runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dina Raabjerg (KF), 2025-10-21:
Vi er det sted – forhåbentlig – hvor man kan ændre lovene, og det, vi har en mulighed for at gøre, er også at ændre loven om ATP, så spørgsmålet ikke nødvendigvis er om at lave en garantiordning, men om at lave en ordning, der gør, at man kan forrente borgernes indbetalinger
Kim Valentin (V), 2025-10-21:
Tak for det.
Jeg skal ikke undlade lige at komme med en bemærkning, når nu ordføreren nævner 2022 som et tabsår for ATP.
Det er jo ganske rigtigt, hvis man ser på den nominelle beholdning, men nu er det jo en garanteret ordning; nu er det jo sådan, at det, de er sat i verden for lovgivningsmæssigt, er at garantere danskerne en udbetaling hvert år.
Og det betyder jo så nogle gange, at man for at kunne garantere det må hjemtage et tab på nogle af sine obligationer.
Vil ordføreren anerkende det?
Dina Raabjerg (KF), 2025-10-21:
Tak, formand.
Det er nogle meget tekniske ting, men det er alle sammen noglet meget relevante ting.
Når man så alligevel tager fat på at modernisere ATP og AES, kunne man jo passende have set lidt bredere på de problemer, som der har været med de ordninger de senere år.
For virkeligheden er, at ATP har været under en betydelig kritik ikke bare fra økonomer, men også fra os politikere.
Det har handlet om både bonusordninger, investeringsstrategi, store tab osv.
I 2022 indkasserede ATP det største tab i ordningens historie og i 2024 gentog man succesen og tabte igen på den del af porteføljen, som gerne skulle give et afkast ud over garantiordningen.
Eksperter som Jesper Rangvid har kritiseret ATP for, at danskerne ikke får tilstrækkeligt udbytte af ATP-ordningen, og der har også været kritik af ATP's lukkede struktur.
Når man nu er inde at modernisere og justere lovgrundlaget, kunne man jo passende have set på lidt af den kritik også.
Det samme gælder af AES, der har med arbejdsskader at gøre, hvor mange borgere oplever, at sager trækker i langdrag, og at afgørelser ændres ved en genvurdering.
Modernisering handler ikke kun om teknik; det handler også om, at man skal have nogle ordninger, der helt generelt passer ind i den tid, vi lever i.
Selv om vi kan støtte op om de tekniske ændringer i det her lovforslag, vil vi da gerne præcisere, at vi savner, at regeringen har benyttet lejligheden til at tage fat på en helt grundlæggende debat om, hvordan vi ser, at ATP og af AES skal udvikle sig i fremtiden.
Tak for ordet.
Ammar Ali (M), 2025-10-21:
Tak for ordet.
Jeg prøver en gang til.
Emnet, vi diskuterer her, har ikke noget at gøre med det, som hr. Nick Zimmermann bringer på bane.
Jeg synes, vi skal holde os til, hvad der står i i lovforslaget L 30, og så diskutere indholdet af det.
Nick Zimmermann (DF), 2025-10-21:
Men det er jo stadig væk meget interessant at prøve at spørge ind til.
Altså, er det Moderaternes politik, og er det regeringens politik helhjertet at bakke op omkring ATP, også i forhold til de investeringer, som ATP laver, for det vil i hvert fald være et nybrud i dansk politik, hvis regeringen ikke længere bakker helhjertet op omkring ATP og de investeringer, som ATP nu engang laver – om det så er i virksomheder i eksempelvis Israel eller i de våbenproducenter, som sender dele til Israel?
Det mener jeg da burde kunne klares med et ja/nej-svar.
Ammar Ali (M), 2025-10-21:
Nu er det ikke det, vi tager stilling til i dag.
Det, vi tager stilling til i dag, er jo de elementer, jeg lige har gennemgået.
Hvad ATP investerer i, er en anden diskussion, så den synes jeg ikke vi skal tage i forbindelse med det her.
Nick Zimmermann (DF), 2025-10-21:
Tak for ordet.
Det er dejligt at høre, at Moderaterne helhjertet bakker op omkring ATP.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ind til ordførerens politik på netop ATP-området.
Er det stadig væk Moderaternes politik at bakke helhjertet op omkring ATP's investeringspolitik?
