-03-28:
Ruslands ulovlige krig i Ukraine kaster lange skygger over den tid, vi lever i.
Det er ikke mindst tydeligt, når man læser den redegørelse, vi her i dag debatterer.
Ruslands aggression har betydet, at landet rettelig ikke længere kan deltage i det fremadsynede og fredsforankrende arbejde, som henholdsvis Europarådet og Østersørådet har forsøgt at bane vejen for igennem årtier.
I OSCE har vi til gengæld haft mulighed for at fortælle Putins Rusland og Lukasjenkos Belarus, hvad vi mener om den ulovlige krig og de forbrydelser mod menneskeheden, som de to autokrater alene har ansvaret for.
Samtidig bliver solidariteten med Ukraine kun yderligere bekræftet ved at erklære den op i det åbne ansigt på regimernes repræsentanter.
Danmarks enorme rolle i etableringen af Østersørådet har altid givet det sin helt særlige plads med hensyn til Danmarks internationale engagement, både fordi det indrammer dele af det nordiske samarbejde, som vi forleden drøftede her i salen, men særlig også på grund af vores særlige bånd til og forpligtelser over for vores baltiske naboer.
Derfor glæder det os i SF, at Danmark så tydeligt advokerer for et fortsat styrket samarbejde på baggrund af Ruslands og Belarus' udtræden.
Med de to regimer udenfor kan Østersørådet igen arbejde i den ånd, som det blev stiftet i, og man kan ikke mindst få sat turbo på den del af samarbejdet, hvor vi forpligter hinanden på højere ambitioner, når det gælder den grønne omstilling.
Med ikke bare en politisk, men militær front trukket op over det europæiske kontinent har Europarådets arbejde med fremme af demokrati, menneskerettigheder og retsstaten aldrig været vigtigere.
Det er helt klart, at støtten til Ukraine, hvad end det handler om adgang til rådets udviklingsbank eller arbejde med at retsforfølge russiske forbrydere ved en særdomstol, har stået i første række, når det handler om rådets arbejde det seneste år, og viser, at størstedelen af kontinentet står sammen, også uden for EU.
Og når vi netop har haft fat i landene uden for EU, er jeg næppe den eneste til stede i den her sal, der med stor spænding ser frem imod det tyrkiske valg.
Det er et valg, der vil få enorm indflydelse på kontinentet og ikke mindst på Europarådets fremtidige arbejde.
Det er vi bl.a. igennem disse organisationer, og det er vigtigt, at vi også viser os villige til at gøre det fremover.
I usikre tider er der behov for at rykke tættere sammen og styrke fællesskabet.
Tak for ordet.
Karin Liltorp (M), 2023-03-28:
Tak for ordet og for redegørelsen fra udenrigsministeren.
I det store, komplekse, globale verdenssamfund kan man godt få indtryk af at være en meget, meget lille brik.
Og som I nok ved, dominerer krig og konflikt, og vores verden er ikke, som den var for bare lidt over et år siden.
Når man læser redegørelsen, er det dog positivt trods alt at finde ud af, at Danmark både regionalt og internationalt er en central aktør.
Det påvirker altså alle de sikkerhedsstrukturer, som vi i årtier har opbygget gennem diplomati og samarbejde.
Men det er stadig gennem diplomati og samarbejde, at vi også kan opretholde det politiske pres på Rusland og i fremtiden retsforfølge dem for de brud på menneskerettighederne, som de begår i dag.
Vi har i det seneste år set store militære donationer til Ukraine, men vi skal fastholde det diplomatiske pres og fortsat arbejde for, at OSCE har instrumenter til at bidrage til fred og genopbygning i Ukraine.
Det er i den forbindelse
trods alt positivt at læse, at Ruslands traditionelle støtter har valgt at forholde sig tavse frem for at sympatisere med Rusland under anliggender, som har med krigen at gøre.
Hvad angår Europarådet, vil jeg også berøre vigtigheden af retsstatsprincipperne.
De sidste 5-7 år har vi været vidne til, at de demokratiske retsstatsprincipper brydes flere steder i Europa.
Og selv om der sker alvorligere ting udenfor – som vi også lige har hørt før – skal vi jo ikke se stort på disse brud.
Tyrkiet, Ungarn og Polen har nemlig flere gange udvist et lidt alternativt syn på rettigheder, når det drejer sig om lgbt, migranter, mediefrihed og retssystemer.
