runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-12-19:
Noget af det mest chokerende for mig og Dansk Folkeparti i denne sag har været det åbenlyse og blomstrende jødehad, der folder sig ud på gaderne i bl.a. København.
Og det har været ekstra chokerende for mig at se, at dele af venstrefløjen har gået hånd i hånd med hamassympatisører på gaden.
Jeg ved, at ordføreren har et meget indgående kendskab til dele af venstrefløjen i Danmark.
Kunne fru Trine Pertou Mach forklare mig, hvorfor der er et åbenlyst jødehad i visse dele af venstrefløjen, og hvorfor det pludselig bliver så synligt igen?
Det undrer mig, og det har chokeret mig, men måske kan ordføreren gøre mig klogere.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-12-19:
Det er jo en ulykkelig situation, der er i Mellemøsten i øjeblikket, og jeg synes, debatten mangler mange nuancer.
Det er vi sikkert også mange der er skyld i på hver vores facon, men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, hvem egentlig aggressoren er.
Hvem er ansvarlig for alt det, vi ser lige nu?
Hvis Hamas nedlagde våbnene i dag, havde Israel ikke brug for at smide én bombe i Gaza.
Men hvad i alverden skal Israel gøre, når man er oppe imod nogle, der ikke spiller efter reglerne og gemmer sig blandt civile?
Er ordføreren enig med mig i, at en varig våbenhvile kun har én vinder og det er Hamas?
Så får de tid til at regruppere sig, de får tid til at blive styrket, og så får de fred og ro.
Mette Thiesen (DF), 2023-12-19:
Tusind tak.
Der var våbenhvile indtil den 7. oktober, hvor Hamas begik det her frygtelige terrorangreb, hvor de voldtog, hvor de skar brysterne af kvinder, hvor de kørte kvinderne rundt på vogne og hånede dem, og hvor de brændte børn og familier levende.
Der var våbenhvile, indtil de stoppede den.
Det er bare for, at vi lige har fakta på plads.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, hvad ordføreren tænker om den femtekolonnevirksomhed, vi har set Danmark; der er blevet spurgt lidt ind til det.
Det kommer ikke bag på os i Dansk Folkeparti, men det kommer desværre bag på rigtig mange herinde, at der er så mange, som bakker åbenlyst op om Hamas, en terrorbevægelse, som ønsker død over jøder.
Er det kommet bag på ordføreren, at der er så mange herboende, vel bakket op af,
lad os bare kalde dem venstrefløjens nyttige idioter, som bakker op om det, der skete den 7. oktober, og som støtter Hamas?
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-12-19:
Tak for det.
Svaret er jo, at vi absolut har appelleret til, at man åbner op for humanitære korridorer, så den her nødhjælp kommer ind.
Det er heldigvis også i gang nu.
Men Enhedslisten svarer jo ikke på, hvordan man får gjort, at vi kan få en tostatsløsning.
At vi overhovedet kan forhandle om en tostatsløsning, kræver jo fred og stabilitet.
Mener Enhedslisten i fuld alvor, at man kan få fred og stabilitet, når man er oppe imod en terrororganisation, som har sagt, at de vil gentage angrebet den 7. oktober igen og igen, og som har sagt, at de ønsker en total, ubegrænset krig mod civile israelske borgere?
I det her Folketing ønsker vi alle sammen en tostatsløsning, men det får man jo ikke, hvis man har en situation med en terrororganisation, som ønsker at fortsætte igen og igen.
Det er jo der, udfordringen ligger.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-12-19:
Selvfølgelig skal vi ikke være ligeglade med de gidsler.
Det er der jo heller ikke nogen der er.
Sidste torsdag meget sent
havde vi netop også en diskussion om det.
Det er jo noget, der er enighed om i det danske Folketing, nemlig om, at de israelske og internationale gidsler skal frigives omgående og ubetinget.
Det er der jo enighed om.
Men det, som ordføreren stadig ikke svarer på, er, hvornår nok er nok.
Kan man nøjes med at sige til Israel, at man forventer, at de overholder krigens love, når den ene internationale stemme efter den anden siger, at det er der er rigtig god grund til at tro at Israel ikke gør?
Der er en blokade, så man begynder at tale om, at Israel bruger sult som våben mod civilbefolkningen.
Man har fordrevet mere end otte ud af ti palæstinensere i Gaza fra deres eget hjem.
Det er stort set hele befolkningen, der er fordrevet.
Folk bliver opereret uden bedøvelse.