Her tænker jeg særlig på de investeringer, som ATP jo har i israelske virksomheder og i de våbenproducenter, der sender dele til Israel?
Ammar Ali (M), 2025-10-21:
Tak for ordet, formand.
Med det her lovforslag tager vi et vigtigt skridt for at styrke nogle af de mest centrale ordninger på det danske arbejdsmarked, nemlig ATP, LD Fondene og arbejdsskadesystemet.
Kort sagt handler det om at gøre tingene mere robuste, mere gennemsigtige og mere sikre.
For det første indfører det en statslig finansieringsgaranti til ATP.
Det betyder, at staten dækker de udgifter, som ATP har til det lovforberedende arbejde, hvis et forslag senere falder, og det er sund fornuft.
Når man beder en offentlig institution om at bruge tid og kræfter på noget, skal man også tage ansvar, hvis projektet ikke bliver til noget.
For det andet bliver der stillet skærpede krav til it- og cybersikkerhed både for ATP og LD fondene.
Det er helt afgørende i en tid, hvor cybertruslen vokser, og hvor danskerne med rette forventer, at deres penge og personlige oplysninger bliver der passet godt på.
For det tredje kommer der en ny og enklere takstmodel på arbejdsskadeområdet.
Det skal gøre systemet mere stabilt, mere gennemskueligt og fjerne noget af den kompleksitet, som har skabt frustrationer hos både borgere og virksomheder.
Samtidig fjerner vi kravet om en aktuarberetning, som i praksis bare har været en formalitet uden en reel værdi.
Så det her er et teknisk lovforslag, men det er også et udtryk for god forvaltning og rettidig omhu.
Vi gør systemerne stærkere, mere moderne og mere gennemsigtige.
Moderaterne støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Kim Valentin (V), 2025-10-21:
Det var tilstrækkelige bløde formuleringer fra ordførerens side til, at jeg kan sige ja tak til det.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-21:
Jeg tænker bare, at vi jo lige nu har en oplagt chance for at få gjort noget ved systemet igen.
For den store advarsel fra fagforeningerne er jo netop, at vi også mister en masse viden, vi mister en masse forebyggelse, og det er jo det, vi giver udtryk for, tror jeg, flere af os, vi er bekymrede for, altså at vi lige pludselig mister den her viden.
Så siger man: Jamen det er for bøvlet.
Men det behøver jo netop ikke at være bøvlet.
Vi er jo i en tid, hvor man i stedet for burde se på, hvordan vi gør det så simpelt som muligt.
Så min interesse er bare i at spørge, om man har afsøgt den vej godt nok, før man går til den her mere fundamentale løsning, hvor man siger: Nu dropper vi bare at få den viden, der kunne have været meget gavnlig.
Jens Joel (S), 2025-10-21:
Jeg vil bare godt advare imod, at man tror, at man kan lave registrering og bureaukrati, uden at det har nogen konsekvenser.
Jeg synes, at vi skylder hinanden – fordi vi ret tit står her i den her sal og diskuterer, om der er for meget bureaukrati og der er for meget papirarbejde og for mange benspænd i forhold til tingene – at overveje, om vi bruger vores ressourcer, vores kræfter de rigtige steder.
Så det skal være en registrering, der skal være så let som muligt – selvfølgelig skal vi så langt, vi kan komme med det –
men det, der er vigtigt for mig, er, at man ikke må lempe det beskyttelsesniveau, som medarbejderne oplever, og man må ikke lade være med at registrere ting, som efterfølgende kan føre til, at medarbejderen f.eks. skal have en erstatning.
Det beskyttelsesniveau og det dokumentationskrav holder vi selvfølgelig fast i, også selv om vi siger, at de helt korte fravær behøver man ikke at indberette lige så mange af, så man har gjort tidligere.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-21:
Tak for det.
Jeg vil spørge ind til lidt af det samme, for jeg tror ikke, vi får nogen herinde til at sige, at overflødigt bureaukrati er en super god idé, og at det er dejligt, at folk spilder deres tid.
Men jeg kan jo ikke lade være med at tænke på, når jeg ser høringssvarene og de store bekymringer, der er, at hele miseren bunder i, at vi har fået lavet et system, der er vildt bøvlet, og at det ligesom er det, der skal rettes op på.