Derfor må vi fortsat arbejde for at styrke Europarådet i forhold til at fremme kerneværdierne for den vestlige verden, nemlig selve principperne for retsstaten, frihed og menneskerettigheder.
Nationale reformer, som indskrænker borgernes frihed og rettigheder, må vi reagere på.
Derfor skal vi regionalt og europæisk stå vagt om vores kerneværdier og sikre, at de også efterleves i de resterende medlemslande inden for EU.
Til slut vil jeg berøre Østersørådet, som forhåbentlig i en relancering af sig selv vil blive centralt for Danmark i fremtiden i forhold til både sikkerhed og energifremme.
Gaslækagen, som skete i efteråret, understreger, hvordan et regionalt fokus på Østersøområdet er vigtigt for at sikre en bæredygtig region.
Og Østersøområdet har et stort grønt potentiale, når vi snakker klima og energi.
Vi snakker om mulighederne for havvind i stor skala, hvor vi syvdobler havvindskapaciteten i Østersøregionen, og det er en aftale indgået mellem syv lande fra regionen, en ny energialliance, hvor både havvind og elsamarbejde vil eksistere på tværs af landegrænser.
Derfor skal Danmark også engagere sig positivt i Østersørådets arbejde og præge det i en grøn retning.
Helt til slut vil jeg bare sige, at Danmark kan præge samarbejde og kan være med til at fremme menneskerettigheder og retsstatsprincipper, sikkerhed og grøn omstilling via diplomatiet.
Derfor bør vi selvfølgelig fortsætte vores positive engagement for at styrke samarbejdet i disse internationale organisationer.
Tak for ordet.
Søren Søndergaard (EL), 2023-03-28:
Jeg er lidt interesseret i, hvad hr. Mogens Jensen tænker om OSCE's fremtid.
Som hr. Mogens Jensen var inde på i sin tale, er det jo en konsensusorganisation.
Det er også rigtigt, at det på trods af det er lykkedes i 2023 at halte vide og få nogle projekter sat i gang, men hvad med budgettet for 2024, 2025 og 2026?
Altså, hvad er ligesom, hvis man har konkluderet noget, tankerne om, hvordan OSCE ser ud, hvis vi går en smule ned ad vejen?
Aaja Chemnitz (IA), 2023-03-28:
Mange tak.
Som tidligere nævnt i debatten er dødeligheden i Grønland lige nu dobbelt så høj, som den er i Danmark, og det tror jeg handler rigtig meget om den tidlige opsporing.
Så der ligger et kæmpestort stykke arbejde.
Det at sikre en nemmere adgang til kræftpakker, også i Danmark, når der er brug for det, det at sikre, at det behov, der er i det grønlandske sundhedsvæsen, ligesom er noget, man efterkommer i Danmark, er i hvert fald et godt sted at starte.
Vi betaler hvert år ca. 138 mio. kr. til det danske sundhedsvæsen for de grønlandske patienter, der er i Danmark.
Mai Villadsen (EL), 2023-03-28:
Det er jo alt, alt for voldsomt, at der er så stor en overdødelighed, så det er jo meget, meget tydeligt, at der skal gøres mere i forhold til tidlig opsporing og måske også i forhold til behandling.
Det er jeg ikke klar over.
Men kunne der være andre områder, hvor man også kunne se på i et reformarbejde herhjemme, at man kunne styrke samarbejdet andre steder, hvor man kan se, at tallene simpelt hen peger på, at det halter, og at man kunne gøre mere for den grønlandske befolknings sundhed?
Aaja Chemnitz (IA), 2023-03-28:
Det er jo særlig specialområderne, kan man sige.
Hjertepatienter er den andenstørste gruppe, som vi har i Grønland af patienter, og derudover ved jeg, at der er rigtig mange grønlandske børn, som kommer fra Grønland til Danmark frivilligt, fordi de får bedre hjælp i Danmark, end de gør i Grønland.
Så jeg synes, børneområdet er et område, man er nødt til at være særlig opmærksom på.
Men vi er i hvert fald åbne for en dialog om de konkrete ting.
Mette Frederiksen (S), 2023-03-28:
Tak for en rigtig god tale.
Jeg synes i det hele taget, der har været nogle rigtig gode indlæg fra vores nordatlantiske kolleger i dag, i lidt forskellige retninger, og jeg er sådan set grundlæggende også enig i den analyse, vi får her til sidst, altså at rigsfællesskabet er noget meget unikt.