Det er en fuldstændig vanvittig humanitær katastrofe, og mit spørgsmål til ordføreren er: Hvornår er nok nok?
Og mener ordføreren i ramme alvor, at det, der foregår, foregår i overensstemmelse med krigens love?
Det, jeg nogle gange tænker på, er, om vi ser det samme, når vi ser på, hvad det er, der foregår i Gaza.
Altså, ser hr. Michael Aastrup Jensen det samme, som jeg ser, og som befolkningen ser?
Ser man de mange tusinde mennesker, der appellerer om at få en våbenhvile til gavn for civilbefolkningen?
Det er jeg faktisk oprigtigt i tvivl om – det er jeg oprigtigt i tvivl om.
Hvem på den israelske regerings side er det, man forestiller sig forhandler den fred, hvis ikke det internationale samfund går ind og bidrager?
Før den 7. oktober var virkeligheden i Gaza, at Israel igennem flere år havde håndhævet en blokade og totalt kontrolleret, hvad der gik ind og ud af Gaza, og at der var ekstremt høj arbejdsløshed og ekstremt stort behov for nødhjælp.
Israel havde i flere årtier, også før den 7. oktober, været besættelsesmagt og havde gennemført og udvidet ulovlige bosættelser på Vestbredden, dagligt begået menneskerettighedskrænkelser og i virkeligheden håndhævet, hvad internationale organisationer betegner som værende et apartheidsystem.
Det var den virkelighed, som fru Mette Thiesen betegner som en våbenhvile.
Det var en fuldstændig uholdbar tilstand mellem en undertrykt civilbefolkning og en undertrykker, en besættelsesmagt.
Det var virkeligheden.
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-12-19:
Jeg synes nu ellers, regeringen står meget, meget klart.
På baggrund af det forfærdelige terrorangreb den 7. oktober, hvor det højeste antal jødiske borgere siden holocaust blev dræbt, har Israel selvfølgelig en forpligtelse og en ret til at gå efter en terrororganisation, som vi også anerkender som terrororganisation, men det skal selvfølgelig ikke være med carte blanche til at gøre, hvad man har lyst til.
Selvfølgelig skal det være i respekt for internationale regler og orden, og det er det budskab, vi er kommet med igen og igen og en gang til, samtidig med at vi også har appelleret til, at man får korte humanitære pauser, så vi kan få nødhjælp ind og civile ud, så vi også sikrer de civile mest muligt.
Men vi ender jo altid samme sted, som vi starter, nemlig at vi har en terrororganisation, som har sagt, at de vil gentage den 7. oktober igen og igen, og som også bliver ved med at affyre missiler mod totalt uskyldige civile i Israel, som stadig væk den dag i dag har over 100 hundrede totalt uskyldige borgere som gidsler hos Hamas, som ikke vil frigive dem.
Så Enhedslisten mangler at svare på, hvad vi gør med det.
Skal vi bare være ligeglade med det?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-12-19:
Jeg er helt enig i, at det er utrolig vanskeligt at se starten på den vej, eftersom der ikke på nogen af siderne lige nu ser ud til at være stor opbakning til en politisk proces.
Ikke desto mindre er det det, der skal til.
Jeg vil sige til hr. Søren Pape Poulsen, at man aldrig – aldrig – kommer terror og radikalisering til livs, hvis man fastholder Israels ret til at håndhæve besættelse, blokade og bosættelser.
Det er en del af den dynamik, der er, hvor der ikke på nogen af de to sider, vi diskuterer lige her og nu, er nogen gode.
Derfor er det vores ansvar som internationalt samfund at sørge for at få stoppet krigen lige nu og få sat det lange, seje træk i spil for at få skabt en varig og retfærdig fred for begge befolkninger.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-12-19:
Så vil jeg bare gerne spørge ordføreren, hvad Israel skal gøre.
Skal de sige: Okay, vi har set det største mord på jøder siden holocaust; det er så bare sådan, det er, for hvis Hamas gemmer sig blandt civilbefolkningen i Gaza, kan vi ikke gøre noget?
Det, der sker, er ulykkeligt, ja, det er frygteligt, men hvad er alternativet?
Der er jo ikke noget.
En tostatsløsning lige nu ville jo betyde, at vi indførte et kalifat.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-12-19:
Jeg mener, der er ét rigtigt svar på det, der foregår lige nu, her og nu, og det er en varig våbenhvile, ikke fordi det er slutningen på noget som helst, men fordi det er den nødvendige start på det, der skal komme, nemlig et langt, sejt politisk træk for at sikre en retfærdig fred for begge befolkninger.
