runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2021-05-12:
Men det, jeg egentlig spørger til, er jo det retssikkerhedsmæssige limbo, man bevæger sig ind i, når det er uklart, hvilken forbrydelse der vil udløse hvilken sanktion.
Det er jo uklart i det her lovforslag, hvornår det er i strid med statens vitale interesser, og der ligger jo nogle konventionsmæssige forpligtigelser, i forhold til at det er betingelsen for at kunne fratage statsborgerskabet.
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil godt lige starte med at slå fast, at det jo ikke er sådan, at man kan gemme sig bag det danske pas, hvis man begår kriminalitet, for man bliver jo, som alle gør, stillet for en domstol, dømt og får en straf – ligesom alle andre.
Spørgsmålet her er jo, i hvilket omfang det skal medføre, at man også mister sit statsborgerskab, og der skal jeg bare høre ordføreren, om ordføreren ikke er enig i, at vi jo trods alt, alt andet lige og uagtet hensigten, bevæger os ind i en eller anden form for retssikkerhedsmæssigt limbo, fordi det kan være svært at definere, hvornår en forbrydelse kan beskrives som værende en trussel mod statens vitale interesser.
Det er jo ikke klart beskrevet i loven, og derfor ligger der jo ikke den forudsigelighed, der normalt ligger i lovgivningen, med hensyn til hvilken sanktion der følger med en lovovertrædelse.
Mener ordføreren ikke, at der trods alt kan være en vis betænkelighed i forhold til det?
Det rejses også i nogle af høringssvarene.
Morten Dahlin (V), 2021-05-12:
Venstre kan godt støtte det her lovforslag.
Det minder til forveksling om et beslutningsforslag, Venstre selv tidligere har fremsat her i Folketingssalen, men dengang var der desværre ikke flertal for det, da Socialdemokraterne og dermed regeringen valgte at stemme imod.
Det kan man så tage ned på to måder.
Man kan håne partier for at kopiere vores politik, eller man kan glæde sig, og i Venstre vælger vi den sidste løsning, for vi glæder os over, at Socialdemokraterne på det her område er blevet klogere.
Årsagen til, at vi i sin tid fremsatte det her forslag, og vi har kæmpet hårdt for at få det igennem, er, at vi desværre oplever massive udfordringer med bandekriminalitet, og vi oplever desværre også udfordringer med udenlandske bandekriminelle, som har en så chikanerende og kriminel adfærd, at det skaber massiv utryghed i en lang række danske byer.
Det kan ikke være sådan, at man som kriminel udlænding med dobbelt statsborgerskab kan gemme sig bag det danske pas, når man begår tilpas alvorlig kriminalitet.
Derfor skal vi have sikret, at vi for de her bandemedlemmers vedkommende – hvis kriminelle adfærd er så kriminel og så langt uden for skalaen i forhold til almindelige adfærd, at man nærmest ikke må sige de tanker, der falder en ind, fra Folketingets talerstol – kan tage det danske statsborgerskab fra dem, så vi også kan få dem udvist af Danmark.
Det var et krav fra Venstres side i de indfødsretsforhandlinger, der netop er blevet afsluttet, og der opnåede vi heldigvis opbakning fra de andre partier til, at regeringen nu er forpligtet til at gå videre ned ad det spor og undersøge, om det er muligt.
Og er det muligt, har partierne også forpligtet sig på, at de så vil støtte et sådant lovforslag.
Så vi kan selvfølgelig støtte det her forslag, og vi glæder os også til det videre arbejde ned ad det her spor.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2021-05-12:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at der bliver begået grove lovovertrædelser i forbindelse med bandekriminalitet.
Men den definition af, hvornår det er en trussel mod statens vitale interesser, er jo temmelig afgørende, fordi det ligesom er den, der kan definere, hvornår vi kan tale om at fratage statsborgerskabet, også i forhold til konventionerne.
Så mangler der ikke lidt en mere præcis definition af, hvornår det er, vi kan stå i den situation, før man kan vedtage sådan et lovforslag her?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-05-12:
Ja, det kan jo være forskellige ting.
Vi kan jo kigge til vores naboland Sverige, hvor der har været enkelte områder, hvor bandemedlemmer visiterer folk for at komme ind, og hvor politiet ikke kan være.