Det er særligt, det er kun os, der har det, det kan kun fungere, hvis det er respektfuldt og det er ordentligt og vi er på bolden, løser de konkrete opgaver, har dialogen med hinanden, men også kender hinanden.
Og det vil jeg altså bare sige at der er opbakning til fra regeringens side.
Så det er egentlig mest af alt en udstrakt hånd.
Vi indgår også meget gerne i konkrete drøftelser om, hvordan vi så understøtter det endnu mere.
Anna Falkenberg (SP), 2023-03-28:
Den tilkendegivelse er jeg meget glad for.
For det er jo rigtigt, som statsministeren siger, at der er rigtig mange lande, der misunder os den her konstruktion, og det skal vi have in mente, både når vi er i kongeriget, men også når vi er ude i verden.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-03-28:
Tak, formand.
Lad mig først kvittere for det, og jeg er enig i, at man burde tale hinanden op, heriblandt også de forskellige folk, der består i det her kongerige.
Der er jo tre folk, og det er ofte sådan, at man hører, at nogen kommer til at tale nogle af folkefærdene ned, specielt marginaliserede grupper, frem for at tale hinanden op.
For det er jo også rigtigt, at det, hvis man bliver ved med at høre nogle negative ting, så lige pludselig er det, der bliver en realitet, på trods af at der måske er flere positive ting.
Hvordan kan vi samarbejde om at få snakket hinanden mere op?
Anna Falkenberg (SP), 2023-03-28:
Altså, fra mit standpunkt handler det om, at vi indser, at der er et problem, og hvordan vi så konkret går til problemet.
Og jeg synes ofte, at problemer i rigsfællesskabet bliver konfliktmaksimeret, i stedet for at vi faktisk går reelt til problemet og prøver at finde en konkret løsning på det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-03-28:
Sådan et spørgsmål har jeg aldrig fået før, men jeg vil da sammen med hr. Mogens Jensen glæde mig over den pris, som Arbejdermuseet har fået, og det er sikkert fortjent, for det er jo et fremragende museum, der gør et fantastisk arbejde.
For at gøre reklame for min egen bog, kan jeg sige, at jeg selv har benyttet mig af Arbejdermuseets ekspertise i forbindelse med Rindal, der jo var involveret i fagforeningsarbejde.
Og jeg har så måttet finde frem til nogle sager, han har været involveret i, bl.a. også den overenskomst på HK-området, der gør, at man skal finde mindst halvdelen af arbejderne for at kunne få en overenskomst – og den gælder stadig væk i dag.
Det har jeg i hvert fald fået fortalt af en fagforeningsmand.
Mogens Jensen (S), 2023-03-28:
Tak til udenrigsministeren for et, synes jeg også, glimrende svar og oprids af situationen og den debat, som vi har haft her i dag.
Nu er det tre organisationer, og jeg vil lige fokusere på Europarådet og det kommende topmøde.
Hvordan kan vi lykkes med at bekræfte og genbekræfte grundværdierne i Europarådets arbejde blandt alle 46 medlemslande og skabe en fremtidig udvikling i Europarådet, samtidig med at vi altså oplever et Tyrkiet, der nu står midt i en traktatkrænkelsesproces, som jo reelt kun er brugt en gang tidligere i Europarådets historie?
Og vi har f.eks. Polen, som nu er blevet dømt seks gange ved Menneskerettighedsdomstolen for sin domstolsreform og måske også står over for en traktatkrænkelsesprocedure.
Skal vi være overbærende, eller skal vi være konsekvente?
Også tak til Dansk Folkepartis ordfører for engagementet i bl.a. Europarådet, og jeg vil benytte lejligheden her til måske på lidt utraditionel vis at gøre opmærksom på noget, jeg glemte i min egen tale, ved at spørge hr. Alex Ahrendtsen, som jo er kulturordfører gennem mange år, om han også glæder sig over, at Arbejdermuseet faktisk har modtaget Den Europæiske Museumspris 2023, som jo uddeles under Europarådet og dermed også understreger det kulturarbejde, der foregår på tværs af landene i Europarådet.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-28:
Som udgangspunkt skal man være konsekvent, og så skal man jo balancere tingene og også forholde sig realistisk til tingene.
Nu finder det her topmøde jo faktisk sted kun 2 dage efter afholdelsen af det tyrkiske valg.