Jeg medgiver fuldt ud, at det er virkelig, virkelig vanskeligt at se ikke bare vejen, men også starten på den vej.
Det fratager bare ikke det internationale samfund for et ansvar for at finde det.
For det her er en internationaliseret konflikt.
Så vil jeg sige: Hvem er aggressoren?
Det, at der igennem flere årtier har været håndhævet en israelsk besættelse, retfærdiggør overhovedet ikke det terrorangreb, som man kun kan fordømme, der fandt sted den 7. oktober.
På samme måde kan det terrorangreb, som man kun kan fordømme, der fandt sted den 7. oktober, på ingen måder retfærdiggøre den krigsførelse, Israel lægger for dagen i Gaza nu.
Og man kan godt mene begge dele, hr. Søren Pape Poulsen.
Man kan godt både tage afstand fra Hamas' terrorangreb og Israels militære overgreb på den civile befolkning i Gaza, som er ude af proportioner.
Karsten Hønge (SF), 2023-12-21:
»Ædle formål« siger hr. Henrik Frandsen et par gange nu om de områder, som pengene skal bruges på.
Er det virkelig ædelt at tage pengene fra børnene og bruge dem på velpolstrede ejendomsspekulanter?
Er det virkelig et ædelt formål, når man er moderat?
Eller kunne man ikke mere sige, at det måske lå inden for det almindelige område at sige, at hvis pengene kommer fra »Børnene Først«, ville det være naturligt at bruge dem på børnene og ikke på ejendomsspekulanter eksempelvis?
Eller er det virkelig et ædelt formål for Moderaterne, at det er børn, der skal betale til boligspekulanter?
Henrik Frandsen (M), 2023-12-21:
Aktstykke 68 overfører, når det bliver besluttet, at vi gennemfører det, pengene til regeringsreserven, og der er ikke sat navn på, hvor de penge går hen, men de finansierer en hel række ædle og noble formål, som har været remset op flere gange her fra talerstolen.
Så derfor er den sammenkædning ganske enkelt ikke rigtig.
Det må bero på, at fru Lisbeth Bech-Nielsen læser aktstykke nr. 79 på en anden måde, end jeg gør.
Jeg ser ikke, at »Børnene Først« er nævnt et eneste sted i aktstykke 79.
Jeg er ked af at måtte sige det en gang til: Der er ikke nogen sammenkædning mellem aktstykke 68 og så ejendomsspekulanter eller andre ting som en dækningsafgift osv.
Og hvordan man tilrettelægger arbejdet i Socialudvalget, tænker jeg jo egentlig er en diskussion, der er rigtig god at tage i Socialudvalget mellem ministeren og ordførerkredsen.
Victoria Velasquez (EL), 2023-12-21:
Tak for det.
Hvad mener Moderaterne om det?
Henrik Frandsen (M), 2023-12-21:
Det er igen en sammenkædning, som jeg ikke anerkender.
Der er ikke en sammenkædning af aktstykke nr. 68, og at de skulle bruges til at understøtte ejendomsspekulanter.
Den sammenkædning eksisterer ganske enkelt ikke.
Jeg er også nødt til at sige, at »Børnene Først« er fuldt finansieret.
»Børnene Først« er blevet udskudt ad flere omgange, senest fra den 1. oktober til den 1. januar.
Og det er de uforbrugte midler derfra, som jo ikke har været nødvendige for at finansiere »Børnene Først«, for det er finansieret fra den 1. januar og frem.
Det er de midler, der så bliver tilført regeringsreserven her, som jo, vil jeg gerne sige igen, finansierer en hel række af ædle formål, som jeg også tænker hr. Karsten Hønge finder er ædle.
Victoria Velasquez (EL), 2023-12-21:
Men det er jo faktuelt forkert.
For de her penge kommer jo, hvis de ikke bliver omprioriteret, til at mangle.
Så jeg vil igen gerne spørge: Hvad mener ordføreren om det?
Under forhandlingerne om inflationshjælp eksempelvis fik jeg at vide af Finansministeriet, at det i forhold til nogle af pengene, der skulle gå til ældrechecken, var en omprioritering fra omsorg i ældreplejen.
Så vi blev gjort bekendt med, at der her var nogle uforbrugte midler, som vi kunne bruge på en anden måde.
Det har man valgt ikke at gøre her.