Vi har set endnu værre eksempler i Frankrig, og vi ved også, at der er hardcore bandekriminelle her, der sidder på specielle boligområder; det er ikke lige så slemt som i Sverige og Frankrig, men vi har set en udvikling de seneste år, som er derhenad.
Peder Hvelplund (EL), 2021-05-12:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil egentlig bare høre, om ordføreren nærmere kunne definere, præcis hvilke former for lovovertrædelser der i forhold til bandekriminalitet udgør en trussel mod statens vitale interesser, for det er jo ligesom forudsætningen for at kunne fratage statsborgerskabet.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-05-12:
Med dette lovforslag foreslås det at gøre det muligt at tage statsborgerskabet fra personer, som har begået visse former for alvorlig bandekriminalitet, der er til alvorlig skade for Danmarks vitale interesser.
I Socialdemokratiet mener vi, at vi i videst muligt omfang skal tage statsborgerskabet fra kriminelle, der har begået alvorlig kriminalitet.
Derfor har vi gjort det muligt at tage statsborgerskabet fra personer, der har været udrejst til Syrien for at kæmpe for Islamisk Stat.
Ligesom IS-terrorister udgør visse hårdkogte bandekriminelle ligeledes en alvorlig trussel mod Danmarks sikkerhed.
Vi hører jævnligt om skyderier og knivstikkerier i København, Aarhus, Odense og andre steder i Danmark.
Bandekriminelle har sågar kastet håndgranater efter hinanden, når de er tørnet sammen i bandekonflikter.
Og desuden har der været eksempler på, at uskyldige borgere er blevet ramt af skud i krydsilden mellem rivaliserende banders skududvekslinger.
Forudsætningen, for at der kan ske frakendelse af statsborgerskab, er selvfølgelig, at de pågældende personer har dobbelt statsborgerskab, og derudover får ingen personer frataget deres statsborgerskab, hvis det på nogen måde er i strid med vores internationale forpligtelser.
Det er et helt særligt privilegium at være dansk statsborger, og derfor mener vi, det er rimeligt, at det skal være muligt at tage statsborgerskabet fra personer, der udgør en alvorlig trussel mod Danmarks sikkerhed.
Socialdemokratiet støtter naturligvis lovforslaget.
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-05-12:
Jo, men vi synes faktisk, at det giver meget god mening, at vi som mangeårigt medlem af EU sidestiller dem med NATO-styrkerne.
Det har vi ikke noget problem med i Venstre.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-12:
Det er jo lidt af et skuespil, der foregår her, når man behandler sådan et lovforslag.
Den ene ordfører efter den anden går op og foregiver, at de har forstået lovforslaget.
Den socialdemokratiske ordfører havde fået en flot lang tale med ovre fra ministeriet med en redegørelse for de tekniske aspekter.
Om lidt går skatteministeren op, og han vil også foregive, at han forstår lovforslaget, men sandheden er, at det er der ikke rigtig nogen af os der gør.
For det her er ekstremt teknisk og handler om et it-system.
Der er 25 sider med paragrafændringer, som jeg ikke tror at nogen her i salen vil være i stand til at redegøre for.
Der vil formentlig kun være en håndfuld mennesker fra Skatteministeriet – måske sidder nogle af dem her ovre på min venstre side – som har skrevet lovforslaget, som reelt forstår, hvad det her egentlig handler om.
Vi andre befinder os på et niveau, hvor vi ved, at der er tale om, at man vil lave et nyt it-system, hvor det handler om at forbedre skattevæsenets muligheder for at inddrive penge, og det kan vi selvfølgelig principielt godt tilslutte os.
Men der kan gemme sig utrolig mange problemer nede i alle de her utrolig mange ændringer af loven, som vi ikke har teknisk viden eller tid eller ressourcer til at sætte os ordentligt ind i.
Jeg er bekymret for, hvad det betyder for borgernes retsstilling, dels at vi befinder os på så dårligt et forståelsesniveau, som vi gør her, dels når jeg kan se, at meget, meget få mennesker rent faktisk er dykket ned i lovforslaget.
Selv erhvervsorganisationerne har jo givet op og har ikke evnet at sætte sig rigtigt ind i, hvad det her handler om.
Men der er en enkelt erhvervsorganisation, som har været inde og pege på, at det her betyder en forringelse af borgernes retsstilling, fordi man ikke længere kan se, præcis hvad det er for nogle penge, man bliver bedt om at betale, eller som bare faktisk automatisk bliver taget fra borgerne.