Det er jo ikke til at vide, hvad resultatet bliver, og det kan altså også have en betydning.
Og derfor tror jeg også bare, man må sige, at vi på alle måder befinder os lidt i måske ikke bare ét skæbneår, her i 2023, men i flere skæbneår, hvor vi skal passe på med, at vi ikke får, kan man sige, eroderet nogle væsentlige internationale organisationer.
Så det er jo en balance.
Alene det, at der holdes det her topmøde i Island, er et vigtigt signal.
Så vil jeg i øvrigt bare genbekræfte invitationen, som vi så ikke har fået datosat rigtigt.
For jeg tror også, vi kunne skabe et møderum, hvor vi måske kunne komme lidt tættere på nogle af de overvejelser, som forskellige ordførere også har haft med på talerstolen her i dag.
Og det skal naturligvis falde på plads i god tid inden mødet i Island.
Christian Friis Bach (RV), 2023-03-28:
Tak for det, og tak til udenrigsministeren for en rigtig god redegørelse fra talerstolen også.
Det er bare igen spørgsmålet om, hvordan man kan tilgå spørgsmålet om aggressionsforbrydelser og retsprocessen.
Hvis ikke man med et FN-mandat kan få etableret en international proces og domstol, hvis ikke Ukraine ønsker en hybridagtig konstruktion, som kan gøre, at man kan indlede retsprocessen mod højtstående medlemmer af det russiske samfund, er der så noget perspektiv i drøftelserne under Europarådet, og kan den drøftelse føre os et sted hen?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-28:
Jeg abonnerer faktisk lidt på hr. Søren Søndergaards svar på det samme spørgsmål til hr. Christian Friis Bach tidligere.
Jeg tror, at nogle af de aktiviteter, som jeg beskrev, omkring skadesregister og andet, kan være med til at understøtte nogle ting.
Men det er jo en rigtig, rigtig svær sag, fordi der ikke er nogen ICC-kompetence.
Vi har også været inde på det i andre debatter, vi har haft her i salen, altså at det at tilvejebringe en stærk FN-resolution i hvert fald ikke bare er på den flade hånd.
Jeg vil meget gerne give et tilsagn om også at diskutere den sag.
Det kan være i kredsen af folketingsmedlemmer, der sidder i Europarådets Parlamentariske Forsamling, og jo i hvert fald helt kontinuerligt i Det Udenrigspolitiske Nævn.
Det er en sag, vi er engagerede i.
Vi har tilmeldt os kernegruppen af lande, der arbejder sammen med Ukraine om hele det her accountabilitetsspørgsmål, men det er både komplekst og dilemmafyldt.
Søren Søndergaard (EL), 2023-03-28:
Jeg har ikke bedt om ordet.
Mogens Jensen (S), 2023-03-28:
Tak for det, og tak til Enhedslistens ordfører, også for det store arbejde, der laves i Europarådet fra Enhedslistens side.
Det er jo der, jeg oplever det.
Det er prisværdigt.
Nu opridser hr. Søren Søndergaard selv en række problemstillinger.
Og nu skal vi have det her topmøde i Europarådet, som ikke har været afholdt i, er det 18-20 år, til maj i Island.
Jeg vil spørge: Hvad er Enhedslistens opfordringer til og overvejelser om, hvad der ligesom skal komme ud af det topmøde?
Søren Søndergaard (EL), 2023-03-28:
Jamen det er jo de to ting, jeg forsøgte at sige; altså, der er mange ting, og der er jo også lavet en rapport i Europarådet, som lægger op til en række ting, men det er jo de to centrale områder.
Det ene er at fastholde principperne, for der er altså et pres i forhold til de principper, som Europarådet bygger på, og enhver risiko i forhold til at skabe noget nyt på andre områder er, om det bliver på et lidt lavere niveau.
Så det er en vigtig opgave, at man, og det står også i redegørelsen fra udenrigsministeren, fastholder og forsvarer de principper, som Europarådet bygger på.
Det er opgave nummer 1.
Den anden opgave er at diskutere, påbegynde diskussionen og lægge op til diskussionen om – og måske også lægge op til, at der ikke skal gå lige så mange år, før det femte topmøde kommer – hvordan vi kan gøre medlemskabet af Europarådet lidt mere forpligtende.