Karsten Hønge (SF), 2023-12-21:
Med den her regering forsvandt det midlertidige børnetilskud.
Så fik vi her tidligere på året en inflationspakke til at holde hånden under de familier, der var mest udfordret økonomisk.
Men her i 2024 har vi et hul, for man skal helt frem til juni 2025, før den nye aftale om kontanthjælp, der indeholder nogle særlige tilskud rettet mod børn og unge, træder i kraft.
Ville det ikke netop være et ædelt formål at sige, at nu tager vi pengene fra »Børnene Først« og bruger dem på de her udsatte børnefamilier?
Ole Birk Olesen (LA), 2023-12-21:
Det tror jeg i hvert fald ikke sker ved et aktstykke, men det er nu en længere teknisk ting.
Når man ikke skal bruge de penge, som man har afsat i 2023, så skal de jo tilbage på en anden konto.
Det er jo ikke sådan, at de så skal bruges på noget andet, som SF kunne ønske sig, men som man ikke har aftalt i aftalepartierne.
Det er jo ikke aftalt, at der skal bruges penge på ekstra julehjælp og flere socialrådgiveruddannelser; det er jo ikke aftalt.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-12-21:
På regeringsreserven er der tæt på 0 kr. tilbage, så hvis der ikke bliver tilført penge fra »Børnene Først«, er der ikke penge til at betale for skattelettelsen, altså dækningsafgiften.
I forhold til det andet vil jeg sige, at det er penge fra finansloven for 2022, fordi implementeringen af »Børnene Først« og barnets lov er blevet udskudt adskillige gange, så der har været en forsinkelse på det.
Så jo, vi har fundet pengene i finansloven, men derudover mener jeg, at det er god stil, at aftalepartierne bliver indkaldt for at drøfte sådan nogle ting.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-12-21:
Tak for det.
I Danmarksdemokraterne er vi ikke med i aftalen om »Børnene Først«, men derfor kan vi jo godt have en principiel holdning til, om et forholdsvis stort mindreforbrug på 364,3 mio. kr. skulle have været drøftet i aftalekredsen først, inden regeringen med den anden hånd lige overførte hele beløbet til en regeringskonto, som regeringen så kan anvende til hvad som helst, de måtte ønske.
Regeringen har et særligt ansvar her.
Jeg forstår godt, at der er partier i aftalekredsen, som føler sig taget ved næsen, når regeringen vælger at flytte et mindreforbrug på 364 mio. kr., der var i aftalekredsens hænder, til en regeringskonto.
364 mio. kr. er jo ikke småpenge, og det havde været god stil af regeringen og ikke mindst af social- og boligministeren at have taget en dialog med aftalepartierne.
Men det skaber altså mistillid i en aftalekreds, når regeringen forsøger at lægge 364,3 mio. kr. fra en aftale over på en regeringskonto uden at rejse det i aftalekredsen.
Regeringen har som sagt et særligt ansvar, og regeringen er altså ikke fejlfri, selv om man forsøger at vise det modsatte.
I Danmarksdemokraterne mener vi, det havde klædt regeringen at have indkaldt aftalepartierne til en drøftelse, inden det skulle komme hertil, nemlig at SF følte sig nødsaget til at fremsætte dette beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Henrik Frandsen (M), 2023-12-21:
Altså, jeg vil jo ikke afgøre, om det er et ædelt formål.
Jeg vil bare sige, og det blev der også tydeligt redegjort for af ministeren, da ministeren holdt sin tale i starten, at der har været rigtig mange muligheder for aftalekredsen undervejs for at bringe det her på banen, og det har man ikke gjort.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-12-21:
I modsætning til hr. Ole Birk Olesens parti, som jeg husker det, var SF med til at lave finansloven for 2022, hvori finansieringen til »Børnene Først« er.
Så vi og alle andre partier, der var med i den aftale, har fundet de penge.
Men jeg vil egentlig spørge om noget andet.
Da hr. Ole Birk Olesen og Liberal Alliance var med til at lave den her aftale om et stop for stigningen i dækningsafgiften, som jeg godt forstår at LA politisk og ideologisk er for, fik man så at vide, hvordan den skulle finansieres, eller diskuterede man det?
Det er rigtigt, at regeringsreserven tidligere har finansieret alt muligt rigtig godt og så mange ting, at den nærmer sig et 0.
Derfor kan man jo ud af aktstykke 79 aflæse, at pengene fra »Børnene Først« simpelt hen mangler som finansieringselement til dækningsafgiften.
