runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Jeg mener i hvert fald, at man altid skal anmelde overgreb og tage det alvorligt.
Jeg ved ikke, hvad han præcis har skrevet, og om det skulle have haft lov til at blive stående.
Men jeg ved, at racismeparagraffen er vigtig at bevare.
Jeg synes også lige, vi skal huske på, hvorfor vi faktisk fik den.
Det var i 1939 for at beskytte den jødiske minoritet mod nazistisk propaganda.
Jeg synes, det er vigtigt at have den historik med, og det er derfor, at jeg stadig væk synes, at den er relevant.
Vi har set en bølge af antisemitisme, men vi har også minoriteter, f.eks. vores muslimske minoritet, som oplever at blive udsat for racisme.
Det er jo også derfor, at vi er i gang med en handlingsplan for racisme.
Vi har i hvert fald været meget optaget af at få den.
Men selvfølgelig skal man kunne debattere meget svære emner også, og i hvert fald er det vigtigt, at vi tør tale højt om overgreb.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-28:
Tusind tak.
Det er bare meget sjovt; det kommer ikke bag på mig, at ordføreren nævner det.
Man nævner jo aldrig den store racisme, som der er mod danskere fra netop folk med muslimsk baggrund.
Man nævner heller ikke – jeg nævner det gerne – at nogle af dem, som føler sig allermest truet af folk med muslimsk baggrund og deres tilgang til homoseksuelle, er homoseksuelle.
Jeg vil gerne se de homoseksuelle, der tør gå hånd i hånd ned ad Nørrebrogade, bare for at tage et konkret eksempel, eller ude i nogle af de her ghettoområder.
Og det er det samme i forhold til det her med jøderne.
Det er jo netop for at beskytte det, og det er jo noget, som årtiers forfejlede udlændingepolitik har ødelagt.
Så kan ordføreren ikke også anerkende, at det faktisk er et problem, ordførerens parti har været med til at skabe?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Jeg kan i hvert fald anerkende, at der er overgreb mod homoseksuelle, og det beskytter racismeparagraffen jo lige præcis også imod.
Og derfor er det så vigtigt, at vi bevarer den her paragraf og siger fra over for det, uanset hvor det kommer fra.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-28:
Den tale har vi jo hørt før, og det er jo fint, at Liberal Alliance står fast på sin holdning.
Derfor undrer det mig – men det kom sådan set også som en positivt overraskelse for mig – at Liberal Alliance gik med i handlingsplanen mod antisemitisme, for den indebærer jo en skærpelse af racismeparagraffen.
Skyldes det, at man har ændret holdning til § 266 b, eller hvad ligger der ellers til grund for, at man for et par måneder siden indgik en aftale, hvor et af de bærende elementer var en skærpelse af racismeparagraffen, mens man så i dag vil afskaffe selv samme paragraf?
Steffen Larsen (LA), 2025-01-28:
Som Radikale Venstre jo udmærket ved, går man også ind i aftaler, hvor man ikke er enig i hundrede procent af indholdet.
Sådan er politik.
Så jeg er da ikke enig i alt, hvad der ligger i alle aftaler, som jeg indgår i.
Men ja, jeg indgik i aftalen om kampen mod antisemitisme, fordi jeg grundlæggende er enig i langt hovedparten af de ting, der ligger i den.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-28:
Jeg kunne godt tænke mig at bore i, om det i virkeligheden er, fordi man vil slå ned på nogle typer racisme, men ikke andre.
Hizb ut-Tahrir fik for over 20 år siden en racismedom for at have delt løbesedler ud med meget modbydelige udtalelser om jøder.
Mener hr. Steffen Larsen ikke, at Hizb ut-Tahrir skulle have fået en dom for at sprede hetz og had mod jøder?
Steffen Larsen (LA), 2025-01-28:
Hizb ut-Tahrir blev dømt for at dele citater fra Koranen, og ja, jeg synes da også, at de citater fra Koranen var ganske forfærdelige.
Men jeg synes faktisk, at det var ganske givtigt for debatten, at de gjorde det, for så fik man også syn for sagen, med hensyn til hvad de gruppers religiøse følgere mener, og de mener da nogle forkastelige og forfærdelige ting, og det synes jeg sådan set at vi skal udstille dem for.