Der synes jeg bare, vi skal huske på én ting, for spørgsmålet om Rusland, andre lande osv. bliver nævnt, og det er, at Rusland jo er en helt anden spiller end en række andre trods alt mindre lande, og det vil sige, at vores mulighed for at lægge pres på en række mindre lande for at få dem til at være med er større, end den er i forhold til Rusland, og derfor er det, at Rusland er gået ud, måske ikke nogen dårlig anledning til faktisk at tage den diskussion af, hvordan medlemskabet bliver mere forpligtende.
Peter Skaarup (DD), 2023-03-28:
Tak for det, og tak for talen.
Man kan jo altid være enig eller uenig med hr. Søren Søndergaard, men der er noget indhold i talerne, og det synes jeg da man skal kvittere for.
Når jeg lige ville spørge om noget, var det, fordi hr. Søren Søndergaard var inde på sådan et OSCE 2.0, altså fordi alt går op i Rusland nu, skal vi have noget andet.
Jeg kunne bare godt tænke mig lige at vide et par ting.
Det første spørgsmål er, hvem der i givet fald skulle være medlem af det nye OSCE, altså 2.0.
Det andet spørgsmål er, om hr. Søren Søndergaard i den situation mener, at OSCE, som det er i dag, skulle køre videre sideløbende.
For man kan sige, at hvis diskussionerne er ufrugtbare, er spørgsmålet, om vi ikke har nok organisationer.
Nu taler vi om tre i dag, men vi har jo også alle mulige andre organisationer, hvor nogle af de her diskussioner foregår.
Søren Søndergaard (EL), 2023-03-28:
Altså, OSCE kan ikke køre videre, som det er i dag.
Det kan det måske i år, eller det gør det i år, og det kan det måske næste år, men i og med at Rusland kan blokere for alting, vil det stoppe, medmindre det generelle forhold til Rusland ændrer sig.
Det kan godt være, at det gør det; det tror jeg bare ikke man skal bygge noget på.
Det kan tage lang tid.
Som udgangspunkt skal det være de samme lande, som er i OSCE i dag, og så er der et enkelt land – det ved jeg godt – som jeg meget gerne vil diskutere, og som jo af samme grund ikke kan komme med i Europarådet, og det er Belarus.
De kan ikke komme med, og det kan godt være, at de ikke skal med.
Men som udgangspunkt mener jeg, at det arbejde, som OSCE laver, er utrolig relevant for resten af OSCE-landene, men også der er det klart, at man bliver nødt til at sætte nogle grænser.
Altså, man bliver nødt til at sige, at vi ikke kan acceptere, at nogle ting går i den forkerte retning, og det vil sige, at hvis der er andre lande, der går i en forkert retning, må det også få konsekvenser for dem.
Men igen vil jeg sige, at der er forskel på Rusland og en række andre lande, der ikke kan blokere på samme måde, som Rusland kan.
Men som udgangspunkt består OSCE 2.0 af alle lande undtagen Rusland.
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-03-28:
Tak for det.
Det er jo sådan – og hr. Søren Søndergaard kommer selv ind på det – at vi skal stille nogle krav til de her lande.
Så er spørgsmålet jo: Hvad sker der så, hvis de lande er hundrede procent ligeglade med de krav?
Hvilken konsekvens skal det så have?
Sætter man dem så stolen for døren og siger, at så kan de ikke være medlem af de fines klub, eller siger man, at nu må man se osv., og så sker der ingenting?
Søren Søndergaard (EL), 2023-03-28:
Ja, og det er jo der, hvor der helt klart efter min mening er en forskel på Europarådet og OSCE, for OSCE er mere en geografisk foranstaltning, og det, der gør, at det bliver nødvendigt at tage opgøret i forhold til det OSCE, der eksisterer i dag, er jo Ruslands rolle og Ruslands mulighed for at blokere.
Det er jo det, der fremtvinger den diskussion.
Det forholder sig anderledes med Europarådet.
Jeg var fuldstændig enig i den beskrivelse, som hr. Michael Aastrup Jensen gav for lidt siden, om, hvad Europarådet skal være.
Der sker også ting herinde, som nogle kalder udemokratiske, men det er ikke den slags ting, vi snakker om.
Men når der er tale om systematiske krænkelser af menneskerettighederne, at man går i den forkerte retning over en længere periode, at man ikke lytter til domstolen, at man ikke følger domstolens afgørelser, så bliver vi bare nødt til at sige, at så er der sådan set ikke nogen grund til, at man er i klubben.