Det er jeg bekymret for, og derfor er vores udgangspunkt, at vi ikke støtter lovforslaget.
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-12:
Tak for det, formand.
Jeg vil egentlig bare gerne lægge mig i slipstrømmen af Dansk Folkepartis ordfører og sige, at det faktisk i grunden er ret rart med sådan en proces her, hvor vi lidt ligesom i et, skal vi sige bilvæddeløb, en gang imellem lige kører bilen i pit her i Folketingssalen, og så kigger vi og justerer lidt på lovgivningen, således at lovgivningen også passer til de systemer, vi er ved at lave, så vi ikke bare prøver at få systemerne til at passe til lovgivningen.
Det sidste har vi set i flere forskellige skattesammenhænge, f.eks. boligskatteområdet, at der kan være nogle ulemper ved, hvis det er sådan, at man ikke fra starten af tænker lidt smart.
Så derfor sætter jeg utrolig stor pris på den her proces.
Men en Formel 1-bane er det måske ikke helt endnu, men det kunne være, at det bliver det inden for ret kort tid, når vi skal til at kigge på gældsområdet samlet set og se, om vi i virkeligheden ikke kan bygge en Formel 1-racer sammen.
Det er jo lidt absurd lige nu, som det ser ud, at omkring 130 mia. kr. er den nominelle værdi af danskernes gæld til det offentlige, og kun lige under 30 mia. kr. af den samlede sum er så kursværdien, dvs. hvad vi realistisk har i udsigt at kunne inddrive fra danskerne.
Det skulle vi gerne have op i gear, og det håber jeg sker.
Det kan også være, at ministeren i sin afsluttende tale måske lige kan give et praj om, hvad tidsplanen er for det.
Det kunne egentlig være meget rart at høre her, i anledning af at vi lige justerer lidt i pitten.
Således vil jeg bare lige sige, at vi selvfølgelig støtter op om det her ligesom alle de øvrige partier.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-05-12:
Dette lovforslag er en opfølgning på aftalen om styrkelse af den offentlig gældsinddrivelse fra den 8. juni 2017, som er indgået af næsten alle Folketingets partier.
Aftalepartierne er enige om tiltag, der skal sikre grundlag for en sikker og effektiv fremadrettet inddrivelse af gæld til det offentlige.
Et centralt element heri er at få løst de bagudrettede oprydningsopgaver.
I forlængelse af den aftale blev den første lovpakke på området, datalovpakke 1, gennemført med ikrafttrædelse den 1. juli 2020.
Nu kommer så datalovpakke 2.
Heri foreslås regler for at understøtte en automatiseret modregningsproces, at lette overførslen af borgerne til det nye inddrivelsessystem med henblik på mere effektiv inddrivelse og at lette håndteringen af indbetalinger for ikkeinddrivelsesparat gæld m.v.
Det er vigtigt at sikre grundlaget for en sikker og effektiv fremadrettet inddrivelse af gæld til det offentlige.
Det er ikke rimeligt, at andre borgere skal betale for dem, der ikke betaler deres gæld til det offentlige.
Det er derfor vigtigt, at der bliver iværksat en række initiativer, der skal sikre, at inddrivelse af gæld til det offentlige kommer på fode igen.
Forhåbentlig vil der også ske en genoprettelse af tilliden til skattesystemet.
Lovforslaget understøtter oprydning og konvertering af gældsposter og bidrager derigennem til at forbedre den fremtidige inddrivelse og vil bidrage til, at der kan komme flere penge i statskassen.
Det er alt sammen fornuftige forslag, og derfor kan Venstre støtte lovforslaget i sin helhed.
Troels Ravn (S), 2021-05-12:
I Socialdemokratiet ønsker vi, at alle betaler den skat, de skal, hverken mere eller mindre.
Det betyder også, at vi skal have et sikkert og effektivt gældsinddrivelsessystem.
Det er vi ikke ene om at synes, og derfor indgik et enigt Folketing i 2017 aftalen om styrkelse af den offentlige gældsinddrivelse.
Efter at skattevæsenet i 2015 kunne konkludere, at der var en række udfordringer ved det daværende inddrivelsessystem, EFI, er et vigtigt oprydningsarbejde gået i gang med henblik på at skabe retssikkerhed og løse de udfordringer om datafejl, der er.