Vi skal ikke nødvendigvis give dem en bøde, men vi kan jo begynde at tage det med som en del af debatten, så vi kan klandre dem for deres modbydelige holdninger.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-28:
Jeg vil bare sige tak til ordføreren for Liberal Alliance, både for en virkelig fremragende tale og for at støtte det her beslutningsforslag, som ordføreren jo også meget, meget fint ridser op hvorfor er så vigtigt, og hvor vi i dag også står i en virkelighed, som hovedsagelig er skabt af naive politikere på venstrefløjen, som har åbnet op for en masse mennesker, som eksempelvis ikke kan lide jøder, for bare at sige det, som det er.
Så jeg vil bare sige tusind tak til Liberal Alliance for at støtte beslutningsforslaget, og tak for en god tale.
Steffen Larsen (LA), 2025-01-28:
Tak for rosen, og selv tak.
Mai Mercado (KF), 2025-01-28:
Lige præcis, og det er jo rigtig godt.
Jeg tror bare ikke, at man skal forklejne den følelse af uro, det giver, at man kun har en 1-årig periode at kigge ind i.
Vi ved i forvejen, at når gerningsmanden er i fængsel, er rigtig mange også rigtig bekymrede i perioden op til, at gerningsmanden kommer ud igen.
Så det, jeg egentlig vil spørge om, er: Kan man på nogen måde fra ministeriets side sikre, at det bliver let og enkelt at søge om en forlængelse, så man ikke skal trækkes igennem nogle langvarige procedurer, hvor det tager lang tid, eller hvor man ikke når det, førend det 1-årige opholdsforbud så udløber?
Kan man sikre det, så det bliver relativt enkelt at kunne få en ny periode?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-28:
Tak for det.
Jeg bed bare mærke i fru Rosa Lunds og Enhedslistens holdning om, at man ikke er tilhænger af hårdere straffe, tværtimod vil man give reducerede straffe til folk, der indvilliger i at gå i behandling.
Det forudsætter jo, at de mennesker, der måtte begå kriminalitet, eksempelvis vold i nære relationer, gør det på en eller anden måde mod deres vilje, og at de, når de så har gennemgået en behandling, pr. automatik er bedre mennesker på den anden side.
Men der er jo også nogle mennesker, som måske bare oprigtigt, i den her situation, hader kvinder og derfor slår dem eller har et ønske om at udøve ondt mod andre mennesker.
Skal de virkelig have reduceret straf, alene fordi de siger: Nå ja, men jeg vil da gerne gå i behandling?
Men hvis ikke man reelt ændrer adfærd på den anden side, synes jeg, det er en lidt bekymrende tilgang til det her spørgsmål, at man vil give reduceret straf til mennesker, der udøver kriminalitet måske fuldt vidende om, hvad konsekvensen af deres handlinger er.
Rosa Lund (EL), 2025-01-28:
Det er klart, at det selvfølgelig kræver, at man gennemfører behandlingen.
Man kan ikke bare sige: Ja ja, nu siger jeg ja til det her behandlingsforløb og skriver under på det her stykke papir, og så dukker jeg ikke op, så pjækker jeg.
Sådan hænger det ikke sammen; det ser jeg ikke for mig.
Det kræver selvfølgelig, at man siger ja til det.
Men det, det ville betyde, hr. Mikkel Bjørn, er, at det ville fjerne noget belastning fra vores kriminalforsorg, som jeg tror er ret nødvendigt.
Og det, det også ville gøre, er, at det ville forhindre, at folk begår partnervold igen.
Men hr. Mikkel Bjørn har selvfølgelig ret i, at der desværre i det her samfund altid findes brodne kar.
Det synes jeg bare ikke skal forhindre, at vi begynder at åbne op for behandlingsdomme på det her område, for det, vi jo er interesseret i, er, at folk holder op med at slå deres partner.
Det går jeg også ud fra at hr. Mikkel Bjørn er interesseret i.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-28:
Jamen der er jo mange ting, der ville fjerne belastningen af vores kriminalforsorg.
Altså, hvis du lader være med at straffe mennesker for kriminalitet, er der ikke særlig meget belastning på kriminalforsorgen.
Men spørgsmålet her er: Er det virkelig fair, at mennesker, der øver vold med fuldt overlæg og uden nogen intention om at ændre adfærd ved at gennemgå et behandlingsforløb, skal have nedsat straf for at øve vold mod kvinder eller mod deres ægtefælle, alene fordi de indgår i et behandlingsforløb?