Det er EASY-systemet, der ikke fungerer, som det skal.
For problemet med registrering er jo, at i stedet for at sige, at nu skal du ikke længere, så skal man bare gøre det så nemt, at der overhovedet ikke er nogen, der blinker med øjnene.
Hvad vil ordføreren synes om den løsning?
Jens Joel (S), 2025-10-21:
Argumentet har været løftet af nogle af de arbejdsgivere, herunder kommunerne, som har sagt: Vi oplever, at vi laver en registrering, som vi ikke synes vi får tilpas værdi ud af.
Det er jo også det, som ordføreren hentyder til, altså at vi kan registrere, men at vi hele tiden skal sige, hvor meget vi skal registrere for at vide nok, og hvornår vi skal holde op med at registrere, fordi vi begynder at få for lidt ud af den viden og ender med at skabe bureaukrati, uden at vi får tilstrækkelig viden ud af det.
Det, der er vigtigt for mig, er, at man ikke har sagt til arbejdsgiverne: Det her er en mulighed for at tage lettere på arbejdsmiljøet.
For det er stadig væk det samme.
Det her er ikke en mulighed for at nedgradere skader og sige, at nu tager man dem mindre alvorligt.
Det skal man fortsat gøre, fuldstændig ligesom man har skullet gøre tidligere.
Samira Nawa (RV), 2025-10-21:
Men så synes jeg i hvert fald, at vi i fællesskab lige skal have en vending på, hvordan vi sikrer os, at den læring, som indtil nu har været bygget op, ikke går tabt i fremtiden.
For jeg tror, vi er enige om, at arbejdsulykker skal forebygges, og også, at den, der oplever en arbejdsulykke, selvfølgelig skal kunne tage det fravær, som nu følger deraf.
Jeg vil egentlig høre, hvad ordførerens bærende argument er for at gennemføre det her.
Det er bare for at forstå, hvad det er, der er det grundlæggende argument.
Jens Joel (S), 2025-10-21:
Derfor kan man også sige, at hver gang man lader være med at registrere noget, kan det føre til tab.
Jeg vil dog omvendt sige, at det kan man jo sige om det hele.
Altså, vi har relativt mange data på beskæftigelsesområdet.
Vi har også god brug for det, men vi har jo også brug for hele tiden at finde balancen imellem registrering og det udbytte, man får af det.
Der står vi jo bag den aftale, man har lavet, om at lave den her mindre registrering.
Men det, der er vigtigt for mig at sige, er, at det ikke er et substantielt krav om, at vigtige ting ikke længere skal registreres.
Altså noget, der f.eks. kunne føre til erstatning, skal stadig væk registreres og har også hele tiden skullet registreres, også selv om det var helt kortvarigt på et tidligere tidspunkt.
Så der bliver ikke slækket på det beskyttelsesniveau.
Men selvfølgelig er der nogle indberetninger, der ikke findes, og dermed potentielt nogle data, der er færre af.
Samira Nawa (RV), 2025-10-21:
Når man læser ned i høringssvarene, bliver der også luftet en bekymring for, at der er noget læring, der går tabt, hvis man ikke registrerer og dokumenterer de arbejdsulykker med fravær på under 3 dage.
Jeg vil egentlig bare høre, hvad ordførerens overvejelser er omkring, at der er noget læring og dermed måske noget forebyggelse, der går tabt.
Victoria Velasquez (EL), 2025-10-21:
Men det er jo netop fuldstændig sådan, det lyder fra byggepladserne, men også fra dem, der repræsenterer de tillidsvalgte.
Noget af det, der er kritikken, er, at det kommer til at få en konsekvens for, om arbejdsskader og arbejdsulykker bliver anmeldt, og man frygter simpelt hen, at der kommer til at være endnu flere arbejdsulykker, som ikke kommer til at blive anmeldt som konsekvens af det her.
Nu talte vi lige om de fysiske arbejdsulykker, men et andet sted, hvor jeg er rigtig glad for det samarbejde, som vi har haft, og som jeg gerne vil kvittere for, er bl.a. også i forhold til nogle af de psykiske arbejdsulykker og traumer, der kan være, bl.a. ptsd.
Her ved vi, at registrering af hændelser også er enormt vigtige, for måske kan man ikke mærke det 3 dage efter, men så er det noget, der kommer senere.