Derfor gennemførte vi sidste år datalovpakke I, og af den fremgik det, at vi med datalovpakke II, som lovforslaget her, som vi behandler i dag, vedrører, ville følge op på initiativerne i datalovpakke I. Selv om vi stadig er i gang med oprydningsarbejdet, går det fremad.
Derfor præsenterer det her lovforslag en række ændringsinitiativer, der har til formål at lette overførsel af gæld fra det gamle inddrivelsessystem til mere effektiv inddrivelse i det nye system, understøtte automatiseret modregning og opsætte regler for indbetalinger på ikkeinddrivelsesparat gæld.
Der er tale om tekniske ændringer, som udmønter dele af aftalen om styrkelse af den offentlige gældsinddrivelse, og ændringsforslagene kan inddeles i fire punkter.
For det andet foreslås det at forenkle reglerne om overskydende beløb og at fastsætte et virkningstidspunkt for modregning.
Herudover foreslås det også, at modregningen skal kunne ske på baggrund af de registrerede oplysninger, også selv om der kan være ubehandlede oplysninger om en skyldners gæld.
Det vil nemlig understøtte en automatiseret modregning, hvilket er nødvendigt i lyset af, at antallet af modregninger ventes at stige i de kommende år.
For det tredje foreslås det, at Gældsstyrelsen får mulighed for at afvise gæld, hvis de offentlige kreditorer ikke har givet tilstrækkelige oplysninger om skyldneren.
Endelig foreslås det som det fjerde at justere dødsboskatteloven, så det tydeligt fremgår, fra hvilket tidspunkt fristen på 3 måneder fra skatteforvaltningen til at gøre et krav gældende mod et dødsbo skal regnes.
Det skal ses i sammenhæng med, at erhvervsministeren har givet tilsagn om, at han vil fremsætte et lovforslag, der forlænger virksomhedernes frist for at indsende årsrapporter.
Dette er af hastende karakter, og derfor er det med i dette lovforslag.
Så for at afrunde: L 232 er et teknisk, men ikke desto mindre meget vigtigt lovforslag, som bidrager til at løse nogle komplekse oprydningsopgaver og sikre mere effektiv gældsinddrivelse uden datafejl.
Det er vigtigt for at styrke borgernes tillid til, at alle betaler den skat og den gæld, de skal, hverken mere eller mindre.
Socialdemokratiet støtter forslaget, og jeg skulle hilse fra Enhedslisten og sige, at det gør Enhedslisten også.
Joy Mogensen (S), 2021-05-12:
Jeg mener sådan set, at jeg i mine svar her og i øvrigt også i min øvrige gebærden som kulturminister gør rigtig, rigtig meget ud af at lægge vægt på, at det er så vigtigt, at alle de medier, som vi har i Danmark, og i særdeleshed dem, som vi støtter med offentlige kroner, bekender sig til god presseskik og også gør det i hverdagen i alle sager og følger op på det, hvis der opstår mistanke om det modsatte.
Inger Støjberg (UFG), 2021-05-12:
Man må i hvert fald sige, at ministeren får lagt armslængde – og måske endda i flere længder – i den her sag.
Hvad hvis det viser sig, at der rent faktisk er noget kritisabelt i den her sag?
Joy Mogensen (S), 2021-05-12:
Det har jeg ikke belæg for at vurdere.
Det, det netop er vigtigt at holde fast i, er, at det er den daglige ledelse og bestyrelsens ansvar, og hvis man ikke føler sig helt tryg ved det, har vi også det her uafhængige nævn, som man kan klage til, hvis man føler sig unfair behandlet.
Inger Støjberg (UFG), 2021-05-12:
Nu siger ministeren, »hvis« man har mistanke om, at der er problemer med at følge god presseskik.
Har ministeren den mistanke i den her sag?
Joy Mogensen (S), 2021-05-12:
Jeg mener kun, at vi politikere skal indskærpe ting over for institutioner, som i den grad har brug for armslængde til det politiske niveau, hvis vi har en mistanke om, at de ikke følger den, og at dem, der skal gribe ind, hvis der opstår konkrete sager, ikke tager deres ansvar på sig.
I den her situation er der en konkret sag, som er ved at blive behandlet, først af den daglige ledelse og nu også på bestyrelsesniveau.
Dermed synes jeg ikke, at der på nuværende tidspunkt er belæg for, at jeg griber ind, fordi der netop er de her forskellige led, der tager deres ansvar alvorligt.