Rosa Lund (EL), 2025-01-28:
Det er i hvert fald et løsningsforslag, som vi har i Enhedslisten, og som vi meget gerne vil bringe til bordet, når vi skal diskutere strafreform.
For jeg er sådan set fuldstændig enig med hr. Mikkel Bjørn i, at det jo ikke nytter noget at sige, at nu vil vi gerne redde kriminalforsorgen, så nu holder vi bare op med at straffe.
Det, som vi er interesseret i i Enhedslisten, er, at vi straffer, så det giver mening, altså at vi straffer, fordi vi gerne vil have, at folk holder op med at begå kriminalitet.
Så straffer vi også for at tilfredsstille retsfølelsen – det er jeg sådan set enig i – men vi straffer jo også, fordi vi gerne vil have, at kriminaliteten holder op.
Og en måde, vi kan få partnervold eller vold i nære relationer til at holde op på, er, hvis gerningspersonen kommer i behandling.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-28:
Jeg fristes til lige at følge op på den debat og sige, at man også kunne rydde gevaldigt op i danske fængsler, hvis man bare udviste kriminelle udlændinge ved første dom.
Så ville man rydde sådan cirka halvdelen af fængselspladserne.
Det her er et rigtig godt forslag fra SF, synes jeg.
Gudskelov, vil jeg så sige, har vi fået afskaffet det her med, at det gav strafrabat, hvis man slog en partner ihjel, eksempelvis sin kone.
Det har altid undret mig enormt meget, at det skulle være en formildende omstændighed.
Jeg synes nærmest tværtimod, at det skulle være skærpende, hvis man slår en, man holder så meget af, ihjel.
Det er egentlig lidt det samme her i forhold til det her med vold med døden til følge osv. i nære relationer.
Det har altid undret mig såre, at man skulle have en rabat, fordi man slog en, som man tilfældigvis boede sammen med eller var i familie med.
Jeg synes egentlig, at det er rigtig fint, hvis det skal være en skærpende omstændighed.
Det er fuldstændig ubeskrivelig horribelt at bo i et hjem og være udsat for vold, uanset om det er psykisk vold eller fysisk vold.
Det er noget, som nedbryder mennesker, og som sætter dybe, dybe ar på sjælen.
Samtidig synes jeg også, at det er vigtigt at pointere, at vi har en udfordring, i forhold til at vi eksempelvis har nogle børn med indvandrerbaggrund, som der skal fire gange så mange underretninger på, før der bliver reageret, om eksempelvis vold, som der skal på børn med dansk baggrund.
De vokser simpelt hen op og lærer et sprog, der hedder tæsk.
Det synes jeg i den grad også at vi skal adressere, når vi skal forhandle den her strafreform.
Jeg synes, det er et godt forslag fra SF, og i Dansk Folkeparti støtter vi også forslaget.
Steffen Larsen (LA), 2025-01-28:
Det er egentlig bare, fordi der er noget, jeg undrer mig over.
Ordføreren nævner, at vi jo straffer banderelaterede drab med op til 24 år.
Det gør vi jo netop, fordi vi har set bandemedlemmer skyde ikke bare én gang, men flere gange efter folk i forskellige scenarier, hvor der også er tilfældige mennesker, som bliver ramt.
Vi havde et skyderi, hvor en tilfældig forbipasserende kvinde blev ramt i låret, mens hun cyklede.
Vi havde et tilfælde, hvor en mindre dreng blev ramt i maven, bare fordi han legede på gaden, og vi har flere andre tilfælde.
Så derfor har vi jo valgt netop at gå efter de bandekriminelle, fordi de ikke bare skyder en enkelt gang.
De kommer igen og igen og igen og myrder løs og skyder løs i vores gader.
Det er de samme personer, der gentagne gange begår de her forbrydelser.
Så hvis vi nu får smidt dem i fængsel i længere tid, så undgår vi jo det.
På trods af at det næsten kan lyde makabert, er det formodentlig de færreste, der i løbet af deres liv begår flere partnerdrab, og derfor har vi nok ikke haft samme fokus på det.