Det kan man jo læse ud af den oversigt, der viser, hvordan dækningsafgiften bliver finansieret.
Henrik Frandsen (M), 2023-12-21:
Jeg ikke enig i sammenkædningen mellem overførslen til regeringsreserven, og at pengene til dækningsafgiften mangler.
Regeringsreserven finansierer en hel række formål – og nu skal jeg ikke remse dem op igen, for de har været nævnt rigtig mange gange – altså ædle formål, bl.a. i forhold til Ukraine osv.
Så jeg er ikke enig i sammenkædningen, men jeg er enig i, at hvis pengene ikke overføres til regeringsreserven, er der ikke penge nok i regeringsreserven.
Men det er ikke det samme, som at de finansierer dækningsafgiften.
Karsten Hønge (SF), 2023-12-21:
Lige så skuffet jeg er over Socialdemokratiet højreskred i det her spørgsmål, lige så lidt overrasket er jeg over Venstres placering.
Men jeg vil spørge hr. Hans Andersen, om det ikke ville være naturligt, at de penge, der akkumuleres inden for børneområdet, så også bliver kanaliseret videre inden for det samme område, og i den her situation vil det nok være det mest oplagte at give det til udsatte børnefamilier.
Hans Andersen (V), 2023-12-21:
Den aftale, vi har lavet med hinanden, »Børnene Først«, er fuldt finansieret, når vi kigger i årene, der kommer.
Vi har været enige om i fællesskab at udsætte implementeringen.
Så er det jo rigtigt, at der er udisponerede midler, som vi nu siger tilgår regeringsreserven, og så kan de gå til forskellige formål.
Og der har jeg nævnt nogle af dem allerede.
Det er helt almindelig praksis.
Så lytter jeg mig til – og det er jo helt klart, at der er en uenighed mellem SF og Venstre her – at SF ønsker at bruge flere penge på kontanthjælp og offentlige ydelser.
Karsten Hønge (SF), 2023-12-21:
Vi kan være enige om, at i 2024 er der mange familier ikke kun inden for kontanthjælpssystemet, men lavtlønsfamilier i det hele taget – det er jo ikke kun dem, der er i ydelsessystemet – der kan mærke et hårdt år her i 2024, for vi skal helt frem til juni 2025, før den kontanthjælpsaftale, som vil give særlige tilskud til børnefamilierne, og som Venstre jo også er en del af, træder i kraft.
Derfor er det, jeg spørger igen: Ville det ikke være naturligt, når vi nu ved, at de her familier er hårdt pressede præcis i 2024, og vi præcis i 2024 har 364 mio. kr. til disposition, at man så også lod de midler gå fra børn til børn?
Hans Andersen (V), 2023-12-21:
Det er midler, som ikke er disponeret, og det er midler, som skulle have gået til en aftale, som vi i fællesskab har udsat til den 1. januar.
De midler foreslår vi nu tilgår regeringsreserven for at finansiere forskellige tiltag, som også SF har støttet op omkring: udviklingsbistand og ukrainske flygtninge.
Og så er det jo rigtigt, at der bare er en uenighed mellem SF og Venstre, i forhold til hvor høje offentlige ydelser man skal have i det her land.
Og den tror jeg ikke vi helt får afklaret i dag.
Victoria Velasquez (EL), 2023-12-21:
Tusind tak for det arbejde, der ligger forud for, at vi kan få klarlagt det her nu og få rejst den her vigtige diskussion.
Jeg håber, at det gør, at det bliver for dyrt at gentage at gøre det her igen til fordel for de mest udsatte og børnene i vores samfund.
Altså, 364 mio. kr. er jo mere end det, vi tilførte den gamle kontanthjælpsaftale, der løftede knap 10.000 børn ud af fattigdom, sikrede receptpligtig gratis medicin og meget, meget mere.
Jeg har to spørgsmål.
Det ene er, og det har jeg stillet et spørgsmål til ministeren om, om vi ikke skulle afsætte flere penge til julehjælp end de 10 mio. kr. ekstra, der kommer nu, sammenlignet med de 70 mio. kr. vi afsatte sidste år.
Og her fik jeg faktisk at vide, at de andre uforbrugte midler skulle gå til Den Sociale Investeringsfond.
Det andet, jeg vil jeg høre om, er i forhold til SF's spørgsmål 4 til aktstykket om, hvorfor ministeren ikke har indkaldt forligskredsen bag »Børnene Først« til udmøntningen.