Er ordføreren ikke også bekymret her?
Jens Joel (S), 2025-10-21:
Jeg er faktisk enig i nogle af de ting, som jeg også har talt med min egen fagforening om i Aarhus.
Man kan stille spørgsmålet, hvad udfordringen her er.
Er det, hvordan arbejdsgiverne vurderer, om det her rent faktisk kan give ret til erstatning, altså om de har mulighed for det?
Kan man opleve, som ordføreren for Enhedslisten også antyder, at der er nogle, der spekulerer i at nedbringe antallet af fraværsdage og derfor ønsker nogle tilbage på arbejde, før de egentlig er klar til det, friske til det.
De bekymringer deler jeg sådan set.
Men de ting ændres der ikke ved ved det her lovforslag, og derfor mener jeg sådan set, at vi fortsat skal diskutere, hvordan vi får den mest retvisende, kan man sige, statistik, hvordan vi sikrer, at de ting, som kan give en erstatning, faktisk bliver registreret og dermed bliver dokumenteret.
Men jeg er sådan set enig med ordføreren i, at vi har nogle udfordringer i forhold til at sikre, at det bliver anmeldt, også når der er eksempelvis erstatningsmulighed eller -risiko senere hen – alt efter, hvordan man ser det.
Victoria Velasquez (EL), 2025-10-21:
Tak for det.
Jeg håber, at den del af lovforslaget, som handler om forringelserne i forhold til arbejdsskadeområdet, er noget, vi sammen kan få regeringen til at vende rundt på.
Jeg har lige talt med endnu en, som har opnået at blive presset på arbejdet.
Det var en arbejdsskade med et trykket ribben, og det er ikke usædvanligt at se det inden for eksempelvis byggebranchen på grund af to ting.
Den ene ting er i forhold til at registrere arbejdsskaden, hvor arbejdsgiveren kan være bekymret for den erstatning, der kan følge med i forhold til det.
Den anden ting er, at bygherre ofte som et kriterie stiller et krav i forhold til antallet af fraværsdage og antallet af arbejdsskader.
Så i forvejen har vi at gøre med et område, hvor det er underrepræsenteret.
Man tæller for få med i forbindelse med antallet af arbejdsskader og arbejdsulykker, og derfor deler jeg den bekymring, som de har.
Derfor vil jeg spørge, om ordføreren tænker, om ikke det gør indtryk på regeringen, når tillidsvalgte i fagbevægelsen så entydigt kritiserer den her del af loven.
Jens Joel (S), 2025-10-21:
Tak for det, formand.
Ja, det er rigtigt, at L 31 land handler om en lempelse af anmeldepligten.
Det er en udmøntning af en aftale, der er indgået om kommunernes økonomi mellem regeringen og kommunerne for 2026, og den handler i sin essens om, at de ulykker, der giver anledning til kortest fravær for arbejdspladsen, ikke længere vil skulle anmeldes – altså under 3 dage – medmindre det er nogle ulykker, som vurderes at kunne udløse erstatning.
For så er det, fuldstændig ligesom det har været hidtil, og ligesom det hele tiden har været, arbejdsgivernes ansvar at anmelde dem, så man er sikker på, at man har den ting inde, hvis der senere kan komme en erstatningssag.
Det er også vigtigt at sige, at der jo ikke er noget af det her, der slækker på kravene til arbejdsmiljøet; der er ikke nogen ting, der slækker på ansvaret for arbejdsgiverne i forhold til at sikre, at deres medarbejdere kan gå trygt og sikkert på arbejde.
Det her handler om, at der skal indberettes færre af de ulykker, som giver anledning til kortest fravær fra arbejdspladsen, hvis det i øvrigt ikke er en ulykke, som ville kunne medføre erstatning.
På den baggrund kan vi støtte det med henvisning til, at det er en lempelse, men ikke en svækkelse af beskyttelsesniveauet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-10-21:
Nu er jeg jo ny som beskæftigelsesminister, og det er det fjerde departement, jeg får lov til at være minister i.
Jeg vil sige, at jeg ikke har været et sted, hvor man siger, at magten er mere spredt ud på flere forskellige kredse af mennesker end her.