Men jeg tror, det er den logik, der ligger i det, som ordførerne altid spørger til, og jeg siger kun det her, fordi ordføreren spurgte, om der var en logik bag det, og jeg tror, det er den logik, som ligger bag det.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-28:
Ja, jeg synes så ikke, at den er rimelig.
Jeg synes, vi har ramt, når man kigger på tværs.
Det kan godt være, at man kan synes, at x antal år er rimeligt, hvis man er bandekriminel, men når man så netop sammenligner med en, som har slået sin kone ihjel, som måske ender med at få 10 år, mens den bandekriminelle har fået 24 år, så synes jeg egentlig ikke, at der er rimelighed i det; altså, så synes jeg, at der er for stor forskel på straffene.
Jeg vil jo vove at påstå, at det stadig væk er mere farligt at være kvinde i sit eget hjem end at gå på gaden og blive skudt ned tilfældigt af en bandekriminel.
Jeg bryder mig jo ikke om, at vi nu introducerer skærpende omstændigheder igen, for jeg synes, det skaber noget uigennemsigtighed.
Omvendt er jeg ikke i tvivl om, at der her er en type vold, som hele tiden er blevet overhalet indenom af andre voldstyper, og som i dag betyder, at vi straffer det her meget mindre, end vi straffer andre typer vold, og det tror jeg egentlig ikke at folk vil mene er rimeligt.
Jeg mener det i hvert fald ikke.
Steffen Larsen (LA), 2025-01-28:
Jeg går da ind for, at man skal have en højere straf for drab end 10-12 år; det synes jeg da er for lavt.
Vi kunne da fremsætte et forslag sammen, Radikale Venstre og LA, om at hæve straffen for drab generelt til 24 år.
Det kan vi da sagtens gøre, det vil jeg da gerne være med til.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-28:
Men så står der jo en masse andre kriminalitetsformer tilbage, som måske i virkeligheden er lige så alvorlige – det var bare ikke lige dem, der var på dagsordenen.
Der må vi jo nok konstatere, selv om der har været mere og mere fokus på partnervold, at det ikke er en voldsform eller en kriminalitetstype, som er blevet taget lige så alvorligt som f.eks. bandekriminalitet.
I England har man udnævnt vold mod kvinder til at være en trussel mod samfundet på linje med terrorisme og klima; det er at tage det alvorligt.
Torsten Gejl (ALT), 2025-01-28:
Det her er jo et lidt kompliceret område.
Altså, hvordan skal de forskellige straffe stå i forhold til hinanden?
Og hvad for nogle er slemmest?
Til sidst sagde ordføreren fra Radikale Venstre det om, at vi har det med at trække enkeltsager frem og sige, at det her er da i sandhed groft, og ligesom få hævet straffen på en enkeltsag, og næste gang kommer der så en anden, og der er det jo sådan, at der kommer en strafreform eller en strafudmålingslovgivning, eller hvad ministeren kaldte det.
Det tror jeg egentlig er godt for, at vi kan prøve at forholde de forskellige ting til hinanden.
Det er tit sådan, at når man kommer til noget lovgivning og der har været nogle gode debatter omkring beslutningsforslag i salen op til noget lovgivning, så er der sådan en lille lampe, der blinker, når man kommer ind og diskuterer det i den lovgivende forsamling, og det tror jeg er meget godt at det her gør med hensyn til, hvis man bliver udsat for vold af ens nærmeste eller partnerdrab eller partnervold.
Altså, der er det der med, at når det er i hjemmet, er der ikke rigtig noget sted at gå hen.
Det er ikke, fordi der er så mange, men der er omkring 8-11 partnerdrab om året i Danmark.
Og så er der spørgsmålet, man altid kan diskutere, nemlig straf kontra andre ting, som Enhedslisten nævner.
Måske man kan lave en forbedring af den person på en anden måde end ved at idømme straf.
Det er jo også en spændende ting.
I Alternativet er vi egentlig rimelig kolde: Hvis det er sådan, at der bliver mindre kriminalitet, altså, hvis det er sådan, at den person er mindre tilbøjelig til at udføre den kriminalitet igen, så er vi klar til at prøve mange ting af.
I det her tilfælde regner jeg ikke med, at der kommer en afstemning.
Hvis der gør, skal vi lige spekulere på, hvad vi stemmer til den, men vi er egentlig glade for, at den her debat er blevet rejst som indgang til forhandlingerne om en ny strafreform.
