Lars Aagaard (M), 2025-12-17:
Tak for ordet og forespørgslen.
Vi skal i dag tale om redegørelse for klimaeffekter 2025, og det er jo traditionen tro før jul altid en god anledning for os til at give en status på klimaindsatsen og vejen mod de klimamål, vi har sat.
Der er sket rigtig meget i Danmark, siden vi fik klimaloven for 6 år siden.
Vi er på vej i en grønnere retning, og i år har Klimarådet for første gang anerkendt, at vi har anskueliggjort indfrielsen af 2030-målet, og 2025-målet skønnes også indfriet med den seneste fremskrivning.
Det er selvsagt vigtige milepæle.
Baggrunden for det er en lang række brede politiske aftaler, der sænker vores CO 2 -udledninger markant, og det vidner om, at der er et bredt samarbejde og på lange stræk bred enighed om, at Danmark fortsat skal føre en ambitiøs klimapolitik.
De brede aftaler afspejler også den balancerede tilgang til omstillingen, som har været central for, at vi er lykkedes.
Jeg vil derfor gerne sige tak til alle de partier, der har taget ansvar for den grønne omstilling, og som har deltaget i de mange aftaler.
Der er stadig væk 16,6 mio. t reduktioner, der skal realiseres frem mod 2030, for at fremskrivningen bliver til virkelighed.
Det er klart, at det kræver et skarpt øje for, at de reduktioner, der er aftalt politisk, materialiserer sig i virkeligheden.
De brede politiske aftaler, som er indgået, bygger på en erkendelse og en accept af kompleksiteten i den opgave, vi står over for, og at implementeringen af aftalerne er forbundet med usikkerhed, er ikke noget nyt.
Det er noget, vi løbende har snakket om, også når vi har indgået aftalerne.
Vi kommer selvfølgelig til at følge alle aftaler tæt.
Det gør vi gennem de planlagte genbesøg, hvor vi kan justere og forbedre aftalerne på baggrund af den erfaring og nye viden, vi får.
Det er f.eks. snart viden om vores aftale om CO 2 -fangst og lagring.
Vi skal genbesøge industrisektoren i 2026.
I grøn trepart er der aftalt nedslag i 2026, 2027 og 2032 i forhold til at genbesøge den aftales effekter, og endelig er der jo med finansloven aftalt, at der bliver nedsat en ekspertgruppe fra transportsektoren, som vil komme med anbefalinger i 2026, jævnfør den finanslovsaftale, der er indgået mellem regeringen og Det Konservative Folkeparti.
Vi følger aftalerne gennem vores årlige klimastatus og fremskrivning og klimaprogrammet, hvor der gives den seneste viden om udledninger og status på implementering af aftalerne.
Klimaindsatsen skal jo også fortsætte efter 2030, og en af årets sidste store opgaver bliver fastlæggelsen af Danmarks 2035-mål, der sætter retningen videre frem mod vores langsigtede mål.
Som tidligere nævnt står vi i dag et andet sted, end da vi skulle fastsætte 2030-målet.
Vi kan i dag sige meget mere om, hvad det kræver at indfri forskellige mål.
Det giver selvfølgelig nye muligheder, men det pålægger os et ansvar som beslutningstagere.
Vi bliver selvsagt nødt til at forholde os til konsekvenserne af de mål, vi sætter, og vi bliver også nødt til at pejle efter udviklingen i vores omverden, den teknologiske udvikling, udviklingen i brændselspriser osv.
Det inkluderer fortsat at finde den rette balance mellem de mange politiske prioriteter, der er i regeringen, men også i det øvrige Folketing: klimatilpasning, forsvar, velfærd – der er mange gode ting, vi kommer til at skulle bruge danskernes ressourcer på i de kommende år.
Klima er selvfølgelig en del af det, som skal prioriteres, men det eksisterer jo ikke i et rum for sig uden blik for, hvad vi ellers skal løfte af vigtige opgaver for at sikre et Danmark fremadrettet, som er godt at leve i for almindelige mennesker, for alle mennesker, men også for dansk erhvervsliv selvfølgelig.
Målene kommer med en pris for samfundet.
Det bliver vi nødt til at forholde os til, og den pris skal holdes op imod andre områder, som vi også prioriterer.
Vi skal vise, at indfrielsen af de langsigtede mål kan forenes med et konkurrencedygtigt erhvervsliv og social sammenhængskraft.
Derfor har det været vigtigt for regeringen at skubbe på en ambitiøs klima- og energipolitik under det danske EU-formandskab, og vi har opnået betydelige resultater.
EU'S 27 lande er blevet enige om et klimamål på 90 pct. reduktion i 2040.
Det var der ikke mange der troede på, da vi overtog formandskabet tilbage i juli.
Vi er lykkedes med at lande aftalen i Rådet, og vi er også lykkedes med at få en aftale med Europa-Parlamentet, så den politiske beslutning er nu truffet.
Det er jeg selvsagt både glad og stolt over.