Der er både aftalekredse og forligskredse og arbejdsmarkedets parter og ATP og Udbetaling Danmark og Arbejdsmarkedets Erhvervssikring.
Der er masser af organisationer, som i deres essens er drevet af det, vi kalder arbejdsmarkedets parter, altså lønmodtagere og arbejdsgivere.
Så jeg synes, hvis man skal finde et ministerium, hvor der er meget centraliseret magt, synes jeg faktisk egentlig ikke, at Beskæftigelsesministeriet er det bedste sted.
Jeg tror i hvert fald også, jeg kan forsikre om, at hvis man på det her område eller andre områder som dem, vi har haft til diskussion her i salen i dag, fra ministerens side går ind og laver markante ændringer, vil det jo også møde en kritik, som så vil blive delegeret ind i forskellige aftalekredse af ordførere fra forskellige partier sikkert også fra Alternativet og andre.
Så det er ikke, fordi jeg ikke principielt godt kan se, at der er en centralisering i ministerierne, og det kan der være gode og dårlige ting ved; jeg er bare ikke sikker på, at Beskæftigelsesministeriet er der, hvor det sker mest.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-21:
Tak for det.
Nu kom ministeren selv ind på det, og jeg ville jo i virkeligheden gerne have hørt, hvordan ministeren forholder sig til kan det her med øgede beføjelser til ministeren.
Er det ikke er noget, der kan bekymre i det hele taget?
Det er jo noget, vi går meget op i i Alternativet, og jeg kan høre, at Dansk Folkeparti også har det som en bekymring.
Vi er nogle, der mener, at ministerierne allerede har rigtig, rigtig meget magt.
Hver gang, der er en forskydning i den retning, tager de jo magten fra nogle andre.
Altså, jeg kender det godt hjemmefra: Det er meget lettere og hurtigere, når jeg får lov at bestemme det hele.
Jens Joel (S), 2025-10-21:
Det er jo rigtigt, at når man siger, at nogle hændelser fører til så kortvarigt fravær, at de ikke behøver at blive anmeldt, er det færre hændelser, der bliver anmeldt.
Det er vi sådan set enige om.
Der, hvor jeg måske er lidt uenig, er, at jeg synes, at det svære er det der med, hvordan man vurderer, om en pågældende sag rent faktisk kunne give ret til erstatning, eller som har nogle videre konsekvenser, og den udfordring består allerede i dag, og det vil jeg godt diskutere.
Men det ændrer vi ikke på med det her lovforslag, og derfor er jeg uenig i, at problemet ligger der, hvor ordføreren synes det lægger med det her lovforslag.
Men jeg anerkender, at vi har en udfordring med underrapportering og også med arbejdsgivere, som nogle gange ønsker at medarbejderen kommer hurtigere tilbage, end de egentlig kan.
Carl Andersen (LA), 2025-10-21:
Mange tak.
Dette lovforslag udmønter bl.a. dele af økonomiaftalen fra 2025 mellem regeringen og kommunerne, og det indeholder flere fornuftige oprydninger i lovgivningen, og det kan Liberal Alliance selvfølgelig støtte.
Det er positivt, at ATP og LD Fonde fremover skal leve op til de samme krav som andre sammenlignelige finansielle virksomheder, når det gælder it- og cybersikkerhed.
Det burde de ærlig talt
have gjort for længe siden, især i en tid, hvor vi alle taler om oprustning, trusler fra fremmede magter og behovet for en stærk beskyttelse af borgernes data.
Når det er sagt, ændrer det her lovforslag ikke på Liberal Alliances grundlæggende holdning til atp, og at vi fortsat mener, at borgernes pensionsopsparinger bør være deres egne, og at de skal sættes fri for den obligatoriske indbetaling til ATP, således at danskerne får frihed til selv at vælge, hvor de vil investere deres aldersopsparinger.
At ATP nu skal indordne sig under de samme krav som private aktører, er i virkeligheden et skridt i en rigtig god retning, og derfor støtter vi forslaget.
For det indeholder både fornuftige moderniseringer, og det bringer os i virkeligheden et skridt tættere på det, vi ønsker, nemligt et mere frit pensionsmarked, hvor danskerne selv kan bestemme over deres egne penge.
Liberal Alliance kan støtte lovforslaget.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-10-21:
Tak for det.