Formand.
Rosa Lund (EL), 2025-01-28:
Jeg er sådan set enig i, at det er mere alvorligt, når man bliver udsat for en forbrydelse der, hvor man skulle være allermest tryg.
Det er jo også derfor, der skal være proportionalitet i straffeloven og i den måde, vi straffer på.
Det er jeg sådan set enig i.
Men jeg henholder mig til de bemærkninger, som SF har lavet til det her beslutningsforslag.
Jeg var ikke klar over, at SF havde fremsat et andet beslutningsforslag om behandlingsdomme.
Det forestiller jeg mig at vi vil støtte varmt i Enhedslisten, uden at jeg har set det konkrete forslag fra SF.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Jeg er faktisk fuldstændig enig med ordføreren i, at det her ikke er det, der forebygger partnervold.
Men nogle gange er man jo også nødt til at vise, at noget er mere strafværdigt end andet, og jeg synes faktisk, at det har en ekstra dimension, at man bliver ramt i sit eget hjem eller bliver ramt af den, som burde udvise kærlighed til en.
Det er egentlig det, som jeg synes er intentionen her.
Så kunne det ikke have noget på sig at sige, at det her faktisk er særlig strafværdigt og derfor er en skærpende omstændighed, på trods af at det ikke forebygger, at det koster penge og belaster fængslerne og alt muligt andet, som vi også har løsningsforslag til?
Kunne ordføreren ikke godt se det for sig?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-28:
Jeg mener, det er fuldstændig vanvittigt, at man har haft regler tidligere, der gjorde, at man fik en rabat, hvis man slog en partner ihjel, altså en af ens nære relationer.
Jeg mener, vi skal gøre langt mere for at beskytte de ofre, de kvinder, de børn, der vokser op i de hjem, og det er jo det, vi bl.a. har taget fat på – og nu vil jeg ikke gentage alt det, jeg lige sagde – med en lang række forskellige initiativer.
Og så har regeringen taget initiativ til at lave en strafreform, hvor vi skærper straffene for personfarlig kriminalitet.
Og hvad det bestemt kommer til at indholde, må vi så tage, når vi fremlægger det.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-01-28:
Jeg er jo normalt ikke retsordfører og har sagen i dag for min kollega hr. Preben Bang Henriksen, og det er ikke for nu at sige, at jeg ikke tager imod spørgsmål eller andet, det er for at fortælle, at da jeg kiggede på det her beslutningsforslag og så overskriften om skærpet straf for vold i nære relationer og så, at det var fremsat af Socialistisk Folkeparti, så tænkte jeg: Nej, det var da dejligt, for fra den side af Folketingssalen plejer man jo mest at høre, at straf ikke hjælper noget, og at mere straf i hvert fald slet ikke hjælper.
Så slår jeg op og læser den tale, som hr. Preben Bang Henriksen har lagt til mig, og så kan jeg se, at han med sin karakteristiske håndskrift foroven har skrevet med kuglepen: Dejligt at se, at de røde også mener, at straf hjælper; og så er der tre udråbstegn.
Så vi tænker ens.
Jeg vil godt sige tak for beslutningsforslaget, og jeg vil også sige, at jeg nok er enig med forslagsstillerne i, at vi som samfund tidligere desværre har haft for vane at vende det blinde øje til vold i hjemmet og nogle gange omtale det som husspektakler.
Jeg tror også, at vold i hjemmet, og det kan så være mod ens partner eller mod ens barn, desværre nok er langt mere udbredt, end de fleste af os i dagligdagen sådan går rundt og forestiller os og måske også ville bryde os om at vide.
Som forslagsstillerne også kommer ind på i bemærkningerne til forslaget, er der i denne valgperiode bl.a. med en handlingsplan mod partnervold og partnerdrab iværksat en række initiativer, særlig i forhold til opsporing og forebyggelse.
Beslutningsforslaget her går så på at se på, hvordan vi straffer den her type af vold.
Min kollega hr. Preben Bang Henriksen har lavet en beundringsværdig indsats gennem en årrække med hensyn til at researche, hvordan straffen rent faktisk er for vold.
For en ting er jo, hvad der står i strafferammer og lovbemærkninger osv., noget andet er at se på, hvordan domstolene så rent faktisk dømmer.