Inger Støjberg (UFG), 2021-05-12:
Man kan godt have sådan lidt fornemmelsen af, at der er blevet trykket på lyrikknappen ovre i Kulturministeriet, og så er der bonet sådan et langt svar ud her uden indhold.
Jeg spurgte nemlig ikke til redegørelser eller noget som helst, jeg spørger sådan set mere direkte nu, om ministeren er enig i, at den ageren, der er her, betyder, at det nu er på tide, at ministeren indskærper vejledningen for god presseskik over for Danmarks Radio.
Joy Mogensen (S), 2021-05-12:
Undskyld, hvis noget af det her bliver en gentagelse, men hvis man kun ser på det her spørgsmål, så synes jeg, det også her er vigtigt at slå fast, at DR skal være saglig og upartisk i sin journalistiske dækning.
Man må ikke kunne mistænke DR for at lade sig styre af politiske særinteresser, og vi skal kunne stole på, at der ikke stikker personlige eller politiske motiver under de historier, som DR bringer.
Som følge af det forventer jeg selvfølgelig, at DR følger retningslinjerne for god presseskik.
Som jeg også redegjorde for i min besvarelse af et tidligere spørgsmål, fremgår det af radio- og fjernsynsloven, at det er DR's bestyrelse og DR's generaldirektør, der har det overordnede og det daglige programansvar.
Det er derfor også bestyrelsesformanden og generaldirektøren, der har til opgave at sikre, at DR udviser god presseskik.
Jeg kan så også gøre opmærksom på, at man også kan klage til Pressenævnet, der er et offentligt, uafhængigt nævn, der kan gå ind og træffe afgørelser i klager over medier.
Af medieansvarsloven fremgår det, at mediernes indhold og handlemåde netop skal være i overensstemmelse med god presseskik, og føler man sig unfair behandlet, kan man altså klage til Pressenævnet.
På nuværende tidspunkt konstaterer jeg, at det første trin er bestyrelsen og generaldirektøren, hvoraf sidstnævnte har afvist, at der skulle være noget om kritikken, mens bestyrelsen har bedt om en redegørelse.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-12:
Tak, formand.
Når det er et godt lovforslag, er der jo ikke nogen grund til at stå og bruge en masse ord på det, hvis man grundlæggende bare bakker op.
Vi synes, det er et fint forslag, ikke mindst fordi det også er inspireret af Venstres forslag om samme, som Konservative selvfølgelig støttede.
I dag er der overordnet to paragraffer, hvorefter man kan fratage folk deres danske statsborgerskab.
De paragraffer har bl.a. været nyttige i forhold til at tage dansk statsborgerskab fra nogle af dem, der har vendt Danmark ryggen for at melde sig til Islamisk Stat.
Nu kommer der en tredje paragraf, nemlig den her omtalte paragraf om hård bandekriminalitet til alvorlig fare for landets interesser.
Det bakker Konservative selvfølgelig op om.
Og jeg skal hilse fra Nye Borgerlige og sige, at det gør de også.
Inger Støjberg (UFG), 2021-05-12:
Tak for det.
Er ministeren enig i, at sagen om DR-journalist Ole Ryborgs involvering i OLAF's efterforskning af Morten Messerschmidt giver anledning til, at ministeren indskærper vejledningen for god presseetik over for DR?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-12:
Jeg føler mig forpligtet til at hjælpe den konservative ordfører, så jeg vil gerne gennemgå lovforslaget og den tekniske del af det, så vi får klarhed omkring de her ting – nej, det vil jeg dog ikke spilde Folketingets tid med.
Jeg vil sige, at det var et af de lovforslag, hvor man lige skulle drikke en ekstra Faxe Kondi Booster for at holde sig vågen, da man skulle læse sig igennem det, for det var meget teknisk.
Men intentionerne, og det er jo det, som vi må lægge os op ad – og jeg synes, det er fint, som Konservatives ordfører siger, at vi får undersøgt det her med retsstillingen mellem borgerne – er, at vi skal forbedre det her system, som ikke har virket godt nok, og det er der jo bred enighed om.
Det her er jo endnu et skridt for at få rettet op på det; det synes vi er positivt, og så må vi håbe, at det kommer til at virke.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-12:
Jeg er ikke så overrasket, men jeg er selvfølgelig lidt ærgerlig over det, og det er også derfor, jeg prøver at få debatten nu, for det fremgik nemlig ikke af talen.