Lovforslaget her består jo som nævnt før af en række tekniske ændringer, men grundlæggende handler ændringerne i lov om arbejdsmarkedets tillægspension om at rydde op og gøre det enklere for ATP at fungere, mens ændringerne i lov om arbejdsskadesikring handler om, at man, hvor man, som det er nu, betaler én samlet sum for hele klagesagen, fremover i stedet skal betale for den enkelte del af sagen, f.eks. for at godkende en skade, vurdere men eller udregne erstatning.
Det skaber en bedre balance mellem, hvad det koster at behandle en sag om en ulykke, og hvad der faktisk bliver betalt.
Som det sidste handler ændringerne i lov om Lønmodtagernes Dyrtidsfond om at gøre fondene mere sikre mod digitale trusler.
Det er alt sammen noget, der er meget fornuftigt, og derfor støtter Danmarksdemokraterne forslaget.
Samira Nawa (RV), 2025-10-21:
Mange tak.
Baggrunden for, at vi med det her lovforslag hæver bidragssatsen til barselsudligningsordningen fra de 1.550 kr. til de 2.200 kr., er, at der er flere, især mænd, der tager barsel.
Det synes vi i Radikale Venstre er en rigtig glædelig udvikling, og det er enormt dejligt, både for de enkelte familier og børn, men også for ligestillingen og samfundet som helhed.
Det, at vi har etableret barselsudligningsordningen, handler grundlæggende om, at man ikke som virksomhed skal stå med en overvejelse om, om man skal eller ikke skal ansætte en yngre kvinde eller mand, som måske pludselig står og skal på barsel, og at man heller ikke som medarbejder eller selvstændig skal stå med overvejelsen og valget mellem job eller baby.
Jeg mener, det var LA's ordfører, der nævnte den mulighed.
Nick Zimmermann (DF), 2025-10-21:
Tak for det.
I Dansk Folkeparti bakker vi selvfølgelig op om den her solidariske idé, som ordningen jo bygger på.
Der er jo ikke nogen virksomheder, der skal stå alene med regningen, når en medarbejder går på barsel.
Det synes vi sådan set er et sundt princip, og det skaber jo også en tryghed.
Jeg må så også sige, at ordningen jo selvfølgelig er selvfinansierende.
Den koster ikke noget.
Den bygger på, at virksomhederne i fællesskab bidrager til det, som de også får gavn af, og det er jo et helt fair princip.
Men vi må også være ærlige at sige, at en del af udgiftsstigningen altså skyldes det her EU-krav om øremærket barsel til fædre, som vi jo i Dansk Folkeparti var meget imod, ikke fordi vi har noget imod, at fædre tager barsel, men fordi vi mener, at det bør være op til familierne selv, hvordan de vil fordele deres barsel.
Men vi kommer til at stemme for forslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2025-10-21:
Det er en succes, at flere bruger barselsordningen, især mænd, og det skal vi understøtte.
Formålet med det her lovforslag er at sikre, at ordningen også økonomisk kan hænge sammen og være bæredygtig.
Det er jo både en investering i vores børn, vores forældre og vores fremtid.
Men det handler også helt grundlæggende om, om de opgaver, som er helt afgørende i vores samfund, er nogle, som vi ønsker at løse i solidaritet og i fællesskab, og det handler om, at vi finder måder at løse dem på sammen, i stedet for at man står med en helt uoverskuelig opgave alene.
Så det bakker vi op om.
Det har været en mærkesag for os at sikre, at selvstændige skulle have bedre barselsrettigheder, og også at flere mænd skulle tage barsel, så det bakker vi varmt op om, men samtidig ønsker vi også hele tiden at fokusere på, hvordan vi skærer den til bedst muligt.
Vi synes ikke, vi er i mål.
Dina Raabjerg (KF), 2025-10-21:
Vi er ikke lukkede for at se på flere ting.
Vi skal bare lige sørge for, at noget har med barselsudligningsordningen og beskæftigelsespolitikken at gøre, og noget har med erhvervspolitikken at gøre.
Men den del, som har med barsel og barselsudligningen at gøre, er vi meget åbne for at se på.
Vi har ikke lagt os fast på noget bestemt.
Victoria Velasquez (EL), 2025-10-21:
Tak for talen.