Der må man altså konstatere, at alt for ofte står straffen ikke mål med forbrydelsens alvor.
Når man eksempelvis kan slippe med 6 måneders fængsel for endog særdeles grov vold, er der behov for at stramme op.
Det har vi i Venstre agiteret for i flere år, og heldigvis er det blevet en del af regeringens politik.
Med det udspil til en strafreform, der kommer i løbet af året, forhåbentlig da, regner vi med, at vi kan få skruet betragteligt op for straffen for vold.
Det gælder særlig den grove vold, hvor Venstre ønsker en fordobling af strafniveauet.
Så det er et sympatisk forslag, som forslagsstillerne kommer med her, om, at vold i hjemmet skal straffes hårdere, men når vi i Venstre, som tingene ser ud nu, ikke kommer til at stemme for, er det bl.a., fordi vi ønsker hårdere straffe for en række voldsforbrydelser over en bred kam.
Men i de politiske drøftelser, der kommer i forbindelse med strafreformen, kunne det da give rigtig god mening at se på, hvordan vold i hjemmet straffes, så vi får en samlet drøftelse af, hvordan vi sikrer en mere retfærdig og konsekvent strafudmåling for vold, inklusive vold i nære relationer.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Angående det her med straf tror jeg stadig ikke på, at straf virker; altså, jeg tror ikke på, at det får ret mange til at afholde sig fra at begå kriminalitet.
Men nogle gange handler det jo også om, om man synes, som ordføreren sagde, at det her er rimeligt, og jeg synes faktisk ikke, at det er rimeligt, at man er mest ramt i eget hjem.
Det synes jeg faktisk er mere strafværdigt end andet.
Så for mig handler det her mere om – hvad kan man sige – en retfærdigheds- eller proportionalitetsdagsorden.
Men lad nu det ligge.
Nu siger Venstre, at man ønsker at skærpe straffen rigtig meget for personfarlig kriminalitet.
Så vil jeg bare høre, om ikke Venstre er bekymret for, det kan gå hen og blive et slag i luften, når vi kan se, at politiet vasker sager og altså får dem til ikke at blive til noget.
Der mener jeg jo, at det bliver lidt som at tisse i bukserne.
Det er faktisk gratis at sætte straffen op, for så længe efterforskningen ikke følger med, sker der ikke noget som helst for ofrene.
Hvad tænker ordføreren om den situation?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-01-28:
Det synes jeg er et godt spørgsmål, for vi kan vedtage alt muligt herinde i den her sal; hvis ikke det bliver effektueret ude i virkeligheden, kan det sådan set være lige meget.
Der bør vi jo også have en drøftelse med hinanden om, om vi nogle gange måske stikker os selv blår i øjnene, når vi kriminaliserer det ene og det andet og det tredje, som politiet ikke har en jordisk chance for at efterforske og opklare.
Altså, al forskning tyder på, at det, der har allerstørst effekt – straf har også effekt – er opdagelsesrisikoen, altså det, at en potentiel gerningsmand ved, at risikoen for at blive fanget er stor.
Det afholder rigtig mange fra at begå kriminalitet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Det er nemlig rigtigt, at opdagelsesrisikoen er det, der betyder noget.
Derfor bekymrer det mig, at politiet tilsyneladende vasker sager, også sager om personfarlig kriminalitet, så det ikke bliver til sager.
Så hvad vil Venstre gøre ved den situation?
Venstre sidder bl.a. med regeringsmagten og har muligheden for at gøre noget ved det.
Bliver den her strafreform også ledsaget af ressourcer til politiet eksempelvis?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-01-28:
Nu bevæger vi os hen i en lidt anden boldgade, nemlig spørgsmålet om politiets ressourcer, og hvordan politiet anvender sine ressourcer.
Politiet har jo fået en række opgaver – bevogtningsopgaver vedrørende fodboldkampe, terror osv. – som fylder mere i dag, end det gjorde tidligere, og som gør, at der bliver trukket kræfter ud af sådan noget som efterforskning.
Så det er jo en debat helt for sig selv.
Vi deler helt sikkert den bekymring, som SF's retspolitiske ordfører kommer med, altså at det jo ikke nytter meget, hvis vi sætter straffe op, og hvad ved jeg, men forbryderne går fri.