Der er svaret, at »henset til størrelsen på de uforbrugte midler lægges der imidlertid op til at omprioritere midlerne forud for bevillingsafregningen«.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-12-21:
For det første skriver man det jo i hvert fald ikke særlig klart; men for det andet kan vi jo se på de her forskellige konti, at når Socialministeriet vil overføre 364 mio. kr. til regeringsreserven, er det, fordi rub og stub dér bliver brugt til at betale for dækningsafgiften, altså den her skattelettelse til ejendomsselskaber.
Hvis de penge fra »Børnene Først« ikke bliver ført over på regeringsreserven, er der simpelt hen ikke finansiering til aftalen om dækningsafgiften.
Nu hørte jeg forleden Liberal Alliance sige, som de plejer, at man skal finansiere sine aftaler, og det er jo så ikke sket her i hvert fald, men kommer få dage før jul i et aktstykke.
Pengene mangler simpelt hen på regeringsreserven til at betale for skattelettelsen, hvis ikke de bliver overført fra »Børnene Først«.
Victoria Velasquez (EL), 2023-12-21:
Lige præcis.
Derfor vil jeg gerne slutte af med at spørge ordføreren: Hvilken konsekvens har det for vores samfund, at prioriteringer trækker i den retning, hvor det bliver skattelettelser til ejendomsspekulanter, mens fattige børnefamilier ikke kan fylde køleskabet.
Der er lige kommet en afsavnsundersøgelse, der viser, at nødvendige måltider bliver sprunget over.
Hvad for nogle konsekvenser har det?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-12-21:
Er Moderaternes ordfører enig i, at hvis pengene fra »Børnene Først« ikke bliver overført til regeringsreserven, mangler de til dækningsafgiften?
For det kan man jo tydeligt aflæse i aktstykke 79.
Henrik Frandsen (M), 2023-12-21:
Mange tak for ordet, hr. formand.
Jeg skal gøre det helt kort: Denne sag går ud på, at forslagsstillerne ønsker, at Folketinget beslutter, at aktstykke nr. 68 trækkes tilbage fra Finansudvalget.
Aktstykket går jo i sin enkelhed ud på, at uforbrugte midler i 2023 på 364,3 mio. kr. fra penge, som var afsat til »Børnene Først«, tilføres regeringsreserven.
Størstedelen af mindreforbruget skyldes, at lovens ikrafttræden er udskudt ad flere omgange, senest fra den 1. oktober 2023 til den 1. januar 2024.
Hvis Folketinget vælger at følge forslagsstillernes indstilling, bortfalder bevillingen ved årets udgang, og regeringsreserven vil herefter være overudmøntet, altså underfinansieret.
Moderaterne har støttet aktstykke nr. 68 i Finansudvalget, og Moderaterne kan derfor ikke støtte forslag B 100 her i Folketinget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-12-21:
Men jeg kan også godt anvise en anden kilde.
Jeg har nemlig stillet et spørgsmål om, hvor mange penge der er tilbage på regeringsreserven, og der fik jeg at vide, at der stort set ikke er nogen penge tilbage, medmindre pengene fra »Børnene Først« kommer over på regeringsreserven, og så er der jo ikke finansiering til skattelettelsen, hvis der står et rundt nul på regeringsreserven.
Det er jo logik.
Det kan jeg sagtens.
Hvis pengene fra »Børnene Først« ikke bliver ført over på regeringsreserven, mangler stort set hele det beløb, der skal betale for skattelettelsen.
Benny Engelbrecht (S), 2023-12-21:
Kan ordføreren pege på, hvor det materielt fremgår, at der er sådan en sammenkædning – altså ud over i SF's eget beslutningsforslag – mellem aktstykke 68 og aktstykke 79?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-12-21:
Jeg synes, at den her sag – og det er også derfor, vi har taget den i Folketingssalen – både er principiel, men måske også det mest lysende eksempel på den her regering og dens prioriteter, nemlig skattelettelser over velfærd; for det kan jo ikke stå mere tydeligt og klart, når man tager 364 mio. kr., der skulle være gået til de mest udsatte børn unge, og bruger dem på en skattelettelse til ejendomsselskaber.
Benny Engelbrecht (S), 2023-12-21:
Ja, der mangler jo så også penge til f.eks. kræftplan V og andre tiltag.
Så ud over i SF's fantasi er der sådan rigtig dokumentation, altså sådan virkelig dokumentation, som SF kan fremlægge, for en sådan sammenhæng?