Men bør vi ikke grundlæggende respektere det, når danskerne har sagt, at de ikke vil have en fælles EU-hær?
Så skal vi vel heller ikke give skattelettelser til andre landes væbnede styrker, når de er i Danmark.
Altså, vi har klart sagt, at vi gerne vil være medlem af NATO, og derfor har vi reglerne for det, men hvad er argumentationen for, at det også skal gælde alle EU-landene?
Jeg synes bare, det er en glidebane, man er ude på her.
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-05-12:
Tak for spørgsmålet.
Der bliver jeg nok nødt til at skuffe ordføreren for Dansk Folkeparti og sige, at den del af lovforslaget kan Venstre som udgangspunkt godt tilslutte sig.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-12:
Tak for indlægget, som jeg egentlig i høj grad var enig i.
Jeg vil gerne spørge ind til noget, som ordføreren ikke kom ind på, og det er den del, der handler om, at det jo i dag er sådan, at NATO-landenes styrker, hvis de holder øvelse i Danmark, er afgiftsfritaget for afgifter på diesel, olie og andre ting, og det vil man så nu udvide til, at EU-landene skal have den samme fritagelse.
Men det er jo sådan, at Danmark har et forsvarsforbehold, så jeg vil egentlig høre, om Venstre støtter den del, og det håber jeg jo sådan set ikke de gør, for bør man ikke respektere, at danskerne har sagt, at man ikke vil være en del af en EU-hær?
Er ordføreren ikke enig i, at det er en måde at snige det ind ad bagdøren, når man siger, at alle EU-lande nu ligesom NATO-landene skal have afgiftsfritagelse?
Altså, jeg synes jo, det er et skred og en hån mod de danskere, som faktisk har sagt nej til, at vi skal have en fælles EU-hær.
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-05-12:
Det her lovforslag er jo et såkaldt samlelovforslag.
Jeg fristes nærmest til at kalde det dagens pose med blandede bolsjer, måske tager vi endda forskud på fredagsslikket.
Jeg skal undlade at stå og nævne alle elementerne i lovforslaget.
Tak til ordføreren for Socialdemokratiet, der klarede han nemlig halvdelen af min tale.
Lad mig i stedet for fokusere lidt på, at Venstre jo som udgangspunkt er positive over for lovforslaget, i hvert fald for den dels vedkommende, som drejer sig om at harmonisere EU-direktiver m.m. Der er dog et par enkelte tidsler, som vi gerne ser ryddet ad vejen.
I to tilfælde er der tale om øgede afgifter, som i bund og grund gør det dyrere at være dansker.
Jeg kalder det champagneeffekten.
Justeringen af momsreglerne for udlejningsvirksomheder, køreskoler, salg og udtagning af motorkøretøjer skønnes alt i alt at medføre et merprovenu på plus 10 mio. kr. årligt efter tilbageløb og adfærd.
Det er jo ikke nogen hemmelighed for Folketinget, at i Venstre står vi fast på vores skattestop.
Vi noterer os dog også, at i bemærkningerne til lovforslaget skrives det, at det estimerede provenu på 10 mio. kr. vedrørende udlejningskøretøjer anvendes til et tilsvarende beløb.
Det ser vi meget gerne sandsynliggjort, inden vi lægger os helt fast på vores stillingtagen til lovforslaget.
Tak for ordet.
Troels Ravn (S), 2021-05-12:
Det har ordføreren for så vidt ret i.
Stadig væk vil jeg også konkludere, at vi med lovforslaget her altså får nogle digitale løsninger i stedet for nogle papirbaserede forældede løsninger, håndteringer i forhold til handel mellem EU-landene, som jo mere tilhørte dagen i går end dagen i dag og i morgen, og vi letter administrative byrder for virksomhederne, og det er altså et fremskridt, som vi isoleret set i forhold til det her lovforslag skal glæde os over.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-12:
Jeg tror ikke, der er ret mange, der synes, det er en lettelse af administrative byrder, at der nu er flere, der bliver pålagt en gakket afgift om, at der skal være afgift på luftboblerne i et produkt, hvis der er over 3 bars tryk ved 20 grader, eller hvis der på flasken sidder en champagnelignende prop.
En ting er, at det kan være svært at afskaffe de gakkede afgifter, men ligefrem at udvide dem til at omfatte flere produkter burde vi da i det mindste kunne være enige om at lade være med.